kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Atlético Madrid

Atlético Madrid, egentligen Club Atlético de Madrid S.A.D, är en fotbollsklubb i Madrid i Spanien. Klubben spelar sina hemmamatcher på arenan Wanda Metropolitano. Ärkerivaler är Real Madrid som är från samma stad.

Historia 
Klubben grundades av tre baskiska studenter i Madrid den 26 april 1903. Under 1900-talet och 1910-talet sågs klubben som en gren av baskiska Athletic Bilbao. 1939, efter det spanska inbördeskriget bytte klubben namn när det slogs ihop med laget Aviación Nacional från Zaragoza. Det nya namnet blev Atlético Aviación de Madrid.

Klubben vann sin första ligatitel 1940, och försvarade titeln 1941. 1947 fick klubben sitt nuvarande namn, Club Atlético de Madrid. 1966 invigdes klubbens nya hemmaarena Estadio Vicente Calderón, där man skulle komma att spela fram till 2017. 

Klubben vann sin första Europa League-titel 2010.

Under klubbens mest framgångsrika säsong (2013/2014) vanns La Liga-titeln (första gången sedan 2004 som ett annat lag än Barcelona och Real Madrid vunnit La Liga), och nådde dessutom finalen i Uefa Champions League där Real Madrid vann med 4–1. I augusti 2014 vann klubben andra Spanska cupen-titeln efter 29 år, mot rivalen Real Madrid. Säsongen 2015/2016 avancerade Atlético Madrid åter till final i Champions League, detta efter att ha slagit ut bland andra Barcelona och Bayern München. Finalen fick avgöras på straffar efter 1–1 vid full tid och en mållös förlängning, där återigen Real Madrid stod för motståndet och segrade.

Klubbdräkten 
Från början spelade Atlético Madrid i blått och vitt. En av klubben utsänd representant åkte till England 1911 för att införskaffa nya blåvitrandiga tröjor från Blackburn Rovers. Han misslyckades med detta och kom hem med rödvitrandiga Southampton-tröjor istället. Atlético Madrid har sedan dess spelat i rödvitrandigt men har behållit de blå shortsen.

Meriter 
 La Liga:  11 gånger 2020/21, 2013/2014, 1995/1996, 1976/1977, 1972/1973, 1969/1970, 1965/1966, 1950/1951, 1949/1950, 1940/1941, 1939/1940
 Cupvinnarcupen: 1 gång 1961/1962 - seger mot Fiorentina, Italien
 Europacupen för mästarlag: 1973/1974 - finalförlust mot FC Bayern München, 2013/2014 - finalförlust mot Real Madrid
 Europa League: 3 gånger 2009/2010, 2011/2012, 2017/2018.
 Spanska cupen (Copa del Rey): 10 gånger 2013, 1996, 1992, 1991, 1985, 1976, 1972, 1965, 1961, 1960
 Spanska supercupen: 2 gånger 1985 - seger mot FC Barcelona, 2014 - Seger mot Real Madrid
 Interkontinentalcupen: 1 gång 1973/1974 - seger mot Independiente, Argentina (Bayern München avstod från att spela)
 Uefa Super Cup: 3 gånger 2010, 2012, 2018
 Intertotocupen: 1 gång 2007

Spelare

Spelartrupp

Utlånade spelare

Referenser

Noter

Externa länkar 

 
 Atléticonyheter på svenska - SvenskaFans.com
Volkswagen Apollo

Volkswagen Apollo var en bilmodell från Volkswagen i Brasilien. VW och Ford hade ett samriskföretag med namnet Autolatina. VW:s andel i företaget var 51 %. Av det arrangemanget blev det att, den Brasilien-tillverkade Ford Verona blev märkt om till VW Apollo.  Bilen baserad på Ford Escort III/ Orion. Bilen producerades under år 1990-1994. Bilen tillverkades parallellt med Ford Verona, var och en i sin egen fabrik, VW hade en motor på 1781 cm³, Forden hade både sin egen motor på 1555 cm³ och VW:s motor på 1781 cm³.

Källor 
 "Volkswagens of the Word"

Externa länkar

Se även
Ford Verona

Apollo
Framhjulsdrivna fordon
Åby (olika betydelser)

Åby kan avse:

Geografi

Sverige

Socknar och andra enheter 
 Åby socken – socken i Småland
 Åby landskommun – en tidigare kommun i Kalmar län
 Åby församling – en församling i Ryssby-Åby pastorat i Kalmar-Ölands kontrakt i Växjö stift och Kalmar kommun
 Åby distrikt – ett distrikt i Kalmar kommun och Kalmar län

Tätorter eller delar av tätorter 
 Åby, tätort i Norrköpings kommun
 Åby, Växjö kommun
 Åby, Mölndal
 Åbytravet
 Åby, Örebro
  Åby – ett äldre namn på Klippan

Småorter och mindre 
 Åby, Ljungby kommun
 Enbacken (småort norr om Örebro, som Statistiska centralbyrån benämner Åby) 
 Åby, Björklinge
 Åby, Nora
 Åby, Östervåla
 Åby, Sala kommun
 Anstalten Åby, öster om Uppsala 
 Åby säteri, Sotenäs i Bohuslän
 Åby säteri, Gamleby i Kalmar län
 Åby (naturreservat) - Mönsterås kommun
 Åby ängar – ett naturreservat i Kristianstads kommun
 Åbyån, Haninge – ett vattendrag i Haninge kommun

Finland
 Åby – by och egendom i Borgå, Nyland
 Åby – industriområde i Biskopsböle, Vanda stad

Danmark
  – en förort i Århus

Övrigt
 Slaget vid Åby – ett slag vid byn i Fylke som förekommer i J.R.R. Tolkiens bok Ringens brödraskap
 Georg "Åby" Ericson (1919–2002), en svensk fotbollsspelare och tränare

Se även
 Åby kyrka (olika betydelser)
Apornas planet (film, 1968)

Apornas planet () är en amerikansk science fiction-film från 1968 i regi av Franklin J. Schaffner. Huvudrollen som astronauten George Taylor spelas av Charlton Heston. Filmen är baserad på romanen med samma namn av Pierre Boulle. Den fick stor uppmärksamhet för sin annorlunda utformade samhällskritik där människor och apor byter plats.

Handling 
Tre astronauter kraschlandar på en planet styrd av apor. De tas till fånga, placeras i bur och behandlas som nutidens apor. I slutet av filmen upptäcker George Taylor (spelad av Charlton Heston) att planeten de landat på är Jorden i framtiden. Detta inser han då han i filmens slutscener hittar ruinerna av Frihetsgudinnan.

Rollista i urval

Om filmen 
Filmen hade allmän biopremiär i USA den 3 april 1968 och Sverigepremiär den 6 maj 1968 på biograferna Rigoletto och Rival i Stockholm.

Filmen nominerades till två Oscars för Bästa kostym och Bästa filmmusik. John Chambers vann en hedersoscar för sitt arbete med sminket i filmen.

Uppföljare 
Filmen fick fyra uppföljare som gjordes mellan 1970 och 1973: Bortom apornas planet (1970), Flykten från apornas planet (1971), Erövringen av apornas planet (1972) och Slaget om apornas planet (1973).

År 2001 gjorde Tim Burton en nyinspelning av filmen: Apornas planet (2001).

En reboot av originalserien startades från 2011: Apornas planet: (r)Evolution (2011), Apornas planet: Uppgörelsen (2014) och Apornas planet: Striden (2017).

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 
 
 
 

Amerikanska filmer 1968
Engelskspråkiga filmer
Amerikanska äventyrsfilmer
Amerikanska science fiction-filmer
Amerikanska filmer baserade på böcker
Filmer i regi av Franklin J. Schaffner
New York på film
Tidsresor på film
Filmer om apor
Dystopisk film
Filmmusik av Jerry Goldsmith
Filmer bevarade i National Film Registry
Filmer från Twentieth Century Fox
Dalmatika

Dalmatika är ett långt liturgiskt plagg med vida ärmar, som bärs av en diakon. Det används inom romersk-katolska kyrkan, anglikanska kyrkan och Förenade Metodistkyrkan.

Externa länkar 
 Catholic Encyclopedia: Dalmatic

Liturgiska textilier
Kyrkliga klädedräkter
Apornas planet

Apornas planet kan avse: 

 Apornas planet (roman) – roman från 1963 av Pierre Boulle, originaltitel La planète des singes
 Apornas planet (filmserie) – filmer baserade på boken
 Aporns planet (film, 1968) – amerikansk film från 1968, originaltitel Planet of the Apes
 Apornas planet (film, 2001) – amerikansk nyinspelning från 2001 Planet of the Apes
 Apornas planet: (r)Evolution – amerikansk film från 2011, originaltitel Rise of the Planet of the Apes'
 Apornas planet: Uppgörelsen – amerikansk film från 2014, originaltitel Dawn of the Planet of the Apes Apornas planet: Striden – amerikansk film från 2017, originaltitel War for the Planet of the Apes''

it:Il pianeta delle scimmie
Partisan

Partisan kan syfta på:

 Partisan (militär) – en person som genom gerillakrigföring och olika typer av sabotage bekämpar en fiende
 Partisan – en typ av stångvapen, se bardisan
 Partisaner (bok) – en bok av Alistair MacLean
 Partisan (TV-serie), en TV-serie som hade premiär på Viaplay

I vikipedias redovisning framkommer inte hela bilden. Saknas bl a den italienska partisanrörerse. Att Sovjet under andra världskriget i norra Finland dödade hundratals civila, kvinnor, barn och åldringar nämns inte. Tycker att kalla dessa sovjetiska terrorister partisaner är grovt missvisande
Apornas planet (film, 2001)

Apornas planet () är en amerikansk science fiction-actionfilm som hade biopremiär i USA den 27 juli 2001.

Handling 
Året är 2029. På rymdstationen OBERON tränas schimpanser till piloter för rekognoseringsuppdrag i yttre rymden. Under ett sådant uppdrag förlorar man kontakten med schimpansen och farkosten försvinner från radarn. Den orädde astronauten Leo Davidson beger sig ut på ett räddningsuppdrag, men något går fel och han landar på en djungellik planet, inte helt olik Jorden.

Till Leos förvåning är planeten bebodd av engelsktalande apor och primitiva människor. Leo blir tillfångatagen av aporna, men lyckas fly. Han samlar en liten grupp upproriska människor och sympatiska apor för att försöka återuppta kontakten med OBERON, men efter en oväntad upptäckt förändrar Leos fokus. Beväpnad med denna nya information leder han ett rebelliskt uppror mot en enorm aparmé vars utgång kommer att bli frihet eller total förintelse.

Om filmen
Apornas planet regisserades av Tim Burton. Filmens manus är skrivet av William Broyles Jr., Lawrence Konner och Mark Rosenthal och baserades på Pierre Boulles roman Apornas planet från 1963.

Filmen är en modern nyinspelning av klassikern Apornas planet (1968). Charlton Heston som spelade huvudrollen i originalfilmen hade en biroll även i nyinspelningen, hans insats belönades med en Golden Raspberry Award för sämsta manliga biroll för sin insats i bland annat Apornas planet. Filmen fick samma pris i två andra kategorier; sämsta uppföljare/nyinspelning och sämsta kvinnliga biroll (Estella Warren).  

Kostymdesignern Colleen Atwood ansvarade för dräkterna i filmen.

Rollista (i urval) 
 Mark Wahlberg som Leo Davidson 
 Tim Roth som general Thade
 Helena Bonham Carter som Ari 
 Michael Clarke Duncan som Attar
 Paul Giamatti som Limbo
 Estella Warren som Daena 
 Kris Kristofferson som Karubi
 Erick Avari som Tival
 Deep Roy som gorilla-barn / Thades nevö
 Kam Heskin som vän på Leos fest
 Joanna Krupa som vän på Leos fest
 Charlton Heston som Zaius

Källor

Externa länkar 

2020-talet på film
Amerikanska filmer 2001
Amerikanska äventyrsfilmer
Amerikanska science fiction-actionfilmer
Dystopisk film
Tidsresor på film
Filmer i regi av Tim Burton
Filmmusik av Danny Elfman
Filmer om apor
Engelskspråkiga filmer
Slaveri på film
Filmer från Twentieth Century Fox
Kandidatuppsats

En kandidatuppsats, examensarbete på grundnivå, i Sverige vanligen även kallad C-uppsats (eller, som en kvarleva av det betygssystem som gällde till 1969, trebetygsuppsats), är ett självständigt, utredande forskningsarbete på högskolenivå som är en av förutsättningarna för att erhålla en kandidatexamen. Vanligen består en kandidatuppsats av 10 veckors heltidsstudier; det vill säga 15 högskolepoäng.

Se även
 Magisteruppsats

Externa länkar
Uppsatser.se - Magister- och kandidatuppsatser i heltext
Uppsatsguiden för C- och D-uppsatser på högskolenivå

Akademiska uppsatser
Besançon

Besançon är en fransk kommun och stad som är huvudstad i departementet Doubs i regionen Bourgogne-Franche-Comté. År  hade Besançon  invånare. Det är ärkebiskopssäte sedan 200-talet.

Besançon är belägen vid floden Doubs, på en av floden kringfluten platå, som endast genom ett smalt näs, 120 m. högt över flodens yta, hänger fast med stranden.

Besançon har stor industri, däribland mikroteknologi, telekommunikation och en mycket ansenlig urfabrikation.

Besançon är mycket välbyggt och har vackra promenadstråk. Det äger en gotisk katedral (S:t Jean) delvis från 1000-talet. Redan förut befäst, fick Besançon efter kriget 1870-71 en mängd nya fort.

Staden, som i forntiden hette Vesontio och var de galliske sequanernas huvudstad, besattes 58 f.Kr. av Julius Caesar, vilken i närheten besegrade den germanske kungen Ariovist och gjorde orten till en betydande vapenplats. Det var sedermera huvudstad för frigrevskapet Burgund (Franche-Comté), kom under 1100-talet till Tyskland och gjordes av kejsar Fredrik Barbarossa, som höll flera riksdagar där, till fri riksstad. Genom westfaliska freden (1648) avträddes Besançon till Spanien, som 1679 överlämnade det till Frankrike. 1814 belägrades det förgäves av österrikarna.

Frankrike lät Sébastien Le Prestre de Vauban rita Citadellet, stadsmuren och Fort Griffon som uppfördes runt 1690-1720. Detta är nu en del av världsarvet "Vauban Fortifikationer" som finns på 12 orter i Frankrike.

Staden har ännu många fornlämningar från den romerska tiden, såsom kejsar Aurelianus’ triumfbåge och en i nyare tid upptäckt storartad romersk teater.

Från 1691 har Université de Franche-Comté legat i staden. Universitetets juridiska fakultet flyttades 1722 till Dijon, däremot ägde den teologiska och medicinska bestånd i Besançon till revolutionen.

Besançon är födelseort för många berömda fransmän, såsom kardinal Granvelle, Victor Hugo, bröderna Lumière, Noudier, Rémusat och Proudhon.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Besançon

Referens:INSEE

Utbildning 
 École nationale supérieure de mécanique et des microtechniques

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Doubs

Källor

Externa länkar 
 
 All events in Besançon, real city guide  (in French - Soon english version available)
Eriksberg, Uppsala

Eriksberg är en stadsdel i Uppsala som ligger ca 3-4 km väster om centrum, intill Hågadalen-Nåstens naturreservat, Stadsskogen och Ekebydalen.

Området
Bebyggelsen består av flerfamiljshus, både låghus och höghus, bostadsrätter och hyresrätter, samt ett villaområde. Butiker och samhällsservice finns samlade vid eller i anslutning till Västertorg. Här finns vårdcentral med BVC, folktandvård, apotek, två matbutiker, tobaksaffär, frisör samt restaurang. Inrymt i högstadieskolan, Eriksbergskolan, finns bibliotek. Det finns även ett låg- och mellanstadium, Hågadalsskolan. Svensk Kassaservice lade dock ner sitt kontor vid Västertorg våren 2004, efter upprepade rån. Efter ett rån mot guldsmeden stängdes även den. När det gäller kommunikationer så är busslinje 2 den primära bussen som åker sträckan Gamla Uppsala - City - Håga via Eriksberg.

Historia
Eriksberg präglas av bebyggelse i olika skalor och från olika tidsepoker. Stadsdelens äldsta bebyggelse är egnahemsområdet i Ekeby som uppfördes med början 1922. På 1940-talet kom sedan trevåningshusen i Sommarro och Lassebygärde. Väster om Ekeby egna hem växte fortsättningen av Eriksberg fram under 50- och 60-talet. Det blev Uppsalas första höghusområde enligt den modernistiska principen "hus-i-park". Den tidens anda uttrycktes genom tydliga grannskapsenheter placerade runt ett stadsdelscentrum med torg och skolor. 1960 invigdes Västertorg och innehöll då landets största Konsumbutik. Förtätningar med mindre bebyggelsetillskott har sedan skett under de efterföljande decennierna vid olika tidpunkter, bland annat i form enstaka flerbostadshus, äldreboenden och en vårdcentral.

Framtida utveckling
I början av 2015 beslutade Uppsala kommun att arbeta fram ett planprogram för Eriksberg och Ekebydalen. Planprogrammet syftar till att visa hur Eriksberg kan utvecklas vad gäller ny bebyggelse, parker, platser och gator samt hur offentlig service, som exempelvis förskolor, ska kunna säkerställas. Även Ekebydalen ska utvecklas för idrotts- och rekreationsändamål. Innehållet i programmet kommer att fungera som vägledning för kommande detaljplanering inom Eriksberg.

I november 2017 beslutade plan- och byggnadsnämnden att godkänna förslaget till ett planprogram för Eriksberg och Ekebydalen.

Referenser

Noter

Externa länkar
Gamla Eriksberg

Stadsdelar i Uppsala
Polynomgrad

Graden av ett polynom är den högsta graden av dess monom (individuella termer) med nollskilda koefficienter. Graden hos en term är summan av exponenterna för de variabler som bildar termen och är således ett icke-negativt tal. Graden av polynomet P(x) betecknas vanligen deg P(x).

Exempel
Polynomet  har grad två.

Polynomet  har grad 7 (polynomet är även ett monom).

Polynomet  vilket också kan skrivas som , har tre termer. Första termen är av grad 5 (summan av exponenterna 2 och 3), den andra termen är av grad 1 och den sista termen har grad 0. Därför är polynomets grad 5, vilket är den högsta graden hos någon term.

Polynomet  har grad noll. ()

Graden av nollpolynomet  är odefinierad, men sätts ibland till -1 eller -∞.

Referenser

Algebra
Imaginisterna

Imaginisterna var en konstnärsgrupp i Malmö 1945–1956 bildad av CO Hultén, Max Walter Svanberg och Anders Österlin. Antalet medlemmar varierade, men bland de som efterhand anslöt sig till gruppen fanns Gösta Kriland, Gudrun Åhlberg-Kriland, Bertil Gadö och Bertil Lundberg.

Imaginisternas konst hade inslag av fantasirik surrealism, ofta med inslag av natur, kvinnor och erotik. Detta kombinerades med en måleriskt expressiv och poetiskt mångtydig stil som bröt mot den tidigare surrealismen och mer var i linje med den informella konst som från slutet av andra världskriget vann allt fler anhängare.

Referenser 

Konstnärsgrupper i Sverige
Informell konst
Kultur i Malmö
Software Development Kit

Software Development Kit (SDK) är en uppsättning utvecklingsverktyg som gör det möjligt för mjukvaruutvecklare att bygga applikationer mot ett specifikt programpaket, mjukvaruramverk, hårdvaruplattform, spelkonsol, operativsystem eller liknande.

Vanligtvis släpper en programtillverkare ett SDK till en programsvit eller uppsättning verktyg utan kostnad för att främja utveckling av applikationer mot dessa. Det kan även vara så enkelt som ett API för att enkelt kommunicera med en färdig systemlösning.

Exempel

SDK 
 DirectX SDK från Microsoft
 Java Development Kit från Sun
 Source SDK från Valve Corporation
 Net Yaroze Sony Computer Entertainment

API 
 Google Maps API

Programmering
Basbelopp

Basbelopp är olika fastställda belopp som används bland annat för beräkning av olika förmåner eller avgifter. De ändras årligen eller mer ofta eftersom avsikten med prisbasbeloppen är att de ska spegla och justera för inflationen i samhället.

Basbelopp i Sverige
Prisbasbeloppet, innan 1999 benämnt basbeloppet, räknas fram baserat på konsumentprisindex enligt 2 kap 7 § socialförsäkringsbalken, men har vissa år justerats genom politiska beslut för att minska kostnaderna. När basbeloppet introducerades 1960 användes det för ATP-systemet men ligger till grund för skattesystemet, dagsböter, flera socialförsäkringar och andra sociala förmåner, bland annat sjukpenning, föräldrapenning, studiebidrag, garantipension och omvårdnadsbidrag. År 2023 var prisbasbeloppet 52 500 kronor.

Det förhöjda prisbasbeloppet används vid beräkning av tilläggspensionspoäng för dem som får pension enligt det gamla systemet, och tidigare för att räkna fram taket till den allmänna pensionen. För 2023 var det 53 500 kr.

Inkomstbasbeloppet  används för att beräkna den högsta inkomst som ger rätt till allmän ålderspension, och för att beräkna räntan i pensionssystemet. Inkomtbasbelopp räknas om med inkomstindex, vilket mäter den allmänna löneutvecklingen. Inkomstbasbeloppet justeras ned om balansen mellan ålderspensionssystemets tillgånger och skulder är negativ. Inkomstbasbeloppet var 74 300 kr för inkomstår 2023.

Prisbasbeloppet och det förhöjda prisbasbeloppet räknas ut av Statistiska Centralbyrån (SCB) och fastställs av regeringen. Inkomstbasbeloppet beräknas av Pensionsmyndigheten och fastställs av regeringen.

Ordet basbelopp förekommer i svensk media sedan 1959.

Tabell
Följande tabell visar den historiska utvecklingen av olika basbelopp samt deras procentuella ändring sedan januari förutvarande år.

Framräknande 
Prisbasbeloppet enligt socialförsäkringsbalken räknas fram genom att bastalet 36 396 multipliceras med det jämförelsetal som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget i juni året före det som prisbasbeloppet avser och prisläget i juni 1997. Det framräknade prisbasbeloppet avrundas till närmaste hundratal kronor.

Se även
Existensminimum i Sverige
Konsumentprisindex
Nettoprisindex
Normalbeloppet – det belopp man ska klara sig på när man lever på existensminimum och ska täcka kostnader för bland annat telefon, mat och elektricitet (5158 kr per månad för en ensamstående vuxen år 2022)
Prisindex i producent- och importled
Underliggande inflation

Källor

Externa länkar
Statistiska centralbyrån: Prisbasbelopp
Statistiska centralbyrån: Förhöjt prisbasbelopp
Pensionsmyndigheten: Aktuella belopp (prisbasbelopp, förhöjt prisbasbelopp och inkomstbasbelopp

Ekonomi
D (programspråk)

D är ett objektorienterat, imperativt och funktionellt multiparadigmatiskt programspråk som är en omstrukturering av C/C++ med hjälp av idéer från andra programspråk.

Det utformades som en efterträdare till C/C++ och är till stor del bakåtkompatibelt med C, men är inte avsett att användas i det syftet. Det har inspirerats av dessa språk framförallt av C++.

D har designat om några C++-funktioner och har påverkats av begrepp som används i andra programmeringsspråk, till exempel Java, C # och Eiffel. En stabil version, 1.0, släpptes den 2 januari 2007. En experimentell version, 2.0, släpptes den 17 juni 2007, senaste versionen släpptes den 22 September 2020. 

D har tre officiella kompilatorer med ett gemensamt frontend och ett antal backends: DMD (referenskompilator), GDC (gcc), LDC (LLVM) och SDC (experimentell) . 

Senaste versionen av DMD är 2.096.0, släppt 2021-03-11

Senaste versionen av LDC är LDC 1.25.1, släppt 2021-03-01 

D introducerades år 2000.

Litteratur
Wassermann T och Speer C Programmieren in D, 2008
Bell K, Igesund L I, Kelly S, Parker Michael, Learn to Tango with D, 2008
Alexandrescu, Andrei, The D Programming Language, 2010

Wikibooks

Referenser

Noter

Externa länkar 

Digital Mars
D på GitHub

Imperativa programspråk
Objektorienterade programspråk
Taft

Taft (italienska taffetà, av persiska tafte, 'vävd') är ett ofta glansigt tyg, som ursprungligen tillverkades av siden i tuskaftsuppsättning, därav benämningen taftsiden.

Taft har också använts som bärmaterial vid tillverkning av vaxtaft, se vidare vaxduk.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar

Sidentyger
Tyger i tuskaft
Kjol

En kjol är ett klädesplagg som börjar vid midjan, täcker stussen och kan vara av varierande längd, beroende på rådande mode och funktion. Kjolar kan vara raka eller klockformade, ha veck eller vara plisserade. Vanligen bärs kjol med strumpbyxor eller leggings. I den västerländska kulturen betraktas kjolen som ett traditionellt damplagg.

Ordet kjol kan också syfta på den nedre delen av en klänning eller ett förkläde.

Omlottkjol är en kjol tillverkad i ett enda stycke tyg och som hålls ihop med band eller spännen. Som strandplagg kallas den sarong. En hängselkjol har hängslen som kan vara dekorativa men även bidra till att hålla kjolen på plats.

Olika typer av kjolar 
 Aftonkjol
 Balettkjol
 Byxkjol
 Kortkort
 Maxikjol
 Minikjol
 Pennkjol
 Tulpankjol
 Ultrakort

Se även 
 Kilt

Källor

Externa länkar