kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gotlands norra härad

Gotlands norra härad var ett härad i Gotlands län. Häradsområdet ligger i dag helt inom Gotlands kommun. Häradets areal var 1 778 kvadratkilometer varav 1 744 land. Tingsplats var till 1962 Allekvia i Endre socken, och därefter Visby.

Indelningar

Socknar i häradet och indelningar före 1681
Historiskt indelades Gotland judiciellt i tre tredingar och sex settingar och ett antal ting. Tredingarna (norra, mellersta och södra) upphörde tidigt att fungera som domsagor, settingarna upphörde 1645 men ersattes av de två domsagorna/häraderna först 1681. 

Rute Setting, Nordertredingen (Norder Tridiung)
 Rute ting: Fårö, Bunge, Rute och Fleringe socknar. (1653 del av Lärbro och Hellvi socknar)
 Forsa ting: Boge, Hall, Hangvar, Hellvi, Lärbro och Othem socknar. (1653 del av Tingstäde och Stenkyrka socknar)

Bro Setting, Nordertredingen (Norder Tridiung)
 Bäls ting (räknades 1653 till Rute setting): Bäl, Hejnum, Källunge och Vallstena socknar. (1653 del av Tingstäde socken, Fole socken, Bara socken och Boge socken)
 Lummelunda ting: Lummelunda, Martebo, Stenkyrka och Tingstäde socknar. (1653 del av Väskinde socken) 
 Bro ting: Bro, Fole, Lokrume och Väskinde socknar.
 Endre ting (Allekvia): Barlingbo, Ekeby, Endre och Hejdeby socknar. (1653 del av Fole socken, Follingbo socken, Väskinde socken samt Visby omland)
 Dede ting: Akebäck, Björke, Follingbo och Roma socknar. (1653 del av Barlingbo socken)

Kräklinge Setting, Medeltredingen (Midal Tridiung)
 Halla ting: Buttle, Dalhem, Ganthem, Guldrupe, Halla, Sjonhem, Viklau och Vänge socknar.
 Lina ting: Gothem, Hörsne, Bara (dessa båda sammangick 1884 i Hörsne med Bara socken) och Norrlanda socknar. (1653 del av Anga socken och Vallstena socken)
 Kräklinge ting: Ala, Anga, Ardre, Gammalgarn, Kräklingbo och Östergarn socknar. (1653 även Buttle socken) 

samt mellan 1822 och 1936 Visby socken.

Indelningar från 1681
Gotlands norra härad bildades år 1681 och omfattade 47 socknar. Socknarna i häradet hörde mellan 1720 och 1967 till Norra fögderiet och mellan 1967 och 1991 till Visby fögderi.

Häradets socknar tillhörde följande domsagor, tingslag och tingsrätter:
1681–1947 Gotlands norra tingslag (före omkring 1870 användes även de äldre tingsindelningarna enligt ovan) i
1681–1942 Gotlands norra domsaga
1943–1947 Gotlands domsaga
1948–1970 Gotlands domsagas tingslag i Gotlands domsaga

1971– Gotlands tingsrätt och dess domsaga

Visby stad hade egen jurisdiktion, rådhusrätt, till 1962 då den lades in under Gotlands domsagas tingslag.

Referenser

Noter

Tryckta källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Gotlands tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)
Historiska indelningar i ting, settingar och tredingar ur Gotlands land och folk Alfred Theodor Snöbohm 1871

Härader i Gotlands län
Gotlands historia
Husrannsakan

Husrannsakan är en form av undersökning som används av polis och liknande med eller utan medgivande från den eller de som berörs. Husrannsakan är en undersökning av en sak eller plats, till skillnad mot en kroppsvisitation som är en undersökning av en person. Syftet är att polisen skall kunna bereda sig tillträde till ett utrymme för att ex. säkra bevisning.

Sverige 
I Sverige kan polis och tull göra husrannsakan. I svensk grundlag finns ett skydd mot husrannsakan, 2 kap. 6 § regeringsformen (RF). Skyddet mot husrannsakan kan enligt 2 kap. 21 § RF begränsas endast för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle och som får anses nödvändiga med hänsyn till det ändamål som har föranlett den (proportionalitetskrav). Europakonventionen innehåller också bestämmelser till skydd för privatlivet och det egna hemmet, och myndigheterna har endast rätt att göra avsteg från dessa individers rättigheter för att uppnå särskilda mål, vilka anges i artikel 8 i konventionen. Grundlag och Europakonventionen får ej brytas genom av riksdag stiftade lagar.

Regler om hur en husrannsakan får gå till finns i bl.a. i polislagen och rättegångsbalken.

Beslut om husrannsakan fattas av åklagaren/tullåklagaren, förundersökningsledare inom polisen/tullen eller av enskild polisman/tulltjänsteman om det är akut (fara i dröjsmål). En vanlig missuppfattning är att polisen måste ha ett skrivet dokument att visa upp; så är inte fallet.

USA 
I amerikansk rätt begränsas polisens möjlighet att göra husrannsakan genom konstitutionens fjärde tillägg. Där måste polisen kunna förete en husrannsakansorder (eng. search warrant), om det inte finns tvingande omständigheter, såsom fara för människors liv.

Externa länkar 
  

Tvångsmedel
Processrätt
Brottsutredning
Myndighetsutövning

Myndighetsutövning är ett förvaltningsrättsligt begrepp och omfattar beslut eller andra åtgärder som ytterst är uttryck för samhällets maktbefogenheter i förhållande till medborgarna. I Sverige är en vanlig definition, hämtad ur den gamla förvaltningslagens 3 § (ÄFL 1971:290), "utövning av befogenhet att för enskild bestämma om förmån, rättighet, skyldighet, disciplinär bestraffning eller annat jämförbart förhållande". 

Myndighetsutövning kan innebära både beslut som är gynnande för den enskilde (såsom beslut att bevilja ett bidrag) eller beslut som är betungande (såsom beslut att ta ut en avgift).

Myndighetsutövning är oftast en uppgift för myndigheter, men kan överlämnas till exempelvis bolag eller föreningar om det finns stöd i lag. Exempel är när en myndighet eller annan organisation (exempelvis Svensk Bilprovning) utför myndighetsliknande uppgifter. Många gånger är myndighetens beslut tvingande för den enskilde (till exempel skyldigheten att  besiktiga  motorfordon). Även gynnande beslut för den enskilde (exempelvis betyg i ett ämne eller kurs) kan anses som myndighetsutövning.

Fel eller försummelse vid myndighetsutövning kan leda till att myndigheten tvingas betala ut skadestånd. Dessutom kan den tjänsteman som utövar myndighetsutövning och som med uppsåt eller av oaktsamhet missköter sina uppgifter dömas till ansvar för tjänstefel.

Allt som en myndighet utför är inte myndighetsutövning. Sådant som inte gäller myndighetens beslut med stöd av författning, regeringsbeslut eller riksdagsbeslut är inte myndighetsutövning. Exempel på sådant som faller utanför begreppet är avtal som helt vilar på privaträttslig grund, löneutbetalningar, inköp av löpande karaktär samt lämnande av allmänna råd och upplysningar. Gränsdragningen har betydelse bland annat för tillämpningen av de skadeståndsregler som nämns ovan. Avgifter som tas ut som en del av myndighetsutövning är dessutom momsfria i Sverige.

Se även 
 Förvaltningslagen

Vidare läsning
Från verksförordning till myndighetsförordning (SOU 2004:23)

Källor 

Förvaltning
Statsvetenskap
Förvaltningsrätt
Nils Erik Ulset

Nils Erik Ulset, född 1983 i Kristiansund, är en norsk längdåkare och skidskytt. Han tävlar för Tingvoll IL från Nordmøre.

Meriter
Guld vid paralympiska vinterspelen 2010, skidskytte 12,5 km stående
Silver vid paralympiska vinterspelen 2010, skidskytte 20 km stående, fritt
Silver vid paralympiska vinterspelen 2010, skidskytte 3 km stående
Brons vid paralympiska vinterspelen 2006, skidskytte 12,5 km stående
Brons vid paralympiska vinterspelen 2006, skidskytte 7,5 km stående

Källor

Norska längdåkare
Norska skidskyttar
Paralympiska bronsmedaljörer 2006
Norska paralympiska bronsmedaljörer
Norska paralympiska deltagare 2006
Norska paralympiska deltagare 2010
Norska paralympiska deltagare 2014
Män
Födda 1983
Levande personer
Errols

Errols var en rockklubb som låg på Magasinsgatan 3 i Göteborg. 

Errols var ett klassiskt ställe där många band har spelat genom åren. Klubben startade 1977–1978 och de flesta betydande punkbanden i Sverige har spelat där. År 1983 flyttade The Rockbox in i Errols lokaler. Man målade bland annat om hela lokalen vit och installerade ett PA-system, vilket innebar att artisterna inte behövde ta med sig egen utrustning. The Rockbox gästades av flera stora artister från både USA, Storbritannien och Sverige. Efter Rockbox blev stället döpt om till "Grottan," en nattklubb med livemusik och karaokekvällar. Sedan tog rockklubben ARRG (Aktion Rädda Rocken i Göteborg) over och startade Magasinet.  

Artister som uppträtt på Errols är bland andra: A Split Second, Bizarre Alliance, Curve, Lars Demian, Die Krupps, The Neon Judgement, Front 242, En Halvkokt i Folie, Göteborg Sound, DeDe Lopez, Lustans Lakejer, Manic Street Preachers, Njurmännen, Ika Nord, Primal Scream, Problem, Psyche, Skinny Puppy, Radiohead, Ride, Torsson, The Butterfly Effect och Wireframe.

Den svenska filmen Tjenare kungen från 2005 har delar av handlingen förlagd till Errols.

Referenser 

Nöjen i Göteborg
Brian McKeever

Brian McKeever är en kanadensisk längdåkare och skidskytt. Han har tio procents ledsyn.

Meriter
Paralympiska vinterspelen 2006     
Brons, skidskytte 7,5 km synskadade
Guld, längdskidåkning 5 km synskadade
Guld, längdskidåkning 10 km synskadade
Silver, längdskidåkning 20 km synskadade

Kanadensiska längdåkare
Kanadensiska skidskyttar
Paralympiska guldmedaljörer 2006
Kanadensiska paralympiska guldmedaljörer
Paralympiska silvermedaljörer 2006
Kanadensiska paralympiska silvermedaljörer
Paralympiska bronsmedaljörer 2006
Kanadensiska paralympiska bronsmedaljörer
Kanadensiska paralympiska deltagare 2006
Födda 1980
Levande personer
Män
Hamantaschen

Hamantasch (Kan även stavas hamentash, homentasch, eller homentash) är en form av trekantig kaka som traditionellt äts av judar under purim. Kakan är trekantig och fylld med fyllning, som kan bestå av en mängd olika saker, såsom choklad, sylt, dadel, plommon, russin eller aprikos.
Kakan kan på svenska kallas Hamans-fickor, -hatt eller -öron. I Israel kallas de אוזני המן (Oznei Haman) - Hamans öron.

Som regel görs kakan av en mjölkfri deg, som skärs upp i en cirkel, varpå cirkelns sidor sedan viks in över mitten från tre håll.

Externa länkar 

Bakverk
Sigrid Fick

Sigrid Fick, ogift Frenckell, född 28 mars 1887 i Helsingfors i Finland, död 4 juni 1979 i Oscars församling i Stockholm, var en svensk högerhänt tennisspelare.

Sigrid Fick, som från 1910 var bosatt i Sverige, är en av de framgångsrikaste kvinnliga svenska tennisspelarna genom tiderna. Hon tog 56 SM-titlar under tjugoårsperioden 1913-1933, varav 22 i singel, 16 i dubbel och 18 i mixed dubbel. Dessa meriter gjorde ännu år 2000 henne till den kvinna som vunnit flest svenska mästerskap, oavsett sport. 

Tillsammans med Gunnar Settervall vann Sigrid Fick mixed dubbel-silver i utomhusturneringen och brons i inomhusturneringen vid olympiska spelen 1912 i Stockholm. Under finalmatchen i utomhusturneringen, där det svenska paret mötte tyska paret Dora Köring/Heinrich Schomburgk, råkade Fick slå sin racket rakt i ansiktet på Settervall, varvid "luften gick ur" för paret, de förlorade andra set med 0-6 och därmed matchen. Med sina båda medaljer blev hon den tredje framgångsrikaste kvinnliga deltagaren i Stockholmspelen. Året därpå, 1913, vann hon silver i VM (spelades 1912-23) inomhus, också tillsammans med Settervall. 

Sigrid Fick blev professionell 1933 och verkade då som tennisinstruktör. Hon var flerårig medlem i Kungliga Lawn-tennisklubben.

Hon var 1910–1929 gift med kapten Henrik Ernst Vilhelm Fick (1884–1960).

Källor
Nationalencyklopedin.
Sveriges dödbok 1947-2006, (Cd-Rom), Sveriges Släktforskarförbund

Fotnoter

Externa länkar

 

Födda 1887
Svenska tennisspelare
Svenska olympiska silvermedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 1912
Svenska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 1912
Tävlande i tennis vid olympiska sommarspelen 1912
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1912 från Sverige
Avlidna 1979
Kvinnor
Idrottare från Helsingfors
Finlandssvenska idrottare
Karl Laurids Aastrup

Karl Laurids Aastrup, född den 26 november 1899 i Ulfborg på Jylland, död den 14 maj 1980 i Roskilde, var en dansk präst och psalmdiktare. Han skrev hundratals psalmer, egna och översättningar. I den danska psalmboken 2002 finns han representerad med 21 egna psalmer och en översättning. 

Av hans egna psalmer torde DDS 54 Hvad mener I om Kristus vara mest känd. 

Under åren 1944-45 bodde han som flykting i Sverige och under denna tid översatte han flera psalmer från svenska till danska. Av dessa kan särskilt nämnas den i Danmark ofta sjungna (höst-)psalmen DDS 728 Du gav mig, o Herre, en lod af din jord, på svenska sv.ps. 596 Du gav mig, o Herre, en teg av din jord av Carl Reinhold Sundell, dock sjunger vi på olika melodier. Det är den enda av hans översättningar som finns i den nuvarande danska psalmboken. 

Aastrup var domprost i Odense från 1949. Han blev riddare av Dannebrogorden 1950 och riddare av första graden 1961.

Psalmer
 Skall natten nu ljusna, en morgonpsalm med originaltitel Vil natten nu vige, diktad 1958. Översatt till svenska av Gunvor Javén 1982.
 Det ljusnar sakta, en morgonpsalm med okänd originaltitel, diktad 1960. Ej i den danske salmebog. Översatt till svenska av Britt G Hallqvist 1973.

Källor

Vidare läsning
Aastrup, K. L. Erindringer, Gads Forlag 1999. 543 sidor. .

Externa länkar
Den Danske Salmebog Online

Domprostar
Präster i Danska folkkyrkan
Danska psalmförfattare
Danskspråkiga psalmförfattare
Riddare av Dannebrogorden
Danska präster under 1900-talet
Personer från Jylland
Födda 1899
Avlidna 1980
Män
Adam av S:t Victor

Adam av S:t Victor. Teolog, kanik och psalmförfattare i Abbediet S:t Victor. 
Levde enligt tidigare antaganden i Paris under andra halvan av 1100-talet. Men idag anses det fastställt att han avled 1146. Han anges i 1986 års psalmbok ha dött 1172 eller 1192, med dessa årtal är troligen de år då flera av hans texter publicerades. 

I den engelska psalmboken The English Hymnal with Tunes tillskivs han texterna för hymnerna nr 172 "Jerusalem et Sion filiae" (Sions's daughters! Sons of Jerusalem), nr 179 "Plausu chorus laetabund" (Come sing, ye choirs exultant) och att dessa hymner skrevs 1170. För hymn nr 200 "Supernae matris gaudia" (Joy and triumph everlasting), i samma psalmbok, anges år 1150. Psalmförfattare representerad bl.a. i danska Psalmebog for Kirke og Hjem och även i Den svenska psalmboken 1986 med flera sångsamlingar.

Psalmer 
Världen som nu föds på nytt påskpsalm (1986 nr 517).

Källor

Externa länkar

Franska psalmförfattare
Medeltidens kompositörer
Män
Avlidna 1146
Födda okänt år
Franska författare under 1100-talet
Cyrus Vance

Cyrus Roberts Vance, född 27 mars 1917 i Clarksburg, West Virginia, död 12 januari 2002 i New York, var en amerikansk politiker (demokrat) och USA:s utrikesminister under president Jimmy Carter åren 1977–1980.

Biografi
Vance tjänstgjorde i såväl John F. Kennedys som Lyndon B. Johnsons administrationer under försvarsminister Robert McNamara, först som arméminister 1962–1964 och sedan som biträdande försvarsminister 1964–1967. Som arméminister ansvarade han för att armén skickades till University of Mississippi för att skydda den svarta studenten James Meredith 1962. Han stödde till en början Vietnamkriget, men blev mot slutet av 60-talet allt mer tveksam till det amerikanska deltagandet.

Som utrikesminister arbetade Vance för ökad avspänning och var pådrivande för nedrustningsavtalet SALT II samt Camp David-avtalen tillkomst. Hans inflytande minskade i takt med att den nationella säkerhetsrådgivaren Zbigniew Brzezinskis ökade. Vance avgick från sin post 1980 i protest mot hur Carter hanterade gisslankrisen i Iran, en händelse som också starkt bidrog till Carters förlust i presidentvalet 1980.

Vance var FN-förhandlare i fredssamtalen gällande Bosnien-Hercegovina 1992-1993, men tvangs dra sig tillbaka på grund av dålig hälsa. Tillsammans med EG-förhandlaren Lord David Owen framlade han Vance-Owen fredsplanen, som gick ut på att dela upp republiken i tio halvautonoma provinser. Planen förkastades av den bosnisk-serbiska sidan.

Referenser

Noter

Externa länkar

USA:s utrikesministrar
USA:s biträdande försvarsministrar
USA:s arméministrar
Födda 1917
Avlidna 2002
Män
Personer från Clarksburg, West Virginia
Mottagare av Frihetsmedaljen
Alumner från Yale Law School
Alumner från Yale College
Knuts Skujenieks

Knuts Skujenieks, född 5 september 1936 i Riga, död 25 juli 2022, var en lettisk poet, författare, journalist och översättare, under senare tid bosatt i Salaspils.

Skujenieks var en av de första dissidenterna i Lettland och bestraffades 1962 med sju år i straffläger. Han har översatt både Fröding och Bellman från svenska.

Bibliografi (utgivet på svenska) 
Samtliga i översättning av Juris Kronbergs
1991 – Ett frö i snön, lägerdikter 1962–1969 (Fripress)
2003 – Bitter hand, bitter mun, dikter (Ed. Edda)
2008 – Som ekens rot till vatten (Heidrun)

Priser och utmärkelser 
1998 – Tranströmerpriset

Referenser 
  

Lettiskspråkiga författare
Lettiska journalister
Lettiska översättare
Dissidenter
Lettiska författare under 1900-talet
Lettiska författare under 2000-talet
Personer från Riga
Födda 1936
Avlidna 2022
Män
ABC (TV-program)

ABC var SVT:s lokala nyhetsprogram för Stockholms län (länsbokstav AB) och Uppsala län (länsbokstav C).

ABC:s verksamhet inleddes med den första nyhetssändningen den 31 augusti 1987. Nyhetsprogrammet berörde till stor del Stockholms län och sändes från nyhetsstudion hos SVT i TV-huset i Stockholm. Stockholms och Uppsala län var de sista regionerna i Sverige att få regionala nyhetsprogram i Sveriges Television.

Den sista sändningen av ABC skedde den 11 april 2015. Därefter startades tre nya regionala nyhetsprogram, SVT Nyheter Uppsala, SVT Nyheter Stockholm och SVT Nyheter Södertälje.

Historik

Bakgrund
Sydnytt hade sänt regionala nyheter till Skåne sedan 1970, men det skulle dröja nästan sjutton år innan Stockholms och Uppsala län fick ett regionalt nyhetsprogram. Detta område var det sista i landet att få ett eget regionalt nyhetsprogram i Sveriges Television. Under denna period fick man i Stockholms och Uppsala län se regionala nyheter från andra delar av landet. Ett försök med regionala nyheter för Stockholms och Uppsala län hade dock gjorts inför valet 1985, under titeln ABC-nytt.

Starten
Vid starten av ABC var Bengt Magnusson och Nedjma Chaouche ordinarie nyhetsuppläsare. Till skillnad från de andra regionala nyhetsprogrammen skulle ABC få väder med meteorolog i bild genom att John Pohlman hoppade in innan huvudprognosen i Rapport. Chef vid starten var Janne Andersson.

ABC sändes första gången den 31 augusti 1987. Premiären skedde samma dag som TV2 gjordes om till Sverigekanalen med främst program gjorda utanför Stockholm. Det första programmet leddes av Bengt Magnusson.

Separata sändningar för Uppland startar (2008) 
Den 25 februari 2008 fick Uppland ett eget regionprogram vid namn SVT Uppland – visserligen fortfarande som en del av ABC, men med en egen redaktion i Uppsala.

Uppsala län, Sveriges femte största sett till befolkning, ansågs i behov av särskild bevakning och den nya redaktionen etablerades. Antalet medarbetare var från början fyra, och ambitionen var att göra minst två egna inslag per nyhetsdag.

I och med starten av nyhetsprogrammet SVT Nyheter Uppsala - sedermera Lokala Nyheter Uppsala i april 2015 utökades redaktionen i Uppsala till tio personer.

Uppdelning 2015
Den 12 april 2015 delades ABC upp i tre program:
SVT Nyheter Uppsala har redaktion på Svartbäcksgatan i Uppsala och täcker hela Uppsala län
SVT Nyheter Stockholm har redaktion i TV-huset i på Gärdet i Stockholm och täcker Stockholms län, förutom Södertälje och Nykvarn
SVT Nyheter Södertälje har redaktion på Storgatan i Södertälje, och täcker Södertälje- och Nykvarns kommuner

Se även
 Regionala nyhetsprogram i Sveriges Television
 TV 4 Uppland

Referenser

Externa länkar
 SVT ABC – officiell webbplats
 SVT Uppland – officiell webbplats

Nyhetsprogram på TV
Lokala nyhetsprogram på TV
Nyhetsprogram i Sveriges Television
Stockholms län
Uppsala län
Media i Uppsala
Erik Puke

Denna artikel handlar om den svenske upprorsledaren Erik Puke, avrättad 1437. För 1300-talsmarsken, se Erik Kettilsson (Puke).

Erik Puke, även Erik Nilsson (Puke), död 1437, var ett svenskt riksråd, känd som deltagare i Pukefejden.

Biografi
Han var son till Nils Gustafsson (Rossviksätten) och troligen en dotter till Jöns Abjörnsson (sparre över blad, Abjörnssönernas ätt). Första gången nämnd 1434 som sin fars underhövitsman  för Korsholms slottslän. Hade 1435 Rasbo härad som pantlän och hade också befälet över Kastelholms slott. Erik tog förmodligen sitt binamn efter sin mors kände kusin, marsken Erik Kettilsson Puke.

Erik Puke allierade sig tidigt med Engelbrekt Engelbrektsson och framstod 1436 som Engelbrekts närmaste man. Efter Engelbrekts död startade Erik Puke ett nytt uppror i sin hembygd (Rekarne), den så kallade Pukefejden.

Pukefejden spred sig snabbt till Närke och Västmanland där allmogen tog ställning för Erik. Efter förhandlingar med dalafogden Hans Mårtensson lyckades Erik också få dalkarlarna att marschera mot Stockholm. Kungens här mötte upprorsmännen vid Haraker i Västmanland och efter en mindre sammandrabbning, slaget vid Hällaskogen, slöts vapenstillestånd med beslut om att förhandlingar mellan parterna skulle inledas i Västerås.

I stället för en överenskommelse slutade Västeråsmötet med att Hans Mårtensson avrättades på plats och Erik Puke fördes som fånge till Stockholm där han avrättades i början av februari 1437.

Erik Puke var gift med Birgitta Nilsdotter (Hammerstaätten) och hade en son, Gustav Puke, som dog i början av 1450-talet.

Populärkultur 
I första avsnittet av TV-serien Huset Silfvercronas gåta från 1974 nämns Puke flera gånger.

I Niklas Natt och Dags roman ”Ödet och Hoppet” spelar Puke en framträdande roll.

Se även
 Pukeborg (medeltida befästningsanläggning uppkallad efter Erik Puke), invid fornborgen Styresholm i Ångermanland

Källor

Litteratur
 Ahnlund, Nils (1889-1957); Erik Pukes släkt, ur Historisk tidskrift - 1917, Stockholm, 1917, LIBRIS-id 2533832 
 Lundegård, Axel (1861-1930); Om Engelbrekt, Erik Puke och Karl Knutsson som blef kung, Ljus förlag, Stockholm, 1913, LIBRIS-id 460437

Svenska riksråd under 1400-talet
Personer som blivit avrättade genom halshuggning i Sverige
Personer som blivit avrättade av Sverige
Födda 1300-talet
Avlidna 1437
Män
Österbottens historia
Allan Nilsson (revyartist)

John Valfrid Allan Nilsson, född 10 maj 1933 i Alvare i Närs församling på Gotland, död 12 januari 2021 i Hemse distrikt på Gotland, var en svensk revyartist och textförfattare. Han var far till Marie Nilsson Lind och Josefin Nilsson i Ainbusk Singers. 

Allan Nilsson var på 1970-talet med i det på Gotland uppmärksammade revygänget Närrevyn. Revyn var den populäraste gotländska revyn genom tiderna mätt i antal besökare. Ungefär vartannat år skrev Nilsson ihop en helt ny revy under en period från 1964 till början av 1980-talet. Revyn är fortfarande ihågkommen och sommaren 2007 framförde revytruppen för utsålda hus några av de mest kända sångerna från revyn. De talade utpräglad gutniska. En av deras föreställningar sändes i SVT men fick gå i textad repris.

Visan Summar'n kummar är skriven av Nilsson på gutamål; texten ändrades efter Palmemordet eftersom Olof Palme nämndes.

Nilsson var från 1959 gift med Doris Nilsson (1936–2018). Han avled 2021 i sviterna av covid-19.

Texter 
 Summar'n kummar
 Vackra flickor
 Gu'natt

Närrevyns skivor 
 Tistlar från rosenön, 1970
 Hej gamble valu!, 1973 
 Brimsar brummar, 1975 
 Råire Jär Laddet, 1977 
 Haplihaitar, 1980

Manus 
 Ormkvinnans barn, 2005. Historien bygger på Dagmar Edqvists romaner Mannen från havet och Mannen som kom hem. Pjäsen hade premiär i När socken 2005 och spelades på den av sockenbor uppförda utescenen "Närsakar" under somrarna 2005 och 2006. Totalt sågs den av ungefär 15000 åskådare.

Utmärkelse 
 1976 - Gotlands kommuns kulturpris

Källor

Externa länkar 
 
 Allan Nilsson på Svensk mediedatabas

Svenska revyartister
Svenska författare under 1900-talet
Personer från Närs socken
Författare från Gotland
Födda 1933
Avlidna 2021
Personer som avlidit av covid-19
Män