kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Béla I av Ungern

Béla I, född ca 1016 död 1063, kung av Ungern från 1060. Bela I var kusin till Stefan I av Ungern. Han växte upp i Polen men återvände senare till Ungern. Han stupade i krig 1063.

Biografi

Tidigt liv 
Béla I var barnbarn till fursten Gézas yngre bror Mihail. Hans far var förmodligen Vazul, dock framställer samtida krönikor Vazuls lillebror, Ladislaus Szár, som hans far. Skälet till det var, att Vazul reste opposition mot Stefan I, så det hade varit politiskt "obekvämt" att fastställa, att de följande kungarna av Árpáddynastin var Vazuls avkomlingar.

Bélas födelseår är inte exakt fastställt. Han omnämns först, när han flyttade till Polen med sin bröder, Andreas och Levente. Enligt krönikorna ville prins Peter mörda dem, för att säkra sin position på den ungerska tronen. Stefan I kunde inte beskydda sina kusiner i de sista åren av sitt liv, så han rådde dem att flytta utomlands.

Först flyttade prinsarna till nuvarande Tjeckien, där de var gäster vid prins Ulriks hov. Här mötte de den polske fursten Micislav, som också var där som flykting. Sedan Micislav hade kunnat vinna sitt land tillbaka, följde de ungerska prinsarna med honom till Polen, där Béla hjälpte fursten i hans värv. Till exempel förde Béla den polska armén mot pommeranerna, och han vann. Som belöning kunde han gifta sig med Richeza, den polske furstens dotter.

Tronarvinge

Emellertid reste sig ungrarna mot Peter, och Bélas bror Andreas blir erbjuden den ungerska tronen. Andreas kallade tillbaka Béla till Ungern och gav honom en tredjedel av landet.
Peter hade inte någon son, så Béla blev kunglig arvinge. Béla bevisade sin militära begåvning i krigen mot den tysk-romerska kejsaren Henrik III. Han vann också tillbaka södra Ungern från den kroatiska och bysantinska ockupationen.

Andreas fick en son, Salomon. Béla hade ingenting emot den sjuårige Salomons kröning, men hans fiender lätt Andreas tro, att Béla ville ha kronan. Eftersom han inte kände sig säker, flyttade Béla till Polen igen. Där organiserade han en armé, och 1061 angrep han Ungern. Andreas stupade i strid.

Regeringstid 

Efter sin seger gick Béla till Székesfehérvár, när han kröntes. Folket som samlades här fordrade att den hedniska ordningen skulle återställas, vilket utlöste János hednauppror. Rörelsen leddes av Johan, son till Vata (Vatafia János, bokstavlig betydelse "Johan Vatasson"). Béla bad om att få tre dagar för att tänka över saken, men därefter kallade han samman en armé från städerna i närheten och förstörde den hedniska rörelsen, som var den sista i Ungern.

Sedan han hade stabiliserat sin makt, gjorde Béla mycket för den kulturella och ekonomiska utvecklingen av Ungern. Han ville försvara landet mot Henrik IV 1063, men kunde inte avsluta kampen, för han dog i sitt palats i Dömös.

Béla begravdes i kyrkan i Szekszárd.

Familj 
Gift 1033 med Richeza, prinsessa av Polen

Barn:
 Géza I av Ungern
 Ladislaus I av Ungern (Laszlo I)
samt ytterligare sju barn

Galleri

Referenser 

Födda 1016
Avlidna 1063
Ungerns regenter
Huset Árpád
Män
Kungligheter som stupat i strid
Personer i Ungern under 1000-talet
László IV av Ungern

László IV, Ladislaus IV, född 1262 i Kőrösszeg, död 1290, var kung av Ungern 1272-1290. Han var son till Stefan V av Ungern.

Biografi
Som barn till den kumanska prinsessan Elisabet fick han tillnamnet "Kuman". Hans viktigaste beslut var att 1278 ge samma status till den kumanska adeln (som levde i Ungern sedan Bela IV av Ungerns regeringstid) som den ungerska hade. Som ett ödets ironi blev han senare mördad av just kumanska adelsmän.

För att utnyttja läget med den svaga kungamakten i Ungern, bestämde 1273 den tjeckiske kungen Ottokar II av huset Přemyslid att man skulle anfalla Ungern. Ungerska adelskapet förenade sig då en sista gång.

Vändpunkten kom när kung László gick samman med kejsar Rudolf I av Tysk-romerska riket. Tillsammans vann de kampen i Böhmen och därmed säkrade Rudolf sin makt, något László inte lyckades göra för sin del. 

Alla reformförsök av László misslyckades och 1290 anföll tre kumanska adelsmän och mördade honom. Motivet bakom mordet är inte känt, men det är möjligt att oligarken Kopasz Borsa beordrade kumanerna att mörda László. Kopasz Borsa är en central person i det tidiga 1300-talets Ungern.

Referenser 

 Szűcs Jenő: Az utolsó Árpádok, História – MTA Történettudományi Intézete – 1993, 
 Kristó Gyula: IV. László (In.: Kristó Gyula – Makk Ferenc: Az Árpádok – fejedelmek és királyok, )
 Kőfalvi Tamás: Kun László (Rubicon 1998/9-10)
 Kristó Gyula: Háborúk és hadviselés az Árpádok korában, Szukits Könyvkiadó – 2003, 

Ungerns regenter
Huset Árpád
Män
Födda 1262
Avlidna 1290
Personer i Ungern under 1200-talet
Stefan V av Ungern

Stefan V, född 1239 på ön Csepel, död 1272, var kung av Ungern 1270-1272.

Biografi
Han var son till Bela IV av Ungern, vilken gjorde honom till rex junior 1257 genom att anförtro honom den östra landsdelen. 1259 fick han södra Steierland. Därefter stred Stefan mot sin far, som han ansåg driva en för försiktig politik. Stefan var däremot stridslysten.

1265 vann Stefan kriget och blev den fullmäktige fursten av östra Ungern. 1270 ärvde han tronen.

Kung Stefans viktigaste framgång var att gifta bort sin dotter Maria med Anjouregenten, Karl, kung av Sicilien. Därmed säkerställde han Ungerns framtid efter huset Árpád. 

Stefan V av Ungern hade en syster, Margareta, som helgonförklarades av katolska kyrkan. Hon gav namn åt Margaretenö i Donaus Budapestdel.

Barn
Ladislaus IV av Ungern

Galleri

Referenser 

Ungerns regenter
Huset Árpád
Män
Födda 1239
Avlidna 1272
Personer i Ungern under 1200-talet
Lantanoider

Lantanoider är en grupp grundämnen som inkluderar lantan (atomnummer 57) och grundämnena med atomnummer 58–71, lantaniderna. Ibland används lantanider som beteckning för alla lantanoider, inklusive lantan, och ibland räknas lutetium bort. Lantanoiderna är en delmängd av övergångsmetallerna och av de sällsynta jordartsmetallerna.

Lantanoiderna har synnerligen likartade egenskaper och förekommer i naturen i blandning med varandra, främst i mineralet monazit. Tekniskt har de använts i cerblandmetaller, som färggivare i bildrör för färg-TV eller inom NMR-spektroskopin.

Ingående grundämnen

Se även 
 periodiska systemet
 aktinoider

Referenser

Noter

Källor 
 
 

Periodiska systemet
Béla II av Ungern

Bela II (född cirka 1109 i Esztergom, död 13 februari 1141; begravd i Székesfehérvár) var kung av Ungern 1131-1141. 

Han var son till Álmos, hertig av Kroatien. Bela II kallades också "den Blinde", då han som gosse bländades på befallning av Koloman, flydde till Bysans och återkallades därifrån av Stefan II av Ungern, och blev 1131 dennes efterträdare som kung. Han tillbakavisade med framgång flera försök från kusinen Boris att störta honom. Han var far till Géza II av Ungern och Laszlo II av Ungern.

Referenser 

 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939

Födda 1109
Avlidna 1141
Ungerns regenter
Huset Árpád
Män
Personer i Ungern under 1100-talet
Andreas III av Ungern

Andreas III av Ungern (; ; ), född omkring 1265 i Venedig i Venedig, död 14 januari 1301 i Buda i Ungern, var en ungersk och kroatisk kung som regerade från 1290 fram till sin död.

Biografi 

Han var sonson till Andreas II, och var först gift med Fennena av Kujáva, senare med Agnes av Österrike. Kungamakten var under hans regering redan från början mycket svag, vilket var ett resultat av konflikter mellan olika ätter inom aristokratin. Han kom även i konflikt om tronen med Albrekt I och Karl Martell, men lyckades dock hävda sin ställning. Han var den siste kvarvarande ättlingen av huset Árpád och med hans död den 14 januari 1301 slocknade ätten ut på manssidan.

Anfäder

Referenser

Externa länkar 

 

Ungerns regenter
Huset Árpád
Män
Avlidna 1301
Personer i Ungern under 1200-talet
Personer i Ungern under 1300-talet
Christer Fant

Christer Michael Fant, född 10 mars 1953 i Sigtuna, Stockholms län, är en svensk skådespelare. Han är bland annat känd för att ha spelat rollen som elaka Måns i SVT:s julkalender Pelle Svanslös (1997).

Biografi 
Christer Fant är född i Sigtuna och växte upp i Stocksund med föräldrarna George Fant och Ulla af Ugglas. Fant utbildade sig på en naturvetenskaplig linje i gymnasiet och började läsa vetenskapsfilosofi och kemi på Uppsala universitet. Efter ett tag hoppade han av universitetet för att istället studera på Scenskolan i Göteborg (1976–1979).

Fant spelade betjänten Melker i Sveriges Radios julkalender Allt du önskar (2011). Han har också varit programledare för TV-programmet Guldslipsen.

Familj 
Christer Fant bor på Södermalm med sin sambo och tillsammans har de två barn.

Filmografi (i urval) 

 (julkalender)

 (julkalender)

 (röst som katten Monty)

 (röst som Tagg)

Teater

Roller (ej komplett) 
Källa:

Källor

Fotnoter

Externa länkar 

Svenska scenskådespelare
Svenska skådespelare under 2000-talet
Svenska skådespelare under 1900-talet
Alumner från Teaterhögskolan i Göteborg
Svenska röstskådespelare
Personer från Sigtuna
Födda 1953
Levande personer
Män
Joseph Liouville

Joseph Liouville, född 24 mars 1809 i Saint-Omer, död 8 september 1882 i Paris, var en fransk matematiker.

Liouville blev 1827 ingenjör, men lämnade snart den praktiska banan för att uteslutande ägna sig åt matematiken. Han blev professor vid École polytechnique 1833, vid Faculté des sciences och Collège de France 1839, ledamot av Franska vetenskapsakademin 1839 och medlem av Bureau des longitudes 1841. År 1848 valdes han till ledamot av konstituerande församlingen, där han utmärkte sig genom sina demokratiska tendenser, men lämnade snart den politiska banan och sysselsatte sig därefter enbart med vetenskaplig forskning och med sitt lärarkall.

Liouville invaldes 1851 som utländsk ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien. Som vetenskaplig författare var Liouville ovanligt produktiv. Antalet av hans utgivna avhandlingar eller uppsatser uppgår till nästan 400. Bland den mängd olika frågor inom den rena och tillämpade matematiken, som han behandlade, kan särskilt nämnas teorin för differentialer med bråkindices, en teori, som egentligen blivit grundlagd först av Liouville, samt teorin för de elliptiska funktionerna, vilken av honom utvecklade avseende flera viktiga detaljfrågor.

För övrigt ägnade han ett stort antal avhandlingar åt talteorin, celesta mekaniken, högre algebran, differentialekvationers integration, definita integraler och åtskilliga andra transcendenta funktioner. Han utövade även stort inflytande på matematikens utveckling dels genom sin ovanligt stora förmåga som föreläsare och lärare, dels genom den av honom grundlagda tidskriften Journal de mathematiques pures et appliquées, som utkom med 39 band (1836-74) under hans ledning.

Källor

Noter 

Franska professorer i matematik
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Personer verksamma vid Collège de France
Ledamöter av Franska vetenskapsakademien
Matematiker under 1800-talet
Franska forskare under 1800-talet
Personer från Pas-de-Calais
Födda 1809
Avlidna 1882
Män
Ugglan
Alumner från École polytechnique
Kommendörer av Hederslegionen
Ledamöter av Royal Society
Géza I av Ungern

Géza I, född cirka 1040, död 25 april 1077, var hertig av Ungern från 1063 och kung av Ungern från 1074 till sin död. Han var son till Bela I av Ungern, och den polske kungen Mieszko II:s dotter Adelajda. Han efterträddes av sin bror Ladislaus I.

Vid sin kröning fick Géza en krona av den bysantinske kejsaren Mikael VII Ducas i vilken kung Stefan I:s antika krona hade inkorporerats. Gézas korta styre präglades av allmän oro i riket. Han erövrade i alla fall Kroatien från sin svåger Dmitar Zvonimir. Han gifte sig två gånger; först med Sophia von Looz, dotter till greven av Looz, och sedan med Synadene, en av kejsaren Nikeforos III:s syster/brorsdöttrar. I sitt första äktenskap fick han två barn, Koloman av Ungern och prins Álmos.

Referenser 

Ungerns regenter
Huset Árpád
Födda 1040
Avlidna 1077
Män
Personer i Ungern under 1000-talet
László I av Ungern

"Ladislaus I" omdirigerar hit. För hertigen av Opole, se Ladislaus av Opole. För polska furstar, se Vladislav I.

László I, eller Ladislaus I, "den helige", född cirka 1040 i Krakow, Polen, död 29 juli 1095, var kung av Ungern mellan 1077 och 1095.

Han var son till Béla I och Rikissa, dotter till den polske kungen Mieszko. Ladislaus tillhörde Árpáddynastin.

Ladislaus kom till Ungern 1048, men 1059 måste han fly tillbaka till Krakow från Andreas I.

Till 1085 levde han ett mycket riskabelt liv. Han deltog i slag och ofta måste han fly från olika högadligas egna arméer.

Under hans och hans sons, Kolomans, regering stabiliserades feodalismen i Ungern. Ladislaus införde stränga lagar, exempelvis bestraffade man hönsstöld (och stöld i allmänhet till värde av en höna) med död - om gärningsmannen inte flydde till en kyrka. Det fanns en stor skillnad i bestraffning av vanligt folk och adliga. Vanligt folk bestraffades huvudsakligen med döden i fall av stöld, men adelmän straffade bara med tvångsarbete.

De som påträffades utövande hedniska seder måste betala mycket. De som inte gick till kyrkan på söndagarna bestraffades kroppsligen.

Ladislaus skyddade Ungern från en kumansk invasion och utvidgade Ungern i sydvästlig riktning, genom att erövra Kroatien och Slovenien. Bysans intressen skadades därmed och de hetsade kumaner att åter angripa Ungern, varför Ladislaus måste avbryta erövringarna i Kroatien.

Ladislaus blev heligförklarad 1192.

Referenser 

Födda 1040
Ungerska helgon
Avlidna 1095
Ungerns regenter
Huset Árpád
Män
Personer i Ungern under 1000-talet
1301

1301 (MCCCI) var ett normalår som började en söndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Maj 
19 maj – Novgoroderna besegrar svenskarna i slaget vid Landskrona samt erövrar och river fästet.

Okänt datum 
Manchester får stadsprivilegium.
Titeln Prins av Wales börjar användas. Edvard I av England erövrar Wales och ger titeln till sin arvinge, prins Edvard (senare Edvard II av England) i Caernarfon.

Födda 
Prins Morikuni.
Ingeborg Håkansdotter (omkring detta år).

Avlidna 
 14 januari – Andreas III, kung av Ungern sedan 1290, den sista av huset Árpád på manssidan.
 Gertrud Morneweg, tysk bankir.

Referenser

Externa länkar
Vladislav I av Polen

Vladislav I Alnshög (polska: Władysław I Łokietek), född 1260/1261, död 2 mars 1333, var kung över Polen åren 1320–1333. Han var gift med Jadwiga Kaliska.

Vladislaw var härskare och furste över Kujavien i Polen. Han lyckades genom att besegra en rad polska länsherrar att ena Polen, som under en längre tid varit splittrad i olika mindre furstendömen. Han lät sig 1320 krönas som hela Polens kung. År 1315 ingick han en gemensam förbundspakt med alla de nordiska länderna. Han förde flera krig mot Tyska orden.

Barn 
 Stefan
 Wladyslaw
 Kunegunda
 Elzbieta av Polen, gift med Karl I Robert av Ungern
 Kasimir III av Polen

Referenser

Externa länkar

Polens regenter
Huset Piast
Födda 1260-talet
Avlidna 1333
Män
Personer i Polen under 1300-talet
Transuraner

Transuraner kallas de grundämnen som har atomnummer högre än uran, det vill säga från 93 och uppåt. Det tyngsta bekräftade grundämnet oganesson är ytterst instabilt och hade 2007 endast lyckats bekräfta tre atomer av isotopen 294Og. Några ämnen med atomnummer 119 och däröver är inte kända, men upptäckarna har påbörjat liknande experiment i hopp om att kunna skapa grundämne 120 (unbinilium) från 58Fe och 244Pu. Isotoper av unbinilium förutspås en halveringstid på någon mikrosekund.

Det enda transuran som förekommer naturligt på jorden är plutonium, om än i ytterst små mängder. Övriga transuraner har bara hittats i kärnreaktorer och laboratorier och kallas därför för "syntetiska" grundämnen. Man har dock sett dem på andra ställen i universum, framför allt i supernovor.

Egenskaper 
Alla kända transuraner är radioaktiva och måste hanteras därefter.

Somliga transuraner är ytterst kortlivade, och därför svåra att skaffa sig detaljkunskap om. De sönderfaller dock så fort att det inte finns några hälso- och miljöeffekter utanför laboratoriemiljö. I vissa fall har man lyckats framställa bara några få atomer, vilket försvårar möjligheten att undersöka ämnets egenskaper. Genom teoretiska beräkningar och slutsatser av ämnets placering i det periodiska systemet har man dock gissat sig till vissa egenskaper.

Andra transuraner är så stabila att de kan framställas i sådana mängder att det går att använda dem till något. Dessa ämnens fysiska och kemiska egenskaperna är också bättre utforskade. De kan bli miljöproblem genom att ämnena själva eller deras sönderfallsprodukter är långlivade.

Namngivning 
De ämnen vars egenskaper har kunnat kartläggas har efter internationell överenskommelse givits ett latiniserat namn som hedrar någon betydelsefull kärnforskare eller den plats, där ämnet första gången framställdes.

De ämnen där få fysiska och kemiska egenskaper är fastställda tilldelas ett provisoriskt, latiniserat namn för atomnumret, siffra för siffra. Den provisoriska kemiska beteckningen blir initialerna i räkneorden. För närvarande gäller detta inga kända grundämnen.

Lista över transuraner

Noter

Källor 
 Periodic Table, publicerad av Lenntech (Delft, Nederländerna) 

Periodiska systemet
Kärnfysik
CD-ROM

CD-ROM, akronym för Compact Disc - Read Only Memory är en typ av CD-skiva för optisk datalagring. Den blev allt populärare under tidigt 1990-tal.

Se även
 ATAPI
 Diskett
 WORM

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Datorteknik
Fastighet

En fastighet är ett mark- eller vattenområde eller en volym som är fast egendom med tillhörande fastighetstillbehör (till exempel byggnader, andra anläggningar och växtlighet), som utgör en rättslig enhet. I dagligt tal används ordet fastighet ofta oegentligt om en byggnad, men denna användning har inte stöd i jordabalken. 

En fastighets omfattning vid ett visst tillfälle, inklusive andelar i samfälligheter och vilka rättigheter den har tillgång till eller belastas av (se servitut), är resultatet av alla rättsligt giltiga förändringar (fastighetsbildning) den genomgått sedan dess tillkomst. Dessa förändringar finns dokumenterade i förrättningsakter som i Sverige finns lagrade i Lantmäteriets digitala arkiv Arken. För att få säker visshet om vari en fastighet består måste dessa äldre förrättningsakter studeras. Fastighetsregistret inklusive registerkartan ger en icke rättsligt gällande, och inte heller garanterat korrekt, översikt över fastighetsindelningen, fastigheternas omfång, deras rättigheter med mera.

Lagstiftningen i Norden 

För en översikt av lagstiftningen i Sverige se Fastighetslagstiftning i Sverige.

I Sverige utgår fastighetslagstiftningen från jordabalken som definierar begreppet fastighet. Fastighetsbildning, det vill säga regler och villkor kring detta, regleras av fastighetsbildningslagen. I Norden generellt har alla fastigheter en specifik beteckning.

Se även  
 Affärsfastighet
 Fastighetsmäklare
 Fastighetsskatt
 Fastighetsskötare
 Kvarter
 Lantmäteriet
 Mäklare
 Privatmäklare
 Samfällighet
 Servitut
 Tomt
 Tomträtt
 Byggnad

Källhänvisningar

Externa länkar 
 Svenska Lantmäteriet
 Finska Lantmäteriverket
 Fastighetsregistret i Gävle AB

Fastighetsförvaltning
Fastighetsrätt
Filip

Filip eller Philip är ett mansnamn, av grekiska Philippos som betyder 'hästvän'. Under medeltiden användes formen Filpus. Den kvinnliga formen är Filippa.

I Sverige har namnet varit mycket populärt som dopnamn sedan 1980-talet. Mellan 1998 och 2001 pendlade Filip mellan första och andra plats på topplistan. Den 31 december 2013 fanns det totalt      40 814 män i Sverige med namnet Filip eller Philip, varav 28 558 med det som tilltalsnamn. År 2011 fick 614 pojkar namnet, varav 423 fick det som tilltalsnamn. Cirka två tredjedelar (17906) av dem som har Filip som tilltalsnamn stavar med F.

Namnsdag: i Finland 8 mars, i Sverige 2 maj.

Personer med förnamnet Filip/Philip

Kungliga personer

Sverige
Filip, kung (död 1118)
Filip, prins (död e. 1200), son till kung Erik den helige
Filip, prins (död 1251), son till kung Knut II
Karl Filip, prins (1601-1622), son till kung Karl IX
Carl Philip, prins (f. 1979), son till kung Carl XVI Gustaf

Belgien
Philippe av Belgien

Danmark
Filip Ferdinand, prins (1519-1520), son till kung Kristian II

Frankrike
Filip I
Filip II
Filip III
Filip IV
Filip V
Filip VI

Makedonien
Filip II
Filip III

Spanien
Filip I (Kastilien)
Filip II (Filip I i Portugal)
Filip III (Filip II i Portugal)
Filip IV (Filip III i Portugal)
Filip V
Felipe VI

Storbritannien
Prins Philip, hertig av Edinburgh

Tyska furstendömen
Filip I, regerande lantgreve av Hessen, kallad den ädelmodige
Filip av Schwaben

Andra personer med förnamnet Filip
Filippus, motpåve
Carl Philipp Emanuel Bach, tysk tonsättare
Filip Ericsson, seglare, OS-guld 1912
Filip Hammar, svensk författare, journalist och programledare i TV
Filip Helander, fotbollsspelare
Filip Johansson, fotbolls- och bandyspelare 
Philip Kirkorov,  bulgarisk-armenisk sångare, skådespelare, musikalartist och tv-personlighet
Filip Knutsson
Filip Kristensson, politiker (Fp), landshövding
Phil Lynott, irländsk musiker och ledare för hårdrocksgruppen Thin Lizzy
Philippe Pétain, fransk marskalk
Philip Roth, amerikansk författare
Philip Sandblom, professor i kirurgi, universitetsrektor
Philipp Scheidemann, tysk politiker, rikskansler
Philip von Schantz, konstnär, målare och grafiker
Filip Skoglund, bandyspelare
Georg Philipp Telemann, tysk tonsättare
Philip Zandén, svensk skådespelare och regissör.

Fiktiva personer med förnamnet Filip
 Filip, rockvaktmästare i Ragnar Josephsons drama Kanske en diktare från 1932

Olika stavningar
Nedan följer en lista över olika stavningar av namnet Filip. Siffran inom parentes anger antalet personer i Sverige med den stavningen (31 december 2013).
 Filip (25229)
 Philip (15629) 
 Phillip (293) 
 Filiph (274)
 Philipp (197)
 Fhilip (78)
 Filipp (33)
 Philiph (18)
 Fillip (15)
 Phillipp (2)
 Fiilip (1)
 Fillipp (1)

Se även
Philips, företag

Källor 

Grekiska förnamn
Svenska förnamn
Svenska mansnamn
Drop-In

Drop-In, alternativt Drop In, var ett ungdomsprogram i svensk TV, som leddes av Kersti Adams-Ray och Klas Burling. 
Premiärprogrammet sändes 6 oktober 1963, och det trettionde och sista programmet sändes 5 mars 1967. 

Husband var The Telstars, ett svenskt pop/jazzband bestående av studiomusiker med bland annat arrangören Marcus Österdahl. Producenter var Lasse Sarri och från 1964 Bo Billtén.

Den 30 oktober 1963 spelade The Beatles, som var på sin första utlandsturné, in ett nu klassiskt program i svensk TV,  där huvudattraktionen i programmet var Lill-Babs. Programmet sändes 3 november.

Referenser

Barn- och ungdomsprogram i Sveriges Television