18 juli

18 juli är den 199:e dagen på året i den gregorianska kalendern (200:e under skottår). Det återstår 166 dagar av året.

Namnsdagar

I den svenska almanackan 
 Nuvarande – Fredrik och Fritz
 Föregående i bokstavsordning
 Fred – Namnet infördes på dagens datum 1986, men utgick 2001.
 Freddy – Namnet infördes på dagens datum 1986, men utgick 1993.
 Fredrik – Namnet förekom under 1600-talet på 14 november, men flyttades 1702 till dagens datum, där det har funnits sedan dess. Det finns där till minne av en biskop i Utrecht, som blev mördad denna dag och helgonförklarad efter sin död 838.
 Fritz – Namnet infördes 1986 på 14 januari. 1993 flyttades det till 18 februari och 2001 till dagens datum.
 Föregående i kronologisk ordning
 Före 1702 – ?
 1702–1900 – Fredrik
 1901–1985 – Fredrik
 1986–1992 – Fredrik, Fred och Freddy
 1993–2000 – Fredrik och Fred
 Från 2001 – Fredrik och Fritz
 Källor
 Brylla, Eva (red.): Namnlängdsboken, Norstedts ordbok, Stockholm, 2000. 
 af Klintberg, Bengt: Namnen i almanackan, Norstedts ordbok, Stockholm, 2001.

I den finlandssvenska almanackan 

 Nuvarande (revidering 2020) – Fredrik, Fred, Fredrika

 I föregående i revideringar
1929 – Fredrik, Fredrika
1950 – Fredrik
1964 – Fredrik
1973 – Fredrik, Fredrika
1989 – Fredrik, Fredrika
1995 – Fredrik, Fred, Fredrika
2000 – Fredrik, Fred, Fredrika
2005 – Fredrik, Fred, Fredrika
2010 – Fredrik, Fred, Fredrika
2015 – Fredrik, Fred, Fredrika
2020 – Fredrik, Fred, Fredrika

Övrigt
Mandeladagen

Händelser 
 387 f.Kr. – En styrka på 12 000 cisalpinska galler, ledda av den sennoniske hövdingen Brennus från Italiens adriatiska kust, besegrar en dubbelt så stor romersk här i slaget vid Allia i Italien. Genom den galliska segern kan gallerna samma dag plundra staden Rom, förutom Capitoliumkullen, som försvaras framgångsrikt av romarna, vilket blir sista gången på 800 år (innan vandalernas skövling av staden 410 e.Kr.) som staden drabbas av detta öde (det traditionella årtalet för slaget och plundringen är 390 f.Kr., men forskarna ser numera årtalet 387 f.Kr. som troligare). Romarna försöker dock köpa sig fria från Brennus, när de ser sin stad ödelagd och går med på att betala ettusen pund i guldvikt. Medan Brennus bråkar om guldvikten med romarna uppenbarar sig den förvisade diktatorn Marcus Furius Camillus med en armé och vägrar låta honom ta guldet. I ett inledande slag genom Roms gator körs gallerna ut ur staden och i ett andra slag en bit från staden besegrar Camillus dem, vilket ger honom epitetet Roms andre grundläggare, för att han har räddat staden.
 64 – Den romerska huvudstaden Rom drabbas under natten till den 19 juli av en stor brand, som börjar på Circus Maximus och ödelägger stora delar av staden under en vecka. Den romerske kejsaren Nero anklagar de kristna, en vid denna tid liten men växande sekt, för att ha anlagt branden och inleder därför viss förföljelse av dem. Enligt andra rykten ska det vara Nero själv som har startat den, eftersom han på ett snabbt och effektivt sätt vill riva staden, för att kunna bygga upp den enligt en ny stadsplan. Visserligen återuppbyggs staden enligt en ny stadsplan, men ryktena om Neros skuld saknar bevis. Enligt sentida källor ska Nero ha spelat lyra eller fiol, medan han åsåg branden, men detta stämmer inte, då han var i Antium under tiden (fiolen var för övrigt inte uppfunnen vid denna tid).
 1210 – Den avsatte svenske kungen Sverker den yngre gör ett försök att återta kronan från sin tronrival Erik Knutsson (som besegrade och avsatte honom i slaget vid Lena 1208), genom att med dansk hjälp invadera Västergötland. Denna dag (eller dagen innan) blir han dock på nytt besegrad av Erik i slaget vid Gestilren, där han också stupar. Därmed är det slut på det svenska inbördeskrig, som har varat sedan 1205, då Sverker dödade Eriks tre yngre bröder i slaget vid Älgarås. Kampen om kronan mellan de sverkerska och erikska ätterna fortsätter dock i ytterligare ett årtionde (tills den sverkerska dör ut på svärdssidan med Johan Sverkersson 1222) och i förlängningen till 1234, då tronpretendenten Knut Långe dör och Eriks son Erik kan återta kronan. Kampen är slutligen avgjord 1251, då Birger jarl krossar det andra folkungaupproret.
 1216 – Sedan Innocentius III har avlidit två dagar tidigare väljs Cencio Savelli till påve och tar namnet Honorius III. Valet sker under stor press på kyrkan, då hotet om en tatarisk invasion av Europa är överhängande och kyrkan är ytterst nära att hamna i en schism över religiösa frågor. Egentligen är det två andra personer, som är huvudkandidater till påveposten, men då man inte kan enas om någon av dessa avstår de båda från att kandidera och låter istället Savelli bli vald, eftersom han är en kandidat alla kan gå med på, för att man snabbt ska få fram en påve. Under sitt elvaåriga pontifikat försöker han framförallt få det kristna Europa att gå ut i nya korståg, för att erövra Jerusalem från muslimerna.
 1290 – Den engelske kungen Edvard I utfärdar det så kallade Utvisningsediktet, genom vilket samtliga judar i England utvisas ur landet. Utfärdandet sker på datumet Tisha beav i den judiska kalendern och därmed läggs ytterligare en olyckshändelse denna dag till den judiska historien (det var nämligen denna dag år 586 f.Kr. som det första templet i Jerusalem förstördes av babylonierna och år 70 e.Kr. som det andra templet förstördes av romarna; samma dag 1306 respektive 1492 utfärdas också edikt, som utvisar judarna ur Frankrike respektive Spanien).
 1656 – En allierad armé på 18 000 svenskar och brandenburgare marscherar mot den polska huvudstaden Warszawa, då de träffar på den polska armén på omkring 40 000 man. Därigenom inleds tredagarsslaget vid Warszawa (vilket, som namnet antyder, pågår till den 20 juli). Trots att den svensk-brandenburgska sidan står som segrare den 20 juli och man marscherar in i den polska huvudstaden den 24 blir detta en vändpunkt till svenskarnas nackdel i det pågående kriget mellan Sverige och Polen. Efter detta slag börjar initiativet nämligen övergå till polackerna och kriget går allt sämre för svenskarna. Den danska krigsförklaringen mot Sverige i juni året därpå blir en gudagåva för den svenske kungen Karl X Gustav, eftersom han då kan dra den svenska armén ur Polen och inrikta krafterna mot Danmark, utan att det ser ut som flykt (vilket det i själva verket blir).
 1812 – Sverige och Storbritannien och senare samma dag också Storbritannien och Ryssland sluter freden i Örebro (som alltså egentligen är två freder) under årets svenska riksdag i staden. Den svensk-brittiska freden avslutar det formella krigstillstånd, som har rått mellan länderna sedan 1810 (dock utan att några stridigheter har förekommit, eftersom Sverige och Storbritannien egentligen är allierade i kampen mot kejsar Napoleon I:s Frankrike, men fransmännen har tvingat fram en svensk krigsförklaring mot Storbritannien efter det svenska nederlaget i freden i Paris 1810). Den rysk-brittiska freden avslutar det krig mellan dessa länder, som har varat sedan 1807 (då Ryssland och Frankrike blev allierade genom freden i Tilsit) och kommer till stånd sedan Frankrike en knapp månad tidigare har gjort en helomvändning och inlett en invasion av Ryssland.
 1870 – Under det pågående Första Vatikankonciliet antar katolska kyrkan sin andra dogmatiska konstitution Pastor Aeternus. Genom denna fastställs och förklaras den ofta missförstådda Ofelbarhetsdogmen, det vill säga påvens ofelbarhet, vilken innebär att uttalanden av påven automatiskt anses som sanna och inte behöver ha kyrkans instämmande. Dogmen har existerat ända sedan medeltiden och framförallt framhållits under motreformationen, men det är alltså först nu som kyrkan officiellt fastställer den.
 1871 – Efter en byggtid på fyra år invigs Stockholms centralstation, i samband med att man också inviger den så kallade sammanbindningsbanan, som går genom Stockholm och sammanbinder vad som sedermera blir norra och södra stambanan. Stationens ursprungsutseende är skapat av arkitekten Adolf W. Edelsvärd, men under årens lopp sker en mängd om- och tillbyggnader av andra arkitekter, framförallt Folke Zettervalls centralhall på 1920-talet.
 1873 – Oscar II och hans hustru Sofia krönts till Norges kung och drottning i Nidarosdomen i Trondheim.
 1925 – Den tyske nazistpolitikern Adolf Hitler publicerar första delen av sitt politiska manifest Mein Kampf (andra delen publiceras året därpå). Denna första del, som han har skrivit genom att diktera den för sin vän Rudolf Hess, medan han har suttit fängslad för sin misslyckade statskupp 1923, är en självbiografi, där han beskriver sin uppväxt, sin tid i armén under första världskriget och hur han sedan har utvecklat sin nationalsocialistiska ideologi. Det blir sedan i den andra delen, som han framför sin politiska proklamation om hur staten och politiken bör föras.
 1952 – Olympiska sommarspelen 1952 invigs i Helsingfors av president Juho Kusti Paasikivi. 
 1969 – Den norske upptäcktsresanden Thor Heyerdahl och hans besättning överger vassbåten Ra I efter att aktern har börjat sjunka och man har börjat ta in vatten. Man har då seglat i nästan två månader har bara en vecka kvar av seglatsen, där man har försökt korsa Atlanten genom att segla från Marocko till Karibien. Expeditionen är ett försök att bevisa att Amerika i forntiden kan ha koloniserats från Afrika, genom att egyptierna kan ha byggt sådana båtar av papyrus och korsat Atlanten. Året därpå genomför Heyerdahl en ny expedition med det förbättrade fartyget Ra II och denna gång blir expeditionen framgångsrik.
 1993 – Den moderata nationalekonomen Anne-Marie Pålsson inleder den svenska så kallade pigdebatten, då hon föreslår att man ska kunna göra skatteavdrag för hushållsnära tjänster (tjänster som utförs i hemmet, förutom reparationer och underhåll). Borgerliga politiker är i allmänhet positiva till förslaget, eftersom de hävdar att det skulle minska antalet svartarbeten i den berörda sektorn, medan vänsteranhängare är negativa, då de anser att det skulle öka klasskillnaderna i Sverige. Först 2007 inför regeringen Reinfeldt det så kallade RUT-avdraget, som innebär just ett sådant skatteavdrag. Namnet pigdebatten kommer av att sådana tjänster som avses, till exempel städning, matlagning etc. förr utfördes av pigor.
 1995 – Vulkanen Soufrière Hills på ön Montserrat i Västindien, som har varit sovande i århundraden, får ett utbrott som inleder flera års vulkanisk aktivitet – det pågår, om än med förminskad styrka, än idag (). Under utbrottets första år blir södra halvan av ön och dess bosättningar, inklusive huvudstaden Plymouth och flygplatsen, förstörda och man tvingas bygga en ny huvudstad och flygplats på norra delen av ön.

Födda 
 1501 – Elisabet av Österrike, Danmarks, Norges och Sveriges drottning
 1552 – Rudolf II, kung av Ungern och av Böhmen samt ärkehertig av Österrike och tysk-romersk kejsare
 1664 – Gustaf Cronhielm, svensk greve, ämbetsman och landshövding i Västmanlands län, Sveriges kanslipresident 
 1667 – Elias Palmskiöld, svensk arkivman och samlare, arkivsekreterare i Riksarkivet
 1720 – Gilbert White, brittisk naturforskare
 1789 – Thomas Carlin, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i Illinois 
 1791 – Isaac D. Barnard, amerikansk politiker, senator för Pennsylvania 
 1802 – John Alexander Greer, amerikansk politiker, viceguvernör i Texas 
 1811 – William Thackeray, brittisk författare
 1818 – Louis De Geer, svensk politiker, friherre och ämbetsman, Sveriges justitiestatsminister och statsminister, ledamot av Svenska Akademien
 1843 – Virgil Earp, amerikansk sheriff
 1853 – Hendrik Lorentz, nederländsk matematiker och fysiker, mottagare av Nobelpriset i fysik 1902
 1864 – Philip Snowden, brittisk labourpolitiker, Storbritanniens finansminister
 1872 – Julius Fučík, tjeckisk kompositör
 1874 – Oscar Bergström, svensk operasångare (basbaryton) och skådespelare
 1876 – William Wain Prior, dansk generalmajor
 1886 – Simon Bolivar Buckner, Jr., amerikansk general
 1887 – Vidkun Quisling, norsk nazistisk officer och politiker, Norges försvarsminister och regeringschef
 1891
 Thurman C. Crook, amerikansk demokratisk politiker, kongressledamot
 Gene Lockhart, kanadensisk skådespelare
 1892 – Gabriel Jönsson, svensk poet
 1894 – István Csáky, ungersk greve, diplomat och politiker, Ungerns utrikesminister
 1897 – Jerker Svensson, svensk förbundsordförande och socialdemokratisk riksdagspolitiker
 1902 – Nils Bolander, svensk präst, biskop och diktare
 1903 – Victor Gruen, österrikisk arkitekt
 1905 – Werner Ohlson, svensk skådespelare
 1906 – Clifford Odets, amerikansk pjäsförfattare, manusförfattare och regissör
 1907 – H.L.A. Hart, brittisk rättsfilosof
 1908
 Edward V. Long, amerikansk demokratisk politiker, senator för Missouri
 Lupe Vélez, mexikansk-amerikansk skådespelare
 1909 – Andrej Gromyko, sovjetrysk politiker, Sovjetunionens utrikesminister och president
 1910 – Mamadou Dia, senegalesisk politiker, Senegals premiärminister
 1911
 Hume Cronyn, amerikansk skådespelare och manusförfattare
 Gustav Wagner, österrikisk SS-officer
 1912 – Gösta Nordin, svensk travtränare och travkusk
 1913 – Red Skelton, amerikansk skådespelare och komiker
 1918 – Nelson Mandela, sydafrikansk statsman och anti-apartheidkämpe, Sydafrikas president, mottagare av Nobels fredspris 1993
 1919 – Jayachamaraja Wodeyar Bahadur, indisk filosof, musikvetare, politisk teoretiker och filantrop, maharadja i Mysore
 1921 – John Glenn, amerikansk astronaut och demokratisk politiker, senator för Ohio
 1922 – Thomas Kuhn, amerikansk professor, vetenskapsteoretiker och författare
 1928 – Stig Grybe, svensk skådespelare och komiker
 1933 – Jevgenij Jevtusjenko, rysk författare och poet
 1937 – Roald Hoffmann, polsk-amerikansk teoretisk kemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 1981
 1940
 James Brolin, amerikansk skådespelare
 Harry Mitchell, amerikansk demokratisk politiker, kongressledamot
 1941
 Bill Delahunt, amerikansk demokratisk politiker, kongressledamot
 Frank Farian, tysk musikproducent, kompositör och sångare
 1944 – Sverre Anker Ousdal, norsk skådespelare
 1945 – Pat Doherty, brittisk politiker, parlamentsledamot
 1946
 Rico Rönnbäck, svensk skådespelare
 Wayne Robson, kanadensisk skådespelare
 1947 – Sven Hedman, svensk skådespelare, musiker och kompositör, mest känd som kapellmästare i gruppen Bröderna Slut
 1948 – Hartmut Michel, tysk kemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 1988
 1950
 Richard Branson, brittisk entreprenör, miljardär och äventyrare, grundare av riskkapitalorganisationen Virgin Group
 Mark Souder, amerikansk republikansk politiker
 1956 – Audrey Landers, amerikansk skådespelare och sångare
 1957 – Nick Faldo, brittisk golfspelare
 1963 – Martín Torrijos, panamansk politiker, Panamas president
 1965 – Steve Webb, brittisk liberaldemokratisk politiker, parlamentsledamot
 1967
 Molly Culver, amerikansk skådespelare och fotomodell
 Vin Diesel, amerikansk skådespelare, regissör och filmproducent
 1971 – Martin Frändesjö, svensk handbollsspelare och -tränare
 1975
 Daron Malakian, amerikansk musiker, gitarrist i metalbandet System of a Down
 Mathangi Arulpragasam, lankesisk-brittisk sångare och artist med artistnamnet M.I.A.
 1976 – Elsa Pataky, spansk skådespelare
 1980 – Kristen Bell, amerikansk skådespelare
 1983 – Hadia Tajik, norsk arbeiderpartistisk politiker, Norges kulturminister
 1985 – Chace Crawford, amerikansk skådespelare
 1987 – Jim Ramel Kjellgren, svensk sjöofficer
 1993 – Lee Tae-min, sydkoreansk sångare och dansare, medlem i pojkbandet Shinee
 1996 – Jonatan Leandoer Håstad, svensk hiphopartist med artistnamnet Yung Lean

Avlidna 
 1009 – Johannes XVIII, påve
 1185 – Stefan, svensk präst och cisterciensmunk, biskop i Uppsala ärkestift
 1210 – Sverker den yngre, kung av Sverige
 1610 – Caravaggio, italiensk barockmålare
 1721 – Antoine Watteau, fransk målare, tecknare och grafiker
 1730 – François de Neufville, fransk militär och marskalk av Frankrike
 1817 – Jane Austen, brittisk författare
 1831 – Adolf Fredrik Munck, svensk greve och hovman
 1838 – Jeduthun Wilcox, amerikansk federalistisk politiker, kongressledamot
 1868 – Emanuel Leutze, tysk-amerikansk målare
 1892 – Thomas Cook, brittisk affärsman, grundare av världens första resebyrå
 1919 – Raymonde de Laroche, fransk flygpionjär
 1958 – Henri Farman, fransk flygplanskonstruktör och flygpionjär
 1968 – Corneille Heymans, belgisk fysiolog, mottagare av Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1938
 1972 – Göran Gentele, svensk skådespelare, regissör, manusförfattare och operachef
 1975 – Åke Ohberg, svensk skådespelare, regissör, producent och sångare
 1976 – Sally Salminen, finländsk författare
 1977
 Eliot Noyes, amerikansk arkitekt och formgivare
 Bror Marklund, svensk skulptör
 1980 – Nils Gustafsson, svensk violinist
 1989 – Rebecca Schaeffer, amerikansk skådespelare
 1998 – Peer Gregaard, dansk teaterchef
 2000 – Paul Coverdell, amerikansk republikansk politiker, senator för Georgia
 2006 – Erik Engström, svensk skådespelare
 2007 – Erik Appelgren, svensk  musiker, teaterregissör och skådespelare
 2008 – Tauno Marttinen, finländsk kompositör
 2011 – Magnus Malan, sydafrikansk politiker, Sydafrikas försvarsminister
 2012 – Raine Gustafsson, svensk författare och krönikör
 2018 – Burton Richter, amerikansk fysiker, mottagare av Nobelpriset i fysik 1976
 2021 – Tommy Engstrand, sportjournalist

Källor

Externa länkar