kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kvidinge kyrka

Kvidinge kyrka är en kyrkobyggnad i Kvidinge i Åstorps kommun. Den tillhör Kvidinge församling i Lunds stift.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan, som rymmer 600 personer, uppfördes 1884–1886. Den ersatte en medeltida romansk absidkyrka från 1100-talet. Nuvarande kyrka är en korskyrka byggd i nyromansk stil. Från föregående kyrka har man använt delar av tornet, byggt 1788–1790. Dessutom finns flera mindre torn på kyrkan. Vid bygget har man utgått från samma grundplan som Caroli kyrka i Malmö. Kyrkan består av långhus, tvärskepp och kor. Invändigt har den renoverats 1926, 1966 och 2014. Renoveringen 2014 omfattade invändig ommålning, upprustning av ljuskronor och insättning av en ny ljudanläggning.

Församlingshemmet är sedan 1959 inrymt i Gyllenbielkeska hospitalet som byggdes 1729. Där finns även ett hembygdsmuseum.

Inventarier
 Mårten Eskil Winge har målat altartavlan 1886. Motivet är Jesu möte med de båda lärjungarna i Emmaus (Lukas 24:13-35).
 I norra tvärskeppet finns den gamla altaruppsatsen gjord av Gustav Kilman 1708-09.
 Dopfunten tillverkades 1886 och består av en snidad ängel i trä som bär upp dopfatet.
 I kyrkan finns fyra huvudbaner (begravningsvapen) med anknytning till det närbelägna Tommarps kungsgård.
 Kyrkans huvudorgel är byggd av Rasmus Nilson, Malmö, 1866. Den ombyggdes 1886.
 I tornet hänger tre klockor. Storklockan är från 1494, mellanklockan från 1747 och lillklockan från 1737.
 Inventarier från den gamla kyrkan finns på Lunds universitets historiska museum.

Orgel
1886 byggde Rasmus Nilsson, Malmö en orgel med 22 stämmor.
Den nuvarande orgeln byggdes 1966 av Herman Eule, Bautzen, DDR och är mekanisk.

Kororgel
Den nuvarande mekaniska kororgeln är troligen tillverkad under senare delen av 1800-talet. Orgeln renoverades 1974 av Anders Persson Orgelbyggeri, Viken.

Externa länkar

Noter

Källor
 Demografisk Databas Södra Sverige
 Kvidinge församling
 Åsbo Släkt- och Folklivsforskare

Kyrkobyggnader i Åstorps kommun
Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader invigda 1886
1886 i Sverige
Mutten

Mutten (rätoromanska: Mut) är en ort och tidigare kommun i regionen Viamala i kantonen Graubünden, Schweiz. Mutten utgör sedan 2018 en exklav till kommunen Thusis. Den ligger på berget Muttnerhorns norra sluttning mot Albuladalen.

Historia 
Mutten började bebyggas av walser efter år 1300, efter att ha brukats till fäboddrift av bönder från Stierva och Zillis, och har sedan dess varit tyskspråkigt. Kyrkan byggdes 1583, i samband med att byn gick över till den reformerta läran.

Källor

Noter

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Surava

Surava är en ort och tidigare kommun i distriktet Albula i den schweiziska kantonen Graubünden, som från och med 2015 ingår i kommunen Albula/Alvra. Byn Surava ligger invid floden Albula, strax öster om distriktshuvudorten Tiefencastel.

Det traditionella språket är surmeirisk rätoromanska, som förr var hela befolkningens modersmål. Under 1900-talet dock detta språk trängts undan alltmer på bekostnad av tyska. Vid senaste folkräkningen hade endast var tionde invånare rätoromanska som modersmål. Alla skolelever undervisas numera på tyska.

Kyrkan är katolsk, och den reformerta minoriteten av invånarna söker sig till kyrkan i grannkommunen Filisur.

Länkar

Källor

Noter 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Schmitten, Graubünden

Schmitten (rätoromanska Ferrera) är en ort och kommun i regionen Albula i den schweiziska kantonen Graubünden. Kommunen har  invånare (). Den ligger på en bergsterrass ovanför Landwasserflodens nedersta lopp, strax innan den mynnar ut i Albulafloden.

Schmitten var sparsamt bebyggt av rätoromaner när walser från Davos slog sig ner här på 1300- och 1400-talet, liksom i grannbyn Wiesen, och sedan dess är Schmitten tyskspråkigt.

Kyrkan byggdes under sent 1400-tal och har förblivit katolsk. Den reformerta minoriteten söker sig till kyrkan i Wiesen.

Kommunen har ingen egen skola, och dess elever är istället hänvisade till skolorna i grannkommunen Albula/Alvra.

Länkar

Källor 
 

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Lantsch/Lenz

Lantsch (rätoromanska) eller Lenz (tyska), officiellt Lantsch/Lenz, är en ort och kommun i regionen Albula i den schweiziska kantonen Graubünden. Kommunen har  invånare (). Den ligger på en bergsterrass drygt 400 meter ovanför Albuladalens botten.

Språk
Det traditionella språket är surmeirisk rätoromanska, som förr var hela befolkningens modersmål. Under 1900-talet senare del har detta språk hastigt trängts undan på bekostnad av främst tyska. Vid senaste folkräkningen (2000) uppgav hälften av befolkningen att de använde rätoromanska i vardagen, och en tredjedel uppgav det som huvudspråk. Kommunen är officiellt tvåspråkig. 

I Lantsch finns en skola (årskurs 1-6), som har elever också från grannkommunen Albula/Alvra, där undervisningen bedrivs på rätoromanska. Elever i årskurs 7-9 går på skola i Tiefencastel, där undervisiningen är huvudsakligen tyskspråkig.

Religion
Kyrkan är katolsk. Den reformerta minoriteten av invånarna söker sig till den reformerta kyrkan i Lenzerheide i grannkommunen Vaz/Obervaz.

Länkar

Källor 

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Loch Ness

Loch Ness är Storbritanniens näst djupaste sjö efter Loch Morar, belägen på det skotska höglandet. Sjön är den största vattensamlingen i sänkan längs förkastningen Great Glen. 

Sjön har en yta på 56,4 km2; den är 35 kilometer lång och upp till 1,5 kilometer bred. Den är mest känd för Loch Ness-odjuret som sägs leva där. Loch Ness djup har länge varit omdebatterat. Tidigare sonarmätningar av sjön visade att den var runt 300 meter djup men dessa mätningar är idag förkastade. År 1991 gjorde forskargruppen The Loch Ness Project en omfattande kartläggning av sjöns topografi. Man fann då att största djupet var 227 meter uppmätt där sjön är som störst utanför Urquhart Castle. Nio floder mynnar ut i Loch Ness och dessa vattendrag för med sig torvpartiklar ut i sjön vilket resulterar i att sikten under 10 meter är obefintlig. Sjön har en vattenvolym på över 7 km3 och innehåller mer vatten än alla Englands och Wales sjöar tillsammans.

Noter och hänvisningar

Externa länkar 
 

Insjöar i Skottland
Brienz/Brinzauls

Brienz (tyska) eller Brinzauls (rätoromanska), officiellt Brienz/Brinzauls, är en ort och tidigare kommun i distriktet Albula i den schweiziska kantonen Graubünden, som från och med 2015 ingår i kommunen Albula/Alvra. Byn Brienz ligger på en bergsterrass ungefär 250 meter ovanför floden Albula.

Det traditionella språket är surmeirisk rätoromanska, som förr var hela befolkningens modersmål. Under 1900-talet senare del har dock detta språk hastigt trängts undan på bekostnad av tyska. Vid folkräkningen 2000 hade endast en tredjedel av invånarna rätoromanska som modersmål, jämfört med två tredjedelar 1980. Enligt kantonala språkregler räknades kommunen som rätoromansk, men förvaltningsspråket var likväl tyska. Alla låg- och mellanstadieelever undervisas dock på rätoromanska i grannkommunen Lantsch/Lenz.

Kyrkan är katolsk, och den reformerta minoriteten av invånarna söker sig till kyrkan i Filisur, en mil österut.

Källor 
Historisches Lexikon der Schweiz

Noter 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Alvaneu

Alvaneu (rätoromanska: Alvagni) är en tidigare kommun i dåvarande distriktet Albula i den schweiziska kantonen Graubünden, som från och med 2015 ingår i kommunen Albula/Alvra.

Byn Alvaneu (Alvaneu-Dorf) ligger på en terrass ovanför floden Albula, medan kurorten Alvaneu-Bad ligger nere i dalbotten och har en järnvägsstation på Rhätische Bahn. strax öster om distriktshuvudorten Tiefencastel.

Det traditionella språket är surmeirisk rätoromanska, som förr var hela befolkningens modersmål. Under 1900-talet dock detta språk trängts undan alltmer på bekostnad av tyska. Vid folkräkningen år 2000 hade endast var sjätte invånare rätoromanska som modersmål. Låg- och mellanstadieskolan i Alvaneu är tyskspråkig, men med rätoromanska som skolämne, och har elever även från grannbyn Surava samt grannkommunen Schmitten.

Kyrkan är katolsk, och den reformerta minoriteten av invånarna söker sig till kyrkan i grannkommunen Filisur.

Källor 
Historisches Lexikon der Schweiz

Noter 

Tidigare kommuner i Graubünden
Ina Claire

Ina Claire, ursprungligen Ina Fagan, född 15 oktober 1893 i Washington, D.C., död 21 februari 1985 i San Francisco i Kalifornien, var en amerikansk skådespelare.

Ina Claire framträdde som komedienn i revyer som sjuttonåring och gjorde filmdebut 1915. Hon medverkade på scen i Ziegfeld Follies både 1915 och 1916 och medverkade åren 1919–1921 i "The Gold Diggers". Under 1920-talet var hon stor stjärna på Broadway. 1929 återvände hon till filmen och hade huvudrollen i den första filmversionen av Min fru har en fästman. Hon medverkade i ytterligare några filmer, men sina stora framgångar hade hon på scenen. Hon drog sig tillbaka 1954.

Ina Claire var gift tre gånger; hennes andra äktenskap (1929–1931) var med filmidolen John Gilbert.

Filmografi i urval

Externa länkar 

 

Födda 1893
Avlidna 1985
Amerikanska skådespelare
Amerikanska scenskådespelare
Kvinnor
Vaz/Obervaz

Vaz/Obervaz (Vaz rätoromanska / Obervaz tyska), är en kommun i regionen Albula i den schweiziska kantonen Graubünden.  Kommunen har  invånare ().
Kommunen består av två huvudområden: 
Den gamla centralbygden, med omkring 500 invånare, som brukar sammanfattas med beteckningen Obervaz. Den består av bergsbyarna Lain, Muldain och Zorten, alla med var sin kyrka, som ligger på en sydsluttning mot Albulafloden. 
Lenzerheide (tyska) / Lai (rätoromanska), kommunens nuvarande centrum, och Valbella ligger runt sjön Heidesee/Igl Lai, i en dal längre upp från den gamla centralbygden. Området var en utmark som förr användes till fäboddrift av bönderna i kyrkbyarna. Vid 1800-talets slut började det utvecklas till en kurort och vintersportort, med allt större bofast befolkning, och idag är 80% av kommunens invånare bosatta här.

Befolkningsutveckling
Folkökningen hänger samman med turistnäringens utveckling. 2013 hade mer än var femte invånare har utländskt medborgarskap Av dessa är de flesta portugiser (9 %) eller tyskar (6 %).

Språk
Det traditionella språket är surmeirisk rätoromanska, som förr var hela befolkningens modersmål. Under 1900-talet har dock detta språk alltmer trängts undan på bekostnad av tyska, framför allt som en följd av den omfattande inflyttningen i Lenzerheide och Valbella. På 1960-talet gick tyska om rätoromanska som vanligaste modersmål bland invånarna, och vid senaste folkräkningen (2000) uppgav endast var tionde invånare rätoromanska som huvudspråk, medan var femte kan använda det. Bägge språken är officiella förvaltningsspråk, men i praktiken används uteslutande tyska. Skolundervisningen bedrivs på tyska, men i årskurs ett och två lärs rätoromanska ut som skolämne.

Religion
Lain, Muldain och Zorten i den gamla centralbygden har haft varsin kyrka ända sedan senmedeltiden, och de förblev katolska efter reformationen. Lenzerheide och Valbella, som har bebyggts först i modern tid, fick katolska kyrkor 1886 respektive 1977. Den stora inflyttningen har också medfört att var fjärde invånare numera tillhör den reformerta läran, och sedan 1954 finns i Lenzerheide också en kyrka för dem.

Källor 
 

Kommuner i Graubünden
Tiefencastel

Tiefencastel (tyska) eller Casti (rätoromanska) är en ort och tidigare kommun i distriktet Albula i den schweiziska kantonen Graubünden, som från och med 2015 ingår i kommunen Albula/Alvra.

Byn Tiefencastel ligger i Albuladalen, där floden Gelgia rinner ut i Albula, ett av Rhens källflöden. Den har sedan urminnes tider varit en viktig trafikknutpunkt, och är centralort för kommunen såväl som regionen Albula.

Det traditionella språket är surmeirisk rätoromanska, som förr var hela befolkningens modersmål. Under 1900-talet har detta språk alltmer trängts undan på bekostnad av tyska. Vid senaste folkräkningen hade endast en dryg tredjedel av befolkningen rätoromanska som modersmål. Kommunen räknas officiellt som rätoromansk, men i praktiken dominerar tyska. Alla låg- och mellanstadieelever undervisas dock på rätoromanska i grannkommunen Lantsch/Lenz. Högstadieskolan ligger i Teifencastel och är gemensam för kommunerna Albula/Alvra, Lantsch/Lenz, Schmitten, Filisur och Bergün/Bravuogn. Där bedrivs undervisningen i huvudsak på tyska.

Kyrkan är alltjämt katolsk, och den reformerta minoriteten söker sig till kyrkan i grannorten Filisur.

Källor 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Stierva

Stierva är en ort och tidigare kommun i distriktet Albula i den schweiziska kantonen Graubünden, som från och med 2015 ingår i kommunen Albula/Alvra. Kommunen bestod av byn Stierva som ligger på berget Piz Curvérs bergssluttning ovanför Albuladalen.

Det traditionella språket är surmeirisk rätoromanska, som förr var hela befolkningens modersmål. Mot slutet 1900-talet har det dock fått konkurrens av främst tyska, som vid senaste folkräkningen (år 2000) modersmål för en tredjedel av befolkningen. Alla låg- och mellanstadieelever undervisas dock på rätoromanska i grannkommunen Salouf.

Källor 
Historisches Lexikon der Schweiz

Noter 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Mon, Schweiz

Mon är en ort och tidigare kommun i distriktet Albula i den schweiziska kantonen Graubünden, som från och med 2015 ingår i kommunen Albula/Alvra. Orten Mon ligger på berget Piz Curvèrs nordöstra sluttning mot Albuladalen.

Det traditionella språket är surmeirisk rätoromanska, som förr var hela befolkningens modersmål. Under 1900-talets senare del har detta språk alltmer trängts undan på bekostnad av främst tyska. Vid senaste folkräkningen hade drygt hälften av befolkningen rätoromanska som modersmål. Alla låg- och mellanstadieelever undervisas dock på rätoromanska i grannkommunen Salouf.

Kyrkan är alltjämt katolsk, och den reformerta minoriteten söker sig till kyrkan i Filisur en mil österut.

Källor 
Historisches Lexikon der Schweiz

Noter 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Bergün

För den tidigare kretsen med samma namn, se Bergün (krets).

Bergün (tyska) eller Bravuogn (rätoromanska), officiellt Bergün/Bravuogn, är en ort och tidigare kommun i region Albula i den schweiziska kantonen Graubünden som från och med 2018 ingår i kommunen Bergün Filisur.

Den tidigare kommunen omfattar övre delen av Albuladalen, och har två stationer på Albulabanan. De flesta invånarna bor i centralorten Bergün. Ytterligare några mindre byar finns, bland annat Latsch och Stugl, som var egna kommuner fram till 1912 respektive 1921, samt Preda.

Språk
Det traditionella språket är det rätoromanska idiomet surmiran, som här talas i en särskild dialekt kallad "bargunsegner", och har vissa inslag av puter (idiomet i det angränsande Övre Engadin). 

Traditionellt har man dock i Bergün använt puter som skriftspråk: Förr hade surmiran nämligen ingen egen fast skriftlig språknorm, så de katolska rätoromanerna i Albula använde sig mestadels av sursilvan i skrift, medan man i Bergün och Filisur, som övergick till reformert kristendom i slutet av 1500-talet, upplevde en kulturell gemenskap med det likaledes reformerade Övre Engadin och föredrog deras skriftspråk. Det uppfattades som "reformert", till skillnad från det "katolska" surselviska skriftspråket.

Surmiran fick sitt eget skriftspråk först omkring sekelskiftet 1900, och antogs i de flesta skolor i distriktet, men Bergün bibehöll puter. Under 1900-talet började rätoromanskan trängas undan mer och mer på bekostnad av tyska, som efter 1950 är majoritetsspråk. 1983 hade två tredjedelar av befolkningen tyska som modersmål, och då infördes det som undervisningsspråk i skolan - dock med två veckotimmars undervisning i puter under årskurs 1-2. Vid senaste folkräkningen (2000) angav var fjärde invånare att de använde rätoromanska, medan endast var tionde angav det som huvudspråk.

Religion
Bergün reformerades i slutet av 1500-talet, men i modern tid har en betydande katolsk minoritet uppstått, som sedan 1958 har en egen kyrka.

Noter

Anmärkningar

Källor

Externa länkar 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Moondog

"Moondog", pseudonym för Louis Thomas Hardin, född 26 maj 1916 i Marysville, Kansas, USA, död 8 september 1999 i Münster, Tyskland, var en amerikansk kompositör.

Louis Thomas Hardin miste synen vid 16 års ålder genom en olyckshändelse under en lek med sprängämnen. 

I över trettio år försörjde sig Moondog som tiggare i hörnet av 54:e gatan och 6:e Avenyn i New York. Med sitt långa skägg, som med tiden blev allt vitare, vikingahjälm och med ett spjut i handen blev han sedermera känd som vikingen på 6:e avenyn. Hans säregna musik komponerades direkt ute på trottoaren, mitt bland de förbipasserande människorna och gatubuller. Noterna stansades in på ett papper med hjälp av en reglett - skrivverktyget som de blinda använder - väl dolt bakom ett lager av mantlar och skynken. 

Flera LP-skivor har spelats in med Moondogs musik, bland annat på Prestige och CBS. Det mesta finns nu utgivet på CD.

Moondog kombinerar i sin musik influenser från fjärran östern med "klassiskt" västerländskt tonspråk med rötter i Bach och Brahms. Musiken präglas av en sällsynt stark sensibilitet för melodi och rytm. Ofta består kompositionerna av flerstämmiga kanon ("rounds") i udda taktarter såsom 5/4- och 7/4-dels takt. Hans musik har också minimalistiska drag utan att tillhöra kategorin "minimalism". Särskilt intresserade han sig för slagverk och saxofon. 

Moondog har komponerat mängder av verk för piano, orgel och stråkar. Symfonier och större verk för saxofoner finns även representarade i hans gedigna produktion. Stora mängder av kompositioner ligger ännu "gömda" i blindskrift och väntar på att översättas. 

Moondog konstruerade och uppfann även ett flertal musikinstrument som bland annat kan höras på de tidiga inspelningarna från 1950- och 1960-talet. Det instrument som ofta förekommer och ackompanjerar många verk för piano och rounds är slagverksinstrumentet "Trimba". Trimba är ett unikt slagverksinstrument tillverkat av trä. Trumman är konstruerad som ett triangulärt rör med trumskinn i ena änden. På utsidan av trumman sitter cymbaler fästade och som resonerar vid "kantslag", alltså när tonen slås an på kanten, (s.k. "rim shots") med en maracca eller en klave, som ofta användes som slagträ. 
 
År 1974 bosatte sig Moondog i Tyskland. Sommaren 1981 tog den välkände museichefen Olov Isaksson och kanslichefen Kjell Elefalk honom till Stockholm och Historiska museet för två mytomspunna konserter, som hölls i Hörsalen. Konserterna blev slutsålda och i publiken fann man flera kända svenska musiker och artister. Senare under 1980-talet spelade han även in en LP med Fläskkvartetten.

Referenser

Externa länkar

Moondogs discografi på Discogs
Moondog: the Man on the Street, WBAI; ubu.com

Amerikanska kompositörer
Personer från Marshall County, Kansas
Födda 1916
Avlidna 1999
Män
Pseudonymer
Brusio

Brusio (äldre tyskt namn: Brüs, äldre rätoromanskt namn: Brüsch) är en ort och kommun i dalen Val Poschiavo, region Bernina,  i den schweiziska kantonen Graubünden. Den ligger längst ner i dalen och gränsar i väster, söder och öster till Italien. Kommunen har  invånare ().  I kommunen finns även orterna Campascio, Campocologno och Viano.

.

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Orter i Val Poschiavo
Kommuner i Graubünden
Cazis

Cazis (rätoromanska: Cazas) är en ort och kommun i regionen Viamala i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen har  invånare () och ligger på västra sidan av floden Hinterrheins dalgång, och omfattar norra delen av landskapet Heinzenberg. Den fick sin nuvarande geografiska utsträckning år 2010, då de betydligt mindre kommunerna Portein, Präz, Sarn och Tartar införlivades.

"Gamla" Cazis hade  invånare år 2009. Kommunen bestod då av huvudbyn Cazis (inklusive de därmed sammanhängande småbyarna Summaprada och Schauenberg) samt småbyarna Luvreu, Oberrealta, Ratitsch, Realta och Unterrealta, samtliga belägna i eller intill dalbottnen. De införlivade byarna Portein (23 invånare 2009) , Präz (162 invånare), Sarn (137 invånare) och Tartar (162 invånare) ligger däremot högre upp på bergssluttningen ovanför Cazis.

1896 fick Cazis järnvägsförbindelse då den första delsträckan på Rhätische Bahn (Landquart-Chur-Thusis) öppnades.

Språk
Det inhemska språket i regionen var förr sutselvisk rätoromanska. Genom närheten till det under 1500-talet germaniserade Thusis vann dock tyska språket allt större insteg. Ännu vid 1800-talets slut hade hälften av befolkningen rätoromanska som modersmål, men under 1900-talets lopp kom tyskan att successivt ta över helt. Ungefär samma process försiggick i de högre upp belägna bergsbyarna.

Religion

Kyrkorna i de nu inkorporerade bergsbyarna blev reformerta under perioden 1525-1540, förutom Tartar som blev paritetisk. Kyrkan i själva Cazis förblev däremot katolsk, vilket den var ensam om i Heinzenberg. Som en följd av inflyttning har i modern tid en betydande reformert minoritet uppstått, som 1997 fick en egen kyrka.

Utbildning
I Cazis finns en grundskola, som på högstadiet tar emot elever från hela kommunen. I Sarn finns också en låg- och mellanstadieskola för eleverna i bergsbyarna. All undervisning bedrivs på tyska.

Arbetsliv
I Cazis finns ett fängelse och en psykiatrisk klinik med anor från 1850-talet, samt ett dominikanerkloster med rötter ända till 700-talet, som numera också driver en hushållskola. Mer än hälften av de förvärvsarbetande pendlar ut från kommunen, främst till den angränsande distriktshuvudorten Thusis, men i hög grad också till kantonshuvudstaden Chur.

Källor

Noter

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Donat

Donat (tysk och tidigare officiell stavning Donath) är en ort i kommunen Muntogna da Schons i kantonen Graubünden, Schweiz. Orten var före den 1 januari 2021 en egen kommun, men slogs då samman med kommunerna Casti-Wergenstein, Lohn och Mathon till den nya kommunen Muntogna da Schons.

Den var belägen på Schamserberg (Muntogna da Schons) (sydostsluttningen av berget Piz Beverin) på västra sidan av floden Hinterrhein i dalen Schams (Schons). Sin nuvarande geografiska omfattning fick kommunen 2003, då den mindre kommunen Patzen-Fardün införlivades. I samband med detta återromaniserades stavningen på de tre byarna i den nya kommunen: Donath, Fardün och Patzen blev Donat, Farden och Pazen.

Språk 
Det traditionella språket är sutsilvansk rätoromanska. Tills skillnad från kommunerna nere i dalbottnen, som nästan helt har förtyskats under 1900-talet, har det gamla språket hållit sig kvar i byarna på bergssluttningen. Det har varit modersmål för en stor majoritet av befolkningen ända fram till slutet av 1900-talet då tyska språket fick ett större inpass, så att det nu är endast halva befolkningen som har rätoromanska som modersmål, även om betydligt fler kan tala och förstå det.

Religion 
Kyrkan är sedan 1530 reformert.

Utbildning 
Donat har en låg- och mellanstadieskola som används även av de andra småkommunerna på Schamserberg (Casti-Wergenstein, Lohn och Mathon). Undervisningen bedrivs där på rätoromanska, med tyska som skolämne. Högstadieeleverna går i skola i Zillis i dalbottnen, där skolspråket är tyska.

Arbetsliv 
Det lokala näringslivet präglas ännu av primärsektorn. En betydande del av de förvärvsarbetande pendlar till andra kommuner, men någon inpendling förekommer inte.

Referenser

Noter

Externa länkar 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Innerferrera

Innerferrera (rätoromanska: Calantgil ) är en ort och tidigare kommun i regionen Viamala i kantonen Graubünden, Schweiz.. Den ingår sedan 2008 i kommunen Ferrera.

Källor 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden