kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Zyxel

ZyXEL (Communications Corporation) är en taiwanesisk tillverkare av nätverksteknik, grundad 16 augusti 1989 av Shun-I Chu. Till företagets produkter hör modem, routrar och diverse WLAN-utrustning. Man har cirka 1 800 anställda runt världen. Företagets VD just nu är Yuh-Long Chen.

Externa länkar
Företagets webbplats

Taiwanesiska företag
IT-företag
Företag bildade 1989
Zilog Z8

Zilog Z8, mikrokontroller från Zilog med inbyggd RAM och ROM. Z8:an är inte släkt med Z80 utan använder en helt annan arkitektur.

Zilog eZ8 är en moderniserad och effektivare (per klockcykel) variant av denna enchipskontroller.

Mikroprocessorer
Zilog Z8000

Zilog Z8000, är en 16-bitars processor från Zilog. Den finns i två versioner. Z8001 kunde adressera upp till 23-bitar (8 megabyte) via segmentregister, medan Z8002 bara kunde adressera 64 kilobyte. Den finns också i en nyare version kallad Zilog Z80000. Z8000 och Z80000 är inte kompatibla med Zilog Z80.

Mikroprocessorer
Zilog Z80000

Zilog Z80000 är en 32-bits processor från Zilog. Den är en förbättrad version av 16-bitarsprocessorn Z8000. Z80000 är utrustad med en sexstegs pipeline. Den är inte kompatibel med Zilog Z80.

Referenser 

Mikroprocessorer
Zilog Z280

Zilog Z280 var en avancerad minidator-inspirerad version av processorn Z80 som lanserades i juli 1987. I grunden var det en något förbättrad CMOS-version av en tidigare Zilog Z800 från 1985, där dock båda blev kommersiella misslyckanden. De använde en så kallad MMU (Memory Management Unit) för att expandera adressrymden till 16 MB, och hade avancerade funktioner för multitasking, multiprocessor och slavprocessor-konfigurationer. Därutöver introducerades ett mycket stort antal nya instruktioner och adresseringsmoder (totalt över 2000 kombinationer). Adress- och databussarna var multiplexade och den interna klockfrekvensen var dessutom 2 eller 4 gånger den externa (det vill säga en 16 MHz CPU med en 4 eller 8 MHz buss). En 256 bytes cache användes för att kompensera för denna skillnad - en anpassning till de långa accesstider överkomliga minneskretsar hade vid början av 1980-talet. Mer framgångsrika utökningar av Z80-arkitekturen är till exempel Hitachi HD64180 och Zilog eZ80.

Se vidare detaljer på Zilog Z800.

Mikroprocessorer
MMU

MMU är en akronym för Memory Management Unit, det vill säga minneshanteringsenhet. Enheten finns i första hand i datorer med en komplicerad minnesstruktur. I tidiga datorer saknades MMU helt och hållet eller hade en separat krets som fungerade som en MMU. I dag har de flesta processorer ett inbyggt stöd för MMU.

En MMU används för att översätta adresser från den virtuella adressrymden till fysiska adresser i minnet. I IA32 så har man tillgång till en minnesrymd på 4GB och detta görs möjligt av MMU:n.

Olika sorters MMU 
 Translation Lookaside Buffer (TLB) MMU
 Fixed Mapping (FM) MMU

Akronymer
Processorarkitekturer
1408

1408 (MCDVIII) var ett skottår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

November 
13 november – Tyska orden säljer Gotland till Kalmarunionen för 9 000 engelska nobler. En traktat undertecknas om att ön tillfaller Kalmarunionen och inte något särskilt av dess tre länder.

Okänt datum 
En strid utbryter mellan kronan och kyrkan om tillsättningen av det svenska ärkebiskopsämbetet.
Drottning Margareta använder sina kontakter med påven för att köra över kyrkan så att hennes egen kandidat, Jöns Gerekesson (Lodehat) väljs framför Anders Jönsson. Domprosten Anders Jönsson blir istället biskop i Strängnäs.
Ett stilleståndsavtal mellan Sverige och Novgorod löper ut och följs av småstrider.
Aberystwyth erövras av den blivande Henrik V av England och får namnet Ville de Lampadarn.

Födda 
1 oktober – Karl Knutsson (Bonde), kung av Sverige 1448–1457, 1464–1465 och 1467–1470 samt av Norge 1448–1450 (född detta eller nästa år).
Þóra Finnsdóttir, isländsk abbedissa.
Alessandra Macinghi Strozzi, italiensk köpman och brevskrivare.

Avlidna 
20 mars – Henrik Karlsson, svensk ärkebiskop sedan 1383.
20 juli – Sten Bengtsson (Bielke), svensk riddare och riksråd samt marsk 1374–1387.

Externa länkar
Luft (olika betydelser)

Luft kan syfta på:

 Luft – den blandning av gaser som utgör jordens atmosfär
 Luft – den mängd tyg som är avsedd för en gardinuppsättning i ett fönster, se gardin
A5

A5, A 5  eller A-5 kan syfta på:

 A5 – ett pappersformat, se ISO 216
 A5 – mått på brottförlängning genom mätning av procentuell töjning, se brottförlängning
 A-5 Vigilante – ett amerikanskt bombplan
 Audi A5 – en bilmodell från Audi

Motorvägar och andra vägar
 A5 (motorväg, Bulgarien)
 A5 (motorväg, Cypern)
 A5 (motorväg, Frankrike)
 A5 (motorväg, Grekland)
 A5 (motorväg, Italien)
 A5 (motorväg, Kroatien)
 A5 (motorväg, Marocko)
 A5 (motorväg, Nederländerna)
 A5 (motorväg, Schweiz)
 A5 (motorväg, Slovenien)
 A5 (motorväg, Tyskland)
 A5 (Storbritannien)

Svenska artilleriregementen
No 5 - Första amfibieregementetNo 5 - Upplands artilleriregemente
''A 5 - Norrbottens artillerikår
Bil (olika betydelser)

Bil eller BIL kan syfta på:

 Bil – en typ av motorfordon
 bil. – förkortning av "bilaga", se Lista över förkortningar
 Bil (mytologi) – mytologisk dvärgkvinna
 BIL – IATA-kod för en flygplats i Billings i Montana, USA, se Billings Logan International Airport

Se även
 Bilen – flera
 Bilar – flera
Slag (krig)

Ett slag innebär en militär sammandrabbning mellan två fientliga arméer i krig, oftast i stor skala med många soldater inblandade. Man skiljer mellan fältslag, som utkämpas mellan två arméer till lands, eller sjöslag, som utkämpas mellan två flottor till sjöss.

Externa länkar

Krigföring
Salamander (olika betydelser)

Salamander kan syfta på:

 Salamander, stjärtgroddjur inom familjen Salamandridae, se salamandrar
 Salamander, mer allmän benämning på individer inom ordningen stjärtgroddjur även om de inte ingår i fanmiljen Salamandridae
 Salamander (mytologi), elementarande som förknippades med elden
 Salamander (ugn), ugn som används för att snabbt hetta upp en maträtt på ytan
 Salamander (tidskrift), svensk avantgardistisk konsttidskrift 1955–1956
 Salamander (datorspel), arkadspel från Konami, utgivet 1986
 Salamander (TV-serie), flamländsk kriminalserie
Palindromtal

Ett palindromtal är ett tal som, skrivet i en viss talbas, blir samma oavsett om man läser det framlänges eller baklänges.

Exempel: 111,111,111 x 111,111,111 = 12,345,678,987,654,321

Naturliga palindromtal i basen 10 
De första naturliga palindromtalen i basen 10 är:

0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 11, 22, 33, 44, 55, 66, 77, 88, 99, 101, 111, 121, 131, 141, 151, 161, 171, 181, 191, 202, 212, 222, 232, 242, 252, 262, 272, 282, 292, …

Beräkning av palindromtal via 196-algoritmen 
Ett palindromtal kan även räknas fram genom att man tar ett icke-palindromtal och vänder detta, lägger därefter ihop dessa tal och upprepar operationen med summan till dess att ett palindromtal erhålls. Exempel:

411 är inte ett palindromtal. 411 + 114 = 525 som är ett palindromtal.

Nämnas bör också att talet 196 troligtvis (ingen har ännu lyckats bevisa det) inte resulterar i ett palindromtal hur många gånger man än reverserar och adderar på varandra följande summor. Detta sällsamma beteende har gjort att den ovan beskrivna algoritmen kallas 196-algoritmen.

Potenstal

Det finns många palindromiska potenstal nk, där n är ett naturligt tal och k är 2, 3 eller 4.
 Palindromiska kvadrater: 0, 1, 4, 9, 121, 484, 676, 10201, 12321, 14641, 40804, 44944, ... 
 Palindromiska kuber: 0, 1, 8, 343, 1331, 1030301, 1367631, 1003003001, ... 
 Palindromiska fjärdepotenser: 0, 1, 14641, 104060401, 1004006004001, ... 

Det enda icke-palindromiska vars kub är ett palindromtal är 2201.

Se även 
 Palindromprimtal
 Palindrom
 196-algoritmen

Heltalsmängder
Bas-beroende heltalsmängder
pl:Palindrom#Palindromy liczbowe
Randolph Churchill

Randolph Churchill kan avse:
Randolph Churchill (1849–1895), en brittisk politiker 
Randolph Churchill (1911–1968), en brittisk politiker
Randolph Churchill (född 1965)
Stiklestad

Stiklestad är en ort i Verdals kommun, Trøndelag fylke i mellersta Norge. Orten ligger i en gammal jordbruksbygd nära Trondheimsfjorden och drabbades svårt av Verdalsraset 1893.

Stiklestadspelet 
Stiklestad är mest känt för ett ryktbart slag, slaget vid Stiklestad 1030, där den norske kungen Olav den helige stupade. I Stiklestad finns bland annat ett nationellt kulturcentrum med kyrka, friluftsteater, museum och gravfält (Stiklestad Nasjonale Kultursenter). 

Varje sommar sedan 1954 framförs Spelet om den helige Olav (Stiklestadspelet) under Olsokdagarna på friluftsteatern vid kyrkan i Stiklestad. Texten till spelet är skriven av Olav Gullvåg och musiken är komponerad av Paul Okkenhaug. Spelet handlar om Olav Digres ankomst till gården Suul i Verdal, nära gränsen till Sverige, bara några dagar innan han stupar i slaget. Spelet är en blandning mellan dikt och historiska händelser som finns omtalade i Snorre Sturlasons sagor och  Heimskringla. Spelet utspelar sig i brytningstiden mellan hedendom och kristendom. Rollen som Arnljot Gelline brukar spelas av en svensk sångare.

Stiklestads kyrka 
Stiklestads kyrka är en romansk långkyrka från år 1180. Den är byggd i sten och rymmer 520 platser. Kyrkan är enligt traditionen byggd på den plats där Olav den helige föll under slaget. Den sten som han stödde sig på när han dog, Olavsstenen, ska ha blivit inbyggd i altaret. Efter reformationen ska stenen ha tagits ut igen.

NS-monumentet 
Under den tyska ockupationen av Norge under andra världskriget reste de norska nazisterna i Nasjonal Samling (NS) ett monument i Stiklestad. NS-monumentet var en 9 meter hög obelisk i kvartsit från Vågå. Monumentet invigdes 1944 av Vidkun Quisling. Monumentet ersatte ett tidigare monument på samma ställe, Olavsstøtta. Monumentet formgavs av bildhuggaren Wilhelm Rasmussen (1879-1965). Omedelbart efter andra världskriget revs NS-monumentet och grävdes ned i Stiklestad samtidigt som det gamla monumentet restes igen.

Externa länkar
stiklestad.no

Orter i Trøndelag fylke
Verdals kommun
Matematisk analys

Matematisk analys är den del av matematiken som behandlar gränsvärden, huvudsakligen derivator och integraler, och har ofta ett fokus på funktioner av reella eller komplexa variabler. Vid sidan av algebran och geometrin kan den ses som en av matematikens huvudgrenar. Den matematiska analysen utvecklades främst av Arkimedes, Leibniz och Newton, med bidrag av Euler, Cauchy, Fourier och många andra. Motiv bakom analysens utveckling var att lösa geometriska problem, t.ex. att finna en given kurvas tangent, och att lösa fysikaliska problem, ofta i form av differentialekvationer.

Den matematiska analysen utgörs huvudsakligen av två områden:

 Differentialkalkylen, som handlar om att finna den ögonblickliga hastigheten (derivatan) av en funktions värde i förhållande till dess argument. En annan tillämpning av differentialkalkylen är Newtons metod, en algoritm för att hitta en funktions nollställe genom att approximera funktionen med hjälp av dess tangent. Fermat beskrivs ibland som differentialkalkylens fader.

 Integralkalkylen, som studerar metoder för att finna integralen av en funktion. En integral kan definieras som det matematiska gränsvärdet av en summa av termer som motsvarar arean mellan grafen av en funktion och axeln för variabeln som används som argument. Integration låter oss beräkna arean under en kurva och volymen samt arean hos en tredimensionell kropp som ett klot eller en kon.

Analysens fundamentalsats innebär, i viss mening, att derivering och integration är omvända operationer. Denna insikt hos främst Newton och Leibniz ledde till en mycket snabb utveckling av analysen när deras arbeten blev kända. Sambandet mellan derivata och integraler gör det möjligt att beräkna den totala förändringen i en funktion genom att integrera dess ögonblickliga förändringshastighet. Fundamentalsatsen gör det också möjligt att beräkna många integraler algebraiskt, utan att behöva använda gränsvärden, genom att hitta deras primitiva funktion. Den låter oss också lösa differentialekvationer, ekvationer som relaterar en okänd funktion med dess derivator. Differentialekvationer uppträder så gott som överallt inom vetenskapen, men kanske särskilt mycket inom fysik.

Bland den matematiska analysens fundament finns funktionsbegreppet, gränsvärden, oändliga talföljder, serier, och kontinuitet. Bland de verktyg som används återfinns symbolbehandlingen inom elementär algebra och induktion.

Den matematiska analysen har utvecklats till differentialekvationer, vektoranalys, variationskalkyl, komplex analys och differentialtopologi. Modern matematisk analys är känd som reell analys, och utgörs av rigorösa härledningar av analysens resultat samt generaliseringar såsom måtteori och funktionalanalys.

Källor

Externa länkar 

 
Wikipedia:Basartiklar
Veterinärmedicin

Veterinärmedicin är läran om medicinsk profylax, diagnostik och terapi på djur, både avseende tamdjur och vilda djur i frihet och i djurparker. Ämnesområdet motsvarar alltså medicinen, fast tillämpat på djur, och är både en vetenskap och ett yrkesområde.

Veterinärmedicinen har under de senaste årtiondena utvecklats snabbt tack vare avancerade metoder för diagnostik och terapi. Veterinärmedicinskt utbildade personer garanterar också kvaliteten, kvantiteten och säkerheten på livsmedlen genom kontroll av djurbesättningar, enskilda djur och produkter avsedda som livsmedel.

Djurens ekonomiska värde spelar stor roll i sammanhanget. Sporthästar som kan vara värda hundratusentals kronor och mer är värda att kosta på mer än en vanlig ko. I flera länder är veterinärmedicinen avseende hästar mycket specialiserad. Det kliniska arbetet med hästar omfattar ofta problem av lokomotorisk och ortopedisk art men även lidanden i mag- och tarmkanalen såsom kolik samt infektioner och andra lidanden i respirationssystemet kräver ofta åtgärder. Även sårskador är vanliga hos hästar. 

Veterinärmedicinska forskare bidrar i stor omfattning med framsteg inom till exempel kemi, virologi, immunologi och farmakologi.

I Kahun-papyrusen, egyptiska papyrusrullar daterade till mellan 1900-talet och 1800-talet f. Kr., finns de äldsta bevarade skrifterna om veterinärmedicin.

Utbildning i veterinärmedicin 
Många universitet och högskolor utbildar veterinärer och som regel kan även doktorsexamen uppnås. I de flesta länder är veterinäryrket reglerat och övervakat av statliga myndigheter. Utbildningen varar i regel mellan 4 och 7 år och omfattar ett stort antal ämnen såsom anatomi, fysiologi, farmakologi, kemi och biokemi, patologi, parasitologi, mikrobiologi med flera. Även praktiskt kliniskt arbete ingår, särskilt mot slutet av utbildningen.

Sverige 
Utbildningen av veterinärer i Sverige bedrivs av Sveriges lantbruksuniversitet i Uppsala och är 5,5 år. 

Veterinärmedicine doktor är en doktorstitel i veterinärmedicinen.

Källor

Externa länkar 
 Fakulteten för veterinärmedicin och husdjursvetenskap (VH-fak)
Hypotenusa

En hypotenusa är den sida i en rätvinklig triangel som är motstående sida till den räta vinkeln. De båda andra sidorna i triangeln kallas kateter. Hypotenusan är alltid den längsta sidan i en rätvinklig triangel.

Pythagoras sats ger ett samband mellan sidornas längder för en rätvinklig triangel.

Trigonometri
Trianglar

de:Rechtwinkliges Dreieck#Hypotenuse
vi:Tam giác#Phân loại tam giác
Katet

Katet (plural kateter) kallas var och en av de sidor i en rätvinklig triangel som bildar den räta vinkeln. Motstående sida till den räta vinkeln kallas hypotenusa.

Pythagoras sats ger ett samband mellan storleken på sidorna i en rätvinklig triangel.

Externa länkar
 

Trigonometri
Trianglar
Chans (roman)

Chans är en roman av Birgitta Stenberg, utgiven 1961, som handlar om en flicka som suttit på ungdomsvårdsskola. Redan året efter utgivningen filmatiserades den, i regi av Gunnar Hellström.

Källor

Svenska romaner
Skönlitteratur 1961
Roger Nordlund

Roger Nordlund, född 19 november 1957, är en åländsk politiker (Åländsk Center). Han har varit en av Ålands mest profilerade politiker sedan början av 1980-talet. Han har haft olika ministerposter i Ålands regering i 20 år, varav åtta år som lantråd (regeringschef). 

Han var ordförande för åländsk ungcenter 1979-1985ooch ordförande för Åländsk Center 1986-1987, 1997-2007. Han var ledamot av Ålands lagting 1983-1991 och 2015-2019 , lantråd (regeringschef), Ålands landskapsregering 1999-2007, kultur- och utbildningsminister, Ålands landskapsregering 1991-1995, finansminister, Ålands landskapsregering 2011-2015. Han var talman i Ålands lagting 2007-2011 och  2019-2020,

Se även
 Ålands landskapsregering
 Ålands lagting

Referenser

Externa länkar
Ålands lagting
Åländsk Center

Åländska centerpartister
Födda 1957
Män
Levande personer
Ålands lantråd
Talmän i Ålands lagting
Risk (spel)

Risk () är ett strategiskt brädspel för 2 till 6 spelare. Spelet utgavs första gången i Frankrike 1957 och är turbaserat med ett bräde i form av en världskarta. Varje spelare kontrollerar sina arméer med vars hjälp de ska försöka ta över världen. 1959 utgavs spelet i USA av Parker Brothers (senare uppköpt av Hasbro).

Spelets mål
Målet i traditionellt Risk är att ta över världen. Det finns också olika slags uppdragskort som man kan välja att spela med, den spelare som först fullbordat uppdraget vinner. Det finns många väl beprövade strategier för hur ett Risk-parti vinns, där det mest kända och kanske mest framgångsrika sättet är det som erövrare i tusentals år levt efter: "Den som kontrollerar Asien kontrollerar spelet".

Landområden
Spelet har olika landområden beroende på vilken utgåva man spelar. I utgåvan från 2006 finns följande landområden:

Regler
Spelet har kommit ut i många olika upplagor, med mindre eller större skillnader i reglerna. Ett parti börjar inte sällan med att fastslå vilken version av reglerna som bör gälla i det aktuella partiet. För de senaste upplagorna gäller dock att spelarna i tur och ordning gör sina drag enligt följande turordning:
 Placering av rekryter och eventuell inkassering av kort
 Eventuell krigföring
 Eventuell flytt

Placering av rekryter
I början av en runda erhåller man rekryter för de landområden man besitter. Dessutom får man extra trupper för de världsdelar man besitter enligt nedanstående tabell.

Också genom kort. När spelaren lyckas vinna en strid under sin tur, belönas den ett kort. Kan max få ett kort under en runda. Kortet kan växlas in för att få flera trupper i nästa runda.

Krigföring
Ett anfall går till så att man väljer ut en till tre egna arméer och flyttar dem till ett närliggande område för att ta över det. Sedan slår man med motsvarande antal tärningar och motspelaren får försvara sig med en eller två tärningar beroende på hur många försvarande arméer det finns i området. Om man slår högre än försvararens tärning(ar) så får försvararen plocka bort motsvarande antal arméer och man får påbörja en ny anfallsrunda. Man får göra hur många anfall som helst under sin runda.

Eventuell flytt och inkassering av kort
När man är färdig får man ett Risk-kort om man lyckats med minst ett anfall, dock endast ett kort per tur.
Man får även flytta arméer från ett territorium till ett annat förutsatt att det alltid finns minst en armé i varje territorium.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
JRisk - GNU GPL Java-baserad version av Risk

Brädspel
Strategispel
Jorden i fiktion
Krigsspel
Verk 1957
Jörgen Strand

Jörgen Strand, född 15 mars 1962, åländsk politiker (Frisinnad samverkan, senare Moderat Samling för Åland).

Ledamot av Ålands lagting 1999-2011, vice lantråd och näringsminister, Ålands landskapsregering 2005-2007 och vice lantråd och finansminister, Ålands landskapsregering 2003-2005. Lagtingsledamot 2019-, kommunstyrelsens ordförande i Jomala kommun 2020-.

Se även 
 Vice lantråd
 Ålands landskapsregering
 Ålands lagting

Åländska politiker
Män
Födda 1962
Levande personer
Kerstin Alm

Kerstin Alm, född 1949, åländsk politiker centerpartist.

Näringsminister, Ålands landskapsregering 2003-2005

Åländska centerpartister
Kvinnor
Födda 1949
Levande personer
Personer från Saltvik, Åland
Gun-Mari Lindholm

Gun-Mari Lindholm, född 29 mars 1962, är en åländsk politiker. Hon tillhör partiet Moderat Samling för Åland.

Lindholm var ledamot av Ålands lagting 1999-2019, andra vice talman i lagtinget 2007-2011, social- och miljöminister i Ålands landskapsregering 2003-2005 och kansliminister i landskapsregeringen 2011-2013. 

Hon blev 2016 kommunstyrelsens ordförande i Kumlinge kommun.

Referenser

Noter 

Åländska politiker
Kvinnor
Födda 1962
Levande personer
Lars Selander

Lars Selander, född 3 februari 1958, åländsk politiker (liberal). Kultur- och utbildningsminister, Ålands landskapsregering 2003-2004. Rektor för Ålands sjömansskola.

Åländska politiker
Män
Födda 1958
Levande personer
Tuula Mattsson

Tuula Mattsson, född 1949, åländsk politiker (liberal).

Trafik- och polisminister, Ålands landskapsregering 2003–2005
Ledamot av Mariehamns stadsfullmäktige 1998–2003 
Ledamot av Mariehamns stadsstyrelse 1992–1997

Åländska politiker
Kvinnor
Födda 1949
Levande personer
Vice lantråd

Vice lantråd är titeln på regeringschefens ställföreträdare i Ålands regering, Ålands landskapsregering. Åland är ett finländskt landskap med en långtgående självstyrelse. Den lagstiftande makten innehas av det åländska parlamentet, Ålands lagting. Lagtinget utser en regering, landskapsregeringen, där lantrådet är ordförande (regeringschef). Om lantrådet är förhindrat att utföra sina förpliktelser träder vice lantrådet in. Därför anses den posten vara regeringens "näst tyngsta".

Titeln är formellt vicelantråd (i ett ord) enligt landskapslagstiftningen och praxis inom landskapsförvaltningen (formen "vice lantråd" förekommer dock i två av paragraferna i landskapslagen om Ålands landskapsregering). 

Nuvarande vice lantråd är sedan den 10 december 2019 Harry Jansson (C).

Lista över Ålands vice lantråd 

Ålands vice lantråd med ämbetsperioden inom parentes:

 Harry Jansson (2019-)
 Camilla Gunell (2015-2019)
 Roger Nordlund (2011-2015)
 Britt Lundberg (2007-2011)
 Jörgen Strand (2003-2007)
 Olof Erland (2001-2003)
 Olof Salmén (1999-2001)
 Roger Nordlund (1995-1999)
 Harriet Lindeman (1991-1995)
 May Flodin (1988-1991)
 Gunnevi Nordman (1984-1988)
 Ragnar Erlandsson (1980-1983)
 Karl Sundblom (1975-1979)
 Sven Karlsson (1974-1975)
 Fjalar Grönberg (1970-1973)
 August Johansson (1967-1970)
 Alarik Häggblom (1965-1967)
 Verner Jansson (1948-1964
 Walfrid Eriksson (1938-1948))
 Oscar Bomanson (1935-1938)
 Hugo Törnqvist (1932-1934)
 Arthur Gylling (1922-1931)

Se även 
 Lantråd
 Landskapsregeringsledamot
 Ålands landskapsregering
 Ålands lagting

Externa länkar 
Ålands landskapsregering

Ålands lagting

Politiska titlar
Titlar i statsförvaltning
Politik på Åland
Ålands lantråd
Vice lantråd
Näringsminister

Näringsminister är den minister i ett lands regering som vanligtvis ansvarar för näringslivsutveckling, konkurrenspolitik, innovations- och teknologipolitik samt regional utveckling. Näringsministern leder ett näringsdepartement eller näringsministerium och bistås i detta av en tjänsteman som vanligtvis är politiskt tillsatt och i flera länder innehar titeln statssekreterare. Äldre svenskt namn på näringsminister är industriminister. Näringsministern kan ha ansvar för arbetsmarknads-, handels-, energi- eller kommunikation/infrastrukturfrågor också. Vanligen sorterar dessa frågor dock under annan minister, ibland dock placerad på samma ministerium som näringsministern. 

I Europeiska kommissionen är motsvarande ämbete kommissionären med ansvar för näringsliv och företagande. I Europeiska unionens råd möts näringsministrarna i formationen Rådet för konkurrenskraft.

Olika länders motsvarigheter till Näringsminister

Se även 
Sveriges näringsminister

Fotnoter 

Ministrar efter post
Trafikminister

Trafikminister ingår i Finlands regering, Statsrådet, och sorterar under Kommunikationsministeriet. Trafikministern motsvarar andra länders transportministrar. 

På Åland är termen en benämning på en minister som ansvarar för trafikfrågor, motsvarande Sveriges infrastrukturminister. På senare år har tjänsten kommit att inkludera flera uppdrag och benämns idag oftast som kommunikationsminister. Nuvarande trafik-/kommunikationsminister i Ålands landskapsregering är Veronica Thörnroos.

Politik på Åland
Transport i Finland