kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Auskultation (medicin)

Auskultation (av latinets auscultare = lyssna, besläktat med auris = öra) är en typ av medicinsk undersökning där man lyssnar på ljud som alstras i patientens kropp. Vanligen hjärta och lungor men också tarmarna kan auskulteras för att få information om deras funktion.
Undersökningen görs nuförtiden med ett stetoskop och kallas då indirekt auskultation till skillnad från direkt auskultation då lyssnaren lägger örat direkt mot patientens kropp. I Svenska språket inom juridik sedan 1660 och inom medicin 1831.

Hjärta 
Från ett normalt hjärta hörs lub-dub, lub-dub, lub-dub... Lub är ljudet från stängningen av förmaksklaffarna (segelklaffarna), när kamrarnas stängning börjar. Dub är ljudet från kammarklaffarnas (fickklaffarna) stängning när kamrarnas sammandragning slutar. Ljudet är inte direkt från klaffarna som slår ihop, utan uppbromsningen av blodet när det stoppas av den slutna klaffen.

Lungor 
Ljuden från lungorna härrör från när luften strömmar in och ut ur lungorna och fyller eller lämnar alveolerna. Normala andningsljud beskrivs som vesikulära och ligger mellan 100 och 200 Hz. Ett mer väsande andningsljud hörs över luftstrupen, eftersom samma volym luft som fyller lungorna ska passera här. Patologiska andningsljud beskrivs i termer som rassel, ronki eller stridor, men terminologin är ofta vacklande. Nedan sammanfattas de tre vanligaste patologiska andningsljuden.

Tarmar 
Tarmarna kan auskulteras för bedömning av deras funktion. Normalt ska man höra några ljud med mellanrum på 30–60 sekunder. Total avsaknad av ljud kan tyda på dysfunktion, liksom ljud av ekande eller 'metallisk' karaktär, vilket kan tyda på tarmvred.

Se även
 Auskultant

Referenser 

Diagnostekniker för hjärt-kärlsystemet
Hälsokontroll
Diagnostekniker för andningssystemet
Lohärads socken

Lohärads socken i Uppland ingick i Lyhundra härad, ingår sedan 1971 i Norrtälje kommun och motsvarar från 2016 Lohärads distrikt.

Socknens areal är 62,73 kvadratkilometer, varav 56,97 land. År 2000 fanns här 516 invånare.  Kristineholms herrgård samt sockenkyrkan Lohärads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Lohärads socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Lohärads församling och för de borgerliga frågorna till Lohärads landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Lyhundra landskommun som 1971 uppgick i Norrtälje kommun.  

1 januari 2016 inrättades distriktet Lohärad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Lyhundra härad. De indelta soldaterna tillhörde Livregementets dragonkår, Roslags skvadron, efter 1844 Uppsala skvadron. De indelta båtsmännen tillhörde Norra Roslags 2:a båtsmanskompani.

Geografi
Lohärads socken ligger nordväst om Norrtälje med Erken i nordost. Socknen är en småkuperad skogsbygd med mindre slättområden i sydost och nordväst.

I Lohärad finns 19 mindre byar. Dessa byar är: Gribby, Gribbylund, Hammarby, Himmine, Hållsta, Kragsta, Kragstatorp, Kristineholm, Loskälva, Lotten, Malmen, Markustorp, Nyckelby, Näset, Råby, Skjulsta, Söderby, Undra och Vik. Det finns även fem stycken sjöar i Lohärad: Alsnaren, Falken, Fyrsjön, Trehörningen och Viksjön.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns 60 gravrösen. Från järnåldern finns cirka 40 gravfält och fyra fornborgar. Sju runstenar har påträffats.

Namnet
Namnet skrevs år 1337 Lohärrädhe innehåller lo, 'öppen plats, glänta' och härad, 'bygd'. Namnet är ett bygdenamn och syftar på de öppna området vid kyrkan.

Se även
Lohärads församling

Referenser

Externa länkar

Socknar i Lyhundra härad

Indelningar i Norrtälje kommun
Malsta

Malsta kan syfta på

 Malsta, Hudiksvalls kommun – en småort i Rogsta socken i Hudiksvalls kommun
 Malsta, Norrtälje kommun – en kyrkby i Malsta socken i Norrtälje kommun
Tjuvasjiska

Tjuvasjiska (tjuvasjiska: чăваш чěлхи) är ett språk i språkfamiljen turkspråk.

Antalet talare och dialekter 
Enligt en folkräkning från 1999 i Ryssland angav 1,64 miljoner (82 procent av alla tjuvasjer) tjuvasjiska som modersmål. En senare folkräkning från 2010 anger dock lite drygt 1,04 miljoner talare, så antalet har sjunkit. Tjuvasjiska-talare bor huvudsakligen i Tjuvasjiska republiken (Tjuvasjien) och i Tatarstan. De förekommer ofta också i före detta sovjetiska republiker och i andra regioner inom Ryska federationen. Tjuvasjiska kan delas in i två stora dialekter: anatri (övre-) och virjal (nedre-). Tjuvasjiska är numera officiellt språk i Tjuvasjien.

Tjuvasjiska alfabetet 
Det tjuvasjiska alfabetet skapades av Ivan Jakovlev 1878. Det är en modifierad version av det kyrilliska alfabetet som innefattar samtliga 33 bokstäder i det ryska alfabetet, samt ytterligare fyra bokstäver (Ӑӑ, Ӗӗ, Ҫҫ, Ӳӳ) för att beteckna fonem som är speciella för tjuvasjiska.

I början av 1926 deltog tjuvasjiska representanter i turkologi-kongressen i Azerbajdzjans huvudstad Baku. På den kongressen kom man fram till förslaget att skaffa ett enhetligt skriftsystem för alla turkspråk – det enhetliga turkiska alfabetet. Det har dock aldrig blivit något stort bland tjuvasjer, och i Ryssland är det numera bara tillåtet att använda det kyrilliska alfabetet. Att använda andra alfabet är olagligt, annat än i utbildningssyfte.

En av de främsta representanterna för det tjuvasjiska folket är diktaren och översättaren Gennadij Ajgi, född 1934 i Tjuvasjien. Hans tjuvasjiska namn betyder "den där".

Referenser

Externa länkar 

Turkspråk
Språk i Ryssland
Malsta landskommun

Malsta landskommun var en tidigare kommun i Stockholms län.

Administrativ historik
Landskommunen bildades 1863 ur Malsta socken i Lyhundra härad i Uppland. Vid kommunreformen 1952 uppgick denna landskommun i Lyhundra landskommun som 1971 uppgick i Norrtälje kommun.

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Norrtälje kommun
Tidigare kommuner i Stockholms län
Grodan Kermit

Grodan Kermit är en central figur i TV-programmen Mupparna och Sesam. Han skapades av Jim Henson 1955 och Henson gjorde även Kermits röst fram till sin död 1990. Efter Hensons bortgång tog Steve Whitmire över.

Externa länkar 
 

Mupparna
Fiktiva sångare
Fiktiva groddjur
Fiktiva figurer introducerade 1955
Dockor
Lyhundra landskommun

Lyhundra landskommun var en tidigare kommun i Stockholms län.

Administrativ historik
Kommunen bildades som storkommun vid kommunreformen 1952 genom sammanläggning av kommunerna Estuna, Lohärad, Malsta, Roslags-Bro, Söderby-Karl och Vätö. År 1971 gick kommunen upp i nybildade Norrtälje kommun.

Kommunkoden var 0207.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen församlingarna Estuna, Lohärad, Malsta, Roslags-Bro, Söderby-Karl och Vätö.

Geografi
Lyhundra landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 449,36 km², varav 407,88 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1955 omfattade landskommunen den 1 januari 1961 en areal av 451,15 km², varav 412,37 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Lyhundra landskommun fanns den 1 november 1960 ingen tätort. Tätortsgraden i kommunen var då alltså 0,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1950-1966

Källor

Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Norrtälje kommun
Tidigare kommuner i Stockholms län
Frötuna landskommun

Frötuna landskommun var en tidigare kommun i Stockholms län.

Administrativ historik
Landskommunen bildades 1863 i Frötuna socken i Frötuna och Länna skeppslag. 

Vid kommunreformen 1 januari 1952 bildade den storkommun genom sammanläggning med Rådmansö landskommun.

Den 1 januari 1954 överfördes från Frötuna landskommun och församling till Norrtälje stad och församling ett område med 57 invånare och omfattande en areal av 3,15 km², varav 2,75 km² land. Samtidigt överfördes i motsatt riktning ett område med 16 invånare och omfattande en areal av 0,41 km², varav allt land.

Den 1 januari 1971 gick den upp i Norrtälje kommun.

Kommunkoden 1952-1967 var 0208 och 1968-1970 0108.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Frötuna församling. Den 1 januari 1952 tillkom Rådmansö församling.

Geografi
Frötuna landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 200,40 km², varav 185,83 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1955 omfattade landskommunen den 1 januari 1961 en areal av 200,96 km², varav 188,67 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Frötuna landskommun fanns den 1 november 1960 ingen tätort. Tätortsgraden i kommunen var då alltså 0,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Norrtälje kommun
Tidigare kommuner i Stockholms län
Rådmansö landskommun

Rådmansö var en tidigare kommun i Stockholms län.

Administrativ historik
Den inrättades, liksom alla andra kommuner i Sverige år 1863, i Rådmansö socken i Frötuna skeppslag i Uppland.

Rådmansö var egen kommun fram till kommunreformen 1952, då den gick upp i Frötuna landskommun. 

Sedan 1971 tillhör området Norrtälje kommun.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Norrtälje kommun
Tidigare kommuner i Stockholms län
Länna

Länna (äldre stavningsvariant Lenna) kan syfta på:

Platser

Orter
 Länna, Huddinge kommun –  ett villa- och industriområde som ingår i tätorten Stockholm
 Länna gård, Huddinge kommun – en äldre mangårdsbyggnad i Länna, Huddinge kommun
 Länna gästgivargård – ett gästgiveri beläget utmed "Gamla Dalarövägen" i Länna, Huddinge kommun, Stockholms län
 Länna, Uppsala kommun – en tätort i Uppsala kommun
 Länna gård, Uppsala kommun - en gård i Almunge socken i Närdinghundra härad
 Länna bruk – en masugn i Länna, Uppsala kommun
 Länna, Visby – en villastadsdel i sydvästra delen av Visbys ytterstad
 Länna gård, Visby – en herrgårdsanläggning strax utanför centrala Visby, Gotland
 Länna gård, Slite – en kalkbrukspatronsgård i utkanten av Slite, Gotland
 Lännaby – kyrkbyn i Länna socken i Norrtälje kommun
 Länna bruk, Strängnäs kommun – en ort och tidigare järnbruk i Länna socken, Strängnäs kommun
 Länna, Huddunge socken - en by i Huddunge socken

Länna kyrka
 Länna kyrka, Södermanland
 Länna kyrka, Uppland

Indelningar

Länna socken

Länna landskommun

Länna församling

Länna distrikt

Se även
 Frötuna och Länna skeppslag
 Lanna
 Lännaskogens naturreservat
 Merlänna
 Roslags-Länna landskommun
 Upsala-Lenna Jernväg
 Åkerlänna – Uppsala kommun
 Åker-Länna församling – Strängnäs stift
Länna landskommun

Länna var namnet på två landskommuner i Sverige:

*Länna landskommun, Stockholms län – en tidigare kommun i Stockholms län 1863–1951
Länna landskommun, Södermanlands län – en tidigare kommun i Södermanlands län 1863–1951

Se även
Länna socken
Länna församling
Roslags-Länna landskommun

Roslags-Länna landskommun var en tidigare kommun i Stockholms län.

Administrativ historik
Kommunen bildades vid kommunreformen 1952 som storkommun (enligt dåtida terminologi) genom sammanläggning av Länna, Riala och Roslags-Kulla. 1967 överfördes Roslags-Kulla församling till Österåkers landskommun, och 1971 gick resten av kommunen upp i Norrtälje kommun.

Judiciell tillhörighet
I judiciellt hänseende hörde landskommunen till Mellersta Roslags domsaga och Mellersta Roslags domsagas tingslag.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende hörde landskommunen till församlingarna Länna, Riala och Roslags-Kulla.

Geografi
Roslags-Länna landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 269,18 km², varav 254,26 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1955 omfattade landskommunen den 1 januari 1961 en areal av 270,58 km², varav 257,89 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Roslags-Länna landskommun fanns tätorten Bergshamra, som hade 203 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 7,9 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1950-1966

Källor

Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Norrtälje kommun
Indelningar i Österåkers kommun
Tidigare kommuner i Stockholms län
Edebo

Edebo är kyrkbyn och en småort i Edebo socken i Norrtälje kommun Kyrkbyn ligger cirka 5 km söder om Hallstavik.

Här finns Edebo kyrka.

Referenser 

Orter i Norrtälje kommun
Småorter i Sverige
Häverö landskommun

Häverö landskommun var en tidigare kommun i Stockholms län.

Administrativ historik
Den 1 januari 1863, när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft inrättades i landet cirka 2 500 kommuner, varvid denna kommun inrättades i Häverö socken i Väddö och Häverö skeppslag i Uppland.

Vid kommunreformen 1952 bildade den storkommun genom sammanläggning med kommunerna  Edebo (1 338 invånare enligt folkräkningen den 31 december 1950; omfattande en areal av 139,01 km², varav 135,63 km² land), Singö (455 invånare den 31 december 1950; omfattande en areal av 34,26 km², varav 34,01 km² land) och Ununge (957 invånare; omfattande en areal av 89,08 km², 82,63 km²). Befolkningen i den ursprungliga Häverö landskommun var 4 881 invånare enligt folkräkningen den 31 december 1950, och den utökade Häverö landskommun hade därmed 7 631 invånare den 31 december 1950.

Den 1 januari 1971 upplöstes kommunen (som då hade 7 902 invånare) och området ingår sen dess i Norrtälje kommun.

Kommunkoden 1952 - 1967 var 0203, därefter ändrad till 0103.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Häverö församling. Genom kommunreformen 1952 tillkom församlingarna Edebo, Singö och Ununge.

Geografi
Häverö landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 409,53 km², varav 395,82 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1955 omfattade landskommunen den 1 januari 1961 en areal av 418,98 km², varav 402,15 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 61,5 procent.

Befolkningsutveckling

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Norrtälje kommun
Tidigare kommuner i Stockholms län
Singö

Singö är en ö i norra Roslagen i nordligaste Stockholms län, nära gränsen till Uppsala län. Ön ingår i Singö socken. Ön har cirka 303 (2019) bofasta invånare och mellan 3 000 och 4 000 fritidsboende. Ön är cirka 25 km² stor vilket gör den till Sveriges 36:e största ö till ytan. På ön finns en insjö, Storträsket, med ett maxdjup på cirka 7 meter. Lanthandel finns på ön men som hade ett uppehåll mellan 2007 och 2010. På öns södra del invid bron finns en camping med tillhörande kiosk. 

Ön (undantaget campingen) är en del av ett militärt område; men den militära närvaron och tillhörande restriktioner (för bland annat utländska medborgare) har successivt minskat.

Närmaste tätort är Grisslehamn på Väddö. Söderby och Norrvreta (som en sammanslagen enhet) klassificeras av SCB som en småort med 65 invånare 2010.

Historia
Singö omnämns första gången i ett pantbrev från 1334 och sex byar, Söderby, Tranvik, Backby, Norrvreta, Boda och Ellan, är kända sedan medeltiden. På karta från 1640-talet benämns ön som "Singsöö" och hade en egen kyrka. Dagens kyrka, som står på samma plats, byggdes 1753 och är en av få bevarade äldre skärgårdskyrkor. Altarskåpet är från 1490-talet och är tillverkat i Lübeck.

På 1740-talet köptes hela Backby av en Östhammarsbo som anlade ett kalk- och tegelbruk. I mitten av 1800-talet anlades också ett marmorbruk vid Enholmen. Många av gravstenarna på Singö kyrkogård är tillverkade av den gröna singömarmorn.

Kommunikationer 
Singö är förbunden med fastlandet med väg som går via bl.a. Fogdö och Väddö. Bron till Singö invigdes år 1955. Dessförinnan gick dagliga turer med Waxholmsbolagets båtar från Strandvägen i Stockholm. Platser som passerades var Norrtälje, Väddö Kanal, Trästa, Singö brygga och slutdestination var Östhammar eller Öregrund. Sista turen gick med  1951. Därefter trafikerade passbåt mellan åren 1951 och 1955 mellan Singö brygga och Herräng. 

Allmänna kommunikationer med Norrtälje och Stockholm utgörs av SL:s busslinje 637. Ellan, som ligger på norra Singö, är SL:s nordligaste busshållplats. Den har många resenärer tack vare Vässarös lägerverksamhet. Vässarölägret har brygga cirka 1 km norr om Ellan, och därifrån anordnas båtförbindelse till Vässarö (ca 15 minuter).

Två timmars båtfärd till Åland från Grisslehamn (ca 15 minuter bil/buss från Singö) med Eckerölinjen.

Se även 
 Singö kyrka
 Singö socken
 Väddö och Häverö skeppslag
 Roden

Referenser 

Öar i Norrtälje kommuns skärgård
Björkö-Arholma

Björkö-Arholma kan syfta på:

 Björkö-Arholma socken – en jordebokssocken i Uppland 1914–
 Björkö-Arholma landskommun – en tidigare kommun i Stockholms län 1917–1951
 Björkö-Arholma församling – en tidigare församling i Uppsala stift 1914–2014
 Björkö-Arholma kyrka – en kyrkobyggnad på Björkön 1905–
 Björkö-Arholma distrikt – ett distrikt i Norrtälje kommun och Stockholms län 2016–
Karl Andersson (xylograf)

Karl Johan (Kalle) Andersson, född 20 december 1853 i Brännkyrka socken i Stockholms län, död 2 februari 1942 i Väddö församling i Stockholms län, var en svensk xylograf och målare.

Biografi 
Efter avslutad skolgång vid Slöjdskolan och Konstakademiens principskola anställdes Andersson som xylograf vid Ny illustrerad tidning. Efter att han tilldelades ett stipendium från Kommerskollegium, genomförde han en studieresa till Paris 1883-1884. När han återvände till Sverige, återupptog han sitt arbete som frilansande xylograf, men när de moderna kemigrafiska reproduktionsmedoderna slog igenom blev hans yrke överflödigt. Han flyttade till Grisslehamn 1892 där han lärde känna Albert Engström, som senare kom att göra Andersson riksbekant genom sina historier och teckningar av Xylografen bland annat i boken Yxlografen, Ett porträtt i 10 litografier som utgavs 1923.  Andersson finns representerad vid bland annat Nationalmuseum i Stockholm.

Verk 
Bland Anderssons viktigaste arbeten märks träsnitten av Nordenskiölds fartyg "Vega" under Vegaexpeditionen åren 1878–80 och Carl Larssons illustrationer till Anna Maria Lenngrens Samlade skaldeförsök 1884. Anderssons egen verksamhet som konstnär består av en massproduktion av oljemålningar med landskap och nakenstudier samt några porträtt.

Filmmedverkan

Referenser 
 Svenskt konstnärslexikon del I sid 66-67 Allhems Förlag Malmö

Noter

Vidare läsning 
 
 

Svenska målare under 1800-talet
Svenska målare under 1900-talet
Representerade vid Nationalmuseum
Personer från Brännkyrka socken
Födda 1853
Avlidna 1942
Män
Peter Eremiten

Peter Eremiten (franska Pierre l’Ermite), även kallad Peter av Amiens (fr. Pierre d’Amiens) eller Peter av Achères (fr. Pierre d’Achères), död 8 juli 1115, var fransk predikant och korstågsledare under det första korståget. 

Peter Eremiten var ledare för en av de många oordnade folkhopar bestående av människor ur de lägre samhällsklasserna som våren 1096 efter hand drog iväg mot Jerusalem. De nedgjordes dock av seldjukerna i oktober vid Nicaea  i Mindre Asien och kom aldrig fram till det heliga landet. Peter Eremiten undkom dock med livet i behåll och anslöt sig sedan i Konstantinopel till den egentliga korshären ur det första korståget.

Efter korsfararnas erövring av Jerusalem, återvände han hem och grundade ett augustinerkloster i Huy, där han dog som prior år 1115.

Källor 
Meyers Konversationslexikon / Peter von Amiens

Avlidna 1115
Korsfarare
Franska präster
Män
Födda okänt år
Meyers
Präster under 1100-talet
Präster under 1000-talet
Personer i Frankrike under 1000-talet
Socialmedicin (musikalbum)

Socialmedicin är ett musikalbum av Doktor Kosmos, utgivet 1995.

Låtlista

Medverkade
 Uje Brandelius (Doktor Kosmos), synthesizer, melody horn och sång.
 Martin Aagård (Stålispojken), gitarr och sång.
 Catti Brandelius (Miss Universum), tamburin, äggskallra och sång.
 Lina Selleby (Twiggy Pop), synthesizer, äggskallra, munspel, ljud och sång.
 Henrik Högberg (Handsome Hank), virveltrumma.

Referenser

Noter 

Musikalbum 1995
Album av Doktor Kosmos
Svenska debutalbum
Cocktail (musikalbum)

Cocktail är ett musikalbum av Doktor Kosmos, utgivet 1996. Speciellt för detta album är dels att det i princip är Uje Brandelius som spelar all musik på skivan. Musiken består mestadels av synthkomp, melodier på synthesizer (Yamaha PSS-11), sång och samplingar. Skivan är framförallt på engelska och släpptes förutom i Sverige även i USA och Japan. Låten Holiday medverkade på One Tree Hill vilket har medfört att den har blivit en av Doktor Kosmos mest spelade låtar, trots dess avskalade natur.

Spår 

     Do you remember
       Bananer i pyjamas
	Don't look at photographs
	Rocktail (to Elvis)	
	Holiday
	Krazy negroes eating magic mushrooms watching TV clapping their hands when Harold Lloyd appears at the TV-screen crying heavily
	Aspen, Colorado
	Elevator bossa
	Yes it is many times you doubt on the human
	Streets of Bronx
	L.S.A.T.T. (lazy Sunday afternoon table-tennis)
	Dance dance dance
	Noone at home
	Legalize it. Now
	Funk off
	Goodnight
(På den amerikanska utgåvan ersätter spåret "Porno Person" spår 6)

Externa länkar
Lista över Doktor Kosmos mest spelade låtar

Musikalbum 1996
Album av Doktor Kosmos
Långrev

Långrev, eller backa, är ett fiskeredskap som består av en lina vid vilken (ofta levande) betesfiskar fästs vid krokar.

Långreven har i allmänhet större tyngder i ändarna, samt mindre tyngder regelbundet utplacerade, så att reven följer botten. Vid ena änden fästs en lina, vilken leder upp till något som kan flyta på vattenytan, vilken markerar långreven och möjliggör att man kan dra upp reven vid fångst.

Som betesfisk används oftast mindre vitfisk som löja, vilka relativt enkelt kan fångas med löjnät vid en brygga. Kroken förs genom ryggmuskulaturen strax under ryggraden.

Tidigare fångades med backa stor mängd långa av svenska fiskefartyg i Nordostatlanten, bland annat vid Rockall.

Långrevsfiske är en kritiserad fiskeform och utgör ett globalt problem för sjöfågel eftersom dessa fastnar i krokarna och drunknar när de försöker ta betesfisken. Flera arter, främst inom familjerna stormfåglar och albatrosser, är hotade på grund av denna form av fiske.

Vid insjöfiske användes också långrev, företrädesvis med bitar av fisk eller vanlig metmask som agn. Dessa långrevar har ett krokantal om 80-100 stycken, den ena änden av reven är revens egen förvaringslåda och den andra är en enkel träbit. Sänken kan användas efter reven, men reven i sig levereras utan sänken. På slika revar fångas bland annat abborre, gädda, lake och ålfiskar.

Noter 

Fiskeredskap
Bengt Brunskog

Bengt Birger Artur Brunskog, född 5 maj 1920 i Fälttelegrafkårens församling i Stockholm, död 3 november 2000 i Limhamn, var en svensk skådespelare.

Biografi
Under studietiden spelade Brunskog trummor i Simon Brehms skolorkester. Efter skolan började han vid Willy Koblancks teaterskola 1940–1941. Han engagerades vid Helsingborgs stadsteater 1943. Till Malmö stadsteater kom han 1944 som premiärelev och han medverkade i teatern invigningsuppsättning En midsommarnattsdröm samma år. Brunskog kom att förbli Malmö stadsteater trogen ända till 1987 med avbrott för kortare engagemang vid Uppsala Stadsteater, frilansarbete och en kort period vid Kungliga Dramatiska Teatern. Efter pensioneringen 1988 var han under en tid engagerad vid Länsteatern i Jönköping. Han tilldelades Teaterförbundets De Wahl-stipendium 1989.

Filmografi

Teater

Roller

Radioteater

Roller

Priser och utmärkelser 
 1989 - De Wahl-stipendiet

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 Bengt Brunskog på Malmö stadsteater
 
 

Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska scenskådespelare
Skådespelare från Stockholm
Födda 1920
Avlidna 2000
Män