kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sätila

Denna artikel handlar om tätorten Sätila. För socknen, se Sätila socken.

Sätila () är en tätort i Marks kommun och kyrkbyn i Sätila socken i sydvästra Västergötland. Den ligger vid Storåns utlopp i Lygnern. Sätila ligger 20 kilometer nordväst om kommuncentret Kinna, 45 kilometer sydost om Göteborg, 45 kilometer sydväst om Borås och 30 kilometer öster om Kungsbacka. Befolkningsmängden uppgick år 2020 till 1 351 invånare.

Befolkningsutveckling

Samhället
I orten ligger Sätila kyrka och mössföretaget Sätila of Sweden som gjorde Stenmarksmössan. I orten verkar även andra företag, såsom Sätila Bygg, Nykab, Monzon och Swedefish. Det finns en 0-9-skola, flera dagis/förskolor, mataffär (Carlssons Affär), bank (Sparbanken Sjuhärad), Apotek (Kronans), vårdcentral och folktandvård. Sedan några år tillbaka finns även ett gym (Hälsohuset) och en crossfitlokal (Hälsoboxen vid Sätila Bygg). Dessutom håller en padelhall på att byggas jämte Hälsoboxen.

Sätila har en kombinerad restaurang och pizzeria, Båthuset, ett pensionat, Kajutan, samt en spaanläggning Lygnern Spa.

Det finns kommunikationer (buss) med Göteborg och Skene/Kinna.

Idrott
Sätila har flera olika idrottsföreningar med aktiva medlemmar, bland annat Sätila Sportklubb (SSK) och Sätila Basket samt Orienteringsklubben OK Räven. Inom Sätila Sportklubb finns aktiva medlemmar från 6 år upp till seniorer i både herr- och damlag. SSK har även en friskvårdssektion som sköter om bland annat elljusspåret och att göra skidspår på vintern. Dessutom finns det numera en boule-sektion.

I Sätila finns även Karateklubben Wado Kenkyukai.

Längs med Sätila Sand / Lygnevi finns en discgolfbana med 9 hål i strandskogen.

Basketföreningen Sätila basket, med ett flertal säsonger i damelitserien är från säsongen 2006/2007 en farmarklubb till elitlaget Mark Basket/Marbo Basket.

Personer från Sätila
Jacob Otto Hoof
Peter Askergren

Bilder

Se även
Fartygstrafik på Lygnern

Referenser

Noter

Tätorter i Sverige
Orter i Marks kommun
Sätra brunn

Sätra brunn är en tätort i Sala kommun. Orten är känd som kurort och genomkorsas av länsväg U 771.

Sätra brunns kurort 

År 1700 upptäcktes en källa med hög mineralhalt av provincialmedicus Samuel Skragge, vilket ledde till etableringen av en kurortsverksamhet. 1747 donerade biskop Andreas Kalsenius kurorten till Uppsala universitet, i vars ägo anläggningen var fram till 1998. Sedan 2002 drivs Sätra brunn av Sätra Brunn ekonomisk förening och verksamheten består främst av konferenser, spa, restaurang och logi.

Sätra brunns kyrka 

Sätra brunns kyrka som idag finns på området invigdes 1867 av biskop Carl Olof Björling och har främst fungerat som sommarkyrka, även om vissa gudstjänster har hållits på vintern. Under Kila kyrkas renovering 1935–1936 fungerade Sätra brunns kyrka som församlingskyrka för Kila församling.

Befolkningsutveckling

Se även
Fläckebo socken
Kila socken
Badelundaåsen

Referenser

Externa länkar 

Orter i Sala kommun
Tätorter i Sverige
Söderala

Söderala är en ort i Söderhamns kommun i Hälsingland och kyrkbyn i Söderala socken. Söderala ligger strax söder om riksväg 50 cirka 6 kilometer väster om Söderhamn. Söderala var till 2015 avgränsad till en egen tätort, men växte 2015 samman med Marmaverken och Marmaskogen, vilken tätort av SCB gavs namnet Marmaskogen och Söderala.

Befolkningsutveckling

Kända personer från Söderala
 Arne Geijer
 Olle Häger
 Mare Kandre
 Jan Johansson
 Set Persson
 Nils Färnström

Se även 
 Söderala socken
 Söderala kyrka

Källor

Litteratur 
 Häger, Olle (1935-); Bondens år och bagarens bilder, LT:s förlag, Stockholm, 1987, , LIBRIS-id 7253099
 Qvarnström, A.W.: Anteckningar om Söderala socken i Gefleborgs län (1901-1903)
 Bodlund, A.: Söderala förr och nu. En 800-årig hälsingesockens historia (1958)
 Hallström, Jan Erik: Patriarken från Söderala - Jonas Olsson of Bishop Hill 1802-1898 (2016) 
 Hallström, Jan Erik: Söderala sockenstämmoprotokoll 1843-1846 (2016) 
 Hallström, Jan Erik: The Patriarch from Helsingland - Jonas Olson of Bishop Hill. Early Swedish emigration to America (2017)

Orter i Söderhamns kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Söderbärke

Söderbärke är en tätort i Smedjebackens kommun och kyrkby i Söderbärke socken. (Numera Bärke pastorat) Orten ligger vid riksväg 66 och har en hållplats på järnvägslinjen Bergslagspendeln (SWB) mellan Ludvika och Fagersta. Namnet Söderbärke anses komma från fornnordiskans barki, som betyder strupe och syftar på förträngningen/sundet mellan södra och norra Barken.

Befolkningsutveckling

Samhället
Söderbärke kyrka och hembygdsgård ingår i Ekomuseum Bergslagen. I Söderbärke finns även skolan Kyrkskolan med mellan- och högstadie, och en livsmedelsbutik, Bärkehallen. Bärkehallen är en Ica Nära-butik som byggde ut något under år 2012.

I augusti 2015 lades vårdcentralen på orten ned efter ett landstingsbeslut tidigare under året. Men i januari 2016 öppnades vårdcentralen igen i privat regi av Vårdcentral Engelbrekt.

Söderbärke hade ett bankkontor tillhörande Kopparbergs enskilda bank som under 1922 uppgick i Göteborgs bank. År 1919 hade Mälareprovinsernas bank fått tillstånd att öppna kontor i Söderbärke. Denna bank uppgick senare i Svenska Handelsbanken som år 1935 överlät sitt kontor på orten till Göteborgs bank. Götabankens kontor lades ner år 1977. Söderbärke hade även ett sparbankskontor tillhörande Länssparbanken Dalarna, senare Föreningssparbanken. År 2004 stängde Föreningssparbanken kontoret i Söderbärke. Norrbärke sparbank öppnade därefter ett kontor på orten, men det stängde i januari 2012.

Evenemang
Innan hölls öl-mässan SMÖF, Söderbärke MikroÖlFestival, i idrottshallen årligen i Söderbärke.

Däremot ett årligt evenemang är Bärketrampen som är ett cykellopp på 75 km. Korpen i Söderbärke anordnar motionsloppet där även elcyklar är tillåtna.

Noter 

Orter i Smedjebackens kommun
Tätorter i Sverige
Ekomuseum Bergslagen
Södersvik

Södersvik är en tätort i Norrtälje kommun. Orten ligger vid havet och Infjärden.

Befolkningsutveckling

Se även
Rådmansö socken

Noter 

Orter i Norrtälje kommun
Tätorter i Sverige
Södra Näs

Södra Näs är en bebyggelse i Varbergs kommun i Hallands län, belägen vid kusten cirka 5 kilometer söder om centralorten Varberg.

Orten ligger mellan Apelviken och Träslövsläge och är i stor utsträckning bebyggd med sommarbostäder. Södra- och Norra Nygård är två villaområden, som bebyggts under senare år. Tillfart till Södra Näs sker från Västkustvägen (gamla E6) vid Jonstaka.

SCB hade före 2015 avgränsat en tätort samt i den norra och västra delen av Södra Näs två separata småorter.

Befolkningsutveckling

Se även 
Träslövs socken

Noter

Externa länkar 

Om Södra Näs på Hallandia.se

Orter i Varbergs kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Södra Sunderbyn

Södra Sunderbyn är en tätort i Luleå kommun och Nederluleå socken. 

Byn växer via den nyare delen Hammaren nästan ihop med Gammelstad och trafikeras av stadsbussar från Luleå lokaltrafik och betraktas därför alltmer som en stadsdel i Luleå.

Namnet
Hur namnet Sunderbyn har kommit till råder det dock delade meningar om. En teori säger bland annat att namnet kan återgå till fornsvenskans Sundarby och är således en förbättring av detta namn, andra teorier säger att sunder betyder söder, alltså står namnet för Söderbyn, medan vissa teorier säger att namnet ska ha samiskt ursprung – Suntekille, där ”kille” kommer från finskans ”kylä”, vilket betyder byn.

Historia 
Sunderbyns historia kan spåras tillbaka i tiden i 500 år. Från början fanns här endast några få bönder i byn och dessa bodde mestadels runt Kråkberget, samma berg där nuvarande Sunderby Folkhögskola ligger.

1899 började ett tegelbruk, Mariebergs tegelbruk, byggas i Södra Sunderbyn. Bruket var redan från början hotat av konkurs men klarade sig trots denna motgång ända tills den slutligen stängdes 1967. Bruket har utöver detta även gett upphov till den huvudled som går genom hela Sunderbyn, Hammaren och Gammelstad: Mariebergsvägen.

Flottning bedrevs från ön Grundet och påbörjades runt 1934 och avslutades så sent som 1987.

Befolkningsutveckling

Samhället
Nordost om samhället, mellan riksväg 97 och Malmbanan, ligger Sunderby sjukhus, som byggdes när man under 1990-talet slog ihop sjukhusen i Luleå och Boden. Vid sjukhuset ligger en järnvägsstation. Sunderby folkhögskola ligger i Södra Sunderbyn.

I Södra Sunderbyn finns en restaurang och pizzeria. I orten finns två skolor: en grundskola för åren 1-6 år, samt en för åren 7-9. Låg- och mellanstadieskolan heter Sunderbyskolan och högstadieskolan heter Kråkbergsskolan.

Idrott 
I Sunderbyn finns Sunderby SK som har verksamhet inom ishockey, fotboll, skidor, innebandy och basketboll. I den senare av idrotterna har föreningen producerat flertalet elitspelare. 

I byn finns också idrottshallen Sundis som stod färdig under första halvan av 90-talet. På 2000-talet byggdes en ishall intill Sundis. 

Skytten August Wikström deltog i sommar-OS 1912 och kom på 42:a plats i frigevär helmatch, 300 meter.

Referenser 
Sunderbyn under 500 år - Bergsten, Brander, Nilsson, Nyberg, Vikström, Vikström

Noter

Orter i Luleå kommun
Tätorter i Sverige
Södra Sunderbyn
Södra Vi

Södra Vi är en tätort i Vimmerby kommun i Kalmar län.
Här ligger Södra Vi kyrka.

Historia
Södra Vi är kyrkby i Södra Vi socken och ingick efter kommunreformen 1862 i Södra Vi landskommun. I denna inrättades för orten 20 april 1945 Södra Vi municipalsamhälle som upplöstes med utgången av 1957. Orten ingår sedan 1971 i Vimmerby kommun.

På initiativ av prosten Arendt Grape öppnades 1763 Södra Vi hälsobrunn och badanstalt, som var verksam fram till 1941.

Befolkningsutveckling

Bankväsende 
Södra Vi sockens sparbank hade funnits 1850–1870, men upplöstes därefter. En ny sparbank, Södra Vi-Djursdala sparbank, grundades 1933. Den uppgick i Oskarshamns sparbank 1968, som i sin tur blev en del av Föreningssparbanken. År 2001 sålde Föreningssparbanken sitt kontor i Södra Vi till Vimmerby sparbank. Kontoret i Södra Vi avvecklades några år därefter.

I början av 1920-talet hade Södra Vi bankkontor tillhörande Skandinaviska kreditaktiebolaget (övertaget från Skånska handelsbanken) och Svenska lantmännens bank. Lantmannabanken uppgick i Jordbrukarbanken som år 1928 av regeringen ålades att dra in kontoret i Södra Vi. Den 1 augusti 1949 tog Jordbrukarbanken över Skandinaviska bankens kontor i Södra Vi. PKbanken avvecklade kontoret i Södra Vi under 1978.

Idrott
Södra Vi IF bildades 1955. Idrottsplatsen heter Ulfveskog och ligger vackert vid en göl i västra delen av samhället. Idrottsplatsen har en takläktare i trä och en öppen sittplatsläktare byggd på en gräsvall.
Säsong 2014 spelade herrlaget i division 6 Vimmerby och damlaget i division 3 nordvästra Småland.

Personer med anknytning till orten 
 Gustaf Aldén, skol- och tidningsman
 Reinhold Blomberg, entreprenör och tidningsman
 Johan Fredrik Carlsson, hemmansägare och politiker
 Frithiof Dahlby, präst, scoutledare, författare och heraldiker
 Otto Dandenell, lantbrukare och politiker
 Rune Formare, regissör
 Carl Gustafsson, organist, klockare, folkskollärare och politiker
 Eric Krönmark, statsråd, landshövding
 Magnus Lehnberg, biskop
 Samuel Liljeblad, botaniker
 Carl-Erik Svensson Kåreda, landstingspolitiker och hembygdsman
Leif Niklasson, världsmästare i Super Cross 88-89
 Gusten Widerbäck, konstnär

Litteratur

Nils-Erik Pettersson, "Södra Vi hälsobrunn." Kalmar län. Årsbok för kulturhistoria och hembygdsvård 62 (1977).

Noter 

Orter i Vimmerby kommun
Tätorter i Sverige
Södra Vrams fälad

Södra Vrams fälad är en tidigare tätort i Bjuvs kommun i Skåne län. Fram till 1965 fanns även en tätort vid namn Södra Vram som från 1970 är en del av tätorten Billesholm. Vid 2015 års tätortsavgränsning hade bebyggelsen vuxit samman med Bjuvs tätort.

Befolkningsutveckling

Se även
Södra Vrams socken

Noter 

Orter i Bjuvs kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Sörfors

Sörfors är en tätort i västra Umeå kommun, omkring 15 kilometer väster om Umeå. Invånarantalet uppgick 2017 till 466 personer. Sörfors med omnejd är riksintresse för kulturmiljövården.

Sörfors ligger på en landtunga som skär in i Umeälven på södra sidan, vilken delar älven och Tvärån (eg. inloppet till Stornorrfors kraftstation) som löper i sydlig riktning om landmassan. I kraftverksdammen eller "Svallselet" väster om byn ligger en ö, Ön eller Holmen kallad, och Kallbäcken har sitt utlopp där. På norra sidan älven ligger Brännland och Norrfors. Fyra kilometer nedströms ligger Klabböle (på södra sidan älven).

Historia
Sörfors skrevs Soder Forza i jordaboken 1543. Sörforsen var förr en fors som troligen gett byn sitt namn; 1540 omnämns Sodre forss laxfiske vilket anger hur viktigt laxfisket var för byns framväxt.

I den geometriska avmätningen 1696 framgår att det förr fanns fler vattendrag och öar vid Sörfors, och i byn fanns då en liten sjö som kallas Fisksjön. Tvärån kallades förr Lillån. Marken är bergig och ligger mellan 50 och 100 meter över havet. Vid älvkanten finns jättegrytor.

Byn har troligen haft fast befolkning sedan 1200-talet och är därmed en av Umeås äldsta byar, vid sidan av Norrfors, Kåddis och Hiske. I jordaboken för år 1543 finns sju bönder i Sörfors, och 1549 fanns en landsköpman i byn, Clemens Olofsson, ärkebiskop Petrus Kenicius farbror. Vid den geometriska avmätningen 1694 finns åtta skattehemman, och under storskiftena på 1700-talet har antalet hushåll ökat till tio, för att sedan öka markant till följd av anläggandet av vattenkraftverket Stornorrfors.

Under vasatiden var Sörfors en av tre byar i Umeå socken som hyste kronobodar, det vill säga magasin där naturaskatt förvarades. Sörfors kronobodar hade två laxakar för inventarie. Där förvarades "stadgelax", lax som tillkom kronan. Stadgelaxen uppgick till sju tunnor om året för Sörfors. 1857 fanns kronofiske i Sörfors, enligt Johan Anders Linders sockenbeskrivning, men också visst skattefiske. En kvarnsåg fanns vid Kallbäcken fram till 1920-talet, och ett mindre sågverk fanns där till 1970-talet. 1918 byggdes en elektrisk spannmålskvarn i Sörfors som var i bruk till 1930-talet.

1800 uppfördes i Sörfors den första bron över Umeälven. När ryssarna intog Umeå under finska kriget 1809 brändes den ner av de svenska trupperna. En annan bro byggdes närmare staden 1860, men på 1870-talet fick Sörfors återigen en bro. En ny, modernare bro uppfördes omkring 1910 och finns fortfarande kvar, se Sörforsbron.

Befolkningsutveckling

Samhället
En 18-håls golfbana finns i Sörfors, en förskola och en 1-5 skola.

Se även
Umeå socken

Referenser
 Johan Nordlander, Norrländska samlingar, Första serien 1-6, Umeå 1990
 Lantmäteriets webbtjänst Historiska kartor
 Ume älvdal, Sörfors besöksområde
 Älvslandskapet i kulturhistoriska drag, Stadsledningskontoret, Umeå kommun 2009
 Ortnamnsregistret, Institutet för språk och folkminnen

Noter 

Orter i Umeå kommun
Tätorter i Sverige
Sörmjöle

Sörmjöle är en tätort i Umeå kommun, belägen vid Norrlandskusten vid E4 drygt 2 mil söder om Umeå. Botniabanan passerar samhället, dock utan station.

För 15 000 år sedan låg dagens Sörmjöle under kilometertjock is. Under de kommande millennierna blev klimatet gradvis mildare och isen smälte. Omkring 7 600 år före Kristus hade isen smält så pass att glaciärens kant låg vid Sörmjöle-trakten. Åtminstone från mitten av bronsåldern lär människor ha befolkat bygden, vilket stenrösena i Åheden vittnar om.

Genom byn flyter Sörmjöleån.

Befolkningsutveckling

Idrotts- och föreningsliv 
Orten har ett fotbollslag i division 4 södra Västerbotten. 

Under 1900-talet bildades en rad föreningar i byn, bland annat Sörmjöle arbetarkommun (1943), Sörmjöle idrottsklubb (1948), Sörmjöle vägbelysningsförening (1954) och Sörmjöle bygdegårdsförening (1986). Idrottsföreningen blev medlem i Sveriges Riksidrottsförbund 1955 och har haft verksamheter inom fotboll, ishockey, friidrott, orientering och bordtennis..

Se även
Hörnefors socken

Noter 

Orter i Umeå kommun
Tätorter i Sverige
Sörvik

Sörvik (äldre namn Sörgovik) är en tätort i Ludvika kommun, omkring fem kilometer nordväst om Ludvika, vid riksväg 66 och länsväg 245 mot Björbo respektive Hagfors. På västra sidan återfinns sjön Väsman och på östra sida ligger den lilla Burtjärnen.

Historik
På 1600- och 1700-talen bedrevs brytning och bearbetning av koppar i Sörvik. Under 1800-talet var här något av en bruksort, med tackjärnsframställning, gruvdrift och ett betydande jordbruk. Järnmalmsbrytningen i Sörviks gruva pågick i omgångar ända fram till 1962. 

Genom tillkomsten av Stockholm-Västerås-Bergslagens Järnvägars utbyggnadsetapp Ludvika–Vansbro 1900–1907 fick Sörvik järnvägsstation. År 1985 gick sista godståget mellan Ludvika och Nyhammar.

Befolkningsutveckling

Samhället
Orten domineras av villabebyggelse. I Sörvik finns förskola samt grundskola upp till och med årskurs 6.

Se även
Sörviks gruva
Brunnsviks folkhögskola
Norrvik
Ludvika socken

Noter

Externa länkar

https://sörvik.se
http://www.lekomberg.se/Lankar-under-Sorvik/

Orter i Ludvika kommun
Gruvor i Ludvika kommun
Gruvor i Dalarna
Tätorter i Sverige
Koppargruvor
Järnmalmsgruvor
Sövde

Sövde är en tätort i Sjöbo kommun och kyrkby i Sövde socken i Skåne.

Sövde ligger i norra änden av Sövdesjön där kyrkogården ligger på en udde i Sövdesjön.

Historia
På udden fanns under tidig medeltid en borg som tillhörde ärkebiskopen i Lund. 1180 gjorde bönderna uppror mot ärkebiskop Absalon. Borgen plundrades men ärkebiskopen lyckades fly. Vid ett annat bondeuppror mot ärkebiskop Isarnus brändes borgen ner i början av 1300-talet. Enligt sägnen räddade sig Isarnus genom att med sin häst simma över sjön. Borgplatsen övergavs på 1500-talet och Sövdeborgs slott byggdes vid den lilla Sövdeborgssjön några kilometer österut.

Befolkningsutveckling

Samhället
Mellan idrottsplatsen och Sövde kyrka finns en populär badstrand. Längs vägen genom byn ligger Sövde musteri i ett före detta mejeri och Sövde amfiteater i ett före detta grustag.

Den tidigare prästgården uppfördes år 1932 efter ritningar av  Helsingborgsarkitekten Arnold Salomon-Sörensen. Den övergick i privat ägo den 1 juni 2010 och erhöll därmed namnet Sövdenäs efter det lilla näs i kyrkviken i Sövdesjön på vilken byggnaden är uppförd.

Noter 

Orter i Sjöbo kommun
Tätorter i Sverige
Kate Hudson

Kate Garry Hudson, född 19 april 1979 i Los Angeles, Kalifornien, är en amerikansk skådespelare och författare. Hudsons fick sitt genombrott i filmen Almost Famous år 2000, vilken hon fick en Oscarsnominering och en Golden Globe-vinst för.

Familj
Kate Hudson är dotter till skådespelarna Bill Hudson och Goldie Hawn.

Hon var tidigare gift med musikern Chris Robinson. 2004 fick de en son, Ryder Russell Robinson. De skilde sig 2006 efter nästan sex års äktenskap. Hudson var därefter förlovad med sångaren i Muse, Matthew Bellamy. De bröt förlovningen i december 2014 men har en son, Bingham Hawn Bellamy, född i juli 2011. Från 2016 sammanlever hon med musikern Danny Fujikawa med vilken hon har en dotter, som föddes i oktober 2018.

Filmografi i urval 

 (manus och regi)

Referenser 

 http://www.filmreference.com/film/30/Kate-Hudson.html

Externa länkar 

Amerikanska skådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Födda 1979
Skådespelare från Los Angeles
Kvinnor
Levande personer
Södra Klagshamn

Uppslagsordet ”Klagshamn Södra” leder hit. Det är även namnet på en fyr i Klagshamn.

Södra Klagshamn är en tidigare tätort i Malmö kommun i Skåne län. Vid 2015 års tätortsavgränsning hade bebyggelsen vuxit samman med Bunkeflostrands tätort. Orten brukar i vanligtvis räknas till det större Klagshamn, vilket i sig inte är en tätort. Södra och Norra Klagshamn delas genom det numera vattenfyllda kalkbrottet. Historiskt har den södra delen av Klagshamn legat inom Tygelsjö socken, medan den norra räknats till Västra Klagstorps socken. I Södra Klagshamn ligger Strandskolan, medan Klagshamnsskolan ligger i Norra Klagshamn. Idrottsplatsen Klagshamns IP ligger även i Södra Klagshamn. I området finns också en affär.

År 1990 räknade SCB delar av Södra Klagshamn som småort med namnet Malmö:3.

Befolkningsutveckling

Se även
Klagshamn
Tygelsjö socken
Västra Klagstorps socken

Noter 

Limhamn-Bunkeflo
Tidigare tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Helmut Rahn

Helmut Rahn, född 16 augusti 1929 i Essen, dåvarande Weimarrepubliken, död 14 augusti 2003 i Essen, Förbundsrepubliken Tyskland, var en västtysk fotbollsspelare (anfallare). Han avgjorde VM-finalen 1954 genom sin kvittering och sitt segermål mot Ungern. Efter VM 1958, då han gjorde 6 mål och slutade på delad andraplats i skytteligan, var han den dittills tredje målrikaste spelaren i VM och den tredje spelaren som hade gjort minst 10 VM-mål.

Meriter
Landslag: 
40 A-landskamper/21 mål
VM: 1954 (VM-guld), 1958 (semifinal)
Tysk mästare 1955

Externa länkar
Spelarbiografi om Helmut Rahn 

Tyska landslagsspelare i fotboll
Spelare i Rot-Weiss Essen
Spelare i 1. FC Köln
Spelare i VM i fotboll 1954
Spelare i VM i fotboll 1958
Män
Födda 1929
Avlidna 2003
Personer från Essen
Spelare i Fußball-Bundesliga
Världsmästare i fotboll
Brygga

En brygga är ett däck som står på pelare vid en strand. Bryggan är en öppen konstruktion, till skillnad från en pir, som är massiv. En brygga som vilar på pontoner, flytblock eller andra flytande föremål (till exempel luftfyllda tunnor eller dunkar) kallas flytbrygga.

En stadig och tålig form av brygga är den som konstrueras med brokista. Denna typ av brygga har en stomme som timras ungefär som ett timmerhus, fast med håligheterna fyllda med sten. Konstruktionen lämpar sig främst då botten är relativt plan, mjuk och grund. Med fördel kan de översta varven av timmer, de som ligger i vattenlinjen, bestå av ek då dessa är mest utsatta för röta vilket ek är motståndskraftigt mot.

Brygga med pålar 
Är den vanligaste konstruktionen i Sverige där bryggan ankras med hjälp av pålar som sätts fast i botten. Passar typiskt sätt för ett vattendjup på max 2,5 meter.

Flytbrygga 
Som namnet antyder så flyter bryggan med hjälp av block som monterats under bryggan. Fördelen med den här typen av brygga är att man kan ta upp den och förvara den på land under vintermånaderna.

Stenkista 
Är ett traditionellt sätt att bygga bryggor på där man med hjälp av ett ramverk av t.ex. trä släpper ner stenar i vattnet som man sedan bygger bryggan på. Stenkistor har typiskt sett väldigt lång livslängd, men är dyrare än de andra alternativen.

Se även 
 Båtlänning (båtkås)
 Pir
 Tvättbrygga

Referenser 
Bostadbranschen

Noter

Sjöfartsanläggningar
Kaj

Kaj kan avse:

 KAJ (humorgrupp) - en musik- och humorgrupp från Vörå i Finland
 Kaj (sjöfart) – ett plant strandutrymme anpassat för att fartyg ska kunna lägga till
 Lastkaj – ett plant utrymme för lastning och lossning med lämplig höjd
 Kaj (namn) – ett förnamn med danskt ursprung
 Gāch, ort, Khorasan, Iran
 "Kaj", signatur för journalisten Maj Braw (1921 - 2009).
Pir

En pir är en bottenfast utbyggnad vid en strand. En pir av sten eller betong kan fungera som vågbrytare.

Noter 

 
Sjöfartsanläggningar
Väg- och vattenbyggnad
Ytvåg

En ytvåg är en mekanisk vågrörelse i gränsytan mellan två medier som är bunden till denna yta. Det kan vara en våg mellan två vätskor med olika densitet, s.k. interna vågor. Vattenvågor är ett annat exempel på en ytvåg som bildas mellan atmosfären och vattnet. Inom seismologi studerar man jordrörelser som kan vara ytvågor eller volymvågor, se seismisk våg.

Vågor
Svallvåg

Svallvåg, svall, en ytvåg som uppstår i en vätska kring en kropp som rör sig över ytan.

Svallvågor efter en katamaran är speciella i sin karaktär i det att de till större delen rör sig under den till synes lugna ytan. Först när vågen når grunt vatten blir den synlig. 
Svallvågor kan orsaka erosion av kustlinjen.

Referenser

Noter

Externa länkar

Sjöfart
Strömningsmekanik
Vågor