kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Douglas (ätt)

Douglas, skotsk uradel och klan, känd sedan 1174. Ätten är också grevlig svensk adelsätt med nr 19 bland grevar på Sveriges Riddarhus. Huvudmannagrenen för ätten lever i Tyskland.

Ätten Douglas i Sverige
Den svenska grenen härstammar från Robert Douglas, som gick i svensk tjänst på 1620-talet och blev friherre 1651 och upphöjdes till greve 1654, men redan tidigare hade andra medlemmar av ätten tjänstgjort inom svenska armén.

Ätten Douglas i Estland
Medlemmar av den svenska grenen blev också medlemmar i det estländska ridderskapet, och fick introduktion på Riddarhuset i Reval år 1784. Denna gren utdog år 1826.

Kända medlemmar av den skotska ätten Douglas
 James Douglas, lord av Douglas (död 1330) skotsk militär
 Archibald Douglas, 4:e earl av Douglas (död 1424), skotsk militär
 Archibald Douglas, 5:e earl av Douglas (död 1439), skotsk militär och regent
 Archibald Douglas, 5:e earl av Angus (död 1514), skotsk militär och styresman
 Gavin Douglas (1474–1522), skotsk skald och biskop
 Archibald Douglas, 6:e earl av Angus (död 1557), skotsk regent
 James Douglas, 4:e earl av Morton (1520–1584), skotsk regent
 George Douglas (död 1636), engelsk diplomat och militär i svensk tjänst
 William Douglas, 1:e hertig av Queensberry (1637–1695), skotsk politiker

Kända medlemmar av den svenska ätten Douglas

Archibald Douglas (1883–1960), svensk arméchef
Gustaf Douglas (1938–2023), affärsman, en av ägarna till Securitas AB
Gustav Otto Douglas (1687–1771), greve, militär, adel i estländska Riddarhuset
Ludvig Douglas, svensk utrikesminister, landshövding och riksmarskalk
Robert Douglas, (1611–1652) stamfar för den svenska ätten, greve 1654
Walburga Habsburg Douglas (ingift), svensk riksdagsledamot

Stamtavla i urval
Robert Douglas, (1611–1662) stamfar för den svenska ätten, greve 1654
Gustaf Douglas (1648–1705), greve, landshövding
Vilhelm Douglas (1683–1763), greve, generalmajor
Vilhelm Otto Douglas (1721–1776), greve, hovmarskalk
Carl Vilhelm Douglas (1754–1816), greve, överstelöjtnant
Vilhelm Christoffer Robert Douglas (1784–1844), greve, överste
Carl Douglas (1824–1898), greve, badensisk kammarherre
Ludvig Douglas (1849–1916), greve, utrikesminister, landshövding och riksmarskalk
Robert Douglas (1880–1955), greve, kammarherre och fideikommissarie
Archibald Douglas (1883–1960), greve, arméchef
Carl Douglas (1908–1961), greve, jurist och diplomat
Gustaf Douglas (1938–2023), greve, finansman, grundare av Securitas AB, gift med Elisabeth Douglas
Carl Douglas (född 1965), greve, finansman och dykare
Eric Douglas (född 1968), greve och finansman
Archibald Douglas (1910–1992), greve, kammarherre och direktör
Archibald Douglas (född 1949), greve, gift med Walburga Habsburg Douglas, svensk riksdagsledamot
Carl Douglas (1888–1946), greve, ryttmästare, kammarherre, godsförvaltare
Gustav Otto Douglas (1687–1771), greve, militär, adel i estländska Riddarhuset

Källor

Externa länkar
Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften Estland - adelsätter i estländska Riddarhuset
Albu herrgård (Alp) i Estland

Svenska grevliga ätter
Baltisk adel
Drummond (klan)

Drummond är en skotsk klan. Namnet är "Druimeanach" på modern skotsk gaeliska.

Fiktiv person med efternamnet Drummond
Hugh "Bulldog" Drummond, äventyrshjälte i Cyril McNeiles romaner från 1920-talet.

Skotska släkter
Eketrä

Eketrä är en adelsätt ur den svenska uradeln.

Den adlades 1607 och utslocknade på svärdssidan 1893.

Källor
Elgenstiernas ättartavlor
Släkt och Hävd 1989 del 1 sid 68-70.

Externa länkar
 www.adelsvapen.com - Eketrä nr 137

Svenska adelsätter
Elgenstierna

Elgenstierna är en svensk adelsätt, som består av två besläktade grenar.

Ättens stamfader är kyrkoherden Canutus Andreæ (död 1651) i Norrahammars församling som var far till borgaren i Jönköping Israel Knutsson, som enligt Anreps ättartavlor kallade sig Elg och var gift med en Catharina Struuf. Deras son Peter Elg var kapten, och adlades år 1719 med namnet Elgenstierna samt introducerades på nummer 1618. Peter Elgenstierna var gift med änkan Catharina Pahl, bördig från Lübeck såsom dotter till rådmannen i Stockholm Johan Pahl samt släkt med den Hans som adlades Pahl. Elgenstierna fick med henne bara ett barn, Johan Magnus, som avled i barnaåren. När Peter Elgenstjerna avled 1733 slöt han därmed sin ätt.

Catharina Pahl hade tidigare varit gift med överpostinspektör Ambjörn Ulf, vars son i dennes tidigare gifte adlades med namnet Ulfhielm. Sonen i äktenskapet med Catharina Pahl, Johan Wilhelm, adlades samtidigt som sin halvbror kaptenen Peter ovan med namnet Elgenstierna, och introducerades på samma nummer 1618. Johan Wilhelm Elgenstierna till Torpunga och Ekensberg var överste och gift två gånger. Ätten fortlever med barn i andra äktenskapet, med Anna Christina Wattrang född i adliga ätten Wattrang vars mor var en Anrep som var ättling till Johan Graan och Bureätten. Två döttrar gifte sig Bure, och en dotter gifte sig med prosten Jonas Blom.

Ätten delades sedan i två grenar. Den äldre grenen härstammar från major Carl Gustaf Elgenstierna till Wibynäs och hans hustru Christina Cederstedt vars mor var en Ehrenhielm. Den yngre grenen härstammar från dennes bror Magnus Reinhold Elgenstierna i dennes äktenskap med Christina Catharina Grass. sistnämnda makar blev föräldrar till titulärprofessorn överläkaren Nils Wilhelm Elgenstierna som gifte sig med en dotter till bergsrådet Jonas Cederstedt och Johanna Christina Benzelstierna, och expeditionssekreteraren Carl Magnus Elgenstierna, gift med en annan dotter till Jonas Cederstedt och Johanna Christina Benzelstierna. En sonson till den senare var genealogen Gustaf Elgenstierna.

Källor 
 Gabriel Anrep, Svenska adelns Ättar-taflor, volym 1–4
 Svenskt biografiskt lexikon, Stockholm 1950
 Riddarhusets ätt- och vapendatabas

Svenska adelsätter
Bureätten
Engman

Engman är ett efternamn som 2007 bars av 3 356 personer i Sverige, sannolikt tillhörande flera olika släkter utan inbördes samband. 

Bland bärarna finns en prästsläkt i Uppsala län. Den förste med säkerhet kände släktmedlemmen var Karl Engman, skomakarmästare i Uppsala på 1700-talet.

Kända personer med namnet Engman
Barbro Engman, politiker
Gary Engman, journalist, programledare och redaktör
Gerd Engman, politiker
Gustaf Adolf Engman, konstnär
Göran Engman, skådespelare
Helena Engman, kulstötare
Max Engman, historiker och professor
Per Engman, hemmansägare och riksdagsman
Peter Engman, skådespelare
Pär Engman, musiker
Rune Engman, grundare av Enea

Källor

Svenska efternamn
Eosander

Eosander, prästsläkt som härstammar från Östergötland genom äldste kände stamfader Magnus, kyrkoherde i Åsbo socken, nämnd cirka 1550. Dennes son Nicolaus Magni Eosander (-1606), kyrkoherde i Skällvik, antog släktnamnet.

Två släktgrenar har blivit adlade med namnen Lillieroot och Göthe.

Bland släktmedlemmarna märks Nils Eosander och dennes son Johann Friedrich Eosander von Göthe.

Litteratur
Anon., "Eosander, släkt", Svenskt biografiskt lexikon, bd 14, s. 6.

Svenska släkter
Prästsläkter
Fahlander

Fahlander, eller Falander, är ett svenskt släktnamn som aktuellt bärs av 316 personer i Sverige (januari, 2012).

Prästsläkt 
Fahlander är en prästsläkt i Dalarna. Stamfadern hette Laurentius Andreae Fahlander Cuprimontanus och var kyrkoherde i Malung på 1600-talet. Från Laurentius stammar adelsätten Edelstam och från Laurentius bror Mathias stammar adelsätterna Tigerstedt och Wasastjerna.

Referenser

 Ekström, Gunnar, 1893-1990. - Västerås stifts herdaminne 2:1, 1600-talet. - 1971
 Alström, O.C., Fahlander–Edelstam. Biografiska anteckningar. Östersund 1895.
 Elgenstierna, G. Den introducerade Svenska Adelns ättartavlor, del II, s. 392.
 Elgenstierna, G. Den introducerade Svenska Adelns ättartavlor, del VIII, s. 287 och 685.
 Szabad, C. Supplement till Den introducerade Svenska Adelns ättartavlor, del 1, s. 261 f.
 Szabad, C. Supplement till Den introducerade Svenska Adelns ättartavlor, del 2, s. 864, 993 och 1042.

Webbkällor
 https://web.archive.org/web/20120213164112/http://svenskanamn.alltforforaldrar.se/statistik/sverige

Svenska släkter
Laurentius Andreae Fahlander Cuprimontanus

Laurentius Andreae Fahlander (Phalander) Cuprimontanus, född ca 1580 i Stora Kopparbergs socken, död 6 feb 1665 i Malungs socken, var en svensk prost och kyrkoherde.

Biografi 
Fahlander i prästsläkten Fahlander gick troligen i Västerås skola och lär ha läst i Uppsala från och med år 1599. Från år 1606 var Fahlander i Wittenberg och den 5 mars 1608 var han, under ledning av preses Johannes Slekerus, respondent i Rostock på skriften "De materia forma et fine". Samma år blev han prästvigd och förordnad som kaplan i Stora Kopparberget. 1624 utnämndes Fahlander till kyrkoherde i Malungs socken där han stannade till sin död. År 1626 var Fahlander riksdagsman. Fahlander kallades 1639 till vice praepositus i Västerdalarna och blev före 1642 ordinarie prost i Bärke kontrakt som omfattade Västerbergslagen och Västerdalarna.

Från Laurentius Andreae Fahlander stammar adelsätten Edelstam.

Familj 
Fahlander var son till skrädaren Anders Persson på Falan. 

Fahlander var gift första gången senast 1614 med N.N. Vallensdotter (död 1653) och andra gången 1654 med okänd. I första äktenskapet föddes bl.a. sonen Andreas Laurentii Fahlander (1614–1682) som även han var kyrkoherde i Malung.

Källor 

 Ekström, Gunnar, 1893-1990. - Västerås stifts herdaminne 2:1 1600-talet. - 1971. Sid. 559 f. 
 Hülphers, Abraham Abrahamsson, 1734-1798. - Dagbok öfwer en resa igenom de, under Stora Kopparbergs höfdingedöme lydande lähn och Dalarne år 1757. Af Abr. Abrah:son Hülphers. Wästerås, tryckt hos Joh: Laur: Horrn på desz förlag. 1762. Sid. 269.

Män
Personer under stormaktstiden
Avlidna 1665
Edelstam

Edelstam är en svensk adelsätt som tidigare hette Fahlander.

Stamfader för ätten är malmskrädaren i Stora Kopparbergs socken Anders Persson som var far till Laurentius Andreae Fahlander Cuprimontanus, kyrkoherde i Malungs socken, som levde på  1600-talet. Hans ättlingar var järnbruksägare i Stora Kopparberget och Grangärde. Lars Fahlander gifte sig med Anna Maria Trotzig, och blev far till Per Fahlander som var bruksägare av Björknäs glasbruk. Med sin hustru Anna Christina Engström, dotter till bergsrådmannen Olof Engström vid Stora Kopparberg, blev Per Falander far till Gustaf Fahlander som 1809 adlades med namnet Edelstam och introducerades samma år på nummer 2195. Släkten adlades innan 1809 års regeringsform trädde i kraft.

Denne Gustaf (Fahlander) Edelstam var överste i armén och landshövding i Västerbotten. Han var gift med Carolina Agatha Holmström, dotter till överstelöjtnant Fredrik Holmström, och från dem utgår den adliga ätten.

Till släkten hör ambassadörerna Harald Edelstam och Axel Edelstam samt hovjägmästaren Fritz Edelstam.

Personer med namnet Edelstam

Alfabetiskt ordnade
 Axel Edelstam, flera personer
 Axel Edelstam (diplomat)
 Axel Edelstam (jurist)
 Carl Edelstam
 Carl Fabian Edelstam
 Ernst Edelstam
 Fabian Edelstam, flera personer
 Fabian Edelstam (hovman)
 Fabian Edelstam (jurist)
 Fritz Edelstam
 Gustaf Edelstam
 Gustaf Jakob Edelstam
 Harald Edelstam
 Henrik Edelstam
 Otto Edelstam

Kronologiskt ordnade
 Gustaf Edelstam (1764–1825), överste och landshövding
 Fabian Edelstam (1803–1857), lagman
 Gustaf Jakob Edelstam (1831–1892), ämbetsman och landshövding
 Carl Fabian Edelstam (1832–1897), jurist, politiker, godsägare och affärsman
 Ernst Edelstam (1837–1900), jurist och politiker
 Fritz Edelstam (1865–1919), hovjägmästare
 Otto Edelstam (1872-1948), ingenjör och meteorolog
 Axel Edelstam (1873–1943),  justitieråd
 Fabian Edelstam (1874–1940), kammarherre
 Harald Edelstam (1913–1989), diplomat ("svarta nejlikan")
 Axel Edelstam (1924–2012), diplomat
 Carl Edelstam (1924–2016), intendent på Naturhistoriska museet
 Henrik Edelstam (född 1957), professor i juridik

Källor 
 Elgenstierna, G. Den introducerade Svenska Adelns ättartavlor, del II, s. 392 ff.
Gabriel Anrep, Svenska adelns Ättar-taflor, volym 1
 Riddarhusets ätt- och vapendatabas

Svenska adelsätter
Figur

Figur kan syfta på:

 Figurin – ett litet konstgjort föremål som representerar någon typ av varelse
 Figurspel – ett samlingsnamn på relativt fria spel som spelas med tennfigurer eller plastfigurer
 Geometrisk figur – figurer studeras inom geometri
 Litterär figur – en fiktiv person beskriven i en skönlitterär text
 Seriefigur – en, vanligen fiktiv, rollfigur i en tecknad serie
 Stilfigur – inom retoriken språkliga redskap för att skapa stilistiska effekter
 Tennfigur – en miniatyrfigur av en legering av metallerna tenn, antimon, vismut och bly
Floderus

Floderus är en svensk släkt. Stamfar för släkten var bonden Knut i Floryd (Floderyd), Malmbäcks socken, Jönköpings län som levde under början av 1600-talet. Släktnamnet upptogs av hans sonsons son, kyrkoherden Per omkring 1703. Per (Petrus) Floderus var i sitt första gifte gift med en dotter till biskopen Olof Cavallius. Hans son Johan Floderus var gift med Ulrika Asp, dotter till Matthias Asp och ättling till ärkebiskop Mattias Steuchius från Bureätten.

År 2011 fanns i Sverige 36 personer med detta efternamn.

Bland kända medlemmar av släkten märks:

 Johan Floderus, svensk filolog
 Matthias Floderus, svensk präst
 Matts Floderus, svensk genealog och zoolog
 Manfred Floderus, svensk skolman
 Björn Floderus, svensk läkare

Källor 
Personhistorisk tidskrift, 1922
Släkten Floderus genom 11 generationer (1936)

Svenska släkter
Bureätten
Bokstav

En bokstav är ett element som bygger upp ett skriftsystem. Skriftsystem kan bland annat vara alfabet, abjad, abugida eller stavelseskrift. När man talar om bokstäver som ingående komponenter i ett skriftsystem brukar de associeras med symboler, vilket kan vara språktecken eller glyfer. En bredare term än "bokstav" är grafem. Det används för att beskriva de minsta enheterna i skiftspråket, vilket inkluderar skiljetecken och siffror.

Etymologi 
Ordet bokstav kommer ifrån att bokstäver förr bestod av raka linjer (stavar eller stäver) som ristades in i trä eller andra material. Första halvan av ordets betydelse är mer osäker men det kan vara så att ordet bok från början var samma ord som trädet bok. Virke från bok har mycket raka fibrer och är lätt att klyva i tunna blad med rak och slät yta. Om man ristade dessa stäver på ett stycke bok fick man alltså bok-stäver.

Bokstavsdesign 

Det latinska alfabetet fick sin strama form under romarrikets epok. Under medeltiden utvecklades dekorativa bokstäver i munkarnas scriptorium. Varje skrivare hade sin egen stil, ductus. Särskilt var anfangerna, begynnelsebokstäverna, lämpliga för dekorativt utförande. Berömda illuminerade handskrifter är The Book of Kells och The Book of Durrow. Den islamska kalligrafin gjorde de enskilda bokstäverna till små konstverk. Med boktryckarkonsten kom också de mängder av typsnitt som används i tryckt text. Under sekelskiftets Art Noveau-period vidareutvecklades bokstavskonsten, och togs upp på nytt i slutet av 1960-talet med Noveau Frisco i den psykedeliska affischkonsten. I vår tid är det framförallt graffitimåleriet som har vitaliserat bokstavsdesignen med sin "Wildstyle".

Bokstävernas anatomi 

Ett antal olika termer används för att beskriva eller förklara bokstävers delar och deras typografiska uppbyggnad.

Olika bokstavstyper 
Följande alfabet och bokstäver beskrivs i separata artiklar:

Arabiska alfabetet 

Kyrilliska alfabetet: А, Б, В, Г, Ґ, Д, Е, Є, Ж, З, И, І, Ї, Й, К, Л, М, Н, О, П, Р, С, Т, У, Ф, Х, Ц, Ч, Ш, Щ, Ю, Я, Ь, Ђ, Љ, Њ, Ћ, Џ

Grekiska alfabetet: Α, Β, Γ, Δ, Ε, Ζ, Η, Θ, Ι, Κ, Λ, Μ, Ν, Ξ, Ο, Π, Ρ, Σ, Τ, Υ, Φ, Χ, Ψ, Ω.

Hebreiska alfabetet: א, ב, ג, ד, ה, ו, ז, ח, ט, י, כ, ל, מ, נ, ס, ע, פ, צ, ק, ר, ש, ת.

Latinska alfabetet: A, B, C, D, E, F, G, H, I, J, K, L, M, N, O, P, Q, R, S, T, U, V, W, X, Y, Z.

Se även 
Typ
Abecedarium
 Alfabet
 Bokstavering
 Diakritiskt tecken
 Digraf
 Futhark
 Glyf
 Grafem
 Kalligrafi
 Ligatur
 Littera
 Runor
 Seriff
 Teckensnitt
 Wildstyle

Källor 

Skrift
Typografi

it:Lettera (alfabeto)
Messerschmitt

Messerschmitt AG var en tysk flygplanstillverkare, som grundades 1923 som Bayerische Flugzeugwerke AG.

Historia 
Willy Messerschmitt anställdes 1927 vid Bayerische Flugzeugwerke grundat 1923 som 1938 ombildades till Messerschmitt AG. Bf som prefix följde länge med på flygplan som till exempel Bf 109 och Bf 110. Efter andra världskriget övertog Messerschmitt Bölkow GmbH 1968 och fusionerade med Hamburger Flugzeugbau (som ingick i Blohm & Voss) och bildade MBB (Messerschmitt-Bölkow-Blohm) 1969. MBB blev en del av Daimler-Benz dotterbolag DASA 1989 (Deutsche Aerospace AG, ändrat till Daimler-Benz Aerospace AG och sedan ändrat till DaimlerChrysler Aerospace AG) som 2000 blev EADS (European Aeronautic Defence and Space Company) och som 2014 bytte namn till Airbus Group.

Efter andra världskriget, då man inte fick tillverka flygplan, ställdes tillverkningen om till civil produktion och resulterade i bl.a. Messerschmitt KR 200, den trehjuliga mikrobil som många förknippar namnet med. Det är alltså inget sammanträffande att den till utseendet påminner om ett flygplan även om den inte är byggd med överblivna flygplansdelar som det ofta sägs.

Flygplan 
 Messerschmitt Bf 108 Taifun
 Messerschmitt Bf 109
 Messerschmitt Bf 110
 Messerschmitt Me 163 Komet
 Messerschmitt Me 262
 Messerschmitt Me 321
 Messerschmitt Me 323
Messerschmitt Me 264
Messerschmitt Me 410

Externa länkar 
 Messerschmitt Owners' Club
 Messerschmitt scale models
 Svenska Mc-bil Klubben
Byggsatsbil

En byggsatsbil eller "kit car" är en bil som köps som en byggsats. Enligt svensk 
lag måste en bil vara antingen serieproducerad, amatörbyggd eller ombyggd, vilket gör att en byggsatsbil hamnar i ett juridiskt vakuum och endast kan registreras efter ett särskilt medgivande.

Vanliga byggsatsbilar är sandloppa och kopior av AC Cobra och Lotus Seven.

Enligt Vägverkets föreskrifter om ändring i föreskrifterna (VVFS 1993:2) om textkoder finns textkoden T12C med följande uttydning och kommentar: "Amatörbyggd bil. Byggsats. (Anges för bilbyggsats som efter särskilt medgivande skall betraktas som amatörbyggd.)"

Exempel på svenska tillverkare är Dala7, Esther, Hult Healey, Mania Spyder, Mascot, Ockelbo, Pagano och Racing Plast Burträsk.

Externa länkar

 Beach buggy, sandloppa - Beachbuggy.se är ett svenskt forum för diskussioner och frågor om ämnet.
 
 Svenska VW KitCar registret - bilder och information om byggsatsbilar baserade på folkabubblan

 
Ombyggda fordon
Sandloppa

Sandloppa kan syfta på:

 Sandloppa (insekt) – en insekt 
 Sandloppa (bil) – en av de vanligaste byggsatsbilarna i Sverige
Volga

Volga () är Europas längsta och mest vattenrika flod. Den har sina källor i Valdajhöjderna (cirka 210 meter över havet) i Ryssland, cirka 400 kilometer nordväst om Moskva, och mynnar ut i Kaspiska havet efter 3 690 kilometer. Floden, med ett avrinningsområde på 1 380 000 kvadratkilometer, har ett stort antal bifloder, av vilka Oka och Kama är de största. Från Valdajhöjderna flyter floden huvudsakligen österut till Kazan där den böjer av söderut. Vid Kazan reser sig den västra flodbanken rakt upp och når en högsta punkt på 350 meter. Vid Volgograd delar sig Volga och de två flodarmarna mynnar via ett större delta i Kaspiska havet. Före delningen vid Volgograd är medelflödet 8 087 kubikmeter i sekunden.

Från väster strömmar biflödena Oka, Sura och från öster Unzja, Kama och Samara. Flera vattenkraftverk finns längs vid Samara, Volgograd, Saratov och Tjeboksary. Volga är starkt förorenad, och livet i floden är därför starkt skadat som en följd av det.

Sjötransport 
Volga är en viktig transportled. Samtliga dammar utmed Volga är utrustade med stora slussar för att även stora fartyg ska kunna ta sig från Kaspiska havet och så gott som hela vägen till flodens källor. Genom Moskvakanalen länkas Volga till Moskva. Kanaler möjliggör även trafik mellan Volga och Svarta havet - genom Volga-Donkanalen - och med Östersjön genom Volga-Östersjökanalen. Volgas slussar är dimensionerade för fartygsstorlekar upp till 290 x 30 meter, medan biflodernas slussar är mindre. Kanalen trafikerades tidigare av statliga bolag som numera privatiserats, Volgotanker är ett av företagen med mer än 200 tankfartyg för oljeprodukter.

Dammbyggnader 
Vid floden finns flera stora vattenkraftverk, med enorma vattenreservoarer, här listas några av de största:

 Rybinskreservoaren (4 580 km², 25,4 miljard m³)
 Kujbysjevreservoaren (6 450 km², 58 miljard m³)
 Volgogradreservoaren (3 117 km², 31,5 miljard m³)

Referenser 

Vattendrag i Ryssland
Wikipedia:Basartiklar
Volgas avrinningsområde
Vabis

Vabis, egentligen Vagnfabriks-Aktiebolaget i Södertelge, var en bil-, lastbils- och järnvägsvagntillverkare och en av föregångarna till dagens Scania.

Historik
Vabis (Vagnfabriks-Aktiebolaget i Södertälje) startades av Surahammars Bruks AB år 1891 i Södertälje med Philip Wersén som verkställande direktör i syfte att tillverka järnvägsmateriel. År 1896 lämnade Wersén företaget efter en kontrovers med främst Peter Petersson på Surahammars Bruks AB och grundade då konkurrentföretaget AB Södertelge Verkstäder. Vabis första bil kom ut år 1901. , År 1911 gick bolaget samman med den Malmö-baserade lastbilstillverkaren Maskinfabriksaktiebolaget Scania och bildade koncernen Scania-Vabis AB. Senare koncentrerades all tillverkning till Södertälje. År 1969 gick Scania-Vabis och Saab ihop, och bildade storföretaget Saab-Scania.

Sedan Saab och Scania delades på 1990-talet används endast varumärket Scania. Bolaget har kvar sitt huvudkontor på sin ursprungliga plats på Järnagatan invid Saltskogsfjärden i Södertälje.

Se även
Marcus Wallenberg-hallen

Referenser
Scania.se Scanias historia

Vidare läsning

Externa länkar

Ej längre existerande svenska fordonstillverkare
Ej längre existerande svenska biltillverkare
Ej längre existerande svenska lastbilstillverkare
Företag bildade 1891
Företag upplösta 1911
Södertälje kommun
Scania
RAF

RAF är en akronym med flera betydelser:

 RAF – en av tre försvarsgrenar inom Storbritanniens försvarsmakt, se Storbritanniens flygvapen
 RAF – tidigare fordonstillverkare i Riga, se Rīgas Autobusu Fabrika
 RAF – västtysk vänsterinriktad terrororganisation, se Röda armé-fraktionen

Personer
 Raf (sångare), en italiensk sångare
 RAF Camora (1984–), en österrikisk hiphopartist