kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gurkmeja

Gurkmeja (Curcuma longa) är dels namnet på en art i växtfamiljen ingefärsväxter och dels namnet på produkter beredda av denna växt.

Användning
Det är kurkuminoider  som ger gurkmeja dess färg.

Industriellt
Gurkmeja är råvara för färgämnen som används för industriell färgning av läder, papper och trä.

Livsmedel

Växtens jordstam (rhizom) kokas, torkas och mals till ett gult pulver som är vanligt som krydda i indisk matlagning.

Gurkmejans smak är svagt bitter, aningen skarp och påminner lite om ingefära. Den används sällan ensam och gör sig bäst som ingrediens i curry. Det är gurkmeja som ger en del currysorter deras skarpt gula färg.

Gurkmeja används även som billig utdrygning (förfalskning) av det mycket dyra äkta saffranet ("indisk saffran"). Det är också vanligt i färsk form i thailändsk matlagning, som i gurkmejasoppa.

När gurkmeja används som livsmedelstillsats ges den E-numret E 100, det aktiva ämnet är kurkumin.

Senap och worcestershiresås innehåller ofta gurkmeja.

Medicinskt
Som naturmedel används gurkmeja för behandling av hudproblem, inflammationer, leversjukdomar, matsmältningsproblem, menstruationssmärtor. Vetenskapligt stöd för att gurkmeja skulle ha sådana effekter saknas dock.

Historia
Gurkmeja härstammar från Sydostasien. Den största producenten är Indien, men den odlas även mycket i Australien, Indonesien, Iran, Kina, Kiribati, Peru, Sri Lanka, Taiwan samt på sina håll i Afrika.

Plantan hämtades troligen till Europa av Marco Polo (1254–1324). I sin bok En beskrivelse av världen omtalar han plantan som "en frukt som liknar saffran".

Noter och referenser

Ingefärsväxter
Kryddväxter
Livsmedelsfärgämnen
Mat och dryck i Indien
Färgväxter
Färgämnen och pigment
Gu Växtindex
Cayennepeppar

Cayennepeppar, eller kajennpeppar, är samlingsnamn för en grupp sorter inom arten spanskpeppar (Capsicum annuum). Gruppen är uppkallad efter staden Cayenne i Franska Guyana och dess frukter är populära som krydda i latinamerikansk och österländsk mat. Ämnet som ger den heta smaken kallas capsaicin, och scoville-nivån är ofta kring 27 000 (hos ett svenskt varumärke märke mellan 20 000 och 30 000).

Referenser

Chilipeppar
Normerat rum

Normerat rum är ett matematiskt begrepp inom linjär algebra och  topologi.

Ett normerat rum är inom matematiken ett vektorrum på vilket det finns definierat en norm. Varje normerat rum är även ett metriskt rum, däremot är omvändningen inte sann, det finns metriska vektorrum vars metrik inte ges av en norm.

Ett seminormerat rum är ett vektorrum med en definierad seminorm.

Likartat är alla inre produktrum normerade rum, men alla normerade rum är inte inre produktrum. Dock, om normen uppfyller parallellogramlagen så kan man definiera en inre produkt via polarisationsidentiteten och göra det normerade rummet till ett inre produktrum.

Se även 
 Metriskt rum
 Banachrum 
 Inre produktrum
Sindre

Sindre, ibland även kallad Eitre, är i nordisk mytologi en av de smideskickliga dvärgar som lever under trädet Yggdrasil. I sällskap med bland andra brodern Brokk är Sindre en av de så kallade Ivaldesönerna.

Enligt "Skaldskapens språk" i Snorres Edda skapade Sindre och Brokk gemensamt gudinnan Sifs guldhår, Frejs skepp Skidbladner och Odens spjut Gungner. När dessa var tillverkade slog Loke vad om sitt huvud med Brokk om att Sindre aldrig skulle kunna uppnå lika sköna ting på egen hand. Trots att Loke fick en fluga att sticka Brokk svårt tre gånger lyckades Brokk hålla liv i härden så att Sindre kunde färdigställa galten Gyllenborste, guldringen Draupner och hammaren Mjölner. Där börjar en lång historia som mynnar i att Oden får Draupner och Gungner, Frej får Skidbladner och Gyllenborst och Tor får Mjölner samt guldhåret åt sin fästmö Siv. Sålunda vann Brokk vadet.

Dvärgar i nordisk mytologi
Maorier

Maorierna är Nya Zeelands urinvånare och en polynesisk folkgrupp. Cirka 400 000 av landets invånare är maorier (cirka 10 procent). Maoriernas språk, maori, blev 1987, tillsammans med engelska, ett officiellt språk. De flesta på Nya Zeeland har maorier i släkten.

Ordet māori betyder "vanlig" eller "normal" (kognat med ordet moriori på moriori) och förekommer i många ord, exempelvis wai māori, som betyder sötvatten, dricksvatten eller vanligt vatten, till skillnad från saltvatten. 

Numera kallar sig många istället tangata whenua, landets folk.

Historia

Maoriernas ankomst till Nya Zeeland 
Maorier är ett polynesiskt folk som från 800-talet eller 1200-talet och framåt i omgångar invandrade från Sällskapsöarna. De första invandrarna livnärde sig övervägande på insamling och jakt på öns talrika fågelarter, av vilka de flygoförmögna moafåglarna är mest kända. Samtliga arter moafåglar hade utrotats på 1600-talet.

En andra invandringsvåg kom möjligen på 1300-talet, varvid den så kallade klassiska maorikulturen utformades. Näringsfånget omfattade, förutom jakt, odling av sötpotatis och taro samt fiske. Byarna var befästa, och krigföring och möjligen kannibalism var karakteristiska inslag i kulturen. Deras krigsdans haka används idag av Nya Zeelands rugbylandslag. Den materiella kulturen präglades av rik ornamentering av till exempel hus och kanoter, och tatueringskonsten var högt utvecklad. Samhället, som var starkt hierarkiskt, var indelat i ett antal bilaterala klaner (hapū) med var sin hövding (rangatira). Hövdingen (och hans inneboende kraft, mana) representerade klanen och dess äganderätt till marken.

Under brittiskt styre 
Den brittiska koloniseringen av Nya Zeeland under 1830- och 1840-talen ledde till konflikter kring jordägande, och även om den brittiska regeringen skrev på Waitangifördraget 1840, som skulle tillförsäkra maorierna rätten till sitt land, hade väpnade konflikter under 1860-talet till resultat att britterna konfiskerade drygt 40 procent av maoriernas land. Vid britternas ankomst fanns cirka 150 000 maorier, men vid sekelskiftet 1900 hade krig och sjukdom reducerat deras antal till 42 000.

Senare år 
På 1970-talet hade siffran stigit till cirka 240 000, och sedan 1960-talet pågår ett målmedvetet återupplivande av maorikulturen med tyngdpunkt på frågor kring landrättigheter och utbildning på maorispråket. Sedan sent 1900-tal har en mängd maori-ord kommit att integreras i nyzeländsk engelska. I slutet av 00-talet var knappt 8 av 1000 ord i dagstidningstext maori-ord, medan antalet 2019 var cirka 35 per 1000 ord.

Se även 
Pākehā

Referenser

Externa länkar 
 Heritage New Zealand - Maori Heritage

Nya Zeelands samhälle
Fyrishov

Fyrishov är en badanläggning och idrottsarena i Uppsala. Arenan ligger i stadsdelen Svartbäcken i Uppsala. Här finns event- och sporthallar, simhall med hopptorn, relax och äventyrsbad. Här finns även Friskis&Svettis. Fyrishov är bland annat hemmaplan för volleybollaget Uppsala VBS, handbollslaget Uppsala HK, fäktklubben Upsala Fäktning och simsällskapet Upsala SS. Postkodkampen har spelats in på utebadet och arenan fungerar också som konsertlokal.

Fyrishov har drygt 1.6 miljoner besök årligen.

Historia
Under 1700-talet låg det en badplats kallad Lerviken vid den plats där Fyrishov idag är beläget. 1796 grundades Upsala Simsällskap, förmodligen som världens äldsta simsällskap. 1857 byggdes ett kallbadhus vid Eddaspången. På platsen fanns ett hopptorn som flitigt brukades av akrobaterna Lars Fredrik Isander och Anders Fredrik Mollberg, som kom att namnge simhoppen Isanderska hoppet respektive Mollbergska hoppet. Badhuset bestod till 1924. 

I juli 1925 invigdes det första fyrisbadet på den plats där Fyrishov idag är beläget. Badet ägdes av kommunen men drevs av Upsala Simsällskap som också byggde en läktare med plats för 1000 åskådare på Fyrisåns strand. 1959 invigdes den bassäng som idag står i simhallen. 1967 byggdes Idrottens hus eller Fyrishallen i anslutning till bassängen. Idrottsanläggningen innehöll idrottshallar för flera olika sporter. 1991 invigdes Fyrishov som en komplett sport-, bad- och rekreationsanläggning efter flera stora till- och ombyggnationer. Ett tak byggdes över friluftsbassängen som dessutom kompletterats med äventyrsbad, relaxbad och en restaurang. Badanläggningen byggdes också ihop med Fyrishallen. 2013 invigdes fyra nya multihallar i Fyrishov.

Sporthallar
Det finns specialutrustade hallar för
Gymnastik
Judo
Tyngdlyftning
Bowling
Fäktning

Två fullstora hallar med läktare för bland annat volleyboll, handboll, innebandy och basket.

Handboll och volleyboll spelas företrädesevis i B-hallen (en läktare) medan basket och innebandy vanligtvis spelas i A-hallen (två läktare). A-hallen har en publikkapacitet på drygt 2 500 sittande åskådare.

Sporthallen på Fyrishov kallades tidigare för Fyrishallen.

Simhallsdelen

Huvudbassängen i Fyrishov är 50×25 meter. Det är samma bassäng som tidigare hade namnet Fyrisbadet, men som då var en utomhusanläggning, innan den byggdes om till inomhushall år 1990-1991 då Fyrishov bildades.

Svenska mästerskapen i simning avgjordes i simbassängen år 2006 (kortbana) och 1991 (långbana). Dessutom avgjordes SM i samma bassäng år 1959 och 1960 då den var en utomhusbassäng. Fyrishov är hemmaarena för Uppsala Simsällskap.

Utöver huvudbassängen finns det ett utomhusbad och ett äventyrsbad, samt gymverksamhet.

Referenser

Externa länkar
 Fyrishov

Badhus i Sverige
Sportanläggningar i Uppsala
Äventyrsbad i Sverige
Nöjen i Uppsala
Arenor i Sverige
Pellefant

Pellefant är en av Rune Andréassons  seriefigurer och huvudfigur i serien med samma namn. Seriefiguren är en liten blå leksakselefant med enormt stort självförtroende. Den publicerades i en egen tidning 1965–1992.

Historik
Redan på 40-talet skrev Andréasson boken Pellefant i Gottlandet, som 1954 slutligen kom ut i tryck. Figuren hade egen serietidning 1965–1992. Williams förlag gav ut tidningen till och med 1974. Winthers gav ut tidningen första halvan av 1975, varefter Williams förlag tog tillbaka titeln och fortsatte utgivningen till mitten av 1976. Under andra halvan av 1976 stod Semic Press som utgivare, medan tidningen kom ut på Atlantic förlag från 1977 och fram till tidningens nedläggning 1992.

 Andréasson lämnade tidigt över både tecknandet och manusförfattandet till andra, i samband med att han började arbeta med sin nya film- och seriefigur Bamse. De som tog över var Gösta Gummesson och dansken Gil Johansen, men även Georges Bess.

Figurer
Pellefant är en liten blå leksakselefant, dryg, självgod och envis, inte helt olik Karlsson på taket. Hans förmåga att ofta handla först och tänka sedan innebär att Pellefant ständigt hamnar i besvärliga situationer, något han aldrig inser själv eftersom han ser sig själv som bäst i världen på allt. Med sitt rysligt starka snabel-trumpetande, knakelibraklåten, klarar han dock upp en hel del besvärliga situationer.

Pip är en liten mus som är Pellefants kompis och en ofta räddande ängel som kan jämföras lite med Benjamin Syrsa.

Filur var från början en liten ond trollkarl som oftast misslyckades med sina trollkonster. Efter att dansken Gil tagit över det mesta arbetet för Pellefant blev han dock med tiden snällare och snällare. Till slut blev han antingen en gnabbig retkompis till Pellefant och Pip eller en genuint vänlig figur som ibland bjuder in Pellefant och Pip på saftkalas, till det lilla slottet där han bor. Han har en moster som han i Andréassons version anser vara en skam för familjen, eftersom hon är så snäll.

Lakritstrollet är en storväxt och trögtänkt figur med svart päls som ofta hittar på busstreck och hyss; det är Filurs kompanjon men vanligen hårt utnyttjad av denne. Lakritstrollet försvann strax efter att Andréasson lämnat ifrån sig serien.

Andra leksaker – Pellefant och Pip bor i ett hus tillsammans med en handfull andra leksaksfigurer, bland annat en cowboydocka, en flickdocka och en leksakshund.

Referenser

Externa länkar 
 Seriewikin om Pellefant

Svenska seriefigurer
Svenska serier
Fiktiva elefanter
Seriefigurer introducerade 1954
Injektion

Injektion kan syfta på:

Injektion (medicin) – applicera medicin, drog eller annat ämne inuti kroppen inom medicin
injektion (halvledare) – en elektronisk process i en halvledare
 Injektion – en matematiska funktionen, se injektiv

Se även
 Bränsleinsprutning – sprutar in bränsle i den luft som strömmar in i en förbränningsmotor
 Dieselinjektor –  insprutningssystemet i dieselmotorn
SNVF

SNVF, står för:

Singapore Naval Volunteer Force
Sistema Nacional de Vigilancia Fitosanitaria
Southwestern Nevada Volcanic Field
Statens naturvårdsfond
Stree Niketh Vanitha Federation
Svenska Narkomanvårdsförbundet
Syndicat national des vétérinaires français
Socialt arv

Sociala arvet är ett uttryck myntat av barnpsykiatrikern Gustav Jonsson vid Barnbyn Skå utanför Stockholm. Han kunde visa att de barn som vårdades där oftast hade föräldrar som haft eller fortfarande hade sociala svårigheter, vilka således gick "i arv".

Externa länkar
 Barnbyn Skå Historia och Metod

Sociologi
Medicinsk etiologi
Socialvetenskapliga forskningsrådet

Socialvetenskapliga forskningsrådet, myndighet i Sverige som inrättades 1990 med uppgiften att stödja grundforskning inom socialvetenskap och socialpolitik. Myndigheten uppgick den 1 januari 2001 i Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap (FAS).

Ej längre existerande svenska statliga myndigheter
Svenska statliga myndigheter bildade 1990
Svenska statliga myndigheter upplösta 2000
Squires extrakt

Squires extrakt var en patentmedicin som lanserades på 1840-talet av den engelske apotekaren Peter Squire. Preparatet innehöll cannabis och ansågs främst påskynda värkarbetet vid förlossningar. Medicinen påstods också i likhet med den tidens övriga patentmediciner hjälpa mot aptitlöshet, sömnsvårigheter, migrän, ofrivilliga ryckningar, hosta och menssmärtor. Dessutom skulle den kunna användas vid behandling av morfinister och alkoholister.

Källor

Patentmedicin
Cannabis i Storbritannien
SKL

SKL kan syfta på:

 Statens kriminaltekniska laboratorium – tidigare (1964–2015) namn på Sveriges kriminaltekniska verksamhet Nationellt forensiskt centrum
 Sveriges Kommuner och Landsting – tidigare (2007–2019) namn på arbetsgivar- och medlemsorganisationen Sveriges Kommuner och Regioner
 Sveriges Kvinnolobby – organisation inom svensk kvinnorörelse (tidigare Samverkansforum för kvinnor i Sverige (1997–2000))
 Seekriegsleitung – överkommando för tyska flottan under första och andra världskriget
 Suomen Kennelliitto – finska namnet för Finska Kennelklubben
Nationellt forensiskt centrum

Nationellt forensiskt centrum (NFC) är en avdelning i Polismyndigheten. Polisens nationella forensiska centrum utför forensiska undersökningar. Avdelningen ansvarar  för den forensiska processen inom Polismyndigheten, från kriminaltekniska platsundersökningar, laborativ verksamhet och it-forensik till forensiska expertutlåtanden i brottmål. NFC har tolv driftställen. Det största laboratoriet finns i Linköping. Övriga driftställen är Borås, Göteborg, Halmstad, Kristianstad, Malmö, Stockholm, Sundsvall, Umeå, Uppsala, Växjö och Örebro.

Historia
Innan den 1 januari 2015 hette NFC Statens kriminaltekniska laboratorium (SKL). Den 1 januari 2015 bildas Nationellt forensiskt centrum som en nationell avdelning inom den nya Polismyndigheten. NFC bildades av tidigare SKL, Statens kriminaltekniska laboratorium, och de tidigare tekniska rotlarna i Stockholm, Göteborg och Malmö. Statens kriminaltekniska anstalt (SKA) bildades 1939 som en institution som samlade laboratorieverksamhet med de verksamheter som sedan tidigare fanns vid Centralbyrån för fingeravtryck i Stockholm och Stockholmspolisens signalementsbyrå. Harry Söderman ("Revolver-Harry") blev SKA:s förste föreståndare, och ledde verksamheten fram till 1953. SKA bytte 1964 namn till Statens kriminaltekniska laboratorium (SKL). 1975 etablerades verksamheten vid SKL i Linköping.

Referenser 
Statens kriminaltekniska laboratorium i Nationalencyklopedins nätupplaga

Noter

Externa länkar 
 Officiell webbplats
 NFC:s tidning Kriminalteknik

Myndigheter under svenska Justitiedepartementet
Svenska statliga polismyndigheter
Brottsutredning
Rikspolisstyrelsen
Takbīr

Allahu akbar (arabiska, الله أكبر), "Gud är störst",  är ett uttryck som på arabiska kallas takbir (تَكْبِير) (lingvistiskt 'takbīr') och är en vanlig fras som används av muslimer. 

Frasen används dagligen som inledning till böneutropet från moskén vid tidebönerna som förrättas fem gånger om dagen och ingår även som del i tidebönen. 

Irans och Iraks flaggor bär inskriften Allahu akbar.

Historiskt användes uttrycket av profeten Muhammed som ett stridsrop vid slaget vid Badr. 

Takbīr ingår i en mängd andra olika sammanhang, till exempel för att understryka rädsla eller oro, för att uttrycka glädje eller framgång eller för att uttrycka fast beslutsamhet (speciellt i politiska sammanhang).

Etymologi 
Allah är det arabiska ordet för Gud. Roten till verbet "akbar" är "k-b-r" (ك,ب,ر), och takbīr (تَكْبِير) är infinitiv (maṣdar) av verbform II. Kabir betyder stor, mäktig, enorm, allvarlig, äldre och akbar betyder större, överlägsen, mäktigare, störst. Allahu akbar är en förkortad form av den arabiska frasen Allahu akbar min kulli shay, som betyder "Gud är större än allt", det vill säga att Gud är störst. Baserat på hadither betyder takbir att "Gud är större än det Han beskrivs med".

Ordet akbar fungerar som adjektiv i en kompareringsgrad som kallas elativ. Den förekommer inte i svensk adjektivböjning. Akbar är i elativ komparationsgrad för adjektivet kabīr.

Se även 
 Insha'Allah, "Om Gud vill"
 SAW, "Guds frid och välsignelser vare med honom"

Referenser 

The Week

Allah
Ord och fraser på arabiska
Islamiska termer
Smittskyddsläkare

I Sverige planerar, organiserar och leder en smittskyddsläkare smittskyddet i sin region. Bland annat följer smittskyddsläkaren smittskyddsläget i regionen, och lämnar allmänheten råd och upplysningar i smittskyddsfrågor. Vederbörande utses normalt av regionens hälso- och sjukvårdsnämnd (eller den nämnd som har motsvarande ansvar).

Allmänfarliga och andra anmälningspliktiga sjukdomar
Om en läkare upptäcker eller får goda skäl att misstänka att en patient är smittad av en anmälningspliktig sjukdom, så ska läkaren anmäla detta till bland annat sin regions smittskyddsläkare. Även veterinärer har viss liknande anmälningsplikt. I normala fall ska smittskyddsläkaren inte vidare behöva befatta sig med det enskilda vårdärendet.

Om sjukdomen också är allmänfarlig, och patienten inte följer de anvisningar om exempelvis undersökning, information eller behandling som läkaren med stöd av lagen meddelar patienten, och läkaren inte bedömer att vederbörande enkelt kan få patienten att ändra beteende, så skall dock även detta anmälas till smittskyddsläkaren. Å andra sidan kan också patienten till smittskyddsläkaren överklaga den behandlande läkarens anvisningar om förhållningsregler, om dessa enligt patienten är onödigt långtgående. Om smittskyddsläkaren bedömer att patienten inte följer sådana förhållningsregler, och därmed utsätter andra för påtaglig risk för smitta, så kan vederbörande hos förvaltningsdomstol begära att tvångsåtgärder vidtas mot patienten. I akuta fall har smittskyddsläkaren också möjlighet genomdriva omedelbar tvångsisolering av patienten utan att invänta förvaltningsrättens beslut, men måste då skyndsamt underställa rätten detta beslut. Likaså kan smittskyddsläkaren mot patientens vilja informera patientens närstående om dess allmänfarliga smitta, om både vederbörande och den behandlande läkaren anser att detta är nödvändigt.

Smittspårning
En behandlande läkare som upptäcker eller misstänker att en patient har en smittspårningspliktig sjukdom skall normalt på egen hand verkställa smittspårning, utan någon anmälan om detta till smittskyddsläkaren.

I vissa fall kan eller skall smittskyddsläkaren emellertid ta över ett smittskyddsärende, eller utse en person att i vederbörandes ställe utföra smittspårningen. Detta kan gälla, om smittspåraren inte bedömer sig kunna utföra smittspårningen, eller om smittskyddsläkaren bedömer att tillräcklig smittspårning inte utförs. Likaså skall smittspåraren underrätta smittskyddsläkaren om patienten vägrar att medverka vid smittspårningen.

Anmärkningar

Se även
Smittskyddslagen

Referenser 

Yrken inom hälso- och sjukvård
Smittskydd
FXTAS

FXTAS, Fragile X-Associated Tremor and Ataxia Syndrome, är en neurodegenerativ sjukdom som drabbar personer över 50 år. Det är ovanligt att kvinnor drabbas. Tidigare fick många män diagnoser som normalt åldrande, Parkinsons sjukdom, senil demens eller Alzheimers sjukdom eftersom symptomen är liknande, det vill säga balanssvårigheter, skakningar och demens vilka förvärras med åren. Personer med FXTAS har inte samma intellektuella eller rörelsehandikapp som är vanligt hos fragil X-syndromet.

Forskare vid National Institutes of Health i USA var de första att identifiera sjukdomen och länka den till förändringar i FMR1-genen, som är samma gen som ger sjukdomen Fragil X-syndromet.

FXTAS, som liknar Parkinsons sjukdom, är en neurodegenerativ sjukdom, vilket innebär sönderfall av nervceller i hjärnan. Forskarna räknar med att en man på 3000 riskerar att utveckla sjukdomen.

Referenser 

Neurodegenerativa sjukdomar
Det sociala arvet

Det sociala arvet är en svensk dokumentärfilm som hade biopremiär i Sverige den 2 april 1993. Det är den näst sista av fyra filmer i den så kallade modstrilogin (Dom kallar oss mods, Ett anständigt liv). Trilogin avslutas med kortfilmen Epilog som handlar om Kenneth "Kenta" Gustafssons död.

Filmen regisserades av Stefan Jarl som också stod för manus, medan Per Källberg stod för foto.

Handling
Jarl besöker Gustav "Stoffe" Svenssons grav och ställer sig frågan: "Hur har det gått för modsens barn? Blev de som sina föräldrar - missbrukare?" Han vill ha kontakt med Lenas och Stoffes son - Janne - men varnas per telefonsvarare av Lena att inte söka upp Janne för att vara med i filmen och blir kallad "snuskhummer". Jarl får kontakt med andra av modsens barn: Kentas son Patric och Jajjes dotter Carina. Patric vill syssla med affärer i framtiden och Carina söker tryggheten i ett lugnt liv.

Kenta och Eva flyttar till Hallabro och startar en skämtartikelbutik, men affärerna går dåligt. Det visar sig att Janne, som är fosterhemsplacerad, arbetar på en verkstad i närheten och Jarl och Kenta åker dit för att träffa honom, men Lenas varning ringer i Jarls öron och Jarl går aldrig in i verkstaden för att träffa Janne, trots tjat från Kentas sida. Kenta flyttar snart tillbaka till Stockholm igen.

Frågan hur det gått för modsens barn måste Jarl svara på i slutet av filmen: "Det har gått bra". Titeln Det sociala arvet kommer från en rapport av barnpsykiatrikern Gustav Jonsson (Skå-Gustav), och i början av filmen syns delar av Gustavs text medan kameran zoomar in på de tre orden: det sociala arvet.

I filmen görs ett antal tillbakablickar på de två föregående filmerna.

Musik i filmen
Fläskkvartetten gjorde filmmusiken till filmen.
Till the Day I Die 
She's So Shy 
Swamp Blues 
Jannelåten, kompositör och text Gustav "Stoffe" Svensson, sång Gustav "Stoffe" Svensson  
Hallabroflytten, kompositör och text Kenneth "Kenta" Gustafsson, sång Kenneth "Kenta" Gustafsson 
Hem igen, kompositör och text Kenneth "Kenta" Gustafsson, sång Kenneth "Kenta" Gustafsson

Källor

Fotnoter

Externa länkar

Svenska filmer 1993
Filmer i regi av Stefan Jarl
Svenska dokumentärfilmer
Blekinge på film
Svenska 1990-talsfilmer
Homat el Diyar

Homat el Diyar (ar:حُمَاةَ الدِّيَار, sv: Hemlandets försvarare) är Syriens nationalsång. Texten skrevs av Khalil Mardam Bey (1895-1959) och musiken av Mohammed Flayfel (1899-1985), som också skrev Palestinas nationalsång Biladi, liksom många andra kända arabiska folksånger. Homat el Diyar antogs 1936, då Syrien fortfarande var fransk koloni.
Under Förenade arabrepublikens existens 1958-1961 användes Walla Zaman Ya Selahy (O, mitt vapen!) som nationalsång, men efter unionens upplösning återtogs Homat el Diyar.

Externa länkar 
Syriens nationalsång på YouTube

Nationalsånger i Asien
Kultur i Syrien