kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Per-Åke Westerlund

Erik Per-Åke Westerlund, född 10 oktober 1956 i Arvidsjaur, är en svensk politiker och författare. Han är partiordförande för Rättvisepartiet Socialisterna och har skrivit boken Vänd dom aldrig ryggen (1996).

Bibliografi 
 (pamflett)
 (pamflett)
 (bok)
 "Den verklige Lenin", förord till Staten och revolutionen av Vladimir Lenin, nyutgåva 2000 (orig. titel Gosudarstvo i revolutsija)
 (bok)

Externa länkar 
 
 Texter av Per-Åke Westerlund på marxistarkiv.se

Män
Födda 1956
Svenska partiledare
Trotskism
Svenska författare
Svenskspråkiga författare
Levande personer
Svenska socialister
Cienfuegos

Cienfuegos kan avse:

 Cienfuegos, Kuba – en kommun vid Kubas södra kust
 Provincia de Cienfuegos – en provins i Kuba

Personer
 Camilo Cienfuegos (1935–1959), kubansk revolutionär
 Nicasio Álvarez de Cienfuegos (1764–1809), spansk poet och publicist
Owe Wiktorin

Owe Erik Axel Wiktorin, född 7 maj 1940 i Motala, är en svensk militär och tidigare officer i flygvapnet. Åren 1994–2000 var Wiktorin Sveriges överbefälhavare.

Biografi
Wiktorin blev 1964 fänrik i Flygvapnet. År 1966 befordrades han till löjtnant, år 1972 till kapten, år 1975 till major, år 1978 till överstelöjtnant, år 1983 till överste, år 1986 till generalmajor, år 1991 generallöjtnant och 1994 till general.

Wiktorin är son till kamrer Erik Wiktorin och Ester Johnsson. År 1961 tog han studentexamen, åren 1961–1962 flygutbildades han vid Krigsflygskolan (F 5) och blev 1964 officer i Flygvapnet. Åren 1964–1969 tjänstgjorde han som flygförare, åren 1969–1971 var han divisionschef för 73. attackflygdivisionen (Gustav Gul) vid Skaraborgs flygflottilj (F 7). Åren 1971–1973 studerade han vid Militärhögskolan (MHS). Åren 1979–1980 studerade han vid Air Command and Staff College i USA. Åren 1980–1983 var han chef för Försvarsstabens planeringsavdelning. Åren 1983–1984 var han ställföreträdande sektorflottiljchef för Jämtlands flygflottilj. Åren 1984–1986 var han chef för sektion 1 vid Flygstaben. Åren 1986–1991 var han chef för Försvarsstabens planeringsledning. Åren 1991–1992 var han chef för Försvarsstaben. Åren 1992–1994 var han militärbefälhavare för Södra militärområdet. År 1994 befordrades han till general och blev överbefälhavare. Han stannade på posten till 2000.

Han gifte sig 1965 med Cajs Gårding (född 1943). Wiktorin invaldes 1985 som ledamot av Krigsvetenskapsakademien. Han mottog den 6 juni 2000 H.M. Konungens medalj i den 12:e storleken i guld med kedja med motiveringen: "För framstående insatser för Sveriges försvar".

Referenser

Noter

Tryckta källor

Födda 1940
Levande personer
Män
Militärer från Motala
Svenska militärer under 1900-talet
Svenska militärer under 2000-talet
Generaler i svenska flygvapnet
Svenska överbefälhavare
Svenska flygflottiljchefer
Personer verksamma vid Jämtlands flygflottilj
Ledamöter av Kungliga Krigsvetenskapsakademien
Mottagare av Hans Majestät Konungens medalj
Sommarvärdar 1997
Bengt Gustafsson (militär)

Sten Bengt Gustaf Gustafsson, född 2 december 1933 i Hästveda församling i Kristianstads län,, död 15 mars 2019 i Hedvig Eleonora distrikt i Stockholm, var en svensk militär (general) som var Sveriges överbefälhavare 1986–1994.

Biografi
Gustafsson avlade officersexamen på Krigsskolan 1959. Han blev fänrik vid Bodens ingenjörkår samma år. Gustafsson befordrades till löjtnant 1961, gick på Militärhögskolan 1966 och blev kapten 1967. Åren 1966–1979 var han generalstabsofficer vid Arméstaben och Försvarsstaben, och 1970–1973 byråchef vid Civilförsvarsstyrelsen. Gustafsson gick på Försvarshögskolan 1971 och 1982. Han befordrades till major 1972, till överstelöjtnant 1974 och till överstelöjtnant med särskild tjänsteställning 1975. Han var bataljonschef vid Älvsborgs regemente 1979–1981. År 1981 befordrades han till överste och var chef för Svea ingenjörregemente 1981–1982. År 1982 befordrades han överste av första graden och var departementsråd i Försvarsdepartementet 1982–1984, varpå han 1984 befordrades till generallöjtnant och var militärbefälhavare för Övre Norrlands militärområde 1984–1986. Han befordrades till general 1986 och var överbefälhavare 1986–1994.

Han invaldes 1979 som ledamot av Kungliga Krigsvetenskapsakademien. År 1990 invaldes han som hedersledamot av Kungliga Örlogsmannasällskapet, men han utträdde 2004.

Gustafsson var son till radiotekniker Gustav Svensson och Frida Lundell. Han gifte sig 1957 med Inger Gustafsson.

Utmärkelser
  Hans Majestät Konungens medalj, 12:e storleken i guld att bäras om halsen i kedja (1992)
  Flygvapenfrivilligas förtjänstmedalj i guld (1994)
  Kungliga Krigsvetenskapsakademiens belöningsmedalj, 15:e storleken (12 november 2016)
  1:a klass av Örnkorsets orden (2 februari 2005)

Bibliografi

Referenser

Födda 1933
Avlidna 2019
Män
Generaler i svenska armén
Personer från Hästveda socken
Svenska militärer under 1900-talet
Svenska regementschefer
Svenska överbefälhavare
Ledamöter av Kungliga Krigsvetenskapsakademien
Hedersledamöter av Örlogsmannasällskapet
Mottagare av Hans Majestät Konungens medalj
Lennart Ljung (militär)

Karl Hilmer Lennart Ljung, född 13 mars 1921 i Sollefteå, död 19 november 1990 i Stockholm, var en svensk militär. Han Sveriges överbefälhavare 1978–1986.

Biografi
Ljung blev fänrik i signaltrupperna 1944, kapten i Generalstaben 1957 och tjänstgjorde vid Norra skånska infanteriregementet (I 6) 1960–1961. Han var lärare i strategi vid Militärhögskolan 1962–1963. Ljung blev överstelöjtnant 1964 och tjänstgjorde vid Gotlands regemente (P 18) 1965–1966 och blev överste 1966 samt chef operationsledning 2 i Försvarsstaben 1966. Han var därefter chef Upplands signalregemente (S 1) 1968–1971, sektionschef militärområdesstaben i Östra militärområdet 1971–1972 och blev generalmajor 1972. Samma år blev han chef för Arméstaben och han blev tillförordnad militärbefälhavare i Västra militärområdet 1974. Ljung blev generallöjtnant 1976 och var chef Försvarsstaben 1976–1978. År 1978 utnämndes han till general och Sveriges överbefälhavare vilket han var fram till 1986.

Ljung var överbefälhavare under ubåtsincidenten i Karlskrona, då den sovjetiska U-137 i oktober 1981 gick på grund i Blekinge skärgård. Han hade då ett nära samarbete med statsminister Thorbjörn Fälldin och var mycket framträdande under hela incidenten. Hans rapport om det hela uteslöt möjligheten att ubåten av misstag hamnat på svenskt territorium, och drev under kommande år frågan om högre anslag till militären för att bekämpa de ubåtsinträngningar som man menade kom från Sovjetunionen. Enligt Robert Dalsjös doktorsavhandling var Lennart Ljung den siste överbefälhavare som kände till det hemliga fredstida samarbetet med NATO, och även den som avvecklade samarbetet. Han blev ledamot av Kungliga Krigsvetenskapsakademien 1967 och hedersledamot av Kungliga Örlogsmannasällskapet 1980.

Lennart Ljung var son till kapten Hilmer Ljung och Greta, född Gustafsson. Han gifte sig 1947 med Gertrud Öhman (1922–2005). Deras son Lars Ljung är överste och före detta militärattaché och senare verksam vid Folke Bernadotteakademin. Makarna Ljung är begravna på Söderhamns kyrkogård.

Militär karriär
Fänrik 1944
Kapten i Generalstaben 1957
Överstelöjtnant 1964
Överste 1966
Chef för Upplands signalregemente 1968–1971
Generalmajor och chef för Arméstaben 1972
Tillförordnad militärbefälhavare i Västra militärområdet 1974
Generallöjtnant och chef för Försvarsstaben 1976–1978
General 1978
Överbefälhavare 1978–1986
Chef för H M Konungens stab  1986

Utmärkelser 
  Riddare av Svärdsorden, före 1968 
  Kommendör av första klass av Svärdsorden, 6 juni 1973 
 Hans Majestät Konungens medalj i 12:e storleken i guld med kedja, 1986 
  Kommendör av Legion of Merit, 1980

Referenser

Vidare läsning

Födda 1921
Avlidna 1990
Män
Generaler i svenska armén
Militärer från Sollefteå
Svenska militärer under 1900-talet
Svenska överbefälhavare
Ledamöter av Kungliga Krigsvetenskapsakademien
Hedersledamöter av Örlogsmannasällskapet
Mottagare av Hans Majestät Konungens medalj
Kommendörer av första klass av Svärdsorden
Holger

Holger är en förkortad form av det gamla nordiska mansnamnet Holmger (fornsvenska Hólmgeirr). Namnet är ett så kallat variationsnamn, sammansatt av förleden "holme" (fornsvenska hólmber eller hólmr) och efterleden "spjut" (fornsvenska geirr). I Sverige förekommer under medeltiden även formerna Honger, Hunger och Holinger. I Domesday Book förekommer namnet bland de nordiska i formen Holengar. Bortfallet av "m" som ger den nuvarande namnformen kan i Sverige beläggas från 1316. Varianterna Holge och Hogge förekommer.

Det är ovanligt som efternamn, men finnes som Holkeri på finska.

Namnet var ett modenamn i början av förra seklet och nu ökar namnet snabbt i popularitet igen. 31 december 2008 fanns det totalt 10 072 män i Sverige med namnet, varav 1 917 med det som tilltalsnamn. År 2008 fick 26 pojkar Holger som tilltalsnamn.

Holger har namnsdag 30 mars.

Personer vid namn Holger 
 Holger Blom (1906–1996), svensk arkitekt
 Holger Danske, dansk nationalhjälte
 Holger Drachmann (1846–1908), dansk författare
 Holger Eriksen (1894–1988), dansk politiker och journalist
 Holger Hansson (1927–2014), svensk fotbollsspelare, OS-brons år 1952
 Holger Höglund (1906–1965), svensk komiker
 Holger Löwenadler (1904–1977), svensk skådespelare
 Holger Meins (1941–1974), västtysk terrorist
 Holger Nurmela (1920–2005), svensk ishockey-, fotbolls- och bandyspelare på elitnivå
 Holger Persson (1901–1961), svensk skulptör
 Holger Romander (1921–2020), svensk jurist och polischef
 Holger Rosman (1871–1937), svensk historiker
 Holger Winge (1917–2002), svensk scenograf och teaterdekoratör

Personer vid namn Holmger 
 Holmger Filipsson, svensk prins (1100-talet), sonson till kung Erik Jedvardsson den helige och far till kung Knut Långe.
 Holmger Knutsson, svensk prins (död år 1248), son och tronföljare till kung Knut Långe.

Program 
Holger (genealogiprogram)

Källor 

Förnamn
Mansnamn
Nordiska förnamn
Svenska mansnamn
Svenska förnamn
Sjaunja

Sjaunja är Sveriges näst största naturreservat efter Vindelfjällsreservatet. Sjaunja naturreservat inrättades 1986, efter att tidigare ha varit ett fågelskyddsområde. Sjaunja är Sveriges största myrområde, med en areal på 285 000 hektar. Området börjar omkring tre mil nordväst om Gällivare, och sträcker sig västerut där det gränsar till Stora Sjöfallets nationalpark.

Sjaunja rymmer en lång serie landskapstyper; från högfjäll i väster via lågfjäll med fjällbjörkskogar till vidsträckta myrar och barrskogsområden i öster.

Våtmarkerna har klassats som ett av världens mest skyddsvärda våtmarksobjekt och är därmed också klassat som riksintresse för naturvård i ett mer nationellt perspektiv.

Djurlivet är rikt med framförallt en lång rad arter som är våtmarksberoende: änder, gäss, vadare, svanar, men även utrotningshotade rovfåglar märks som viktiga inslag. Vissa delar av reservatet har därför särskilda bestämmelser under den känsliga häckningstiden.

International Gold Exploration, ett svenskt gruv- och prospekteringsföretag, fick 2006 tillstånd att under tre år undersöka om det finns brytvärda koppar- och/eller guldfyndigheter inom Sjaunja naturskyddsområde.

Källor

Noter

Webblänkar 
Länsstyrelsen i Norrbottens län: Sjaunja

Externa länkar 

Laponia
Naturreservat i Gällivare kommun
Ramsarområden i Sverige
Våtmarker i Sverige
Naturskyddsområden bildade 1986
Busan (olika betydelser)

Busan kan syfta på:

 Busan – en storstad med status som provins i Sydkorea
 Busan – fiktiv figur i Beppes godnattstund med Beppe Wolgers
 Busan – fiktiv figur i Långbens galna gäng
Holmfrid

Holmfrid är ett fornnordiskt mansnamn som ursprungligen var ett kvinnonamn. Namnet är sammansatt av holme och frid (skön, älskad). Namnet har förekommit i Sverige åtminstone sedan 1000-talet.

Namnet finns omnämnt på ett flertal runstenar, framförallt i Uppland.

Den 31 december 2014 fanns det totalt 190 män och 2 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Holmfrid, varav 8 män och 1 kvinna bar det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 30 mars (1901-1992: 4 juni)

Personer med namnet Holmfrid
 Holmfrid Eriksdotter, svensk prinsessa, dotter (troligen) till kung Erik Segersäll.
 Holmfrid Olsson, svensk skidskytt

Källor

Mansnamn
Svenska mansnamn
Kvinnonamn
Fornnordiska kvinnonamn
Sant och sånt

Sant och Sånt (i vinjetten stavat Sant & Sånt) var ett barnprogram i SVT där Staffan Ling och Bengt Andersson förklarade hur olika saker fungerade genom att göra ett stort antal experiment.

Programmet hade TV-premiär 31 december 1972 och kom ut med nya avsnitt till och med 1987. Kärnan i programmet var den absurdistiska dialogen mellan programledarna som hade vitt skilda personligheter. Ling var den analytiske och Andersson den dumdristige. I slutändan framstod de dock som lika klantiga båda två. "Staffan och Bengt" blev en etablerad duo och Sant och sånt fick flera uppföljare, däribland jullovsmorgonprogrammet Julkul med Staffan & Bengt och julkalendrarna i SVT Julstrul med Staffan & Bengt (1984) och Liv i luckan med julkalendern (1988).

Signaturmelodin är bryggan ur "Pegleg (Back in 35)" av gruppen New Heavenly Blue. Utgiven 1972.
Sant och sånt är en av titlarna i boken Tusen svenska klassiker (2009).

Källor

Fotnoter

Tryckta källor

Externa länkar 
 
 Sant och sånt på SVT:s Öppet arkiv

Barn- och ungdomsprogram i Sveriges Television
Populärvetenskapliga TV-program
Länsväg 100

Länsväg 100 är en svensk länsväg som sträcker sig från Skanör, via Ljunghusen och Höllviken, mot Vellinge och slutar som motortrafikled som mynnar i E6/E22 mot Malmö.

Mellan Skanör och Ljunghusen är den en traditionell landsväg med 90 km/h hastighetsbegränsning, och omges här av Skanörs ljung. Vägen utgör för övrigt den enda vägförbindelsen mellan Falsterbonäset och övriga fastlandet. Genom Ljunghusen är den en genomfartsväg, med hastighetsbegränsning 50 km/h, den fortsätter över Falsterbokanalen, och går längs med stranden mot Öresund fram till Höllvikens slut. Här övergår vägen till så kallad 2+1-väg, efter Trafikplats Kungstorp blir den en motortrafikled, och mynnar ett par kilometer längre fram ut i E6/E22 mot Malmö. Det är inte möjligt att svänga av på E6 söderut mot Trelleborg från väg 100. 

Då vägen utgör enda vägförbindelsen mellan Falsterbonäset och övriga fastlandet uppstår ofta köer i rusningstid men köer kan även uppstå utanför denna period. Andra orsak till köer är sommarturismen då många söker sig till Näsets badstränder och kanalöppningarna på Falsterbokanalen. Kanalbron öppnas varje heltimme mellan 0600 och 2200 under 15 april - 30 september utom 0800 och 1700, övrig tid på året endast morgon och kväll vid begäran:

Historia
Vägen fick nummer 30 när vägnummer infördes på 1940-talet. Då gick väg 100 Halmstad–Falkenberg. Numret mellan Skanör och Vellinge blev 100 vid reformen 1962. Motortrafikleden byggdes på 1970-talet och invigdes samtidigt med att E6 blev motorväg mellan Malmö och Vellinge 1972. 1991 byggdes ny väg på Falsterbobanans gamla sträckning längs med havet i Höllviken och samtidigt byttes bron över Falsterbokanalen ut mot en ny, öppningsbar bro. Innan 1991 utgjorde Falsterbovägen igenom Höllviken väg 100.

Korsningar och trafikplatser

|}

Se även
 Lista över länsvägar i Skåne län

Referenser

Länsvägar i Skåne län
Motortrafikleder
José Martí

José Julián Martí Pérez, kallad "El Apóstol" (Aposteln), född 28 januari 1853 i Havanna, död 19 maj 1895 nära Palma Soriano i provinsen Santiago de Cuba, var en kubansk politiker, journalist, filosof och poet, förelöpare till den litterära modernismen. Han har kommit att ses som en kubansk nationalhjälte.

Biografi 
Hans politiska rastlöshet och hans kärlek för sitt fosterland kom till uttryck vid en mycket tidig ålder. Sexton år gammal dömdes han till sex års fängelse för att ha kallat en studiekamrat förrädare då denne frivilligt anslutit sig till den spanska armén. Det är under denna period verket "El Presidio Politico en Cuba" (De politiska fängelserna på Kuba, 1869) produceras, i vilket den spanska kolonialmaktens brutalitet i allmänhet samt de kubanska fängelserna i synnerhet, kritiseras.

Hans kännedom om de progressivaste tänkarna i den kubanska historien (Félix Varela och José de la Luz och Caballero) övertygade honom. Han gick i landsflykt i Spanien och USA, reste i Amerika och deltog i Chiquitakriget.

Han studerade orsakerna till misslyckandet i det Tioåriga kriget (Guerra de los Diez Años) och organiserade med utgångspunkt från detta 1895 års krig.

Han vände sig till alla som önskade självständighet, speciellt de fattigaste, vilka uppmanades bilda revolutionära klubbar som var den grundläggande enheten i det kubanska revolutionära partiet, Partido Revolucionario Cubano (PRC), som grundades den 5 januari 1892 i Club San Carlos i Cayo Hueso, i Florida (USA), och vars målsättning var att "uppnå självständighet åt Kuba, och främja och understödja Puerto Ricos självständighet".

Utöver sina politiska insatser, är Martí erkänd för sin poesi och vältalighet såväl som för sina journalistiska insatser.

Han stupade på slagfältet vid Dos Ríos nära Palma Soriano den 19 maj 1895.

Källor

Vidare läsning 
Anna Cappi, Den haltande kontinenten. Autenticitet och ekonomisk frihet hos José Martí. (Minerva Series 20.) Lund 2916.

Externa länkar

 

Födda 1853
Avlidna 1895
Kubanska politiker
Kubanska författare
Spanskspråkiga författare
Män
Personer från Havanna
Ika Nord

Ulrika Christina Elisabeth Nord, känd som Ika Nord, född 29 april 1960 i Halmstad, är en svensk skådespelare och mimare. Hon har bland annat uppmärksammats via barnprogrammen Ika i rutan och Ikas TV-kalas samt som katten Findus i Tomtemaskinen.

Biografi 
Ika Nord fick klassisk balettundervisning i Halmstad från det hon var sex år tills hon var sjutton. Ett par år senare började hon studera i Paris på Conservatoire National de l’Art du Mime, därefter Matt Mattox Jazz Art Dance School, École de Mime Étienne Decroux och L’Atelier de Théâtre Robert Cordier.

Hon blev känd för en större publik i samband med barn-TV-serien Ika i rutan år 1988, där Nords mimik, akrobatiska förmåga och drastiska humor var centrala. Serien följdes upp med Ikas TV-kalas två år senare.

Stor uppmärksamhet fick Ika Nord även år 1993, då hon spelade katten Findus i SVT:s julkalender Tomtemaskinen. Detta ledde till att hon fick svenska teaterkritikernas barn- och ungdomspris för rollen.

Med Halmstads Teater-ensemble har hon gjort Puck i En midsommarnattsdröm, Viola i Trettondagsafton och Claire i Jungfruleken. Hon har framträtt i roller i Barcelona, Paris och Amsterdam, spelat gatuteater i ett flertal europeiska städer samt undervisat på Rigas nationalteater och École Nationale de l’Art du Mime i Paris.

Nord har också arbetat som regissör och koreograf, för bland annat SVT och Berns Salonger, och exempel på helt egna produktioner är Every Man and Every Woman Is a Star, Teaterkalas med Ika och Åke och Apan. Hon har samarbetat med bland annat Göteborgssymfonikerna och Musik i Väst i olika musikföreställningar.  

Ika Nord verkar idag som skådespelare, mimartist, clown och regissör.

Filmografi och TV 

 1990 – S*M*A*S*H (TV-serie)

Teater

Roller

Regi (ej komplett)

Referenser

Externa länkar 
Officiell webbplats

Svenska mimare
Svenska skådespelare
Födda 1960
Kvinnor
Levande personer
Personer från Halmstad
Spjutkastning

Spjutkastning, förkortat spjut, är en kastgren inom friidrott. Spjutkastning anses av många finländare som Finlands nationalidrott, och landet har haft ett otal olympiska guldmedaljörer och världsmästare i grenen.

Kastredskapet, spjutet, är för herrar 260–270 centimeter långt och väger 800 gram. För damer är längden 220–230 centimeter långt och vikten 600 gram.

Löpsträckan före kastet är 30 till 36,5 meter lång och spjuten ska ta mark med spetsen först. Den måste landa inom en markerad yta.

Till skillnad från vad fallet är i andra kastgrenar inom friidrott (till exempel diskus och kulstötning) får kastaren inte rotera vid ansatsen till kastet på grund av olycksrisken.

Spjut är också den i nuläget enda friidrottsgrenen där världsrekorden och de nationella rekorden har strukits på grund av regeländringar. Detta skedde för herrar 1986 och för damer 1999. I bägge fallen innebar ändringen att man flyttade fram tyngdpunkten på redskapet, dels för att spjuten lättare skulle ta mark med spetsen först, dels för att arenorna inte längre räckte till för herrarna. Det gamla världsrekordet för herrar var 104,80 meter och innehas av Uwe Hohn från Östtyskland.

Sverige har under väldigt många år haft en stor produktion av spjut genom företaget Nordic Sport som tagit fram spjut som har vunnit fler mästerskapsmedaljer och slagit fler rekord än något annat spjut i världen.

Rekord, damer 

Första officiella världsrekord i spjutkastning för damer sattes av Bozena Srámková.

Mästerskapsrekord

Rekord, herrar 

Första officiella världsrekord spjutkastning för herrar sattes av Eric Lemming.

Mästerskapsrekord

Kända spjutkastare 
 Kim Amb ()
 Steve Backley (), brittisk före detta världsrekordhållare
 Patrik Bodén (), svensk före detta världsrekordhållare
 Kenth Eldebrink ()
 Sofi Flinck ()
 Trine Hattestad (), norsk före detta världsrekordhållare
 Uwe Hohn (), östtysk före detta världsrekordhållare
 Mikaela Ingberg ()
 Eric Lemming (), svensk före detta världsrekordhållare av svenska gångare och flerfaldig olympisk mästare
 Osleidys Menéndez (), kubansk före detta världsrekordhållare
 Aki Parviainen ()
 Tero Pitkämäki ()
 Seppo Räty (), finländsk före detta världsrekordhållare
 Barbora Spotakova (),världsrekordhållare
 Andreas Thorkildsen ()
 Andrus Värnik ()
 Dag Wennlund ()
 Jan Železný (), världsrekordhållare

Referenser 

Friidrottsgrenar
Tvistemål

Ett tvistemål eller civilmål är i svensk rätt de mål där allmän domstol handlägger och avgör frågor mellan enskilda parter som inte kan komma överens. Den som väcker talan mot någon i ett tvistemål betecknas kärande och motparten betecknas svarande. Några av de vanligaste tvisterna är kravmål, konsumenttvister och familjetvister. Tvistemålen delas in i dispositiva och indispositiva mål. Trots att begreppsparet är vanligt i förarbeten, domar och doktrin används det inte i lagtext. Rättegångsbalken urskiljer de dispositiva tvistemålen på så sätt att om saken är sådan, att förlikning är tillåten, vilket omfattar i stort sett hela förmögenhetsrätten så är målet dispositivt.

Motsatsvis, e contrario, är indispositiva mål sådana som inte får förlikas. I dessa mål anser sig staten ha ett sådant intresse i själva sakfrågan att en av de enskilda parterna inte kan avgöra tvisten själva. Ett exempel på detta är mål om äktenskapsskillnad. Även om en parterna efter stämningen vill förlikas är det endast en domstol som kan besluta i frågan.

Se även 

 Civilrätt
 Straffrätt
 Processrätt

Externa länkar

 - Tvistemål på Sveriges domstolars hemsida.

Processrätt
Stugby

Stugby är en anläggning med många fritidsstugor, där stugorna vanligen hyrs ut kortare tid för tillfälligt boende. Stugbyar kan bestå av väldigt enkla stugor, där inte ens rinnande vatten och elektricitet finns, till fullt moderna komplett utrustade hus med individuellt ägande.

Referenser 

Turism
Norfolk (olika betydelser)

Norfolk kan syfta på
 Norfolk, England – ett grevskap i England
 Hertig av Norfolk – en engelsk titel
 Norfolk, Massachusetts – en ort i USA
 Norfolk, Nebraska – en ort i USA
 Norfolk, Virginia – en ort i USA
 Norfolkön –  en vulkanö i Stilla havet, belägen mellan Nya Zeeland och Nya Kaledonien, australisk besittning
 Norfolk- och Long Island-orkanen 1821 – en tropisk cyklon som i september 1821 slog till i östra USA
Parabel

Parabel kan syfta på:

 Parabel (kurva) –  en term inom matematik och naturvetenskap
 Parabel (liknelse) – en term inom retorik med mera