kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Polis polis potatismos (film)

Polis polis potatismos är en svensk-tysk film från 1993 i regi av Pelle Berglund.
Filmen är baserad på kriminalromanen med samma namn av Maj Sjöwall och Per Wahlöö.

Handling
En känd industriman blir ihjälskjuten i restaurangen på Hotel Savoy, Malmö. Utredningen är komplicerad och man tillkallar kommissarie Beck från Stockholm. Hittills okända sidor av den mördades affärer leder misstankarna mot personer som är inblandade i illegala affärer. När mördaren äntligen hittas, uppstår dock frågan om han är den allra största skurken.

Mördarjakten hindras vid ett tillfälle när två poliser som skickats till Bromma Flygplats för att stoppa en misstänkt mördare i stället väljer att stanna och läxa upp en liten pojke som ropat okvädningsorden "polis polis potatismos" och poliserna trodde pojken sa "polis polis potatisgris".

Om filmen
Filmen är en svensk-tysk samproduktion. Den tyska titeln är Und die Grossen lässt man laufen, (Och de stora tillåts löpa). Övriga filmer i serien är Roseanna, Brandbilen som försvann, Polis polis potatismos, Mannen på balkongen, Polismördaren och Stockholm Marathon.

Rollista i urval 

Gösta Ekman - Martin Beck
Rolf Lassgård - Gunvald Larsson
Kjell Bergqvist - Lennart Kollberg
Niklas Hjulström - Benny Skacke
Ingvar Andersson - Per Månsson
Lena Nilsson - Åsa Thorell
Tommy Johnson - Bertil Svensson
Bernt Ström - Einar Rönn
Agneta Ekmanner - Greta Hjelm
Jonas Falk - Stig-Åke Malm
Tova Magnusson-Norling - Putte Beck
Ing-Marie Carlsson - Gun Kollberg
Claes Sylwander - Viktor Palmgren
Görel Crona - Charlotte Palmgren
Marie Richardson - Helena Hansson
Reine Brynolfsson - Hampus Broberg
Lena Bergqvist - Brobergs sekreterare
Anders Ekborg - Mats Linder
Max Lundqvist - Thomas
Catherine Hansson - Karin
Per-Gunnar Hylén - Karl Kristiansson
Birger Österberg - Kurt Kvant
Lena T. Hansson - Gunvalds syster
Pontus Gustafsson - Edvardson
Bengt Nilsson - Kypare
Nicke Wagemyr - Lidingö-polis 1
Stefan Rylander - Lidingö-polis 2
David H. Ingvar - Docent

DVD 
Efter att filmen tidigare endast funnits utgiven i befintligt skick på DVD så tog SF under 2005 beslutet att ge ut samtliga Beck-filmer där Gösta Ekman spelar Martin Beck, nyrestaurerade, i boxen BECK x 6. I boxen ingick följande filmer: Roseanna, Brandbilen som försvann, Polis polis potatismos, Mannen på balkongen, Polismördaren, Stockholm Marathon. Boxen släpptes den 9 november 2005. Sedan dess har även separata utgåvor givits ut.

Referenser

Externa länkar 
 
 

Filmer 1993
Beck-filmer
Svenska filmer baserade på böcker
Tyska kriminalfilmer
Malmö på film
Svenskspråkiga filmer
Filmer från Svensk Filmindustri
Båtskärsnäs

Båtskärsnäs (fi Paaskeri) är en tätort i Kalix kommun.

Byn, som tillkommit med anledning av ett nu nedlagt sågverk, ligger 22 kilometer från Kalix och 7 kilometer från E4 mot Haparanda, vackert belägen i skärgården mellan utloppen för Kalix älv och Sangis älv.

Byn är under hösten ett av flera centra för löjfiske och beredning av Kalixlöjrom. Skärgården utanför Båtskärsnäs är ett bra område för fiske av gädda och abborre. I skärgårdens yttre områden finns även god tillgång av arter som sik, havsöring och lax.

Musikgruppen Thores Trio levde och var verksamma i Båtskärsnäs.

Om orten 
Här finns Frevisörens camping med restraurang, en marina (Norrkust Marina) och en småbåtshamn. Från Axelsvik går det isbrytarturer med båten Polar Explorer  och det går även båtturer ut till ön Malören.

Historia 
Förr i tiden fanns det skola, livsmedelaffär och sågverk i byn. Haparandakajen kallades kajen där ångbåtarna la till förr i tiden som trafikerade längs med kusten.

Båtskärsnäs Folkets hus 
Byn har ett eget Folkets hus, som funnits från början på 1900-talet, och som är aktivt än idag (2020-talet) och hyr ut lokalen till privatpersoner och föreningar.

Befolkningsutveckling

Se även 
 Nederkalix socken

Noter

Vidare läsning

Externa länkar

Orter i Kalix kommun
Tätorter i Sverige
Bårslöv

Bårslöv är en ort i Helsingborgs kommun och kyrkby i Bårslövs socken i Skåne län.

Bårslöv räknades av SCB intill 2018 som en separat tätort, för att därefter räknas som en del av tätorten Påarp och Bårslöv.

Historia 
Spår av bebyggelse i bygden kring orten kan spåras tillbaka till stenåldern. Ett antal gravhögar från äldre bronsåldern, belägna i och kring orten, och dess närhet till kyrkan visar på en möjlig kontinuerlig bebyggelse som sträcker sig tillbaka mer än 2000 år. Ortnamnet skrevs vid 1200-talets början Bareslefh och i Lunds stifts landebok från 1569 Borsløff. Efterledet "-löv" härstammar från förkristen tid och betecknar jord som gått i arv. Förledet härleds troligen till ett äldre mansnamn, Barer, som är besläktat med det fornsvenska namnet Bare.

Den ursprungliga kyrkan uppfördes någon gång vid mitten av 1100-talet och utökades på 1300-talet med torn och under 1400-talet med vapenhus i söder. År 1858 genomfördes en större ombyggnad av kyrkan där ett nytt och större långhus och sakristia uppfördes. 
Själva byn och Bårslövs socken nämns först i urkunderna på 1200-talet. I slutet av 1700-talet bestod byn av ett tjugotal gårdar grupperade kring kyrkan. Åren 1809 och 1821 genomfördes enskiftet i orten, vilket innebar att gårdarna flyttades ut i åkerbygden, främst utmed med Ekebyvägen, som anlades vid samma tid.

Bland offentliga byggnader i byn finns Lindåkragården, som 1902-54 inhyste den kommunala fattiggården, och det före detta kommunhuset - byggt 1926 - som i dag är pastorsexpedition. Prästgården strax söder om kyrkbyn uppfördes 1929 eftersom den gamla prästgården totalförstördes i en brand 1921. En större utbyggnad av samhället genomfördes från 1950-talet och framåt, främst genom småhusbebyggelse. Bebyggelsen sträcker sig numera över en yta som är långt större än den gamla kyrkbyns. Den närbelägna byn Görarp har nästan helt vuxit samman med det större Bårslöv.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Bårslöv finns Bårslövs kyrka, pizzeria, en bensinstation samt skola med 250 elever.
Bårslöv har under senaste tiden haft två affärer; ICA Nyckeln och Matöppet. Dessa har under senare tid stängts ner och nu finns istället en liten affär vägg i vägg till Pizzerian.

I början av 2000- talet byggdes Helsingborgs tredje brandstation i Bårslöv som nu är huvudstationen i kommunen, samt arbetsplats för all administrativ personal. SOS Alarm finns även på brandstationen där man ansvarar för utalarmering och dirigering av nordvästra Skånes alla brandbilar.

Kommunikationer
Bårslövs allmänna kommunikationer utgörs av Skånetrafikens regionbusslinje 297 till Bårslöv och 299 som går genom Bårslöv och Gantofta till Vallåkra station, som utgår från Knutpunkten i Helsingborg.

Referenser

Noter

Källor 
Grahn, Sidney (2006). Bårslöv. I Helsingborgs stadslexikon (s. 56–57). Helsingborg: Helsingborgs lokalhistoriska förening. 
Sahlgren, Jöran (1925). Helsingborgstraktens ortnamn. I Helsingborgs historia I. Forntiden och den äldre medeltiden. Helsingborg: Killbergs bokhandel.
Stadsbyggnadskontoret, Helsingborgs kommun (2005). Ortsanalys för Bårslöv.

Orter i Helsingborgs kommun
Tidigare tätorter i Skåne län
Bäckaskog

Bäckaskog är en tätort i Kristianstads kommun i Skåne län.

Bäckaskog uppstod kring den numera nedlagda stationen vid järnvägslinjen mellan Kristianstad och Sölvesborg. Numera passerar E22 utanför samhället.

Trolle Ljungby slott och Bäckaskogs slott ligger några kilometer söder- respektive norrut.

Befolkningsutveckling

Se även
Trolle-Ljungby socken
Kiaby socken

Källor 

Orter i Kristianstads kommun
Tätorter i Sverige
Bäckefors

Bäckefors är en tätort i Bengtsfors kommun i Dalsland.

Dalslands sjukhus ligger i Bäckefors.

Historik 
År 1767 köpte ägaren till Billingsfors bruk, Leonard Magnus Uggla, frälsegodset Vättungen i Bäcke socken, och 1767 erhöll han privilegium för att anlägga ett spikbruk här. Ugglas dotterson Carl Fredrik Wærn d.ä. köpte 1823 in Bäckefors egendom och Baldersnäs. 1859 köpte hans arvingar, bl.a. Carl Fredrik Waern d.y., in Billingsfors bruk på konkursauktion. Baldersnäs Bolag bildades och detta omfattade större delen av dåtidens dalsländska industri, dvs. Billingsfors, Bäckefors och Katrinefors järnbruk samt Skåpafors och Långeds sågverk. All export av bolagets produkter gick genom C Fr Waern & Co.

Under 1840-talet flyttades bruket 1, 5 kilometer nedströms till en plats kallad Nya bruket. 1868 flyttades en del av smidet vid Bäckefors till Billingsfors varvid stångjärnstillverkningen upphörde och smältstycketillverkningen nedlades helt på 1870-talet. I stället övergick man helt till tillverkning av hästskosöm. 1876 startades en fabrik för industriell tillverkning av hästskosöm vid Nyfors, men tillverkningen nedlades redan 1880 och maskinerna såldes till Ryssland. 1887 inköptes fabriken av Anders Magnus Bjurström som här anlade A. M. Bjurström & Söners broddfabrik. 

1879 fick Bäckefors järnvägsförbindelse med den enskilda Dalslands järnväg, senare förstatligad och numera en del av Norge/Vänernbanan. Bäckefors var tidigare en järnvägsknutpunkt när även den nu nedlagda Lelångenbanan Bengtsfors–Bäckefors–Uddevalla fanns här. Under andra världskriget passerade dagligen tåg med tyska soldater. I dagsläget finns inga tågstopp i Bäckefors, men samhället är planerat att få tillbaka ett tågstopp 2028.

Nya bruket drevs vidare under skilda ägare mestadels som mekanisk verkstad och gjuteri, till dess att Anders Magnus Bjurström 1909 köpte upp bruket med dess egendomar för att här bedriva broddtillverkning under namnet Bäckefors Bruks AB. Sonen Anders Petter Bjurström anlade en spiksmedja vid Nyhammar, som hade Nyfors som huvudbruk. 

Hästskosmidet upphörde på 1920-talet, broddtillverkningen på 1960-talet.

Bjurström hade dock redan 1915 sålt Bäckefors bruk till AB O. Mustad & Son, som dock lade ned verksamheten 1918 efter en brand. Det låg sedan öde längre tider fram till 1950, då AB Göteborgs Bult & Nagelfabrik i Göteborg flyttade över en del av sin verksamhet till Bäckefors. En fortsatt expansion ledde till en ny fabrik uppfördes 1965-67, och i början av 1970-talet fanns här ett 70-tal anställda. 1946 anlades en kraftstation med en 512 meter lång vattentub för att leda vattnet från turbinerna.

Befolkningsutveckling

I media
Filmen Kopps spelades in på denna ort.

Längdskidåkerskan Sandra Hansson växte upp i Bäckefors och tävlade inledningsvis i sin karriär för Bäckefors IF.

Se även 
Bäcke socken
Bäckeforsmasten

Noter

Externa länkar
Bäckefors bygdehistoria

Orter i Bengtsfors kommun
Svenska järnbruk
Tätorter i Sverige
Industriminnen i Dalsland
Mustad
Bälgviken

Bälgviken är en tätort i Eskilstuna kommun belägen i Husby-Rekarne socken vid insjön Lilla Bälgviken och vid Järnvägslinjen Sala–Oxelösund mellan Eskilstuna och Flen.

Historia 
Samhället byggdes upp runt gården Görjan som har rötter från 1600-talet. När järnvägen byggdes (år 1875) blev samhället mer attraktiv. Det började bland annat byggas sommarbostäder i området. Järnvägen gjorde att sågverket flyttades och 1879 byggde man en ny ångdriven såg närmare vattnet. Många av husen i samhället var bostäder åt arbetarna på sågverket. Sågverket hade som mest 50-talet anställda men det lades ner 1983. Vid demonteringen av sågutrustning efter nedläggningen uppstod en våldsam brand som syntes från Eskilstuna. Bälgviken har varit ett helt eget samhälle, med affärer, skola, krog, telefonstation och post. Idag är det huvudsakligen bara bostäder i området.

Befolkningsutveckling

Samhället
Vid Lilla Bälgviken direkt öster om orten finns en kommunal badplats.

Sörmlandsleden passerar genom Bälgviken. 

I Bälgviken finns en skyttebana som drivs av Bälgvikens skytteförening, föreningen har haft framgångar på högsta sverigenivå.

Kommunikationer 
Järnvägslinjen Sala–Oxelösund passerar här men tågen stannar inte längre. Järnvägen byggdes på 1870-talet och 1876 fanns ett stationshus i Hållsta, 5 kilometer norrut mot Eskilstuna. Stationen i Bälgviken stod färdig 1892. 1962 då man införde fjärrstyrning av järnvägen drogs personalen in. Väntsalen stängdes 1979 och huset såldes som bostadshus.

Ångbåten S/S Gerda trafikerade 1894-1927 Näshultasjön med utgångspunkt från Bälgviken.

Länsvägarna D 694/695 leder norrut mot Hållsta och Länsväg 214. I öster finns Riksväg 53 som leder norrut mot Eskilstuna och söderut mot Malmköping.

Bussförbindelse till centrala Eskilstuna finns genom linje 9 i Citybussen.

Bilder

Externa länkar
Bygdeband - Bälgviken

Noter 

Orter i Eskilstuna kommun
Tätorter i Sverige
Bäsna

Bäsna är en tätort med anor från medeltiden som ligger i Gagnefs kommun i Dalarnas län.

Historia och demografi 
I två urkunder från år 1384 och 1386 omnämns Nikke a beesnom (Nikke i Bäsna). Enligt sägnen skulle det vara han som grundade byn samt den enda i trakten som överlevde digerdödens härjningar. 1442 i en urkund omnämns "Laurens aff beesnom". År 1600 blev Bäsna överförd från Stora Tuna socken till Gagnefs socken. År 1628 hade Bäsna 11 familjer. I verket "Dalälven från källorna till havet" från 1920-talet nämner Karl Erik Forslund att Bäsna med sina 130 gårdar var den största byn i Gagnef.

Idag finns ca 320 fasta hushåll i Bäsna. Sommartid tillkommer ett antal sommargäster. Gagnefs kommun bereder ny översiktsplan för tiden fram till år 2040. Där planeras för ett hundratal nya bostäder i Bäsna.

Befolkningsutveckling

Samhället
Byn har en byggnadsplan där ny bebyggelse har sprängts in i befintlig gammal bebyggelse. Detta har resulterat i att byn har flera moderna kvarter mellan gator som domineras av äldre bebyggelse.

I byn finns en fullstor fotbollsplan och en mindre bollplan för fotbollslek, streetbasketplan, tennisbana, belyst isbana, belyst slalombacke, modern lekplats, utegym, elljusspår och ett antal längre skidspår. Byn har även en skola - Bäsnaskolan, som ger undervisning i årskurs 1-3 och bedriver sexårsverksamhet. 

Byn har en lång tradition av midsommarfirande på dalavis med folkdräkter, spelmansmusik, fanbärare och förridare. Majstångsresningen i Bäsna är alltid på lördagen efter midsommar. Sista helgen före advent hålls Bäsna julmarknad i nedre Bäsna.

Handel, näringsliv och arbetsmarknad
Handelsträdgården Bäsna Trädgård är en känd plats i Bäsna ,. I byn finns ett antal mindre entreprenadföretag inom bland annat schakt- och markarbeten. De flesta yrkesverksamma bybor pendlar till arbetsplatser i Gagnef, Borlänge, Leksand eller Falun. 

Byn har en servicepunkt, Bäsna Handel & Krog, där man kan köpa livsmedel, fika, äta lagad mat samt pizza. Tidigare fanns i byn även en träindustri med inriktning mot lister.

Infrastruktur
Övre och nedre Bäsna delas av statliga landsväg W583, vilken går från Mockfjärd till Mellsta (Borlänge) och har Trafikverket som väghållare. Byns samfällda vägar och gator förvaltas av Bäsna vägars samfällighetsförening, tidigare kallad Bäsna vägförening. Byns gator är asfalterade och har gatljus, med undantag för grusvägen till badplatsen vid Hemtjärn samt ett par korta och sällsynt trafikerade vägar ut mot skogen.

I nedre Bäsna finns en stor ångbåtsbrygga i Dalälven. Intill bryggan har byn en grillkåta. I övre Bäsna passerar Västerdalsbanan, där det förr fanns hållplats för av- och påstigning på persontåg.

Se även
Gagnefs socken

Källor

Externa länkar 
Basna.nu (lokal webbplats)
Bäsna Skola

Orter i Gagnefs kommun
Tätorter i Sverige
Böda

Böda är en bebyggelse i Borgholms kommun belägen i Böda socken vid länsväg 136 med kyrkbyn Kyrketorp i söder. den var till 2020 av SCB avgränsad till en småort men växte det året samman med Mellböda och klassades då som en tätort.

Böda hamn används som fiskehamn och gästhamn. I hamnen ligger också Sjöräddningssällskapets Räddningsstation Böda.

Norr och väster om Böda samhälle ligger det statligt ägda skogsområdet Böda kronopark och den stora campingplatsen Böda Sand vid Bödabuktens långa vita sandstrand.

Befolkningsutveckling

Källor

Noter

Externa länkar

Orter i Borgholms kommun
tidigare småorter i Sverige
Tätorter i Sverige
Bönan

Bönan är en bebyggelse i Gävle kommun och ett gammalt fiskeläge på Norrlandet utanför Gävle. Idag är Bönan mest känd för sin bönaböckling, Bönans fyrplats samt Bönans lotsstation. Bönan klassades av SCB som en tätort från 2000 till 2020, då den kom att klassas som en del av tätorten Gävle.

Historia
Bönan hörde till Gävlefiskarnas fiskeplatser. År 1740 fanns fem fiskare i hamnen. De som vistades här var dock inga "storsjöfiskare" utan änkor, gamla båtsmän med flera.

Bönans kapell byggdes av och för fiskarna 1843. Under mitten av 1800-talet fick Bönan även skola. 

I början av 1900-talet blev Bönan alltmer en sommarvistelse för Gävles grosshandlare. Då byggdes även hotell, badhus, ett café, en dansbana och en handelsbod. Ångbåtarna Bönan I och II trafikerade centrala Gävle. 

Fisket i Bönan har avtagit sedan 1950-talet och numer finns endast ett fåtal yrkesmässiga fiskare kvar i Bönan.

Befolkningsutveckling

Noter 

Orter i Gävle kommun

Norrlandet
Gävlebohamnar
Tidigare tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Börjelslandet

Börjelslandet är en småort i Nederluleå socken i Luleå kommun. Börjelslandet breder ut sig på båda sidor om E 4, cirka 2,5 mil norr om Luleå. På byns västra sida ligger Persöfjärden och en bit öster om byn finns havet.

Historia
Den förste prästen som var bosatt i Pite lappmark, Johannes Byrelius, var från Börjelslandet och skapade efternamnet efter ortens namn.

Samhället
Innevånarna i Börjelslandet bor i villor och i lantbruksfastigheter. Det finns tre flerfamiljshus i byn och 14 sommarstugor.

Långt före E 4 var påtänkt gick den gamla kustlandsvägen genom byn och den nya vägen till grannbyn Sundom följer till stora delar fortfarande samma sträckning.

Noter

Orter i Luleå kommun
Småorter i Sverige
Börringe

Börringe är en småort i Svedala kommun och kyrkby i Börringe socken i Skåne. Börringe ligger invid E65 mellan Svedala och Skurup.

Mitt i byn ligger Börringe kyrka. Tre kilometer väster om byn ligger Börringeklosters slott.

Historia
År 1783 införlivades Lemmeströ socken i Börringe socken, samtidigt som en ny kyrka byggdes mitt emellan de båda tidigare kyrkorna, som övergavs. Den sammanslagna socknen erhöll namnet Gustav efter den dåvarande kungen, Gustav III.

Börringe fick järnvägsförbindelse genom den 1874 tillkomna Malmö–Ystads järnväg (MYJ).  Börringe stationssamhälle hamnade ett par kilometer från Börringe kyrkby, söder om slottet. I stationssamhället etablerades Börringe tegelbruk (se Börringetegel).

Noter

Orter i Svedala kommun
Småorter i Sverige
Lagunnebulosan

Lagunnebulosan, Messier 8 eller NGC 6523 är en H II-region i Skytten.

Lagunnebulosan upptäcktes av Giovanni Battista Hodierna före 1654 och är en av endast två stjärnbildande nebulosor som är svagt synliga för blotta ögat från de mellersta nordliga breddgraderna. 

Observerad med kikare framstår den som en distinkt oval molnliknande fläck med en tydlig kärna. I nebulosan finns det öppna stjärnhopen NGC 6530.

Egenskaper
Lagunnebulosan beräknas befinna sig mellan 4 000 och 6 000 ljusår från jorden. På jordens himmel sträcker den sig över 90 x 40 bågminuter, vilket innebär en faktisk dimension på 110 x 50 ljusår. Liksom många nebulosor verkar den rosa i tidsexponerade färgfoton men är grå för ögat sedd genom kikare eller teleskop, då mänsklig syn har dålig färgkänslighet vid låga ljusnivåer. Nebulosan innehåller ett antal Bok-globuler (mörka, kollapsande moln av protostellärt material), varav den mest framträdande har katalogiserats av E. E. Barnard som B88, B89 och B296. Den innehåller också en trattliknande eller tornadoliknande struktur orsakad av en varm stjärna av spektraltyp O som utstrålar ultraviolett ljus, uppvärmning och joniserande gaser på nebulosans yta.

Lagunnebulosan innehåller också i centrum en struktur som kallas Timglasnebulosan (benämnd av John Herschel),som inte bör förväxlas med den mer kända graverade Timglasnebulosan i konstellationen Flugan. År 2006 upptäcktes de fyra första Herbig-Haro-objekten i Timglaset, bland annat HH870. Det här blev det första direkta beviset för aktiv stjärnbildning genom ackretion (Se ackretionsskiva).

Se även 
 Messiers katalog för exempel på andra objekt i Messiers katalog
 New General Catalogue för exempel på andra objekt i NGC-katalogen.

Bildgalleri

Referenser

Noter

Externa länkar 

 Breaking Waves in the Stellar Lagoon — ESA/Hubble Photo Release
 Messier 8, SEDS Messier pages
 NightSkyInfo.com - M8, the Lagoon Nebula
 Messier 8, Pete's Astrophotography Gallery
 Messier 8, Lagoon Nebula, Map
 Astronomy Picture of the Day (APOD): Lagoon Nebula 
 The Scale of the Universe (Astronomy Picture of the Day 2012 March 12)
 Lagoon Nebula (M8) on Constellation Guide
 7/30/2015 Photo release Hubble Space Telescope

H II-regioner
008
NGC-objekt
Stjärnbilden Skytten
025
Dala-Floda

Dala-Floda är en tätort i Gagnefs kommun i Dalarna, som egentligen består av ett komplex av flera byar runt Floda kyrka och är centrum i Floda socken. 

Byarna som ingår i tätorten är Holsåker, Kyrkbyn, Syrholen, Bäckbyn, Svedjebyn, Sälje och Forsgärdet (med Station och Tallriset). Förutom Forsgärdet ligger samtliga på norra sidan av älven. Tidigare var Holsåker postort. Utanför tätorten ligger Mossel och Sälje (på norra sidan) samt Sunnanbyn och Hagen. Vid E16 i Dala Floda finns en dagvaruhandel med bensinmack. 

Västerdalsbanan passerar söder om samhället, vilket tidigare hade en station i sydvästra utkanten av Dala-Floda. Denna är sedan december 2011 nerlagd liksom resten av persontrafiken på banan.

Namnet
Före 1905 och 1978–2007 hette orten Floda, men fick namnet Dala-Floda samtidigt med järnvägsstationen för att undvika förväxling med Floda i Lerums kommun. Detta ändrades 1977 tillbaka till endast Floda. Namnet Dala-Floda användes dock lokalt, liksom i bland annat vägverkets skyltning och som postort och det finns en intresseförening som arbetade för att detta namn skulle återfå sin officiella status, vilket också beviljades genom regeringsbeslut den 17 juli 2008. Tätorten var till 2015 namnsatt till Floda, därefter till Floda/Dala-Floda.

Hängbroar

I Dala-Floda finns Kyrkälvbron, som Sveriges längsta trähängbro för biltrafik. Den byggdes år 1922 och ersatte en tidigare flottbro som förstördes vid översvämningen 1916. År 1980 raserades den vid en brand, men återuppbyggdes och invigdes av kungaparet 18 maj 1983.

Strax öster om Dala-Floda finns ytterligare en hängbro av trä. Den är avsedd för gång- och cykeltrafik och kallas i folkmun ”Gungbrona” eftersom den gungar kraftigt när man går över den.

Befolkningsutveckling

Bilder

Se även
 Kvarna, ett kulturreservat beläget väster om Dala-Floda.

Referenser

Externa länkar 

 Dala-Flodas webbplats

Orter i Gagnefs kommun
Tätorter i Sverige