kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Abarth

Abarth & C. S.p.A. är en italiensk biltillverkare som byggde bilar i egen regi mellan 1950 och 1971. Företaget ägs idag av Fiat (Fiat Chrysler Automobiles), som använt namnet på sina sportigaste modeller.

Historia

Abarth som självständig tillverkare
Carlo Abarth hade varit delaktig i Cisitalia-projektet innan han startade eget. Abarth hade sin verksamhet i Bologna innan bolaget flyttade till Turin. Abarth tillverkade trimningssatser till Fiat samt avgassystem till många andra bilmärken. Abarths första bil var baserad på Cisitalia, senare användes Fiat Balilla 1100 som bas. Dessa tidiga Abarth-bilar byggdes bara i enstaka exemplar. 

Produktionen tog fart först 1955, då Abarth började modifiera Fiats Nuova 500- och 600-modeller. Produktionen följde två linjer: dels bilar med originalkaross, dels helt egna bilar med sportkarosser från Carrozzeria Allemano eller Zagato. Bilarna såldes antingen med trimmade stötstångsmotorer från Fiat, eller med Abarths egen avancerade motor med dubbla överliggande kamaxlar. Runt 1960 byggde Abarth några specialkarosser till Porsche 356 samt den stora GT-vagnen Abarth 2200, baserad på Fiat 2300.

1962 inledde Abarth ett samarbete med den franska tillverkaren Simca, baserat på svansmotorbilen Simca 1000. Resultatet följde den inslagna linjen från de Fiat-baserade modellerna: kunden kunde få allt från en originalkaross och lätt trimmad motor till en sportig coupé med riktig Abarth-motor. 1966 fördjupades samarbetet med Fiat och Simca-modellerna försvann. Istället kom nya bilar baserade på Fiat 850.

Abarth drev racingstall inom både standardvagnsracing och sportvagnsracing. Tävlingsverksamheten kostade stora pengar och 1971 köptes företaget upp av Fiat. Racingstallet såldes till Osella.

Abarth som del av Fiat

Hos Fiat fick Abarth ansvaret för rallysatsningen, vilket bland annat ledde till tre mästerskapstitlar i slutet av 1970-talet. På 1980-talet var man inblandad i Lancias framgångsrika rallysatsning.

Fiat nöjde sig länge med att klistra dit Abarth-namnet på de starkaste versionerna på modeller som Autobianchi A112 och Fiat Ritmo. 2007 var det dags för en nystart, då Fiat bildade Abarth & C. S.p.A. Det nya företaget ska ta fram speciella tävlingsversioner av modeller som nya 500 och Grande Punto, motsvarande Audis Quattro GmbH och BMW M.

Källor
Stora billexikonet, red. G N Georgano, svensk övers. Björn-Eric Lindh 1982.

Externa länkar

Officiell webbplats 

Företag bildade 1950
Ej längre existerande italienska biltillverkare
Ej längre existerande italienska fordonstillverkare
Företag upplösta 1971
Officiella motorsport- och prestandadivisioner inom fordonstillverkare
Fluga

Fluga kan avse:

 Flugor – (Brachycera), en underordning av ordningen tvåvingar
 Egentliga flugor – (Muscidae), en familj av ordningen tvåvingar
 Husfluga – (Musca domestica), en insekt som vanligen förknippas med ordet fluga.
 Fiskefluga – fiskeredskapet fluga.
 Fluga (accessoar) – knuten halsprydnad.
 Fluga (ätt) – en norsk stormannaätt under slutet av medeltiden
 Modefluga – benämning på en tillfällig trend eller tillfälligt mode
Husfluga

Husflugan (Musca domestica) är den vanligaste flugan i bostäder och en av de djurarter som är mest spridd i världen. Den är också den mest välkända flugan och ett skadedjur som befrämjar spridning av allvarliga sjukdomar.

Beskrivning
De vuxna flugorna är 5-8 mm långa. Mellankroppen är gråaktig, med fyra mörka längsgående linjer på ryggen. Undersidan av bakkroppen är gulaktig. Hela kroppen är hårbeklädd. Ögonen är rödaktiga fasettögon. Honorna är något större än hannarna och har mycket större avstånd mellan ögonen. 

Som de flesta tvåvingar har husflugan endast ett par vingar. Det bakre vingparet är reducerat till svängkolvar som bidrar till stabiliteten under flykten. En karaktäristisk egenskap är att den fjärde långa vingribban har en skarpt uppåtböjd krök.

Livscykel
Honan kan lägga upp till 500 ägg, i fem grupper om 100 ägg vardera. Inom en dag har larverna kläckts. De livnär sig vanligen av dött och förruttnande organiskt material, till exempel köksavfall och avföring. Larverna är blekt beige till vita och har inga ben. Efter ett flertal skinnömsningar kryper larverna till en torr och sval plats för att omvandlas till puppor, som är röda till bruna. Senare kommer den vuxna flugan ut ur puppan. Hela omvandlingen från larv till vuxenform kallas metamorfos. De vuxna flugorna lever en halv till en månad och växer inte alls under denna tid. De små flugor man ser är inte yngre än de stora, utan bara flugor som haft sämre tillgång till mat i larvstadiet. 

36 timmar efter att ha kommit ut ur puppan är honan mottaglig för befruktning. Hannen bestiger henne bakifrån. Hannarna hävdar revir mot inkräktande hannar och försöker befrukta alla honor som kommer in i reviret. 

Husflugan indelas i 2 underarter; europeisk husfluga (Musca domestica domestica Linné 1758), och orientalisk husfluga (Musca domestica vicina Macquart).

Evolution
I en artikel i The Canadian Entomologist (112: 1049-1060 (1980), Evolution in a laboratory host-parasitoid system and its effect on population kinetics, av N. Zareh, M. Westoby och D. Pimentel) beskrivs hur man i laboratorium haft »system» med husfluga (Musca domestica) och en parasitoid (Nasonia vitripennis), som fått fortgå under totalt 50 generationer flugor. 

I ett system (behandling) fick samma flugor fortplanta sig generation efter generation, och parasitoiden kunde där utöva sitt selektionstryck. I ett annat system ersattes de fullbildade flugorna i varje generation med flugor som inte varit utsatta för parasitoiden. 

Redan inom fyra generationer kunde tecken på begynnande resistens iakttas i det första systemet. Skillnader kunde så småningom uppmätas på bl.a. puppvikter, puppstadiets längd och puppmortalitet.

Referenser
 referenser

Tvåvingar
Kulturföljare
Husflugor

Husflugor (Musca) är ett släkte i familjen egentliga flugor (Muscidae).

Arter i urval
Släktet omfattar 83 arter, här följer en lista på några av dem:
 Husfluga (Musca domestica)
 Höstfluga (Musca autumnalis)
 Musca curviforceps
 Musca leucocephala
 Musca nevilli
 Musca sorbens
 Musca tempestiva
 Musca vetustissima

Externa länkar 

 

Tvåvingar
Universeum

Universeum är ett vetenskapscentrum beläget vid Korsvägen i södra delen av centrala Göteborg och ligger granne med Världskulturmuseet och Liseberg. Centret grundades gemensamt av Göteborgsregionens kommunalförbund, Chalmers tekniska högskola, Göteborgs universitet och Västsvenska handelskammaren.

Universeum som öppnade 8 juni 2001 samarbetar på olika sätt med akademin, näringslivet och samhället och drivs av Universeum AB och Stiftelsen Korsvägen.

Byggnaden ritades av Gert Wingårdh, Wingårdh arkitektkontor,

Avdelningar 
Universeum är uppdelat i olika utställningar.
 "Rymden" - Utställning om rymden och rymdresor. 
 "Teknoteket" - En kreativ teknikverkstad.
 "Vattnets väg" - Sveriges djur och natur associerat med vatten, från norr till söder.
 "Akvariehallen" - Både svenska och exotiska marina arter, såsom hajar, rockor och korallrevsfiskar.
 "Hälsa" - En aktiv utställning om kropp och knopp.
 "Regnskogen" - Tropiska djur i deras naturliga miljö.
 "Jobbis" - En lärorik lekplats för de allra minsta.
"Reptilariet" - En samling giftiga ormar och ödlor. 

Bland de landdjur som Universeum hyser kan nämnas ett flertal goeldisapor, vitörade silkesapor, tocotukaner, tvåfärgade tamariner, kajmaner röda ibisar, många tropiska småfåglar, sengångare, sköldpaddor, exemplar av alla Sveriges reptiler och amfibier samt många exotiska ormar och ödlor.

Bilder

Referenser

Noter

Källförteckning 
Angående stöd till Universeum och övriga fem Science centers, Västra Götalandsregionen, förf Wallberg Lina, senast läst 2014-11-02
Verksamhetsberättelse 2013, Universeum, PDF, senast läst 2014-11-02

Externa länkar

Vetenskapscentrum i Sverige
Byggnader och anläggningar i Göteborg
Byggnader ritade av Gert Wingårdh
Nöjen i Göteborg
Heden
Museer i Göteborg
Museer invigda 2001
Djurparker i Sverige
Akvarier
Underklass

Underklass kan syfta på:

 Underklass (biologi) – indelning i Systema naturae 
 Underklass – en del av samhället 
 Underklassare – ohyfsad och obildad person 
 Underklass (programmering) – ett begrepp inom objektorienterad programmering
Jungfrugatan

Jungfrugatan på Östermalm och Ladugårdsgärdet i centrala  Stockholm är en gata som sträcker sig mellan Storgatan på Östermalm och Starrängsringen på nedre Gärdet. Den nordligaste delen är dock avskild från resten av gatan av Valhallavägen. Söder därom är gatan smal, ca 12 meter, vilket innebär att biltrafiken är enkelriktad och att många av byggnaderna har lägre höjd för att undvika att flertalet bostäder hamnar i skugga. Gatan karaktäriseras av vyn i södergående riktning där Hedvig Eleonora kyrka utgör bakgrunden.

Den jungfru som gett anledning till namnet Jungfrugatan (Jungfrugrenden år 1655, Jungfrughatan år 1659, Jungfru gränden år 1666, Jungfrugatan år 1733) är med all säkerhet Sigrid Banér, syster till Johan Banér. Hon omtalas 1668 som tomtägare i kvarteret Jungfrun. Nära Östermalmstorg och kyrkan låg Wälb. Jungfru Sigrid Baners trädgård. Den omnämns 1725 som "Stora trädgården fordom Jungfru Trädgården kallade". Gatan har också kallats Timmermansgatan (Timbremansgatan); anledningen torde vara att Päder Erijksson timbreman var tomtägare i kvarteret Sjöhästen i närheten.

Gatan var länge i ett uruselt skick och 1785 kallas den En stinkande sammelplats, hundra år senare klagar en husägare över: en grönskande pöl utan avlopp där tjugo hushåll och en tvättinrättning tömde sitt avloppsvatten. Vid 1900-talets mitt var gatan känd som stråk för gatuprostitution, vilket upphörde efter en omfattande mobilisering bland de kringboende.

I videon till Mauro Scoccos låt Sarah är det på Jungfrugatan 52 hon bor.

Källor

Externa länkar

Gator och torg på Gärdet
Gator och torg på Östermalm
Rörstrandsområdet

Rörstrand är ett informellt område i stadsdelen Vasastan i Stockholms innerstad.

Som Rörstrand brukar räknas området mellan Rörstrandsgatan och Norrbackagatan. I området ligger Filadelfiakyrkan. Rörstrand har, till skillnad från det angränsande Birkastaden, huvudsakligen bebyggelse från 1920-talet. Ibland räknas Birkastaden och Rörstrand som ett och samma område.

Historik

Rörstrand var under medeltiden en by som låg i trakten av nuvarande S:t Eriksplan. De äldsta kända beläggen för namnet Rörstrand förekommer i två brev utfärdade av Magnus Ladulås 1288. Då benämns Rörstrand Rörestrand respektive Röristrandh. Förleden kan motsvara ett fornsvenskt neutralt substantiv röre och står som motsvarighet till den latinska förlagans ord arundinetum, som betyder rörsjö. Förleden syftar på att stranden varit bevuxen med vass. Rörstrand ingick i Magnus Ladulås donation till Klara kloster. År 1527 indrogs klostrets egendomar till kronan. 

På 1600-talet köptes Rörstrand av den förmögne borgaren Mårten Wewitzer som kallades Kronans store långivare och adlades Rosenstierna. Under hans tid byggdes huvudbyggnaden, Rörstrands slott eller stora stenhuset, han gav det till sin gemål som en morgongåva år 1635. Huset står fortfarande kvar och är idag sammanbyggt med Filadelfiakyrkan. 

Namnet Rörstrand har framförallt blivit känt genom porslinstillverkning på Rörstrands Porslinsfabrik. På området nedanför slottet anlades på 1720-talet en porslinsfabrik och tillverkningen pågick fram till 1920-talet, då fabriken flyttade till Göteborg och därifrån till Lidköping på 1930-talet. 

Under Per Olof Hallman började 1917 det gamla industriområdet stadsplaneras. Förutom att gatu- och kvartersnamnen som påminner om Rörstrands porslinsfabrik finns den gamla tippen för porslinskross kvar. Den ligger till höger om gångbron från Birkastan till Karlbergs slott och är ett fornminne med RAÄ-nummer Stockholm 194:1. Fabriken revs 1926. Av det villasamhälle för fabrikens högre tjänstemän som fanns inom området finns i dag ingenting kvar. Den sista villan, Disponent Robert Almströms villa, Villa Rörstrand eller Stora Fabriksvillan, fanns kvar på en bergknalle intill Karlbergs järnvägsstation fram till mitten av 1960-talet, då den revs för järnvägens utbyggnad.

Panorama

Se även
Rörstrandsgatan
Barnhusviken
Karlbergssjön
Karlbergskanalen
Birkastaden
Gamla och Nya Rörstrandskvarnen
Marketenterihuset vid Rörstrands porslinsfabrik

Noter

Externa länkar
Rörstrands museum, Lidköping
Rörstrands porslin

Vasastan
Informella områden i Stockholm
Rörstrands slott

Rörstrands slott ligger i hörnet Rörstrandsgatan och Bråvallagatan intill Filadelfiakyrkan i Vasastan i Stockholm. Byggnaden är blåmärkt av Stadsmuseet i Stockholm, vilket innebär "att bebyggelsen bedöms ha synnerligen höga kulturhistoriska värden".

Historik

Rörstrand nämns redan på 1200-talet, då Magnus Ladulås donerade området Rörstrand till Klara kloster. Rörstrands slott, som då hette Stora Rörstrand, var huvudbyggnaden på Rörstrands ägor under den förmögne borgaren Mårten Wewitzers (adlad Rosenstierna) tid. Han skänkte byggnaden till sin gemål, som morgongåva år 1635. 

Drottning Kristina har ägt slottet 1649–1651 och skänkte det till sin frände Karl X Gustav. Drottning Kristina anlade en riddarakademi "såsom den i Paris". Här fick adelns unga utbildning i ridning, fäktning, dans, språk och annat.

Under det stora nordiska kriget användes Rörstrand till att förvara ryska krigsfångar. Under åren 1726–1926 tillverkades porslin på området av Rörstrands Porslinsfabrik och slottet ingick i verksamheten, bland annat som bostad för disponenten. 

Flygelbyggnaderna revs i slutet av 1920-talet när Filadelfiakyrkan uppfördes. Den kvarvarande volymen är sedan dess sammanbyggd med Filadelfiakyrkans östra fasad i hörnet Bråvallagatan / Rörstrandsgatan. Slottet bevarar fortfarande sin 1600-talskaraktär med slätputsade fasader och svartglaserad taktegel. Bland interiören märks några av Rörstrandsfabrikens finaste kakelugnar. I huset finns bland annat Rörstrands Slottscafé.

I juni 2018 beslöt Filadelfiaförsamlingen i Stockholm att Kaggeholms folkhögskola på Helgö (Ekerö kommun) skall flytta till Rörstrands slott. En del ombyggnader och anpassningar behövs i Filadelfiakyrkan för skolans verksamhet i slottet.

Ritningar
Uppmätningsritningar från 1919–1920. Den kvarvarande byggnadsdelen ligger inom den röda markeringen.

Noter

Källor

Externa länkar

Filadelfiakyrkan visar kvarvarande delar av Rörstrands slott

Byggnader och anläggningar i Vasastan
Slott i Uppland
Byggnader avbildade i Suecian
Blåmärkta byggnader i Stockholm
Kornhamnstorg

Kornhamnstorg är ett triangulärt torg i Gamla stan, Stockholms innerstad. Torget begränsas i söder av Munkbroleden i nordväst av kvarteren Cerberus och Charon samt i nordost av kvarteren Typhon och Deucalion. Torget mäter cirka 140 x 90 x 90 meter.

Historik
Kornhamnstorg (Kornhamps torget 1651) tillkom troligen genom 1620-talets regleringar av stadens västra kvarter, efter den Stora branden 1625. Under hela århundradet kallades torget för Åkaretorget, troligtvis därför att detta var en uppställningsplats för åkarnas vagnar. Det nuvarande namnet växlar länge med Kornhamn som benämning såväl på torget som själva hamnplatsen. Mitt på torget står statyn Bågspännaren av Christian Eriksson, uppförd 1916. Det restes till minne av Engelbrekt Engelbrektssons frihetskamp.

Bilder, byggnader vid torget

Byggnader 
Kornhamnstorg 2 - Kallades "Sju helvetets portar", efter sju ingångar som skapades på 1700-talet vid sammanslagning av två byggnader.  
Kornhamnstorg 4 - "Buckauska huset", uppfört 1750, uppkallat efter byggherren, grosshandlaren Jacob Buckau (1687-1755).
Kornhamnstorg 6 - "Cederlundska huset", uppfört 1856, uppkallat efter vin- och spritimportören Johan Cederlund som lät bygga huset efter Johan Fredrik Åboms ritningar.
Kornhamnstorg 49 - "Modehuset 66an", affärshus från 1906 med en bevarad passage som förbinder torget med Västerlånggatan.
Kornhamnstorg 51 - "von der Lindeska huset", uppfört 1632 för Erik Larsson von der Linde, har Stockholms äldsta burspråk.
Kornhamnstorg 53 - "Funckska huset", uppfört 1640-talet för brukspatronen Tomas Funck.
Kornhamnstorg 57 - "Degermanska huset", uppfört 1741 för handelsmannen Hans Degerman (död 1754).
Kornhamnstorg 59 - "Nolanwährska huset", uppfört 1650-talet, uppkallat efter Johan Nordanväder (adlad Nohlanwähr) som ägde huset i början av 1700-talet.
Hörnhuset Triewaldsgränd 2 - "Adlersköldska huset", uppkallad efter herr Adlerschiöld som ägde huset i början av 1700-talet. I bottenvåningen låg Apoteket Ängeln och sedan 1969 Restaurang Engelen.
Kornhamnstorg 61 - "Forsströmska huset", uppfört 1781, uppkallat efter sin byggherre Nils Forsström.

Bilder, byggnadsdetaljer

Intressanta kvarter kring torget
 Kvarteret Charon
 Kvarteret Cerberus
 Kvarteret Deucalion
 Kvarteret Medusa
 Kvarteret Typhon

Historiska bilder

Se även 
 Kornhamn
 Expressen- och Dagens Nyheter-skyltarna

Källor

Externa länkar

Gator och torg i Gamla stan
Tesla (enhet)

Tesla (enhetsförkortning: T), är SI-enheten för det magnetiska B-fältet (magnetisk flödestäthet, magnetfältstyrka) och för intensitet av magnetisering. Enheten är uppkallad efter Nikola Tesla. 

Man definierar 1 T som 1 Wb/m2 eller V·s/m2 (voltsekund per kvadratmeter). Ur Lorentzkraftens  (där q är laddning i coulomb (=A·s) och v är hastighet i m/s) kan man se att en tesla också är , som i grundenheter blir kg·s−2·A−1.

Jordens magnetfält har en styrka på ungefär 50 μT (mikrotesla). Elektromagneter med järnkärna kan nå upp till någon tesla, vilket räcker för enklare magnetresonanstomografi. För att åstadkomma fält på 6–8 tesla som i högupplöst magnetisk resonanstomografi använder man supraledande magneter. 

 Äldre enheter 
En tesla är 10 000 gånger större än den äldre enheten gauss i CGS-systemet.

En äldre icke SI-enhet för magnetisk flödestäthet var gamma'' som var lika med 10-5 gauss eller 1 nanotesla.

Källor 

Härledda SI-enheter
Magnetiska flödestäthetsenheter
Triumfbåge

Triumfbåge är ursprungligen ett romerskt monument som rests till segerrika härförares ära vid den romerska triumfen. Triumfbågen var vanligtvis försedd med antingen en stor valvöppning eller en stor och två mindre, en på var sida. Bågen utsmyckades med reliefer och inskriptioner som syftade på kejsarens fälttåg.

Kända triumfbågar (urval)
Marcus Aureliusbågen, Tripoli
Konstantinbågen, Rom
Septimius Severusbågen, Rom
Titusbågen, Rom
Trajanus triumfbåge, Benevento
Triumfbågen, Orange
Triumfbågen, Paris
Triumfbågen, Pula
Triumfbågen, Pyongyang
Triumfbågen, Moskva
Triumfbågen i Skopje

Referenser 
A. Anderberg, "Studier öfver skånska triumfkrucifix", (akad. avh. 1915).

Externa länkar

 
Romersk arkitektur
Mälartorget

Mälartorget är ett torg i Gamla stan, Stockholms innerstad som har fått sitt namn efter läget vid Mälaren. Mälartorget ligger mellan Munkbrogatan och Munkbroleden, vid torget finns tunnelbanestationen Gamla stan. Namnet Mälartorget förekommer på Stockholms kartor första gången år 1863.

Historik

På Petrus Tillaeus karta från 1733 framgår att det på platsen för Mälartoget planerades ytterligare tre kvarter sydväst om kvarteren Caron, Iason och Midas som skulle heta America, Africa respektive Asia och skapas genom omfattande utfyllnader, men som aldrig kom till stånd. Torget och en ny hamn anlades vid 1800-talets mitt genom något mindre utfyllnader. 

Torget upptogs 1869 bland "allmänna försäljningsplatser", upplåtet "till försäljning af landtmannavaror, införda med de ångbåtar, som invid samma torg tillägga". På denna plats fanns tidigare en enorm latrin- och avskrädeshög, omgärdad av plank, där Stadsholmens latrintunnor tömdes. Platsen kallades därför Flugmötet, namnet var såpass officiellt att det upptas i en vägvisare från 1844. I Arthur Thesleffs bok Stockholms förbrytarspråk och lägre slang kallas torget Bonntorget.

Soptippen forslades bort i slutet på 1800-talet och Sveriges första saluhall, Köttorgshallen, uppfördes på platsen. Den samt den 1918 byggda Munkbrohallen försvann dock i och med att Gamla stans tunnelbaneuppgång tillkom 1954.

Bebyggelsen
I kvarteret Midas reser sig Johan Fredrik Åboms tidiga hyreshus av kontinental typ från 1860. Den kom efter 1936 att inrymma biografen Hansa med 110 platser. Över entrén lyste ordet "BIO" i neonbokstäver. Filmvisningarna upphörde 1954, därefter togs lokalen över av Teatern i Gamla stan. I kvarteret låg tidigare ett sockerbruk som 1903 fick lämna plats för Sam Kjellbergs bostads- och affärshus i jugendstil. AOS Arkitekter ritade 1956 den byggnad som numera inrymmer Munkbrohallen. Ursprungligen uppfördes byggnaden som kontor för Stockholms Spårvägar.

Källor

Externa länkar

Gator och torg i Gamla stan
Överfamilj

Överfamilj används inom biologisk taxonomi för att beteckna en grupp av besläktade familjer. I det biologiska hierarkiska systemet är överfamilj en rang som kommer under underordning och över familj. Det vetenskapliga namnet för en överfamilj slutar oftast med "-oidea".  Till exempel tillhör människan och de andra människoaporna överfamiljen Hominoidea.

Systematik
Finnerödja

Finnerödja är en tätort i Laxå kommun i Örebro län och kyrkby i Finnerödja socken i Västergötland. Orten ligger i Tiveden vid Västra stambanan och E20, i Västergötland.

Historia

När finländska arbetare under senare hälften av 1500-talet flyttade till skogsområdet Tiveden, började den egentliga bebyggelsen i Finnerödja, som ursprungligen var namnet på en gård (1587), men blev sedan sockennamn för Finnerödja socken.

Armén lät under andra världskriget bygga sex stora centrallager för drivmedel i Sverige,  varav ett var beläget i Finnerödja.

Krämarstan var en så kallad tattarstad belägen cirka 3 km från Finnerödja. Namnet kommer från krämare, resande försäljare. Där bodde människor från resandefolket i närmare tjugo år innan de motades iväg genom något som kan liknas vid en etnisk rensning på 1920-talet.

Finnerödja har också varit känd för sina jordgubbsodlingar, vilka var omfattande mellan 1940-talet och början av 1980-talet. Plockningen var ett populärt sommarjobb för skolungdomar, vilket ledde till den årliga tävlingen Miss Jordgubbe.

Befolkningsutveckling

Näringsliv

Bankväsende
På 1910-talet hade två affärsbanker kontor i Finnerödja: Mälareprovinsernas bank och Skaraborgs enskilda bank. Handelsbanken tog över Mälarebanken år 1926. Även Mariestads sparbank och Jordbrukskassan har haft kontor i Finnerödja, men dessa drogs in på 1990-talet.

Den 30 september 2016 stängde Handelsbanken ortens sista bankkontor.

Idrott
I Finnerödja finns Finnerödja IF.

Externa länkar
Finnerödja Hembygdsförening
Finnerödja IF

Källor

Orter i Laxå kommun
Tätorter i Sverige
Perseus (olika betydelser)

Perseus är:

 Perseus – en hjälte i grekisk mytologi
 Perseus (stjärnbild) – en stjärnbild
 Kvarteret Perseus – ett kvarter i Gamla stan, Stockholm
 UGM-89 Perseus – en amerikansk ballistisk robot
 Edvard Perséus (1841–1890), svensk konstnär och hovintendent
 Perseus Karlström (född 1990), svensk friifrottare
 Perseus av Makedonien (100-talet f.Kr.), kung av Makedonien

Se även
 HMS Perseus – flera fartyg