kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kejsarn av Portugallien (film, 1944)

Kejsarn av Portugallien är en svensk dramafilm från 1944 i regi av Gustaf Molander. I huvudrollerna ses Victor Sjöström, Gunn Wållgren, Karl-Arne Holmsten och Hilda Borgström.

Om filmen 
Filmen premiärvisades 26 december 1944. Filmen spelades in i Filmstaden Råsunda  med exteriörer från Gamla Stan i Stockholm samt från Stavnäs och Säbytorp vid södra änden av Glafsfjorden i Värmland av Gösta Roosling. 

Som förlaga har man Selma Lagerlöfs roman Kejsarn av Portugallien som utgavs 1914. Förebilden till romanfiguren Jan Andersson i Skrolycka hette Jan Nilsson. Hans dotter Kattrina, som var född 1843 var förebilden till romanens Klara-Fina Gulleborg. Hon kom till Stockholm och senare till Finland och det gick henne i verkliga livet mycket illa. 

Romanen har tidigare filmats av Victor Sjöström under den tid då han verkade i Hollywood, den hade premiär 1925 under titeln The Tower of Lies. 1992 gjordes en nyinspelning i regi av Lars Molin.

Rollista i urval 
Victor Sjöström - Jan Andersson i Skrolycka, "kejsar Johannes av Portugallien" 
Gunn Wållgren - Klara Gulla, "Klara Fina Gulleborg", Jans dotter 
Karl-Arne Holmsten - August där Nol 
Hilda Borgström - mor i Falla 
Olof Winnerstrand - Agrippa Prästberg 
Holger Löwenadler - Lars Gunnarsson, mors i Falla svärson 
Märta Ekström - Katrina, Jans hustru 
Marianne Löfgren - Jenny, servitris på krog i Stockholm, senare prostituerad 
Sture Lagerwall - Johan Agaton Holm, knalle 
Hugo Björne - kapten på Lübeckbåten 
Carl Ström - Erik i Falla, Jans och Kattrinas husbonde 
Sten Lindgren - riksdagsmannen 
Göran Öhrström - handlarns Emil 
Josua Bengtson - prosten 
Olof Sandborg - Swartling, klockaren och skolläraren

Filmmusik i urval 
"Den blomstertid nu kommer", text 1694 Israel Kolmodin text 1819 Johan Olof Wallin text 1979 Britt G. Hallqvist
"Midsommardans", kompositör Fritz Ergal, instrumental. 
"Välkommen du Klara, du Fina, du sköna Gulleborg", sång Victor Sjöström
"Kejsarvisan", kompositör 1944 Lille Bror Söderlundh text 1914 Selma Lagerlöf, sång Victor Sjöström

Se även 
Kejsarn av Portugallien roman av Selma Lagerlöf
The Tower of Lies i regi av Victor Sjöström (1925)
Kejsarn av Portugallien i regi av Lars Molin (1992)

Externa länkar 
 

1800-talet i svensk film
Svenska filmer 1944
Svenska filmer baserade på romaner
Svenskspråkiga filmer
Filmer i regi av Gustaf Molander
Selma Lagerlöf-filmatiseringar
Filmmanus av Rune Lindström
Svenska 1940-talsfilmer
Särskilda dragningsrätter

Särskilda dragningsrätter (SDR, XDR, Special drawing rights, Droits de tirage spéciaux) är en viktad valutakorg som används som referensvaluta vid internationella transaktioner. Den kan köpas och säljas som vanlig valuta, och medlemmar som lånar till Internationella valutafonden, IMF, får ränta på sin behållning i SDR, och vice versa. SDR har valutakod XDR enligt ISO 4217. I mars 2011 fanns det 238,3 miljarder SDR, men målsättningen var att fördubbla detta till 2013.

SDR skapades av IMF 1969 för att stötta Bretton Woodssystemet med fast växelkurs som dock kollapsade. Ursprungligen var SDR definierad som värdet på 0,888671 g guld, vid tiden identiskt med en USA-dollar, men senare tilläts USD bli flytande och annan hårdvaluta behövdes, så en valutakorg blev valet. SDR har från april 2003 ersatt guldfranc som referensvaluta för Bank for International Settlements, exempelvis vid internationella avtal. Denna enhet är praktiskt förekommande även för privatpersoner genom avtal med flygbolag angående skadestånd vid flygolyckor, men privata aktörer kan inte själva handla med SDR. Några internationella aktörer som använder SDR är Internationella fonden för jordbruksutveckling, Afrikanska utvecklingsbanken, Arabiska valutafonden och Common Fund for Commodities (FN).

Särskilda dragningsrätter definieras i termer av en korg av större valutor som används i internationell handel och finans. De nuvarande valutorna i korgen är euro, brittiskt pund, yen, kinesisk renminbi samt amerikansk dollar.

Exempel 
I november 2015 beslutade IMF att utöver valutorna Euro, Japanska yen, Pund och USA-dollar även addera Renminbi (Kinesiska Yuan) så 1 oktober 2016 var fördelningen mellan valutorna för SDR enligt nedan:

Innan kompletteringen av Renminbi  var viktningen av valutor enligt nedan:

Växelkursen 5 mars 2013 var 1 SDR = 1,50955 US dollar.

Medelvärde för SDR i USD har årligen varit:

 Högsta värde uppnåddes 18 mars 2008: 1,65109
 Lägsta värde uppnåddes 2 dec. 2005: 1,41908

Referenser

Externa länkar 
 Dagsaktuellt värde på SDR, som beräknas av Internationella Valutafonden

Internationella valutafonden
Internationell ekonomi
Valutor
Penningväsen
Betalningssystem
Elitserien i ishockey 2006/2007

Elitserien i ishockey 2006/2007 spelades 18 september 2006 till 2 mars 2007 och hade 55 omgångar i grundserien. Lag 1–8 till SM-slutspel, lag 9–10: kvar i Elitserien men inget SM-slutspel. Lag 11–12 till nedflyttningskval. SM-slutspelet avgjordes i bäst av sju matcher. Seger = 3 poäng. Oavgjort = 1 poäng. Förlust = 0 poäng. Vinst i förlängning = + 1 poäng och förlust i förlängning = 1 poäng. Färjestads BK vann serien, men Modo Hockey blev svenska mästare efter seger mot Linköpings HC i SM-finalspelet.

Den hårt kritiserade spelordningen med derbygrupper, som använts sedan säsongen 1996/1997, hade utgått inför säsongen 2006/2007. Varje lag mötte istället de övriga lagen fem gånger. Sex lag fick spela 28 hemmamatcher och 27 bortamatcher medan de övriga lagen fick spela 27 hemmamatcher och 28 bortamatcher. Säsongen därpå bytte lagen så att antalet hemma- och bortamatcher blir lika under sammanlagt två säsonger. Brynäs IF, Djurgårdens IF, Malmö Redhawks, Mora IK, Skellefteå AIK och Timrå IK fick extra hemmamatcher säsongen 2006/2007.

Deltagande lag

Grundserien

Poängtabell

Resultattabell

Spelarstatistik
Poängliga seriespel

Målvaktsliga

Slutspelet

Översikt
Åtta lag gjorde upp om titeln som Svenska mästare och Le Mat-pokalen. Samtliga möten avgjordes i bäst av sju matcher.

Kvartsfinaler

Färjestads BK–Mora IK

Färjestads BK vidare med 4–0 i matcher

HV71–Brynäs IF

HV71 vidare med 4–3 i matcher

Modo Hockey–Timrå IK

Modo Hockey vidare med 4–3 i matcher

Linköpings HC–Luleå HF

Linköpings HC vidare med 4–0 i matcher

Semifinaler
Färjestads BK–Linköping HC

Linköpings HC vidare med 4–1 i matcher

HV71–Modo Hockey

Modo Hockey vidare med 4–3 i matcher

Final
Modo Hockey–Linköpings HC

Modo Hockey svenska mästare med 4–2 i matcher

Spelarstatistik
Poängliga

Målvaktsliga

Kvalserien

Källor

Fotnoter

Externa länkar

Sport i Sverige 2006
Sport i Sverige 2007
Ishockeysäsongen 2006/2007
2006/2007
Magnetohydrodynamik

Magnetohydrodynamik, ofta förkortat MHD,  är den vetenskap som studerar hur elektriskt ledande vätskor eller gaser uppför sig i magnetfält. Exempel på sådana medier är flytande metaller och saltvatten men framför allt plasmor i olika tillämpningar som rymdfysik, astrofysik, fusionsenergi, kosmologi, MHD-generatorer och svetsteknik.

MHD har många beröringspunkter med plasmafysiken. Ibland används begreppet magnetofluidmekanik som samlingsbegrepp för forskningsområdena MHD och plasmafysik. Magnetofluidmekaniken har sin viktigaste tillämpning som en beskrivning av fenomen i ett magnetiserat plasma på tids- och rumsskalor mycket längre än gyrofrekvenserna respektive gyroradierna. MHD har en förhistoria sedan förra sekelskiftet, men introducerades på allvar som akademisk disciplin av Hannes Alfvén, vilket gav honom nobelpriset 1970.

Se även

 Plasmafysik
 Alfvénvåg

Litteratur 

 Alfvén, H. & Fälthammar, C-G. "Cosmical Electrodynamics", 2:a utökade uppl. (1963)
 Davidson, P. A. "An Introduction to Magnetohydrodynamics", May 2001 452 p  
 Pai, Shih-I. "Magnetogasdynamics and Plasma Dynamics". Vienna: Springer-Verlag, 1962. 197 p. 
 Biskamp, D. "Nonlinear Magnetohydrodynamics". Cambridge, England: Cambridge University Press, 1993. 378 p. 
 Ferraro, V. C. A. & Plumpton, Ch. "An Introduction to Magneto-Fluid Mechanics", Oxford University Press, 2nd ed. (1966)
 Roberts, P.H. "Introduction to Magnetohydrodynamics". London: Longmans Green, 1967. 
 Kulikovskiy, A.G. & Lyubimov, G.A. "1965 Magnetohydrodynamics". Addison&Wesley, Massachusetts.
 Sutton, G. W., and A. Sherman, "Engineering Magnetohydrodynamics", McGraw-Hill Book Company, New York, 1965.
 "Magnetohydrodynamic Generators with Nonequilibrium Ionization", AIAA Journal, Vol. 3, April, 1965, p 591.
 Hughes, W. & Young,F. "The Electromagnetodynamics of Fluids", New York, John Wiley & Sons Inc. 1966.
 Dr. James B. Calvert, "Magnetohydrodynamics", 2002-10-20

 
Plasmafysik
Rymdfysik

ru:Электродинамика сплошных сред
Saturn (raketserie)

Saturn var en serie raketer som utvecklades från sena 1950-talet och användes i det amerikanska Apolloprogrammet för att landsätta människor på månen.Vehicle Assembly Building (VAB) finns på John F. Kennedy Space Center. Byggnaden byggdes 1965 och invigdes 1966. För att kunna bygga höga Saturnus-raketer under Apolloprogrammet var man tvungen att bygga en gigantisk monteringshall. 

Wernher von Braun ledde utvecklingsarbetet.

I serien ingick:
 Saturn I - Rymdraket byggt som ett kluster av raketer för att kunna lyfta tunga nyttolaster till låg jordbana.
 Saturn IB - Rymdraket utvecklad från Saturn I som en stark raket med hög lyftkraft.
 Saturn V (Saturn 5) - Månraketen, som hade kapacitet att ta apolloprogrammets kommandomodul och månlandare ur omloppsbanan runt jorden och vidare till månen. 
 Saturn INT-21 - Användes för att lyfta rymdlaboratoriet Skylab, i grunden en tvåstegs Saturn V.

När NASA nu skall avveckla rymdfärjorna har man bestämt sig för att utveckla nya raketer med tekniker från både rymdfärjorna och Saturnraketerna. Det skall bli två olika rakettyper vid namn Ares I och Ares V för att hedra Saturnraketerna tillförlitlighet. Det finns även förslag på en tredje raket Ares IV.

Apolloprogrammet
Rymdraketer
Skylabprogrammet
Caller

En caller är den som ropar eller sjunger ut turerna i modern Square dance. Det är inte dansarna själva som väljer vilka danssteg och figurer som ska dansas utan callern bestämmer vilka turer som ska dansas och i vilken ordning. I ett hash call mera utropas (engelska: to call) än sjungs namnen på turerna, "calls". I ett singing call vävs callen in i ursprungstexten av den för tillfället använda sången och ersätter en del av texten. Callern ansvarar för att dansen avlöper på ett ordnat sätt genom att bestämma dansens hela koreografi. När en eller flera squarer har "brakat samman" (engelska: to break) och dansarna står stilla, återställer callern ordningen genom lämpliga uppmaningar. Han ser även till att alla dansare i slutet av dansen åter har hamnat i sin utgångsposition och åter bildar ett par med sin ursprungliga danspartner.

För att kunna fullgöra uppgiften behövs, förutom en lämplig sångröst, teknisk utrustning och musik. Callern använder en musikanläggning med mikrofon. De konventionellt använda skivspelarna med den speciella funktionen som möjliggör hastighetsreglering av musiken håller sedan några år på att bytas ut mot datastyrda anläggningar med förstärkare.

På större allmänna danser agerar ofta flera caller från olika länder. Många berömda caller kommer från USA, men även caller från Storbritannien och Sverige har skaffat sig världsrykte. 
Inspelade calls finns att köpa som singlar och CD:s.

Danser
Dans (termer)
Call

Ett call är den engelska beteckningen för en dansrörelse som dansarna ska utföra i squaredans. Varje rörelse, tur, figur och formation har sin speciella beteckning och callern ropar ut dessa till musik enligt en koreografi som han hittar på spontant eller har tänkt ut i förväg. Dansarna lär sig callen i grupper som bildar de olika dansnivåerna enligt vilka squaredans dansas i hela världen. Den första nivån, Basic, innehåller ca 50 call. Dansarna kan sedan fortsätta med nästa nivå, Mainstream, som innehåller ca 17 call. Antalet call på nivåerna varierar, eftersom reglerna är föremål för en ständigt pågående omprövningsprocess. På Mainstream följer Plus, sedan A1 och A2 (Advanced), efter dessa följer C-nivåerna (Challenge). Antalet call som dansarna förväntas kunna utföra på dessa nivåer blir mycket stort, dessutom krävs att alla ska kunna utföra turerna ifrån både herr- som damposition. Många dansare väljer att stanna på en nivå och att inte gå vidare till nästa. För de högre nivåerna finns speciella dansföreningar.

Danser
Dans (termer)
Brian Barnes

Brian Barnes, född 3 juni 1945 i Addington i Croydon i London, död 9 september 2019 i West Sussex, var en professionell brittisk (skotsk) golfspelare. Han föddes och bodde i England men representerade Skottland på internationell nivå.

Barnes lärde sig att spela golf av sin far som var sekreterare på Burnham and Berrow Golf Club och senare blev han elev hos 1951 års vinnare av The Open Championship, Max Faulkner.

Han blev professionell 1964 och var en av de ledande spelarna på PGA European Tour under 1970-talet. Mellan 1971 och 1980 låg han alltid mellan 4:e och 8:e plats i penningligan. Han vann nio tävlingar på europatouren mellan 1972 och 1981 och han vann även tre proffstävlingar i Afrika, Australien och Kanada. Han placerade sig tre gånger bland de tio bästa i The Open Championship, den bästa placeringen var en femteplats 1972.

1995 blev Barnes kvalificerad för att spela i seniortävlingar där han hade en framgångsrik karriär. Han vann Senior British Open Championship 1995 och 1996 och blev då den förste spelaren som försvarade titeln. Han vann European Seniors Tours penningliga 1995 och gick vidare till den amerikanska Champions Tour i slutet av 1990-talet men där lyckades han sämre. Han drabbades av artrit vilket tvingade honom att sluta med golfen 2000.

Barnes spelade för Europas lag i Ryder Cup sex tävlinar i följd mellan 1969 och 1979. Han hade 10-14-1 i seger-förlust-delad match inklusive 5-5-0 i singelmatcher. Han bildade tillsammans med Bernard Gallacher ett framgångsrikt par i foursome och fyrboll och han blev mest känd för att ha vunnit över Jack Nicklaus två gånger under en och samma dag 1975.

Meriter

Segrar på Europatouren
1972 Martini International
1974 Dutch Open
1975 French Open
1976 Sun Alliance Match Play Championship
1978 Spanish Open, Greater Manchester Open
1979 Portuguese Open, Italian Open
1981 Haig Whisky TPC

Övriga proffssegrar
1967 Flame Lily
1969 Coca Cola Young Pros
1970 Wills Australian Masters
1979 Zambia Open
1981 Kenya Open, Zambia Open
1998 AT&T Canada Senior Open Championship

Amatörsegrar
1964 British Youths Open Amateur Championship

Lagtävlingar
Ryder Cup: 1969, 1971, 1973, 1975, 1977, 1979
World Cup: 1974, 1975, 1976, 1977
Hennessy Cognac Cup: 1974 (segrare), 1976 (segrare), 1978 (segrare), 1980 (kapten)(segrare)
Double Diamond: 1972, 1973 (segrare), 1974, 1975, 1976, 1977
PGA Cup: 1990
Philip Morris International: 1976

Källor

Externa länkar
Profil på PGA European Tour

Skotska golfspelare
Män
Födda 1945
Avlidna 2019
Potlatch

Potlatch är en traditionell offerfest för flera av ursprungsbefolkningen i nordvästra USA och Kanada (Seattle och norrut in i British Columbia), där social status manifesteras genom gåvor av värdefull egendom. Ordet kommer från nootka-språkets patshatl som betyder "givande", utifrån föreställningen att "ju mer man ger, desto rikare blir man". 

Potlatch är även titeln på en tidskrift som utgavs av de franska lettristerna i Paris på 1950-talet, där man refererade till denna gåvoekonomi som ett utopiskt ideal för hela samhället.

Referenser

Nordamerikanska indianer
British Columbia
Ekonomiska system
Tip (squaredans)

Huvudartikel: Squaredans

Ett tip (dansomgång) utgörs i modern squaredans av två delar. Tippet inleds med ett längre och för dansarna mer utmanande hashcall (direktöversatt till svenska hacka sönder eller pytt i panna), ibland kallat hoedown med samma språkmässiga innebörd. Tippet avslutas sedan med ett kortare singingcall. 

Under hela tippet, som varar i cirka 15 minuter,  håller man ihop med samma danspartner i samma square ("dansfyrkant") bestående av fyra danspar. Efter varje tip upplöser man squarerna och bildar nya. Eventuellt byter man även danspartner. 

Inom squaredansen finns ett uttalat önskemål om att alla ska dansa med alla och det anses inte vara önskvärt att samma par oftare än en gång bildar en square ihop. På vissa danser slumpas paren efter varje tip ihop i nya squarer med hjälp av särskilda danskort (på engelska computer card).

Hash call 

När callern leder ett hashcall, ropar han ut turerna (callen) i takt till musik mer genom att prata eller rappa snarare än att sjunga till musiken. I hashcallet får dansarna utföra de flesta turerna som tillhör den aktuella dansnivån på vilken de befinner sig. Det kräver dansarnas hela uppmärksamhet att förstå vad de ska göra eftersom varje dans är unik (kan läsas turernas ordningsföljd är unik) och ingen av dansarna på förhand exakt vet vad som kommer att krävas av dem. För att bilda återhämtningspauser i dansen återvänder damerna efter ett antal turer regelmässigt till sin partner på utgångspositionen inom squaren (home place) . 

På de högre nivåerna i squaredans, från A2 (Advanced) förekommer det på allmänna danser att dansarna kommer överens med callern att enbart dansa hashcall, eftersom dessa innehåller mer intressant koreografi och större dansutmaningar än singingcallen.

Singing call 

I singingcallet sjunger callern sina uppmaningar, callen (turerna), till dansarna som en del av den för tillfället aktuella sångtexten. Det kräver dansarnas hela uppmärksamhet att förstå vad de ska göra eftersom varje dans är unik och ingen av dansarna på förhand exakt vet vad som kommer att krävas av dem.  I singingcallet byter damen plats så att hon i tur och ordning dansar med alla fyra herrar var för sig, men återvänder på slutet till sin ursprungspartner. Singingcallet är i allmänhet snabbare och mer dansant än hashcallet.

På fotografier från squaredansarrangemang visas ofta scener ifrån singingcallet, då damerna svänger sina kjolar och de speciella underkjolarna som är inspirerade av 1950-tals-modet. 

Danser

en:Modern Western square dance#Dancing modern Western square dance
Hash call

Ett hash call inom squaredansen är en av de två delarna i en dansomgång, även kallat tip. När callern genomför ett hash call, ropar han ut callen till musik utan att nödvändigtvis sjunga dem. I hashcallet brukar dansarna få utföra de flesta callen som tillhör den aktuella dansnivån på vilken de befinner sig. För att bilda återhämtningspauser i dansen återvänder damerna regelmässigt till sin partner efter ett antal call. Både i hash call och singing call, tippets andra del, ser callern till att herrarna alltid återvänder till sin utgångsposition, sitt "home place", medan damerna i singing call får byta partner tills de har kommit varvet runt och får återvända till sitt "home place" och sin ursprungspartner. På de högre nivåerna i squaredans, från A2 (Advanced) förekommer det på allmänna danser att dansarna kommer överens med callern att enbart dansa hashcall, eftersom det kan innebära större utmaningar och därför upplevs som roligare.

Danser
Övergrepp i rättssak

Övergrepp i rättssak är i svensk rätt ett brott som innebär att någon utsätts för våld eller hot om våld på grund av en rättslig process..
Samma sak gäller om det istället för våld är någon annan illgärning. Övergrepp i rättssak kan även vara ett tryckfrihetsbrott.

Straff
Påföljden är fängelse i högst åtta år. Vid ringa brott är påföljden böter eller fängelse i högst sex månader. Grovt brott kan ge mellan två och åtta års fängelse.

För straffbarhet fordras att övergreppet sker med direkt uppsåt att hindra från åtgärd eller, i andra fall, med direkt uppsåt att företa övergreppet och med motivet att hämnas. 

Om någon gör sig skyldig till övergrepp i rättssak genom misshandel eller olaga hot konsumeras misshandeln och/eller det olaga hotet av övergreppet i rättssak. Innefattar övergreppet grov misshandel kan gärningsmannen dömas för båda brotten.

Syfte
Lagens syfte är att förhindra otillbörlig påverkan av vittnen och andra personer engagerade i eller inför en rättegång.

Skydd
Brottet delas in i två olika kategorier där kretsen av skyddspersoner är något olika:
 Våld eller hot om våld mot den skyddade personen.
 Gärning, som medför lidande, skada eller annan olägenhet eller hot mot den skyddade personen. 

Skydd mot våld eller hot om våld tillkommer förutom vittnen och andra förhörspersoner även sådana som gjort anmälan eller fört talan eller ämnar göra det. 
Skydd tillkommer den som avlagt eller ska avlägga vittnesmål eller eljest avgett eller skall avge utsaga vid förhör hos myndighet, det vill säga vittnen och andra förhörspersoner. Som utsaga vid förhör är även att räkna utsaga av part antingen den avges under sanningsförsäkran eller vid annat förhör. Part och blivande part åtnjuter inte skydd enligt andra punkten, såvida han inte är eller varit förhörsperson.

Noter

Brott mot allmänheten och staten
Yttrandefrihetsbrott
Tryckfrihetsbrott
Hotbrott
Våldsbrott
Jacob Fredrik Neikter

Jacob Fredrik Neikter, född 23 maj 1744 på Ullvi i Köpings landsförsamling, död 4 maj 1803 i Uppsala, var professor skytteanus, kulturhistoriker, biblioteksman och den som inrättade professuren i litteraturhistoria vid Uppsala universitet.

1744 föddes Jacob Fredrik Neikter på Ullvi akademihemman, som son till kronofogden Gustaf Neuchter och Margareta Fries. Han studerade vid Uppsala universitet där han erhöll en docentur för sin avhandling De poësia tragica 1774, och blev sedan extra ordinarie adjunkt i filosofi där. Åren 1779-1784 befann han sig på resa i Europa, och blev under sin frånvaro utnämnd till extra ordinarie professor vid Uppsala universitet och sedan universitetsbibliotekarie.

Efter hemkomsten arbetade han under några år vid biblioteket. Under den tiden hann han förändra biblioteket till en modern samling, och inrättade en professur där i litteraturhistoria. Han blev den förste att inneha det ämbetet, och tillträdde 1785. Efter två år utsågs han till professor skytteanus, vilket han förblev tills kort före sin död. 1786 invaldes han i Vitterhetsakademien. Året innan hade han gift sig med Agneta Magdalena Peterson.

Jacob Fredrik Neikter studerade under professor skytteanus Johan Ihre och lade fram sin magisteravhandling för honom, De historia ut philosophia per exempla. I denna går han med satiriska utfall till angrepp mot wolffianismen. I ideologiskt avseende var han mycket tilltalad av Montesquieus klimatlära, och i estetiskt av den unge Voltaire och den franska klassicismen.

Neikter var kosmopolitiskt lagd, och särskilt intresserad av estetiska spörsmål, något polemisk i sitt författarskap, och med bestämda uppfattningar som ofta skilde sig från mängden. Han ogillade Aristoteles, Shakespeare och Homeros, och likaledes den provinsiella lärdomsuppfattningen. Bland hans främsta anhängare finnes Benjamin Höijer och Erik Gustaf Geijer, vilka tog intryck av hans historiska betraktelsesätt.

Han viktigaste arbete var en studie i människans historia, De efficacia climatum ad variam gentium indolem praecipue ingenia et mores som utgavs 1777–97. Detta verk har fått anseende som det första riktigt betydande vetenskapliga verket i Sverige i ämnet. Det hann dock inte fullbordas. Ett porträtt av Neikter, utfört av Lorens Pasch d.y., finns på Uppsala universitet.

Källor 
Åke Nilsson, Svenska Män och Kvinnor 5 (Sthlm 1949)

Noter 

Födda 1744
Avlidna 1803
Skytteanska professorer
Svenska bibliotekarier
Personer under frihetstiden
Personer under gustavianska tiden
Män
Svenska kulturhistoriker
Personer från Köping
Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård
Svenska docenter
Svenska litteraturvetare under 1700-talet
Svenska litteraturvetare under 2000-talet
Rektorer vid Uppsala universitet