kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kassationsdomstol

Kassationsdomstol är en överdomstol, som endast kan upphäva, men ej själv ändra en underdomstols utslag. 

Mönstret för denna art av domstolar är den franska Cour de Cassation, med säte i Justitiepalatset i Paris. Den är inte en egentlig instans för rättskipning, utan har till uppgift att sörja för en riktig och enhetlig lagtillämpning "i lagens intresse".

Frankrikes kassationsdomstol
Den franska kassationsdomstolen var under ancien régime ursprungligen en avdelning av kungens råd (), men blev en självständig organisation 1790. 

Kassationsdomstolen kan ta upp varje i sista instans given dom som anses strida mot uttrycklig lag. Kassation kan begäras av såväl enskild part som av statens ombud vid kassationsdomstolen (ministère public). Domstolens prövning avser inte frågan om vad som skall anses vara bevisat eller inte, utan endast den rättstillämpning, varpå domen grundats. Finner den avdelning av domstolen som handlägger saken att rättstillämpningen varit oriktig upphävs domen, och saken hänvisas till en domstol av samma slag som den vars dom kasserats. Om den nya domstolen kommer till en dom på samma rättsuppfattning som den förut förkastade sammanträder kassationsrättens alla avdelningar och tar ett nytt beslut. Om resultatet blir ännu en kassation blir den domstol dit saken i så fall hänskjuts skyldig att rätta sig efter kassationsdomstolens rättsuppfattning.  

Kassationsdomstolen har även åtskilliga andra uppgifter, till exempel att pröva frågor om domares maktmissbruk.

Utanför Frankrike
Det franska kassationsförfarandet har med vissa ändringar blivit antaget av flera länder som Belgien, Grekland, Italien, Rumänien och Serbien.

Se även
 Appellationsdomstol
 Civil law
 Inkvisitoriskt system

Källor

Noter

Domstolar
Ugglan
Hypotek

Hypotek (av grekiska hypotheke ’underlag, pant’) eller hypotekarisk pant är en form av pant där objektet inte överlämnats till panthavare. 

Panten, till exempel en fastighet, representeras istället av ett intecknat pantbrev med särskild rätt i en tillgång som lämnas till borgenär som säkerhet för ett hypotekslån. Vanliga hypotek är fastighetshypotek, bostadskreditinstitut, företagshypotek, skeppshypotek och luftskeppshypotek. En förutsättning för fungerande hypotek är att det finns någon form av register över ägande i tillgångar. Många utvecklade ekonomier har fastighetsregister, fartygsregister, företagsregister, eller register över flygplan, varför dessa tillgångsslag kan bli föremål för uttagande av panter.

Se även
 Inteckning
 Pant
 Panträtt
 Registreringsmyndighet
 Säkerhet (ekonomi)

Källor
 

Ekonomi
Ugglan
Handpant

Handpant, jur., sak, som lämnats i en borgenärs "hand" (besittning) som pant ("pantsatts" hos honom), till säkerhet för hans fordran. Enligt äldre rätt – både hos oss och annorstädes – kunde även fastigheter på så vis lämnas som pant, medan däremot modern rätt i allmänhet endast medger att använda lösa saker som handpant. 

Sådana fartyg, som kan intecknas (se inteckning) och därigenom bli föremål för panträtt, kan inte dessutom på vanligt sätt pantsättas. Se vidare Panträtt.

Källor
 

Civilrätt
Ugglan
Stupor

Stupor är en diagnos eller ett symtom som innebär att en person inte företar sig viljestyrda rörelser samt att personen inte reagerar på stimuli; detta utan att vara medvetslös. Personen kan företa sig rörelser om personen upprepade gånger stimuleras till detta, men förefaller utan sådan stimuli att vara komatös.

Stupor kan vara symtomatisk eller vara en form av en dissociativ störning. Symtomatisk stupor kan uppkomma av sjukdomar eller andra agenter som påverkar centrala nervsystemet. Symtomatisk stupor definieras som en kraftigt sänkt vakenhetsgrad. Vid organiskt betingad stupor, kan stuporn varvas med upphetsning. Dissociativ stupor är en diagnos på en dissociativ störning i ICD-10, som avser en allvarlig psykomotorisk hämning vid vilken personen sitter eller ligger orörlig under långa stunder och slutar tala eller röra sig frivilligt. Normala reaktioner på stimuli (beröring, ljud, ljus) uteblir. Medvetandegraden kan vara sänkt, men måste inte vara det. Andningsmönstret, ögonreaktioner och muskeltonus visar att personen är vaken. Liksom med andra dissociativa störningar, föregås den dissociativa stuporn av allvarlig stress eller ett trauma.

Psykogen stupor förekommer också såsom manisk eller depressiv stupor och kataton stupor. Manisk stupor kan uppträda under mycket svåra fall av depression. Kataton stupor föregrips av tydliga tecken på kataton schizofreni.

Se även
 Psykomotorisk agitation
 Psykomotorisk hämning
 Apati
 Viljelöshet
 Inlärd hjälplöshet
 Avtrubbad affekt
 Katalepsi
 Apraxi
 Torpor
 Vegetativt tillstånd

Referenser

Förändrade medvetandetillstånd
Motoriska tillstånd och störningar
Dissociativa störningar
Inteckning

Inteckning är en juridisk term med flera betydelser. Med inteckning kan menas en verkställd anteckning om vissa av en persons (bolag, korporation, fysisk person eller annat) tillkommande rättigheter till en annan persons (fysisk person, bolags, korporations eller annat) egendom, i ändamål att bereda säkerhet för att dessa rättigheter består. Detta utförs av en offentlig myndighet. Förutom fastigheter kan t.ex. fartyg, flygplan (luftfartyg) och i vissa länder fordon intecknas.

Besläktad med inteckning är lagfart.  En lagfart är en på ovannämnda sätt verkställd anteckning om en fysisk eller juridisk persons äganderätt (eller frälseränterätt) till fast egendom.

Om man bortser från de undantagsfall, då inteckning fortfarande meddelas i annat än fast egendom (se Förlagsinteckning, Förlag), samt från det redan nämnda, då lagfart används för tryggande av annan rätt än äganderätt, är skillnaden mellan inteckning och lagfart den, att lagfarten tryggar äganderätten, medan inteckningen tryggar andra rättigheter (panträtt, nyttjanderätt, avkomsträtt, servitutsrätt) till fast egendom.  

I inskränkt bemärkelse betyder inteckning det dokument, på grund varav panträtt för en fordran med inskrivning vunnits och vid vilket, även sedan fordringen upphört att gälla, kan förbli fäst rätten att ta ut ett visst belopp pengar ur egendomen.

Källor

Juridiska termer
Civilrätt
Johan Rosir

Johan Rosir, före adlandet Rozir, född 29 november 1709 av fattiga föräldrar, död  14 juni 1789 i Stockholm, var ämbetsman, politiker, president i Svea hovrätt och justitiekansler.

Biografi
Vid universitetet omfattade Rosirs studier företrädesvis rättsvetenskaperna, i förberedelse för hans inträde på den juridiska tjänstemannabanan. Denna började han 1737 såsom extra ordinarie kanslist i Justitierevisionen, befordrades 1741 till kopist, året därefter till kanslist och 1744 till registrator. Tre år senare förordnades han till aktor och åtog sig uppgiften som åklagare i blodsdomen över Blackwell, adlades 1756 och erhöll 1762 titel av statssekreterare.

Av Hattpartiet, vilket han tillhörde, uppfördes han 1769 som äldste revisionssekreterare på förslag till riksrådet samt utnämndes 30 november samma år till justitiekansler efter Stockenström, som i stället ingick i riksrådet. Rosir blev dock inte riksråd. 1771 erhöll han däremot friherrlig värdighet och blev 1772 president i Svea hovrätt. I synnerhet av sina partivänner var Rosir högt uppburen som ämbetsman och "syntes av naturen danad till domare".

Källor

Vidare läsning

Svenska åklagare
Hovrättspresidenter i Svea hovrätt
Sveriges justitiekanslerer
Svenska statssekreterare
Svenska friherrar
Svenskt adlade
Personer under frihetstiden
Personer under gustavianska tiden
Födda 1709
Avlidna 1789
Män
SBH
Svenska revisionssekreterare
Gerard Bonniers lyrikpris

Gerard Bonniers lyrikpris är ett svenskt litterärt pris som utdelas av Albert Bonniers Förlag. Priset instiftades 1978 som en gåva till Gerard Bonnier på hans 60-årsdag, och syftar till att "belöna en specificerad diktsamling som skrivits på svenska språket". Priset delas ut i mars varje år, och prissumman är på 100 000 svenska kronor (2023).

Den jury som utser pristagaren består av en representant för donatorn, en litteraturkritiker samt föregående års pristagare. Donatorn avsåg inte att med priset utse årets bästa diktsamling, då denne menade att detta knappt var möjligt. Istället avsåg denne att utse ett verk ”som är av hög litterär halt över huvud taget”.

Pristagare 
1978 – Lars Norén för Order
1979 – Karl Vennberg för Visa solen ditt ansikte
1980 – Erik Beckman för Den kommunala kroppen
1981 – Tobias Berggren för Threnos
1982 – Göran Sonnevi för Små klanger; en röst
1983 – Birgitta Trotzig för Anima
1984 – Tomas Tranströmer för Det vilda torget
1985 – Kjell Espmark för Den hemliga måltiden
1986 – Bengt Emil Johnson för Utsatt
1987 – Lars Forssell för Sånger
1988 – Katarina Frostenson för Samtalet
1989 – Stig Larsson för Händ!
1990 – Anna Rydstedt för Genom nålsögat
1991 – Ernst Brunner för Sorgen per capita
1992 – Lars Lundkvist för Tjuka
1993 – Tua Forsström för Parkerna
1994 – Werner Aspenström för Ty
1995 – Arne Johnsson för Fåglarnas eldhuvuden
1996 – Birgitta Lillpers för Propolis
1997 – Jesper Svenbro för Vid budet att Santo Bambino di Aracœli slutligen stulits av maffian 
1998 – Lennart Sjögren för Fågeljägarna 
1999 – Rolf Aggestam för Att flå en blixt
2000 – Marie Lundquist för En fabel skriven på stenar
2001 – Staffan Söderblom för Knittlar
2002 – Eva Runefelt för I djuret
2003 – Ulf Eriksson för Rymdens vila
2004 – Ann Jäderlund för Blomman och människobenet
2005 – Eva Ström för Rött vill till rött
2006 – Claes Andersson för Tidens framfart
2007 – Eva-Stina Byggmästar för Älvdrottningen
2008 – Eva Ribich för Ljuset kommer in underifrån
2009 – Helena Eriksson för De, bara
2010 – Kennet Klemets för Kling kling
2011 – Agneta Enckell för Anteckningar (intill ett nordligt innanhav)
2012 – Jenny Tunedal för Mitt krig, sviter
2013 – Björner Torsson för Hüzün eller Den hopfällbara näsan
2014 – Fredrik Nyberg för Att bli ved
2015 – Ida Börjel för Ma
2016 – Åsa Maria Kraft för Randfenomen
2017 – Johan Jönson för dit. dit. hään.
2018 – Gunnar D. Hansson för Tapeshavet
2019 – Mara Lee för Kärleken och hatet
2020 – Göran Sonnevi för Det osynliga motstyckets bok
2021 – Anna Hallberg för Under tiden
2022 – Malte Persson för Undergången
2023 – Lina Ekdahl för Du är inte full du är fylld

Källor

Fotnoter 

Svenska litteraturpriser
Priser och utmärkelser instiftade 1978
Bonnierfamiljen
Henri Padovani

Henri Padovani, född 13 oktober 1952 i Bastia, Korsika, är en fransk musiker och den ursprunglige gitarristen i det engelska popbandet The Police.  1977 ersattes han av Andy Summers.

Efter att ha lämnat Police har Padovani fortsatt som musiker i band som Wayne County & the Electric Chairs och instrumentalbandet Flying Padovanis. Det sistnämnda bandet släppte två album: Font L'Enfer och They Call Them Crazy innan det upphörde 1987. Senare har Padovani bland annat spelat på ett hyllningsalbum tillägnat Johnny Thunders.

Padovani hade en chefspost på IRS Records mellan 1984 and 1994 och var sedan manager för den italienske sångaren Zucchero i fem år.

Efter fem sabbatsår bestämde sig Padovani för att återvända till gitarrspelandet. Han släppte ett soloalbum, à croire que c'était pour la vie i april 2006. På låten "Welcome Home" medverkar de två andra originalmedlemmarna från The Police: Sting och Stewart Copeland. Samtidigt gavs Padovanis självbiografiska bok - Secret Police Man - ut. Den handlar om upplevelserna i Londons musikervärld före och under tiden i Police.

Källor

Externa länkar
Officiell webbplats
Site Officiel d'Henry Padovani
Entravers Henry Padovani, un blog dedié à Henry Padovani
 
Le Podcast de Henry padovani
Le Blog de Henry Padovani
CNN Interview with Henry
Secret Police Man sur le site de Flammarion

Franska gitarrister
Personer från Bastia
Födda 1952
Levande personer
Män
Adam Fredenstjerna

Adam Fredenstjerna, ursprungligen Schütz, född 25 december 1685 i Viborg, död 4 maj 1772 i Stockholm, var en svensk ämbetsman, politiker (mösspartiet), hovrättspresident och justitiekansler.

Efter slutade studier vid Åbo universitet blev Fredenstjerna 1706 auskultant i Svea hovrätt och extra ordinarie kanslist i kansli- och kammarkollegium. Utmärkt för sitt nit och sina goda kunskaper fick han flera uppdrag, bland annat som fiskal i riksbanken, där han befordrade en mängd vilande mål till avgörande.

År 1721 befordrades han till assessor i Åbo hovrätt. I denna befattning adlades han 1726. Därifrån steg han till hovrättsråd 1736, justitiekansler 1755 och 1758 till president i Åbo hovrätt, vilket ämbete han likväl sällan utövade, dels för sin ålder – han var nämligen vid utnämningen redan sjuttiotre år – dels för sin ständiga vistelse vid riksdagen.

Redan tidigt hade Fredenstjerna kommit att indras i det politiska livet. Enligt egen uppgift ska han 1716 varit Per Ribbing och Gyllencreutz behjälplig vid uppgörandet av utkast till en ny regeringsform, och vilket ska ha legat till grund för frihetstidens statsform, om vilken Fredenstjerna ännu 1766 med entusiasm uttalade, "att den ej av änglar kunnat göras bättre". Han gjorde sig under 1740-talet känd som en av mössornas slugaste partigängare och antastades vid 1746–1747 års riksdag som anhängare av principalatsläran. I sin partiiver drog han sig inte ens för att med rysk hjälp söka åstadkomma en inre omvälvning och föreslog 1749 kejsarinnan Elisabet att genom rysk och dansk intervention störta Hattarna från makten. Det finns heller inga tvivel om att Fredenstjerna för sina tjänster erhöll kontant ersättning Ryssland.

Han fortfor att även vid de följande riksdagarna vara verksam för mössornas intressen, och när de kom till makten utsågs han vid 83 års ålder till president i Svea hovrätt 1768. Trots sin ofrälse börd gav han vid flera tillfällen tillkänna ett stötande aristokratiskt övermod, såsom bland annat framgår av bondeståndets anhållan vid 1760–1762 års riksdag, att han skulle ställas under fiskaliskt åtal för att han kallat bondeståndet tjänstekvinnornas söner.

Fredenstjerna inrättade en stipendiefond för de yngre tjänstemännen i Svea hovrätt, vilken fortfarande gör utdelningar varje år.

Källor

Noter

Externa länkar

Hovrättspresidenter i Svea hovrätt
Hovrättspresidenter i Åbo hovrätt
Sveriges justitiekanslerer
Ridderskapet och adelns riksdagsledamöter
Svenskt adlade
Svenska politiker under 1700-talet
Personer under frihetstiden
Personer från Viborg, Finland
Födda 1685
Avlidna 1772
Män
SBH
Daglösa

Daglösa kan syfta på:

 Daglösa, Saltvik – en by i Saltviks kommun på Åland
 Daglösa, Trönö socken – en by i Söderhamns kommun i Hälsingland
 Daglösa, Ödeshög – en by i Ödeshögs kommun i Östergötland
Oljeproduktionstoppen

Oljeproduktionstoppen, på engelska peak oil, är den tidpunkt då den maximala råoljeproduktionen är uppnådd, varefter den kommer att minska tills den hanterbara råoljan i praktiken tagit slut. Att denna punkt förr eller senare kommer att inträffa är oemotsägligt eftersom oljan är en ändlig resurs, men exakt när detta händer är omdebatterat. Oljeproduktionen kan antas vara lika stor som konsumtionen, eftersom lagermängden är begränsad och med peak oil menas vanligen fallet då orsaken till minskad produktion är brist, inte minskad konsumtion. Brist på olja antas betyda stora prishöjningar och ekonomisk stagnation för konsumtionsländer.

Internationella energirådet har slagit fast att Peak Oil inträffade för konventionell råolja år 2006. Enligt statsvetaren Björn Forsberg nåddes produktionstoppen för vanlig råolja år 2004. USA:s krigsmakt räknar med en minskning av oljeproduktionen kring år 2015. Organisationen ASPO, Association for the Study of Peak Oil and Gas hävdar att detta kommer att ske inom några år, medan andra (hit räknas de flesta oljebolag och regeringar) är mer optimistiska och räknar med att toppen kommer ungefär på 2030-talet. En rapport från 2007 av Kjell Alekletts forskargrupp beräknade med hjälp av gigantoljefält att peak oil skulle inträffa mellan 2008 och 2018, mestadels beroende på när det blev fred i  Irak så att de oljefält som finns där kunde tas i produktion. Hirschrapporten, februari 2005, spår svåra ekonomiska konsekvenser vid en oväntad produktionstopp.

När det gäller nya oljefyndigheter nåddes toppen i början av 1960-talet, och för oljeproduktionen i länder utanför OPEC och forna Sovjetunionen passerades produktionstoppen ungefär år 2000.

Begreppet Peak oil lanserades av Romklubben och fick sitt genombrott med rapporten Tillväxtens gränser som gavs ut år 1972.

Se även 
 Carterdoktrinen
 Association for the Study of Peak Oil and Gas
 Kjell Aleklett
 M. King Hubbert
 Gunnar Lindstedt: Olja
 Alternativa drivmedel
 Oljekrisen

Referenser

Fotnoter

Källor
.

Petroleum
Bränslen
Internationell ekonomi
Dal (olika betydelser)

Dal eller DAL kan syfta på: 

 Dal (maträtt) – en indisk linsgryta
 Dal (Tolkien) – en fiktiv plats i J.R.R. Tolkiens värld
 DAL – Dialekt- och ortnamnsarkivet i Lund, se Institutet för språk och folkminnen
 DAL – IATA-kod för en flygplats i Dallas, USA, se Dallas Love Field
 -dal – ett svenskt ortnamnsefterled Svenska ortnamnsefterled

Personer
 Kal P. Dal (1949–1985), en svensk sångare, gitarrist, låtskrivare och radiopratare

Geografi

Finland
 Dal, Helsingfors – en stadsdel i Helsingfors
 Dal, Ingå – en by i Ingå kommun, Nyland 
 Dal, Tenala – en by i Tenala
 Dal, Sagu – en by i Sagu kommun, Egentliga Finland

Sverige
 Dal – alternativt namn för landskapet Dalsland
 Dals församling, Linköpings stift – en församling i Linköpings stift 2006–
 Dal, Kungsbacka kommun – en by vid sjön Lygnern,

Ångermanland
 Dals socken – socken i Ångermanland
 Dals landskommun – en tidigare kommun i Västernorrlands län 1863–1951
 Dals församling, Härnösands stift – en församling i Härnösands stift
 Dals distrikt – ett distrikt i Kramfors kommun och Västernorrlands län 2016–

Se även
Dahl
Dala
Dalen
Translativ

Translativ är ett kasus i nominas deklination. 

Translativ beskriver övergång från ett tillstånd till ett annat. I svenskan uttrycks translativrelationen vanligtvis genom att kopulan "blir" eller "visar sig vara" ställs framför det aktuella ordet.

Translativändelser
Finska: -ksi eller -kse- (om följt av possessivändelse)

Användning på finska
 Hän tuli kummiksi - "Han/hon blev fadder", inklusive possessivsuffix: Hän tuli kummikseni - "Han/hon blev min fadder".
 Även kan kasuset användas när man anser någonting: Luulin autoa taksiksi. - "Jag trodde att bilen var en taxi" liksom Sinä olet sopiva lääkäriksi. - "Du passar till läkare."
 Tiden då man ska vara någonstans: Minä menen Norjaan neljäksi päiväksi. - "Jag till Norge på fyra dagar." (för att stanna där fyra dagar)
 Tiden då något ska vara klart: Kirja valmistuu jouluksi. - "Boken blir färdig till jul."
 Språket som används: Tiedoitus toistetaan suomeksi. - "Rapporten upprepas på finska."
 Det som är avsett: Onneksi (olkoon)! - "Lycka till!"

Noter

Källor

 Karlsson, F., Finsk grammatik, Helsingin Liikekirjapaino Oy, 1979, 

Kasus
Dalbo

Dalbo kan syfta på:

 Dalbo, Pörtom – en gårdsgrupp i Pörtom i Närpes kommun, Österbotten
 Dalbo, Mariehamn – en stadsdel i Mariehamn
 Dalbo, Växjö – en stadsdel i Växjö
Dalbo, Luleå - en stadsdel i Luleå
 Dalboslätten - ett namn på en del av Dalsland
 Dalbo läns lagsaga – en tidigare lagsaga i Västergötland och Dalsland
Association for the Study of Peak Oil and Gas

ASPO, kort för Association for the Study of Peak Oil and Gas, är en organisation som försöker förutsäga när oljetoppen kommer att inträffa. ASPO initierades av Colin Campbell 2001 och grundades i Uppsala 2002 i samband med att man höll sin första konferens. En av medgrundarna var den svenske professorn Kjell Aleklett.

Referenser

Externa länkar
 Organisationens hemsida
 ASPO Sverige

Internationella ideella organisationer
Organisationer bildade 2002
Energi
Miljö
Petroleum
Dalkarby

Dalkarby kan syfta på:

 Dalkarby, Pojo – en by och egendom i Pojo kommun, Nyland
 Dalkarby, Kimito – en by i Kimito kommun, Åboland
 Dalkarby, Nagu – en by i Nagu kommun, Åboland
 Dalkarby, Jomala – en by i Jomala kommun, Åland
Dalsvik

Dalsvik kan avse:

 Dalsvik, Idlax – en del av Idlax by i Pernå kommun, Nyland
 Dalsvik, Esbo stad – en stadsdel i Esbo
Dammen, Helsingfors

Dammen (fi. Patola) är en del av Åggelby distrikt i Helsingfors stad. 

Dammen är ett bostadsområde i stadsdelen Åggelby på den nordvästra sidan av Stambanan. Åggelby station ligger vid områdets sydöstra gräns. 

Åggelby
Munsala

Munsala är en tidigare kommun och numera del av Nykarleby stad. Munsala kommun sammanslogs med Nykarleby 1 januari 1975. Munsala är även namnet på kyrkbyn i den tidigare kommunen.

Munsala kommunvapen bygger på ett ideförslag av högstadielektorn Lars Pensar, vilket heraldiskt utformats av Gustav v, Numers, och det godkändes av kommunalfullmäktige den 16 mars 1965.

Historia 
På medeltiden utgjorde Munsala den nordligaste delen av Mustasaari kyrksocken. Det tidigaste omnämnandet av ett ortsnamn i Munsala gjordes 1440. Då fastställde lagmannen Olof Svärd rågången mellan Kvevlax och Veikars i dåvarande Mustasaari socken. Bland synmännen återfinns "Jöns j Mona", det vill säga Monå. Kantlax ("Camtelaxe") omnämns 1485 i samband med att ett arv skiftades. Ortnamnet Munsala återfinns i ett bevarat dokument från år 1540, då med stavningen "Modensal".  

Munsalas vita gråstenskyrka byggdes år 1777-92 (C. F. Adelcrantz). Den orgel som används i kyrkan är den äldsta, ännu använda, orgeln i Finland.

Munsalas folkdräkt anses vara en av de vackraste folkdräkterna i Finland och används ofta vid festliga tillfällen (benämns ofta som Finlands national folkdräkt).

Idrott 
I Munsala finns fotbollsföreningen Munsala United,  friidrottarnas förening Munsala IFK och ishockeylaget MuIK.

Ortnamn 
Några byar och bydelar inom kommundelen är Dammskata, Gunilack, Harjux, Hirvlax, Jussila, Kantlax, Kåtaholm, Laggnäs, Monå, Monäs, Munsala kyrkby, Ollant, Pelat, Peltmo, Pensala, Rank, Skrivars, Storsved, Vexala. Här finns också djuphamnen Kanäs, halvön Frösön, udden Klubbskatan, öarna Jöusan, fyrsamhället Stubben, Svartörarna samt fjärden Monåfjärden.

Kända personer 
Skol- och tidningsmannen Anders Svedberg var från Munsala, liksom poeten Kurt Högnäs. Författarna Johan Jakob, Evert och Lars Huldén kommer från Nörråkers i Monå.

Skådespelaren Richard Dean Anderson, känd från MacGyver, har påbrå från Munsala.

Se även 
 Sjöbyarna

Referenser

Vidare läsning 

 
Munsala
Orter i svenska Finland
Colin Campbell (geolog)

Colin Campbell, född 24 juli 1931, död 13 november 2022 i Ballydehob, var en brittisk geolog som förutsade att produktionen av olja skulle nå sitt maximum 2007 (peak oil). Campbell är grundaren av ASPO, Association for the Study of Peak Oil and Gas.

Källor

Externa länkar 
 ASPO:s hemsida

Brittiska geologer
Alumner från Wadham College, Oxford
Personer från Cork (grevskap)
Män
Födda 1931
Avlidna 2022
Davidstad

Davidstad eller Taavetti () är en tätort och centralort i Luumäki kommun i landskapet Södra Karelen i Finland. Vid tätortsavgränsningen den 31 december 2021 hade Davidstad 2 012 invånare och omfattade en landareal av 5,75 kvadratkilometer.

Referenser 

Tätorter i Finland
Luumäki