kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Rånäs

Rånäs är en tätort i Norrtälje kommun i Uppland mellan sjöarna Skedviken och Gavel-Långsjön.

Historia

23 oktober 1884 öppnades Länna–Norrtälje Järnväg mellan Uppsala och Norrtälje. Den drogs förbi Rånäs bruk och Rånäs slott, och drygt en kilometer norr om bruket och slottet byggdes Rånäs station som fick ett stationshus i sten. 1 januari 1967 lades persontrafiken ned på sträckan och 1 juli 1977 upphörde godstrafiken. 

Persontrafiken Uppsala-Knutby-Rånäs-Rimbo ersattes under 1960-talet med buss i SJ:s regi, som 1972 övertogs av SL-busslinje 648, vilken går än idag. Med denna linje kan man idag ta sig kollektivt från Rimbo till Rånäs och dess grannbyar.

Befolkningsutveckling

Idrott
Idrottsföreningen Rånäs 4H bildades 1956 och är en av Sveriges bästa friidrottsklubbar. Maria Akraka är en av många stjärnlöpare som har tävlat för klubben.

Rånäs IF bildades 1921 och bedriver än idag fotbollsverksamhet på Rånäs IP.

Media
1956 spelades filmen Åsa-Nisse flyger i luften in, varav några scener vid Rånäs järnvägsstation, som fick gestalta Knohults järnvägsstation. Man kan dock se SRJ-märkningen på vagnarna i filmen, samt en del av ringen i bokstaven Å sticka upp bakom Knohultskylten.

Se även 
 Fasterna socken
 Sjuhundra härad
 Rånäs bruk
 Rånäs slott
 Rånäs kapell

Referenser

Noter

Externa länkar 

 Fasterna Hembygdsförening
 Bo i Rånäs

Orter i Norrtälje kommun
Svenska järnbruk
Tätorter i Sverige
Tingsrättsreformen i Sverige

Tingsrättsreformen, även kallad domstolsreformen, var ett led i den harmonisering av förvaltning och rättsväsen i städer och på landsbygden som genomfördes i Sverige under 1900-talet.

Vid sekelskiftet 1900 fanns i Sverige 118 häradsrätter och 90 rådhusrätter. Endast två av de dåvarande städerna saknade rådhusrätt och tillhörde den omkringliggande domsagans häradsrätt. I ingen av de kommuner som blev städer under perioden 1901–1951 inrättades dock en ny rådhusrätt. I stället avskaffades dessa i många mindre städer. Antalet rådhusrätter hade år 1951 minskat till 48. Rådhusrätterna finansierades av städerna själva, så i de flesta fall var man positiv till att bli lagd "under landsrätt". Ibland uppfattades det dock som en högre status att ha en egen jurisdiktion.

År 1965 förstatligades de kvarvarande rådhusrätterna och 1971 omvandlades såväl de 108 häradsrätterna som de 27 rådhusrätterna till 108 tingsrätter. Dessa har sedan dess ytterligare minskat i antal genom sammanläggning av domsagor.

Detta var, tillsammans med framför allt kommunreformen 1971 och införandet av enhetlig kommuntyp, en av de reformer som helt utplånade den administrativa och juridiska skillnaden mellan städer och landsbygd.

Svensk rättshistoria
Rådhusrätt

Rådhusrätt eller rådstuvurätt, även rådsturätt,  kallades i Sverige och Finland tidigare underrätten i allmänna mål i städer till skillnad från underrätten på landet, häradsrätterna i varje domsaga.

Fram till 1800-talet var denna institution andra instans i städerna, medan den så kallade kämnärsrätten var första instans.

Historik

Sverige

I Sverige var det år 1901 endast städerna Borgholms stad och Haparanda stad som saknade egen jurisdiktion (domsrätt, det vill säga egen rådhusrätt). Av de kommuner som blev städer (stadskommuner) därefter var det endast Lysekil (1903) som fick rådhusrätt, övriga förblev under landsrätt. Flera rådhusrätter i mindre städer avvecklades också under åren. Listan över dem finns nedan, i kronologisk ordning:

Rådhusrätterna förstatligades 1965 och endast 27 av dem fanns kvar vid utgången av år 1970 och då fanns de i princip i de största städerna (Borås, Eskilstuna, Helsingborg, Kristinehamn, Motala, Norrköping, Sundsvall, Södertälje, Uddevalla och Varberg) och i residensstäderna (Gävle, Göteborg, Halmstad, Jönköping, Kalmar, Karlskrona, Karlstad, Linköping, Luleå, Malmö, Stockholm, Umeå, Uppsala, Västerås, Växjö, Örebro och Östersund men inte Falun, Härnösand, Kristianstad, Mariestad, Nyköping, Visby och Vänersborg).

Samtliga svenska rådhusrätter i ersattes vid tingsrättsreformen i Sverige 1971 med tingsrätter. Detta som ett led i harmoniseringen av rättsväsendet i hela landet. Detta hade en klar koppling till den samma år vid den riksomfattande kommunreformen införda enhetliga kommuntypen.

Den domare som var chef för en rådhusrätt hade titeln borgmästare eller justitieborgmästare.

Finland
Rådstuvurätt  var i Finland fram till 1993 benämning på allmän underrätt i så kallade "gamla städer". Liksom städerna som bildades i Sverige sedan 1910, nya städer bildats efter 1959 saknade egen jurisdiktion. Rådstuvurätterna förstatligades 1978. 1993 infördes den för tidigare häradsrätter och rådstuvurätter gemensamma benämningen tingsrätt.

I dessa finländska städer avvecklades rådstuvurätten före 1993, i kronologisk ordning:
 Ekenäs (1980)
 Mariehamn (1981)
 Kaskö (1982)
 Kristinestad (1982)
 Lovisa (1984)
 Nykarleby (1984)
 Heinola (1985)
 Torneå (1988)
 Idensalmi (1990)
 Borgå (1992)

Se även 
Göteborgs rådhusrätt (1624-1971)
Stockholms rådhusrätt (medeltid-1971)
Justitiekollegium

Referenser

Svenska historiska domstolar
Svensk rättshistoria
Kommunreformer
Finländsk rättshistoria
Ej längre existerande svenska kommunala myndigheter
 
Borgarrätt
Hyltebruk

Hyltebruk är en tätort och centralort i Hylte kommun i Hallands län.

Hyltebruk ligger vid Nissan. Hyltebruk är ett typiskt brukssamhälle som vuxit upp kring Hylte bruk, grundat 1907, som har varit världens största tidningspappersbruk med omkring 1 200 anställda. Idag arbetar omkring 280 personer där och en tidningspappersmaskin är i drift.

Historia
Hyltebruk ligger i Färgaryds socken i västra Småland, i den del av nuvarande Hylte kommun som fram till 1974 ingick i Jönköpings län. En del av samhället kom att ligga i Långaryds socken och nyåret 1959 ändrades gränsen så att hela samhället hamnade i Färgaryds socken. Pappersbruket Hylte Bruks AB grundades 1907 och byggnadsarbeten påbörjades. Själva pappersbruket började uppföras 1908 och stod färdigt 1910. För transporter till och från bruket behövdes järnväg. En järnvägslinje till Rydöbruk från Torup hade invigts 1898. Denna järnväg förlängdes 1909 till Hyltebruk, Järnvägslinjen Torup–Hyltebruk. Från Torup kommunicerade man vidare via Järnvägslinjen Halmstad-Nässjö.

Befolkningsutveckling

Samhället
Längs huvudgatan finns flera livsmedelsbutiker, annan handel, apotek, restauranger och bank. Centralt ligger även äldreboendet Malmagården och i närheten ligger Vårdcentralen driven av Region Halland.

På orten finns Hyltebruks kyrka med församlingshem. Kyrkan tillhör Svenska kyrkan.

Kommunikationer 
Riksväg 26 passerar precis väster om Hyltebruk. Liksom i övriga kommuner längs denna riksvägs sträckning från Halmstad till Jönköping är det lokala namnet på vägen Nissastigen.

Länstrafiken har ett större antal dagliga bussturer både söderut till Halmstad och norrut till Smålandsstenar. Sedan 1996 går ingen persontrafik på Järnvägslinjen Torup–Hyltebruk utan enbart godstrafik. Tågnätet nås i Torup och Kinnared.

Näringsliv
Ända sedan ortens tillkomst i början av 1900-talet har pappersbruket Hylte bruk varit den dominerande arbetsgivaren. Stora investeringar gjordes på 1970- och på 1980-talen, då flera nya pappersmaskiner startades. År 2013 tog Stora Enso två av sina fyra pappersmaskiner ur bruk och antalet anställda reducerades.

Andra företag är Nitator, Bendex, Hylte Svets och Hyltebruks tryckeri.

Sport 
Inom volleybollen är Hyltebruk känt för sitt lag Hylte/Halmstad VBK. Laget har blivit svenska mästare flera gånger, både på herr- och damsidan.

Fotbollsklubbar finns i både Hyltebruk, Unnaryd och Torup. Hylte Orienteringsklubb och Rydö Golfklubb bedriver en omfattande verksamhet. Ortens idrottsanläggning, Örnvallen, hyser flera fotbollsplaner bland annat en med konstgräs. På anläggningen bedriver Rydö ASK friidrott och Skidklubben har sitt CoolSki-spår i omgivningen.

Se även
Färgaryds kyrka

Noter 

Orter i Hylte kommun
Bruksorter i Sverige
Tätorter i Sverige
Postorter i Sverige
Centralorter i Hallands län
Färgaryds distrikt
Hylte bruk

Hylte bruk är ett av världens, till ytan, största tidningspappersbruk med en kapacitet på 250 000 ton/år, beläget i Hyltebruk vid ån Nissan i Hylte kommun. Råvaran utgörs av både färsk- och returfiber. Fabriken i Hyltebruk har idag ca 368 anställda och är en av de största privata arbetsgivarna i Hallands län. 

År 1907 startades verksamheten som Hylte Bruks AB. År 1947 blev detta ett dotterbolag till AB Papyrus. I samband med att Papyrus 1987 köptes upp av Stora-koncernen bytte Hylte bruk namn till Stora Feldmühle Hylte AB. Sedan 1998 är Stora en del av Stora Enso och bruket gick därför under namnet Stora Enso Hylte AB.

I april 2023 övertogs pappersbruket av Sweden Timber som avser att fortsätta papperstillverkningen.

Källor

Externa länkar
 officiell webbplats
Företag i Hylte kommun
Svenska massa- och papperstillverkare
Sveriges industrihistoria
Företag bildade 1907
Knutby

Knutby är en tätort i Uppsala kommun och kyrkbyn i Knutby socken. Knutby ligger omkring fyra mil öster om Uppsala. Mellan 1842 och 1917 var Knutby tingsställe för Närdinghundra härad.

Någon by med namnet Knutby har dock aldrig funnits, tätorten är modern bebyggelse uppförd på prästgårdens och byarna Ellsta och Gränstas ägor.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Knutby ligger Knutby kyrka och strax utanför ligger den från TV kända Korsnäsgården. Knutby IF, bildad 1938, bedriver verksamhet inom fotboll, skidåkning, gymnastik och friidrott. 

Cirka 3 kilometer utanför samhället fanns tidigare en järnvägsstation på Stockholm–Roslagens Järnvägar. Knutby station invigdes 1884. Persontrafiken upphörde 1967 och godstrafiken upphörde 1977.

Se även
 Knutbydramat

Referenser

Externa länkar 
 Knutby.nu
 Knutby IF
 Knutby-Faringe-Bladåkers hembygdsförening

Orter i Uppsala kommun
Tätorter i Sverige
Marknära ozon

Marknära ozon (även kallat markozon eller troposfäriskt ozon) är ozon nära jordytan. I stratosfären, över tio kilometers höjd, skyddar ozon mot solens farliga ultravioletta strålar, men det är skadligt för växter och djur som lever i den lägsta delen av atmosfären. Det hindrar fotosyntesen och skadar vattenbalansen hos växter, och reagerar med slemhinnorna i luftvägarna. Marknära ozon bildas bland annat när solljuset möter bilavgaser. Det alstras också i kopieringsapparater. Marknära ozon är en växthusgas.

Bildning av marknära ozon 
Ozon bildas naturligt av fotolys av kvävedioxid (NO2) genom följande reaktioner:
NO2 + UV → NO + O
O2 + O → O3
NO + O3 → NO2 + O2
O3 + UV → O2 + O
Dessa reaktioner leder inte till någon nettoproduktion av ozon, eftersom det ozon som bildas i reaktion 2 bryts ned av den kväveoxid (NO) som bildas i reaktion 1.
Dock kommer dessa reaktioner, på grund av olika reaktionshastighet, att leda till att luften dagtid innehåller en låg koncentration av ozon. Mekanismerna har klarlagts av bland andra Paul Crutzen.

Höga halter uppstår först i närvaro av lättflyktiga organiska föreningar (VOC:er). En del av sådana organiska föreningar avges naturligt av växter (särskilt barrträd), men i städer kommer emissionen från mänskliga källor såsom hantering av olja och oljeprodukter eller ofullständig förbränning av oljeprodukter i motorer och kraftverk. Dessa organiska föreningar höjer halten av ozon då de reagerar med kväveoxiden som bildas i reaktion 1 ovan. Elimination av kväveoxiden leder till att mindre ozon kan förstöras genom reaktion 3, vilket leder till att koncentrationen av ozon dagtid höjs. Ett exempel på hur detta sker är genom oxidation av etan:
C2H6 + OH → C2H5 + H2O
C2H5 + O2 → C2H5O2

Den peroxiradikal (C2H5O2) som bildas i den andra reaktionen ovan kan sedan reagera med NO:
C2H5O2 + NO → C2H5O + NO2

Kvävedioxiden som bildas här kan sedan fotolyseras vidare enligt den allra första reaktionen ovan och bilda mer ozon.

Meteorologi
Syre
Møn

Møn är en ö sydost om Själlands kust, i Vordingborg kommun i Danmark. Ön är känd för sin vackra natur och sina fina badstränder. Öns huvudort är Stege. Ön har en storslagen rasbrant där havet eroderar ön. Detta berg kallas Møns Klint och når 143 meter över havet.

Møn ligger i Östersjön och avgränsar denna från Smålandsfarvandet. Norra delen av Møn ligger vid Faxe Bugt, den södra delen ligger vid viken Hjelm Bugt. I nordväst ligger Stege Bugt. I sydväst ligger Grønsund som skiljer Møn från Falster. 

Møn har broförbindelse med Själland genom Drottning Alexandrines bro och fördämningsvallen mot Bogø.

Møn ingick i de ursprungliga svenska kraven på danska landavträdelser inför förhandlingarna som ledde till freden i Roskilde 1658 Anspråken gavs dock upp tidigt i förhandlingarna.

I slutet av januari år 2007 skedde ett stort ras vid Møns Klint. Rasmassor av sand, lera och sten skapade en ny halvö söder om ön.

Areal:  hektar (237,47 km²)
Befolkningstäthet:  per km²
Befolkning:  personer (2020).
Största ort: Stege
Högsta punkt: Aborrebjerg (143 m), vid Møns klint

Galleri

Källor

Noter

Öar i Danmark större än 100 kvadratkilometer
Falster

Falster är en ö i Danmark som ligger mellan Själland, Møn och Lolland. Den är 514 km² stor och har  invånare (2020). Numera ingår Falster i Region Sjælland, men tidigare var ön en del av Storstrøms amt. Nykøbing Falster är öns största stad.

Referenser

 
Öar i Danmark större än 100 kvadratkilometer
E72

E72 eller Europaväg 72 är en 250 km lång europaväg som går mellan Bordeaux och Toulouse i Frankrike.

Standard
E72 är motorväg hela sträckan, och den har nummer A62.

Anslutningar

Källor

Europavägar
Stigbygelmuskeln

Stigbygelmuskeln (m. stapedius) är en av två muskler som finns i mellanörat. I mellanörat innanför trumhinnan finns också de tre hörselbenen. Trumhinnan och hörselbenen hammaren, städet och stigbygeln fungerar som en impedansomvandlare mellan de luftburna vibrationerna i  luft (ljud) och innerörats vätskefyllda system och förstärker på det sättet det ljud som kommer utifrån. Stigbygelmuskeln sitter mellan stigbygeln och städet (muskelns sena fäster på stigbygelknoppen) och har till uppgift att dämpa starka ljud till innerörat. Stigbygelmuskeln kallas också för "stapediusmuskeln". När stapediusmuskeln kontraheras dras stigbygeln bakåt och hörselbenskedjan stramas upp och rörligheten minskar. Denna reflex aktiveras vid en ljudnivå av ca 75-95 dB HL för rena toner. Reflexen skyddar främst mot ljud i basfrekvensområdet, Vid maximal kontraktion i stapediusmuskeln är dämpningen cirka 20 decibel för låga frekvenser.

Den andra muskeln i mellanörat fäster på hammarskaftet, m. tensor tympani.

Referenser

Externa länkar 
 Hörselvård
 huvud

Skelettmuskler
Örat
ABM

ABM kan syfta på 

 ABM (arkivering) – beteckning för olika samarbeten mellan arkiv, bibliotek, museer 
 ABM-avtalet –  ett bilateralt internationellt avtal som ingicks den 26 maj 1972 i Moskva mellan USA och Sovjetunionen
 ABM – en luftvärnsrobot avsedd att skydda mot kärnvapenbärande interkontinentala robotar Anti-ballistic missile, se antiballistisk robot
 ABM –  en typ av beräkningsmodell, se Agentbaserad modell
Örnahusen

Örnahusen är en ort i Östra Hoby socken i Simrishamns kommun, ungefär mitt på Österlens sydöstra kustremsa. Området avgränsades före 2015 till en småort för att därefter räknas som en del av tätorten Skillinge.

Samhället
I Örnahusen finns restaurang Jord & Bord Örnahusen, snickare, formgivare, researrangör, försäljning av indiska sjalar, grönsakshandlare (bondgården säljer säsongens grönsaker), krukmakeri och mycket mer.

Evenemang
Varje år, oftast i juli då alla sommargäster har kommit, samlas "Örnarna" till byafest. På byvägen dukas långbord för alla boende och deras vänner.

Historia
Den 24 maj 1944 havererade Boeing B-17 nummer 42-107178, ett flygplan av typen Boeing B-17G Flying Fortress i havet utanför Örnahusen.

Noter

Externa länkar
 ornahusen.nu (byalaget)

Österlen
Orter i Simrishamns kommun
Tidigare småorter i Sverige
Ciliarmuskeln

Ciliarmuskeln är en ringformad muskel i ögat som finns i ciliarkroppen som linsen är upphängd i. Den reglerar hur buktig linsen är. Om synen fokuseras på någonting långt bort vilar muskeln och linsen blir planare, och när synen fokuseras på något närbeläget, till exempel en dataskärm, spänns muskeln och linsen blir buktigare. Processen kallas för ackommodation och sker automatiskt utan viljans direkta inflytande. 

Vid cykloplegi förlamas ciliarmuskeln tillfälligt genom att man droppar till exempel Cyklogyl eller Atropin i ögat.

Externa länkar 
 Seende, färgblandning

Muskelsystemet
Ögat
Kontrastbländning

Kontrastbländning är ett synfenomen i form av bländning som inträffar då ljuskällors luminansskillnader är för stora. Ögat dras till det ljusaste och därför är det otrevligt om omgivningen runt det som är i blickfokus är alltför ljus.

Källor

Optik
Synuppfattning
Synergism

Synergism kan syfta på: 

Synergism (teologi) – en kristen teologisk lära inom soteriologin
Synergism (farmakologi)

Se även
Synergi
 Synergist
Uddeholm

För fartygen med detta namn, se M/S Uddeholm.

Uddeholm är en tätort i Hagfors kommun i norra Värmland.

Tätorten präglas av den i orten dominerande industrin Uddeholms AB.

Historia
Brukspatronen Bengt Gustaf Geijer d. ä. Han blev 1720 ägare till Uddeholms och Risbergs sätesgårdar samt Uddeholms hammare. Större delen av de egendomar som Geijer innehade vid sin död, hade dock köpts samman redan tidigare under en och samma ägare, Johan Karlström, vilken år 1668 hade anlagt Stjärnsfors bruk, föregångare till Uddeholmsbolagen. Geijer anlade flera hyttor och stångjärnshammare. 

Uddeholms bolag blev ett slags fideikommiss inom släkten Geijer och skulle efter hans död drivas gemensamt av hans barn i andra giftet och deras efterkommande. Testamentet ändrades visserligen i några detaljer av Geijers barn, men i huvudsak gällde dessa bestämmelser ända till 1835. Då kunde även andra än arvingarna få ingå i bolaget. 1870 ombildades det till Uddeholms aktiebolag. 

Åren 1746-1870 kännetecknas av en för den tiden storartad utveckling för Uddeholms bolag. Hyttor och hamrar anlades på skilda ställen, och tillverkningen ökade betydligt. Med förutseende ville ägarna konsolidera bolaget och köpte in betydande skogsarealer för att trygga dess framtid. Sedan bolaget övergått till aktiebolag fortsatte denna utveckling i ännu högre tempo. 

Wermlands enskilda bank öppnade ett kommissionskontor i Uddeholm den 15 augusti 1870. Wermlandsbanken fanns kvar på orten i över ett sekel, men kontoret har sedermera lagts ner.

Befolkningsutveckling

Avbildning på Stockholms centralstation
Vid ombyggnaden av Stockholms centralstation 1927 och tillkomsten av den nya Centralhallen utfördes på den östra sidan av vänthallen åtta väggmålningar med olika landskapsmotiv från Sverige. De är skapade av konstnärerna John Ericsson och Natan Johansson. Uddeholm är motivet på den femte målningen från norr.

Personer med anknytning till orten 

 August Herlenius direktör för Uddeholms AB, Jernkontoret mm
 Sören Gyll Försäljningschef och senare koncernchef
 Lisette Schulman född Stolpe, arbetade som PR-chef under Sören Gyll.

Se även 
Norra Råda socken

Noter 

Orter i Hagfors kommun
Svenska järnbruk
Herrgårdar i Värmland
Tätorter i Sverige
Audiogram

Ett audiogram är ett diagram som används för att redovisa resultaten av mätningar av en människas hörsel vid ett antal standardiserade testfrekvenser mätt med en audiometer. X-axeln representerar testfrekvenser mätt i Hertz (Hz) från 125 Hz till 8 000 Hz. Y-axeln visar ljudtrycksintensiteten mätt i decibel hearing level (dB HL) från -10 dB till cirka 120 dB i en logaritmisk skala. 

Man mäter för varje ljudfrekvens vid vilken ljudnivå som en testpersons öra kan uppfatta ljud i form av rena sinustoner (hörtröskel). Den undre hörgränsen definieras som den lägsta ljudtrycksnivå hos en sinusformig ljudvåg som vid en viss frekvens och givna betingelser i övrigt framkallar en hörselförnimmelse. 0 dB HL motsvarar en genomsnittlig ljudtrycksnivå vid vilket ett stort antal unga, öronfriska personer nätt och jämnt kan uppfatta ett ljud. Det innebär att individuella skillnader finns och för att avvika signifikant från genomsnittet (2 SD) innebär det, med standardiserad testmetodik enligt ISO 389, att normalområdet befinner sig mellan -10 och 20 dB HL. 

Hörtrösklar hos människor kan hittas genom att använda psykoakustiska test eller fysiologiska tester. Tonaudiometrin (som oftast åskådliggörs i audiogrammet) är ett psykoakustiskt test som innebär att olika toner presenteras vid specifika testfrekvenser och ljudintensiteter. Testpersonen medverkar aktivt genom att på ett eller annat sätt svara att tonen uppfattats. Den lägsta nivå vid vilken 50% av det presenterade stimulit uppfattats definieras som individens hörtröskel. 

Vid fysiologiska tester av hörselsystemet behöver testpersonen inte medvetet svara på givet stimuli. Detta kan t.ex. vara vid hjärnstamsaudiometri (ABR) som registrerar auditivt framkallade elektriska potentialskillnader i hörselnerv och hjärnstam, eller mätning av otoakustiska emissioner (OAE) som registrerar en aktiv biologisk aktivitet i innerörats yttre hårceller, antingen vid spontanaktivitet eller framkallat av ett externt stimuli.

Referenser

Noter 

Audiologi
Medicinska undersökningsmetoder
Murnau

Murnau kan syfta på:

 Murnau am Staffelsee – en köping (tyska Marktflecken) som tillhör Landkreis Garmisch-Partenkirchen i det bayerska regeringsområdet Oberbayern
 F. W. Murnau (1888–1931) – en tysk regissör av stumfilmer
Oktavbandsanalys

Oktavbandsanalys är en process då ett ljud, exempelvis buller, delas upp i en filterbank bestående av oktavband. Man kan på så sätt estimera effekten eller energin i det uppmätta ljudet i ett visst frekvensband. Oktavbandsanalys är exempelvis användbart vid bullerbekämpning eftersom man genom denna mätmetod kan undersöka i vilka frekvensband bullret är dominant. Denna kunskap kan sedan användas för att genomföra åtgärder som dämpar bullret i dessa frekvensband. Centerfrekvenserna för oktavbanden mellan 31.5 Hz och 16 kHz är standardiserade enligt följande:

31.5 Hz, 63 Hz, 125 Hz, 250 Hz, 500 Hz, 1 kHz, 2 kHz, 4 kHz, 8 kHz, 16 kHz

Ibland önskar man mer detaljerad information om ett ljuds frekvensegenskaper. Därför har en vidareutveckling av oktavbanden, de så kallade tredjedelsoktavbanden standardiserats. Denna filterbank byggs upp genom att varje oktavband delas upp i tre separata frekvensband.

Signalbehandling
Östra Hoby socken

Östra Hoby socken i Skåne ingick i Ingelstads härad, uppgick 1969 i Simrishamns stad och området ingår sedan 1971 i Simrishamns kommun och motsvarar från 2016 Östra Hoby distrikt.

Socknens areal är 15,84 kvadratkilometer varav 15,78 land. År 2000 fanns här 1 274 invånare. Fiskeläget Örnahusen, tätorten Skillinge samt kyrkbyn Östra Hoby med sockenkyrkan Östra Hoby kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Hoby socken. En del av socknen, Hyllinge, tillhörde före 1889 Luggude härad i Malmöhus län och överfördes då till samma härad och län som övriga socknen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Hoby församling och för de borgerliga frågorna bildades Hoby landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Borrby landskommun som 1969  uppgick i Simrishamns stad som 1971 ombildades till Simrishamns kommun. Församlingen uppgick 2000 i Borrby-Östra Hoby församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Östra Hoby, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Ingelstads härad. De indelta soldaterna tillhörde Södra skånska infanteriregementet, Ingelsta kompani och Skånska dragonregementet, Borreby skvadron, Svabeholms kompani.

Geografi
Östra Hoby socken ligger söder om Simrishamn på Österlen med Östersjökusten i öster. Socknen är en odlingsbygd.

I södra delen av socknens kust ligger Kyls strandbad

Fornlämningar
Tio boplatser och en gånggrift från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns gravhögar. Från järnåldern finns flatmarksgravar. Ett fynd av en guldhalsring har påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1358 Hooby och kommer från kyrkbyn. Förleden är oviss. Efterleden är by, 'gård; by'..

Se även
 Östra Hoby församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Simrishamns kommun
Socknar i Ingelstads härad
Borrbys geografi