20 juli

20 juli är den 201:a dagen på året i den gregorianska kalendern (202:a under skottår). Det återstår 164 dagar av året.

Återkommande bemärkelsedagar

Nationaldagar 
 s nationaldag (till minne av självständigheten från Spanien, som utropades denna dag 1810)

Flaggdagar 
  Norge: Kronprins Haakon Magnus födelsedag

Övriga dagar 
  Argentina,  Brasilien och  Uruguay: Vänskapens dag, för att främja vänskap och förståelse mellan folken (sedan 1969, till minne av månlandningen, som hela världen följde tillsammans)

Namnsdagar

I den svenska almanackan 
 Nuvarande – Margareta och Greta
 Föregående i bokstavsordning
 Elias – Namnet förekom på dagens datum under 1600-talet, men flyttades 1701 till 17 april, där det har funnits sedan dess.
 Greta – Namnet infördes 1986 på 13 mars, men flyttades 1993 till dagens datum och har funnits där sedan dess.
 Margareta – Namnet har, till minne av en martyr vid namn Margareta av Antiochia, som dog 304, funnits på dagens datum sedan gammalt och har inte flyttats.
 Margit – Namnet infördes på dagens datum 1986, men flyttades 1993 till 15 juni, där det har funnits sedan dess.
 Margret – Namnet infördes på dagens datum 1986, men utgick 1993.
 Föregående i kronologisk ordning
 Före 1701 – Margareta och Elias
 1701–1900 – Margareta
 1901–1985 – Margareta
 1986–1992 – Margareta, Margit och Margret
 1993–2000 – Margareta och Greta
 Från 2001 – Margareta och Greta
 Källor
 Brylla, Eva (red.): Namnlängdsboken, Norstedts ordbok, Stockholm, 2000. 
 af Klintberg, Bengt: Namnen i almanackan, Norstedts ordbok, Stockholm, 2001.

I den finlandssvenska almanackan 

 Nuvarande (revidering 2020) – Margareta, Margit, Greta, Gretel, Margita, Marit, Meja

 I föregående i revideringar
1929 – Margareta, Greta
1950 – Margareta, Greta, Margit
1964 – Margareta, Greta, Margit
1973 – Margareta, Margit, Greta, Gretel
1989 – Margareta, Margit, Greta, Gretel
1995 – Margareta, Margit, Greta, Gretel
2000 – Margareta, Margit, Marit, Greta, Gretel
2005 – Margareta, Margit, Marit, Greta, Gretel
2010 – Margareta, Margit, Marit, Margita, Greta, Gretel
2015 – Margareta, Margit, Marit, Margita, Greta, Gretel
2020 – Margareta, Margit, Greta, Gretel, Margita, Marit, Meja

Händelser 
 514 – Redan dagen efter förre påven Symmachus död väljs Hormisdas till ny påve, utan motstånd. En av hans första åtgärder i sitt nya ämbete är att avlägsna de sista resterna av schismen med motpåven Laurentius (som avled 507), genom att låta de sista av hans anhängare återinträda i kyrkan.
 1402 – Timur Lenk leder sin dynasti till seger över osmanerna i slaget vid Ankara och tillfångatar den osmanske sultanen och befälhavaren Beyazit I. Då sultanen nu är tillfångatagen kommer det osmanska riket att stå utan regent i elva år, då hans söner strider om makten, vilket kommer att kallas det osmanska interregnumet. Beyazit förblir fånge hos timuriderna till sin död i mars året därpå och enligt rykten ska han ha blivit grymt behandlad. Samtida källor säger dock, att han blir mycket väl behandlad och att Timur Lenk till och med sörjer hans död. Även om slaget blir en seger för timuriderna lyckas osmanska riket efter interregnumets slut (1413) snabbt återhämta sig och under 1400-talet börja gå mot sin höjdpunkt under 1500-talet. Timuridriket råkar dock i stället i kaos efter Timur Lenks död 1405 och inleder sin 100-åriga nedgång innan det slutligen erövras av grannarna 1507.
 1592 – Sedan japanerna har inlett en invasion av Korea tidigare samma år lyckas de denna dag inta den koreanska huvudstaden Pyonjang. Detta leder till att den koreanske kungen Seonjo av Joseon vänder sig till Mingdynastins Kina och begär hjälp därifrån. Året därpå lyckas därför en gemensam koreansk-kinesisk styrka återta huvudstaden. Invasionen pågår i princip till 1596, då man inleder fredsförhandlingar, men är över först 1598, sedan invasionens ledande general Toyotomi Hideyoshi har dött och japanerna har dragit sig tillbaka från Korea.
 1639 – Flickan Kristine Svendsdatter hittar det första av de båda Gallehushornen i Gallehus norr om Møgeltønder på södra Jylland. Hornet, som är i guld, är ett dryckeshorn från tidig järnålder och sedan det har överlämnats till kungen Kristian IV, som i sin tur ger det till sin son Kristian, blir det en dansk nationalklenod. Knappt 100 år senare (1734) hittar man ytterligare ett horn i närheten av den första fyndplatsen, men 1802 blir båda stulna och nedsmälta av en guldsmed. Efter andra världskriget lyckas man med hjälp av teckningar och tidigare kopior göra två kopior av hornen.
 1810 – Under José Acevedo y Gómez ledning träffas en junta på sju personer i det spanska vicekungadömet Nya Granadas huvudstad Bogotá, där de utropar landets självständighet från Spanska imperiet. Det dröjer dock till 1816 innan Spanien erkänner det nya riket Colombias (nuvarande Colombia, Ecuador och Venezuela) självständighet och ända till 1819, innan spanjorerna officiellt upplöser vicekungadömet.
 1866 – En österrikisk flotta besegrar en italiensk i slaget vid Lissa utanför den dalmatiska kusten i Adriatiska havet. Det blir en relativt enkel seger för österrikarna, eftersom den italienska sidan har drabbats av rivalitet bland befälen och de därför är uppdelade i små enheter, som österrikarna kan besegra en och en. Slaget blir emellertid en oväntad förlust för italienarna, som dittills mest har haft framgångar under det tredje italienska frihetskriget. Fredsslutet i oktober blir ändå fördelaktigt för Italien, då Österrike tvingas avträda Venetien till Frankrike, som i sin tur avträder det till Italien. Detta blir det första större slaget i världshistorien, där pansarklädda fartyg används och ett av de sista, där fartygen rammar varandra.
 1904 – Flera olika danska tjänsteflickföreningar bildar organisationen De Samvirkende danske Tjenestepigeforeninger vid ett möte i Studentsamfundets sal i Köpenhamn. Målet är att förbättra tjänsteflickornas arbetsförhållanden i Danmark. Under olika namn existerar organisationen fram till 1992, då den slås samman med Dansk Kommunal Arbejderforbund och bildar Foreningen af Offentligt Ansatte.
 1924 – Världsschackförbundet Fédération Internationale des Échecs (FIDE) grundas i Paris. Man har tidigare gjort försök att grunda ett internationellt schackförbund i S:t Petersburg 1914 och i Göteborg 1920, vilket dock har misslyckats. Nu grundas dock förbundet av de schackspelare som deltar i årets sommar-OS i Paris, som en sorts fackförbund för schackspelare. Under de första åren har förbundet dock inte särskilt stor makt och är dåligt finansierat.
 1944 – Den tyske diktatorn Adolf Hitler blir utsatt för ett bombattentat i sitt högkvarter Varglyan i Ostpreussen. Attentatsmännen är höga tyska militärer som under Claus Schenk von Stauffenbergs ledning vill störta Hitler och nazistregimen, för att få ett slut på andra världskriget, eftersom de ser, att det håller på att störta Tyskland i fördärvet. Då Hitler överlever attentatet med några lättare skador lyckas attentatsmännen efter det inte genomföra den statskupp, som de har förberett. Redan samma dag och dagen därpå blir von Stauffenberg och flera andra ledande konspiratörer infångade och avrättade. Under den följande månaden infångas över 5 000 personer, som anses ha med komplotten att göra, varav flera hundra blir avrättade.
 1969 – Fyra dagar efter att raketen Apollo 11 har skjutits upp från John F. Kennedy Space Center i Florida nedsänks dess månlandare The Eagle till månen och placeras på dess yta klockan 20.17. Det dröjer dock ytterligare sex och en halv timme, innan de båda astronauterna Niel Armstrong och Buzz Aldrin kliver ur den, för att strax före klockan tre på morgonen bli de första människorna, som sätter sin fot på månens yta.
 1974 – Fem dagar efter att den progrekiska paramilitära organisationen EOKA-B har genomfört en statskupp på medelhavsön Cypern och störtat president Makarios III inleder turkiska styrkor en invasion av ön. Denna leder till att Cypern delas i en turkisk nordlig del och en grekisk sydlig del. Anledningen till invasionen är att Turkiet känner sig hotat av statskuppen, eftersom man från turkisk sida fruktar, att Cypern ska bli en del av Grekland. Delningen av ön kvarstår än idag (), även om vissa lättnader har gjorts på senare år.
 1976 – En månad efter att rymdsonden Viking 1 har nått fram till planeten Mars (19 juni) landar den på dess yta och följs även av Viking 2 den 3 september. De båda sonderna tar bilder av planeten och skickar dem tillbaka till jorden. Sonderna fortsätter användas till början av 1980-talet (Viking 1 till 1982 och Viking 2 till 1980), då man har fått tillräckligt med uppgifter om Mars.

Födda 
 356 f.Kr. – Alexander den store, makedonisk general och fältherre, kung av Makedonien
 1304 – Francesco Petrarca, italiensk diktare och humanist
 1519 – Innocentius IX, påve
 1620 – Nikolaes Heinsius den äldre, nederländsk filolog och diplomat
 1656 – Johann Bernhard Fischer von Erlach, österrikisk arkitekt
 1649 – Hans Willem Bentinck, nederländsk-engelsk adelsman och diplomat
 1659 – Hyacinthe Rigaud, fransk konstnär
 1737 – William Maclay, amerikansk politiker, senator för Pennsylvania
 1744 – Joshua Clayton, amerikansk politiker, guvernör i Delaware, senator för samma delstat
 1766 – Thomas Bruce, brittisk adelsman och diplomat
 1774 – Auguste de Marmont, fransk militär, marskalk av Frankrike
 1802 – David Julius Billengren, svensk läkare och författare
 1817 – Johan Henrik Nebelong, dansk arkitekt
 1822 – Gregor Mendel, österrikisk munk, korherre och ärftlighetsforskare, ansedd som genetikens fader
 1833 – Waldemar Rudin, svensk mystiker, professor och hovpredikant, ledamot av Svenska Akademien
 1838 – P.P. Waldenström, svensk filosofie doktor, lektor och präst, ledare för Svenska Missionsförbundet
 1839 – Samy Nisser, svensk disponent, militär och riksdagsman
 1847 – Max Liebermann, tysk konstnär
 1851 – Arnold Pick, tjeckoslovakisk neurolog och psykiater
 1859 – Adolf, prins av Schaumburg-Lippe
 1864
 Erik Axel Karlfeldt, svensk poet och författare, ledamot av Svenska Akademien, dess ständige sekreterare, postum mottagare av Nobelpriset i litteratur 1931
 William F. Whiting, amerikansk republikansk politiker och affärsman, USA:s handelsminister
 1869 – Jo Byrns, amerikansk demokratisk politiker, talman i USA:s representanthus
 1889
 Erik Lindorm, svensk författare, skald och publicist
 Ruth Weijden, svensk skådespelare
 1895
 László Moholy-Nagy, ungersk skulptör, målare, formgivare och fotograf
 W. Chapman Revercomb, amerikansk republikansk politiker, senator för West Virginia
 1897 – Tadeus Reichstein, polsk-schweizisk kemist, mottagare av Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1950
 1899 – Sven Sköld, svensk kompositör, arrangör, cellist och dirigent
 1900 – Einar Norelius, svensk illustratör och sagoförfattare
 1905
 Margareta Högfors, svensk operettsångare och skådespelare
 Åke Ohberg, svensk skådespelare, regissör, producent och sångare
 1913 – Ingrid Björnberg, svensk åldfru och barnflicka på Stockholms slott
 1919
 Edmund Hillary, nyzeeländsk bergsbestigare
 Osborne Bartley, svensk läkare, fackföreningsman, ämbetsman och landshövding i Västmanlands län
 1920 – Elliot Richardson, amerikansk republikansk politiker, USA:s försvarsminister och justitieminister samt handelsminister
 1924 – Tor Isedal, svensk skådespelare 
 1925 – Frantz Fanon, fransk psykiatriker, filosof och debattör
 1928 – Pavel Kohout, tjeckisk-österrikisk författare
 1931 – Karin Ahrland, svensk jurist, länsassessor, folkpartistisk politiker, statsråd och ambassadör
 1932
 Nam June Paik, koreansk-amerikansk konstnär
 Otto Schily, tysk politiker och jurist, Tysklands inrikesminister
 Sonja Westerbergh, svensk skådespelare
 1936 – Barbara Mikulski, amerikansk demokratisk politiker, senator för Maryland
 1938
 Diana Rigg, brittisk skådespelare
 Natalie Wood, amerikansk skådespelare
 1940
 Monica Dominique, svensk pianist, kompositör, arrangör, kapellmästare, revyartist och skådespelare
 Bertil Jonsson, LO:s ordförande
 1943
 Chris Amon, nyzeeländsk racerförare
 Bob McNab, brittisk fotbollsspelare
 Wendy Richard, brittisk skådespelare
 1945
 Larry Craig, amerikansk republikansk politiker, senator för Idaho
 Johanna Hald, svensk regissör, manusförfattare och stillbildsfotograf
 1947
 Gerd Binnig, tysk fysiker, mottagare av Nobelpriset i fysik 1986
 Carlos Santana, mexikansk-amerikansk gitarrist och rockmusiker
 1948 – Muse Watson, amerikansk skådespelare
 1953 – Lee Garlington, amerikansk skådespelare
 1954 – John Davis, amerikansk filmproducent
 1955 
 Stig Larsson, svensk poet, dramatiker, romanförfattare, filmregissör och kritiker
 Claes Nordin, svensk badmintonspelare och seglare
 1957 – Donna Dixon, amerikansk skådespelare och fotomodell
 1962 – Tomas Johansson, svensk brottare, bragdmedaljör
 1964
 Chris Cornell, amerikansk musiker, sångare och låtskrivare i gruppen Soundgarden, sångare i gruppen Audioslave
 Pontus Gårdinger, svensk programledare
 Bernd Schneider, tysk racerförare
 1967
 Reed Diamond, amerikansk skådespelare
 Agneta Sjödin, svensk programledare och författare
 1969 – Josh Holloway, amerikansk skådespelare
 1971 – Sandra Oh, kanadensisk skådespelare
 1973
 Peter Forsberg, svensk ishockeyspelare
 Haakon Magnus, norsk prins, Norges kronprins
 1975
 Judy Greer, amerikansk skådespelare
 Birgitta Ohlsson, svensk liberal politiker, före detta statsråd
 1978
 Marija Aleksandrova, rysk ballerina
 Pavel Datsiuk, rysk ishockeyspelare
 1982 – Oscar Steen, svensk ishockeyspelare
 1988 – Julianne Hough, Amerikansk sångerska
 1993 – Lucas Digne, fransk fotbollsspelare i Aston Villa FC
 1998 - Lars Gustaf Fredrik Nyreröd Granath, silvermedaljör i Kladdkakeracet, 2011.

Avlidna 
 985 – Bonifatius VII, motpåve
 1031 – Robert II, kung av Frankrike
 1398 – Roger Mortimer, engelsk adelsman och tronföljare
 1408 – Sten Bengtsson (Bielke), svensk riddare och riksråd, Sveriges marsk
 1524 – Claude, Frankrikes drottning
 1796 – John Houstoun, amerikansk politiker och jurist, guvernör i Georgia
 1820 – Matthaeus Fremling, svensk filosof och professor
 1856 – Emil Aarestrup, dansk skald och läkare
 1866 – Bernhard Riemann, tysk matematiker
 1881 – Theodor Bergk, tysk klassisk filolog
 1891 – David S. Walker, amerikansk politiker och jurist, guvernör i Florida
 1901 – Johan Laurentz, svensk arkitekt
 1903 – Leo XIII, påve
 1917 – Iwan von Müller, tysk klassisk filolog
 1923 – Pancho Villa, mexikansk general och revolutionär
 1926 – Felix Dzerzjinskij, polskfödd sovjetisk politiker, grundare av och chef för tjekan
 1927 – Ferdinand I, kung av Rumänien
 1937 – Guglielmo Marconi, italiensk uppfinnare, mottagare av Nobelpriset i fysik 1909
 1944
 Ludwig Beck, tysk militär, arméstabschef
 1951
 Abdullah I, emir av Transjordanien och kung av Jordanien
 Wilhelm, tysk prins, Tysklands kronprins
 1973
 Bruce Lee, kinesisk-amerikansk skådespelare
 Robert Smithson, amerikansk konstnär inom minimalism och earth art
 1982
 Okot p'Bitek, ugandisk författare och antropolog
 Folke Andersson, svensk skulptör och konstnär
 1994 – Paul Delvaux, belgisk målare
 1995 – Ernest Mandel, belgisk marxistisk politiker och ekonom
 1996 – Bertil Boo, svensk skådespelare och sångare (baryton) med smeknamnet ”den sjungande bonden”
 2001 – Carlo Giuliani, italiensk poet och anarkist
 2007
 Tammy Faye Messner, amerikansk kristen tv-profil och sångare
 Kai Siegbahn, svensk fysiker och professor, mottagare av Nobelpriset i fysik 1981
 2008 – Dinko Šakić, kroatisk militär och krigsförbrytare, medlem i fascistorganisationen Ustaša
 2009 – Gösta Werner, svensk regissör, filmforskare, kritiker och professor
 2011 – Lucian Freud, brittisk målare
 2012 – Karin Andersson, svensk centerpartistisk politiker, före detta statsråd
 2014
 Victor G. Atiyeh, amerikansk republikansk politiker, Oregons guvernör
 Bengt Lindwall, svensk präst, författare och vigselförrättare i Kär och Galen
 2017 – Chester Bennington, amerikansk musiker, sångare i gruppen Linkin Park

Källor

Externa länkar