Afrikaans

Afrikaans är ett västgermanskt språk som talas främst av de vita afrikanderna och de färgade i Sydafrika och Namibia. Afrikanderna härstammar från invandrare som främst kom från Nederländerna under 1600-talet. Språket afrikaans bygger därför i grunden på nederländska och utmärks bland annat av delvis förenklad grammatik och ett flertal iögonfallande språklån från bland annat malajiska, bantuspråk, khoisan och portugisiska. Ordförrådet överensstämmer dock till mer än 96 procent med nederländskans, även om vissa förskjutningar i stavning och betydelse har skett. Tidigare kallades afrikaans på engelska ofta Cape Dutch eftersom boerna ursprungligen bodde endast i Kapprovinsen. Mer skämtsamt kallades språket också baby Dutch.

Afrikaans skrevs under en period på 1800-talet med arabisk skrift bland malajerna som levde främst i Kapstaden, som ett religiöst språk.

Flera framstående och internationellt kända författare skriver på afrikaans, till exempel André Brink, Breyten Breytenbach, Etienne Leroux, Marlene van Niekerk, Karel Schoeman och Etienne van Heerden. Den första roman som översattes direkt från afrikaans till svenska var Magersfontein, O Magersfontein av Etienne Leroux (2007).

Klassificering 

Indoeuropeiska språk
Germanska språk
Västgermanska språk
Lågtyska-nederländska språk
Nederländska språk
 Afrikaans (språkkod af)
Flamländska
Nederländska

Afrikaans tillhör sin egen subgrupp av de västgermanska språken. Dess närmaste språksläkting är det ömsesidigt begripliga moderspråket, nederländska. Andra västgermanska språk i släktskap med afrikaans är tyska, engelska, frisiska och de icke-standardiserade språken lågtyska och jiddisch.

Afrikaans och nederländska
Uppskattningsvis 90 till 95 procent av afrikaans ordförråd härrör från nederländskan, och det existerar endast ett fåtal lexikaliska skillnader mellan de två språken. Afrikaans har en betydligt mer regelbunden morfologi, grammatik och stavning. Det råder en viss grad av ömsesidig begriplighet språken emellan, framförallt i skriftlig form.

Afrikaans har dock erhållit en del lexikala och syntaktiska lån från ett flertal andra språk såsom malajiska språk, khoisanspråken, portugisiska och bantuspråken, samtidigt som afrikaans påverkats påtagligt även av sydafrikansk engelska. Talare av nederländska konfronteras av färre icke-kognater när man lyssnar på afrikaans än när en talare av afrikaans lyssnar på nederländska. Den ömsesidiga förståelsen tenderar således att vara något asymmetrisk då det är lättare för talare av nederländska att förstå afrikaans än för en talare av afrikaans att förstå nederländska.

Överlag så kan det ändå sägas att den ömsesidiga förståelsen mellan nederländska och afrikaans är bättre än den mellan nederländska och västfrisiska eller den mellan danska och svenska. Den sydafrikanske poeten och författaren Breyten Breytenbach sade i försök att beskriva distinktionen att skillnaden mellan standardnederländska och afrikaans kan jämföras med den mellan två dialekter.

Historia

Ursprung
Afrikaans uppstod i området kring nederländska Kapkolonin genom en gradvis avvikelse från de europeiska nederländska dialekterna under 1700-talet. Så tidigt som vid mitten av 1700-talet tills så nyligen som vid mitten av 1900-talet kallades afrikaans i standardnederländskan för köksspråket () vilket visade på den bristande prestigen som språket hade och även inom utbildningsväsendet i Afrika. Andra namn för det nederländska språket som talades i Kapkolonin var  (Kap-holländska) och andra mer nedsättande termer innefattade ,  och  (stympad/bruten/ociviliserad holländska) precis som  (inkorrekt nederländska).  

Hans den Besten skriver att modern afrikaans kan härledas från två källor: 
Nederländskan som talades i kapkolonin, direkttransplantation av europeisk nederländska till Sydafrika
Hottentott-holländska, ett pidginspråk med ursprung i det blandspråk som uppstod mellan de nederländska kolonisatörerna och Khoikhoi-folket.

Med detta synsätt kan det således sägas att afrikaans varken är ett kreolspråk eller en direkt ättling till den europeiska nederländskan, utan en fusion av dessa tungomål.

Utveckling

Afrikaans kan härledas till en grupp av nederländare som slog sig ner vid Godahoppsudden år 1652. Denna minikoloni fungerade som en proviantstation för de skepp som seglade förbi på sin väg till Ostindien. Dessa nederländare talade diverse dialekter med varandra med ett huvudtryck på tungomålet från Zuid-Holland. Under loppet av en kort tid utvecklade sig afrikaans kraftigt, och redan under mitten av 1700-talet var afrikaans att se som ett självständigt språk.

Språkutvecklingen

Ännu idag har forskare inte kunnat enas om vad som är grunden till den väldiga språkutveckling som på kort tid påverkade afrikaans. Några kallar språket för avancerad kreol, och menar att den nederländska minoriteten var tvungen att anpassa sig efter en mångspråkig befolkning som vid tiden bestod av handelsmän och slavar. Denna teori bygger på den snabba förenklingen av nederländska som resulterade i ett pidgin-lingua-franca, som användes som det enda gemensamma språket som talades av invånarna i Kapkolonin – nederländare, malajer, portugiser, hottentotter och franska hugenotter. Andra experter, speciellt bland afrikander, menar att afrikaans är nederländska som genomgått en helt naturlig utveckling och hänvisar likaså till hur engelskan förändrats under tidigare århundraden. Detta är dock ett osäkert argument då nederländska utvecklade sig till afrikaans under loppet av några få generationer. 

I vilket fall är det säkert att afrikaans förutom vissa ordlån inte har påverkats nämnvärt av de andra inhemska afrikanska språken.

Utveckling till statsspråk 
År 1806 övergick kapkolonin i brittisk ägo, och framöver stod afrikaans därför i ständig konkurrens till det engelska språket, som vid den tiden innehade en tydligt högre status. Kontakten med engelskan ledde till ett flertal lån i flera språkområden. 

1875 grundades föreningen Genootskap van Regte Afrikaners (afrikaans för gemenskap för äkta afrikander) i Paarl. Det var då arbetet för ett erkännande av afrikaans som eget självständigt språk påbörjades. Afrikaans sågs fortfarande under 1800-talet som en dialekt av nederländskan. Detta blev i huvudsak ett motstånd mot engelsmännen men också mot de mer konservativa afrikanderna som dominerade inom kyrkan. Föreningen utgav 1876 den första afrikaans-språkiga tidskriften Die Afrikaanse Patriot. Föreningen arbetade även med ordböcker och gav ut de första böckerna på afrikaans. Tanken om afrikaans som ett eget språk började sprida sig, och 1901 skrev tysken Heinrich Meyer-Benfey om språket. 5 maj 1925 avskaffades nederländska som officiellt statsspråk och ersattes då med afrikaans som tillsammans med engelskan erkändes som officiella myndighetsspråk i hela den Sydafrikanska unionen. 1933 översattes bibeln till afrikaans. 

1975 uppförde den sydafrikanska regeringen Afrikaanse Taalmonument i Paarl, där Genootskap grundats och cirka 50 kilometer norr om Kapstaden. Minnesmonumentet ska representera betydelsen av afrikaans. (taal är det afrikaanska och nederländska ordet för språk.)

Status under senare år 
År 1976 infördes att afrikaans, tillsammans med engelska, blev de enda tillåtna undervisningsspråken för den svarta befolkningen, även för dem som ej hade språket som modersmål. Som reaktion till det uppstod kravaller som kom att kallas skolupproren i Soweto, den 16 juni 1976. Afrikaans hade under apartheid en mycket stark ställning och fick starkt stöd från staten. Efter apartheids fall fick Sydafrika en mängd officiella språk, och afrikaans blev ett av dem.  

Sedan början av 1990-talet finns det för första gången någonsin fler icke-vita talare av afrikaans än vita.

Språkgeografi 

Afrikaans talas huvudsakligen i Sydafrika och Namibia samt av mindre grupper i närliggande sydafrikanska stater. Efter andra boerkriget uppstod en ny gemenskap av afrikaanstalande grupper i Patagonien efter att 600 familjer utvandrat för att undkomma förföljelser i Sydafrika. Dessa grupper emigrerade huvudsakligen till Sarmiento  i Chubut. 

I Sydafrika är afrikaans modersmål för cirka 13,5 procent av befolkningen. Således är afrikaans det tredje största av de elva talade officiella språken. Sedan mitten av 1980-talet talas afrikaans av en icke-vit majoritet varav 50,2 procent färgade, 39,5 procent vita, 8,8 procent svarta, 0,9 procent asiatiska och 0,6 procent övriga. Enligt 2007 års Community Survey uppskattas nu att det finns cirka 6,44 miljoner afrikaans-språkiga modersmålstalare (vita: 2,76 miljoner - inklusive Namibia, färgade: 3,44 miljoner - inklusive Namibia, svarta: 0,24 miljoner (exklusive Namibia), indier: färre än 10 000).

Afrikaans talas av några hundratusen invånare i Namibia, där det även har en väletablerad funktion som lingua franca mellan de olika etniska grupperna. Det talas vidare bland mindre grupper invånare i Australien, Botswana, Kanada, Lesotho, Malawi, Nya Zeeland, Mauritius, Zambia och Zimbabwe. Språket brukar uppdelas i huvuddialekterna västra kap, Oranjefloden respektive östra kap. Förutom de som talar afrikaans som modersmål förstås språket av miljontals människor ytterligare i Sydafrika och Namibia.

Morfologi

Substantiv
Substantiv i afrikaans har inget flekterande kasussystem, och har inget grammatiskt genus. Dock finns det, liksom i andra germanska språk, en distinktion mellan singular- och pluralformerna hos substantiven. Den vanligaste markeringen på plural är suffixet -e, men flera vanliga substantivs ändelse i plural är -s. Ett antal vanliga substantiv har oregelbundna ändelser: 

Inget grammatiskt kasus existerar för substantiv, adjektiv och artiklar.

Adjektiv
Adjektiv kan ifall de företräder ett substantiv böjas. Som en generell regel så böjs flerstaviga attributadjektiv. Enstaviga attributadjektiv behöver dock inte böjas, vilket huvudsakligen beror på ett antal tämligen komplexa fonologiska regler. När ett adjektiv böjs så tar adjektivet vanligen ändelsen -e och ett antal morfologiska förändringar kan uppstå. Till exempel, när ändelsen t efterföljs av ett -ljud försvinner adjektivet ej utan böjs som reg (nederländska: recht), men vid böjning blir det (regte). Ett liknande fenomen appliceras på apokope i t efter . Till exempel, adjektivet vas blir vaste vid flexion. Omvänt, adjektivändelser på -d (uttalat ) or g (uttalat ) som följs av en lång vokal eller diftong mister -d och -g vid flexion. För exempel, se: 

I vissa extraordinära exempel så tillförs också en ytterligare markering efter synkope på en intervokalisk konsonant. Exempelvis, 

oud (gammal) – ou (när det företräder ett substantiv)

Brett talat, liknande morfologiska förändringar kan appliceras på flekterande adjektiv vid bildandet av plural på substantiv. Således blir pluralformen av vraag (fråga) till vrae (frågor).

Pronomen
Rester av kasus kan återfinnas bland pronomina: 

*Notera att hullie och zullie används istället för zij (subjekt, tredje person plural) i flertalet nederländska dialekter. 

Det existerar således inte någon kasusförändring för ons, julle, och hulle. Dessutom existerar det ofta ingen större distinktion mellan objektspronomen och possessiva pronomen när de används innan ett substantiv. Se exempel: 

my – min,
ons – vår (den alternativa formen onse anses idag vara ålderdomlig)

Ett undantag till tidigare regel är tredje person singular där afrikaans tydligt skiljer mellan hom (honom) och sy (hans). Likaså åtskiljs neutrum dit (den/det) från det possessiva sy (dess). För tredje person plural där hulle kan också betyda deras, en variant hul används också frekvent till att betyda deras för att på så sätt kunna skilja på deras och de/dem. Liknande, julle (din) har en possessiv variant jul.

Verb
I afrikaans grammatik existerar inte någon skillnad mellan infinitiv- och presensformerna av verb med två undantag, verben 'att vara' och 'att ha':

Dessutom konjugeras inte verb efter subjektet. Till exempel, 

Endast en handfull av verb i afrikaans har en preteritumform, nämligen  (att vara), de modala hjälpverben och verbet  (att tänka). Preteritumformen  (kunde) är ovanlig i nutida afrikaans. 

Alla andra verb använder sig endast av perfekt (he + perfekt particip). Således finnes det i afrikaans ingen distinktion mellan jag drack och jag har druckit. Detta kan jämföras med vardaglig tyska när preteritum ofta ersätts med perfekt. 

När man berättar en längre historia brukar talare av afrikaans undvika perfekt och helt enkelt använda sig av presens eller historiskt presens istället. 

Ett särskilt karaktärsdrag inom afrikaans är dess användande av dubbel negativa; som inom afrikaans klassificeras som  och detta är något som saknas inom de andra västgermanska standardspråken. Exempel,   

* (bokstavligt: Han kan inte prata afrikaans inte)
 / 
 English: He speaks no Afrikaans. / He can not speak Afrikaans. / He can't speak Afrikaans.

 / 

Såväl franska som san har föreslagits vara ursprunget till användandet till dubbel negativa i afrikaans. Även om viss typ av dubbel negativa går att finnas i vissa nederländska dialekter i Västflandern eller i Gelderland tar den sig i en annan form som ej går att finna i afrikaans. Se exempel: 

 (bokstavligt: Jag vill inte göra detta inte.)

 English: I do not want to do this.

Konstruktionen bakom dubbel negativa har blivit fullt grammatikaliserad i standardafrikaans och dess korrekta användning följer ett par tämligen komplexa regler visandes nedan: 

Vissa ord inom afrikaans har uppstått på grund av grammatiken. Till exempel,  vilket bokstavligen betyder måste inte vanligen blir ; även om man inte behöver skriva eller säga på ett sådant sätt använder majoriteten av afrikaansspråkiga människor den sammansatta varianten. Jämför med engelskans do not som blir don't. 

Det nederländska ordet  ("det") svarar inte på  på afrikaans. De nederländska orden som svarar på afrikaans  är , ,  och .

Fonologi

Vokaler

 Som fonem förekommer  och  endast i orden   'spegel' och   'gevärskula', vilket brukade uttalas med sekvenserna  respektive . I andra fall förekommer  och  som allofonerna  och  när de uppstår innan .
 är en fonetiskt lång  innan .
 betonas alltid och förekommer endast i ordet  'kil, trekant'.
 Den närmast orundade motsatsen till  är centrala , och inte .
 förekommer endast i ett fåtal ord
 Som ett fonem förekommer  i lånord lånade från engelska såsom   'från engelskan pal, svenska: kompis', såsom   'avgång'. Som en allofon  innan ,  förekommer endast dialektalt, framförallt i  Transvaal och Fristatsprovinsen.
 Som ett fonem förekommer  endast i ett fåtal engelska lånord (såsom   'grand'), och framför   i vissa ord.  förekommer också som en allofon  innan  och vid sekvenserna .

 förekommer endast i lånord.

Konsonanter

 Alla obstruenter i slutet av ett ord är slutljudsskärpta, så att exempelvis en avslutande  realiseras som .
 förekommer endast i lånord  är också en allofon till  i vissa tillfällen.
 är oftast uvular . Velar [] förekommer endast hos vissa talare.
 är vanligtvis en Alveolar tremulant [] eller []. I vissa delar av före detta Kapprovinsen realiseras såsom en uvular, antingen som en tremulant [] eller frikativ [].

Ortografi
Det kan dras många paralleller mellan afrikaans ortografi och den i nederländskan. Bägge språken använder sig dessutom av 26 bokstäver. 

I afrikaans har många konsonanter fallit bort från tidigare nederländsk stavning. Till exempel,  ('endast) i nederländskan har blivit  i afrikaans. Afrikaans och vissa nederländska dialekter gör ingen skillnad på  och , vilka två ljud flutit samman, följaktligen stavas det nederländska   (syd) på afrikaans . Liknande, den nederländska digrafen   uttalas normalt som  och stavas  i alla fall förutom då IJ ersätter det nederländska suffix  vilket uttalas  eller , såsom i  > .

En annan skillnad är den indefinita artikeln,  på afrikaans och  på nederländska. En bok är  på afrikaans, var det antingen är  eller  i nederländskan. Denna  uttalas vanligen som svag betoning, .

Diminutiv-suffixet i afrikaans är , emedan det inom nederländskan är , därav är ordet bit i afrikaans  och i nederländskan . 

Bokstäverna c, q, x, och z existerar endast exklusivt i lån från franskan, engelskan, grekiskan och latin. Detta eftersom ord som vanligtvis stavades med c och ch i sin ursprungliga nederländska stavning k och g inom afrikaans. Liknande stavas det nederländska qu och x som kw och ks. Exempel på detta är  istället för equatoriaal, och  istället för excuus.

Vokalerna med diakritiskt tecken som inte kan härledas till lånord är: á, é, è, ê, ë, í, î, ï, ó, ô, ú, û, ý. De diakritiska tecknen ignoreras när man bokstavsordnar, även om de fortfarande är viktiga. Till exempel  istället för tre e på rad bredvid varandra: *, vilket går emot afrikaans grammatiska regler, eller , vilket översätts till "säga", medan  är en possessiv form.

Initiala apostrofer
Ett fåtal ord i afrikaans använder sig av initiala apostrofer. Inom modern afrikaans skrivs dessa ord alltid med gemener (förutom när hela ordet står med versaler). Andra fall där det uppstår apostrofer i ändelsen av ett ord är ovanliga i vardagligt tal, och uppträder oftast endast i poetisk text. 

Här kommer ett par exempel på initiala apostrofer:

Apostrofer och det följande bokstaven ses som två separata tecken, och skrivs aldrig samman. Dock har ett sådant fall en Unicode-kod, .

Ordförråd

Nederländsk grundstam
Ungefär 95 % av afrikaans ordförråd kan härröras från nederländska med sin grund i den nederländska som de första kolonisterna talade. I och med att flertalet av kolonisterna var bönder och sjömän kan man finna många dialektala och begrepp kopplade till sjöfart i afrikaans (till exempel kombuis 'kök', nederländska keuken). Afrikaans har också behållit många nederländska ord, som idag ses som ålderdomliga i nederländskan (till exempel navorsing 'efterforskning' > nutida nederländska onderzoek) på samma sätt som många nederländska ord har genomgått i betydelseförskjutning i afrikaans, (till exempel pad 'stig' > 'Väg, gata, motorväg' eller: fontein 'källa', nederländska bron). Under 1900-talet har ordförrådet inom afrikaans vuxit enormt genom bland annat tekniska innovationer. Den sydafrikanska språkkommissionen för den statliga ekonomiska akademin har sedan 1917 arbetat med standardiseringar av en sydafrikansk grammatik med ordlistor och skrivregler. Vid bildandet av neologismer använder man sig oftast av nederländska som förebild.

Andra språks påverkan

Malajiska
På grund av tidiga bosättningar av kapmalajer i Kapstaden, vilka idag enligt den sydafrikanska folkräkningsstatistiken går under namnet Coloured, har flertalet malajiska ord lyckats ta sig in i afrikaans. Vissa av dessa ord intog nederländskan via det folk som kom från Nederländska Ostindien, dagens Indonesien. Exempel på ord av malajiskt ursprung: 
, vilket betyder 'mycket'/'många' (från ) är ett väldigt vanligt afrikaanskt ord som skiljer sig från sin nederländska motsvarighet  eller .
, afrikaans för jacka, där nederländskan skulle använda  eller . Det nederländska ordet  anses nu vara föråldrat och används därav endast i skriftliga litterära texter. 
, vilket betyder banan. Detta skiljer sig från det nederländska ordet . Det indonesiska ordet  används också i nederländskan även om dess användning är mindre vanlig.

Portugisiska
Portugal har en lång historia av kontakt till folket i Sydafrika i och med handeln mellan Portugal och Indien där Sydafrika var en naturlig punkt på vägen. Under senare tid var Sydafrika dessutom ett vanligt mål för portugisisk emigration. Därav finnes det en hel del lånord från portugisiskan i afrikaans. Vissa ord som ursprungligen härrör från portugisiskan är  ("paraply") från det portugisiska ,  ("boskapsinhägnad/kraal") från , och  ("majs", från ). Ord som dessa har blivit såpass vanliga i Sydafrika att de även blivit vanliga i andra sydafrikanska språk. Vissa används även i nederländskan såsom  "parasoll", även om dess användning är mindre vanlig och kan inneha en annorlunda betydelse.

Khoisanspråk
, betyder cannabis
, betyder ödla, diminutivformen har anammats från khoikhoi-språket.
, insekt, från det khoisiska xo-xo.
, filt av djurskinn.
, käpp.

Vissa av dessa ord existerar även inom nederländskan, dock med en mer specifik betydelse:  betyder exempelvis kastspjut som används av sydafrikanska stammar och  som på nederländska specifikt betyder sydafrikansk djurskinnsfil.

Bantuspråk
Lånord från de olika bantuspråken i afrikaans inkluderar namn på inhemska fåglar såsom  och , och inhemska växter, som  och .
, från zulu  menande  "elev" eller "student", men brukade betyda någon som är student/expert av ett specifikt ämne, till exempel, Han är en språk-.
, betyder brudköp med hänvisning till lobolo hos ngunispråken.
, grå krontrana, känd i latin som Balearica regulorum.
, en mellanstor tvåbyggare, känd i latin som Sclerocarya birrea.
, övergripande namn över arter av släktet Hyparrhenia.
, lövträd känd under sitt latinska namn Spirostachys africana.
 / , en anpassning efter , vilket betyder att gå hem eller att lägga av.

Franska
Upphävandet av ediktet i Nantes den 22 oktober 1685 var av stor betydelse för Sydafrikas historia, då det inledde den stora utvandringen av hugenotter från Frankrike. Det uppskattas att mellan 250 000 och 300 000 protestanter lämnade Frankrike mellan 1685 och 1700; och enligt François Michel de Louvois hade 100 000 av dessa erhållit militär utbildning. En stor andel av dessa flyktingar kom att komma till Sydafrika. Hugenotterna bidrog med ett stort språkvetenskapligt bidrag till afrikaans, framförallt militär terminologi, så många av hugenotterna var med och stred under Die Groot Trek.

Ord, fraser och räkneord

 Ja [jɑ:] - Ja
 Nee [ne:] - Nej
 Goeiemôre [xuiə'mɔ:rə] - Godmorgon
 Goeienag [xuiə'nax] - Godnatt
 Baie dankie ['bɑjə 'dɑŋki] - Tack så mycket
 Sterkte! ['stɛrktə] - Lycka till!
 Hoe gaan dit met jou? ['ɦu xa:n dət mɛt 'jou] - Hur mår du?
 Met my gaan dit goed [mɛt məi xa:n dət xut] - Jag mår bra
 Wat is jou naam? [vat əs 'jou 'na:m] - Vad heter du?
 Ek kan nie Afrikaans praat nie ['ɛk kɑn ni ɑfri'ka:ns prɑ:t ni] - Jag kan inte tala afrikaans
 Ek is lief vir jou ['ɛk əs 'lif fər 'jou] - Jag älskar dig
 Kan ek 'n bier kry, asseblief? [kɑn 'ɛk ə bir krəi ɑsə'blif] - Kan jag få en öl, tack?
 Maak gou-gou! ['mɑ:k xou-xou]  - Skynda på!
 een [e:n] 
 twee ['tʋe:]
 drie [dri]
 vier ['fi:r]
 vyf ['fəif]
 ses ['sɛs]
 sewe ['se:və]
 agt ['axt]
 nege ['ne:xə]
 tien ['tin]

Textexempel
1983 års översättning av Psalm 23:

Die Here is my Herder, ek kom niks kort nie.
Hy laat my in groen weivelde rus. Hy bring my by waters waar daar vrede is.
Hy gee my nuwe krag. Hy lei my op die regte paaie tot eer van Sy naam.
Selfs al gaan ek deur donker dieptes, sal ek nie bang wees nie, want U is by my. In U hande is ek veilig.

Alternativ översättning av Psalm 23: 

Die Here is my Herder, niks sal my ontbreek nie.
Hy laat my neerlê in groen weivelde; na waters waar rus is, lei Hy my heen.
Hy verkwik my siel; Hy lei my in die spore van geregtigheid, om sy Naam ontwil.
Al gaan ek ook in 'n dal van doodskaduwee, ek sal geen onheil vrees nie; want U is met my: u stok en u staf die vertroos my.

Herrens bön (Afrikaans senaste översättning):

Ons Vader in die hemel, laat U Naam geheilig word.
Laat U koningsheerskappy spoedig kom.
Laat U wil hier op aarde uitgevoer word soos in die hemel.
Gee ons die porsie brood wat ons vir vandag nodig het.
En vergeef ons ons sondeskuld soos ons ook óns skuldenaars vergewe het.
Bewaar ons sodat ons nie aan verleiding sal toegee nie; en bevry ons van die greep van die Bose.
Want van U is die koninkryk,
en die krag,
en die heerlikheid,
tot in ewigheid. Amen

Herrens bön (Originalöversättningen):

Onse Vader wat in die hemel is,
laat U Naam geheilig word;
laat U koninkryk kom;
laat U wil geskied op die aarde,
net soos in die hemel.
Gee ons vandag ons daaglikse brood;
en vergeef ons ons skulde
soos ons ons skuldenaars vergewe
en laat ons nie in die versoeking nie
maar verlos ons van die Bose
Want aan U behoort die koninkryk
en die krag
en die heerlikheid
tot in ewigheid. Amen

Dialekter 

Enligt tidigare studier om dialekter inom afrikaans antogs det att det redan innan den stora massmigrationen under 1830-talet (afrikaans: Groot Trek) existerade tre stora dialektområden av det nederländska språket som talades i Kapkolonin. Dessa dialekter är nordkaps-, västkaps- och östkapsdialekten. Dialekten som talades i norra Kapprovinsen kan möjligtvis ha varit ett resultat av kontakt mellan nederländska bosättare och khoikhoi-folket mellan great karoo och Kunene, och den dialekt som talades i östra Kap som ett resultat av kontakt mellan nederländarna och xhosa-folket. Rester av dessa dialekter återfinns i dagens afrikaans även om standardiseringar i modern tid jämnat ut det mesta av dessa skillnader.

Begreppet  ("kapafrikaans") används ibland felaktigt för att hänvisa till hela västkapsdialekten. Begreppet används mer allmänt för en särskild sociolekt talad på Kaphalvön.  talades tidigare bland alla befolkningsgrupper. Dock har den blivit allt mer begränsad till de färgade-befolkningsgrupperna i Kapstaden och närliggande områden. Dock förstås kapafrikaans av en stor majoritet av modersmålstalare av afrikaans i Sydafrika. 

 har bevarat en hel del karaktärsdrag mer lika dem i nederländskan. 

 Första person singular  är precis som i nederländska i motsats till afrikaans 
 Diminutivändelserna , uttalas såsom i nederländskan och inte såsom i afrikaans .
 Användandet av formen  (jämför nederländska ) i motsats till afrikaans 

 innehar ett antal karaktärsdrag som normalt sett inte hittas i afrikaans.

 Uttalet av , normalt  som i nederländskans . Detta är ett av de starkaste karaktärsdragen hos .
 Införandet av  efter ,  och  vid efterföljandet av , till exempel  som i standard afrikaans uttalas .

Inom  är det också vanligt med kodväxling mellan engelska och afrikaans, framförallt i innerstaden och låginkomstområdena i Kapstaden. 

Exempel på typisk :

: 

 English: And I'm telling you, what are you looking for here? I'm not looking for you! No, go away now!
 Svenska: Och jag säger till dig, vad söker du här hos mig? Jag söker dig inte! Nej, gå iväg nu!

("Afrikaans vid den orangea floden") används ibland  för att beteckna dialekten som talas i den norra Kapprovinsen, men används oftare när man pratar om dialekten som talas i områdena omkring Upington. 

Några av karaktärsdragen hos  är pluralformerna  (Ma-, ) varierar i uttal exempelvis  ("kyrka") och  (pengar) vilket indikerar ägande.

Dialekter utanför Sydafrika 
Även om afrikaans huvudsakligen talas i Sydafrika och Namibia existerar mindre afrikaanstalande befolkningar i Argentina, Australien, Botswana, Brasilien, Kanada, Lesotho, Malawi, Nederländerna, Nya Zeeland, Swaziland, Förenade Arabemiraten, Storbritannien, Irland, USA, Zambia och Zimbabwe. Flertalet afrikaanstalare som lever utanför Afrika är emigranter och deras avkommor.

Status i dagens Sydafrika

Sedan avskaffandet av apartheidsystemet 1994 har afrikaans förlorat mycket av den privilegierade särställning som språket innehade. Det gäller såväl inom utbildningsväsendet, media och språkets generella status som huvudspråk i landet, när afrikaans nu delar statusen med tio ytterligare officiella språk. Icke desto mindre har afrikaans förblivit dominerande inom media - radio, nyheter och television, och efter engelskan det mest dominerande språket. Fler än 300 böcker på afrikaans utges varje år. Sydafrikansk folkräkning tyder på ett ökande antal av talare av afrikaans i alla nio provinserna, med totalt 6,85 miljoner talare 2011 jämfört med 5,98 miljoner talare årtiondet innan. Det sydafrikanska rasrelationsinstitutet SAIRR (The South African Institute of Race Relations) beräknar att majoriteten av det ökande antalet talare består av färgade sydafrikaner. Talare av afrikaans har högre anställningsgrad än andra sydafrikanska språkgrupper även om en halvmiljon ändå vara arbetslösa år 2012. 

Trots de utmaningar med degradering och emigration som afrikaans möter i Sydafrika förblir afrikaans konkurrenskraftigt i och med dess popularitet inom television, på internet och stor försäljning av såväl musik som nyheter på afrikaans. På senare tid kan ett uppsving skönjas sedan musik på afrikaans blivit allt mer populär, särskilt bland unga sydafrikaner. Likaså upplevs ett uppsving för afrikaans inom filmbranschen. 2007 släpptes den första långfilmen på afrikaans  sedan Paljas 1998. Flertalet kortfilmer och långfilmer såsom  och  har producerats och  var Sydafrikas första bidrag på afrikaans vid Cannesfestivalen. Filmindustrin på afrikaans har börjat få ett internationellt erkännande genom stjärnor som Charlize Theron och Sharlto Copley som båda främjar sitt modersmål. 

2009 började Sydafrikas motsvarighet till public service, SABC, att åter sända på afrikaans. Man hänvisade till en växande marknad för afrikaans. I april 2009 började SABC3 sända TV-program och filmer på afrikaans. Det ökade stödet för språket kan härledas till den yngre generationens allt mindre politiska bild av afrikaans, där språket alltmer sällan ses som förtryckarnas språk. 

I Namibia minskade antalet talare av afrikaans från 11,4 procent (2001) till 10,4 procent (2011). Talarna är koncentrerade till Hardap (41,0%), ǁKaras (36,1%), Erongo (20,5%), Khomas (18,5%), Omaheke (10,0%), Otjozondjupa (9,4%), Kunene (4,2%) och Oshikoto (2,3%).

Afrikaans kan studeras vid många universitet utanför Sydafrika, däribland i Nederländerna, Belgien, Tyskland, Polen, Ryssland och USA.

Se även 

 Lista över mest talade språk

Referenser

Vidare läsning

Donaldson, Bruce C. (1993). A grammar of Afrikaans. Walter de Gruyter 
 Wikibooks: Afrikaans - en lärobok som tar fasta på likheter mellan svenska och afrikaans.

 
V2-språk
Subjekt–objekt–verb-språk
Språk i Sydafrika