kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Söderledstunneln

Söderledstunneln är en tunnel mellan Centralbron och Johanneshovsbron på Södermalm i Stockholms innerstad och är 1 520 (norrgående) respektive 1 580 (södergående) meter lång. Själva tunneln utgör större delen av Söderleden, som är en del av Stockholms nord-sydaxel.

Historik

Söderledstunneln anlades tillsammans med Johanneshovsbron och invigdes 9 oktober 1984. På sträckan Brännkyrkagatan - Folkungagatan låg tidigare Södergatan. Denna öppnades 1944 och gick i ett djupt, ca 650 meter långt dike tvärs igenom norra delen av Södermalm. Vid byggandet av Södergatan revs många bostadskvarter, och diket var under många år ett kritiserat sår i stadsdelen. 

Redan på 1940-talet utsprängdes en pilottunnel under bostadskvarteren mellan Blekingegatan och Dalslandsgatan. Åren 1964-1966 byggdes ett ca 150 meter långt tunnelavsnitt under Åsö gymnasium, som dock aldrig trafikerades eftersom anslutningsvägar saknades.

I början av 1980-talet drogs delen söder om Högbergsgatan i tunnel, och därefter påbörjades arbetet med att överdäcka den återstående delen och uppföra nya kvarter med bostäder och kontor ovanpå. Arbetet slutfördes i januari 1991.

Tunneln är byggd i form av två separata tunnelrör med två filer i varje rör. Varje tunnelrör är 7,25 meter brett. Höjden är 4,5 meter. 110 meter är bergtunnel och resten är betongtunnel.

Tunneln är en del av den kommunala vägen E4.25, som går E4 (Karlberg)-Klarastrandsleden-Centralbron-Söderledstunneln-riksväg 73 (Johanneshov). E4.25 skyltas inte utan är bara en beteckning bland vägmyndigheter.

Bilder

Se även
 Stockholms nord-sydaxel
 Lista över vägtunnlar i Sverige

Externa länkar

Byggnader och anläggningar på Södermalm
Vägtunnlar i Stockholm
Besvär

Besvär (tyska beschwerde, av schwer, tung; alltså egentligen tyngd, olägenhet, möda, klagomål) är en juridisk term som historiskt har använts om vissa typer av överklagande.

Riksdagen
I Sverige hade under ståndstiden riksstånden, vart för sig eller i förening med de andra, rätt att inför regeringen framställa klagomål och önskningar. Härigenom erhöll riksdagen ett slags motionsrätt, redan innan den formellt infördes under frihetstiden. Dessa framställningar, som kallades besvär, innehöll vanligen klagomål över tyngden av vissa skatter eller utlagor, över alltför stor stränghet vid utskrivningarna, över intrång i givna privilegier eller (från de ofrälse ståndens sida) över alltför stor utsträckning eller missbruk av frälseståndets privilegier. Under frihetstiden avgjordes besvären av riksdagen även om de formellt inlämnades till Kungl. Maj:t. Besvären behandlades därvid i den allmänna besvärsdeputationen, ett av riksdagens utskott.

I allmänhet gavs svaren i form av kungliga resolutioner.  Ett minne av dessa besvär återfinns i namnet på det genom 1866 års riksdagsordning upphävda Allmänna besvärs- och ekonomiutskottet. Till detta hänvisades nämligen de önskningar, som riksdagen enligt  1809 års regeringsform ännu fick lämna in för att lämna synpunkter på den ekonomiska lagstiftningen, där kungen ensam fattade besluten.

I andra parlaments traditioner kallades motsvarigheten för petition.

Historisk betydelse

Besvär kallas idag för överklagande. (En annan term som idag kallas överklagande är vad). Den gamla termen finns inte kvar i nya svenska lagtexter, men den lever kvar äldre lagar och i vissa begrepp såsom kommunalbesvär, besvärsrätt (rätt att överklaga) och besvärshänvisning (instruktion för överklagande). I Finland är ordet besvär fortfarande vanligt.

Inom förvaltningen innebar besvär ett överklagande av en förvaltande myndighets åtgärder eller beslut. I Sverige var regeln, att besvär över lägre förvaltningsmyndigheters beslut gick till högre myndigheter och i allmänhet i sista hand till regeringsrätten och före dennas tillkomst till Kungl. Maj:t i statsrådet. 

I tvistemål var förr besvär ett rättsmedel, varigenom klagan fördes från underrätt tingsrätt (tidigare häradssrätt och rådhusrätt) till hovrätt. Besvär användes dels för beslut som underrätt meddelade under rättegången om de enligt lag fick överklagas, dels över slutligt beslut i ansökningsärenden, dels med vissa undantag över underrättens slutliga utslag i vissa tvistemål. 

Om någon dömdes ohörd i underrätt kunde man överklaga genom besvär. Besvär användes också om någon som inte var part i målet led skada genom domstolens beslut. Den som ville överklaga hovrättens beslut i överklagat ärende till konungen (högsta domstolen) använde också besvär.

I brottmål utgjorde besvär rättsmedlet för att överklaga underrätts eller hovrätts huvudsakliga utslag.

Källor

Processrätt
Ugglan
Mittsverigebanan

Mittsverigebanan är en racerbana för bil, mc och gokart. Den är belägen direkt vid E4:an ca 6 kilometer söder om Härnösand och 45 kilometer norr om Sundsvall.

Banan är 2 000 meter lång och är godkänd för träning och tävling inom bland annat roadracing, banracing, gokart och drifting. Mittsverigebanan konstruerades  och öppnades . 

Den nuvarande ägarkonstellationen förvärvade anläggningen 2017 i bolaget Norrlands Motorpark AB och har sedan dess investerat ca 4 miljoner för att skapa en säker och modern motorsportanläggning. Banan används i första hand till banracing och roadracing, men även en hel del andra evenemang såsom trackdays, företagsevent och utbildning.

Externa länkar
Banguide på rejsa.nu
Mittsverigebanan

Racerbanor i Sverige
Sportanläggningar invigda 1997
Sportanläggningar i Härnösands kommun
1997 i Sverige
BIS Records

BIS Records AB (tidigare Grammofon AB BIS), svenskt skivbolag med säte i Åkersberga, grundat 1973 av Robert von Bahr.

BIS ger enbart ut klassisk musik och har bland annat specialiserat sig på nordisk musik, i synnerhet Jean Sibelius, samt verk av mindre kända tonsättare som till exempel Eduard Tubin. Antalet utgivna skivor uppgick 2014 till över 2000. Bolagets inspelningar är kända för att ha ett stort dynamiskt omfång, vilka efterliknar de verkliga skillnaderna mellan svagt och starkt ljud i en konsertsal.

Externa länkar
BIS Records AB

Svenska skivbolag och skivmärken
Skivbolag och skivmärken bildade 1973
Memory Stick

Memory Stick är ett utbytbart minneskort, introducerat av Sony i oktober 1998. Memory Stick är även ett samlingsnamn för Sonys produktflora av olika minneskort, som Memory Stick Pro vilka har större lagringskapacitet och snabbare minnesåtkomst än originalkortet, samt Memory Stick Duo som är en annan, formatmässigt mindre, variant av Memory Stick.
 
Memory Stick används typiskt som lagringsmedium för olika portabla digitala enheter tillverkade av Sony. Memory Stick används till exempel för att lagra bilder i digitalkameror, lagra olika typer av datafiler i Sony Ericssons mobiltelefoner, handdatorer, mp3-spelare, Playstation Portable. Minneskortet kan pluggas in i en extern minnesläsare som därefter kopplas till en PC via en USB-kabel och data kan sedan enkelt överföras till datorn.

Memory Stick PRO Duo
Memory Stick PRO Duo (MSPD) ersatte snabbt Memory Stick Duo på grund Duos storleksbegränsning på 128 MB och långsamma överföringshastighet. I mars 2008 släppte Sony en 16 GB-version av Memory Stick PRO Duo, och i augusti 2009 släppte Sony en 32 GB version av Memory Stick PRO Duo. Sony och SanDisk meddelade också en gemensam utveckling av utökat Memory Stick PRO-format som preliminärt heter "Memory Stick PRO Format for Extended High Capacity" som skulle utöka kapaciteten till teoretiskt sett max 2 terabyte.

Olika typer i Memory Stick-familjen

Original Memory Stick 
 Memory Stick
 Memory Stick Select
 Memory Stick MagicGate 
 Memory Stick Select MagicGate
 Memory Stick Micro

Memory Stick Pro 
 Memory Stick Pro
 Memory Stick Pro High-Speed
 Memory Stick Pro MagicGate

Memory Stick Duo 
 Memory Stick Duo
 Memory Stick Duo MagicGate
 Memory Stick Duo Adapter

Memory Stick Pro Duo 
 Memory Stick Pro Duo
 Memory Stick Pro Duo MagicGate
 Memory Stick Pro Duo High Speed

Memory Stick Micro 
 Memory Stick Micro M2

Specifikationer

Överföringshastigheter, standardmodellen 
 Max skrivhastighet: 14.4 Mbit/s (1.8 MB/s)
 Max läshastighet: 19.6 Mbit/s (2.5 MB/s)

Överföringshastigheter, Promodellen 
 Överföring: 160 Mbit/s (20 MB/s)
 Minsta skrivhastighet: 15 Mbit/s

Överföringshastigheter, High Speed 
 Minsta skrivhastighet: 80 Mbit/s

Form Factors 
 Standard: 50.0 mm (B) × 21.5 mm (H) × 2.8 mm (D)
 Duo: 31.0 mm (B) × 20.0 mm (H) × 1.6 mm (D)

Se även 
 Minneskort

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats
 Memory Stick FAQ

Flashminnen
Timo Rautiainen

Timo Rautiainen, född 1964, är en finländsk kartläsare som arbetade ihop med Marcus Grönholm.

Finländska rallyförare
Kartläsare
Män
Födda 1964
Levande personer
Idrottare från Esbo
Vad (juridik)

Vad (ordet är besläktat med verbet vädja) var förr ett ordinärt och devolutivt rättsmedel, med vilket en part hos hovrätt sökte ändring i beslut av underrätt. I Rättegångsbalken, där det fanns bestämmelser angående sättet att fullfölja av talan mot underrätts beslut, angavs i vilka fall vad skulle användas. Detta var, med vissa undantag, dels vid överklagande av underrätts utslag i tvistemål av sådan beskaffenhet att de borde genom stämning anhängiggöras, dels vid talan mot underrätts utslag i vissa mål, som hörde till den extraordinära civilprocessen.

Enligt Rättegångsbalken skulle, då mål av underrätt avgjordes eller rätten dömde till värjemålsed, rätten i utslaget ange om fullföljande av talan däremot skulle ske efter vad eller genom besvär, det andra av de dåvarande båda rättsmedlen som kunde komma på fråga. Om någon ville klaga över annat av underrätt meddelat beslut, skulle rätten eller häradshövdingen på begäran meddela honom fullföljdshänvisning. 

Vadeförfarandet, om vilket stadgades i Rättegångsbalken, inleddes med att den missnöjda parten med erläggande av en fastställd vadepenning, gjorde anmälan om, att han ville vädja; vilket skulle göras senast på den sjunde dagen från den dag utslaget gavs och gjordes hos rätten eller den, som var satt att på rättens vägnar mottaga dylik anmälan. Sedan vad erlagts, tecknades på utslaget bevis om detta med underrättelse om den tid, inom vilken den vädjande skulle inlämna vadeinlaga till hovrätten. Motparten skulle på begäran erhålla bevis om vadet och besked om inställelsetiden.

I ännu äldre tid begagnades även vad för att fullfölja talan från nedre till övre borgrätten (avskaffade år 1844), vilka båda hade sitt säte på Stockholms slott. 

Begreppet vad utmönstrades helt ur Rättegångsbalken år 1994 och motsvaras numera vid fullföljande av talan från tingsrätt till hovrätt av överklagande.

Källor

Svensk rättshistoria
Sturup Raceway

Sturup Raceway, under rallycrosstiden känd som Sturupsbanan och senare Skånecrossbanan, är en 2 133 meter lång racerbana belägen utanför Malmö Airport. Banan invigdes 1972 som en grusbana för rallycross, men år 1990 förlängdes och asfalterades den. Banan var då 1 100 meter lång, men detta kom att utökas något år 2002. En ytterligare förlängning gjordes mellan 2004 och 2005, då den utökades till 2 133 meter. Banan användes fram till säsongen 2008 av Swedish Touring Car Championship och Danish Touringcar Championship, men inget av mästerskapen återvände 2009. STCC, nu under namnet Scandinavian Touring Car Championship, kom dock tillbaka till Sturup säsongen 2012.

Banan ägdes tidigare av fastighetsbolaget Centerplan. Centerplan gick dock i konkurs år 2009 och banan köptes upp av racerföraren Cemoni Ohlsson.

Källor

Externa länkar
Officiell webbplats
Banguide på rejsa.nu

Racerbanor i Sverige
Sportanläggningar invigda 1972
Sportanläggningar i Svedala kommun
Svedala
1972 i Sverige
Stamnared

Stamnared är en småort och kyrkbyn i Stamnareds socken i Varbergs kommun i Halland. Byn ligger vid vägen Lindberg–Grimmared, cirka 15 kilometer nordost om Varberg.

Stamnareds kyrka ligger mitt i byn.

Referenser 

Orter i Varbergs kommun
Småorter i Sverige
Sveinn Björnsson

Sveinn Björnsson, född 27 februari 1881 i Köpenhamn, död 25 januari 1952 var Islands förste president mellan åren 1944 och 1952. Han var tidigare också ledamot av Reykjaviks kommunala stadsstyre.

Sveinn föddes i Köpenhamn, Danmark och föräldrarna var Björn Jónsson (som en tid var statsråd i den isländska regeringen) och Elísabet Sveinsdóttir. Från 1914 till 1916 och igen år 1920 var han ledamot av det isländska alltinget och efter att Island fick självstyre från Danmark år 1918 (bortsett från utrikesärenden) som Kungariket Island var han sändebud i Danmark från år 1920 till 1924 och senare 1926 till 1940.

Den tyska ockupationen av Danmark den 9 april 1940 gjorde full självständighet möjlig för Island, som inte längre hade någon förbindelse med Danmark på grund av kriget. Sveinn valdes då av alltinget till riksföreståndare (ríkisstjóri) tre gånger från 1941 till 1943 och hade under denna tid statschefens befogenheter, det vill säga samma rättigheter som kung Kristian X hade på Island.

Då Island slutligen definitivt förklarade sig oberoende som en fullt självständig suverän republik den 17 juni 1944, valde Alltinget honom på Þingvellir till landets förste president i ett år. 1945 valde folket honom i enlighet med Islands första författning till president i ytterligare fyra år och 1949 valdes han om för ytterligare en mandatperiod fram till 1953. Han avled 25 januari 1952 i Reykjavik knappt ett och ett halvt år innan hans ämbetsperiod var helt avslutad. Presidentval hölls senare under sommaren samma år och en ny president tillträdde drygt ett halvår senare den 1 augusti, som enligt författningen är den normala tillträdesdagen för presidenten. I mellanperioden sköttes presidentens uppgifter av ett tremannaråd.

Noter 

Islands presidenter
Riksföreståndare
Alumner från Köpenhamns universitet
Födda 1881
Avlidna 1952
Män
Personer på Island under 1900-talet
Maja Ivarsson

Maja Hanna Maria Ivarsson, född 2 oktober 1979 i Åhus, är en svensk sångerska, gitarrist och låtskrivare, frontfigur i rockbandet The Sounds och Crew of Me & You.

Biografi

Ivarsson föddes i Åhus och bodde där sina första år innan familjen flyttade till Helsingborg.  År 1994 började hon som sångerska i gruppen We Like the Feetsmell. Under gymnasietiden på estetisk linje vid Nicolaiskolan bildade hon och andra skolkompisar sedan 1998 gruppen The Sounds, för vilken hon blivit internationellt känd som sångerska och låtskrivare.

2002 kom The Sounds debutalbum Living in America som blev en framgång med flera låtar högt på topplistorna såväl i Sverige som i USA. The Sounds har sedan dess turnerat världen över, även tillsammans med band som Foo Fighters, The Strokes och No Doubt.

Ivarsson har uppmärksammats för sitt energiska scenspråk. Hon har själv kommenterat det med:

Ivarsson har även spelat in sången "Snakes on a Plane (Bring It)" tillsammans med det amerikanska rockbandet Cobra Starship, William Beckett från The Academy Is... och Travis McCoy från Gym Class Heroes. Låten fanns med på albumet till filmen med samma namn och nådde som högst plats 32 på den amerikanska Billboard-listan. 

Under pseudonymen Nancy Blond skrev Ivarsson låten "Hej hej Monika" tillsammans med Felix Rodriguez och sångaren Nic Schröder, vars band Nic & the Family framförde den. Låten blev en sommarhit 2004 och renderade en guldskiva till upphovspersonerna.

Efter att länge ha skrivit musik tillsammans med Felix Rodriguez i The Sounds valde de båda att 2018 bilda den technobaserade gruppen Crew of Me & You som ett nytt extraprojekt med annan musikinriktning.

TV och radio
År 2012 var Ivarsson en av deltagarna i den tredje säsongen av TV4:s Så mycket bättre. 2013 var hon en av sommarvärdarna i Sommar i P1.

Privatliv
2015 fick hon en son tillsammans med sin dåvarande amerikanske pojkvän, Ben Fee. Ivarsson är bosatt i Malmö.

Referenser 
Gaffa 13 mars 2019,"The Sounds-medlemmar med nytt projekt: 'Vilken befrielse det var att få börja om'”

Noter

Externa länkar 

 The Sounds officiella webbplats

The Sounds
Svenska rocksångare
Svenska låtskrivare
Födda 1979
Kvinnor
Levande personer
Personer från Åhus
Sommarvärdar 2013
Deltagare i Så mycket bättre
Anders Grönros

Anders Grönros, född 19 oktober 1953 i Rotebro, är en svensk regissör och manusförfattare.

Han guldbaggebelönades 1991 i kategorin Bästa regi för filmen Agnes Cecilia – en sällsam historia. 2007 sändes hans dokumentär Ambres – en död talar, om mediet Sture Johansson och anden Ambres som han hävdar talar genom honom, för första gången på SVT2.

Filmografi 
 (regi, manus)
1991 – Agnes Cecilia – en sällsam historia (regi, manus)
 (regi)
 (regi, manus)
 (regi, manus)
 (regi, manus)

Radio 
Anders Grönros dramatiserade och regisserade Agnes Cecilia som radioteater 2005.

Källor

Externa länkar 

Svenska filmregissörer
Födda 1953
Män
Levande personer
Guldbaggen för bästa regi
Guldbaggenominerade
Personer från Sollentuna
Kristján Eldjárn

Kristján Eldjárn, född 6 december 1916 i Tjörn i Svarfaðardal i Norðurland eystra, död 14 september 1982 i Reykjavik, var Islands tredje president. Hans ämbetsperiod varade från 1968 till 1980.

Föräldrarna till Kristján var Þórarinn Kr. Eldjárn som var bonde och lärare i Tjörn och hans fru Sigrún Sigurhjartardóttir. Han tog examen i arkeologi vid Köpenhamns universitet och undervisade senare vid Háskóli Íslands (Islands universitet). Han var även ledare av Islands nationalmuseum.

Vid presidentvalet år 1968 kandiderade han mot ambassadören Gunnar Thoroddsen. Från början trodde man att Thoroddsen skulle vinna eftersom han hade 70 % av rösterna, men Eldjárn vann valet till slut med 65,6 % av rösterna. Vid detta val låg valdeltagandet på hela 92,2 %. Han blev omvald utan motkandidat år 1972 och 1976.

År 1974 utnämndes han till hedersdoktor vid Syddansk Universitet och 1975 vid universitetet i Bergen.

Kristján Eldjárn var far till författaren Þórarinn Eldjárn.

Referenser

Noter

Vidare läsning 

 

 

Islands presidenter
Isländska arkeologer
Hedersdoktorer vid universitetet i Bergen
Riddare och kommendör av Kungl. Maj:ts Orden
Mottagare av Serafimerorden
Isländska forskare under 1900-talet
Födda 1916
Avlidna 1982
Män
Revisionsansökning

Revisionsansökning kallades förr i Sverige det ordinära rättsmedel som användes för fullföljd av talan från hovrätt till högsta instansen. Numera är termen ersatt med överklagande.

I mål som inkommit till hovrätt genom vad och även i tvistemål som instämts till hovrätt, fullföljdes, med några undantag, talan mot hovrättens slutliga utslag genom revisionsansökning. Dessutom kom detta rättsmedel till användning mot ett av hovrätt meddelat beslut under rättegången, nämligen mot beslut varigenom hovrätt, utan att skilja målet från sig, dömt till värjemålsed. I fråga om fullföljd av talan ansågs ett sådant beslut som ett slutligt utslag. 

Beträffande mål som fullföljts till hovrätt genom vad var principen att part haft rätt att genom revisionsansökning överklaga hovrättens slutliga utslag. Från denna princip fanns bara undantag för återförvisningsutslag. Genom 1915 års fullföljdslagstiftning genomgick denna princip dock stora förändringar, huvudsakligast genom att summa revisibilis upptogs i den Svenska rätten.

Se även
Revision

Processrätt
Kwikapa

Kwikapa (cucapa) är ett utrotningshotat språk som tillhör språkfamiljen Yuman-cochimí. Språket talas av totalt 350 personer, varav 200 i Mexiko och 150 i USA. Det lärs fortfarande ut till barn. Cocopah Museum i Arizona har organiserat lektioner för barn sedan 1998.

Språket skrivs med latinska alfabetet. Skriftliga formen utvecklades först på 1970-talet men förnyades på 2000-talet.

Fonologi

Konsonanter 

Källa:

Vokaler 

Källa:

Referenser

Noter

Källor
Ethnologue 

Språk i USA
Språk i Mexiko
Utrotningshotade språk
Nordamerikanska ursprungsspråk
Grimmared

Grimmared är kyrkbyn i Grimmareds socken i Varbergs kommun i Hallands län i Västergötland. Avståndet från Varberg är cirka 20 kilometer via Lindberg–Stamnared och något längre via Derome–Sällstorp. 

Grimmareds kyrkas torn är på fyra sidor dekorerat med Västergötlands landskapsvapen.

Orter i Varbergs kommun
495 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 15 maj – Ett Mercuriustempel invigs på Circus Maximus mellan kullarna Aventinen och Palatinen i Rom.

Kina 
 Helü efterträds av sin son Fuchai som kung av Wu och denne härskar som Wus siste kung fram till 473 f.Kr.

Efter ämne

Juridik 
 Åtta år efter den persiske kungen Dareios I:s påbud slutförs nedskrivandet och kodifieringen av den egyptiska lagen. Det föreligger en version på det persiska hovets officiella språk, en på arameiska och en på folkspråket, skriven med demotisk skrift.

Födda 
 Perikles, atensk politiker (död 429 f.Kr.)

Avlidna 
 Pythagoras, grekisk filosof och matematiker (född cirka 580 f.Kr.)
 Lucius Tarquinius Superbus, det romerska kungarikets sjunde och siste kung (död detta eller föregående år)

Källor 
 Motsvarande artikel på engelskspråkiga Wikipedia.

Externa länkar
Johan Kriek

Johan Christian Kriek, född 5 april 1958, Pongola Sydafrika, är en sydafrikansk högerhänt tidigare professionell tennisspelare. Kriek blev amerikansk medborgare i augusti 1982 och är sedan 1978 bosatt i Naples, Florida.   

Johan Kriek blev professionell spelare på ATP-touren 1978. Han vann totalt 14 singel- och 8 dubbeltitlar under karriären. Han rankades som bäst på sjunde plats i singel (september 1984) och 12 plats i dubbel (augusti 1988). Kriek vann i prispengar 2 383 794 US dollar.

Kriek vann singeltiteln i Grand Slam-turneringen Australiska öppna vid två tillfällen. Sin första slutseger noterade han 1981, då han i finalen besegrade amerikanen Steve Denton (6-2, 7-6, 6-7, 6-4). De båda möttes också i singelfinalen i turneringen 1982, även denna gång med Kriek som segrare (6-3, 6-3, 6-2). Även under de följande säsongerna hade Kriek framgång i Australiska öppna, 1984 nådde han semifinal, 1983 och 1985 spelade han kvartsfinal. Bland övriga meriter märks singelseger i Amerikanska inomhusmästerskapen 1982. I finalen besegrade han John McEnroe. 

Kriek har beskrivits som en snabb, kompakt byggd spelare, särskilt skicklig framme vid nät som volleyspelare.

Grand Slam-titlar 
 Australiska öppna
 Singel - 1981, 1982

Referenser

Källor 
 Bud Collins, Tennis encyklopedia, 1998, eds. Bud Collins and Zander Hollander. Visible Ink Press ().

Sydafrikanska tennisspelare
Födda 1958
Män
Levande personer