kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Suffix

Suffix (även postfix eller ändelse) är en betydelsebärande orddel (morfem) som placeras efter rotmorfemet, (eller i sammansatta ord rotmorfemen), men som i sig själv inte kan utgöra ett självständigt ord. Termen suffix betecknar varje affix som är placerat efter rotmorfemet. Två typer av suffix finns: böjningssuffix och avledningssuffix (derivationssuffix). Exempel på avledningssuffix är -ig i sandig och -het i gråhet.

Böjningssuffix 
Ett böjningssuffix är ett morfem, som skiljer olika ordformer inom ett paradigm från varandra. Synonymer är böjningsändelser, flexionsmorfem m.m. Segmenten -en och -ar i ordformerna dagen, dagar är suffix. Men även ordet dag, sedd som ordform och icke som lexem, innehåller ett suffix, nämligen nollsuffixet, skrivet -0 eller -Ø.

Ytterligare beskrivning av suffix 
Suffix kan även staplas på suffix. Ett exempel är visades där visa- är rotmorfem -de- suffix för förfluten tid och -s reflexivsuffix. På svenska kan man sätta reflexivänden direkt på rotmorfemet visas, men det går inte i språk där tempussuffixet är obligatoriskt.  I den ryska motsvarigheten оказалась är -каз- rotmorfem, -а- och -л- formbildande suffix (-а- bildar infinitivstammen, -л- bildar stammen för preteritumformerna), -a suffix för feminint subjekt i förfluten tid och -сь reflexivsuffix. Då reflexivmorfemet alltid är ett suffix på ett suffix kallas den ibland i rysk grammatik "postfix". 

I speciella fall kan ett suffix verka bestå av mer än ett morfem. I paradigmet för det latinska verbet vocare (kalla) ingår till exempel formen vocandus (gerundivum). Man kan se morfemet -nd- som en del av verbsuffixet, som stamförlängningselement eller som "flektionellt suffix" (en hybridterm). Samma analys kan tillämpas på vissa komparativformer, till exempel lat. longioris (gen. sg. komp. av longus). I agglutinerande språk är det normalt att ett ord har komplexa suffix; i till exempel finskans taloissa (i husen) betecknar -i- pluralis och -ssa står för betydelsen "i" eller "inuti".

Vid ordbildning medföljer inte suffixet till det deriverade ordet. Det är därför oklart om en myrforskare är intresserad av myrar eller av myror.
De klassiska språkens suffix försvinner också ofta vid överföring till moderna språk, till exempel analys av gr. analysis. Behandlingen av egennamn växlar: jfr ry. Sokrat, Katull och sv. Socrates, Catullus.

Enheter
Suffix kan även avse enheter i Internationella måttenhetssystemet (SI). Till exempel 1000 V, eller 1000 kV, där volt (V) i båda fallen utgör enhetssuffix.

Referenser

Se även 
 Prefix
 Lista över suffix

Affix
Suffix
Lingvistisk morfologi

es:Desinencia
fr:Affixe#Place des affixes
nn:Affiks#Suffiks
Backlök

Backlök (Allium oleraceum) är en växtart i släktet lökar och familjen amaryllisväxter.

Beskrivning 
Backlöken och dess nära släkting sandlök (Allium vineale) utmärks av en tät samling yngelknoppar (bulbiller) i blomställningen. Deras blad är ofta redan vid blomningstiden förvissnade. Yngelknopparna är däremot starkt xerofila och uthärdar torka, och kan för växtens förökning helt ersätta frön. Detta blir också fallet, då själva blommorna ofta blir mycket få eller slår fel. Som backlökens igenkänningstecken märks de två hölstren med lång, smal spets; sandlöken känns säkrast igen på de treflikiga ståndarsträngarna, som är något längre än kalkbladen.

Utbredning och habitat 
Backlöken växer på torra ställen, på grus och berghällar, sällan på ängsmark. Backlökens geografiska utbredning i Norden sammanfaller på ett anmärkningsvärt sätt med vårlökens, sandlökens med ramslökens.

Galleri

Källor

Externa länkar
Den virtuella floran

Lökväxter
Ba Växtindex
Sveriges flora
Interjektion

Interjektioner är en ordklass av oböjliga ord som syntaktiskt och grammatiskt närmast kan ses som en självständig sats . För att återge deras betydelse i en viss kontext måste man ofta parafrasera en interjektion med en eller flera satser. Interjektioner delas in i fem grupper, hälsningsord, svarsord, ljudhärmande ord, utropsord och svordomar.

Utropsord
En stor grupp interjektioner är utropsord, till exempel Aj!, Oh!, Usch!, Tjoho!, Pang!, Oj! och Caramba! Svarsord som ja, jo och nej räknas också till interjektionerna. Det gör även hälsnings- och avskedsord som hej och adjö liksom ytterligare några ord vars yttrande innebär utförandet av en handling, till exempel tack och grattis. Det finns även en stor grupp onomatopoetiska (ljudhärmande) interjektioner som pang!, plask! och  poff!. Till dem hör ord som härmar djurs läten, såsom mjau, mu, vov och kuckeliku. Även svordomar räknas hit.

Hybridord
Det finns ett antal ord som kan sägas vara en sorts "hybrider", genom att till formen (eller den tidigare formen) vara imperativa verbfraser, men som ofta eller alltid fungerar som interjektioner av sistnämnda slag ovan, eller åtminstone upplevs som samma ordtyp. Till dem hör förlåt, hjälp! (utrop), var så god (som ju lexikaliserats till varsågod och kan betraktas som en äkta interjektion) och far väl (också den lexikaliserad sammanskriven). Välkommen, som ju förlorat imperativverbet var, kan också räknas till dessa.

Ordsammansättningar
Ord från andra ordklasser kan sättas ihop så att de tillsammans fungerar som interjektioner. Till exempel Milda makter!, Bomber och granater! och Vid profetens skägg! Dessa ordgrupper kallas sekundära interjektioner.

Se även

 Svordom
 Utropstecken

Referenser
Ramslök

Ramslök (Allium ursinum) är en ganska sällsynt växtart, som finns på lövängar och i lundar. I Sverige har den ungefär samma utbredning norrut som eken (Gästrikland). Den har stjärnlikt öppna, snövita blommor och många blommor i varje blomställning. Blomman sitter i toppen på den kala, bladlösa stjälken. Från sina närmaste släktingar avviker den både genom de utbredda kalkbladen och genom runda frön som saknar kanter. Bladen är blanka och gröna och liknar liljekonvaljbladen. Växten känns också igen på den starka doften av lök. Ramslöken trivs bäst på kalkhaltig, fuktig och myllrik mark. Arten är lokalt fridlyst i Blekinge, men inte hotad.

Beskrivning
Den lök, som hör till varje stängel, har vanligen endast två lökblad, och båda fortsätter uppåt i örtbladsskivor. Dessa skivor har en för monokotyledonerna (= enhjärtbladiga växter) ovanlig bredd (jämför liljekonvaljen) och är dessutom egendomliga genom sin resupination, omvridning. Bladskivans bas avsmalnar ovanför slidan till ett skaft, och detta är omvridet ett halvt varv. Därigenom blir undersidan vänd uppåt och antar en mörkare grön färg, som hos andra blad utmärker den verkliga översidan. Eftersom ramslök är en skuggväxt är dess blad mycket tunnare och har en djupare grön färg än andra lökväxter.

I matlagning
I bland annat Tyskland förekommer ramslök traditionellt som en kryddört i matlagning, där den under senare år återfått sin popularitet. Den har en stark smak som påminner om vitlök, men till skillnad från vitlöken är det de gröna bladen som används. Tack vare  detta går ramslök i folkmun ofta under benämningen "skogsvitlök". Ramslöken är känslig för värme och bör inte upphettas, eftersom dess smak- och näringsämnen då går förlorade. Det mest typiska receptet är ramslöksoppa. I det moderna köket är även potatissallad och ramslökpesto populära recept att tillreda. Ramslök används även i Nordkaukasus (Tjetjenien och Ingusjien). I Sverige börjar säsongen i april och varar fram till början av juli.

Källor

Externa länkar 
 Den virtuella floran - Ramslök
 

 Mossberg, Bo: Alla Sveriges fridlysta växter, Naturskyddsföreningen 1995
  DN: Förbjudet plocka ramslök under OS
 Ramslök på Gotland

Lökväxter
Ra Växtindex
Bladgrönsaker
Kryddväxter
Fridlysta växter i Sverige
Konjunktion (ordklass)

En konjunktion (av latinets conjunctio, 'förening') är ett ord eller en fras som har till uppgift att binda samman satsdelar eller satser. De kan vara samordnande eller underordnande, beroende på hierarkin de ger de sammanbundna satserna eller satsdelarna. Oftast kallas de samordnande konjunktionerna bara för konjunktioner och de underordnande benämns subjunktioner.

Samordnande konjunktioner 
De samordnande konjunktionerna används för att samordna två eller flera led av ett visst slag till ett led av samma slag. Uttrycken inom parentes nedan kan i viss utsträckning fungera som konjunktioner. De samordnande konjunktionerna i svenskan är:
additiva: och, samt (såväl som, respektive, plus, inklusive)
disjunktiva: eller
adversativa: men, fast, utan (utom, förutom, exklusive)
explanativa: ty, för
konklusiva: så (det vill säga, alltså)

Underordnande konjunktioner — subjunktioner
Underordnande konjunktioner kallas subjunktioner och används för att underordna en sats, under matrissatsen, i en överordnad sats. Subjunktionen inleder vanligtvis bisatsen, men första ordet i en bisats är inte alltid en underordnande konjunktion utan de kan till exempel även inledas av pronomen och adverb. Några vanliga subjunktioner är följande:

med allmän betydelse: att, som, om, än
interrogativa: om, ifall, huruvida
komparativa: än, liksom, såsom
kausala: eftersom, därför att, för att, då, emedan
koncessiva: fast, fastän, oaktat, om än, även om
finala: för att
konditionala: om, ifall
temporala: då, när, medan, sedan, innan, till, tills

Exempel: Jag ser att det regnar. Hon frågade om det regnade. Det regnar mer än (det gjorde) igår. Eftersom det regnar tar jag ett paraply. Jag går ut fast det regnar. Hon stannar hemma för att inte blöta ner sina kläder. Om det regnar i morgon också, köper jag en resa till Mallorca. När det regnar hela sommaren blir man på dåligt humör. Hon bodde i Tyskland innan hon kom till Sverige.

Subjunktioner som är på väg ut ur det aktiva ordförrådet är bland andra alldenstund, ehuru och änskönt medan till exempel även fast och typ verkar vara på väg in.

Konjunktionsfras 
En konjunktionsfras är en fras som inleds med en subjunktion. I svenskan är det de två subjunktionerna som och än som används i konjunktionsfraser och av dem används än för att uttrycka jämförelseledet vid komparativ. Exempel (där konjunktionsfrasen är kursiverad):
Jag betraktar honom som expert.
Som nära vän är jag chockerad över hans uttalande.
Hon är tre år äldre än sin man.
Det är lättare sagt än gjort.

Referenser 

 
Syntax
Engelholms VS

Engelholms VS är en volleybollklubb i Ängelholm i Sverige, bildad 1986 genom sammanslagningar av Engelholms VP och Engelholms VT (herr- respektive damlag). 

Volleyboll är en av flera lagsporter i Ängelholms kommun som finns representerad i Sveriges yppersta elit, tillsammans med bland annat ishockeylaget Rögle BK i SHL och fotbollslaget Ängelholms FF i Superettan. Damlaget har vunnit åtta svenska mästerskap, 2006, 2009, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019 och 2023. Förutom har laget vunnit Grand Prix tio gånger. Vid ett fåtal tillfällen har de deltagit i de europeiska cupturneringarna, dock utan framgång.
 
EVS damer har spelat i Elitserien sedan 1998 och är etablerade som ett topplag i Sverige. Genom samarbete med Örkelljunga VK övertog man lagets elitserieplats 1998 och har efter det tagit stora steg framåt mot ett starkt skånskt elitlag på damsidan. Elitserielaget tränades den första säsongen av duon Roger Eliasson/Martin Johansson. Eliasson avslutade sin karriär som tränare efter första säsongen, medan Martin Johansson fortsatte flera säsonger och etablerade sedermera laget i toppen av den svenska eliten, med ett SM-silver 2005. Bland tränarna i början märks också Henrik Stoltenberg. Från säsongen 2005/2006 fram till 2012/2013 tränades laget av Tina Celinder Nygren och förstärkte ytterligare sin position som topplag i Sverige.

Förutom elitserielaget på damsidan har föreningen lag representerade i div 1 och 3. På herrsidan hade man ett lag i division 1 och ett i division 3, men de har lagts ner. Samt på detta ett antal ungdomslag. Det är Sveriges tredje största volleybollklubb och också en av de mest drivande för KIDS volley som rekryterar barn från 6 år och uppåt att börja spela volleyboll.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Officiell webbplats 

Sportklubbar bildade 1986
Engelholms VS
Notebook

Notebook betyder egentligen "anteckningsbok" på engelska. Ordet används numera också för en liten bärbar PC.

A4-dator är ett uttryck som ibland används för bärbara datorer av notebook-typ. Uttrycket kommer sig av att de inte är större än en A4-sida.

Se även
 Bärbar dator
Netbook
 Surfplatta
 Tablet-pc
 Släpbar
Ultrabook

Datorer

en:Notebook computer
José María Aznar

José María Alfredo Aznar López, född 25 februari 1953 i Madrid, är en spansk politiker (Partido Popular), Spaniens regeringschef mellan 4 maj 1996 och 1 april 2004. Han var den förste högerorienterade politiker att styra Spanien sedan Franco.

Han blev ledare för Partido Popular 1990 och bidrog med sin mittenorientering till partiets seger i valen 1996, då socialisternas långa maktinnehav bröts. Valen 2000 blev en ny framgång, då partiet fick egen majoritet i parlamentet. Som premiärminister verkade han för ett närmare samarbete med USA, utförsäljning av statliga företag och ledde in Spanien i Irakkriget 2003. Hans mandatperiod präglades av ekonomiska framgångar, då Spaniens BNP var den näst snabbast växande i EU, samtidigt som arbetslöshet och inflation grasserade. Bombdåden i Madrid 2004, som genomfördes mitt under årets valrörelse, bidrog till att försvaga hans redan sköra maktställning. Sedan regeringen felaktigt hävdat att terroristorganisationen ETA, som utsatt Aznar för ett mordförsök 1995, skulle ha genomfört dådet, förlorade regeringen valet. Han avgick som ordförande för partiet samma år.

2007 blev han åter uppmärksammad under en konferens i Chile, där Venezuelas president Hugo Chavez från talarstolen kallat honom "fascist och rasist" och "mindre mänsklig än en orm". Då Aznars efterträdare, socialdemokraten Zapatero, reste sig upp för att besvara angreppet och Chavez vägrade låta honom göra sin röst hörd, fällde Spaniens kung Juan Carlos I den sedermera berömda kommentaren Por qué no te callas - Varför håller du [Chavez] inte käften?

Födda 1953
Spaniens regeringschefer
Politiker från Partido Popular
Män
Levande personer
José Luis Rodríguez Zapatero

José Luis Rodríguez Zapatero, född 4 augusti 1960 i Valladolid i Kastilien och León, är en spansk politiker (socialdemokrat), som var ledare för det Spanska socialistiska arbetarpartiet (PSOE) från 2000 till 2012 och som var landets regeringschef mellan 17 april 2004 och 21 december 2011.

Biografi 
José Luis Rodríguez Zapatero är sonson till en republikansk officer som dödades under spanska inbördeskriget. Efter ett tal av Felipe Gonzalez som Zapatero lyssnade till, gick han 1979 med i PSOE. Han studerade juridik vid universitetet i León och fick sedermera tjänst vid universitetet, där han föreläste i konstitutionell rätt. Redan 1986 blev han medlem av parlamentet, som den yngste parlamentsledamoten i Spanien någonsin. Han blev partiledare 2000 och övertog därmed ett splittrat parti i kris. 

PSOE erövrade regeringsmakten i valet den 14 mars 2004, tre dagar efter terrordådet i Madrid. En del anser att terrordådet spelade stor roll för valutgången eftersom regeringen Aznar dragit in landet i kriget mot Irak och skaffat landet fiender. Före attentaten var ett av PSOE:s vallöften att dra tillbaka Spaniens soldater från Irak. Många spanjorer var emot invasionen av Irak. Dagen efter det lyckosamma valet bekräftade Rodríguez Zapatero att man skulle ta hem alla omkring 1 300 soldater från Irak. Regeringen Zapatero behöll majoriteten i parlamentet efter valet den 9 mars 2008. Vid inget av valen lyckades PSOE få absolut majoritet i parlamentet, utan tvingades bilda koalitionsregering med Enade vänstern och regionala nationalistpartier, bland annat från Baskien.

Under Rodríguez Zapateros tid som premiärminister utökades  Kataloniens autonomi, legaliserades samkönade äktenskap  (2005) och skrevs abortlagstiftningen om (2010). Han lyckades dock inte bromsa den överhettande bostadsmarknaden vilket ledde till att Spanien drabbades speciellt hårt av lågkonjunkturen som slog till under 2008. Zapateroministärens andra mandatperiod handlade därför mycket om hög arbetslöshet och stort budgetunderskott.

Under Zapateros första regeringsperiod inleddes även en dialog med den baskiska terroriststämplade väpnade separatiströrelsen Eta, vilket Zapatero bad sitt land om ursäkt för under början av 2007, efter att Eta bombat en flygplats.

Den 2 april 2011 förklarade Zapatero att han inte skulle ställa upp i valet 2012. Valet tidigarelades sedan till den 20 november 2011.

Källor 
 
 BBC, "Profile: Spain's socialist leader", 17 april 2004
 Presentation vid Euroresidents, sidan läst 10 mars 2008

Noter

Externa länkar 
 

Födda 1960
Spaniens regeringschefer
Partiledare för Spanska socialistiska arbetarpartiet
Spanska politiker under 2000-talet
Män
Levande personer
Spanska socialdemokrater
Personer från Valladolid
Europeiska socialdemokratiska regeringschefer
Urtima riksdag

Urtima riksdag var ett uttryck som användes om de svenska riksdagar som inkallades utöver de ordinarie sessioner som var fastlagda i riksdagsordningen. Uttrycket slutade användas efter de grundlagsreformer som genomfördes under 1970-talet. I dag är den officiella beteckningen istället urtima riksmöte. Urtima riksmöte hölls 1980, huvudsakligen för att besluta om höjning av momsen och andra skatter. Det urtima riksmötet 1980 var samlat från 25 augusti till 6 september. Det var socialdemokraternas initiativ att kalla riksdagens ledamöter till urtima riksmöte. 

Urtima riksdagar var relativt ovanliga och togs endast till i nödfall som exempelvis vid nationella och internationella kriser då det var av vikt att riksdagen var sammankallad. Sådana kriser inträffade vid unionsupplösningen och under första världskriget. Urtima riksmöte kan inte längre hållas då en ändring i riksdagsordningen under 2003-04 års riksmöte innebär att ett riksmöte håller på till dess att nästa påbörjas.

Årtal för urtima riksdagar 

Ståndsriksdagen
1742–1743
1810 (prins Karl August frånfälle, fastställande av ny successionsordning och val av ny kronprins)
1817–1818
1834–1835 (riksbanken skulle ställas under konungens och ständernas gemensamma lagstiftningsrätt)
1844–1845

Tvåkammarriksdagen
1871
1892 - Gällde Sveriges försvar.
1905 (första urtima riksdagen 1905)
1905 (andra urtima riksdagen 1905, 30 september–18 oktober, för Riksaktens upphävande.)
1918
1919
1939
1940

De extra riksdagar som inföll 1887 och 1914 var lagtima eftersom de föregicks av riksdagsval. Att 1810 års urtima riksdag i Örebro var urtima, framgår tydligt av successionsordningen (lag 1810:0926).

Årtal för urtima riksmöten 
Enkammarriksdagen
1980 (moms och skattehöjning)

Se även
Lagtima
Urtima
Riksmöte

Referenser

Sveriges riksdags historia
Adolf Ehrnrooth

Adolf Erik Ehrnrooth, född 9 februari 1905 i Helsingfors, död 26 februari 2004 i Åbo, var en finländsk militär. Finländsk krigsveteran, general av Infanteriet, förlänad Mannerheimkorset, Storkorset av Frihetskorsets orden av Republiken Finland, samt storkorset av Svärdsorden av Konungariket Sverige.

Efter avslutad kadettskola 1922 tjänstgjorde han först i Nylands dragonregemente. Efter striderna på Karelska näset under fortsättningskriget utnämndes Ehnrooth till riddare av Mannerheimkorset.

Han är begravd på Sandudds begravningsplats i Helsingfors.

Källor

Externa länkar

 
Statsbegravning för Adolf Ehrnrooth

Födda 1905
Avlidna 2004
Finländska generaler
Mannerheimriddare
Män
Kommendörer av Svärdsorden
Militärer från Helsingfors
Gravsatta på Sandudds begravningsplats
Adolf
The Seekers

The Seekers var en popgrupp bildad 1962 i Melbourne, Australien som spelade en blandning av pop och folkrock. Under en kort period på 1960-talet var gruppen till och med en allvarlig konkurrent till The Beatles vad gällde skivköparnas gunst. De nådde förstaplatsen på brittiska singellistan vid två tillfällen. Flera av deras hitlåtar skrevs av Tom Springfield.

Medlemmarna i gruppen var Judith Durham (sång), Athol Guy (kontrabas), Keith Potger (12-strängad gitarr) och Bruce Woodley (gitarr). Ursprungligen var Ken Ray sångare i gruppen men han ersattes 1963 av Durham. Året därpå begav de sig till Storbritannien. 1965 slog gruppen igenom med låten "I'll Never Find Another You". Den följdes av hitsinglar som "The Carnival Is Over", "A World of Our Own" och "Morningtown Ride". 1966 spelade de in singeln "Georgy Girl" till en film med samma namn och det blev gruppens sista stora hit. År 1968 splittrades gruppen, då Judith Durham ville starta en karriär som soloartist. Gruppens sista framträdande ägde rum i en direktsänd tv-show, Farewell The Seekers, i juli 1968; showen sågs av fler än tio miljoner tittare.

Potger bildade en tid efteråt gruppen The New Seekers, som i början av 1970-talet fick ett flertal hits med låtar som "Look What They've Done to My Song, Ma", "I'd Like to Teach the World to Sing" och "Beg, Steal or Borrow". The New Seekers fortsatte fram till 1975.

The Seekers på 1990-talet
Under 1990-talet återuppstod gruppen i originalsättningen, bestående av Guy, Potger, Woodley och Durham, och fortsatte att turnera som en "nostalgi-tripp" i Australien och Europa. 

Eftersom gruppen hade ett "sound" som starkt påminde om sångtrion Peter, Paul and Mary ombads The Seekers ofta av publiken att spela PP&M:s hit Puff, the Magic Dragon. The Seekers spelade slutligen in just den sången under 1990-talet.

År 2002 fick The Seekers äran att vara motiv i en specialutgåva med australiska frimärken.

Judith Durhams död
Judith Durham avled den 5 augusti 2022 efter långvariga hälsoproblem. Hon blev 79 år.

Diskografi
Album
 Introducing the Seekers (1963)
 The Seekers (känd som Roving with the Seekers) (1964)
 Hide & Seekers(känd som The Four And Only Seekers) (1964)
 A World of Our Own (1965)
 The Seekers Sing Their Big Hits (1965)* Come the Day (1966)
 Georgy Girl (1966) (USA-release ...an abridged version of Come the Day)
 Seekers Seen in Green (1967)
 The Seekers' Greatest Hits (1968) 
 The Seekers Live at the Talk of the Town (1968)
 The Best of the Seekers (1968)
 The Seekers [with Louisa Wisseling] (1975)
 Giving and Taking [with Louisa Wisseling] (1976)
 Live On [with Julie Anthony] (1989)
 Future Road (1997)
 Morningtown Ride to Christmas (2001)
 Night of Nights... Live! (2002)

Fotnoter

Källor 
The Seekers på Allmusic

Australiska musikgrupper
Musikgrupper bildade 1962
Musik i Melbourne
Augustana

Augustana kan syfta på:

Augsburgska bekännelsen – den främsta bland den evangelisk-lutherska kyrkans bekännelseskrifter
Augustanasynoden – det svenska Evangelisk-lutherska trossamfundet i USA 1860-1962
Augustana (tidning) – det officiella organet för Augustanasynoden
Augustana Academy – en tidigare skola i Canton i South Dakota 1870-1971
Augustana University College – en skola som sedan 2004 ingår i University of Alberta
Augustana (musikgrupp) – en amerikansk musikgrupp 2003–

Se även
Augustana College – flera
 Mount Augustana – ett berg i Antarktis
Antikrist (bok)

Antikrist (originaltitel på tyska Der Antichrist) är en bok av Friedrich Nietzsche som utkom 1895. Den skrevs precis innan Nietzsches sinnessjukdom inträdde 1889. Det är ett mycket omtalat religionskritiskt verk.

Externa länkar
The Antichrist, ljudbok och pdf-fil

Tyskspråkig facklitteratur
Filosofisk litteratur
Kristendomskritisk litteratur
Facklitteratur 1895
Verk av Friedrich Nietzsche
Sedna

Sedna kan avse:

 Sedna (mytologi) – hos inuiterna i Nordamerika motsvarigheten till uttrycket "moder jord", fast hon lever i havet
 90377 Sedna – en småplanet i Kuiperbältet
 Sedna Planitia – ett stort låglandsområde på planeten Venus
 M/S Sedna – en av Trafikverket Färjerederiets bilfärjor
 Sedna (djur) – ett spindeldjurssläkte