kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Stora Askö

Stora Askö är en ö i norra Tjusts skärgård i Loftahammars socken (före 1952 i Östra Eds socken) i Västerviks kommun. Ön är  med sina 11 kvadratkilometer Smålandskustens till ytan största ö. Och den nordligaste bebyggda skärgårdsön i Kalmar län.

Bebyggelsen på ön är uppdelade på tre stycken byar; Askö by, Ytterby och Flatvarp.
I dag (2017) finns ca 300 bebyggda fastigheter på ön, den större delen utgör sentida fritidsfastigheter. Antalet jordbruksfastigheter är 12-13 st. men har historiskt varit långt flera. 2017 finns ännu tre stycken aktiva lantbruk med nötboskap kvar. Den fasta befolkningen är cirka 40 personer, men sommartid mångdubblas befolkningen till cirka 1 300 personer. 

I dag finns på ön bilverkstad, byggföretag och sommarkiosk i Askö by. På gården Skärsmaren i Ytterby finns fiskrökeri och försäljningsbod.

Historia
I början av 1800-talet fanns ett skeppsvarv på öns nordvästra sida. Där ett flertal båtar och skepp byggdes av plank från den omgivande ekskogen.  Kustsjöfart med skutor var viktigt här fram till 1940-talet. Mer sentida rederi med moderna lastfartyg fanns i Flatvarp till slutet av 1970-talet.
Fiske efter i huvudsak sill (strömming) och ål har varit mycket betydelsefullt här. Men nu finns bara ett fåtal binäringsfiskare kvar.
Folkskolan på Stora Askö lades ner 1952. Upptagningsområdet utgjordes även av den kringliggande skärgården som de då välbefolkade öarna Horsö och Torrö. 1954-55 byggdes bron ut till ön och sedan vägen ut till Flatvarps fiskehamn.

Stora Askös högsta fasta folkmängd nåddes redan i mitten av 1800-talet, då cirka 180 personer bebodde ön.

Natur och djurliv

Namnet Askö kommer från trädet ask, som är relativt vanlig kring Askö by. Men för övrigt på ön dominerar tallskog och förhållandevis mycket ek där jordmånen är lämplig. Stora står i motsats till den betydligt mindre grannön i väster Lilla Askö. 

Djurlivet på Stora Askö uppvisar fasta stammar av älg, rådjur, vildsvin, räv, grävling och fälthare. Utanför Stora. Askö finns en ytterskärgård, här är nu gråsälen vanlig igen. Men framför allt under häckningssäsong finns här ett myllrande fågelliv. Fiskmås, gråtrut, silvertärna, ejder, grågås och strandskata är karaktärsarter. Men även havsörn och berguv kan ses och höras i området.

Det förhållandevis milda och soliga kustklimatet och vegetationen gör att hasselsnoken trivs på Stora Askö, liksom de många andra platser ovanliga insektsarterna ekoxe och apollofjäril.

Se även 
Kung Valdemars segelled

Öar i Västerviks kommun
Smålands öar
Svenska öar i Östersjön
Scissor Sisters (musikalbum)

Scissor Sisters är ett självbetitlat musikalbum från 2004 av den amerikanska rockgruppen Scissor Sisters. Albumet var det bästa säljande i Storbritannien under 2004.

Låtlista
 Laura
 Take Your Mama
 Comfortably Numb (cover på Pink Floyds original)
 Mary
 Lovers in the Backseat
 Tits on the Radio
 Filthy/Gorgeous
 Music is the Victim
 Better Luck
 It Can’t Come Quickly Enough
 Return To Oz

Bonusspår
 The Skins
 Get It Get It

Singlar från albumet

 Laura
 Comfortably Numb
 Take Your Mama
 Mary
 Filthy/Gorgeous

Musikalbum 2004
Album av Scissor Sisters
Sommarlek (film, 1951)

Sommarlek är en svensk dramafilm från 1951, regisserad av Ingmar Bergman efter dennes berättelse Mari.

Handling 
Marie får ett paket som innehåller en dagbok som skrevs en sommar för tretton år sedan av Henrik som hon var förälskad i. Hon beslutar sig för att åka ut i skärgården för att minnas den sommaren, som sedan skildras i form av en tillbakablick. Marie förälskar sig i Henrik men det hela slutar tragiskt.

Om filmen 
Filmen spelades in den 3 april–4 maj samt 24 maj–18 juni 1950 i Filmstaden, Dalarö-Rosenön, Sandemar, Saltsjöbaden och Blasieholmskajen. Den hade premiär den 1 oktober 1951 på biografen Röda Kvarn i Stockholm och var tillåten från 15 år. Filmen har även visats på SVT, senast i mars 2018.

Rollista 
Maj-Britt Nilsson – Marie, balettdansös
Birger Malmsten – Henrik, student
Alf Kjellin – David Nyström, journalist på tidningen Året Om, Maries fästman
Annalisa Ericson – Kaj, balettdansös
Georg Funkquist – farbror Erland
Stig Olin – balettmästare
Mimi Pollak – fru Calwagen, Henriks faster
Renée Björling – tant Elisabeth
Gunnar Olsson – prästen

Ej krediterade 
Douglas Håge – Nisse, vaktmästare på teatern
John Botvid – Karl, vaktmästarbiträde
Julia Cæsar – Maja, påkläderska
Carl Ström – Sandell, scenmästare
Torsten Lilliecrona – Ljus-Pelle, ljusmästare
Ernst Brunman – kapten på skärgårdsbåt
Olav Riégo – sjukhusläkaren
Fylgia Zadig – sjuksköterskan
Eskil Eckert-Lundin – orkesterledare på teatern
Emmy Albiin – farbror Erlands trotjänarinna
Carl-Axel Elfving – budet med paket till Marie
Sten Mattsson – hoppilandkalle på skärgårdsbåten
Marianne Schüler – balettdansös
Gösta Ström – Karlsson, inspicient på teatern
Monique Roeger – balettdansös
Gerd Andersson – balettdansös
Göte Stergel – dansare i pas de deux ur Svansjön
Gun Skoogberg – stand-in för Maj-Britt Nilsson i dansscenerna

Musik i filmen 
Svansjön. Svanarnas dans, musik Pjotr Tjajkovskij, instrumental
Svansjön. Pas de deux, musik Pjotr Tjajkovskij, dans Gun Skoogberg och Göte Stergel
Coppelia eller Flickan med emaljögon. Mazurka, musik Léo Delibes, instrumental
Nynning, musik Eskil Eckert-Lundin, sång Maj-Britt Nilsson
Impromptu, piano, nr 4, op. 66, ciss-moll, musik Frédéric Chopin, instrumental
Nötknäpparen. Blommornas dans, musik Pjotr Tjajkovskij, dans Gun Skoogberg
Svansjön. Vals, musik Pjotr Tjajkovskij, instrumental

Källor

Noter

Webbkällor 
 
 

Svenska filmer 1951
Svenska dramafilmer
Svenska romantikfilmer
Svenska ungdomsfilmer
Filmer i regi av Ingmar Bergman
Filmmanus av Ingmar Bergman
Filmmusik av Erik Nordgren
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1950-talsfilmer
Filmer om balett
Mångkulturellt centrum

Mångkulturellt centrum drivs av den kommunala Stiftelsen Mångkulturellt Centrum, som bildades 1987 av Botkyrka kommun under namnet Stiftelsen Sveriges invandrarinstitut och museum. MKC har stöd från Statens kulturråd, Stockholms läns landsting och Botkyrka kommun. Syftet med verksamheten är att skapa bred och djup kunskap om hur migration i vid mening påverkar sociala och kulturella villkor samt kommunicera denna kunskap till olika målgrupper. 

MKC är medlem i paraplyorganisationen . 

Verksamhetsidé: "Genom forskning, utbildning och konstnärliga uttryck ger vi mångfalden en mötesplats och röst." Vision: "Alla ser mångfalden som en självklar del av det svenska samhället."

Mångkulturellt centrum bedriver verksamhet på Fittja gård. Mitt emot den gamla huvudbyggnaden står ett nybyggt hus från 2003 med öppen verksamhet som utställningar, bibliotek, öppen verkstad, programverksamhet och restaurang.

Verksamhet 
Mångkulturellt centrum anordnar utställningar och utbildningar med inriktning på migration och mångfald.

Medarbetare
Bland annat:
 Edda Manga
 René León Rosales
Saadia Hussain

Finansiering 
Det är i första hand Botkyrka kommun som finansierar MKC, jämte landsting och statliga bidrag.

År 2007 fick centret ett på 5,5 miljoner skattemedel.

År 2008 hade centret svårt att få ekonomin att gå ihop och hade 3 miljoner i skulder till Botkyrka kommun.

År 2018 hade MKC en omsättning på 20,7 miljoner kronor och fick en miljon i verksamhetsstöd ifrån Region Stockholm. Utöver detta fick MKC skattemedel ifrån Statens kulturråd och som tidigare Botkyrka kommun.

Stiftelse 
Stiftelsens styrelse har sju ledamöter som utses av kommunfullmäktige i Botkyrka kommun. Region Stockholm (Stockholms Läns Landsting vid stiftelsens bildande) har rätt att utse en ledamot och Södertörns Högskola har rätt att utse en ledamot. Mandattiden för styrelsen är fyra år. Ordförande och vice ordförande utses av Botkyrka kommun.

Egna utställningar i urval
 En för alla, alla för vem? (2017 - pågående)
Internationell psykos! (2016)
 Nationell psykos! (2014)
 Dressing Swedish (2014)
 Varning för ras, producerad i samarbete med Botkyrka folkhögskola och Mellanförskapet  (2012-2014)
 Var Strindberg rasist? (2012) 
 Tillsammans – en utställning om att leva, tänka och handla tillsammans (2011) 
 Den våldsamma staden (2009) 
 ”God smak” (2006)	 
 Hälsa familjen! En utställning om samhällets idealcell – lika trivial som avgörande (2008) 
 Känsla för hår (2004) 
 Blod och andra band (2003)

Målningen "Vila i frid" 
Mångkulturellt centrum satte tillsammans med kommunala Botkyrkabyggen upp målningen "Vila i frid" på ett parkeringsgarage i Fittja. Föreställningen föreställde tre män som dött i relativt unga år. Målningen uppmärksammades för att en av personerna på målningen sköts till döds av polis då han deltog i ett rån mot en guldsmedsbutik i Södertälje och de andra två hade ett kriminellt förflutet.

Källor

Noter

Externa länkar
Mångkulturellt centrums webbplats
https://mkcentrum.se/wp-content/uploads/2018/10/Vanliga-fr%C3%A5gor-2018.pdf

Stiftelser i Sverige
Kultur i Botkyrka kommun
Kulturhus i Sverige
Hasselö

Hasselö kan syfta på:

 Hasselö, Tjusts skärgård – en ö utanför Loftahammar i Tjusts skärgård
 Hasselö Torrö – en ö i Västerviks kommun, se Torrön, Västerviks kommun
 Hasselö, Stockholms skärgård – en ö nordväst om Sandhamn i Stockholms skärgård
 Hasselö, Nyköpings skärgård – en ö i inloppet till Nyköping intill Skansholmen
 Hasselö skans – en skans på Skansholmen i Nyköping
 Hasselö, Borgå – en ö i Finska viken

Se även
Hasselön – en del av Smögen
Hasslö
10 orsaker att hata dig

10 orsaker att hata dig () är en amerikansk långfilm från 1999 i regi av Gil Junger, med Heath Ledger och Julia Stiles i huvudrollerna.

Handling 
När Cameron börjar high school förälskar han sig snabbt i den söta Bianca. Han hjälper henne med hemläxorna i franska för att få henne att bli intresserad av honom. När han ber att få gå på skolbalen med henne får han dock veta att hennes pappa har bestämt att hon inte får gå på dejt så länge Biancas syster Kat är singel. Kat är ständigt på dåligt humör och ovänlig och definitivt inte någon man vill gå på dejt med. Cameron måste också konkurrera om Biancas gunst med snyggingen Joey. Cameron kommer då på en plan: att be Patrick, som enligt ryktet har sålt sin lever för att köpa högtalare, att gå med Kat på skolbalen mot betalning.

Om filmen 
Filmen är en highschoolfilm med bland andra Heath Ledger och Julia Stiles. Handlingen baseras på William Shakespeares pjäs Så tuktas en argbigga och referenserna till den pjäsen är otaliga:
 Pjäsen utspelas i den italienska staden Padua, här på Padua high school.
 Både i pjäsen och denna film heter systrarna Bianca och Katarina.
 Systrarnas efternamn är Stratford, efter Shakespeares födelsestad Stratford-upon-Avon.
 I pjäsen är Katarinas kavaljer Petruccho från Verona, här heter han Patrick Verona.

Rollista

Se även 
Även musikalen Kiss Me, Kate bygger på samma pjäs av Shakespeare.

Noter

Externa länkar 

Filmer 1999
Amerikanska romantiska komedifilmer
Skolrelaterade filmer
Filmer från Touchstone Pictures
Seattle på film
Regidebutfilmer
Filmer om studentbal
Amerikanska ungdomsfilmer
Remixed!

Remixed! är ett musikalbum från 2004. Det innehåller remixer på låtar av den amerikanska rockgruppen Scissor Sisters.

Låtlista
 Filthy Gorgeous (ATOC vs. Superbuddha Remix)
 Comfortably Numb (ATOC Dub Remix)
 The Skins
 Comfortably Numb (Tiga Remix)
 Electrobix (12″ Mix)
 Filthy Gorgeous (Extended Mix)
 Comfortably Numb (ATOC Extended Edit)
 Comfortably Numb (Tiga Dub)
 Electrobix (Hungry Wives Remix)

Album av Scissor Sisters
Amerikanska remixalbum
Remixalbum 2004
Om Gud vill

Om Gud vill är en svensk film från 2006.

Handling
Filmen handlar om den ensamma Juan (Amir Chamdin) i 1970-talets Sverige som träffar den nästan lika ensamma Juli (Nina Persson). Deras möten blir en räddning i bådas vardag men det kompliceras av att Juan är gift.

Om filmen
Om Gud vill regisserades av Amir Chamdin och Erik Eger, vilka även skrivit filmens manus tillsammans med Martina Stöhr. Filmen är Amir Chamdins långfilmsdebut som regissör.

Rollista (urval)
Nina Persson - Juli
Amir Chamdin - Juan
Janne "Loffe" Carlsson - David
Hassan Brijany - Giuseppe
Georgi Staykov - Joro
Sunil Munshi - Jean-Claude
Alexander Karim - Mohammed
Claes Hartelius - Chef på bostadsförmedling

Externa länkar
 

1970-talet i svensk film
Svenska filmer 2006
Svenska romantikfilmer
Svenska dramafilmer
Santa Maria delle Grazie, Milano

Santa Maria delle Grazie är en kyrkobyggnad med kloster i Milano, uppförda under 1400-talets andra hälft. Donato Bramante var en av kyrkans arkitekter.

I det intilliggande dominikanerklostrets refektorium utförde Leonardo da Vinci sin berömda målning Nattvarden 1495–1498.

Referenser

Externa länkar 
 Officiell webbsida (engelskspråkig version)

Maria delle Grazie, Santa
Världsarv i Italien
Romersk-katolska kyrkobyggnader i Italien
Byggnader och anläggningar i Milano
Världsarv inskrivna 1980
Kyrkobyggnader invigda under 1400-talet
Byggnader ritade av Donato Bramante
Eknö

Eknö kan syfta på:
Eknö, Svartnö – östra delen av Svartnö vid Furusund i Stockholms skärgård
Eknö, Sandhamn – en ö en sjömil nordväst om Sandhamn i Värmdö kommun
Eknö, Västerviks kommun – en ö söder om Västervik i Tjusts skärgård
Eknö, Västmanland
 Eknö, Norrtälje - en by och före detta ö i Länna socken, Norrtälje kommun

Se även
Eknösjön – i Värmdö kommun
Eknösundet – ett vattenområde i Stockholms skärgård
Bhupinder Singh Hooda

Bhupinder Singh Hooda, född 15 september 1947, är en indisk advokat och politiker (INC). Han blev 2005 premiärminister (Chief Minister) i delstaten Haryana.

Hooda invaldes första gången i Lok Sabha 1991 och satt där tills han 2001 övertog uppdraget som gruppledare för oppositionen i Haryanas lagstiftande församling. Mot all förmodan lyckades Hooda i valen till Lok Sabha tre gånger i rad besegra jaternas ledare Devi Lal, trots att den omstridda valkretsen ligger i Rohtak, jaternas kärnområde i delstaten.

Politiker i Haryana
Födda 1947
Levande personer
Män
Devi Lal

Devi Lal, född 25 september 1914, död 6 april 2001, var en indisk politiker aktiv inom Haryana Lok Dal (Rashtriya) mest känd för att ha varit chefsminister i delstaten Haryana (1987-1989), och vice premiärminister i Indien.

Källor
	

Politiker i Haryana
Män
Födda 1914
Avlidna 2001
Cox’s Orange Pippin

Cox’s Orange Pippin, ofta skriven som Cox Orange, är en äppelsort av brittiskt ursprung. Äpplena är företrädesvis gröna med röda inslag, ganska små. Saftiga med syrligt frisk smak, dessertfrukt. Äpplet är inom gruppen guldrenetter. I Sverige odlas Cox’s Orange gynnsammast i zon I-II.

Svenskodlat i handeln oktober – januari. Under våren import från Danmark och Tyskland. Känslig för många sjukdomar däribland skorv och fruktträdskräfta.
126 dagar mellan blomning och skörd. Medelvikt 115 gram, densitet 0,84, sockerhalt  14,0%,  syrahalt 0,71%..

Namn och historik
Äppelsorten har fått sitt namn efter den engelska fruktodlaren Richard Cox (se även Cox's Pomona) och färgen orange. Sorten uppkom genom frösådd år 1824. Den nådde Sverige första gången 1865 men spreds här allmänt först under 1890-talet.
Alnarps Trädgårdar började sälja sorten år 1879. Cox Orange var en av de mest populära äpplesorterna i norra och mellersta Europa i mitten av 1900-talet. 

Mutanter till Cox Orange, exempelvis; Röd Cox Orange Danmark 1902, Cherry cox Danmark 1942, Crimson cox Herefordshire England 1913. Cherry Cox började säljas i Sverige år 1952. Två olika mutanter går under namnet Queen cox båda två härstammar från England. Den ena är självfertil.

Referenser

Guldrenetter
Äppelsorter
Haryana Lok Dal (Rashtriya)

Haryana Lok Dal (Rashtriya), förkortat H.L.D. (R), politiskt parti för jaterna i den indiska delstaten Haryana. Partiledare var tidigare Devi Lal.

Se även
Indian National Lok Dal

Politiska partier i Indien, uppdelade efter religion och kast
Politiska partier i Haryana
Sladö

Sladö är en ö i Loftahammars socken, Västerviks kommun.

Ön omtalas i dokument första gången 1429 då den hamnade i Karl Knutsson (Bonde)s ägo. 1601 fanns ett lotshemman på ön. 1630 hade Sladö ett hushåll, 1753 tre, 1775 fem och 1779 sju hushåll med sammanlagt 33 personer. Från mitten av 1800-talet fanns även en tullstation på ön. 1890 fanns 74 fastboende på ön men därefter började antalet minska, 1940 bodde 30 personer på ön, 1998 12 personer och 2012 fanns 6 helårsboende på ön.

Genom landhöjningen har Sladö kommit att förenas med den nordliga ön Hasselö. För att förbättra syresättningen i vattnet runt öarna grävdes dock sundet mellan öarna åter upp 2005. En bro, Sundsbron uppfördes dock över sundet för att förbinda de båda öarna. Redan i början av 1900-talet fanns dock en bro mellan öarna på samma plats.

Källor 
 Sveriges öar, 3:e upplagan 2013, Anders Källgård s. 203-204.

Öar i Västerviks kommun
Smålands öar
Project Dolphin

Project Dolphin är ett f.d. projekt som gick ut på att räkna antal tangenttryckningar en datoranvändare gjorde på ett tangentbord och skapade statistik utifrån alla användares tangenttryckningar. Projektet startade 2002, dog 2003 och återupplivades strax därefter. Det fungerade så att man laddade ner ett litet program som kördes i bakgrunden och räknade hur många tangenttryck man gjorde och sedan skickade programmet med jämna mellanrum informationen till servern. Projektet var väldigt populärt ett tag, men har nu dött ut.

Webbplatsen låg på project-dolphin.nl men har nu lagts ner.

Projekt
Arun Jaitley

Arun Jaitley, född 28 december 1952 i New Delhi, död 24 augusti 2019 i Delhi, var en indisk civilekonom och advokat, samt politiker för BJP. Han var tidigare handels-, industri- och justitieminister i Indiens regering, och finansminister 2014–2019. 

Jaitley fungerade som officiell talesman för sitt parti inför valet 1999 och tog efter valet plats i regeringen. 1 juli 2002 avgick han ur regeringen för att istället bli partiledare. I januari 2003 återvände han dock till regeringen. Efter valförlusten 2004 återvände Jaitley till posten som partiledare.

Referenser

Noter

Delhipolitiker
Män
Födda 1952
Avlidna 2019
Personer från New Delhi
Sveriges universitets- och högskoleförbund

Sveriges Universitets- och Högskoleförbund, SUHF, är en medlemsorganisation för universitet och högskolor som har rätt att utfärda examen enligt högskolelagstiftningen. Organisationen verkar för ökat självstyre och mindre detaljstyrning av högskolorna, ökade resurser till högskolesektorn, genomförandet av Bolognaprocessen, erfarenhetsutbyte, mm. 

Generalsekreterare är från 2017 Marita Hilliges.  Företrädare var Anders Söderholm.

Medlemmar
Följande universitet och högskolor är medlemmar av SUHF:
 Blekinge tekniska högskola
 Chalmers tekniska högskola
Enskilda Högskolan Stockholm
 Försvarshögskolan
 Gymnastik- och idrottshögskolan
 Göteborgs universitet
 Handelshögskolan i Stockholm
 Högskolan Dalarna
 Högskolan i Borås
 Högskolan i Gävle
 Högskolan i Halmstad
 Högskolan i Jönköping
 Högskolan i Skövde
 Högskolan Väst
 Högskolan Kristianstad
 Karlstads universitet
 Karolinska institutet
 Konstfack
 Kungliga Konsthögskolan
 Kungliga Musikhögskolan i Stockholm
 Kungliga Tekniska högskolan
 Linköpings universitet
 Linnéuniversitetet
 Luleå tekniska universitet
 Lunds universitet
 Malmö universitet
 Marie Cederschiöld högskola
 Mittuniversitetet
 Mälardalens universitet
 Röda Korsets högskola
 Sophiahemmet Högskola
 Stockholms konstnärliga högskola
 Stockholms universitet
 Sveriges lantbruksuniversitet
 Södertörns högskola
 Umeå universitet
 Uppsala universitet
 Örebro universitet

Referenser

Externa länkar 
 SUHF, egen webbplats

 
Branschorganisationer i Sverige
Skollagen

Skollag  är en svensk lag som styr det som gäller skolväsendet, vissa särskilda utbildningsformer, och annan pedagogisk verksamhet som bedrivs istället för utbildning inom skolväsendet. Skolväsendet består av förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, kommunal vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna, och utbildning i svenska för invandrare. Skollagen omfattar även fritidshem.

Sedan skollagen 2010 infördes den 1 juli 2011 har personer med autism inte längre rätt att gå i grundsärskola, om de inte har en betydande begåvningsnedsättning.

Innehåll 
Skollagen gemensamma bestämmelser för alla skolformer om bland annat trygghet och studiero, elevernas utveckling mot målen, kränkande behandling och skolplikt. Därefter kommer kapitel med specifika bestämmelser för respektive skolform. Skollagen avslutas med bestämmelser om bland annat tillsyn och överklagande.

Religiös värdegrund utan religiösa inslag 
Skollagen säger att undervisningen i skolan ska fostra både enligt "den etik som förvaltats av kristen tradition och västerländsk humanism". Samtidigt ska skolan vara ickekonfessionell. Det innebär att obligatoriska inslag av bön, välsignelse eller trosbekännelse inte får förekomma på lektioner eller skolavslutningar. Religiösa sångtexter hindras inte av detta, och inte heller att rastandaktsgrupper träffas i skolans lokaler, eller att friskolor har konfessionell inriktning.

Historia 
Förra skollagen var från 1985 och hade under årens lopp ändrats ett femtiotal gånger. Ett större arbete påbörjades 1999 när en utredning 1999 års skollagskommitté tillsattes under ledning av Ulf P. Lundgren för att ta fram ett förslag till en mer modern skollag. Utredningens förslag Skollag för kvalitet och likvärdighet (SOU 2002:121) presenterades i december 2002 och därefter påbörjades arbetet med att ta fram ett nytt skollagsförslag. 

Den dåvarande socialdemokratiska regeringen presenterade under 2005 ett förslag till ny skollag. Men förhandlingarna med samarbetspartierna Vänsterpartiet och Miljöpartiet havererade och förslaget sköts upp till efter riksdagsvalet 2006.

Regeringen Reinfeldt presenterade den 15 juni 2009 ett förslag till ny skollag. 
Regeringen hade under 2006 meddelat att ett förslag till ny skollag skulle presenteras under våren 2008.

Utdrag ur lagen 
Paragraf ur 1 kap. Inledande bestämmelser som kan vara till nytta för den som är berörd av denna lag.

Paragraf ur 15 kap. Allmänna bestämmelser om gymnasieskolan som kan vara till nytta för den som är elev där eller har barn som går där.

Se även 
 Poängplan

Referenser

Noter

Källor 
 Skollag (2010:800), SFS nr: 2010:800, Utbildningsdepartementet 2010-06-23

Sveriges lagar
Utbildning i Sverige
Fortsättningsskola

Fortsättningsskola kallades den svenska folkskolans årskurser 7-8. Fortsättningsskolan infördes i Sverige under 1860-talet, och kallades då även repetitionsskola då det i början många gånger främst handlade om att repetera inför konfirmationen. Fortsättningsskolan fick från 1877 statsbidrag, och förekom främst i städer då den var frivillig, vilket den upphörde att vara 1918. Då blev dessa årskurser obligatoriska och flyttades ned till den "vanliga" folkskolan. På vissa orter, bland annat Göteborg, fanns även nionde och tionde årskurs, vilka var frivilliga.

Fortsättningsskolan ersattes av realskolan.

Sekundärutbildning
Sveriges utbildningshistoria