kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Australopithecus africanus

Australopithecus africanus är en förhistorisk art av sydapa, en förmänniska från Afrika. Dessa levde för cirka 2-3 miljoner år sedan.

Beskrivning 
Australopithecus africanus var cirka 1,40 meter lång och vägde 30–60 kg. Under sin två miljoner långa utveckling förändrades knappt hjärnvolymen, som var omkring 400–500 cm³.

Fynd 
left|thumb|Australopithecus africanus
År 1924 upptäcktes "Barnet från Taung", beskrivet som Australopithecus africanus, av anatomen Raymond Dart, som efter 73 dagars grävande och putsande lyckades frilägga ett kranium i grottan Makapan Cave  i ett stenbrott i Taung i Sydafrika. Den lilla babyn hade uppenbarligen blivit offer för någon stor rovfågel eftersom kraniet uppvisar spår efter klor. Dart, med sina anatomikunskaper, förstod att denna apa/förmänniska kunde gått upprätt, eftersom översta ryggkotan balanserade på ryggraden, och han trodde också att den använt de "verktyg" av ben han hittat i grottan.

Vid denna tid var tanken utesluten att det mänskliga släktet skulle härstamma från Afrika. Darts tidigare lärare  Grafton Elliot Smith och Arthur Keith talade emot dessa teorier, och hävdade att det måste vara en apa, och Dart blev bitter och nedstämd över världens reaktioner. Han drog sig tillbaka men gav inte upp sin åsikt. Men andra, som Robert Broom trodde på honom och hittade fler fossiler.

Brooms fynd ledde till att andra antropologer åkte dit, och år 1947 konstaterade anatomen Wilford Le Gros Clark att Dart haft rätt. Keith fick be om ursäkt. Efter 23 års väntan gavs nu äntligen Dart äran för att ha hittat ett fynd av ett mänskligt fossil.

Förmänniskor
Australopithecus
Vetenskapsåret 1924
Paranthropus boisei

Paranthropus/Australopithecus boisei  är en fossil förmänniska från Afrika.  Tidigare känd som Zinjanthropus boisei, eller mera populärt "Zinj".  Forskare är ej eniga om ifall arten bör placeras i släktet Australopithecus eller tillsammans med arterna aethiopicus och robustus i släktet Paranthropus.  Karaketeristiskt för boisei är de mycket kraftiga kindtänderna, och de stora tuggmusklerna fästa i en benkam på hjässan.  Dessa drag tyder på att den var anpassad för en mycket hårdtuggad diet, kanske hårda frön och rötter, och har givit den populärnamnet "nötknäckarmänniskan". På senare år har detta dock ifrågasatts och man tror att de stora platta kindtänderna snarare var till för att äta gräs.

Referenser

Externa länkar 
 

Förmänniskor
Paranthropus
Astralkropp

Astralkroppen (av latin astralis, stjärna) är enligt nyplatonikerna, Paracelsus och andra teosofer en osynlig organism som är den närmaste och omedelbaraste bäraren av människosjälen. Astralkroppen tänks då som en utstrålning från stjärnorna och anses finnas kvar någon tid efter en människas död.

Se även
 Antroposofi
 Aura

Källor 

New Age
Paranormalt
Pseudovetenskap
Aura (alternativmedicin)

Denna artikel handlar om det teosofiska och alternativmedicinska begreppet aura. Se också Aura (olika betydelser).

Aura är en sorts energifält som teosofin och alternativmedicinen anser finns runt allt levande, och ibland även födoämnen och vatten. Eventuellt kommer begreppet ursprungligen från den äldre teosofins begrepp astralkropp.

Den beskrevs i två av teosofins ordböcker, The Theosophical Glossary från 1892 som brukar attribueras grundaren av teosofin, Helena Blavatsky, postumt och i Encyclopedic Theosophical Glossary av teosofiledaren Gottfried de Purucker på 1930-talet, som "En subtil, osynlig substans eller ett fluidum som emanerar från människo- och djurkroppar och även från ting."

I början av 1900-talet menade spiritualister att de vid seanser kunde se deltagarnas auror som ett ljusfenomen runt deras kroppar, senare har personer inom spiritualismen och andra mediala påstått att de kan se auran även i dagsljus. I Encyclopedic Theosophical Glossary'' är det också tillagt att den kan ses av klärvoajanta och att alla människor påverkar, och påverkas av, auran. Där beskrivs också att auran kan ha olika färger.

I slutet av 1930-talet upptäckte den ryske elektronikingenjören Semjon Davidovitj Kirlian att föremål som utsattes för högfrekvent spänning och var placerade på fotografisk film så avbildades ett ljusfenomen runt och alldeles nära föremålen på filmen. Han tolkade det som att det var auran som avbildades. Han presenterade metoden i slutet av 1950-talet och den kallas kirlianfotografering efter honom. På 1960-talet och 1970-talet började västvärldens New Age-kultur att intressera sig för kirlianfotografering. Senare kom enklare metoder, genom att en person placerar en eller två händer på plattor, och möjligen baserat på potentialskillnader i händerna eller möjligen genom spänningssätta händerna och ha sensorer/elektroder runt personen, så påstås en avbildning av auran kunna presenteras på ett fotografi eller digital bild av personen. På sådana aurafotografier, som också ibland kallas kirlianfotografier, har auran stor utbredning och olika färger. Färgerna och lystern påstås kunna visa saker som personens hälsotillstånd men även om personlighet och framtid. Sådana bilder skapas, säljs och analyseras av mediala personer, spiritualister och spådamer.

Se även 
 Gloria (symbol)
 New Age
 Utstrålning

Källor

New Age
Paranormalt
Albin Amelin

Hans Albin Agaton Amelin, född den 25 januari 1902 i Chicago, död den 8 februari 1975 i Barrevik på Orust, var en svensk målare.

Biografi
Amelin började 1915 arbeta som typografelev och studerade vid Tekniska skolan i Stockholm 1919–1921  samt på egen hand i Paris. Han debuterade 1929 och var en av grundarna av Färg och Form 1932. Han var en politiskt medveten målare och hans motiv är många gånger socialt betonade, ofta med kroppsarbetare, som till exempel i Fanor över bron (1936). Även landskap tillhör dock motivkretsen, liksom blomsterstilleben i expressionistisk stil. Amelin anslöt sig 1929 till Sveriges kommunistiska parti.

Amelin målade kraftigt med mustiga färger, grova konturer och tjockt med färg och är känd för sitt  temperament. Han är representerad på Nationalmuseum, Moderna Museet, Göteborgs konstmuseum, Norrköpings konstmuseum, Bohusläns museum, Kalmar Konstmuseum, Örebro läns museum,  Örebro läns landsting, Malmö museum, Konstmuseet i Skövde och Cassels donation i Grängesberg.

I samband med Internationella arbetsorganisationens 50-årsjubileum 1969 gav svenska Postverket ut ett frimärke med motivet Arbetarhuvud av Amelin. Han är gravsatt på Bromma kyrkogård.

Offentliga verk i urval
 En arbetsdag i Götaverken, fresk, Göteborgs kommunala mellanskola, 1950 
Friställd, fresk, 1944, i Burgårdens utbildningscentrum i Göteborg
Fresk, Lärarhögskolan i Stockholm, Konradsberg

Källor

Noter

Externa länkar 

Anders Thuresson: Verkstadsklubben som värnar om konsten - Här finns flest Amelin på Zenits webbplats

Albin Amelin, Litografiska Museet.
Albin Amelin, Göteborgs konstmuseum.

Representerade vid Nationalmuseum
Representerade vid Göteborgs konstmuseum
Svenska landskapsmålare
Svenska genremålare
Stillebenmålare
Expressionister
Svenska målare under 1900-talet
Gravsatta på Bromma kyrkogård
Födda 1902
Avlidna 1975
Män
Personer från Chicago
Representerade vid Moderna museet
Representerade vid Norrköpings konstmuseum
Användarnamn

Ett användarnamn, (ibland login-namn eller bara login) är i datorsammanhang det namn som ger en person eller en grupp av personer en användaridentitet för en dator i något sammanhang. Ofta måste även ett lösenord anges för att säkerställa identiteten. Vanligen är användarnamnet knutet till ett användarkonto. Användarnamn och lösenord utgör tillsammans en användares inloggningsuppgifter.

Användarnamnet fungerar i vissa fall även som en pseudonym, till exempel på en nätgemenskap.

Se även 
 Användare
 Administratör

Datasäkerhet
Axel Nilsson

Axel Nilsson kan syfta på:

 Axel Nilsson (Banér) (1513–1554), adelsman och godsägare
 Axel Nilsson (museiman) (1872–1924), museiman och kulturhistoriker
 Axel Nilsson (skådespelare) (1876–1953), skådespelare
 Axel Nilsson (politiker) (1882–1961), lantbrukare, politiker och riksdagsledamot för Folkpartiet
 Axel Nilsson (konstnär) (1889–1980), konstnär
 Axel Nilsson (ishockeyspelare) (1904–1978), ishockeyspelare
 Axel Nilsson (tecknare) (1909–2005), tecknare och målare
Anders Isaksson (Banér)

Anders Isaksson, död efter 1445 (tidigast, levde ännu 18 januari 1445), väpnare, Svenskt riksråd och innehavare av Östanå säteri på 1430-talet. Anders Isaksson var son till häradshövdingen Isak Björnsson (Banér) och Gertrud Andersdotter, dotter till den uppländske frälsemannen Anders Tomasson i Lisa.

Anders Isaksson var medlem av riksrådet och deltog i Kalmar möte 9 juli 1438. Han stod på riksdrotsen Krister Nilssons sida under dennes konflikt med Karl Knutsson.

Barn
Anders Isaksson var gift med Ingegärd Svensdotter (Pik), dotter till väpnaren Sven Pik, och de hade flera barn, bland dem:

Isak Andersson. Levde 1460.
Jakob Andersson (Banér) till Östanå 
Erik Andersson Ericus Andræ, död 7 maj 1504, inskriven vid Leipzigs universitet 1442, domprost i Uppsala 26 januari 1463-1504. Begravd på stora gången i Uppsala domkyrka.
Peder Andersson till Östanå

Källor 

Svenska väpnare
Ätten Banér
Män
Födda 1300-talet
Avlidna 1400-talet
Personer i Sverige under 1400-talet
Axel Nilsson (Banér)

Axel Nilsson (Banér), död 2 mars 1554 i Jönköping, var en svensk riddare och riksråd. Ägde bland annat godset Djursholm dit även Lidingön hörde fram till 1774.

Biografi
Hans föräldrar var Nils Eskilsson (Banér) och Ingeborg Larsdotter Tott. Axel Nilsson uppfostrades 1529-1534 hos den danske riksmarsken Mogens Gøye och blev riksråd, troligen redan 1540 och användes av Gustav Vasa i ett flertal uppdrag. Han avled kort efter återkomsten från en beskickning till Tyskland under 1553.

Han blev 4 oktober 1544 slottsloven på Stockholms slott och 1550 hövitsman i Jönköping. Axel Nilsson avled 1554 i Jönköping och begravdes i Danderyds kyrka.

Axel Nilsson ägde godsen Djursholms slott i Danderyds socken, Ekenäs slott i Örtomta socken och Händelö gård i Sankt Johannes socken.

Familj
Axel Nilsson gifte sig 3 mars 1538 i Söderköping med Margareta Pedersdotter Bielke (1510-1557). Hon var dotter till riddaren och riksrådet Peder Turesson (Bielke) och Carin Nilsdotter till Wik. De fick tillsammans barnen Nils Axelsson Banér (1539–1559), underamiralen Peder Axelsson Banér (1540–1565), Lars Banér (död före 1551), Erik Banér (död före 1551), Ingeborg Banér (1541–1541), Anna Banér (1541–1541), lagmannen Sten Axelsson Banér (1546–1600) och riddaren Gustaf Banér (1547–1600). Barnen tog efternamnet Banér. Sönerna Sten och Gustav avrättades år 1600 vid Linköpings blodbad.

Källor

Noter 

Svenska riddare
Män
Födda okänt år
Avlidna 1554
Svenska riksråd under 1500-talet
Personer under äldre vasatiden
Ätten Banér
Abborrfiskar

Abborrfiskar (Percidae) är en familj i ordningen abborrartade fiskar som lever i sött och bräckt vatten på norra halvklotet.

Kroppen är hoptryckt från sidorna och beklädd med hårda kamfjäll. Tänderna är starka och spetsiga. De har två ryggfenor som kan vara förenade, dock med en tydlig gräns. Bukfenorna är belägna under bröstfenorna. Familjen omfattar 10 släkten med omkring 200 arter, av vilka abborre, gärs och gös förekommer i Sverige.

Stora arter kan nå en längd upp till 100 cm. Det vetenskapliga namnet är bildat av det grekiska ordet för abborre (perké).

Släkten 
 sanddartersläktet (Ammocrypta) Jordan, 1877. 5 arter
 kristalldartersläktet (Crystallaria) Jordan och Gilbert in Jordan, 1885. 1 art
 slätbuksdartersläktet (Etheostoma) Rafinesque, 1819. 135 arter
 gärssläktet (Gymnocephalus) Bloch, 1793. 4 arter
 abborrsläktet (Perca) Linné, 1758. 3 arter
 percarinasläktet (Percarina) Nordmann, 1840. 1 art
 strävbuksdartersläktet (Percina) Haldeman, 1842. 38 arter
 aspretesläktet (Romanichthys) Dumitrescu, Banarescu och Stoica, 1957. 1 art
 gössläktet (Sander) Oken, 1817. 5 arter
 strebersläktet (Zingel) Cloquet, 1817. 4 arter

Referenser 

Abborrartade fiskar
Abraham Eriksson Leijonhufvud

Abraham Eriksson Leijonhufvud kan syfta på:

 Abraham Eriksson Leijonhufvud den äldre (död 1556), riddare
 Abraham Eriksson Leijonhufvud den yngre (död 1618), friherre
Abraham Kristiernsson (Leijonhufvud)

Abraham Kristiernsson (Leijonhufvud), död 1499, var ett svenskt riksråd.

Biografi
Abraham Kristiernsson (Leijonhufvud) var son till väpnaren och fogden Kristiern Gregersson (Leijonhufvud) och Märta Pedersdotter. Han nämns som riksråd 20 juni 1491. 1496 gav han tillsammans med sin hustru en gård i Arboga till gråbrödraklostret i Arboga. 16 februari 1499 deltog han i förlikningen mellan Sten Sture och de svenska riksråden, och utfäste tillsammans med riksråden drottning Kristinas morgongåva 20 februari, men uppges 31 oktober samma år vara död. Abraham Kristiernsson begravdes i Arboga kloster.

Omtalas första gången 1462 i samband med att han sålde sin andel i sin mors gård Bårarp till Åke Axelsson Tott och förde då vapen, han var alltså vuxen. 1471 ger han i stället för en tidigare morgongåva på 600 mark sin hustru Birgitta Månsdotter (Natt och Dag), gården i Brunsberg och två andra gårdar. 1472 fick Abraham Kristiernsson som tack för tjänster till Sten Sture den äldre försäkran på att behålla de gods som Broder Svensson och Klas Niklisson köpt åt honom.

24 februari 1479 fick han Ellholmen och bytte 1492 till sig Ekeberg av sin hustrus systerson Jöns Jönsson (vingat svärd). 1491 och 1493 omtalas han som riksråd då han i Telge stadfäste den 1488 i Reval ingångna förlikningen med livländska orden. 1

Egendom
Abraham Kristiernsson ägde Brunsberg i Ytterselö socken, Elleholm i Arboga landsförsamling, Ekeberg i Lillkyrka socken, Kvicksta i Toresunds socken, Bärarp i Revinge socken.

Familj
Abraham Kristiernsson gifte sig före 1 juli 1471 med Birgitta Månsdotter (Natt och Dag), dotter till Måns Bengtsson (Natt och Dag) och Märta Klausdotter Plata. De fick tillsammans barnen riksrådet Erik Abrahamsson (Leijonhufvud) (död 1520) och riddaren Sten Abrahamsson (död efter 1515). Efter Abraham Kristiernssons död gifte Birgitta Månsdotter om sig med väpnaren Anders Persson (vingat svärd).

Referenser

Noter 

Svenska riksråd under 1400-talet
Leijonhufvud
Män
Födda 1400-talet
Avlidna 1499
Abraham Brahe

Abraham Pedersson Brahe, född 25 mars 1569, död 16 mars 1630, var en svensk greve och riksråd, son till Per Brahe den äldre och Beata Gustavsdotter Stenbock.

Abraham Brahe föddes på Rydboholms slott som den yngste av den mäktige Per Brahes söner. Som sina bröder vacklade han i början i lojalitet mellan Sigismund och hertig Karl. Han deltog i krigståget 1598 på Sigismunds sida. Han försonade sig dock därefter med hertigen och satt med i domstolen i Linköping 1600. 1602 utnämndes han till hovråd och därefter till riksråd. Han blev därefter lagman i Västmanlands och Dalarnas lagsaga, samtidigt som han fick behålla det tidigare ståthållarskapet över Gävle slott och Norrland. Brahe var även 1607–1622 Uppsala universitets kansler och blev 1614 bisittare i Svea hovrätt. Trots sina många uppdrag levde han mest på sin gård Rydboholm och var en driftig hushållare.

Abraham Brahe är känd som författare av Abraham Brahes Tidebok, en slags dagboksanteckningar som trots sina ganska korthuggna formuleringar utgör en viktig källa för kännedomen och bakgrunden till 1500-talets svenska politiska liv.

Gift 1599 med Elsa Gyllenstierna (1577–1650) dotter till Nils Gyllenstierna (1526–1601) av den friherrliga ätten Gyllenstierna af Lundholm.

Barn:
 Ebba Abrahamsdotter Brahe (1600–1638)
 Per Brahe den yngre (1602–1680)
 Margareta Brahe (1603–1667)
 Nils Brahe den äldre (1604–1632)
 Christina Brahe (1609–1681)

Källor 
 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.
 

Svenska grevar
Lagmän i Västmanlands och Dalarnas lagsaga
Svenska riksråd under 1600-talet
Universitetskanslerer i Sverige
Svenska ståthållare
Abraham Pedersson
Personer under äldre vasatiden
Födda 1569
Avlidna 1630
Män
Svensk uppslagsbok
SBH
Absalon

Absalon kan avse:

 Absalom – son till kung David enligt Gamla testamentet
 Absalon, fili mi – musikaliskt verk av Josquin des Prez (1440–1521)
 HDMS Absalon (L16) – danskt örlogsfartyg av Absalon-klass
 Absalon (företag) – ett tidigare danskt försäkringsbolag

Personer
 Absalon Hvide (cirka 1128–1201) – dansk ärkebiskop och statsman
 Julien Absalon (född 1980) – fransk mountainbikecyklist
Acer

Acer kan syfta på;

 Acer –  ett släkte i familjen kinesträdsväxter, se Lönnsläktet
 Acer Inc. – en datortillverkare.
 Acer (motortillverkare) – motorer till formel 1-stallet Prost Grand Prix 2001
 ACER (EU-byrå) - EU-byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter med säte i Ljubljana, Slovenien
Adalvard

Adalvard kan syfta på:
Adalvard den äldre, biskop i Skara år 1060–1064
Adalvard den yngre, biskop i Sigtuna 1060 och i Skara under perioden ca 1066–1068
Adelaide av Ungern

Adelaide av Ungern eller Adelaide Arpad, född omkring 1039, död 27 januari 1062 i Prag, var en hertiginna av Böhmen.  Hon gifte sig med Wratislav II av Böhmen år 1057.

Biografi
Hon föddes i Ungern som dotter till Andreas I av Ungern och Anastasia av Kiev.

Wratislav hade sökt stöd av hennes far och levde i landsflykt vid dennes hov under en konflikt med sin regerande bror Spytihnev II av Böhmen, och äktenskapet arrangerades som en allians mellan Ungern och Wratislav, som 1061 återvände till Böhmen och efterträdde sin bror Spytihnev som dess monark. 

Adelaide var Wratislavs andra maka; hans första hustru, en okänd adelsdam, hade blivit kvar i Böhmen, där hon fängslats av Wratislavs bror och dött i fängelse. Adelaide avled troligen av de försämrade hälsa hon fick av sina täta graviditeter och förlossningar.

Barn
 Judith av Böhmen 
 Bretislav II av Böhmen
 Ludmila
 Vratislav (död i barndomen)

Källor 
 

Ungerns kungligheter
Födda 1039
Avlidna 1062
Huset Árpád
Kvinnor
Hertiginnor
Personer i Böhmen under 1000-talet
Adele av Flandern

Adèle av Flandern, född 1064 eller 1065, död 1115, var Danmarks drottning som gift med Knut den helige, och sedan hertiginna av Apulien och Kalabrien som gift med Roger Borsa. Hon var regent i Apulien och Kalabrien under sin son Vilhelms minderårighet mellan 1111 och 1114.

I Danmark kallades hon också Edel, och till minne av henne har Edel namnsdag 10 mars i Danmark och Norge.

Biografi 

Hon var dotter till Robert I av Flandern och Gertrud av Sachsen.

Drottning av Danmark
Adele gifte sig första gången 1080/1081 med kung Knut den helige av Danmark (dräpt 1086). Knut hade besökt Flandern år 1075 efter ett misslyckat tåg mot England. Äktenskapet arrangerades möjligen för att ge hennes far en allierad mot fienden England med arvsanspråk på den engelska tronen (vilket Knut hade), och för att förse Knut med arvingar besläktade med Karl den store, vilket ytterligare skulle legitimera deras kungliga börd och arvsrätt till den danska tronen. 

Paret fick följande barn:

Karl I av Flandern (1083/1085-1127), greve av Flandern
Cecilia Knutsdotter av Danmark (ca 1085-efter 1131), gift med Erik jarl (död efter 1145)
Ingegärd Knutsdotter av Danmark (född 1081/1086), gift med svensken Folke den tjocke.

Knut förde en kyrkvänlig linje i sin politik. Inte mycket är känt om Adeles liv som drottning. Hennes make mördades Skt. Albani Kirke i Odense 1086. Enligt Saxo Grammaticus flydde Adele tillbaka till Flandern efter mordet på maken, och tog med sig sin son Karl men lämnade sina döttrar Cecilia och Ingegärd kvar i Danmark. Hon överlämnade dem troligen till sin svåger, makens halvbror Erik, som tog dem med sig till Sverige.

Kalabrien och Apulien
Adele levde sedan vid faderns och broderns hov fram till sin andra vigsel. Hon gav 1090 en donation till katedralen i Reims för sin mördade makes själ. Adele gifte sig andra gången år 1092 med hertig Roger I "Borsa" av Apulien och Kalabrien (död 1111). 

Paret fick följande barn:
Ludvig (död 1094)
Vilhelm II av Apulien-Calabrien (1095/1097-1127), hertig av Apulien och Kalabrien.
Guiscard.

Inför sin avresa till Italien lämnade hon kvar sin son Karl i Flandern (han efterträdde 1111 hennes bror som greve av Flandern). När hennes förste make år 1100 förklarades för helgon sände hon dyrbara gåvor för att pryda hans helgonskrin. Hennes andre make avled 1111 och efterträddes av deras son, som ännu var omyndig. Hon blev som sin sons förmyndare regent i Apulien och Kalabrien. Hon beskrivs som en handlingskraftig regent. Hon regerade i tre år, fram till att sonen år 1114 myndigförklarades vid omkring arton års ålder och gifte sig. Hon avled året därpå.

Referenser 

 
  Dansk Kvindebiografisk leksikon

Kvinnliga regenter under 1100-talet
Danmarks drottningar
Födda 1060-talet
Avlidna 1115
Kvinnor
Personer i Danmark under 1000-talet
Adlercreutz

Adlercreutz (), är en svensk och finländsk adelsätt. Kungliga räntmästaren Tomas Teuterström från Tötar i Lojo (Nyland) adlades 26 september 1700 och introducerades 1703 under nr 1386. Ätten immatrikulerades i Finland 1818. Ätten fortlever även i Sverige, där ättemän upphöjts till friherre och greve. Originalsköldebrevet finns i riddarhusarkivet.

Personer med efternamnet Adlercreutz
 Anders Adlercreutz (född 1970), finländsk politiker
 Axel Adlercreutz (1821–1880), svensk politiker och ämbetsman
 Axel Adlercreutz (professor) (1917–2013), svensk professor i handelsrätt
 Carl Adlercreutz (1866–1937), svensk läkare
 Carl Johan Adlercreutz (1757–1815), svensk militär
 Carlos Adlercreutz (1890–1963), svensk militär
 Eric Adlercreutz (född 1935), finländsk arkitekt
 Erik Adlercreutz (1899–1989), finländsk läkare
 Fredrik Adlercreutz (1793–1852), svensk militär
 Gregor Adlercreutz (1898–1944), svensk dressyrryttare
 Gunnel Adlercreutz (född 1941), finländsk arkitekt
 Herman Adlercreutz (1932–2014), finländsk läkare
 Magnus Adlercreutz (1868–1923), svensk militär
 Maria Adlercreutz (1936–2014), svensk konstnär
 Marie-Louise Adlercreutz (aktiv 1894), svensk ryttare
 Maud Adlercreutz (1907–2000), svensk journalist
 Nils Adlercreutz (1866–1955), svensk militär och ryttare
 Patrick Adlercreutz (1871–1955), svensk diplomat
 Thomas Adlercreutz (1891–1980), svensk kammarherre och kansliråd
 Tomas Adlercreutz (1643-1710),  finländsk räntemästare och godsägare

Kronologiskt ordnade 
 Tomas Adlercreutz (1643-1710), räntemästare, godsägare
 Carl Johan Adlercreutz (1757–1815), militär
 Fredrik Adlercreutz (1793–1852), militär
 Axel Adlercreutz (1821–1880), politiker och ämbetsman
 Carl Adlercreutz (1866–1937), läkare
 Nils Adlercreutz (1866–1955), militär och ryttare
 Magnus Adlercreutz (1868–1923), militär
 Patrick Adlercreutz (1871–1955), diplomat
 Carlos Adlercreutz (1890–1963), militär
 Thomas Adlercreutz (1891–1980), svensk kammarherre och kansliråd
 Gregor Adlercreutz (1898–1944), dressyrryttare
 Erik Adlercreutz (1899–1989), finländsk läkare
 Maud Adlercreutz (1907–2000), journalist
 Axel Adlercreutz (professor) (1917–2013), jurist
 Herman Adlercreutz (1932–2014), finländsk läkare
 Eric Adlercreutz (född 1935), arkitekt
 Maria Adlercreutz (1936–2014), konstnär
 Gunnel Adlercreutz (född 1941), finländsk arkitekt
 Anders Adlercreutz (född 1970), finländsk politiker

Se även 
 Adlercreutz (dikt) – dikt av Johan Ludvig Runeberg i Fänrik Ståls sägner, andra samlingen (1860) 
 Adlercreutz regemente – värvat infanteriregemente i Finland 1803–1808
 Finlands nationalbiografi

Källor
Svensk adelskalender för år 1900, Karl K:son Leijonhufvud, P A Norstedt & Söner, Stockholm 1899 sidan 4

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 

 
Svenska adelsätter
Svenska grevliga ätter
Svenska friherrliga ätter
Finlands nationalbiografi