kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Abu Dhabi

Abu Dhabi är huvudstaden i Förenade arabemiraten och i emiratet Abu Dhabi, det största av de sju emirat som utgör Förenade Arabemiraten. Staden ligger på en T-formad ö i Persiska viken. Ön förbinds med fastlandet av de tre motorvägsbroarna Musaffah Bridge, Maqta Bridge och Shaikh Zayed Bridge. Det går även att nå fastlandet via Sheikh Kalifah Bin Zayed Al Nahyan Bridge och därefter ett antal andra öar.

Staden hade uppskattningsvis en miljon invånare år 2000, varav cirka 83 % är utländska gästarbetare. 

Historiskt var pärlfiske en viktig näring i Abu Dhabi, och staden har utgjort huvudort för Persiska vikens pärlfiske.

Klimat 
Uppmätta normala temperaturer och -nederbörd i Abu Dhabi:

Sport 
Abu Dhabis Grand Prix, en deltävling i formel 1-VM, arrangeras från och med säsongen .

Se även 
 Kategori: :Kategori:Förenade arabemiratens kungligheter
Masdar, experimentell ny stad.

Referenser

Externa länkar 

 
Asiens huvudstäder
Orter i Abu Dhabi (emirat)
Monarkier
Amman

Amman (, ʿAmmān, uttal: ) är huvudstaden i Jordanien med omkring 1,9 miljoner invånare (år 2010). Staden, som ligger på ruinerna av det antika Filadelfia, blev landets huvudstad år 1921.

Historiska lämningar 
På platsen för dagens Amman fanns det bibliska Rabbath Ammon som kom att blomstra under romerskt styre under namnet Filadelfia som då ingick i området Decapolis. Under denna tid uppfördes flera byggnadsverk, bland annat en teater. Denna uppfördes mellan åren 169 och 177 e.Kr. på en naturlig sluttning och kunde ta uppemot 6 000 besökare. Genom att diverse restaurationsarbeten genomförts har man än idag möjlighet att använda teatern till diverse kulturella evenemang. Man har även restaurerat ett romerskt odeion som byggdes under 100-talet e.Kr. och som idag hyser konserter och andra evenemang. Lämningar från tiden under romerskt styre kan även hittas på den kulle i staden vilken befästs av romarna och där det tidigare legat ett akropolis. Här uppfördes även ett Herkules-tempel tillägnat Markus Aurelius under 100-talet e.Kr. som till viss del återstår idag. Senare kom här att byggas en kyrka på 500-talet och under islamskt styre skulle även ett guvernörsresidens och ett administrativt centrum byggas som även det kan återses idag. På senare tid har även de stora moskéerna Abu Darwish och Malik Abdallah byggts, den sistnämnda så sent som på 90-talet.

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar 

 
Asiens huvudstäder
Orter i Amman (guvernement)
Wellington

Wellington (maori: Te Whanganui-a-Tara eller Pōneke) är huvudstad i Nya Zeeland och landets tredje största stad, efter Auckland och Christchurch. 2022 hade Wellington cirka 213 000 invånare i stadskommunen, med förstäder cirka 419 000; den är därmed Oceaniens största huvudstad. Wellington ligger på Nordöns södra kust vid Cooksundet. Staden grundades 1840 och blev huvudstad 1865.

Namn och grundande
Wellington fick sitt namn efter Arthur Wellesley Wellington, som var den första hertigen av Wellington och segraren av slaget vid Waterloo. Wellington i det här fallet syftar på staden i det engelska grevskapet Somerset. Staden grundades av William Wakefield, vars släkt hade stor betydelse för kolonins utveckling.

På maori har staden två namn, Te Whanganui-a-Tara syftar på Wellingtons hamn och betyder "Taras stora hamn". Det alternativa namnet Pōneke används inte ofta eftersom det tros vara en translitterering av hamnens före detta smeknamn på engelska, Port Nick, kort för Port Nicholson.

Betydelse
Nya Zeelands främsta finansiella institutioner ligger i både Wellington och Auckland, och vissa organisationer har också högkvarter i båda städerna. Staden är däremot landets politiska centrum, och hyser parlamentet och huvudkontor för alla regeringsdepartement och -ministerier. Wellington beskrivs också ofta som Nya Zeelands kulturella centrum, med en filmindustri i världsklass, Te Papa Tongarewa (Nya Zeelands museum), Nya Zeelands symfoniorkester och Kungliga nyzeeländska baletten.

Referenser

Externa länkar 

 
Orter i Nya Zeeland
Oceaniens huvudstäder
Asjchabad

Asjchabad eller Asjgabat (även med flera varierande stavningar; på turkmeniska Aşgabat; på persiska اشک آباد (Ashkabad); på ryska Ашхабад) är huvudstaden i Turkmenistan. Den hade 2012 cirka 1 miljon invånare. Asjchabad är beläget i landets södra del, nära bergen som i söder gränsar till Iran. Staden grundades 1818 som en by, och den växte till en regional knutpunkt under den ryska tiden från sent 1800-tal.

Geografi och ekonomi
Staden är belägen vid oasen Achal Teke i ett stadsdistrikt på provinsnivå, insprängt i provinsen Achal i landets södra del, med foten av bergskedjan Kopet-Dag i söder och med randen av öknen Karakum i norr. Majoriteten av befolkningen är turkmener, med minoriteter ryssar, armenier, perser och uzbeker; till religionen är invånarna främst sunnimuslimer med minoriteter kristna.

Asjchabad producerar textilier, glas, livsmedel och metallprodukter, och har även betydande filmindustri. Staden hyser ett universitet, flera högskolor samt den turkmenska vetenskapsakademin och ökenforskningsinstitut.

Historia 
Staden ligger nära den plats där den antika parthiska huvudstaden Nisa låg. Ruinerna av Konjikala, som ödelades av mongolerna på 1200-talet, ligger inte heller långt från den nuvarande staden. Namnet Asjchabad är persiska och kommer av Arsakes (modern persiska: Ashk), grundaren av den parthiska dynastin. Suffixet -abad betyder "stad" eller "boplats" på persiska.

En by med namnet Asjchabad grundades år 1818. År 1869 anlades en rysk befästning på en kulle nära byn, vilket gjorde orten till en viktigare handelsplats. Den befästes med ett ryskt fort år 1881. Området annekterades av Tsarryssland år 1884, och Asjchabad blev ett regionalt centrum och gränspostering mot det brittisk-influerade Persien.

Staden blev efter Tsarrysslands sammanbrott sovjetisk, för att sedan först förloras och därefter återtas 1917. Mellan 1917 och 1927 kallades staden Poltoratsk efter en lokal revolutionär. Asjchabad blev huvudstad i Turkmenska SSR år 1924. Staden växte kraftigt och industrialiserades, men en jordbävning, som mätte 9 på Richterskalan, förstörde den 6 oktober 1948 staden och 110 000 människor (två tredjedelar av befolkningen) miste livet; sovjetiska medier talade dock om endast 14 000 döda. Staden återuppbyggdes och 1962 invigdes Karakumkanalen, en av de längsta kanalerna i världen, som förbinder staden med Amu-Darja.

Demografi
2005 hade Asjchabad 797 900 invånare. 2010 noterades den för 947 221 invånare, medan siffran för 2012 var på cirka 1 miljon invånare.

Referenser

Externa länkar 

 
Iranistik
Asiens huvudstäder
Orter i Turkmenistan
Orter grundade 1818
Riyadh

Riyadh (arabiska: الرياض, ar-Riyāḍ) är huvudstaden och den största staden i kungadömet Saudiarabien, beläget i ar-Riyadprovinsen i Najdregionen. Staden är belägen i den centrala delen av Arabiska halvön på en stor platå. Folkmängden beräknades till cirka 6,5 miljoner invånare 2016.

Staden är indelad i 15 administrativa områden underställda Riyadhs kommun.

Historia 
Tiden före den islamiska kallades platsen för Hajar. Namnet kommer från det arabiska ordet rowdhah, plural av rawdah, "trädgårdar och träd" eller "trädgårdsplatsen", eftersom det under denna tiden fanns mycket underjordiskt vatten; dessa har idag torkat ut, Riyadh var sedan antiken en bördig plats i hjärtat av den arabiska halvön. Det moderna namnet åsyftade först bara delar av platsen för att senare användas för hela staden.

Vid slutet av 1700-talet var Riyadh del av Första Saudistaten som styrdes av Muhammed ibn Saud i Najd med huvudstaden Diriyah. Efter osmanernas förstörelse av Diriyah år 1818, flyttades huvudstaden till Riyadh. Delar av Diriyah finns fortfarande kvar.

Stadens område ökade från år 1902 under Abdul Aziz ibn Saud som senare grundade det nya kungadömet Saudiarabien år 1932 med Riyadh som huvudstad. Den diplomatiska huvudstaden förblev i Jeddah till 1982. 1960 hade staden omkring 150 000 invånare, för att 2010 ha 5,2 miljoner invånare.

Demografi

Byggnader 

 Riyadhs TV-torn är ett 170 meter högt televisionstorn med en utsiktsplats i Riyadh. Tornet byggdes mellan 1978 och 1981.
 Al Faisaliyah Center var den första skyskrapan som konstruerades i Saudiarabien och idag den näst högsta byggnaden i landet.
 Kingdom Centre är den idag högsta byggnaden i landet.
 Al Rajhitornet blir den högsta byggnaden i Saudiarabien när det är färdigt år 2009.
 Kung Khalid internationella flygplats
 Kung Fahdstadion
 Masmakslottet
 Sahah Al Hukom och Qasr-al-Hukm
 Riyadhs vattentorn som är en 33% större men i övrigt exakt kopia av vattentornet Svampen i Örebro.

Turism 
Platser att besöka i Riyadh är begränsade, men vissa ställen finns:

 Masmakslottet, ett slott i Riyadh känd för kung Abdulaziz Al Sauds plats år 1902.
 Kung Fahds kulturcentrum, beläget utanför staden.

Källor

Externa länkar 

  

Asiens huvudstäder
São Tomé

São Tomé är huvudstad i staten São Tomé och Príncipe. Med 56 945 invånare (2008) är den landets i särklass största stad. Den grundades av Portugal 1485 och är uppbyggd kring en katedral från 1500-talet. En annan gammal byggnad är fortet São Sebastião som byggdes 1575 och numera inrymmer São Tomés nationalmuseum. Namnet São Tomé är portugisiska för "Sankt Tomas".

Externa länkar 

 www.saotome.st – fakta om landet, hur man kommer dit, var man kan bo, vad man kan göra där, samt bilder et cetera
 Turistbyrå

Afrikas huvudstäder
Orter i São Tomé och Príncipe
Orter grundade 1485
Axel Sparre

Axel Sparre, född 9 januari 1652 i Visby, Gotland, död 31 maj 1728 Vårdnäs församling, Östergötlands län (på Brokinds slott), var en svensk greve, militär och konstnär. Sparre var son till Axel Carlsson Sparre och Margareta Oxenstierna af Korsholm och Wasa och bror till kammarherren och konstnären friherre Carl Sparre (1648-1716) samt halvbror till Erik Sparre af Sundby. Sparre var en av Karl XII:s närmaste vänner. Han blev student i Uppsala 1662, antogs som volontär vid Livgardet 1671 och gick 1672 i holländsk tjänst men återkallades 1674 och utnämndes till kapten vid Henrik Horn af Marienborgs infanteriregemente i Stade. Sedan han återvänt till Sverige , deltog han i Karl XI:s skånska krig och var bl. a. med om slaget vid Lund och Landskrona. 1677 blev han kapten vid Livgardet och senare samma år överstelöjtnant vid Närke-Värmlands regemente. Vid 1697 års riksdag arbetade han ivrigt för Karl XII:s myndigförklarande och utnämndes 1699 till överste och chef för Västmanlands regemente, generalmajor 1705, generallöjtnant 1710, general i infanteriet 1713 och slutligen fältmarskalk 1721.

Han deltog i Karl XII:s fälttåg 1700–09 i det Stora nordiska kriget, till exempel i slaget vid Düna, slaget vid Kliszów, slaget vid Fraustadt och slaget vid Poltava. Därefter följde Sparre med Karl XII till Bender och förde där befälet över den svenska armén sedan Karl XII återvänt till Sverige. Sparre var verksam som amatörkonstnär och finns representerad vid bland annat Nationalmuseum i Stockholm.

Sparre jordfästes den 5 november 1728 i Riddarholmskyrkan men vilar tillsammans med hustrun i Linköpings domkyrka.

Bilder

Se även
 Lista över svenska fältmarskalkar

Källor

Noter

Vidare läsning

Externa länkar

 

Födda 1652
Avlidna 1728
Män
Axel Sparre
Svenska grevar
Militärer från Visby
Konstnärer från Visby
Svenska militärer under 1600-talet
Svenska militärer under 1700-talet
Svenska generaler
Svenska fältmarskalkar
Personer i stora nordiska kriget
Deltagare i slaget vid Poltava
Karoliner
Representerade vid Nationalmuseum
Deltagare i slaget vid Fraustadt
Deltagare i slaget vid Holowczyn
Deltagare i slaget vid Kliszów
Deltagare i slaget vid Düna
Deltagare i kalabaliken i Bender
Deltagare i slaget vid Landskrona
Rangoon

Rangoon (burmesiska: ရန်ကုန်မြို့, med officiell burmesisk transkription Yangon) är en regionhuvudort i Myanmar (Burma). Rangoon var huvudstad i landet fram till den 6 november 2005 då Naypyidaw blev huvudstad. Den ligger i regionen Rangoon, i den södra delen av landet, 300 km söder om huvudstaden Naypyidaw. Rangoon är med sina fyra miljoner invånare den största staden och det kommersiella centret i landet. Stadens infrastruktur är relativt outvecklad. Rangoon har flest byggnader från kolonialtiden i hela Sydostasien.

Historia 
Rangoon grundades troligen redan på 500-talet under namnet Dagon av monerna. Staden var en liten fiskarby utan större betydelse till dess kung Alaungpaya gjorde den till huvudstad i sitt rike 1753. Då fick den sitt nuvarande namn. 1824 intog britterna staden under första anglo-burmesiska kriget. Den återvände dock till burmesernas händer. Den erövrades av britterna 1852 under andra anglo-burmesiska kriget och växte sedan kraftigt. 1841 brandförstördes staden helt. Under andra världskriget erövrades den av Japan i mars 1942. Den har sedan minskat i betydelse som storstad efter självständigheten 1948, när den nya burmesiska staten valde att isolera sig från omvärlden. Under Ne Wins styrestid missgynnades stadens infrastruktur något och höll inte jämn takt med befolkningstillväxten. Under 1990-talet skedde förändringar på den punkten. Flera byggnader från kolonialtiden har rivits för att ge plats åt servicebyggnader och shoppingcenter. Många större vägar och broar har byggts. Elektricitet och sanitet är dock inte utvecklat.

1974, 1988 och 2007 ägde protester mot den styrande militärjuntan rum i staden. De slogs ned brutalt. 2008 drabbades staden av cyklonen Nargis.

Administrativ indelning 
Rangoon administreras av en stadskommitté och omfattar 33 kommunala distrikt (myo ne), med delar i samtliga av Rangoonregionens fyra distrikt. Borgmästare är Aung Thein Lynn.

Geografi 
Rangoon är belägen där floderna Yangon och Bago flyter samman och är cirka tre mil från Martabanbukten. Det råder ett tropiskt regnskogs monsunklimat. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är april, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är juni, med  °C. Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är augusti, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är januari, med  mm nederbörd.

Terrängen runt Rangoon är mycket platt. Runt Rangoon är det tätbefolkat, med  invånare per kvadratkilometer. Rangoon är det största samhället i trakten. Omgivningarna runt Rangoon är en mosaik av jordbruksmark och naturlig växtlighet.

Kommunikationer 
Rangoon är knutpunkten för resor i området. Rangoons internationella flygplats är belägen 1,9 mil från själva staden och är knutpunkten för inlandsresor. Destinationer till Bangkok, Hongkong, Kuala Lumpur, Kunming och Singapore. Flygplatsen har inlandsdestinationer till de flesta av de större städerna. Den största järnvägsstationen är Yangon Central Railway Station.

Källor

Externa länkar

Kommentarer 

Historiska huvudstäder
Orter i Yangonregionen
Freetown

Freetown är huvudstad och den största staden i Sierra Leone. Staden hade vid folkräkningen 2004 ett invånarantal på 786 900 medan storstadsområdet (inklusive distrikten Western Urban och Western Rural) har 950 924 invånare (2004) på en yta av 557 km². Storstadsområdet hade 2015 ökat till 1 050 301 invånare. Den ligger på Freetownhalvön vid atlantkusten. Freetowns ekonomi är starkt förknippad med dess hamn, som hanterar Sierra Leones huvudsakliga export. Större näringar är fiskhantering, rismalning, oljeraffinering, diamantslipning och cigarettillverkning.

Staden hyste fram till 2005 landets enda universitet, som sedan delades och 2009 startade även Makeni universitet. Specialdomstolen för Sierra Leone, en tribunal som är uppsatt för att döma krigsförbrytare, har sitt säte i Freetown.

Historia 
Befriade slavar, som sänts från England med hjälp av brittiska slavmotståndare, bosatte sig för första gången 1787 på området. 1792 grundades staden Freetown av före detta slavar från Nova Scotia och klarade sig igenom en plundring av fransmännen 1794. Invånarna revolterade 1800 men britterna återtog kontrollen över staden och började expandera i området, vilket ledde till grundandet av staten Sierra Leone. 

Mellan 1808 och 1874 var Freetown huvudstad för Brittiska Västafrika. Staden expanderade snabbt i takt med att många befriade slavar bosatte sig där tillsammans med afrikanska soldater, som kämpat för Storbritannien i Napoleonkrigen. Under andra världskriget upprätthöll Storbritannien en örlogsbas i Freetown. Ättlingar till de befriade slavarna, så kallade kreoler, spelar en stor roll i staden, även om de är i minoritet.

Inbördeskrig 
Staden upplevde en hård strid under det sena 1900-talet då den ockuperades av ECOWAS-trupper med avsikt att återplacera Ahmad Tejan Kabbah som president. Senare utsattes staden för en misslyckad attack av Revolutionära förenade fronten (RUF). Inbördeskriget pågick i åtta år och var som blodigast i början av 1999. Fem tidigare ledare för RUF har åtalats vid Specialdomstolen för Sierra Leone men sedan två avlidit dömdes de tre kvarstående Issa Sesay till 52 års fängelse, Morris Kallon till 40 års fängelse och Augustine Gbao till 25 år för mord, våldtäkt, sexuellt slaveri och andra former av sexuellt våld, nyttjande av barnsoldater, förslavning och plundring. Domen meddelades den 8 april 2009.

Noter

Externa länkar 

Freetown
Afrikas huvudstäder
Orter i Sierra Leone
Islamabad

Islamabad (urdu: اسلام آباد) är huvudstad i Pakistan. Staden är belägen i ett eget federalt territorium ,och folkmängden uppgår till cirka 1 miljon invånare. Näraliggande Rawalpindi, i Punjab, har dock större delen av den pakistanska militärens centrala funktioner.

Staden byggdes under slutet av 1960-talet, för att ersätta Karachi som landets huvudstad. Ansvarig för byggandet av den nya staden var den kände stadsplaneraren Constantinos A. Doxiadis. Staden är välorganiserad, med indelning i sektorer med egna moskéer och marknadsplatser. Här finns den kolossala Shah Faisal-moskén, liksom universitetet Quaid-i-Azam.

Referenser

Externa länkar

 
Asiens huvudstäder
Ulan Bator

Ulan Bator  eller Ulaanbaatar (, uttal: [ʊɮambaːtʰər]) är huvudstaden i Mongoliet. Staden hade  2016 44% av landets befolkning boende där (ca 1,3 miljoner invånare)  och ligger vid floden Tuul, en biflod till Selenga, i en dal vid foten av berget Bogd Chan Uul i nordvästcentrala Mongoliet på en höjd av cirka 1 350 meter över havet.

Staden är den överlägset största i Mongoliet och svarar för nära hälften av landets industri. Den är en station på den förgrening av Transsibiriska järnvägen som går mellan Ulan-Ude och Peking. I Ulaanbaatar finns fem större universitet, flera högskolor och ett historiskt bibliotek.

Administration 
Staden ingår administrativt i ett självstyrande stadsområde på provinsnivå, omgivet av provinsen Töv. Stadsområdet är indelat i 9 distrikt. Staden styrs av ett stadsråd ("medborgarrepresentanternas chural") med 40 ledamöter, valda för 4 år. Stadsrådet utser borgmästaren som ska godkännas av premiärministern (S Batbold); nuvarande (vald 2012-08-06) borgmästare är E Bat-Uul.

Historia 
Staden grundades år 1639 som Örgöö (eller Urga enligt en äldre västerländsk transkribering). Den var ursprungligen belägen vid det buddhistiska klostret Daa chüree i provinsen Archangaj, cirka 400 kilometer väster om den nuvarande staden, och var då säte för Zanabazar, den förste jebtsundamban, som centrum för den mongoliska lamaismen. Staden flyttades flera gånger till olika platser vid floderna Selenga, Orchon och Tuul, tills den etablerades på sin nuvarande plats på sent 1700-tal. Den hette mellan 1706 och 1911 Ich chüree, "stora klostret".

Ulan Bator blomstrade på 1860-talet som ett handelscentrum för tehandeln mellan Ryssland och Kina och var från mitten av 1700-talet säte för den Qingkinesiska amban, guvernören, i Yttre Mongoliet. Staden blev under namnet Nijslel chüree, "huvudstadsklostret", huvudstad i det självständiga Mongoliet 1911 under den teokratiske monarken Bogdo Gegen. Efter den mongoliska revolutionen år 1924 döptes staden om till Ulan Bator, "röde hjälten", till Damdiny Süchbaatars ära. 

Till följd av ökad industrialisering och urbanisering växte staden snabbt under första hälften av 1990-talet.

Kultur

Källor

Externa länkar 

 Bilder på Ulan Bator – Michel Setboun

 
Asiens huvudstäder
Orter i Mongoliet
Addis Abeba

Addis Abeba (amhariska: አዲስ አበባ) är huvudstad i Etiopien. Stadens namn betyder ungefär "Nya blomman". Addis Abeba ligger på 2 355 meters höjd över havet på den centraletiopiska högplatån. Staden hade cirka 3 miljoner invånare 2011. Den är säte för Afrikanska unionen och har ett stort antal ambassader. Den har en internationell flygplats, Addis Abeba Bole internationella flygplats, med terminal invigd 2003.

Historia 
Huvudstaden anlades i slutet av 1800-talet av kejsaren som efter rikets territoriella utvidgning söderut önskade en i landet mer geografiskt central placering av huvudstaden. Platsen valdes tack vare de varma källorna, vilka ansågs vara heliga. Kejsaren lät uppföra palats och andra monumentalbyggnader med hjälp av utländska arkitekter och byggare. Arkitektoniska stilar från Schweiz, Indien och Jemen blandades och gav upphov till en sten- och träarkitektur som kallas Addis Abeba-stil. Järnvägen, som förbinder Addis Abeba med Djibouti (via Dire Dawa), anlades under 1930-talet.

Geografi 
Addis Abeba ligger i genomsnitt  meter över havet

Administrativ indelning 
Addis Abeba är en av landets två självstyrande privilegierade städer, och ingår därför inte i någon av Etiopiens övriga administrativa regioner. Staden är indelad i tio administrativa stadsdelar:
 Addis Ketema
 Akaki Kaliti
 Arada
 Bole
 Gulele
 Kirkos
 Kolfe Keraniyo
 Lideta
 Nefas Silk-Lafto
 Yeka

Klimat

Demografi 
 Etniska grupper: Amhara (47,05 %), Oromo (19,51 %), Gurage (16,34 %), Tigray (6,17 %), Silte (2,94 %), Gamo (1,68 %), övriga 6,31 %.
 Religiös tillhörighet: Kristna 82,9 % (etiopisk-ortodoxa 74,7 %, protestanter 7,8 %, katoliker 0,90
), muslimer 16,2 %, animister 0,1 %, övrigt 0,8 %.

Kända platser 

Addis Abeba är känd för Merkato (som ligger mitt i centrala Addis Abeba och som är Etiopiens största torg), Afrikanska unionen, Parlamentsrådet, Frihetstorget (Meskel adebabaj), Hotel Sheraton Addis Ababa, Palatset (presidentens bostad), universitetet Addis Ababa University och Addis Abeba Stadion (invigdes år 2004).

I södra delen av staden ligger Etiopiens nationalbank och bredvid det köpcentrumet Bole Dembel Shoppingcenter som är stadens näst största.

Vägar 
Sju olika landsvägar/motorvägar mötts i Addis Abeba. 
 Landsväg 1: Addis Abeba-Asmara via Dese
 Landsväg 3: Addis Abeba-Axum via Bahir Dar och Gonder 
 Motorväg/Landsväg 4 Addis Abeba-Djibouti via Nazret och Dire Dawa
 Landsväg 5: Addis Abeba-Gambela via Alem Zena och Nekemte
 Landsväg 6: Addis Abeba-Jimma via Giyon
 Motorväg TAH 4 Norrut: Addis Abeba-Kairo via Khartoum
 Motorväg TAH 4 Söderut: Addis Abeba-Kapstaden via Awasa, Nairobi, Dodoma, Lusaka och Gaborone

Referenser

Externa länkar 

Afrikas huvudstäder
 
Etiopiens regioner och privilegierade städer
Tripoli (olika betydelser)

Tripoli kan syfta på:

 Asteras Tripolis – grekisk fotbollsklubb från Tripoli

Historia 
 Grevskapet Tripolis – en korsfararstat
 Italienska Tripolitanien – en italiensk besittning i det som senare kom att bli Libyen
 Tripolis Grand Prix – en Grand Prix-tävling 1925–1940
 Tripolikriget – ett krig som utkämpades mellan USA och Sverige mot nordafrikanska stater 1801–1802 (1805)
 Tripoliskriget – striden mellan Italien och Turkiet om osmanska besittningar i Nordafrika 1911–1912

Fartyg 
 USS Tripoli (CVE-64), sjösatt 1943
 USS Tripoli (LPH-10), sjösatt 1965

Geografi

Grekland 

 Dimos Tripoli – kommun
 Tripoli, Grekland, Peloponnesos, Arkadien, 
 Tripoli Airport – en flygplats i Grekland

Libanon 

 Tripoli, Libanon, 
 Tripoli (distrikt), Mohafazat Liban-Nord,

Libyen 

 Tarabulus (distrikt), 
 Tripoli, huvudstaden, Tarabulus, 
 Tripoli International Airport – flygplats i Tripol

Se även
 Tripolitanien – västliga kustregionen i Libyen

USA 

 Tripoli, Iowa, ort, Bremer County,

Personer 
 Salvatore Tripoli (1904–1990), amerikansk boxare

Se även 
 Trípoli
 Trípolis