kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Alfred Tarski

Alfred Tarski, född 1902, död 1983, polsk matematiker och logiker, var en ledande gestalt inom Warszawagruppen fram till dess upplösning vid andra världskrigets utbrott och verkade därefter vid University of California, USA. Tarski rönte stor uppmärksamhet för sin sanningsteori, som presenterades 1931 i artikeln Sanningsbegreppet i formaliserade språk. 

Asteroiden 13672 Tarski är uppkallad efter honom.

Tarskis syn på sanningsteori
För Tarski innebär en sanningsteori, en formulering av en entydig och formell definition av sanningsbegreppet för ett givet språk. Enligt Tarski förutsätter detta att två kriterier är uppfyllda:
Materiellt adekvat
Definitionen måste vara materiellt adekvat, det vill säga i tillräcklig mån svara mot en "intuitiv" uppfattning av sanningsbegreppet. Tarski föreslår i sin artikel att detta innebär, att man i systemet kan härleda alla instanser av det så kallade T-schemat

S är sann om och endast om p

där p är en godtycklig sats på det språk för vilket sanningsbegreppet skall definieras och där S är ett namn på denna sats. Ett exempel på svenska skulle kunna vara 

Påståendet "Uppsalas högsta kyrka är domkyrkan" är sant om och endast om Uppsalas högsta kyrka är identisk med domkyrkan.

Formellt korrekt
Definitionen måste vara formellt korrekt, det vill säga kunna formuleras på ett sätt som inte leder till motsägelser. Detta förutsätter enligt Tarski bland annat att språket i fråga är vad han kallar semantiskt öppet. Om motsatsen gäller, det vill säga om språket är semantiskt slutet, så kan man i språket uttrycka villkoren för alla dess satsers sanning. Detta leder emellertid till motsägelser. Om O är ett semantiskt slutet objektspråk kan villkoren för satsen

Denna sats är inte sann-i-O 

uttryckas i O. Detta leder dock till en självmotsägelse, eftersom satsen ovan i så fall är sann-i-O om och endast om satsen inte är sann-i-O. (Detta är en variant av den så kallade lögnarparadoxen). Tarski drar slutsatsen att sanningsvillkoren för ett objektspråk O endast kan uttryckas i ett språk på högre nivå, ett så kallat metaspråk. 

I sin artikel presenterar Tarski en såväl materiellt adekvat som formellt korrekt sanningsdefinition för ett givet formellt språk.

Eponymer 

Tarski har varit med och utforma och namnge Banach-Tarskis paradox, Tarski-monstergrupp och Löwenheim-Skolem-Tarskis sats.

Se även 
Logik
Kurt Gödel
Gödels ofullständighetsteorem

Källor

Externa länkar 

ScienceWorld - Tarski biography

Polska matematiker
Logiker
Födda 1902
Avlidna 1983
Män
Eponymer
Personer verksamma vid Institute for Advanced Study
Vigselförrättare

Vigselförrättare är i Sverige en person med befogenhet att förrätta juridiskt giltiga äktenskap. För att en vigsel ska vara juridiskt giltig krävs att den förrättas av en behörig vigselförrättare.

Borgerliga vigselförrättare
En borgerlig vigselförrättare utses av länsstyrelsen. En förrättare har rätt till ersättning för sitt arbete. 110 kronor utbetalas för ett uppdrag. Vid flera förrättningar på samma dag utgår ersättning med 30 kronor för varje ceremoni efter den första.

På många svenska ambassader eller Generalkonsulat finns borgerliga vigselförrättare, som gör det möjligt att ingå äktenskap enligt svensk lag även utanför Sveriges gränser.

Fram till den 1 maj 2009 hade även en lagfaren domare vigselrätt. Detta togs bort i och med införandet av en ny könsneutral äktenskapslagstiftning.

Vigselförrättare inom trossamfund

Ett trossamfund som har fått vigselrätt av Kammarkollegiet kan ansöka om att en präst eller någon annan befattningshavare inom trossamfundet förordnas till vigselförrättare.

För att få bli vigselförrättare måste man ha nödvändiga kunskaper för uppdraget. Vigselförrättaren ska till exempel kunna den svenska lagstiftningens bestämmelser om hur en vigsel ska gå till, ordningen för vigseln, hindersprövning, kontroll av hindersbevis och underrättelse till Skatteverket. 

Om en vigselförrättare inte längre har nödvändiga kunskaper eller om han eller hon missköter sitt uppdrag är Kammarkollegiet skyldigt att återkalla tillståndet att förrätta vigsel. Om trossamfundet därefter bedömer att personen har skaffat sig nödvändiga kunskaper kan trossamfundet på nytt ansöka om vigselrätt för personen.

Källor

Se även
Äktenskap
Registrerat partnerskap
Vigsel
Bröllop
Officiant

Äktenskap
Titlar i statsförvaltning
Yrken
Henrik I av Frankrike

Henrik I (franska: Henri Ier), född 4 maj 1008, död 4 augusti 1060 i Vitry-aux-Loges, begravd i Saint-Denis-basilikan, son till Robert II av Frankrike och Constance av Arles, var hertig av Bourgogne 1016–1032 och kung av Frankrike från 20 juli 1031 (då hans far dog) till sin egen död.

Familj 
Hans första äktenskap, med Mathilda av Friesland (dotter till markgreven Lidulf av Friesland), blev barnlöst (hustrun dog i barnsäng 1044), medan han i sitt andra äktenskap, ingånget 1051 med Anna av Kiev (dotter till Jaroslav I och den svenske kungen Olof Skötkonungs dotter Ingegerd) fick sönerna Filip (som efterträdde fadern som kung av Frankrike), Hugo (som blev greve av Vermandois och gifte sig med Adelheid av Valois) och Robert (född 1054, död 1063) samt dottern Emma (född 1055, möjligen död 1109).

Regeringstid 
Henriks regeringstid präglades av strider mot tronpretendenter. Hans makt var begränsad till området kring Paris och Orléans.

Anfäder

Referenser

Personer i Frankrike under 1000-talet
Frankrikes regenter
Huset Capet
Födda 1008
Avlidna 1060
Män
1031

1031 (MXXXI) var ett normalår som började en fredag i den Julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 20 juli – Henrik I blir kung av Frankrike vid Robert II:s död.
 Det moriska, umayaddiska kalifatet i Córdoba störtas.
 Den bysantinske generalen George Maniaces erövrar Edessa.

Födda 
 Matilda av Flandern, drottning av England 1066–1083 (gift med Vilhelm Erövraren) (född omkring detta år)
 Shen Kuo, kinesisk vetenskapsman och politiker.

Avlidna 
 20 juli – Robert II, kung av Frankrike sedan 996.
 Hisham III, den siste kalifen av Córdoba.
 Gunnor av Normandie, hertiginna av Normandie.

Externa länkar
1060

1060 (MLX) var ett skottår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Maj 
 Maj – Normandernas Robert Guiscard intar Taranto.

Oktober 
 Oktober – Den bystantinska armén återtar Taranto från normanderna.

Okänt datum 
 Stenkil efterträder Emund den gamle som kung av Sverige vid dennes död. Därmed utslocknar den gamla kungaätten och den Stenkilska ätten blir regerande svensk kungaätt fram till 1120-talet.
 Dalby kyrka nordens äldsta bevarade romanska stenkyrka uppförs i Dalby utanför Lund.
 Ett svenskt krigståg företas mot "kvänerna", varvid en av Emund den gamles söner dör.
 Adalvard den yngre blir biskop i Sigtuna.
 Bela I uppstiger på Ungerns tron.
 Filip I uppstiger på Frankrikes tron.

Födda 
 9 februari – Honorius II, född Lamberto Scannabecchi, påve 1124–1130 (född omkring detta datum).
 Vilhelm II Rufus, kung av England 1087–1100 (född omkring detta år eller 1056).

Avlidna 
 4 augusti – Henrik I, kung av Frankrike sedan 1031
 Emund den gamle, kung av Sverige sedan 1050
 Astrid Nialsdotter, drottning av Sverige sedan 1050 (gift med Emund den gamle)
 Gunhild, drottning av Sverige 1022–1050 (gift med Anund Jakob) och av Danmark 1050–1052 (gift med Sven Estridsson)
 Gruoch, drottning av Skottland 1040–1058 (gift med Macbeth)

Externa länkar
1368

1368 (MCCCLXVIII) var ett skottår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

April 
April – Valdemar Atterdag går i landsflykt och lämnar styrelsen av Danmark åt rådet.

Oktober 
21 oktober – Påven Urban V möter kejsar Karl IV i Rom, och Birgitta Birgersdotter får äntligen tillfälle att framlägga sitt förslag till ny orden.

Okänt datum 
Hansaförbundet (bildat året innan) vinner stora framgångar och Sydnorge drabbas av både härjningar och handelsblockad.
Den svenske kungen Albrekt av Mecklenburg för ner en svensk här i Skåne. Man belägrar under hela vintern Lindholmens borg utanför Malmö. Albrekt är personligen närvarande. Belägringen blir dock ett misslyckande.
Mingdynastin ersätter Yuandynastin i Kina när Zhu Yuanzhang tar kejsarmakten under namnet Hongwu.

Födda 
3 december – Karl VI, kung av Frankrike 1380–1422
Erik av Mecklenburg, son till Albrekt av Mecklenburg
Martin V, född Oddone Colonna, påve 1417–1431
Valentina Visconti, fransk vasallgrevinna av Vertus, och en fransk prinsessa och hertiginna av Orléans

Avlidna 
7 oktober – Lionel av Antwerpen, hertig av Clarence.

Externa länkar
Formel

Denna artikel handlar om formler inom logik och matematik. För formler inom kemi, se kemisk formel och reaktionsformel. För magiska ramsor, se trollformel. För formelbilar inom motorsport, se formelbil.
En formel är vanligen ett uttryck eller en notation som beskriver viktiga samband eller egenskaper med hjälp av olika symboler. Inom logik är en formel i ett formellt språk, till exempel predikatlogik, en följd av symboler ur det alfabet som är definierat för språket, och som är ordnade enligt språkets formeringsregler. Formler i vanlig predikatlogik kan innehålla variabler, både bundna och obundna. En speciell typ av formler är satser som endast får innehålla bundna variabler eller inga variabler alls. Formler som följer formeringsreglerna brukar kallas "välbildade formler" (en. well-formed formulas'', eller "wff").

Se även 

 Ekvation
 Naturlag
 Teorem
 Trollformel

Referenser

Noter

Källor 
 

Logik
Matematisk terminologi
Grundläggande matematik
Notation
Kvantitet

Kvantitet är ett slags egenskap som framträder i form av mängd eller storhet och är ofta mätbar. Den tillhör en klass grundbegrepp där även kvalitet, substans, förändring och relation ingår.

Beskrivning 
Under mängd och storhet finns olika slags kvantiteter. Till exempel, nummer och antal är mängder vilka kan sägas vara kvantiteter i sig, medan storheter fungerar som tillstånd hos föremål, till exempel, deras vikt, massa, utsträckning i längd, bredd, djup eller tid. 

Skillnaden mellan mängd och storhet återspeglas i skillnaden mellan uppdelning och kontinuitet. En mängd består av ett visst antal uppdelade enheter medan en storhet består av en kontinuitet som kan delas upp i ett oändligt antal enheter. Till exempel, sju äpplen är en exakt mängd uppdelade enheter, medan deras vikt är en kontinuerlig storhet som kan delas upp i ett oändligt antal enheter, eller decimaler, genom att öka vägningens noggrannhet.

Användning 
Inom logiken är en kvantitet enheten, helheten eller delen av en sats, eller vad som anges enligt någon kvantifikator ("alla...", "ingen...", "någon..."). 
Inom matematiken är en kvantitet föremålet för en operation. 
Inom vetenskaplig metodik baseras kvantitativ metod på statistik och kvalitativ metod på tolkning 
Inom musiken är en kvantitet hur länge en ton varar.
Inom fonetiken betecknar kvantiteten den relativa längden hos en vokal eller konsonant, se kvantitet (fonetik).
Inom versläran är kvantitet ett mått på stavelsers längd, se versfot.
Ibland används "kvantitet" som kontrast till "kvalitet", till exempel, när "kvantitativ forskning" kontrasteras mot "kvalitativ forskning" inom "mjuka" vetenskaper.

Se även
Kvantum
Kvalitet

Kvantitet
Grundläggande fysikaliska begrepp
Termer inom logik
Musiktermer
Matematisk terminologi
Verslära
Rytmik
Gudstjänstlokal

En gudstjänstlokal är en kultplats eller helgedom, det vill säga en religiös byggnad avsedd för gudstjänst, exempelvis andaktsmöten, bön, ceremonier, offer, ritualer och tillbedjan i de stora religionerna. Traditionellt ligger gudstjänstlokalen på en central ort, eller byggt över en tidigare kults offerplats. De tidigaste kristna gudstjänstlokalerna i Norden, innan socknarna bildades, kunde vara privata gårdskyrkor. Gudstjänstlokaler kan också vara en del av en annan större byggnad, exempelvis en källarmoské eller ett andaktsrum på ett sjukhus, en skola eller en arbetsplats.

Världsreligionerna har olika namn och funktion på de olika byggnaderna:

Bahá'í - Mashriqu'l-Adhkár, Tempel, Tillbedjans Hus
Buddhism - Stupa, Pagod, Chaitya
Hinduism - Tempel
Islam - Moské
Judendom - Synagoga, Tempel
Kristendom - Andaktsrum, Bönhus, Hydda, kapell, Katedral, Kyrka, Kyrkobyggnad, Kår, Missionshus, Tabernakel (från Tabernaklet), Tempel
Sikhism - Gurdwara, Tempel
Shintoism - Stupa

Religiösa byggnader
Vanliga namn på kyrkor och kapell inom väckelserörelsen
Plancks konstant

Plancks konstant, betecknad h, namngiven efter fysikern Max Planck, är en fysikalisk konstant som förekommer i kvantmekaniska ekvationer. Dess värde är exakt

h = 6,62607015·10−34 J·s  = 4,135667696·10−15 eV/Hz 

Plancks konstant kan ses som en omvandlingsfaktor mellan frekvens och energi, speciellt för fotoner. 
I kvantmekaniken används oftare Plancks konstant dividerad med 2π, och den har därför givits en egen beteckning

där π är förhållandet mellan en cirkels omkrets och dess diameter (O/D). Konstanten ħ utläses "h-streck" och kallas ibland för Diracs konstant efter Paul Dirac. 

ħ har enheter av rörelsemängdsmoment, och ban-rörelsemängdsmomentet i ett kvantmekaniskt system, mätt i förhållande till valfri axel, är alltid en heltalsmultipel av detta värde. Spinn är alltid en hel- eller halvtalsmultipel av ħ.

ħ förekommer också i Heisenbergs osäkerhetsprincip och man kan därför säga att ħ är mer fundamental än h. ħ används även för att definiera olika typer av naturliga enhetssystem, däribland Planckenheterna, i vilka den har det numeriska värdet 1.

16 november 2018 beslutade CGPM att definiera om SI-enheten kilogram utifrån Plancks konstant som då ges ett exakt värde uttryckt i SI-enheter, som en del i att definiera alla SI:s grundenheter efter naturkonstanter. Definitionen innebär att 1 kg = (h / 6,62607015·10−34) m-2 s, istället för massan av en prototyp. Den nya definitionen trädde i kraft på Världsmetrologidagen den 20 maj 2019.

Typografi 
Unicode stöder ħ (U+210F), som kan användas direkt eller via HTML-koden &hbar; vilket syns i nyare webbläsare. I LaTeX används \hbar.

Se även 
 Schrödingers ekvation
 Heisenbergs osäkerhetsprincip
 Plancks lag
 Våg-partikeldualitet

Noter 

Kvantfysik
Fysikaliska konstanter
Pastorat

Pastorat är en indelningsenhet inom en kyrka och består av en eller flera församlingar. Ett pastorat är verksamhetsområdet för en kyrkoherde, som är dess ledare.

Danska folkkyrkan 
I Danska folkkyrkan är pastorat beteckningen för en prästs geografiska ansvarsområde. Folkkyrkan omfattar omkring 1 350 pastorat.

Svenska kyrkan 
Inom Svenska kyrkan kan två eller flera församlingar samverka inom ett pastorat. Pastoraten leds av en präst med titeln kyrkoherde; ett pastorat kan innehålla flera församlingar. Kyrkoherden har en arbetsledande ställning för de övriga anställda i pastoratets församlingar. 

En församling kan vara fristående (oegentligt kallade enförsamlingspastorat) eller ingå i ett (flerförsamlings)pastorat tillsammans med andra församlingar. Kyrkorådet är styrelse i en församling som inte ingår i ett pastorat och i ett
pastorat. Församlingarna i ett pastorat har gemensam församlingsinstruktion, kyrkoherde, kyrkofullmäktige (som utses i direkta val) och kyrkoråd. Varje församling som ingår i ett pastorat har dessutom ett församlingsråd (valt av kyrkofullmäktige) som styrelse.

Äldre betydelse 
Före 2014 avsåg pastorat en kyrkoherdes (tidigare pastors) tjänstgöringsområde. Ett pastorat kunde innehålla en församling (enförsamlingspastorat) eller flera församlingar (flerförsamlingspastorat). I ett flerförsamlingspastorat kallades kyrkoherdens egen församling vanligtvis för moderförsamling och de övriga annexförsamlingar. Vissa pastorat saknade moderförsamling. Om pastoratet innefattade fler än en församling, samverkade dessa i ekonomiska frågor genom en kyrklig samfällighet (som också kunde omfatta flera pastorat). Från 2014 är pastorat detsamma som enpastoratssamfällighet.

Genom beslut den 21 augusti 1786 delade stiften upp pastorat i tre klasser i avseende till kyrkoherdens löneförmåner; de präster med högre lärdomsmeriter hamnade i första eller till viss del andra klassen. Genom lagen angående tillsättning av präster den 26 oktober 1883 upphörde uppdelningen av pastorat i klasser.

Prästagäll 

Ett äldre namn på pastorat är ”prästgäll” eller ”prästagäll” Ordet är belagt i yngre fornsvenska från 1493 (præsta giæld, prestegeel och dylikt).<ref>Knut Fredrik Söderwall: Ordbok öfver svenska medeltidsspråket, tillgänglig på Språkbankens ”Karp”  och Projekt Runeberg.</ref> Gäll'' är etymologiskt identiskt med gäld och syftar ursprungligen på den prästerliga befattningens inkomster.

Se även
Kontrakt
Pastor
Prebende

Källor

Noter

Kristendom
Svenska kyrkan
Ugglan
Frekvens

Frekvens är en storhet för antalet repeterande händelser inom ett givet tidsintervall. För att beräkna frekvensen fixerar man ett tidsintervall, räknar antalet förekomster av händelsen och dividerar detta antal med längden av tidsintervallet. Resultatet anges i SI-enheten hertz (Hz) efter den tyske fysikern Heinrich Rudolf Hertz, där 1 Hz är en händelse som inträffar en gång per sekund. Äldre svensk beteckning är perioder per sekund, p/s. Alternativt kan man mäta tiden mellan två förekomster av händelsen ((tids)perioden) och därefter beräkna periodens reciproka värde:

Vågfrekvens 
Vid frekvensmätning av ljud, elektromagnetiska vågor (som till exempel radio eller ljus), elektriska signaler eller andra vågor, är frekvensen i Hertz antalet cykler av den repeterande vågformen per sekund.

En vågs frekvens är omvänt proportionell mot våglängden eller periodtiden. Om frekvensen kallas f, våghastigheten v, våglängden λ och periodtiden T kan det uttryckas som:

Frekvens är bland annat ett uttryck för antalet svängningar per sekund som en kropp, till exempel en sträng eller stämgaffel, gör. Ju fler svängningar per sekund, desto högre blir tonen. Frekvens mäts i Hertz. 1 Hertz = 1 svängning per sekund.

Statistisk frekvens 
I statistik är frekvensen eller den absoluta frekvensen av någon händelse helt enkelt antal gånger som händelsen observeras i experimentet eller undersökningen. Dessa frekvenser åskådliggörs ofta grafiskt i histogram. Den relativa frekvensen är den andel av gångerna som händelsen observeras, det vill säga den absoluta frekvensen delat med det totala antalet observationer.

Elektricitet 
För bland annat distribution av elkraft används växelström med en viss frekvens.
I Europa är elsystemets normalfrekvens är 50 Hz.

I USA och somliga andra länder är normalfrekvensen i elnäten 60 Hz.

Se även 
 Automatisk frekvenskontroll
 Elkraftteknik
 Fouriertransform
 Vinkelfrekvens

Källor

Externa länkar 

 
Wikipedia:Basartiklar
Berättelsen om Narnia

Berättelsen om Narnia (engelska: The Chronicles of Narnia) är en barnboksserie i sju delar av författaren C.S. Lewis. Böckerna är skrivna i en annan ordning än kronologin i berättelserna. Exempelvis skrevs Min morbror trollkarlen, som utspelar sig först, näst sist för att binda ihop handlingen i serien.

Handling 
Böckerna handlar om ett antal utvalda barns äventyr när de av misstag eller nyfikenhet råkar hamna i landet Narnia, och om kampen mellan gott och ont. Den återkommande sagofiguren är lejonet Aslan, som likt en snabb skapargud tillverkar Narnia på något dygn genom att sjunga fram det. Ondskan, finns i många olika sorters skepnader i de olika böckerna, ibland i form av en häxa, i många fall är det närliggande länder och korrupta ledare, och i ett fall är det den rena ondskan som sprider sig ut över Narnia.

Böcker 
Notera att listan nedan är sorterad efter i vilken ordning böckerna skrevs, men tabellen kan sorteras om i alfabetisk ordning eller i den ordning som handlingen utspelar sig.

Filmatiseringar 

Flera av böckerna har filmatiserats i olika versioner. Häxan och lejonet gjordes först för TV 1967 och 1979 kom ytterligare en version.

Mellan 1988 och 1990 filmades Narnia: Häxan och lejonet, Prins Caspian och skeppet Gryningen samt Silvertronen för BBC.

År 2005 producerade Walt Disney Pictures och Walden Media en bioversion av Häxan och lejonet, kallad Berättelsen om Narnia: Häxan och lejonet, med William Moseley, Anna Popplewell, Skandar Keynes och Georgie Henley i huvudrollerna som Peter, Susan, Edmund och Lucy. År 2008 kom uppföljaren Berättelsen om Narnia: Prins Caspian. 2010 hade den tredje filmen premiär Berättelsen om Narnia: Kung Caspian och skeppet Gryningen, producerad av 20th Century Fox och Walden Media.

Övrigt 
Narnia är det latinska namnet för staden Narni i Umbrien i Italien, har det antagits att Lewis inspirerats till namnet därifrån. Aslan är i verkligheten ett turkiskt mansförnamn som betyder "lejon".

Se även 
 Lista över romanfigurer i Narnia
 Lista över platser i Narnia-böckerna

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Bokserier lanserade 1950
Brittisk barnlitteratur
Brittisk fantasylitteratur
C.S. Lewis
Böcker som blivit film
Narnia
Våglängd

Våglängden är avståndet mellan repeterande delar av ett vågmönster. Den betecknas ofta med den grekiska bokstaven  (lambda).

I en sinusvåg är våglängden avståndet mellan två motsvarande punkter i vågen, till exempel två toppar eller två dalar:

-axeln representerar avstånd, och  någon varierande kvantitet (exempelvis lufttryck för en ljudvåg eller styrkan på ett elektriskt fält eller magnetfält för ljus), vid en given position i tid som funktion av .

Våglängd har en omvänd relation till frekvens, antalet vågtoppar som passerar en punkt inom en given tid. Våglängden är lika med vågens hastighet delad med vågens frekvens. När det gäller elektromagnetisk strålning i vakuum, så är det ljusets hastighet , så omvandlingen blir,

 (1)

där:

 är en elektromagnetisk vågs våglängd
 är ljusets hastighet (299 792 458 m/s)
 är frekvensen

För radiovågor är denna relation lätthanterad med denna formel: våglängden i meter = 300/frekvens i megahertz (MHz)

Louis-Victor de Broglie upptäckte att alla partiklar med rörelsemängd har en våglängd kallad de Broglievåglängd. För en relativistisk partikel ges denna våglängd av

där  är Plancks konstant,  är partikelns vilomassa, och  är partikelns hastighet.

Se även 
 Amplitud
 Vågrörelser på en vattenyta utgör en delvis transversell vågrörelse och följer i princip samma lagar som uttrycket (1) ovan.  Se vidare vattenvågor.
 Ljus

Vågor
Kvantfluktuation

Inom kvantmekanik är kvantfluktuation den tillfälliga energiförändringen i en punkt i rummet, uppkommen ur Heisenbergs osäkerhetsprincip.

Enligt en formulering av principen, kan förhållandet mellan energi och tid beskrivas genom

 

Det betyder att regeln om att bevara energi kan brytas, men blott för korta ögonblick. Detta möjliggör skapandet av partikel-antipartikelpar av virtuella partiklar.

Effekterna av dessa partiklar är mätbara, exempelvis i elektronens elektriska laddning, olik dess "nakna" laddning.

Kvantfluktuationer kan ha varit mycket betydelsefulla för strukturbildning i ett universum med begynnelse: enligt modellen om kosmisk inflation var fluktuationerna, när inflationen startade, förstärkta och sådde fröet till all nuvarande observerbar struktur.

Se även 
 Casimireffekten
 Kosmisk bakgrundsstrålning
 Kvantskum
 Nollpunktsenergi
 Skottbrus
 Virtuell partikel

Referenser

Vidare läsning 
 Lawrence B. Crowell: Quantum fluctuations of spacetime. World Scientific, Singapore 2005, 
 Robert W. Carroll: Fluctuations, information, gravity and the quantum potential. Springer, Amsterdam 2006,  

Kvantfysik
Inflation (kosmologi)