Fredrik August Dahlgren

Fredrik August Dahlgren (även kallad Fredrek på Rannsätt), född 20 september 1816 i Nordmarks socken, Värmland, död 16 februari 1895 i Djursholm, var en svensk författare, sångtextförfattare och kansliråd. Han är främst känd för sång- och folklustspelet Värmlänningarna.

Biografi

Tidiga år 
Fredrik August Dahlgren föddes på Tabergs herrgård som son till bruksägaren Barthold Dahlgren (Värmlandssläkten) och Anna Carolina Svensson och bror till Bengt Erland Dahlgren. Han blev far till Erik Wilhelm Dahlgren, läraren och politikern Sven Fredrik Dahlgren och författaren Lotten Dahlgren. 

Dahlgren studerade från 1834 i Uppsala och avlade filosofie kandidatexamen i mars 1839. Han promoverades samma år till filosofie doktor och gav 1840 ut avhandlingen Om de grekiska romanerna. Han hade för avsikt att söka en docentur i allmän litteraturhistoria, men valde i stället ämbetsmannabanan.

Karriär 
1841 anställdes han som extra ordinarie kanslist vid ecklesiastikdepartementets expedition där han tjänstgjorde fram till 1848 och samma år som extraordinarie amanuens i Riksarkivet, där han tjänstgjorde fram till 1861. År 1848 utnämndes han till kopist i ecklesiastikexpeditionen, blev 1861 kanslist, 1862 protokollsekreterare och 1871 expeditionssekreterare i ecklesiastikdepartementet. 1874 blev Dahlgren tillförordnad chef för byrån för hälso- och fattigvårdsärenden samt 1878 kansliråd och chef för samma byrå. 

Dahlgren har blivit mest känd för texten till Jänta å ja och folklustspelet Wermlänningarne från 1846, där bland annat Ack Värmeland, du sköna ingår. Dahlgren skrev även några andra pjäser, men verkade annars mest som författare och översättare.  1857–63 var han litteratör vid Kungliga Teatern, och under sin tid där översatte han bland annat Macbeth, Romeo och Julia, En midsommarnattsdröm samt Förväxlingar av Shakespeare; Johan Ludvig Heibergs Älvjungfrun; Pedro Calderón de la Barcas Livet en dröm, Gotthold Ephraim Lessings Nathan den vise med flera verk. Han utgav även Anteckningar om Stockholms theatrar (1866). År 1866 invaldes han även i Kungliga Musikaliska Akademien, där han 1877–85 var preses. 

Redan under studietiden hade han författat dikter på värmländska, som sedan publicerades anonymt i de värmländska tidningarna. År 1875 utkom hans första samling av dialektdikter Viser på varmlanske tongmåle under pseudonymen Fredrek på Rannsätt, och dessa följdes året därpå av Speller nye viser och därefter av flera liknande samlingar. Dahlgren var även uttolkare av medeltida och nyare tiders handskrifter, och har bland annat utgett Skandinaviska samfundets handlingar, del 30–40 (1849–60), och har dess nya följd del 1–5 (1861–66), Bogislaus Philipp von Chemnitzs Geschichte des schwedischen in Deutschland geführten Kriges (del 3–4, 1855–59), Lagförslag i Carl IX:s tid (1864), Kung Erik XIV:s krönika (1847), 3:e delen av Ett fornsvenskt legendarium (1847), Skrifter till läsning för klosterfolk med flera arbeten. Flera av dessa arbeten skrev han för Svenska fornskriftsällskapets räkning, och han blev dess förste sekreterare vid sällskapets instiftande 1843.

1871–1895: Svenska Akademien 
Dahlgren var ledamot av Svenska Akademien under åren 1871–1895, på stol 6. Dahlgren hade varit amanuens vid Svenska Akademien sedan 1854. Som amanuens hade han samlat språkprov för Akademiens ordbok, bland annat omkring 40.000 ord ur Gustav Vasas bibel, ur alla svenska på 1500-talet tryckta skrifter med mera. Han utarbetade även Ordlista öfver svenska språket i dess första upplaga 1873, och utgav 1870 första delen av Akademiens Ordbok öfver svenska språket. Från 1854 redigerade han även Svenska Akademiens handlingar. Hans postumt utgivna "Glossarium öfver ålderdomliga eller ovanliga ord och talesätt i svenska språket" (1914–1916) är fortfarande ett viktigt hjälpmedel vid studier av äldre skrifter. 1875 utsågs han även till ledamot av direktionen över Stockholms stads undervisningsverk.

Dahlgren är begravd på Norra begravningsplatsen i Stockholm.

Bibliografi

Otryckta pjäser
Elisif (1846) ; Kyssen (1846) ; Ett äfventyr på Stegeborg (1853) ; Kaffeförbudet (1853).

Översättningar

Otryckta översättningar av Shakespeare
Macbeth (1858) ; En midsommarnattsdröm (1860) ; Förvexlingarna (1861).

Redaktör (urval)

 - Redigerades av Dahlgren fram till och med den sjätte upplagan (1889).

Priser och utmärkelser
1841 – Svenska akademiens andra pris för poemet Sappho på Leukas
1866 – Letterstedtska priset för översättningar av Shakespeare, Calderon och Heiberg
1866 – Kungliga priset

Referenser

Noter

Tryckta källor 
Frans Hedbergs nekrolog om F. A. Dahlgrens liv och gärning i Svea folkkalender s. 228, 1896.

Externa länkar 

 
 

Fredrek på Rannsätt
Bild
Folklustspelet Värmlänningarna  
Böcker

Songs of Sweden på Internet Archive har tre visor ur Wermlänningarne: Ack Värmeland, du sköna, I villande skogen och Jag sjunger och dansar.  
Noter
Å jänta å ja - noter från 1800-talet
Sångtexter
Ack Värmeland, du sköna
Jag sjunger och dansar 
Nils Annerssas vise
Å jänta å ja
Mp3-filer och strömmande ljud
Ack Värmeland, du sköna på USA:s kongressbibliotek.
I villande skogen på USA:s kongressbibliotek.
F. A. Dahlgren på Internet Archive

Vidare läsning 
 

Kansliråd
Ledamöter av Svenska Akademien
Ledamöter av Kungliga Musikaliska Akademien
Mottagare av Letterstedtska priset
Värmländska författare
Svenska dramatiker under 1800-talet
Svenskspråkiga dramatiker
Svenska poeter under 1800-talet
Svenskspråkiga poeter
Alumner från Uppsala universitet
Svenska ämbetsmän under 1800-talet
Svenska författare under 1800-talet
Personer från Nordmarks socken
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1816
Avlidna 1895
Män