30 april

30 april är den 120:e dagen på året i den gregorianska kalendern (121:a under skottår). Det återstår 245 dagar av året.

Återkommande bemärkelsedagar

Flaggdagar 
  Sverige: H.M. Konungens födelsedag

Övriga 
 Vissa delar av Europa: Valborgsmässoafton (för att fira vårens ankomst)
  Filippinerna: National Domestic Workers Day (sedan 2006, för att uppmärksamma tjänstefolks arbetssituation i landet)

Namnsdagar

I den svenska almanackan 
 Nuvarande – Mariana
 Föregående i bokstavsordning
 Mariana – Namnet infördes på dagens datum 1859, för att ära prins Oscar (II):s nyblivna hustru Sofia av Nassau, som bland annat hette Mariana. Det ersatte då den äldre maskulina namnformen Marianus, och har funnits där sedan dess.
 Marianne – Namnet infördes på dagens datum 1986, men flyttades 2001 till 4 april.
 Marianus – Namnet fanns, till minne av en kristen martyr som halshöggs på 200-talet, på dagens datum fram till 1859, då det utgick till förmån för den modernare feminina namnformen Mariana.
 Marina – Namnet infördes på dagens datum 1986. 1993 flyttades det till 22 februari och 2001 till 20 november.
 Valborgsmässoafton – Denna benämning på dagens datum har funnits sedan gammalt, men utgick officiellt 2001, även om den finns kvar i folkmun och tradition.
 Föregående i kronologisk ordning
 Före 1859 – Marianus och Valborgsmässoafton
 1859–1900 – Mariana och Valborgsmässoafton
 1901–1985 – Mariana och Valborgsmässoafton
 1986–1992 – Mariana, Marianne, Marina och Valborgsmässoafton
 1993–2000 – Mariana, Marianne och Valborgsmässoafton
 Från 2001 – Mariana
 Källor
 Brylla, Eva (red.): Namnlängdsboken, Norstedts ordbok, Stockholm, 2000. 
 af Klintberg, Bengt: Namnen i almanackan, Norstedts ordbok, Stockholm, 2001.

I den finlandssvenska almanackan 

 Nuvarande (revidering 2020) – Mia, Mirjam, Mira

 I föregående i revideringar
1929 – Mirjam
1950 – Mirjam
1964 – Mirjam
1973 – Mirjam
1989 – Mirjam
1995 – Mirjam, Mia
2000 – Mirjam, Mia
2005 – Mirjam, Mia
2010 – Mirjam, Mia
2015 – Mirjam, Mia, Mira
2020 – Mia, Mirjam, Mira

Händelser 
 1789 – General George Washington installeras som USA:s förste president, sedan han har ”vunnit” det föregående presidentvalet (han var den ende kandidaten). Installationen skulle egentligen ha hållits den 4 mars, men har måst skjutas upp till denna dag, eftersom kongressen inte är beslutsmässig förrän nu. Washington förblir sedan president i två omgångar, fram till 1797, då han väljer att inte kandidera en tredje gång (regeln om att en president inte får sitta i mer än två omgångar införs först 1951) och han avlider 1799.
 1803 – Franska och amerikanska delegater undertecknar ett fördrag för det så kallade Louisianaköpet, genom vilket USA av Frankrike köper det gigantiska Louisianaterritoriet, som omfattar hela den amerikanska mellanvästern, för 15 miljoner dollar. Området har tillhört Frankrike fram till 1762, då det har övertagits av Spanien, för att 1800 åter falla i franska händer. Den franske förstekonsuln Napoleon Bonaparte har drömt om att med området som bas skapa ett franskt imperium i Nordamerika, men det faktum att ett slavuppror har utbrutit på Haiti och att ett franskt krig med Storbritannien är nära förestående, leder till att Frankrike istället är villigt att sälja området till USA, för att säkra att området inte ska falla i brittiska händer. Genom detta köp blir USA till ytan mer än dubbelt så stort som innan, men det dröjer över 100 år (till 1912), innan hela området är organiserat i delstater.
 1812 – Orleansterritoriet, som utgör den del av det gigantiska Louisianaterritoriet, som USA köpte från Frankrike 1803, upptas som den 18:e delstaten i den amerikanska unionen. Då den nya delstaten från namnet Louisiana får den övriga delen av territoriet istället namnet Missouriterritoriet, vilket existerar till 1820, då även det börjar delas upp.
 1886 – Den konservativa tidningen Östgöta Correspondenten lanserar det protektionistiska slagordet ”Sverige för svenskarne!” (i augusti ändrat till ”Sverige åt svenskarne!”). Med detta tar tidningen definitivt ställning för och gör sig till språkrör för den protektionistiska sidan i den pågående svenska tullstriden, vilka förespråkar, att Sverige ska ha skyddstullar, för att skydda sin inhemska spannmålsproduktion.
 1910 – Studentparaden Cortègen arrangeras för första gången i Göteborg. Året därpå bildas Chalmers Cortège Committé (CCC), för att skapa bättre organisation av arrangemanget. Cortègen blir sedermera tradition och genomförs än idag () varje år på valborgsmässoafton av studenter från Chalmers tekniska högskola.
 1942 – Sedan två tyska gestapomän har blivit dödade i skottlossning med två norska motståndsmän i orten Telavåg på norska västkusten den 26 april genomför Gestapo en grundlig genomsökning av orten, varvid man hittar mängder av vapen, ammunition och radioutrustning från Storbritannien. Gestapo beslutar sig för att statuera exempel och totalförstör Telavåg, genom att spränga samtliga hus på orten. Alla män mellan 16 och 60 år skickas till det ökända Grinifängelset i Oslo och därifrån vidare till koncentrationsläger, först i Norge och sedan i Tyskland. Kvinnor och barn interneras på andra orter och först efter krigsslutet tillåts de och de överlevande männen återvända, för att återuppbygga orten, vilket tar flera år.
 1945 – Den tyske diktatorn Adolf Hitler och hans älskarinna Eva Braun (som han har gift sig med dagen före) begår självmord i den bunker under rikskansliet i Berlin, där de har levat de senaste månaderna. Berlin är i det närmaste intaget av ryssarna (slaget om Berlin avslutas två dagar senare) och paret tar sina liv, för att inte hamna i sovjetisk fångenskap. Efter självmorden dränks kropparna in i bensin i rikskansliets trädgård och bränns upp. Flera andra höga nazistdignitärer, som också har bott i bunkern den senaste tiden, tar också sina liv, däribland propagandaminister Joseph Goebbels och hans hustru Magda dagen därpå, medan flera andra ur rikskansliets personal flyr från platsen.
 1959 – Trädgårds- och landskapsarkitekturutställningen BUGA 1959 invigs med bl.a. utsiktstornet Floriantornet (med världens första roterande restaurang) 
 1975 – Den sydvietnamesiska huvudstaden Saigon faller i nordvietnamesiska händer. Därmed är Vietnamkriget, som har varat sedan 1955, över, en vecka efter att USA officiellt har dragit sig ur kriget.
 1976 – Det svenska proggbandet Hoola Bandoola Band upplöses efter att ha varit verksamt i sex år. Bandet återförenas 1996 för en jubileumsturné, 1999 för en minneskonsert vid gruppmedlemmen Björn Afzelius begravning och 2011, för ännu en turné.
 1982 – Sveriges riksdag beslutar att svenska flaggans dag, som har firats den 6 juni varje år sedan 1916, från och med 1983 ska vara Sveriges officiella nationaldag. Det dröjer dock till 2005, innan dagen blir allmän helgdag.
 1983 – Det sista avsnittet av det klassiska tv-programmet Hylands hörna sänds. Programmet började i radio 1961, men flyttades 1962 över till tv och är uppkallat efter programledaren Lennart Hyland.

Födda 
 1245 – Filip III, kung av Frankrike 1270-1285
 1605 – Peder Winstrup, dansk kyrkoman, biskop i Lunds stift 1638-1679
 1659 – Jacob Reenstierna den yngre, svensk ämbetsman och kungligt råd
 1662 – Maria II, regerande drottning av England, Skottland och Irland 1689-1694, samregent och gift med Vilhelm III
 1677 – Johan Cederbielke, svensk jurist, ämbetsman och biskop i Västmanlands län
 1777 – Carl Friedrich Gauss, tysk matematiker, naturvetare och uppfinnare
 1803 – Albrecht von Roon, preussisk greve, generalfältmarskalk och politiker, Preussens krigsminister 1859–1873 och ministerpresident 1873
 1812 – Kaspar Hauser, tyskt legendomspunnet hittebarn
 1826 – Carl Benedict Mesterton, finländsk läkare och akademisk lärare
 1842 – Charles S. Fairchild, amerikansk politiker och jurist, USA:s finansminister 1887–1889
 1847 – Joseph H. Earle, amerikansk demokratisk politiker och jurist, senator för South Carolina 1897
 1852 – John Riégo, norsk skådespelare
 1869 – Hans Poelzig, tysk målare, arkitekt och högskollärare
 1870
 Franz Lehár, ungersk kompositör
 Maria Sandel, svensk författare
 1883 – Jaroslav Hašek, tjeckisk författare, mest känd för romanen Den tappre soldaten Švejks äventyr under världskriget
 1884 – Olof Sandborg, svensk skådespelare och teaterregissör
 1888 – Antonio Sant'Elia, italiensk arkitekt
1890 – Géza Lakatos, ungersk general och politiker, Ungerns premiärminister 1944
 1893 – Joachim von Ribbentrop, tysk nazistisk politiker och diplomat, Tysklands utrikesminister 1938–1945
 1901 – Simon Kuznets, rysk-amerikansk ekonom, mottagare av Sveriges Riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till Alfred Nobels minne 1971
 1902 – Theodore Schultz, amerikansk ekonom, mottagare av Sveriges Riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till Alfred Nobels minne 1979
 1904 – Willi Mentz, tysk SS-Unterscharführer och krigsförbrytare
 1905 – Sven Magnusson, svensk skådespelare
 1908 – Eve Arden, amerikansk skådespelare
 1909 – Juliana, regerande drottning av Nederländerna 1948–1980
 1916
 Claude Shannon, amerikansk ingenjör
 Robert Shaw (dirigent), amerikansk dirigent och körledare
 1919
 Åke Hodell, svensk stridspilot, författare och konstnär
 Karin Nordgren, svensk skådespelare
 1926
 Cloris Leachman, amerikansk skådespelare
 Sten Samuelson, svensk arkitekt
 1927 – Lars Hall, svensk idrottsman, OS-guld 1952 och 1956, bragdmedaljör
 1933 – Willie Nelson, amerikansk countrysångare, låtskrivare, gitarrist och skådespelare
 1940
 Marutei Tsurunen, finländsk-japansk politiker
 Burt Young, amerikansk skådespelare
 1943 – Bobby Vee, amerikansk sångare
 1944 – Jill Clayburgh, amerikansk skådespelare
 1946
 Carl XVI Gustaf, kung av Sverige 1973–
 Sven Nordqvist, svensk tecknare, illustratör och barnboksförfattare
 Bill Plympton, amerikansk animatör
 1947 – Mats Odell, svensk kristdemokratisk politiker, Sveriges kommunikationsminister 1991–1994 samt kommun- och finansmarknadsminister 2006–2010
 1949 – António Guterres, portugisisk politiker och diplomat, FN:s generalsekreterare 2017–
 1953 – Pär Mårts, svensk ishockeytränare
 1954 – Jane Campion, nyzeeländsk regissör och manusförfattare
 1956 – Lars von Trier, dansk regissör och manusförfattare
 1958 – Claire Curtis-Thomas, brittisk labourpolitiker, parlamentsledamot 1997–2010
 1959 – Stephen Harper, kanadensisk politiker, partiledare för Kanadas konservativa parti 2004–2015, Kanadas premiärminister 2006–2015
 1967 – Filipp Kirkorov, rysk sångare, skådespelare, musikalartist och tv-personlighet
 1968 – Verona Pooth, tysk skådespelare
 1969 – Justine Greening, brittisk konservativ politiker, parlamentsledamot 2005–2019, Storbritanniens transportminister 2011–2012
 1971 – Martin Aliaga, svensk skådespelare
 1973 – Aliaune Thiam, amerikansk sångare, låtskrivare, rappare och producent med artistnamnet Akon
 1977 – Alexandra Holden, amerikansk skådespelare
 1982 – Kirsten Dunst, amerikansk skådespelare
 1991 – Travis Scott, amerikansk rappare
 1992 – Marc-André ter Stegen, tysk fotbollsmålvakt i FC Barcelona

Avlidna 
 737 – Theoderik IV, kung av Frankerriket
 1257 – Håkon den unge, kung av Norge
 1632 – Johann Tserclaes Tilly, tysk fältherre
 1655 – Eustache Le Sueur, fransk målare
 1865 – Robert FitzRoy, brittisk sjöofficer, guvernör och meteorolog
 1883 – Édouard Manet, fransk målare
 1885 – Jens Peter Jacobsen, dansk författare och översättare
 1889 – William Henry Barnum, amerikansk demokratisk politiker och industrialist, senator för Connecticut
 1894 – Francis B. Stockbridge, amerikansk republikansk politiker, senator för Michigan
 1895 – Gustav Freytag, tysk filolog och författare
 1929 – Birger Sjöberg, svensk författare, visdiktare, kompositör och journalist
 1940 – Furnifold McLendel Simmons, amerikansk politiker, senator för North Carolina 1901–1931
 1943 – Beatrice Webb, brittisk socialistisk reformator och fabian
 1945
 Eva Braun, tyskt fotobiträde, älskarinna och hustru till den tyske diktatorn Adolf Hitler
 Adolf Hitler, österrikisk-tysk militär och politiker, partiledare för Tysklands nationalsocialistiska arbetarparti, Tysklands rikskanslerrikspresident och diktator sedan 1934
 1953 – Garrett L. Withers, amerikansk demokratisk politiker, senator för Kentucky
 1956 – Alben W. Barkley, amerikansk demokratisk politiker, senator för Kentucky, USA:s vicepresident
 1962 – Gull Natorp, svensk skådespelare
 1966 – Patrick V. McNamara, amerikansk demokratisk politiker, senator för Michigan
 1974
 Agnes Moorehead, amerikansk skådespelare
 Jan Olof Olsson, svensk redaktör, journalist och författare med pseudonymen Jolo
 1976 – Barbro Hörberg, svensk sångerska och låtskrivare
 1983 
 George Balanchine, rysk koreograf 
 Edouard Wyss-Dunant, schweizisk läkare och bergsklättrare
 1989 – Sergio Leone, italiensk regissör
 1994
 Roland Ratzenberger, österrikisk racerförare
 Richard Scarry, amerikansk barnboksförfattare och illustratör
 2000 – Poul Hartling, dansk politiker, Danmarks utrikesminister och statsminister, FN:s flyktingkommissarie
 2002 – Bengt Gillberg, svensk skådespelare
 2005
 Sylve Bengtsson, fotbollsspelare, OS-brons 1952 
 Sven Romanus, svensk politiker, Sveriges justitieminister och vice statsminister
 2006 – Corinne Rey-Bellet, schweizisk skidåkare
 2007 – Grégory Lemarchal, fransk musiker
 2009 – Ivo Cramér, svensk dansare och koreograf
 2011 – Ernesto Sabato, argentinsk författare och fysiker
 2012
 Ernst Bolldén, svensk bordtennisspelare
 George Murdock, amerikansk skådespelare
 Alexander Dale Oen, norsk simmare
 2015 – Lennart Bodström, svensk socialdemokratisk politiker, f.d fackföreningsordförande, f.d. statsråd
 2016 – Harold Kroto, brittisk kemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 1996
 2020 – Ragnar Jahn, svensk skådespelare

Källor

Externa länkar