kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Länsväg 365

För länsväg 365 före 1986, se historisk länsväg 365.

Länsväg 365 går mellan Åsele och Glommersträsk, via Älgsjö, Västermyrriset, Lycksele, Ruskträsk och Norsjövallen. Från Åsele till Älgsjö är riksväg 92 värdväg.

Sträckning

Åsele - Lycksele
Efter avfarten från riksväg 92 vid Älgsjö tar en småkuperad terräng över och vägen klättrar sakta uppåt mot Stöttingfjällets högland. Byarna som passeras är få och små. Här kan man verkligen se avfolkningen, på 1950-talet när skogsbruket krävde mycket arbetskraft var invånarantalet mångdubbelt mot nu. Sträckningen går mestadels genom skog, men längs Siksjön följer vägen stranden. Här finns även en badplats. Delen Älgsjö - Västermyrriset är en mestadels linjestakad tvåfilig landsväg, 6,5 m bred.

I trafikknuten Västermyrriset är det ungefär lika långt till Åsele, Lycksele och Fredrika. Här möts även församlingsgränserna – det finns inte mindre än tre kapell med bara några kilometers mellanrum, Lillögda kapell i Åsele församling, Långbäcken i Fredrika församling och Åttonträsk i Lycksele församling. Vid Åttonträsk går vägen på en lång bank tvärs över sjön. I byn Vägsele sammanstrålar de gamla färdvägarna Åsele - Lycksele och Vilhelmina - Lycksele. Där vägen korsar de tre vattendragen Gideälven, Lögdeälven och Öreälven finns naturrastplatser iordningställda. Delen Västermyrriset - Lycksele är relativt nyligen ombyggd, och en blandning av linjestakad och miljöstakad väg med 7-8 m vägbredd.

Lycksele - Glommersträsk
Genom Lycksele passerar vägen över Umeälven tillsammans med E12. Efter utfarten ur staden passeras byn Lyckan och vägen går i en mycket rak sträckning, med liknande standard som mellan Västermyrriset och Lycksele, till byn Ruskträsk vid Vindelälven. Husbondliden ökar sitt invånarantal från några tiotal till några tusen en vecka om året då pingströrelsen håller tältmötet Lapplandsveckan i byn.

Vid passagen över Vindelälven och korsningen med länsväg 363 finns en stor rastplats. Vägen blir nu krokigare och backigare, med mycket av den äldsta naturliga stakningen kvar. Efter Kvarnåsen med sitt stora sågverk går vägen längs sjön Stor-Kvammarn. I Norsjövallen tar trafikanter till Norsjö till höger. Länsväg 370 korsas i Bäverhult.

Strax före Mensträsk åker man under det som är kvar av linbanan Kristineberg-Boliden. Skellefteälven passeras vid det stora vattenkraftverket Gallejaur. Vägen når sitt slut vid riksväg 95 precis väster om Glommersträsk.

Korsningar och anslutningar 

|}

Planerad utbyggnad
Delen Åsele - Lycksele byggs om i etapper där sträckan Älgsjö - Västermyrriset är kvar att åtgärda.

Historik
Vägen är en del av militärvägen byggd på 1890-talet. Den är ombyggd många gånger sedan dess, men sträckningen är i stort sett densamma fortfarande.

1951 skyltades vägen som en del av länshuvudväg 356, Åsele - Karungi. 1962 blev den en del av riksväg 90. Nuvarande numrering gäller sedan 1986.

Se även
 Lista över länsvägar i Norrbottens län
 Lista över länsvägar i Västerbottens län

Länsvägar i Västerbottens län
Länsvägar i Norrbottens län
Anderssonskans Kalle på nya upptåg

Anderssonskans Kalle på nya upptåg är en svensk film från 1923 i regi av Sigurd Wallén

Filmen premiärvisades 27 augusti 1923 på biograf Imperial i Stockholm. Filmen spelades in vid Centralsaluhallen med exteriörer från Södermalm i Stockholm av Henrik Jaenzon. Som förlaga har man en fri i tolkning av Emil Norlanders ungdomsroman Anderssonskans Kalle som gavs ut 1901. I filmen debuterade Mona Mårtenson som filmskådespelare.

Roller i urval
Gösta Alexandersson - Anderssonskans Kalle 
Anna Diedrich - Anderssonskan 
Dagmar Ebbesen - Pilgrenskan 
Albin Lindahl - direktör Graham 
Hilda Castegren - Clövercrona, friherrinna, Grahams moder 
Hildur Skantze - fru Graham 
Aino Schärlund-Gille - Ann-Mari, direktörns dotter 
Mona Mårtenson - Ruth Graham, direktörns syster 
Edvin Adolphson - Paul Abraham Ceder, fil kand, informator 
Carl-Gunnar Wingård - Mogren, faktotum 
Sven Ingels - juden i Kvastmakarebacken 
Julia Cæsar - Lövbergskan 
Hanna Rudahl - Petterssonskan 
Mona Geijer-Falkner - glassförsäljerskan 
Tottan Skantze

Se även 
 
 
 

 

Anderssonskans Kalle
Emil Norlander-filmatiseringar
Svenska dramafilmer
Svenska filmer 1923
Svenska stumfilmer
Filmer i regi av Sigurd Wallén
Svenska filmer baserade på romaner
Stockholm på film
Svenska 1920-talsfilmer
Svenska uppföljarfilmer
Filmer om barn
Narvaförbundet

Narvaförbundet, svensk historisk förening bildad 1974. Narvaförbundet hade dock haft aktiviteter innan dess, 1972 och 1973.

Den huvudsakliga aktiviteten var under många år ceremoniella kransnedläggningar vid Karl XII:s staty i Kungsträdgården på dennes dödsdag den 30 november. Under 1970-talet organiserades firandet tillsammans med Sveriges Nationella Förbund. På grund av störande motdemonstrationer övergick man från 1983 till kransnedläggning vid Karl XII:s grav i Riddarholmskyrkan. När riksmarskalken slutligen upphörde att ge tillstånd till manifestationen ledde detta (parat med medlemskårens höga medelålder) till att föreningen upphörde.

Drivande inom förbundet var under lång tid folkskolläraren och reservofficeren Werner Öhrn, en tid ordförande för Sveriges Nationella Förbund.

Se även
Karl XII-firande i Lund
Lars Hultén

Källor

Nationalism i Sverige
Organisationer inom historia
Madeleine Larsson

Madeleine Larsson kan syfta på:

Madeleine Larsson (politiker) 
Madeleine Larsson (friidrottare)
Tand- och munhygien

Tandhygien innebär bland annat att man ser till att hålla tänderna rena och friska.

Det finns flera hjälpmedel för att åstadkomma detta. Man kan ta hjälp av tandborste, tandtråd och fluor. För att undvika skador i tänderna som karies ska man förutom att göra rent tänderna också se till att inte äta för mycket socker eftersom det påskyndar bildandet av hål i tänderna, karies. Det bästa sättet att hålla tänderna rena och friska är att borsta dem med en mjuk tandborste morgon och kväll och att använda tandtråd varje dag. 

Om man får problem med tandhygienen kan man söka upp en tandläkare som jobbar med tandvård. Om man har karies i en tand kan tandläkaren bli tvungen att borra i tanden för att ta bort det nedbrutna och sedan ersätta det med en lagning.

Se även 
 Personlig hygien

Källor

Externa länkar 

Hygien
Ubåtsklass Typ IX

Ubåtsklass Typ IX var en klass medelstora tyska ubåtar under andra världskriget. Den började utvecklas 1935 och den första båten sattes i tjänst 1938. Under de följande åren vidareutvecklades klassen till fem olika varianter. Totalt byggdes 243 båtar, de flesta av varvet AG Weser i Bremen

Typ IX
Typ IX
Locking (dans)

Locking är en komisk, energisk dansstil, med cartoon-influenser, inom hiphop- och streetdance-genrerna. Den uppkom i USA på 1960-talet. Stilen har namngetts efter den första lockinggruppen "The Lockers". Det handlar om att låsa (engelska: lock) rörelser. Från början stod man mest och pekade (uppehåll i dansen) och spelade med publiken. När stilen utvecklades började man att göra koreografierna efter musiken. Man kanske "körde buss", "tittade på klockan" och så vidare. Detta när kommandon som "Drive" och "Clock" hördes i låten. Den typiska outfiten för en lockingdansare är färgstark och lite pajasliknande, allt för att framhäva att det är en humoristisk dansstil.

Då man tränar locking används ofta en tygbit (till exempel en näsduk eller en bandana) för att se att handlederna knycker till på rätt sätt. I locking ska rörelserna låsas från axel till armbåge, från armbåge till en snärtig handled. Denna tygbit förflyttas vid vissa tillfällen från träningslokalen till scenen då den kan bli en flygande accessoar.

En vanlig rörelse som förekommer i en mängd lockingsteg är en så kallad "wrist twirl", där handen roterar kring handleden samtidigt som den förs först upp och sedan ned. En påbyggnad på detta är "up down lock", där båda händerna samtidigt gör en "wrist twirl" och man därefter böjer på benet och låser kroppen genom att låta hela rörelsen stanna upp. En annan grundläggande rörelse är "point", där man pekar med ett pekfinger och armen nästan helt utsträckt. Man har armen lite böjd, för att förhindra skador till följd av att sträcka armen snabbt hela tiden.

Se även 
 Popping

Hiphopdans
Streetdance
Kalla fakta

Kalla fakta är ett TV-program med debatt och dokumentärinslag på TV4. Bland tidigare programledare märks Jan Guillou, Jan Scherman, Kajsa Stål, Lennart Ekdal, Elisabeth Frerot Södergren, Karin Alfredsson, Lena Sundström och Peter Lindgren. Nuvarande programledare är Nicke Nordmark. Gustav Fridolin har tidigare jobbat som journalist på programmet. Programmet fick Aftonbladets TV-pris (röstas fram av tidningens Aftonbladets läsare) i klassen "Bästa svenska samhällsprogram" fyra år i rad (1998–2001). Kalla fakta fick för reportaget "Sanningen om Sommerlath" priset som "Årets granskning" i Kristallen 2011. För reportaget "Slav i Sverige" fick Kalla fakta priset som "Årets granskning" i Kristallen 2015. Frilansreportern Trond Sefastsson stängdes av från sin tjänst 31 augusti 2007, efter anklagelser om att ha tagit emot 400 000 kronor från en man dömd för knarkbrott. Programmet vann årets nyheter - och aktualitetsprogram under Kristallen 2020. Reportaget "Partiernas hemliga pengar" gav TV-programmet två stycken priser under Kristallen 2023, ena som årets program och andra för årets granskning.

Avsnitt

Urval av uppmärksammade inslag 
 Reportaget om dokumentären Shocking Truth som sändes i februari år 2000 som uppmärksammades i medierna. Dels för att dokumentären sågs av riksdagen och allmänt väckte debatt men också för dess väldigt pornografiska scener. Det blev senare också en debatt i medierna om scenerna var inspelade just för dokumentären och bara skulle skapa kontrovers eller om de fanns sedan innan.
 Reportaget "Det brutna löftet" som sändes 2005 avslöjade Egyptenavvisningarna. Reportaget belönades med Stora journalistpriset 2005, Guldspaden 2004 och OPC, The Overseas Press Club awards 2004 i kategorin "Best International Reporting in the broadcast media dealing with human rights" (The Eric and Amy Burger Award).
 Reportage 2008 om mulesing, en plågsam behandlingsmetod av merinofår i Australien.
 Reportaget "Dun till varje pris" 2009 om att svenska företag köper dun som plockats från levande fåglar i Ungern, Polen och Kina. Reportaget belönades med Stora journalistpriset 2009.
 Reportaget "A royal Nazi Secret" vann Guldmedalj år 2012 vid New York Festivals för bästa historieprogram.
 Granskningen av Parken Zoo år 2012 visade hur en av Sveriges mest populära djurparker bland annat avlivade fridlysta friska djur för att få plats med nya, mer attraktiva, djur. Granskningen gjorde att flera utredningar tillsattes.

Referenser

Externa länkar 
 
 

Samhällsprogram i TV4
Kristallenvinnare 2011
Kristallenvinnare 2015
Kristallenvinnare 2020
Kristallenvinnare 2023
Poltergeist III

Poltergeist III är en amerikansk skräckfilm från 1988 i regi av Gary Sherman. Filmen är en uppföljare till Poltergeist och Poltergeist II – Den andra sidan.

Handling 
Carol Anne (Heather O'Rourke) skickas iväg för att bo hos sina släktingar Bruce (Tom Skerritt) och Patricia (Nancy Allen) i en skyskrapa i Chicago. Den ondskefulle prästen Kane (Nathan Davis) är fortfarande efter henne och hela byggnaden terroriseras av spöken som gömmer sig bakom speglar.

Medverkande (i urval)

Om filmen 
 Julian Beck, som spelade Henry Kane i Poltergeist II – Den andra sidan, dog innan filmen skulle spelas in, så han ersattes av Nathan Davis.
 Efter att filmen hade spelats in dog huvudrollsinnehavaren Heather O'Rourke i tarmvred.

Externa länkar 
 

Filmer 1988
Amerikanska skräckfilmer
Chicago på film
Engelskspråkiga filmer
Filmer som utspelar sig i hemsökta hus
Amerikanska uppföljarfilmer
Filmer från Metro-Goldwyn-Mayer
Donald Johanson

Donald Johanson, född 28 juni 1943 i Chicago, Illinois, är en amerikansk antropolog och arkeolog. Den 24 november 1974 hittade han de tre miljoner år gamla skelettresterna av världens mest berömda förmänniska – Lucy, den viktigaste referenspunkten för dagens evolutionsforskning.  Hon har blivit en populärbenämning på Australopithecus afarensis, uppkallad eftersom man under utgrävningarna av "Lucy", i Afar i Etiopien, spelade Beatles-låten "Lucy in the Sky with Diamonds". Donald Johanson har anknytning till Norrköping i Sverige; hans föräldrar kom därifrån och han är brorson till brottaren Ivar Johansson.

Asteroiden 52246 Donaldjohanson är uppkallad efter honom.

Publikationer
 Donald Johanson och Maitland Edey, "Lucy: The Beginnings of Human Evolution", Simon and Schuster, New York, NY, 1981 
 Donald Johanson och James Shreeve, "Lucy's Child: The Discovery of a Human Ancestor", Viking, London, England, 1989, 
Donald Johanson och Blake Edgar, "From Lucy to Language", Simon & Schuster, 1996,

Externa länkar
 Biografi: Dr. Donald C. Johanson
 Donald Johanson. Origins of Modern Humans: Multiregional or Out of Africa? (2001)

Födda 1943
Amerikanska arkeologer
Män
Levande personer
Alumner från University of Chicago
Paralympiska sommarspelen 1960

Paralympiska sommarspelen 1960 hölls i Rom i Italien och var de första paralympiska sommarspelen.

Sporter
Bordtennis
Bågskytte
Friidrott
Dart
Rullestolbasket
Rullstolsfäktning
Snooker
 Simning

Medaljtabell

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Internationella parlympiska kommittén

1960 i Italien
1960
Internationella sportevenemang i Italien
Multisportevenemang 1960
Sportevenemang i Rom
Rom under 1900-talet
Multisportevenemang i Italien
Geometrisk konstruktion

Geometrisk konstruktion konstruktionen av punkter, längder och vinklar med hjälp av endast passare och rätskiva (linjal utan markeringar). De verktyg som används är matematiska idealiseringar av de verkliga verktygen. Idealiseringen innebär att linjalen bara kan användas för att dra en godtyckligt lång rak linje genom två redan konstruerade punkter. Passaren kan rita cirklar med mittpunkt i en redan konstruerad punkt och som tangerar en annan konstruerad punkt.

Grundläggande konstruktioner 

Alla geometriska konstruktioner grundar sig på upprepningar av fem grundläggande konstruktioner. Dessa är:
 Konstruktion av en linje genom två existerande punkter.
 Konstruktion av en cirkel med mittpunkt i en existerande punkt som tangerar en annan given punkt.
 Konstruktion av en punkt som är skärningspunkten mellan två existerande icke-parallella linjer.
 Konstruktion av den punkt eller de två punkter där en cirkel och en linje skär varandra (givet att linjen skär cirkeln).
 Konstruktion av den punkt eller de två punkter där två cirklar skär varandra (givet att de skär varandra).

Utifrån dessa kan man konstruera exempelvis räta vinklar och konstruerbara polygoner, till exempel pentagoner.

De tre klassiska problemen 
De tre klassiska konstruktionsproblemen, som länge sysselsatte matematiker, är:
 cirkelns kvadratur
 kubens fördubbling
 vinkelns tredelning
Vid lösningen fick endast de "euklidiska verktygen" passare och rätskiva (linjal utan markeringar) användas och bara ett ändligt antal konstruktioner användas. Först på 1800-talet kunde man bevisa att alla tre problemen är olösbara med nämnda hjälpmedel.

Viktiga förarbeten gjordes av Carl Friedrich Gauss och Évariste Galois. Pierre Laurent Wantzel kunde 1837 bevisa att kubens fördubbling och vinkelns tredelning var omöjliga. År 1882 visade Ferdinand von Lindemann att cirkelns kvadratur var omöjlig genom att bevisa att talet pi, , är ett transcendent tal.

Euklidisk geometri
Matematikens historia

eo:Geometrio#Klasikaj problemoj
Glykokalyx

Glykokalyx är ett skikt av kolhydrater som finns på utsidan av alla eukaryota celler. 

Kolhydraterna förekommer som oligosackaridkedjor som är kovalent bundna till proteiner (glykoproteiner) eller till lipider (glykolipider). 
Kolhydraterna förekommer också i viss mån i polysackaridform, då bundna till proteiner och bildar därmed proteoglykaner. I dessa fall kan det vara oklart om kolhydraten räknas till glykokalyx eller extracellulärmatrixen. Det är alltså inte alltid helt lätt att avgöra var glykokalyx slutar och matrixen börjar. 

De allra kolhydratrikaste områdena förekommer fläckvis på cellytan och de kan lätt upptäckas eftersom den kolhydratbindande proteingruppen lektiner lätt kan märkas med fluorescerande markörer. 

I och med att glykokalyx kan vara väldigt varierande olika celler emellan kan likartade celler känna igen varandra och veta ifall de skall samarbeta eller inte. Om cellen inte känner igen en annan cells glykokalyx eller ett främmande ämne i allmänhet stöts det bort och tillåts inte komma alltför nära cellen. Dessutom skyddar glykokalyx de känsliga lipidcellmembranen mot både mekaniskt och kemiskt slitage.

Proteinerna som skall bli en del av cellmembranen bildas först vid de endoplasmatiska nätverkets ribosomer och slussas därifrån vidare till golgiapparaten där de kvalitetsgranskas och får sina kolhydrater tillsatta. Därefter läggs de till i en lipidvesikel och sammansmälter med cellmembranen då vesikeln exocyteras.

Källor

Cellbiologi
Oslo Sentralstasjon

Oslo Sentralstasjon (Oslo S) är den största och viktigaste järnvägsstationen i Norge.

Historia 
Förr i tiden fanns två stationer, Oslo Vestbanestasjon, belägen nära Aker Brygge och rådhuset samt Oslo Østbanestasjon, belägen på den östra sidan av centrum. Det fanns en förbindelsebana mellan stationerna (Havnebanen), för godstransporter, invigd 1907.

Stationen 

Oslo Sentralstasjon byggdes 1980, i samband med byggandet av Oslotunneln. Arkitekt var John Engh. Namnet kom 1981. Stationen har tre byggnader, huvudstationen samt Flytogterminalen and Østbanehallen. I byggnaden finns ett stort köpcentrum. Utanför stationen finns Jernbanetorget, det största torget för kommunikation i Norge med buss- och spårvagnslinjer och en stor tunnelbanestation.

Sammanlänkat med stationen finns köpcentrumen Byporten och Oslo City, samt Oslo bussterminal.

Från stationen utgår tåg till exempelvis Bergen, Stavanger, Trondheim, Stockholm och Göteborg.

Referenser

Externa länkar 
 Oslo Sentralstasjons hemsida

Järnvägsstationer i Norge
Byggnader och anläggningar i Oslo
Järnvägsstationer invigda 1980
Transport i Oslo
1980 i Norge
Severin Nilson

Johan Severin Nilson, född 14 januari 1846 i Asige i Halland, död 24 november 1918 i Stockholm, var målare, tecknare och fotograf.

Severin Nilsson utbildade sig vid Konstakademien i Stockholm 1865–71 och studerade också för Léon Bonnat i Paris under tre år.

Efter akademistudierna målade han porträtt. Därefter målade han landskap och utförde även historie- och genremålningar, ofta med barnmotiv och vuxna med sysslor. Severin var produktiv och efterlämnade en stor och skiftande produktion. Han deltog i ett flertal utställningar och var medlem av Konstnärsklubben i Stockholm och Svenska konstnärernas förening. Han var även en av de första svenska dokumentärfotograferna i en realistisk tradition. Inspirerad av Artur Hazelius utförde han fotografiska studier av folklivet, framför allt i byn Asige i Halland, där han var född. Nilsson finns representerad vid bland annat Nationalmuseum i Stockholm, Norrköpings konstmuseum Kalmar konstmuseum och Hallands konstmuseum.

Galleri

Se även 
 Severin Nilsons ateljéstuga

Källor

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 
 
 

Svenska fotografer under 1800-talet
Födda 1846
Avlidna 1918
Män
Svenska målare under 1800-talet
Svenska målare under 1900-talet
Representerade vid Nationalmuseum
Svenska fotografer under 1900-talet
Representerade vid Norrköpings konstmuseum
Poltergeist II – Den andra sidan

Poltergeist II – Den andra sidan är en amerikansk skräckfilm från 1986.

Handling 
Familjen Freeling flyttar till Dianes mamma Jess i Phoenix, Arizona för att komma över chocken att Carol Anne blev bortrövad av bullerandar. När Jess avlider återkommer spökena via Carol Annes leksakstelefon men även den onda prästen Henry Kane som leder en religiös sekt. Familjen får hjälp av mediet Tangina och den indianske shamanen Taylor.

Om filmen 
Filmen blev nominerad till en Oscar för bästa visuella effekter.

Dominique Dunne, som spelade storasyster Dana i Poltergeist, medverkade inte eftersom hon mördades 1982.

Skådespelare 

Filmer 1986
Amerikanska skräckfilmer
Engelskspråkiga filmer
Filmer i regi av Brian Gibson
Filmmusik av Jerry Goldsmith
Filmer som utspelar sig i hemsökta hus
Amerikanska uppföljarfilmer
Filmer från Metro-Goldwyn-Mayer
Elizabeth R

Elizabeth R är ett TV-drama i sex delar, producerat av BBC, som sändes i februari-mars 1971. Sändes i SVT under början av 1972.

Glenda Jackson i titelrollen porträtterade Elisabet I av England på ett med historien överensstämmande vis. 

Serien är en uppföljare till den framgångsrika Henrik VIII:s sex hustrur från 1970.  Bara Bernard Hepton som Cranmer och Rosalie Crutchley, som Katarina Parr, spelade samma roller i Elizabeth R. I serien medverkade flera välkända TV-skådespelare såsom Robert Hardy, Michael Williams, Margaretta Scott, John Woodvine, James Laurenson, Angela Thorne, Brian Wilde, Robin Ellis och Peter Egan.

Externa länkar
 

Brittiska TV-serier från 1970-talet
Historiska TV-serier
Tudoreran i fiktion
Elisabet I av England på film
Engelskspråkiga TV-serier
Stigningsfält

Ett stigningsfält är extra körfält i uppförsbacke till vänster om ordinarie körfält i stigningens riktning, avsett att underlätta omkörning på väg som frånsett stigningsfältssträckor endast har ett körfält per riktning.

Transport
Vägar
Florence Eldridge

Florence Eldridge, född Florence McKechnie 5 september 1901 i Brooklyn, död 1 augusti 1988 i Long Beach, var en amerikansk skådespelare som spelade många biroller på film, samt hade en lång karriär som teaterskådespelare.

Hon var gift med skådespelaren Fredric March, som hon ofta spelade mot, både på film och på scenen, från 1927 fram till hans död 1975. De adopterade två barn.

Filmografi i urval

1935 – Les Misérables
1936 – Maria Stuart

Externa länkar
 
 Internet Broadway Database

Födda 1901
Avlidna 1988
Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Amerikanska scenskådespelare
Kvinnor
Islamisk vetenskap

Islamisk vetenskap eller arabisk vetenskap avser vetenskap i all mening som kan tolkas från Koranens uppmaning: ”Läs!" I snävare mening är det en term inom vetenskapshistoria, som syftar på den vetenskap som utvecklades i den muslimska världen före modern tid.

Historisk bakgrund 
Att söka kunskap blev maktpåliggande för muslimerna – al-cilm farīda calā kull muslim wa-muslima – och liktydigt med att utforska Guds skapelse. Det unika med islam, till skillnad från de andra två abrahamitiska religionerna, är att någon officiell motsättning mellan tro och vetande aldrig existerat förrän i modern tid. I detta tog man stöd i profeten Muhammeds uttalande: "Det är obligatoriskt för varje man och kvinna att söka kunskap.

Ett antal namnkunniga västerländska vetenskapsmän som Fielding H. Garrison, Bertrand Russell, Abdus Salam och Hossein Nasr menar att modern vetenskap och vetenskaplig metod har i hög grad inspirerats av muslimska lärde som introducerade ett modernt empiriskt, experimentellt och kvantitativt grepp på vetenskaplig utredning. Vissa, i synnerhet Donald Routledge Hill, Ahmad Y Hassan, Abdus Salam, och George Saliba, har omtalat det de åstadkom som en muslimsk vetenskaplig revolution,Salah Zaimeche (2003), An Introduction to Muslim Science, FSTC. fastän detta inte motsade den traditionella synen på den “vetenskapliga revolutionen”, som fortfarande har stöd bland flertalet lärde.Herbert Butterfield, The Origins of Modern Science, 1300-1800.

Astronomi kom att dominera, till en början oskiljbar från astrologi, tätt följd av matematik och filosofi med etik. 
Muslimska astronomer kom att förvalta arvet från den antika grekiska vetenskapen och under sen medeltid återbörda denna glömda kunskap till Europa. Hithörande frågor behandlas inom arkeoastronomi.

Ehsan Masood skrev nyligen en bredvidläsningsbok i ämnet i samband med en dokumentärserie på BBC Television 2009 i tre delar presenterade av Jim Al-Khalili, professor i teoretisk fysik vid Surreys universitet.

 Noter och referenser 

 David King: Islamic Astronomy, i  Astronomy before the telscope, ed. Ch. Walker. Brit. Museum P., UK (1999).  
 A. Sternö, Lennart Stenberg, B. Knutsson: Vetenskap och teknik i arabvärlden'', STU-info 681-(1988).  .

 
Astronomins historia
Vetenskapshistoria