16 juni

16 juni är den 167:e dagen på året i den gregorianska kalendern (168:e under skottår). Det återstår 198 dagar av året.

Återkommande bemärkelsedagar

Helgdagar 
 : Ungdomsdagen (Youth Day, till minne av Sowetoupproret 1976)

Övriga 
 Hela världen: Bloomsday (firande av den irländske författaren James Joyce, vars roman Ulysses utspelar sig i Dublin denna dag 1904)

Namnsdagar

I den svenska almanackan 
 Nuvarande – Axel och Axelina
 Föregående i bokstavsordning
 Axel – Namnet infördes 1766 på 23 mars. 1901 flyttades det till dagens datum, till minne av att den svenske rikskanslern Axel Oxenstierna föddes denna dag 1583. Det har funnits där sedan dess.
 Axelia – Namnet infördes på dagens datum 1986, men utgick 1993.
 Axelina – Namnet infördes på dagens datum 1986 och har funnits där sedan dess.
 Cyricus – Namnet fanns på dagens datum, innan det utgick till förmån för Justina.
 Justina – Namnet fanns, till minne av en jungfru och martyr i Mainz, som ska ha dödats av Attilas hunner just när hon tog nattvarden 451, på dagens datum före 1901, då det flyttades till 15 juni. Anledningen var, att man ville bereda plats på dagens datum för Axel.
 Föregående i kronologisk ordning
 Före 1901 – Cyricus och Justina
 1901–1985 – Axel
 1986–1992 – Axel, Axelina och Axelia
 1993–2000 – Axel och Axelina
 Från 2001 – Axel och Axelina
 Källor
 Brylla, Eva (red.): Namnlängdsboken, Norstedts ordbok, Stockholm, 2000. 
 af Klintberg, Bengt: Namnen i almanackan, Norstedts ordbok, Stockholm, 2001.

I den finlandssvenska almanackan 

 Nuvarande (revidering 2020) –Eugen, Eugenia

 I föregående i revideringar
1929 – Eugen
1950 – Eugen
1964 – Eugen
1973 – Eugen
1989 – Eugen
1995 – Eugen
2000 – Eugen
2005 – Eugen, Eugenia
2010 – Eugen, Eugenia
2015 – Eugen, Eugenia
2020 – Eugen, Eugenia

Händelser 
 1288 – Biskop Peter i Västerås upprättar ett köpebrev på Färingö (nuvarande Svartsjölandet i Mälaren), där han meddelar, att han till sin systerson återlämnar den andel han tidigare för domkyrkans räkningar har köpt i gruvan i Tiskasjöberg i Torsång (nuvarande Kopparberget i Falun) i Dalarna. Totalt sju sigill finns vidhängda på brevet, men av dessa saknas numera två stycken, vilka är kung Magnus Ladulås och ärkebiskop Magnus Bossons sigill. Detta blir första gången gruvan i Kopparberget omnämns i skrift och man brukar anse, att företaget Stora Enso har sina rötter i denna gruva och därmed kan räknas som världens äldsta aktiebolag.
 1527 – En riksdag inleds i Västerås och pågår till 18 juni. Detta är det första riksmötet i Sveriges historia, som kan benämnas ”riksdag", eftersom det är det första, som uppfyller alla kriterier för det (att landets innevånare ska vara representerade både geografiskt [representanter från alla landskap] och socialt [representanter från alla stånd], att alla stånd har rätt att yttra sig och även har rösträtt) och den har tidigare felaktigt benämnts ”reformationsriksdagen”. Den innebär nämligen inte att protestantismen införs i Sverige, utan kungen (Gustav Vasa) driver istället igenom sin vilja att bryta kyrkans ekonomiska makt, genom att kronan och adeln får överta stora delar av dess rikedomar och ”det andliga frälset” avskaffas, då kyrkan förlorar sin skattefrihet. Riksdagen blir därmed ett första steg på vägen i den svenska reformationen, men det dröjer ytterligare nästan 70 år (till 1593) innan den är helt genomförd. Riksdagen resulterar i två dokument, dels Västerås recess, där besluten från den kungörs i fyra punkter (ständerna ska hjälpa till att straffa dem som ”åstadkommer oro i riket” [det vill säga hjälpa till att slå ned det pågående Daljunkerns uppror, kronan ska ta över kyrkans rikedomar och inkomster, adeln ska återfå all jord den har donerat till kyrkan sedan 1454 och Guds ord ska ”renliga” predikas i riket), dels Västerås ordinantia, som i praktiken beskriver hur besluten från recessen ska genomföras. Även om religionsfrågan alltså knappt berörs alls under riksdagen leder beslutet om kyrkans brutna makt till att vissa av de mest konservativa katolicismanhängarna (däribland biskop Hans Brask i Linköping) tvingas i landsflykt.
 1846 – Sedan Gregorius XVI har avlidit den 1 juni väljs Giovanni Maria Mastai-Ferretti till påve och tar namnet Pius IX. Med över 31 år som påve får denne det hittills längsta pontifikatet i påvedömets historia (den förste påven Petrus sägs också ha varit påve i mellan 31 och 37 år [från 30 eller 33 till 64 eller 67 e.Kr.], men uppgifterna om hans regeringstid är inte historiskt säkerställda).
 1904 – Den ryske militären Nikolaj Bobrikov, som har varit generalguvernör över Finland sedan 1898, blir skjuten av studenten Eugen Schauman i det finländska senatshuset i Helsingfors. Schauman skjuter därefter sig själv och avlider omedelbart, medan Bobrikov förs till sjukhus och opereras, men avlider dagen därpå. Mordet är ett led i de finländska protesterna mot förryskningen av Finland, som har pågått sedan 1890-talet och Bobrikov har gjort sig allmänt avskydd, genom att aktivt motarbeta ”den finländska separatismen” (finländska självständighetssträvanden), men Schauman agerar ensam och på eget bevåg. Under större delen av 1800-talet har Finland varit en relativt autonom och självständig del av det ryska riket, men nu har alltså rysk och finländsk nationalism börjat ställas mot varandra och de finländska självständighetsförsöken fortsätter fram till Finlands självständighetsförklaring 1917.
 1943 – Den svenske kungen Gustaf V inviger Sandöbron i Ångermanland, vilken ersätter den sista färjeförbindelsen på vägen mellan Stockholm och Haparanda. Bron har tagit flera år att bygga och är mest känd för att 18 arbetare omkom när gjutformen för brospannet kollapsade den 31 augusti 1939 – en nyhet som försvann i den stora nyheten om andra världskrigets utbrott dagen därpå.
 1958 – Den ungerske politikern och kommunistledaren Imre Nagy, som tidigare också har varit Ungerns premiärminister, och tre av hans medarbetare blir avrättade i Budapest, på grund av sin medverkan i revolten 1956 och att de aktivt har kritiserat Josef Stalin och Sovjetunionens kontroll över Ungern. De avrättade begravs i omärkta gravar, men 1989 blir Nagy postumt friad från alla anklagelser av Ungerns högsta domstol och får en statsbegravning. Man har länge trott att det framförallt är Sovjet, som ligger bakom avrättningarna, för att avskräcka andra kommunistledare inom Östblocket från att försöka göra sig fria från Sovjetunionens inflytande, men numera pekar uppgifter på, att det framförallt är den nye ungerske premiärministern János Kádár, som vill få avrättningarna till stånd.
 1963 – Sovjetiska Valentina Teresjkova blir den första kvinnan som genomför en rymdfärd, vilken tar tre dagar, efter att ha blivit utvald bland över fyrahundra sökande. Eftersom hon endast har blivit hedersmedlem i det sovjetiska flygvapnet blir hon också den första civilisten i rymden. Det dröjer emellertid sedan 19 år, innan en kvinna på nytt kommer ut i rymden (sovjetiska Svetlana Savitskaja genomför en rymdfärd i augusti 1982), även om det vid Teresjkovas färd finns planer på att fortsätta låta kvinnor bege sig ut i rymden, framförallt för att man vill samla data om hur kvinnokroppen hanterar vistelsen i rymden, i jämförelse med manskroppen.
 1976 – Omkring 20 000 svarta högskolestudenter i Sydafrika inleder protester mot den sydafrikanska regeringens rasåtskillnadspolitik apartheid, där den tändande gnistan till protesterna är det faktum att språket afrikaans har blivit infört som undervisningsspråk för svarta på universiteten. Då protesterna inleds i staden Soweto utanför Johannesburg blir protesterna kända som Sowetoupproret, men de sker över hela landet. När polisen öppnar eld mot demonstranterna i Soweto dödas minst 176 personer, men dödssiffran kan vara så hög som uppemot 600–700 personer. När händelsen blir känd över världen blir den fördömd av FN:s säkerhetsråd genom Resolution 392 och idag är 16 juni allmän helgdag i Sydafrika, till minne av upproret.
 2011 – Internationella arbetsorganisationen (ILO) antar en internationell konvention om att hushållsarbetare ska ha rätt till reglerade arbetsförhållanden och lön på sitt lands miniminivå. Konventionen träder i kraft ett år efter att den har godkänts av minst två länder och eftersom Uruguay godkänner konventionen den 26 april 2012 och Filippinerna gör detsamma 6 augusti samma år träder den alltså i kraft den 6 augusti 2013.
 2015 – Donald Trump tillkännager under ett tal i Trump Tower, New York att han ställer upp i presidentvalet i USA 2016 som en av kandidaterna i republikanernas primärval.

Födda 
 1583 – Axel Oxenstierna, svensk greve, riksråd och statsman, Sveriges rikskansler 1612-1654
 1594 – Stefano Durazzo, italiensk kardinal
 1625 – Gustaf Sparre (1625–1689), svensk friherre, diplomat, hovrättsråd, riksråd och landshövding i Västmanlands län
 1695 – Martin Mijtens den yngre, svensk-österrikisk målare (född detta datum eller 24 juni)
 1786 – Anne Elizabeth Baker, brittisk filolog och illustratör
 1798 – Johan Henrik Thomander, svensk kyrkoman, biskop i Lunds stift 1856-1865, översättare och författare, ledamot av Svenska Akademien 1855-1865
 1829 – Geronimo, amerikansk apacheindianhövding
 1854 – Hugo Thimig, tysk-österrikisk skådespelare, regissör och teaterchef
 1858 – Gustaf V, kung av Sverige 1907-1950
 1861 – George Dunton Widener, amerikansk affärsman och järnvägsmagnat
 1890 – Stan Laurel, brittisk-amerikansk komiker och skådespelare, i Sverige mest känd som Halvan i duon Helan och Halvan
 1892 – Theodor Berthels, svensk skådespelare, regissör och manusförfattare
 1894 – Fjodor Tolbuchin, sovjetisk militär, befälhavare och marskalk
 1897 – Georg Wittig, tysk kemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 1979
 1899 – Einar Hanson, svensk skådespelare
 1902 – Barbara McClintock, amerikansk cytogenetiker, mottagare av Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1983
 1911 – Kalle Widmark svensk kanotist.
 1922 – Göte Lovén, svensk kompositör, gitarrist och sångare
 1924 – E. Balanandan, indisk politiker och fackföreningsman
 1925
 Evert Svensson, svensk socialdemokratisk politiker
 Östen Sjöstrand, svensk poet och översättare, ledamot av Svenska Akademien 1975-2006
 1926 – Norma Sjöholm, svensk revyskådespelare och dansare
 1928 – Sten Mattsson, svensk skådespelare
 1931 – Robert Freeman Smith, amerikansk republikansk politiker, kongressledamot 1983–1995 och 1997–1999
 1933 - Barbro Westerholm, läkare, forskare, ämbetsman och riksdagsledamot (L) 
 1937
 Bo Hermansson, svensk regissör och manusförfattare
 Erich Segal, amerikansk författare
 Simeon, bulgarisk kunglighet och politiker, tsar av Bulgarien 1943–1946 och Bulgariens premiärminister 2001–2005
 1938
 James Bolam, brittisk skådespelare
 Torgny Lindgren, svensk författare, ledamot av Svenska Akademien 1991-2017
 Joyce Carol Oates, amerikansk författare
 1945 – Jannik Bonnevie, norsk skådespelare
 1946 – Harriet Lindeman, finlandssvensk åländsk frisinnad politiker, Ålands social- och miljöminister 1991–1995 och 2005–2007 samt kultur- och utbildningsminister 1995–1999
 1948 – Bjørn Sundquist, norsk skådespelare
 1952
 Giorgos Papandreou, grekisk socialdemokratisk politiker, partiledare för grekiska socialdemokratiska partiet (Pasok) 2004–2012, Greklands utrikesminister 1999–2004 och 2009–2010 samt premiärminister 2009–2011
 Leena Peltonen-Palotie, finländsk genforskare
 1954 – Bill White, amerikansk demokratisk politiker
 1955
 Laurie Metcalf, amerikansk skådespelare
 Kristina Rundgren, svensk skådespelare och regissör
 1956
 Annika Dopping, svensk tv-programledare
 Staffan Dopping, svensk radio- och tv-programledare
 1957 – Alexandra Marinina, rysk deckarförfattare
 1962 – Arnold Vosloo, sydafrikansk skådespelare
 1965 – Andrea M. Ghez, amerikansk astronom, mottagare av Nobelpriset i fysik 2020.
 1969 – Robert Hurt, amerikansk republikansk politiker, kongressledamot 2011–2017
 1970 – Phil Mickelson, amerikansk golfspelare
 1971 – Tupac Shakur, amerikansk rappare, skådespelare och poet
 1978 – Daniel Brühl, tysk skådespelare
 1980 – Marcus Ekenberg, svensk fotbollsspelare
 1984 – Rick Nash, kanadensisk ishockeyspelare
 1989 – Odion Ighalo, nigeriansk fotbollsspelare

Avlidna 
 1618 – Olaus Stephani Bellinus, svensk biskop i Västerås stift
 1722 – John Churchill, engelsk-brittisk militär och politiker
 1778 – Conrad Ekhof, tysk skådespelare, känd som ”den tyska skådespelarkonstens fader”
 1812 – Franz Pforr, tysk romantisk målare
 1873 – Moritz Heinrich Romberg, tysk neurolog
 1896 – Edmond Goncourt, fransk skriftställare
 1901 – Herman Grimm, tysk författare och konsthistoriker
 1904 – Eugen Schauman, finländsk student, aktivist och attentator
 1912 – Greta von Philip, svensk skådespelerska, dotter till August Strindberg.
 1916 – Edwin C. Burleigh, amerikansk republikansk politiker, guvernör i Maine och senator för samma delstat
 1921 – William E. Mason, amerikansk republikansk politiker, senator för Illinois
 1928 – Harry A. Richardson, amerikansk republikansk politiker, senator för Delaware
 1929 – Bramwell Booth, brittisk frälsningssoldat och psalmförfattare, Frälsningsarméns general
 1932 – Frederik van Eeden, nederländsk författare
 1945 – Nils Edén, svensk liberal politiker och professor, Sveriges statsminister
 1950 – Wanda Rothgardt, svensk skådespelare
 1958 – Imre Nagy, ungersk politiker, Ungerns premiärminister
 1959 – George Reeves, amerikansk skådespelare
 1962 – Hans Kirk, dansk författare
 1969 – Harold Alexander, brittisk militär
 1977 – Wernher von Braun, tysk-amerikansk fysiker och raketkonstruktör
 1982
 Georg Leibbrandt, tysk nazistisk politiker
 James Honeyman-Scott, amerikansk musiker, gitarrist i gruppen The Pretenders
 1984 – Gunnar Höglund, svensk barnskådespelare, manusförfattare, producent och regissör
 1987 – John Mikaelsson, friidrottare, OS-guld
 1988 – Folke Andersson, svensk opera- och konsertsångare
 1991 – Adina Mandlová, tjeckisk skådespelare
 1994 – Kristen Pfaff, amerikansk musiker, basist i gruppen Hole
 1999 – Lennart Geijer, svensk socialdemokratisk politiker och jurist, Sveriges justitieminister
 2000 – Nagako, kejsarinna av Japan
 2003 – Georg Henrik von Wright, finlandssvensk filosof
 2008 – Ingvar Svahn, svensk fotbollsspelare
 2009
 Peter Arundell, brittisk racerförare
 Celia Fremlin, brittisk deckarförfattare
 2011 – Östen Mäkitalo, svensk elektronikingenjör
 2012
 Nayef bin Abdul Aziz, saudisk kronprins och inrikesminister
 Nils "Mora-Nisse" Karlsson, svensk längdskidåkare, bragdmedaljör
 2016 – Jo Cox, brittisk politiker
 2017 – Helmut Kohl, västtysk/tysk förbundskansler
 2018 – Gennadij Rozjdestvenskij, rysk dirigent
 2021 – Bengt Göransson, svensk socialdemokratisk politiker, kultur- och utbildningsminister
 2023 - Daniel Ellsberg, amerikansk fredsaktivist

Källor

Externa länkar