Alfred Petrén

Daniel Alfred Petrén, född 17 mars 1867 i Husie socken i Skåne, död 27 februari 1964 i Stockholm, var en svensk psykiater och socialdemokratisk politiker.

Biografi

Petrén var son till kyrkoherden Edvard Petrén (1825–1901) och Charlotta Göransson (1838–1894) och bror till Thure, Edvard, Karl, Bror, Jakob, Gustaf, Viktor, Ebbe och Louise Petrén. Han var från 1898 gift med Märta Kylander (1878–1959) och blev i äktenskapet med henne far till Kristina (1899–2000), Ture (1902–1976), Gertrud (1909–1978) och Märit Petrén (1916–2018). Han var dessutom svärfar till Karl-Erik Hogeman.

Utbildning och karriär

Petrén blev 1894 efter studier i Lund medicine licentiat, 1908 medicine doktor vid Karolinska institutet och var 1909–1918 docent där. Han var underläkare vid Lunds asyl 1894–1895, biträdande läkare vid Vadstena hospital och asyl 1895–1905, tillförordnad asylläkare vid Uppsala asyl 1902–1904, amanuens i Medicinalstyrelsen 1905–1909, biträdande läkare vid Stockholms hospital 1905–1909, tillförordnad inspektör för Sigtuna sjukhem 1905–1909 och överläkare vid Säters hospital från 1910. 

Enligt Ola Larsmo var Petrén ursprungligen orienterad runt sociala orsaksförklaringar till mentala problem, men en omsvängning sker runt år 1909 vid bildandet av Svenska sällskapet för rashygien där både Petrén och Herman Lundborg var medlemmar. Efter denna punkt börjar Petrén att alltmer orientera sitt tänkande efter den europeiska rasbiologiska idévärlden. Kerstin Färm beskriver stämningen dessa år så att den politiska synen på det som kallats idioti och nu började kallas sinnesslöhet "ses inte längre som i första hand ett pedagogiskt projekt utan som ett socialt, medicinskt och moraliskt problem".

Under åren 1909–1924 var han överinspektör för sinnessjukvården i Sverige. Han blev 1924 hospitalsläkare av första klassen vid Stockholms hospital och tilldelades professors namn. Under åren 1929–1932 var han professor i psykiatri i Uppsala och 1932–1938 inspektör för sinnesslövården. Han var aktiv vid utarbetandet av 1929 års sinnessjuklag och drivande politiker för genomförandet av 1934 års steriliseringslagstiftning, vilket medgav utförande av tvångssterilisering på sinnessjuka. Det var på initiativ av Petrén som en rad sinnessjukhus och sinnesslöanstalter inrättades i militärkaserner som stod tomma till följd av 1925 års försvarsbeslut, till exempel Vipeholm i Lund. Han författade över 300 skrifter om sinnessjuk-, sinnesslö- och alkoholistvård. 

Alfred Petrén var 1912–1935 riksdagsledamot av första kammaren. Han tillhörde ursprungligen "det liberala lägret" men övertalades enligt Erik Palmstierna att istället kandidera för Socialdemokraterna. Han var även känd som en av nykterhetsrörelsens banérförare och höll en mängd föredrag kring ämnet nykterhet runt om i Sverige. Han blev 1905 ledamot i Svenska Läkarnes Nykterhetsförening och 1916 satt Petrén i ledningen för den nybildade nykterhetsnämnden i Stockholm, där riktlinjerna för nykterhetsvården skulle komma att bli gällande även i övriga Sverige.Petrén deltog 1920 i författandet av en riksdagsmotion, vilken senare bidrog till grundandet av Statens institutet för rasbiologi 1922. Petrén motionerade även 1924 om ökade anslag till institutet.

Han erhöll Illis quorum 12:te storleken i 1937.

Bibliografi i urval
Studier öfver paranoia quærulans (1904)
En analys af cirka 800 fall af kronisk sinnessjukdom jämte granskning af vår officiella psykiatriska nomenklatur (1904-05)
Über Spätheilung von Psychosen. Eine monographische Studie (1908)
Om behofvet af fängelsehospital (1908)
Om organiserad och under regelbunden sakkunnig kontroll stående familjevård af sinnessjuka och sinnesslöa (1909)
Till frågan om kriminella och farliga sinnessjukas behandling (i "Hygiea", 1909)
Den sinnessjuke och samhället (1913)
Grunddragen av sinnesslövårdens utveckling i Sverige (1916)
Om alkoholistvård (Svenska fattigvårdsförbundets skriftserie 19, 1918)
Betänkande rörande upprättandet av uppfostringsanstalter för vanartade sinnesslöa (Sinnesslövårdssakkunniges betänkande 1921)
Betänkande med förslag till lag om vård av sinnessjuka (Sinnessjukvårdssakkunniges betänkande 1923)
De psykiska rubbningarnas betydelse för brottsligheten (1925)
Fångvårdens sinnessjukavdelningar tillkommande uppgifter (1927)
Betänkande med förslag rörande ordnandet av vården av vuxna vanartade sinnesslöa (asociala imbecilla) (Sinnesslövårdssakkunnigas betänkande 2, 1927)
Om förhållandet mellan straff och alkoholistvård (i "Nordisk Tidsskrift for Strafferet", 1928)
Steriliseringsfrågan ur rashygienisk och social synpunkt: Några reflektioner i anledning av det framlagda förslaget till steriliseringslag (1930)
Redogörelse för betänkandet med förslag till steriliseringslag (i "Svenska läkaresällskapets förhandlingar" 1930)
Om tillämpningen av alkoholistlagen särskilt från läkarsynpunkt (Meddelanden från Svenska läkarnas nykterhetsförening, 1934)
Åtgärder för bekämpande av homosexualitetens samhällsfarliga yttringar (Statens offentliga utredningar, 1941:3)
Strafflagberedningens utlåtande med förslag till lagstiftning angående åtgärder mot homosexualitetens samhällsfarliga yttringar (1941)
Om behovet av samarbete mellan sjukhusen och alkoholistvården (1942)
Betänkande rörande sinnesslövårdens organisation med hänsyn till erforderliga åtgärder för beredande av skolundervisning åt bildbara sinnesslöa barn (1943)
Sinnesslövårdens utveckling i Sverige efter 1916 (1948)

Källor

Noter

Svenska professorer i psykiatri
Svenska innehavare av professors namn
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Personer verksamma vid Karolinska Institutet
Eugenik i Sverige
Palmstiernas klubb
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Socialdemokraterna
Svenska läkare under 1900-talet
Svenska politiker under 1900-talet
Personer från Husie socken
Födda 1867
Avlidna 1964
Män
Mottagare av Illis Quorum