Jean de la Vallée

Jean de la Vallée, född 1624 i Frankrike, död 9 mars 1696 i Stockholm, var en fransk-svensk arkitekt; kunglig arkitekt från 1651. Son till Marguerite de Villers och Simon de la Vallée. Gift 1654 med Anna Maria Böös. Adlad 1692 men löste aldrig ut sitt adelsbrev enligt riddarhusgenealog Per Nordenwall. Sonen Christoffer Johan adlades för faderns förtjänster 1695. Ätten utdog 1706. Vapenskölden i Riddarhuset med två blå gripdjur har så stora likheter med den italienska patricier ätten Della Valle att ett släktskap kan ha funnits.

Biografi 
Fadern Simon de la Vallée dödades 1642, mitt under planeringen av Riddarhuset. Sonen Jean fick ta över efter att flera andra arkitekter varit involverade. de la Vallée utnämndes därefter till riksarkitekt och var Kungl. arkitekt mellan 1651 och 1680. de la Vallée var den förste svenske konstnär som fick statligt bekostad utbildning i konstcentra som Paris och Rom. Hans främsta verk är ombyggnadsprojektet för slottet Tre Kronor i romersk klassicism, en föregångare till Nicodemus Tessin den yngres slott och projekterade slottsomgivningar.

de la Vallées karriär tog under 1660-talet en annan vändning då han kallades att bygga upp Kommerskollegium och då han 1671 valdes till borgmästare i ämbets- och byggningskollegium. Ända till slutet av sin levnad lade han stadsplaneförslag och ritningar till privata byggnader. Han utbildade flera skickliga arkitekter och ingenjörer med svärsonen Mathias Spieler i spetsen. En av de la Vallées underarkitekter var landsmannen Johan Mel som fortsatte som fortifikationsarkitekt i provinserna. I en handling i Kammararkivet från 1686 skriver de la Vallee att han och hans elever skapat många estetiskt tilltalande byggnader i rikets städer såväl som på landet. Dessa skulle visa hur väl arkitekten använt statsmedlen för vilka han var redovisningsskyldig under Karl XI:s reduktion.

Den mest kända byggnaden av de la Vallée är Riddarhuset, vars fasader dock utformades av Justus Vingboons och kompletterades med de stora rundfönster som anses som ett signum för Jean de la Vallée. Det är främst det vackra, karnissvängda koppartaket som bildat skola men även fasadindelningen med stora pilastrar mot synligt murtegel. Det tvådelade taket blev snart stilideal på alla förnäma hus från timrade herrgårdar till stadspalats i sten, en taktyp som var vanlig till 1700-talets mitt. de la Vallées namn är också förknippat med de första centralkyrkorna i Stockholm av italiensk-holländsk typ som Katarina och Hedvig Eleonora kyrkor. Som privatarkitekt stod de la Vallée särskilt nära den holländska republikens klassiska arkitektur där fasaderna indelas av kolossalpilastrar, trefönstergrupp i mittpartiet (Karlberg, Venngarn, Mariedal, van der Nootska palatset) gavelkrön häröver samt högt valmat tak, i Sverige senare utvecklat till säteritak med två fall.

Ritningar av Jean de la Vallée finns i Nationalmuseum, Stadsarkivet och Riddarhusarkivet samt studieteckningar av ännu ej utförda herrgårdar i Granhammarssamlingen, Nordiska museets arkiv. Dessa har i forskningen ofta hopblandats med ritningar av Tessin den äldre. Ett problem är att få fasadritningar i större skala har bevarats av de la Vallée. Däremot finns flera små kopior som av Katarina kyrka, Näsby med flera. Det är endast i Riddarhusritningarna betraktaren kan förmärka arkitektens drivna ritstil, särskilt i presentationsritningen från 1666, men även i den närmast kompletta serien av arbetsritningar i stort format i Riddarhusarkivet.

Jean de la Vallée var därtill en skicklig trädgårdsarkitekt med en egenartad blandning av franskt och italienskt. Fortfarande "nyupptäcks" dennes verk, exempelvis Rydboholms barockpark av vilken endast en stor damm och några terrasser finns kvar, till vilken ritningsförslagen påträffades i Skoklosters ritningssamling 2002 och perifera avläggare som den för ätten Svab vid dess bergsmansgård i Dalarna. En av de la Vallées döttrar var gift Svab. Bland arkitektens stadsplaner skall i första hand nämnas Carl Gustafs stad, Eskilstuna samt flera outförda förslag till Slussenområdet i Stockholm 1680, hantverksstad vid Danviken samt förslag till Nya Lidköping för greve Magnus Gabriel De la Gardie för vilken de la Vallée utförde många arbeten.

Byggnadsverk i urval 
 Riddarhuspalatset, takarkitektur, planerade flyglar
 Axel Oxenstiernas palats, ofullbordat
 Orangeriet på Ulriksdals slottsområde
 Bondeska palatset, Stockholm
 Thomas van der Noots palats, attribuerat, stucktak av Mathias Spieler
 Paulis malmgård vid Folkungagatan, nu Katolska domkyrkans församlingshus, attribuerat
 Tukthuset, Stockholms barnhusområde
 Fredrikshovs slott, fd de la Valléeska malmgården. Villabyggnad i korsform ca 1660, Östermalm
 Skoklosters slott, trädgårdsanläggning, projekt till sjögård
 Rydboholms slott, flera förslag till barockpark från 1660-talet i Skoklostersamlingen
 Hässelby slott, Spånga, gårdskapell och bibliotek i vindsetaget, flyglar
 Karlbergs slott
 Ekolsunds slott, Uppland
 Näsby slott, Täby kommun, attribuerat utifrån projektritningar i Nationalmuseum
 Runsa slott, Uppland, attribuerat
 Tärnö, Södermanland, modernisering (byggherre som Djursholm), attribuerat
 Fullerö slott, attribuerat
 Stenhammars slott, Södermanland
 Katarina kyrka
 Hedvig Eleonora kyrka
 Mora kyrka, tornspira
 Wrangelska palatset, trappanläggning, altaner m.m.
 Mariedals slott, Ova socken, Västergötland, attribuerat
 Öster Malma slott, Södermanland
 Stora Hornsberg, rivet 1890-talet, Kungsholmen
 Venngarns slott (1653–1670)
 Lejonanckerska klädesfabriken Malongen, Malmgårdsvägen i Stockholm, attribution
Djursholms slott, byggherre som Tärnö. Äv. Tessin d.ä. konsulterades

Referenser

Noter

Tryckta källor 
  
 Rollenhagen Tilly, Linnéa,  "De maître maçon à architecte: Simon et Jean de la Vallée en Suède " i Olga Medvedkova (dir.)  Les Européens : ces architectes qui ont conçu l’Europe (1450-1950), Paris 2017, s. 107-127.

Svenska arkitekter under 1600-talet
Konstnärer verksamma vid Drottningholms slott
Svenskt adlade
Födda 1624
Avlidna 1696
Män
Representerade vid Nationalmuseum