kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Orden

Orden avsåg ursprungligen religiösa ordnar. Under historiens gång har ordets betydelse varierat i olika sammanhang. Nedan räknas dessa huvudsakliga betydelser upp.

Religiösa ordnar 

Inom framför allt romersk-katolska kyrkan och de ortodoxa kyrkorna är en orden en kongregation, en sammanslutning, vars medlemmar avgivit särskilda löften (vanligen fattigdom, kyskhet och lydnad) i syfte att på ett radikalare sätt efterleva Kristi befallningar och råd. Till följd av den högkyrkliga rörelsen från och med andra hälften av 1800-talet finns religiösa ordnar, emot vilka reformatorerna predikade, numera också i anglikanska kyrkan och även i somliga lutherska kyrkor, till exempel Svenska kyrkan.

Riddarordnar 

Riddarordnarna uppstod under korstågstiden, med de kristna munkordnarna som förebild. En ordensmedlem var bunden av regler, och trohetseden till orden gjorde att man före mitten av 1700-talet i princip inte kunde vara medlem av mer än en orden.

Med tiden förlorade många av riddarordnarna sin egentliga betydelse, och de insignier som bars som tecken på tillhörighet till orden blev snarast utmärkelser för förtjänster, och de nya ordnar som tillkom efter reformationen var främst fokuserade kring ordenstecknen. Samtidigt uppkom även privata ordenssällskap, där ordensgemenskapen blev det centrala. Dessa har å sin tur även de infört ordenstecken.

Sociala ordnar 

En orden kan även avse ett, normalt slutet, sällskap eller umgängesklubb, även kallat ordenssällskap. Dessa kan har vitt skilda syften och bakgrund. Jämför med förening och herrklubb.

Utmärkelser 

En orden är en civil eller militär utmärkelse som bärs offentligt och har stadgar och en "organisation med mästare och kapitel". Dessa ordnar, ofta benämnda förtjänstordnar (stundom riddarordnar), har sitt ursprung i världsliga riddarordnar, så kallade sodalicier som instiftades under senmedeltiden. Sodalicier var till hoven knutna gilleliknande organisationer under ledning av en monark och hade i vissa fall en rådgivande funktion, exempel på sådana var Strumpebandsorden och Gyllene skinnets orden. Sodaliciernas syfte var att till monarken knyta inländska adelsmän och utländska furstar och medlemmarna bar ett ordenstecken i kedja. I samband med statsförvaltningens tillväxt under 1600-talet tillkom ordnar som enbart var avsedda som utmärkelsetecken. 1802 instiftades Franska Hederslegionen vars femgradiga indelning inspirerade till många andra förtjänstordnar.

Referenser

Externa länkar
Oligopol

Ett oligopol är en marknadsform som uppstår på marknaden när det bara finns ett fåtal säljare (företag). Marknader med oligopol karakteriseras ibland av hög produktdifferentiering eller låg dito.

Om de få säljarna gör upp inbördes om priser och liknande kallas det för en kartell. Karteller är dock inte begränsade till oligopolmarknader. Ett oligopol kan vara ett privilegium, såsom det exempelvis var för skråväsendet eller som det för något decennium var för mobiltelefonoperatörerna i Sverige och Finland. Misstänkta begränsningar i den fria konkurrensen utreds av Konkurrensverket.

Det finns även naturliga oligopol, vilket är oligopol där det finns mer eller mindre starka etableringshinder. Sådana exempel återfinns på energi- och råvarumarknaderna, där bensinstationer, elbolag samt metall- och skogsindustribolag är i oligopolställning. De naturliga oligopolen beror i dessa fall på att det är mycket dyrt att etablera nya bensinstationer, kraftverk, metallsmältverk eller pappersbruk, varför antalet aktörer också blir begränsat.

Om en enda säljare (ett enda företag) är ensamt på en viss marknad betecknas det som ett monopol. Ett oligopol med två säljare kallas duopol.

Patent är en metod för att begränsa konkurrens genom att lagligen tilldela en vara monopol under en viss tid. Patent har skapats för att det ska löna sig att innovera. Ett patent begränsar dock inte konkurrenter från att lösa samma problem men på ett annat sätt. Till exempel kan flera olika magsårsläkemedel säljas på marknaden. De kan lösa problemet med magsår på olika sätt och varje sätt kan vara patenterat. Dessutom kan ett patenterat magsårsläkemedel konkurrera med läkemedel där patentet löpt ut. Patent och andra lagliga monopol kan således bidra till att oligopol uppstår.

Om det är köparsidan som endast har ett fåtal köpare brukar den uppkomna marknadssituationen kallas oligopsoni.

Se även 
Oligarki

Källor 

Marknadsform
Marknadsmisslyckanden
Oligopol
Nationalekonomisk terminologi
Ohsabanan

|}
|}

Ohsabanan är en järnväg belägen 20 kilometer öster om Värnamo. Där bedrivs trafik med motor- och ångloksdragna tåg mellan Bor och Os. Banans totala längd är 14,5 kilometer, med en spårvidd på 600 millimeter.

Historik

Bruksjärnväg
Järnvägen öppnades 1910 och användes för att frakta råvaror och produkter till och från bruket. Järnvägen drevs till 1967, då bruket lade ned den. Banan fick ligga kvar, om man åter skulle komma att behöva den, men så blev inte fallet. Banan fick åter persontrafikförbindelse med Sveriges järnvägsnät, efter det att Krösatåget började stanna i Bor 2008.

Museiförening
Ohs Bruks Järnvägs Museiförening grundades den 30 maj 1970 i syfte att bevara den gamla bruksjärnvägen. Föreningen har sedan starten bedrivit museitrafik med blandade tåg samt rustat upp banan. Föreningen äger fyra ånglok och 20-talet motor- och diesellok. Föreningen har på senare år cirka 5 000 resenärer per år. Föreningen ger ut tidskriften Rälsbiten.

Bildgalleri

Källhänvisningar

Externa länkar 
Ohsabanans webbplats

Museijärnvägar i Sverige
Museer i Jönköpings län
Industriminnen i Småland
Järnvägslinjer öppnade 1910
Industrijärnvägar i Sverige
Järnvägslinjer med spårvidden 600 mm i Sverige
Perl

Perl är ett skriptspråk skapat av Larry Wall 1987. Då Wall är utbildad lingvist har Perl, liksom naturliga språk, mindre inriktning på struktur och mer på flexibilitet. Perls motto är Det finns mer än ett sätt att göra det på (eng.: "There's more than one way to do it", eller TIMTOWTDI; uttalas 'Tim Toady'). Som exempel har Perl syntaxstöd för att implementera program procedurellt, objektorienterat och till och med visst stöd för funktionell programmering. Perl är ett generellt språk och kan användas till det mesta, men det har vunnit sin största popularitet för CGI-utveckling och systemadministration. En av Perls viktigaste egenskaper är den integration reguljära uttryck har i språket. Till skillnad från andra språk, där reguljära uttryck normalt implementeras med hjälp av funktioner och klasser man kan använda sig av, är "regex" direkt tillgängligt för programmeraren som en del av språkets syntax.

Perl är fri mjukvara och distribueras under antingen GNU General Public License eller Artistic License. Det finns tillgängligt för de flesta plattformar och operativsystem; bland annat GNU/Linux, FreeBSD, Mac OS X och Microsoft Windows. Perl har ett stort arkiv med tilläggsbibliotek (moduler) kallat CPAN, där utvecklare kan få tag på färdigskriven kod för många vanliga sysslor.

Perl 6 

Perl 6 är nästa generation av Perl. Specifikationen för Perl 6 utarbetas ännu, men redan idag finns det ett antal delimplementationer, varav Rakudo är den mest kompletta. I anslutning till Perl 6 utvecklas den virtuella maskinen Parrot, specialiserad för att hantera dynamiska språk.

Programexempel 
Följande programexempel skriver textraden Hello world till terminalen.
 #!/usr/bin/perl
 print "Hello world\n";

I följande exempel demonstreras en enkel användning av ett reguljärt uttryck.
 #!/usr/bin/perl
 my $var = 'wikimedia';
 $var =~ s/^wikimedia$/wikipedia/;
 print "$var\n"; # "wikipedia\n";

Se även 
 Larry Wall
 CPAN

Referenser

Externa länkar 

 Perl.org
 Perl Foundation
 Perl Mongers, Perls användargrupper
 Perlmonks
 Perl Development: Perl 6
 Perl 6 Essentials, bok från förlaget O'Reilly
 Perl6::Perl5::Differences
 Rakudo
 Parrot

Perl
Skriptspråk
Pike

För tyget, se piké.

Pike, från början kallat µLPC, är ett programspråk liknande C och Java, utvecklat vid föreningen Lysator vid Linköpings universitet. Pike-tolken är fri programvara som finns tillgänglig under flera licenser; GPL, LGPL eller Mozilla Public License.

Webbservern Roxen är helt skriven i Pike och serverdelen som komprimerar och anpassar webbsidor för mobiltelefonwebbläsaren Opera Mini är delvis skriven i detta språk.

Externa länkar 
Pike
 http://dmoz.org/Computers/Programming/Languages/Pike/

Programspråk
Poseidon

Poseidon är havets, källornas, flodernas och jordbävningarnas gud i grekisk mytologi. Poseidons attribut är treudden och delfinen och han skapade den första hästen. Han motsvaras hos romarna av Neptunus.

Beskrivning
Poseidon var son till Kronos och Rhea, äldre bror till himmelsguden Zeus och yngre bror till dödsguden Hades, samt make till Amfitrite. Med Amfitrite hade han sonen Triton. Han delade herraväldet över världen med sina syskon. Liksom sin yngre bror Zeus hade han ofta erotiska eskapader utanför äktenskapet. (Se Demeter.) I romersk mytologi motsvarades han av Neptunus.

Poseidon, Zeus och Hades drog lott om vem som skulle härska var. Poseidon blev härskare över havet, Zeus blev härskare över himmelen (även kallad solgud) och Hades blev härskare över underjorden (dödsriket).

Det första ledet i gudens namn kommer från "polei-" som betyder herre, medan det andra ledets betydelse är mer oklar. Poseidon är en av de tidigast dyrkade gudarna i grekisk mytologi. På lertavlor med linear B-skrift förekommer han oftare än Zeus, och det framkommer att han har varit huvudgud i Pylos.

Hur Poseidons koppling till hästar har uppkommit finns det flera olika teorier om. Enligt gamla kulter i Thessalien och Hippeios Kolonos utanför Aten blev Poseidon fader till den första hästen när han spillde sin säd på en klippa. Det finns andra myter där Poseidon ska ha legat med en vredgad gudinna eller ett kvinnligt vidunder, från vilket en häst ska ha fötts. I Iliaden sluter Poseidon upp på grekernas sida i det trojanska kriget. I Odysséen blir han Odysseus bittra fiende när denne gör Poseidons son  cyklopen Polyfemos blind.

På ön Kalaureia, Poros fanns under antiken en helgedom rest till Poseidon. Utgrävningarna av kultplatsen och dess omkringliggande område hanteras sedan 1997 av Svenska institutet i Athen.

Släktskap

Referenser

Se även
4341 Poseidon

Gudar i grekisk mytologi
Havsgudar
Program

Substantivet program kommer från grekiska programma, som ursprungligen betyder föreskrift, anslag eller offentlig kungörelse, och förekommer i olika kontexter med ungefär samma innebörd. Det moderna ordet, eller suffixet, program anger att det finns en i förväg gjord plan, schema, agenda, manus eller skrift som styr eller beskriver substantivet som det är en del av. Exempel:

Program, kan vara trycksaker som sprids i samband med föreställningar eller sammanträden av olika slag och som är skrivna i förväg
Program, en plan eller schema för vilken slags verksamhet som helst och som är upprättad innan den sker
 Program (projekt), ett flertal enligt en plan samordnade projekt som syftar till att uppnå ett övergripande mål
 Program (konst), ett konstverks på förhand bestämda agenda, mål eller tema, ofta litterära "ämne", till exempel den berättelse som illustreras i en historisk eller berättande målarkonst eller temat för en allegorisk målning

Ordet har funnits i svenska språket sedan 1758, med ursprunglig härstamning från det klassisk grekiska προγράφω, prographō. Där πρό, pro betyder före och γράφω graphō, rita.

Sammansättningar
 Datorprogram,  en serie instruktioner som styr en dator
Programspråk, ett i förväg uttänkt språk som en människa använder för att skapa datorprogram
Matchprogram, i förväg utformade och upptryckta trycksaker som sprids i samband med matcher, sportevenemang, och tävlingar
Partiprogram, en noga planerad skrift i vilket ett politiskt parti förkunnar sin ställning i olika frågor
 Programledare, en person som efter ett manuskript eller program leder en sändning i till exempel radio eller TV
 Radioprogram, en sändning som, efter en i förväg uppgjord plan eller manus, sänds över radio
 Rektorsprogram, en av rektor utfärdad inbjudningsskrift till en universitetshögtidlighet (till exempel professorsinstallation) eller till ett läroverks årsavslutning.
 TV-program, en televisionssändning eller inslag gjord efter ett manus och som sänds i en TV-kanal. Ordet används också för tv-tablåer
 Utbildningsprogram, en följd av planlagda kurser som leder till en examen

Gemensamt för ovanstående substantiv, trots att de lämnat pro-stadiet, är att deras struktur i pågående form är bestämd i förväg av en plan. I televisions- eller radioprogramssammanhang pratar man om manus eller olika scheman som studio-, kamerapersonal, m.fl. följer. Vad gäller själva sändningarna tenderar vi i Sverige att säga program om dem, medan man i många andra länder hellre säger sändning eller episod om fristående sändningar.

 Miljonprogrammet, en byggperiod vars benämning etablerades först i efterhand utan att det i förväg eller under byggtiden funnits något överenskommet samlingsord. Det var först när flera olika stora byggprojekt var klara och också började kritiseras som innebörden och benämningen efterhand, successivt, via massmedia till slut blev vida känd och etablerad.

Noter
Planeten

Planeten är en TV-serie som sändes i SVT år 2006. Planeten är ett av de största dokumentärprojekten någonsin i Norden, och är en följd av ett projekt som startade ungefär åtta år tidigare.

Externa länkar 
Planetens webbplats

Svenska dokumentär-TV-serier
Pluto (olika betydelser)

Pluto kan syfta på:

 Pluto – en dvärgplanet
 Pluto – latin för en gud i grekisk-romersk mytologi, se Pluton (mytologi)
 Pluto (häst) – en vitgrå hingst anfader till lipizzaner
 Pluto (seriefigur) – en seriefigur
 M/S Pluto – en av Trafikverkets vägfärjor

Se även
 Plutos (pjäs) – en pjäs från 388 f.Kr. av den grekiske författaren Aristofanes
Petrusevangeliet

Petrusevangeliet är ett evangelium skrivet i Petrus namn, troligen i mitten av 100-talet. Vissa forskare menar dock, att det innehåller material som kan vara äldre än de fyra kanoniska evangelierna.

Petrusevangeliet är författat i Syrien och beskriver mycket utförligt vissa händelser vid Jesu död och uppståndelse. 

Texten, som räknas till Nya testamentets apokryfer, upptäcktes 1887 av Urbain Bouriant i en grav vid ett kloster i Akhmim i nordliga Egypten.

Apokryfer
Pratern

Pratern (tyska: der Prater) är ett stort offentligt parkområde i Wien i Österrike. Det är 6 kilometer långt och upp till 1,8 kilometer brett, med både anlagda parkdelar och rena skogsavsnitt mellan Donau och Donaukanalen. 

I utkanten av området finns olika idrottsanläggningar. I det nordvästra hörnet är nöjesfältet Volksprater (mer känt som Wurstelprater eller Prater) beläget. I nöjesfältet finns bland annat Wiener Riesenrad, ett berömt och nästan 65 meter högt pariserhjul. Detta har blivit särskilt känt eftersom det har varit med i filmen Den tredje mannen från 1949 och James Bond-filmen Iskallt uppdrag från 1987.

Parken är välbesökt av Wiens invånare och av turister.

Historia 
Ursprungligen var Pratern namnet på en ö i Donau, men det kom även att användas för området runt omkring ön. Detta var länge kejserlig jaktmark, men Josef II upplät 1776 området för allmänheten. 
År 1873 var Pratern platsen för en stor världsutställning.

Referenser 

Tripwise resguide

Externa länkar 

Parker i Wien
Nöjesparker i Österrike
Sevärdheter i Wien
Polyteism

Polyteism är en gudsuppfattning som går ut på att det finns flera gudar.

En polyteistisk uppfattning kan kombineras med att en av de gudar man tror på är viktigare än de andra, och kallas då monolatri eller henoteism. Samlingen av de gudar som finns i en viss polyteistisk religion kallas pantheon. I den polyteistiska föreställningsvärlden är gudarna ofta begränsade i sin makt av de andra gudarna, dödliga kan till exempel söka skydd från en gud hos en annan. Deras vetande är heller inte allomfattande och de är inte allestädes närvarande. Ofta beskrivs dessa gudar ha en fysisk form, innebo en fysisk plats som Olympen och de kan till och med dödas. I polyteistiska myter ingriper gudarna även ofta direkt i människornas värld och ibland avlar de barn med dödliga, se exempelvis Herakles.

Inte sällan samsas en folklig polyteistisk religionsutövning med en panteistisk religionsuppfattning på ett mer filosofiskt eller intellektuellt plan. Så väl inom den antika hedendomen, som inom hinduismen och i traditionell kinesisk kosmologi (exempelvis daoismen) menade den religiösa och intellektuella eliten att de olika gudarna egentligen (liksom allting annat i världen) var aspekter av "det Enda" eller av Brahman eller av Dao.

Polyteistiska religioner 
 Asatro
 Fornegyptisk religion
 Grekisk mytologi
 Hinduismen (som dock även rymmer ateistiska, monoteistiska och panteistiska skolor)
 Keltisk mytologi
 Romersk mytologi
 Samisk religion
 Shintoism

Polyteistiska drag i monoteistiska religioner
Det är inte ovanligt att religioner eller religiösa riktningar, som själva uppfattar sig som monoteistiska, uppfattas som polyteistiska (eller behäftade med polyteistiska drag) av andra religioner.

Kristendomen betraktas av bland annat judar och muslimer som en polyteistisk religion, detta på grund av treenighetsbegreppet (enligt kristendomen är Gud tredelad: Fadern, den helige ande och Guds Son Jesus) och tron på Jesus (en människa) som Gud.

En del protestanter ser katolicismen och den östortodoxa kristendomen som polyteistiska på grund av den helgonvördnad, vördnad av jungfru Maria och vördnad för ikoner som förekommer inom dessa båda kristendomsriktningar.

Från strikt filosofisk-monoteistisk (eller deistisk) infallsvinkel kan de abrahamitiska religionernas trosföreställningar om änglars existens betraktas som uttryck för mild polyteism.

Se även 
 Antropomorfism
 Ateism
 Monoteism
 Panteism
 Monolatri
 Henoteism

 
Gudsuppfattningar
Wikipedia:Basartiklar
Panteism

Panteism (från grekiskans παν "allt" och θεος "[är] Gud") är en gudsuppfattning där hela naturen, världen eller universum är besjälat av ett transcendent andligt väsen, i vilket allting är ett. 

Panteism är en åskådning som hävdar att Gud och universum är ett.

Enligt en skola är detta väsen opersonligt och inget personligt väsen existerar utanför denna andliga verklighet. Filosofen Baruch Spinozas synpunkt representerar denna skola, att universum är det samma som naturen och därmed också Gud. Spinoza är känd för sina filosofiska arbeten, som utmynnar i en panteistisk gudsuppfattning. Spinoza påverkade i sin tur filosofer som Friedrich Hegel. Vetenskapsmannen Albert Einstein skrev att han inte trodde på en personlig gud, utan på Spinozas gud.

En annan skola uppfattar detta "All-väsen" som en personlig Gud, som i sig själv inbegriper alltet som en "Guds kropp", "Den, i vilket allt lever och är till". Denna sistnämnda riktning förekommer inte minst inom vissa grenar av nyandlighet, esoterik och teosofi, medan andra riktningar snarare talar om en mer opersonlig "all-kraft" eller "energikälla" till allt.

Historik 
Panteistiska tankegångar återfinns bland annat inom religioner som hinduismen, buddhismen, sufismen, naturreligioner (animism) och schamanism.

Panteistiska tendenser fanns bland en rad av de tidiga gnostiskerna, med panteistiska tankar som framträdde under medeltiden, exempel på detta är  ett avsnitt av Johannes Scotus Erigenas 800-talsverk De divisione naturæ och Eckhart von Hochheims tankar (född cirka 1260, död 1328). Giordano Bruno var en italiensk munk som predikade om en immanent och gränslös Gud, han brändes på bål 1600 av inkvisitionen. Senare har han blivit känd som en hyllad panteist och martyr för vetenskapen och har haft inflytande på många senare tänkare.

I västvärlden vann termen burskap genom den irländske filosofen John Toland och hans bok Socinianism Truly Stated, by a pantheist (1705). Han har förmodligen hittat ordet hos Joseph Raphson, som verkar ha myntat det och använde det i sin 1697 utkomna De spatio reali . Tanken förekommer även i antikens Grekland – exempelvis hos Thales, Parmenides och Herakleitos.

Se även 
 Panenteism
 Polyteism
 Teism
 Deism
 Pandeism

Referenser

Externa länkar

Gudsuppfattningar
 
Romantiken
Panglossianism

Panglossianism är uppfattningen att vi lever i den bästa av världar, att allting redan är ordnat till det bästa av naturen (via naturlagar, evolution etc) och att det därför inte är någon mening för oss att försöka förändra världen på något vis genom till exempel politik, det är bara att luta sig tillbaka och låta världen ha sin gång.

Ordet panglossianism kommer från den fiktive filosofen Pangloss, som i Voltaires roman Candide uttrycker denna uppfattning, hämtad från filosofen och vetenskapsmannen Gottfried Leibniz världsuppfattning. Leibniz ansåg i sin bok Teodicée att det var Gud som hade ordnat världen på det bästa av alla möjliga vis; bland annat måste man då acceptera den ondska som fanns i världen, för Gud hade ju redan gjort världen så bra han har kunnat.

Se även
Teodicéproblemet

Rörelser inom metafysik
Papegojfåglar

Papegojfåglar (Psittaciformes) är en ordning inom klassen fåglar. 

Papegojfåglarna är pantropiska i sin utbredning. De utmärks av stort huvud, kort nacke samt starka fötter med två tår framåt och två tår bakåt, vilket möjliggör klättring och fasthållande. Den större, krokiga övernäbben är fästad i skallbenen. Många arter inom ordningen är färggranna. Merparten av papegojfåglarna är trädlevande i olika stor utsträckning och äter frön och frukt. De kan angripas av papegojsjuka, en zoonos.

Ordningen består av cirka 350–370 arter. Många är starkt utrotningshotade och elva kända arter har dött ut under historisk tid. Många arter kan upprepa ord och till och med räkna.

Djurparken Loro Parque på Kanarieöarna har världens största samling av papegojfåglar.

Indelning 
Man delar upp ordningen i fyra familjer:
 Maoripapegojor (Strigopidae)
 Kakaduor (Cacatuidae)
 Västpapegojor (Psittacidae)
 Östpapegojor (Psittaculidae)

Noter 

 
Fågelordningar
Paleontolog

En paleontolog arbetar med fossila djur och växter (paleontologi). Arbeten för paleontologer finns på bland annat geologiska undersökningar, inom museivärlden, oljeindustrin samt vid universitet och högskolor. 

Några kända paleontologer
Grzegorz Niedźwiedzki
Paul Sereno
Jack Horner
Edward Drinker Cope
Othniel Charles Marsh
Georges Cuvier
Gideon Mantell
Stephen Jay Gould
Carl Wiman
Hans Bjerring
Erik Jarvik
Gunnar Säve-Söderbergh
Graham Budd
Björn Kurtén
Robert T. Bakker
Julia Day
Charles Lapworth
Mary Anning
Anders Martinsson
Per Thorslund

 
Paleontologi
Yrken