kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Nejlikbroskskivling

Nejlikbroskskivling eller nejlikbrosking , Marasmius oreades, är en svampart som tillhör divisionen basidiesvampar. Den beskrevs först av Bolton och fick sitt nu gällande namn av Elias Fries 1836. Nejlikbrosking ingår i släktet Marasmius och familjen Marasmiaceae. Arten är reproducerande i Sverige. Inga underarter finns listade.

Kännetecken 
Nejlikbroskskivlingen är en oansenlig, liten svamp, gulbrun till blekt beige, med 2-6 cm stor hatt. Hatten är som ung välvd men får senare en svag puckel. Foten är cirka 4-7 cm hög, smal och mycket seg. Den har en doft som påminner om kryddnejlika och bittermandel.

Växtsätt och utbredning 
Svampen är allmän i södra och mellersta Sverige och växer mellan maj och november på ängar och gräsmattor, i hagar och vid vägkanter, i så kallade häxringar. Dessa ringar uppstår genom att svampens mycel växer utåt från platsen där sporerna först grott. Även om fruktkropparna inte vuxit upp syns ofta mycelets närvaro genom kraftigare gräsväxt i ringen.

Användning 
Nejlikbroskskivlingen är en utmärkt matsvamp som kan stekas eller friteras. Den kan också torkas och malas för att användas som krydda vid matlagningen. Endast hatten används. Elias Fries skrev i Sveriges ätliga och giftiga svampar (1860-1866): "Ehuru ätlig och välsmakande är den som näringsmedel af föga vigt, men mycket eftersökt och värderad som krydda på köttsoppor o.s.v., hvilka den meddelar en ganska angenäm smak."

Svampen kan förväxlas med den giftiga gifttrattskivling, som dock har tätare skivor och luktar annorlunda, eller gul åkerskivling, som inte är giftig men inte heller är någon matsvamp.

Källor

Externa länkar

Matsvampar
Skivlingar
Wish You Were Here

Wish You Were Here är ett musikalbum av Pink Floyd, utgivet den 12 september 1975. Albumet kretsar kring alienation, nedbrytning av mänskliga relationer och hur människor behandlas som ting av till exempel företag och stater; även förlusten av ungdom samt oskuldsfull glädje är ett genomgående tema. Vissa texter tematiserar musikbranschen och dess avsaknad av förståelse för musikernas villkor (till exempel den ironiska "Have a Cigar") samt saknaden efter den tidigare bandmedlemmen Syd Barrett, som albumet också är tillägnat, men musiken syftar också på brutalitet, vansinne och främlingskap i andra sammanhang som var aktuella vid denna tid, bland annat militarisering och byråkratisk paranoia. Roger Waters skulle komma att fullfölja denna kritik mot samtiden både på de tre följande albumen med gruppen (där han var huvudansvarig för texter och upplägg) innan den splittrades, och som soloartist med Amused to Death.

Albumet domineras av den långa sviten Shine On You Crazy Diamond, vars båda delar öppnar och avslutar albumet. Dess totala längd är 26 minuter, men bandet bestämde sig att dela upp stycket som två "bookends". Dess långa intro, buret av orgel och gitarr, kan räknas som en av de tidigaste föregångarna till trance-musiken. Först efter nästan nio minuter inleds den första textraden, och Shine On formades, vilket Gilmour har bekräftat i intervjuer, inte utifrån en vers-refrängidé eller ett riff, utan ifrån små motiviska byggstenar, framförallt den fras på fyra toner (Bb – F – G – E) som hörs, lätt varierad, i gitarren i början av del II.

Roy Harper är gästsångare i låten "Have a Cigar". Dick Parry spelar saxofon på albumet, vilket han även gjorde på The Dark Side of the Moon.

Wish You Were Here finns med i boken  1001 album du måste höra innan du dör.

Låtlista

Medverkande 
Pink Floyd
Roger Waters – bas och VCS3 
David Gilmour – gitarr, sång och lap steel
Nick Mason – trummor, slagverk och ljudeffekter
Richard Wright – keyboards, sång och VCS3
Övriga musiker
Dick Parry – saxofon på "Shine on You Crazy Diamond"
Roy Harper – sång på "Have a Cigar"
Venetta Field – bakgrundssång
Carlena Williams – bakgrundssång

Återutgivning
2011 gavs en ny version av albumet ut, Wish You Were Here – Experience Edition. Det är ett dubbelalbum som innehåller en ommastrad version av originalalbumet, samt tidigare outgivet material.

Listplaceringar

Källor
"Pink Floyd, musiken, människorna, myterna". Bengt Liljegren, Historiska Media

Noter

Album av Pink Floyd
Musikalbum 1975
Brittiska konceptalbum
Engelskspråkiga musikalbum
Albumettor i Storbritannien
Malin Moström

Malin Sofi "Mosan" Moström, född 1 augusti 1975 i Arnäs, Örnsköldsvik, är en svensk före detta fotbollsspelare. Hon var lagkapten i svenska landslaget, och deltog i fotbollsturneringen vid olympiska sommarspelen 2004 i Aten i Grekland. Hon spelade under hela sin seniorkarriär för den svenska klubben Umeå IK.

Biografi

Karriär (översikt)
Malin Moström är en av Sveriges mest framgångsrika kvinnliga fotbollsspelare genom tiderna. Från sin position på mittfältet i Umeå IK har hon varit en av de viktigaste orsakerna till Umeå IK:s dominans i svensk och europeisk damfotboll under 2000-talets första decennium. Moström har även varit en av de viktigaste spelarna som bidragit till det svenska landslagets starka resultat under samma tid. Hon A-landslagsdebuterade för Sverige den 26 juli 1998 då Sverige vann en träningslandskamp mot England med 1-0 i Hemel Hempstead i England i Storbritannien. Malin utsågs till årets mittfältare tre år i rad 2003-05 och var nia på listan över världens bästa fotbollsspelare 2006.

Karriärslut, tillfällig återkomst
Den 21 december 2006 tillkännagav Moström att hon slutar med fotboll på toppnivå. Kort efter detta beslutade klubben Umeå IK, som Malin varit trogen i över 10 år, att ingen annan spelare någonsin kommer att bära tröja nummer 6 i laget, utan den kommer för alltid att tillhöra Malin Moström.

Den 26 juni 2007 gjorde Malin Moström en kort comeback för att hjälpa ett skadedrabbat Umeå IK. Moström skrev på ett korttidskontrakt med Umeå IK till den 12 juli.

TV-framträdanden
2009 var Malin en av deltagarna i SVT:s TV-program Mästarnas mästare, där hon kom på andra plats.

Moström medverkar i Sveriges Televisions dokumentära TV-serie Den andra sporten från 2013.

Familj
Malin Moström är gift med ishockeyspelaren Jesper Jäger. Tillsammans har de två döttrar.

Meriter

Klubbresultat (med Umeå IK) 

 Damallsvenskan: Vinnaren (6) 2000, 2001, 2002, 2005, 2006, 2007
 Svenska Cupen: Vinnaren (4) 2001, 2002, 2003, 2007
 Svenska Supercupen: Vinnaren 2007
 Uefa Women's Champions League: Vinnaren (2) 2002/2003, 2003/2004

Landslagsmeriter 

 Moström har spelat 113 A-landskamper, under vilka hon gjort 21 mål.
 EM: Silver 2001, brons 2005
 VM 1999: Kvartsfinal
 VM 2003: Silver
 OS 2000: Grupp skede
 OS 2004: Fjärde

Individuella meriter 

Fotbollsgalan 2001
Diamantbollen: 2001
Fotbollsgalan 2003
 Årets mittfältare, dam 2003
Fotbollsgalan 2004
 Årets mittfältare, dam 2004
Fotbollsgalan 2005
 Årets mittfältare, dam 2005
Fotbollens Hall of Fame – invald 2019, som nummer 68

Referenser 

Kvinnor
Födda 1975
Levande personer
Svenska fotbollsspelare
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2004 från Sverige
Tävlande i fotboll vid olympiska sommarspelen 2004
Tävlande i fotboll vid olympiska sommarspelen 2000
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2000 från Sverige
Spelare i dam-VM i fotboll 1999
Spelare i dam-VM i fotboll 2003
Fotbollsspelare i Umeå IK FF
Alumner från Umeå universitet
Idrottare från Örnsköldsvik
Svenska idrottsledare under 1900-talet
Svenska idrottsledare under 2000-talet
Medlemmar i Svensk fotbolls Hall of Fame
Per Clemensson

Per Gustaf Clemensson, född 11 februari 1936 i Johannebergs församling i Göteborg, död 8 april 2020 i Johannebergs distrikt i Göteborg, var en svensk genealog och arkivman.

Clemensson studerade efter avlagd studentexamen vid Göteborgs universitet där han 1962 blev filosofie kandidat vid dess humanistiska fakultet. Han blev arkivarie vid Landsarkivet i Göteborg 1975 och förste arkivarie där 1987. 

I samarbete med Kjell Andersson utgav han ett flertal läroböcker om släktforskning och närliggande ämnen. Första boken Släktforska! steg för steg (1983) har kommit ut i åtta upplagor (den senaste 2008). Duon gav också ut Hembygdsforska!: steg för steg (1990), Emigrantforska: steg för steg (1996), Släktforska vidare (2003), Finn din egen släktsaga (2004), Börja släktforska: genvägar till din släkts historia. (2009) och Börja forska kring ditt hus och din bygd (2011).

Per Clemensson var son till landsarkivarien Gustaf Clemensson och läraren Aina Mattsson. Han var från 1961 till sin död gift med Inger Löfstrand (född 1937), dotter till direktören Ragnar Löfstrand och Anna-Lisa Nilsson. Han är begravd på Östra kyrkogården i Göteborg.

Bibliografi i urval 
Släktforska! steg för steg, med Kjell Andersson (8 upplagor 1983–2008)
Historisk arkivering : varför, vad, var, av vem, när, hur (1990)
Hembygdsforska! : steg för steg, med Kjell Andersson (1990)
Emigrantforska : steg för steg, med Kjell Andersson (1996)
Släktforska vidare, med Kjell Andersson (2 upplagor, 2003/2009)
Finn din egen släktsaga, med Kjell Andersson
Börja släktforska : genvägar till din släkts historia, med Kjell Andersson (2009)
Börja forska kring ditt hus och din bygd, med Kjell Andersson (2011)

Källor
Per Clemensson på Libris

Noter

Svenska genealoger
Svenska arkivarier
Svenska läroboksförfattare
Historiker under 1900-talet
Historiker under 2000-talet
Svenska forskare under 1900-talet
Svenska forskare under 2000-talet
Forskare från Göteborg
Författare från Göteborg
Gravsatta på Östra kyrkogården i Göteborg
Födda 1936
Avlidna 2020
Män
Arkivarie

En arkivarie arbetar med att utreda, vårda, ordna och förteckna arkivbestånd samt att ge råd och service till arkivets användare och besökare. En arkivassistent är en person som arbetar med olika förekommande arbetsuppgifter i ett arkiv. Det kan handla om inventering, förteckning och fysiskt vårdande av arkivmaterial, service åt arkivets besökare, diverse administrativa göromål etc.

Verksamhet
Arkivarien, som vanligtvis har högskoleutbildning (magister- eller masterexamen) i bland annat arkivvetenskap, kan arbeta med allt från att ordna historiska arkiv till att delta i att planera digitala informationssystem. Arkivarien utreder, granskar och bedömer vilka handlingar som ska bevaras i arkiv och vad som är mindre viktig information och kan gallras. Det gäller framförallt att ta vara på information som kan vara värdefull för forskningen nu och i framtiden. Offentlighetsprincipen och handhavandet av allmänna handlingar är också en viktig del i arkivariens arbete. Handlingarna kan vara skriftliga dokument, kartor, ritningar, fotografier, film eller digitala dokument. Arkivarier som är anställda vid statliga och kommunala arkivinstitutioner ger också råd till myndigheter, företag och organisationer om regler för vad som måste bevaras och vad som kan gallras, samt hur handlingar på bästa sätt ska förvaras. En del arkivarier arbetar också vid enskilda arkivinstitutioner, som folkrörelsearkiv, föreningsarkiv och näringslivsarkiv.

Arkivarien har ett tvådelat ansvar: dels att ”dokumentera nuet”, vilket innefattar upprättande av planer för hur dokument ska hanteras och vårdas inom en organisation, värdering av den information som uppstår och säkerställande av att den görs sökbar och tillgänglig för brukarna och rätt anpassad till de databärare som används; dels att ”rekonstruera det förflutna”, vilket betyder att göra den historiska informationen i arkiven levande (genom att materialet sätts samman enligt gällande principer, till exempel proveniensprincipen,) tillgängliga och sökbara för forskare och en intresserad allmänhet.

Utbildning
Utbildning till arkivarie sker vid flera svenska universitet och högskolor, bland annat vid Lunds universitet, Uppsala universitet, Göteborgs universitet, Mittuniversitetet och Södertörns högskola.

Benämning
Arkivarie, i den latiniserade formen "archivarius", är dokumenterad i svenskan sedan 1651.

I anglosaxisk praxis och litteratur skiljer man mellan å ena sidan dokumenthantering (records management), det vill säga hanteringen av aktuella handlingar i företag och förvaltning, och å andra sidan arkivering, dvs. hanteringen av handlingar som sparats av historiska skäl (archives). Denna uppdelning har givit upphov till två skilda yrkeskårer, records managers respektive archivists. I Sverige inkluderas emellertid såväl dagsaktuella som historiska handlingar i begreppet arkiv, och den personal som hanterar handlingarna kallas arkivarier.

Se även
 Arkiv
 Riksarkivarie
 Landsarkivarie
 Landskapsarkivarie

Källor

Noter

Externa länkar
Arkivarieyrket från SACO

Yrken
Arkivväsen
Anna Sjöström

Anna Sjöström, född 23 april 1977, är en svensk fotbollsspelare. Hon har tillhört klubben Umeå IK och spelade under ett antal år som mittfältare i svenska landslaget.

Sjöström har spelat 67 landskamper och 10 säsonger för Umeå IK i damallsvenskan. Hon blev svensk mästare med UIK åren 2000, 2001, 2002, 2005 och 2006. I november 2006 meddelade Anna Sjöström att hon slutar med elitfotboll på grund av bristande motivation.

Anna Sjöström är arbetsterapeut och tog sin examen vid Umeå universitet 2001.

Meriter
2000: Svensk mästare
2001: Svensk mästare
2002: Svensk mästare
2003: 2:a VM, 1:a Champions League
2004: 1:a Champions League
2005: Svensk mästare
2006: Svensk mästare

Källor

Kvinnor
Födda 1977
Levande personer
Svenska fotbollsspelare
Fotbollsspelare i Umeå IK FF
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2004 från Sverige
Tävlande i fotboll vid olympiska sommarspelen 2004
Alumner från Umeå universitet
Svenska idrottare under 2000-talet
There Are But Four Small Faces

There Are But Four Small Faces är ett album av den brittiska musikgruppen Small Faces, släppt december 1967. There Are But Four Small Faces är den amerikanska versionen av albumet Small Faces, som givits ut i Storbritannien juni 1967. Albumets stora hit var "Itchycoo Park", vilken också var gruppens enda stora hit i USA. I låtarna används effekter som på 1960-talet var lite ovanliga och krävande.

Låtlista
Sida 1
"Itchycoo Park" – 2:50
"Talk to You" – 2:08
"Up the Wooden Hills to Bedfordshire" (Ian McLagan) – 2:04
"My Way of Giving" – 1:58
"I'm Only Dreaming" – 2:25
"I Feel Much Better" (Ronnie Lane/Steve Marriott/Ian McLagan) – 3:57

Sida 2
"Tin Soldier" – 3:23
"Get Yourself Together" – 2:15
"Show Me the Way" – 2:08
"Here Comes the Nice" – 3:03
"Green Circles" (Ronnie Lane/Steve Marriott/Michael O'Sullivan) – 2:51
"(Tell Me) Have You Ever Seen Me" – 2:14

Låtar utan upphovsman skrivna av Ronnie Lane och Steve Marriott.

Medverkande
Small Faces
Steve Marriott – sång, gitarr, piano (på "Show Me the Way"), musikproducent
Ronnie Lane – sång, basgitarr, musikproducent
Kenney Jones – trummor, percussion
Ian McLagan – sång, keyboard, basgitarr (på "Show Me the Way"), gitarr, basgitarr (på "Up the Wooden Hills")

Bidragande musiker
P.P. Arnold – bakgrundssång (på "Itchycoo Park" och "Tin Soldier")
The Blackberries – körsång (på "I Feel Much Better")

Externa länkar
There Are But Four Small Faces på Discogs

Musikalbum 1968
Album av The Small Faces
Engelskspråkiga musikalbum
Svensk röd och vit boskap

Ej att förväxla med Rödbrokig svensk boskap

Svensk röd och vit boskap, SRB, även kallad svensk rödbrokig boskap, är tillsammans med svensk låglandsboskap den vanligaste mjölkkorasen i Sverige. Rasen skapades 1928 och har sina rötter i RSB (rödbrokig svensk boskap) och svensk Ayrshire. 

SRB-kor marknadsförs tillsammans med andra röda koraser från Danmark och Finland under det gemensamma namnet VikingRed 

SRB är egentligen en behornad ras men de flesta djur avhornas som kalvar eftersom horn kan skada både andra kor och människor. SRB har något sämre produktionsförmåga men har bättre fett- och proteinhalter än Svensk låglandsboskap samt har bättre fertilitet och hälsoegenskaper såsom god juverhälsa och lätta kalvningar. Under kontrollåret 2016 producerade SRB-kor i genomsnitt 9 156 kg mjölk med en fetthalt på 4,4 % och proteinhalten var 3,6 %. Omräknat till så kallad energikorrigerad mjölk (ECM) producerade SRB-korna 9 747 kg per år. Levandevikten för SRB-kor ligger oftast mellan 550 och 650 kg. Färgen kan vara allt från helt rödbrun till nästan helt vita, men några färgade partier finns alltid.  

Rasen utgör tillsammans med Svensk Låglandboskap 65% av Sveriges nötkött. SRB ansätter fett lättare än Svensk låglandsboskap och får en högre slaktkroppsklassning för form och fett. SRB-stutar har även en bättre marmoreringsgrad av köttet än stutar av rasen Svensk låglandsboskap.

Källor 

Nötkreatursraser
Husdjursraser från Sverige
Agronom

Agronom är en akademisk examenstitel inom agronomi (lantbruksvetenskap).

Agronom kan även syfta på de praktiskt lagda, engelska, vetenskapsmän som under 1700-talet fick inflytande på kontinenten.

Sverige 
I Sverige kan examenstiteln agronom erhållas efter studier vid Sveriges lantbruksuniversitet (SLU). De första svenska agronomerna utexaminerades vid dåvarande lantbruksinstituten på Ultuna 1848–1932, Degeberg 1832–1853 samt Alnarp 1862–1932. Åren 1932–1977 utbildades agronomer vid Kungliga lantbrukshögskolan på Ultuna. Utbildningen övergick till Sveriges lantbruksuniversitet vid dess bildande år 1977. 

I Sverige kan yrkestiteln agronom erhållas efter 5 års studier (300 hp) vid Sveriges lantbruksuniversitet på Ultuna (Uppsala). I svensk utbildning förekommer fem program:

ekonomagronom
husdjursagronom
landsbygdsutvecklingsagronom
livsmedelsagronom
mark/växtagronom

Tidigare förekom även bioteknikagronom, men den utbildningen har gjorts om till bioteknologprogrammet. Det fanns också teknikagronom vilken gjorts om till programmen civilingenjör i miljö- och vattenteknik samt civilingenjör i energiteknik.

Agronomförbundet delar årligen ut utmärkelsen Årets Agronom till en person som är en god ambassadör för agronomkåren. Mottagaren kan verka på det nationella, internationella eller regionala planet.

Finland 
I Finland utbildades agronomer vid Mustiala lantbruksskola ända till 1908, då den agrikulturvetenskapliga utbildning flyttades till Helsingfors universitet. Examenstiteln agronom kan erhållas efter studier vid agrikultur-forstvetenskapliga fakulteten vid universitet. Yrkestiteln agronom tilldelas de av fakultetens studenter som har avlagt magisterexamen inom agrikulturvetenskap eller forstvetenskap och som avlagt sina kandidatexamina med ett agrikulturvetenskapligt huvudämne.

Källor

Externa länkar 
Sveriges lantbruksuniversitet
Ultuna Studentkår
Agronomförbundet
ultunae.se
En kuststräckas längd

Att mäta en kuststräckas längd är ett fraktalt problem som kallas kustlinjeparadoxen. Resultatet av mätningen beror nämligen (i de allra flesta fall) på längden på måttstocken som används vid det givna tillfället. Problemet presenterades först år 1967 av Benoît Mandelbrot i skriften How Long Is the Coast of Britain? Statistical Self-Similarity and Fractional Dimension.

Fraktaler är ofta mycket bra modeller för naturliga företeelser, såsom kuststräckor, landskap och moln. När man inom datorgrafiken vill skapa slumpmässiga landskap är fraktaler ett viktigt redskap.

Exempel 
I exemplet används von Kochs kurva, som är en bra modell för hur det fungerar.

Här mäter vi kuststräckan från ena ändan till den andra och får därmed en rak linje, vi bestämmer längden till 1:
_

Nu tar vi en ny måttstock som har längden 1/3 av den förra, samtidigt zoomar vi in till 3x förstoring och upptäcker en vik vi missade med den längre måttstocken.
_/\_

Den nya längden på kuststräckan är i det här fallet 1/3 * 4 eller ca 1,333 ggr längre än den tidigare längden:

Om vi nu väljer den första fjärdedelen av kuststräckan ovan så motsvaras den exakt av den första raka linjen, fast nu med längden 1/3. Så om vi zoomar in på den delen av kusten kommer vi att komma till samma läge som i det andra steget fast nu brukas en måttstock som är 1/9 av den ursprungliga. Vi finner då att det finns en vik även där. På samma sätt kan vi upprepa processen i ett oändligt antal upprepningar och hela tiden hitta nya allt mindre vikar och krumbukter på linjen. Kuststräckan ökar hela tiden sin längd med en tredjedel i varje ny upprepning och den kommer därmed att till slut bli oändligt lång.

Skånes kust 
Hur lång är Skånes västkust mellan Malmö och Helsingborg? Lägger man ett snöre längs på en sverigekarta och mäter sträckan kommer man kanske att få ett värde på 7 mil. Men vad händer om man istället mäter på en karta med högre upplösning, skulle då inte kuststräckan bli avsevärt mycket längre? Jo, och skulle någon få för sig att gå längs hela kuststräckan med ett måttband skulle kusten mellan de båda städerna bli oerhört mycket längre än så. Ju mer man förminskar skalan, desto längre blir sträckan.

Kuststräckor har alltså ett endimensionellt mått som är lika med oändligheten, men begränsas av en ändlig area. Följaktligen borde den ha en fraktal dimension större än 1 och med lådräkningsdimension borde den även gå att beräkna. Med hjälp av högupplösta kartor från GIS-centrum vid Lunds universitet har dimensionen på Skånes västkust kunnat beräknas till ungefär 1,1. Se figur.

Norges kust 
Beräkningar på Norges kust gjorda av Jens Feder uppskattar dimensionen på Norges kust till 1,52±0,01. Detta är troligt då fraktalens dimension kan ses som ett mått på dess sönderbrutenhet, vilket medför att Norges kust sannolikt har en högre dimension än Skånes.

Faktiska mätningar 
Eftersom resultatet av mätningen av en kustlinje beror på vilken metod man har använt är det även relevant hur mätningen har gått till.

Fotnoter

Anmärkningar

Referenser 

Fraktaler
Hövändare

Hövändare är ett jordbruksredskap som används för vändning av slagna vallväxter i syfte att påskynda torkningsprocessen. Den används primärt i samband med produktion av hö som, i motsats till ensilage, bara kan lagras in vid en relativt hög torrsubstanshalt. 

De är vanligt att man först sprider ut gräset efter slåttern (om inte slåttermaskinen klarar att bredsprida materialet) och sedan vänder på gräset ytterligare åtminstone en gång till när toppskiktet har torkat till. Besvärlig väderlek kan göra det nödvändigt med betydligt fler vändningar för att höet ska bli lagringsdugligt. 

Kraftdrivningen kan endera komma ifrån de stora hjulen eller en traktors kraftuttag. Det första används på hövändare som bogseras efter häst (eller sådana ombyggda till traktorbogsering) och det andra för moderna traktordrivna hövändare.

De första typerna (som kunde vara både till häst och traktor) kastade höet bakåt, räfsarmarna var placerade på vevaxlar som gjorde att de upprepat höjde och sänkte sig när de räfsade höet bakåt.

Rotorhövändare
Rotorhövändare är en hövändare som endast kopplas till traktor och således drivs av kraftuttaget. Höet sprids jämnt över fältet, likt en tunn matta. Rotorerna är monterade i bredd (i traktorns körriktning) och har nästintill vertikal rotationsaxel (lite lutande gör att materialet tas upp bra och slängs iväg längre). Modeller med 2 till 10 rotorer finns. På varje rotor finns 6-8 rotorarmar som i änden har fjädrande räfspinnar, som slungar höet bakåt. Tvårotorig hövändare finns även som en kombinerad maskin, en sådan har två avtagbara strängformarrullar (eller annan anordning) för att även kunna stränga höet, vilket annars görs med en speciell strängläggare.
Rotorhövändare finns såväl för bogsering som burna (max 8 rotorer) i traktorns trepunktslyft. Omställning till transportläge kan göras såväl manuellt som hydrauliskt.

Sidoräfsa
En sidoräfsa har räfspinnarna monterade några stycken bredvid varandra på en axel. Många grupper av axlar är fästa på ett band som har rotationsaxeln i traktorns färdriktning. Detta gör att sidoräfsan som namnet antyder räfsar höet åt sidan, som hamnar i en lös sträng. Arbetsbredden är 2 till 3 meter beroende på modell och likt rotorhövändare drivs den av traktorns kraftuttag. Idag används inte sidoräfsan förutom i småskaliga- och hobbyjordbruk då strängarna inte torkar gräset lika bra som när det är utspritt på fältet som rotorhövändaren gör. Den längre torktiden ökar risken för att höet ska bli förstört av nederbörd.
Strängen som skapas är inte så lämpad för en balpress att ta upp med sin pick-up eftersom bredden beror helt på mängden hö. Med en stor mängd hö så skapas en bred sträng (det kastas iväg mer åt sidan) men är det liten mängd så blir den smal. För upptagning med pick-up är det att föredra fast bredd på strängen men tillåtet att den är olika hög (mängden hö). Lösningen är en stor fast räfsa (eller strängformarduk) monterad på den sida höet kastas åt.

Referenser

Externa länkar 

Jordbruksredskap