Kristdemokraterna (Sverige)

Kristdemokraterna (KD) är ett kristdemokratiskt politiskt parti i Sverige. På partiets valsedlar anges partibeteckningen Kristdemokraterna. Partiets formella juridiska beteckning är Kristdemokratiska partiet. Partiledare är sedan 25 april 2015 Ebba Busch.

Kristdemokraterna antog sitt nuvarande namn 1996 som ersatte Kristdemokratiska Samhällspartiet (KdS) som använts från 1987 som då ersatte Kristen demokratisk samling (KDS) som partiet bar från dess grundande 1964. Partiet fick in sin första representant i riksdagen 1985 i en valsamverkan med Centerpartiet och kom in under eget namn 1991. Åren 2004–2019 ingick Kristdemokraterna tillsammans med Moderaterna, Centerpartiet och Liberalerna i den borgerliga Alliansen.

Kristdemokraterna beskrev sig ursprungligen som ett icke-socialistiskt parti, men ville inte heller betecknas som borgerligt, men tog ställning för en borgerlig regering när de inledde ett valsamarbete 1985 med Thorbjörn Fälldins centerparti. Idag betecknar Kristdemokraterna sig som ett "värdeorienterat idéparti" som "står för demokrati byggd på kristen människosyn och värdegrund" och hävdar sig till den kontinentala kristdemokratiska traditionen med idéer som personalism, människan och hennes ofullkomlighet, förvaltarskap, subsidiaritet och solidaritet. Partiet profilerar sig främst inom vård, omsorg, familje- och äldrefrågor, integration samt kriminalpolitik.

Partiet är det sjätte största i Sveriges riksdag och har cirka 21 600 medlemmar. Partiet har sitt starkaste stöd i valkretsarna i Jönköpings län, Stockholms län och Västra Götalands läns västra valkrets.

I Europaparlamentsvalet 2019 erhöll Kristdemokraterna 8,62 procentenheter av väljarnas röster och har därmed två mandat i Europaparlamentet. Partiets två europaparlamentariker är Sara Skyttedal och David Lega. I Europaparlamentet är Kristdemokraterna en del av Europeiska folkpartiets grupp (EPP). Partiet är medlem av det Europeiska folkpartiet, Internationella Demokratiska Unionen och Kristdemokratiska internationalen.

Partiet har inte längre någon nomineringsgrupp i Svenska kyrkan, utan har ersatts av nätverket Kristdemokrater för en levande kyrka (KR) med samma namn.

KD vill avskaffa regionerna eftersom KD anser att de inte kan ge en jämlik vård över hela landet.

Ideologi 

Kristdemokratin bygger på en kristen människosyn och värdegrund. Enligt kristdemokraterna innebär detta att varje människa är unik och ofullkomlig men samtidigt har ett okränkbart värde och okränkbara rättigheter. Ideologin innefattar också personalism som innebär att människan är en social varelse med behov av olika små, naturliga gemenskaper. Dessa gemenskaper, exempelvis familjen, anser man vara grunden för det goda samhället.

Kristdemokraterna står även för subsidiaritetsprincipen som innebär att beslut ska fattas på lägsta möjliga samhällsnivå och förvaltarskapsprincipen som partiet tillämpar till exempel på miljöpolitiken och den ekonomiska politiken vilken innebär att man ska förvalta det man har idag till förmån för kommande generationer. Kristdemokratin betonar även det solidariska ansvaret mot medmänniskorna.

Kristdemokraterna betraktar de europeiska kristdemokratiska partierna som sina systerpartier trots sitt eget ursprung i en svensk, folklig frikyrklighet som inte är av helt samma karaktär som den katolska kristenhet vilken de tyska, bayerska och italienska motsvarigheterna utgått från. Partiet har dock under en längre tid försökt närma sig denna kontinentala, katolskt sprungna kristdemokrati, som också har idémässiga kopplingar till konservatismen.

Politikområden och kärnfrågor 
Kristdemokraterna sätter människovärdet främst och vill prioritera det som är nödvändigt för att bygga ett samhälle som håller ihop. Kristdemokraternas viktigaste områden är familjepolitik, äldreomsorg, hälso- och sjukvård, integrationsfrågor, kriminalpolitik samt gles- och landsbygdspolitik. Partiets prioriterade frågor är vården, äldrefrågorna och tryggheten.

Under lång tid var bistånd en av Kristdemokraternas kärnfrågor, men partiet har släppt enprocentsmålet. Tidigare var även anhöriginvandring, samt rehabilitering och återintegrering i samhället efter avtjänat straff, viktiga profilfrågor.

Familjepolitik
Kristdemokraterna förespråkar en familjepolitik som innebär att barnens omhändertagande främst är familjens ansvar, snarare än staten eller andra politiska instanser. Genom exempelvis vårdnadsbidraget ska familjen själv få en möjlighet att välja omsorg för sitt barn. Inom barnomsorgen har Kristdemokraterna drivit en fråga om att införa ett kommunalt vårdnadsbidrag, samt även en barnomsorgspeng så att föräldrar kan välja olika former av barnomsorg. De vill se en fri föräldraförsäkring där familjen kan välja själv hur ledighetsveckorna ska fördelas.

Kristdemokraterna är för könsneutrala äktenskap, men vill överlåta äktenskapsbegreppet till civilsamhället och för att tydligare skilja på kyrka och stat i lagstiftningen. År 2015 antog Kristdemokraternas riksting en motion som ställde sig bakom lagstiftningen som tillåter samkönade par att prövas som adoptivföräldrar.

Vård och omsorg
Inom hälso- och sjukvårdspolitiken vill Kristdemokraterna avskaffa regionerna och förstatliga hälso- och sjukvården för att effektivsera samt kunna garantera en likvärdig vård i hela landet. De vill även återinföra den så kallade "kömiljarden" som en morot att minska vårdköerna.

Partiet står bakom nuvarande svensk abortlagstiftning.

Inom äldreomsorgen lyfter Kristdemokraterna särskilt upp de äldres rätt till ett värdigt liv. De vill införa en lägsta standard för vad en boende på äldreboende kan kräva. Äldre ska även kunna få välja om de vill bo kvar hemma eller om de ska bo på ett äldreboende.

Kriminalpolitik
Inom kriminalpolitiken värnar Kristdemokraterna proportionalitetsprincipen och vill se straff i relation till den kränkning som brottsoffret utsatts för. De förespråkar skärpta straff för vålds- och sexualbrott. De vill stärka arbetet mot hedersvåld och var pådrivande i att införa hedersbrott som en särskild brottsrubricering. De vill tillåta anonyma vittnen i rättegångar kopplade till organiserad brottslighet. De vill se ökade resurser till Polismyndigheten, Säkerhetspolisen och Tullverket.

Utbildningspolitik
Inom utbildningspolitiken vill Kristdemokraterna se ökade resurser till skolor i utsatta områden för att uppnå ökad likvärdighet mellan skolor. De vill se ett lönelyft för lärartjänster i utanförskapsområden för att öka kvaliteten. De är för friskolor och det fria skolvalet. De vill satsa på särskilda utbildningsträffar för föräldrar där dessa ska få information om skolvalet och hur de kan stötta sina barn i skolarbetet. De vill utöka antalet idrottstimmar i skolan från 500 till 700. De vill att nationella prov ska rättas externt och på ett tydligare sätt än idag kopplas till elevens slutbetyg, detta för att främja rättvisande betyg.

Ekonomi och skattepolitik
Under valrörelsen 2006 profilerade de sig starkt för sänkt bensinpris och för slopad fastighetsskatt. Under den kommande mandatperioden var de en drivande faktor inom Alliansen till att avskaffa fastighetsskatten, som togs bort den 1 januari 2008. Kristdemokraterna är emot att införa en flygskatt och emot höjd bensinskatt.

Kristdemokraterna vill utöka jobbskatteavdraget till riktade grupper; för personer som kommer från långvarig arbetslöshet eller sjukskrivning, för unga, för småbarnsföräldrar samt för personer över 64 år. De vill införa ett förhöjt bostadstillägg för pensionärer.

Inom företagspolitiken vill Kristdemokraterna bland annat sänka arbetsgivaravgifterna för företagen. De vill även utöka taket i RUT-avdraget till 75 000 kr, samt vidga RUT till att också omfatta flyttjänster, tvättjänster och trygghetstjänster för att stimulera branschen och skapa nya jobb.

Historia

Bildandet och de tidiga åren 
År 1956 bildades gruppen Kristet Samhällsansvar (KSA) för att lyfta fram kristna kandidater och värderingar, men så småningom växte bland flera företrädare, av vilka Lewi Pethrus var den mest pådrivande, fram en idé att grunda ett kristligt parti. En bidragande orsak var 1963 års förslag till ny gymnasiereform där kristendomsämnet skulle skäras ned mycket kraftigt. Trots en namninsamling som gav 2,1 miljoner underskrifter (vilket då motsvarade cirka 30 % av Sveriges befolkning), och därmed var Sveriges största namninsamling genom tiderna sett till befolkningsantal, drevs förslaget igenom i riksdagen, vilket skapade mycket kritik.

Partiet bildades som föreningen Kristen Demokratisk Samling den 20 mars 1964. Den 15 april samma år konstituerades föreningen som ett parti och Birger Ekstedt valdes till partiordförande.

Som en kuriositet kan nämnas att riksdagsledamoten Dagmar Heurlin under pågående mandatperiod lämnade Högerpartiet (nuvarande Moderaterna) i maj 1968 och gick med i KDS. Även om hon formellt sett då var partilös, en så kallad "Politisk vilde", fram till riksdagens upplösning i oktober samma år, kan hon därmed göra anspråk på att vara "den första KDS:aren i riksdagen".

Efter att Ekstedt avlidit 1972 valdes Alf Svensson på rikstinget 1973 till ny partiordförande.

Valsamverkan med Centerpartiet 

År 1985 hade Kristen demokratisk samling (KDS) en valsamverkan med Centern som innebar att man gick fram med egna listor men under den gemensamma beteckningen Centern. Tanken med samarbetet var att KDS skulle kunna kringgå fyraprocentsspärren och ta sig in i riksdagen och att det borgerliga blocket med hjälp av KDS skulle kunna få en icke-socialistisk majoritet i riksdagen. Samverkan kritiserades därför inte oväntat från socialdemokratiskt håll. Valet blev i en bemärkelse en framgång för KDS, man fick in Alf Svensson i riksdagen och därmed sin första riksdagsledamot som blivit invald för partiet. Dock fick man inte riksdagsledamöter i proportion till den andel röster som tillfallit KDS inom ramen för den gemensamma valbeteckningen vilket man inom partiet ansåg sig varit lovad, och en stor del av partiets ledning ansåg sig därmed ha tjänat mindre på samarbetet än vad man gav till Centern i form av nya röster.

Riksdagsinträdet och vidare 
År 1987 bytte partiet namn till Kristdemokratiska Samhällspartiet (KdS) och år 1991 kom man över fyraprocentsspärren och tog plats i riksdagen. Samtidigt bildade borgerligheten regeringen Carl Bildt där KdS fick tre statsråd. Tre år senare, riksdagsvalet 1994 var partiet dock nära att åka ur riksdagen men höll sig kvar med ett valresultat bara något över fyraprocentsspärren. 1996 bytte partiet åter namn, nu till det nuvarande Kristdemokraterna. I riksdagsvalet 1998 uppnådde partiet sitt hittills bästa valresultat i ett riksomfattande val med 11,8 procent av rösterna.

I april 2004 lämnade Alf Svensson partiledarposten efter drygt 30 år för att efterträdas av Göran Hägglund.

Alliansregeringen 
Kristdemokraterna deltog i det borgerliga samarbetet Allians för Sverige (vardagligt "Alliansen") som skapades 2004. Alliansen vann riksdagsvalet 2006 och bildade en regering, regeringen Reinfeldt, som satt fram till 2014. I den hade Kristdemokraterna tre statsrådsposter, besatta av Göran Hägglund (2006–2014), Maria Larsson (2006–2014), Mats Odell (2006–2010) och Stefan Attefall (2010–2014).

I oktober 2011 accepterade Mats Odell de nomineringar han hade fått till posten som partiledare för Kristdemokraterna och utmanade därmed Göran Hägglund om partiledarskapet. På ett extra riksting den 28 januari 2012 fick Hägglund förnyat förtroende på posten som partiledare.

Nutid 
Göran Hägglund efterträddes 25 april 2015 som partiledare av Ebba Busch Thor. Övriga kandidater till partiledarposten var Jakob Forssmed, och i ett tidigare skede Acko Ankarberg Johansson, som båda dock drog tillbaka sina kandidaturer. Även Lars Adaktusson hade nominerats men tackat nej.

Kristdemokraternas riksting fattade den 9 oktober 2015 beslutet att partiet skulle lämna den så kallade decemberöverenskommelsen.

Under mandatperioden 2014–2018 låg Kristdemokraterna i många opinionsmätningar under 4%-spärren (i juni 2018 så lågt som 2,4 procent i Sifos mätning). Inför riksdagsvalet 2018 den 9 september 2018 lyckades man dock valspurta, och slutade som sjätte största parti med valresultatet 6,37 procent. Efter riksdagsvalet 2022 ingår partiet i regeringen Kristersson med sex statsråd.

Organisation 
Partiets organisation består av tre nivåer: partiavdelning, partidistrikt och riksorganisation. Medlemsinflytande utövas direkt av medlemmarna på partiavdelningsnivå och av de ombud som medlemmarna utser för partidistrikts- och riksorganisationsnivå.

Vid alla tre nivåer finns en styrelse som väljs av respektive partiavdelningsårsmöte, partidistriktsårsmöte eller riksting. Därtill har de tre associerade förbunden rätt att utse varsin ledamot och ersättare på respektive organisationsnivå.

Partisymbol 
Från 1996 till 2017 hade Kristdemokraterna en vitsippa som partisymbol. År 2017 bytte partiet till en grafiskt enkel blåvit logotyp baserad på de båda bokstäverna K och D.

Kontroverser 
Under 2000-talet var partiet kritiserat för att vara motståndare till utökade rättigheter för homosexuella. Diskussionerna handlade om partiets syn på äktenskapslagstiftningen och vilka par som ska tillåtas att prövas som adoptivföräldrar. Partiet blev år 2000 kritiserat av RFSL efter ett uttalande gällande homosexuellt samlag av den kristdemokratiske riksdagsledamoten Rolf Åbjörnsson.

År 2005 blev Erik Slottner vald till KDU:s ordförandepost, och hoppades att valet av honom till ordförande i ungdomsförbundet skulle bidra till att motverka kritik mot partiet kring homosexuella. Slottner tvingades dock avgå efter ett år som ordförande efter att ha förlorat medlemmarnas förtroende. År 2015 antog Kristdemokraternas riksting en motion som ställde sig bakom lagstiftningen som tillåter samkönade par att prövas som adoptivföräldrar.

Kristdemokratiska politiker

Partiordförande

Förste vice partiordförande

Andre vice partiordförande

Partisekreterare

Gruppledare i riksdagen

Statsråd från Kristdemokraterna i olika regeringar
Regeringen Bildt

Regeringen Reinfeldt

Regeringen Kristersson

Partistyrelse (nuvarande) 
Ordinarie
Presidium
 Ebba Busch, partiordförande
 Jakob Forssmed, 1:e vice partiordförande
 Bengt Germundsson, 2:e vice partiordförande
Ledamöter
 Lili André, riksdagsledamot
 Gudrun Brunegård, riksdagsledamot
 Andreas Carlson, infrastruktur- och bostadsminister
 Hans Eklind, riksdagsledamot
 Torsten Elofsson, riksdagsledamot
 Sarah Kullgren, KDK:s förbundsordförande
 Elisabet Lann, kommunalråd i Göteborg
 David Lega, Europaparlamentariker
 Lars O Molin, KD Seniors förbundsordförande
 Mikael Oscarsson, riksdagsledamot
 Désirée Pethrus, regionråd i Region Stockholm
 Anders Sellström, fd riksdagsledamot
 Sara Skyttedal, Europaparlamentariker
 Erik Slottner, civilminister
 Nike Örbrink, KDU:s förbundsordförande

Ersättare
 Yusuf Aydin, riksdagsledamot
 Soheila Fors, ledamot av kommunfullmäktige i Karlskoga
 Ella Kardemark, kommunalråd i Halmstad
 Per Landgren, fd riksdagsledamot
 Birgitta Sacrédeus, regionråd i Region Dalarna
 Stefan Sarmes, KDU:s vice förbundsordförande
 Birgitta Södertun, KD Seniors vice förbundsordförande
 Eva Wallin, fd riksdagsledamot
 Patrik Åkesson, ledamot av regionfullmäktige i Kronoberg

Europaparlamentariker (nuvarande) 
 Sara Skyttedal, ledamot ITRE, ledamot EMPL, ledamot LIBE, ordförande Irakdelegationen
 David Lega, ledamot AFET, ersättare CONT, ledamot samarbetskommittén EU-Ryssland

Andra kända svenska kristdemokrater 
 Christian Carlsson, ungdomsförbundets ordförande 2013–2018, riksdagsledamot 2018–19
 Peter Althin, riksdagsledamot 2002–2006 och rättspolitisk talesperson
 Abgar Barsom, fotbollsspelare
 Marcus Birro, programledare, skribent
 Christina Doctare, läkare
 Jerzy Einhorn, cancerläkare och riksdagsledamot 1991–1994
 Gert Fylking, skådespelare, komiker
 Karlis Neretnieks, generalmajor
 Aron Modig, ungdomsförbundets ordförande 2011–2013, riksdagsledamot 2014–18
 Eva Rydberg, skådespelare, komiker
 Bror Stefenson, amiral och seniorförbundets ordförande 2002–2007
 Peo Thyrén, artist
 Alice Timander, tandläkare

Valresultat

Riksdagsval 

 *Vid valet 1985 var Kristdemokraterna i valsamverkan med Centerpartiet under beteckningen "Centern".

Regionval (Landstingsval till 2018)

Kommunalval

Europaparlamentsval

Resultat i riksdagsval per kommun 

Kristdemokraterna har ända sedan grundandet haft sitt starkaste fäste i Jönköpings läns valkrets och då främst i det område som brukar kallas Svenska bibelbältet. Detta är ett område med en stark kyrklig tradition och en djupt rotad kristen tro. Detta har helt naturligt lett till att kristdemokraterna är starka i dessa områden, då de anses ta vara på de kristna värdena. I kommunerna Sävsjö, Gnosjö, Aneby och Vaggeryd har detta lett till ett mycket starkt stöd. Röstsiffrorna för kristdemokraterna i dessa kommuner uppgår till nära eller över 25 % av rösterna, vilket leder till att de får mycket starkt inflytande.

I regeringsställning 

Kristdemokraterna gjorde sitt intåg i riksdagen på egen hand 1991 och blev samtidigt ett regeringsparti, en regering som satt fram till valet 1994. Mellan 2006 och 2014 var partiet åter i regeringsställning och har därmed varit i regeringsställning under 11 av sina  år i riksdagen. Sedan 2022 är partiet åter i regeringsställning.

Regeringar med Kristdemokraterna
 Regeringen Bildt 1991–1994
 Regeringen Reinfeldt 2006–2014
 Regeringen Kristersson 2022–

De två första regeringarna som Kristdemokraterna ingick i var koalitionsregeringar där Centerpartiet, Liberalerna, Kristdemokraterna och Moderaterna ingått och där Moderaterna innehaft statsministerposten. I den nuvarande regeringen som partiet deltar i är en koalitionsregering där Liberalerna och Moderaterna ingår och där Moderaterna innehar statsministerposten.

Kristdemokratiska reformer

 1994: Statligt vårdnadsbidrag (slopat efter Socialdemokraternas valseger samma år).
 1994: Skolan får en värdegrund från och med den nya läroplanen Lpo 94.
 2008: Vårdnadsbidraget återinförs genom att kommunerna får möjlighet att införa det på kommunal nivå.
 2008: Fastighetsskatten avskaffas och ersätts av en begränsad kommunal avgift.
 2009: Lagen om valfrihetssystem införs.
 2009: Apoteksmonopolet avskaffas.
 2009: Kömiljarden inrättas - en reform som inte i första hand var en ekonomisk satsning, utan en prestationsbaserad premie för att förmå vårdgivarna att korta köerna i vården.
 2010: Vårdval blir obligatoriskt för samtliga landsting/regioner.
 2012: Gåvoskatteavdraget införs, som ger en skattelättnad för den som skänkt pengar till frivilligorganisationer.
 2014: Attefallshus, byggnader om 25 kvadratmeter får upprättas utan bygglov.

Majoritetsställning i regioner och kommuner 
Under mandatperioden 2018–2022 är Kristdemokraterna med och styr i 12 av Sveriges 21 regioner och i 156 av Sveriges 290 kommuner (se ). I 3 kommuner har Kristdemokraterna över 1/3 av alla fullmäktigemandat:
 Markaryd (15 av 35 ledamöter). Här styr KD i majoritet med M och C
 Laxå (12 av 31 mandat). Här styr KD i majoritet tillsammans med C och MP.
 Ödeshög (12 av 35 mandat). Här styr KD i majoritet tillsammans med S och C.

Se även

Associerade förbund 
 Kristdemokratiska Ungdomsförbundet
 Kristdemokratiska Seniorförbundet
 Kristdemokratiska Kvinnoförbundet

Övriga sidoorganisationer 
 Kristdemokratiska Studentförbundet
 Kristdemokratiskt Internationellt Center
 Stiftelsen Civitas
 Studieorganisationen Framtidsbildarna

Oberoende nomineringsgrupp i kyrkovalet 
 Kristdemokrater för en levande kyrka

Övrigt
 Kristdemokrati
 Personalism
 Frihetlig konservatism
 Kristdemokraterna
 Kristdemokratiska partiet

Kristdemokratiska ledarsidor 
Kristdemokraterna ägde, via Samhällsgemenskaps Förlags AB, tidningen Poletik, som lades ned 2016. Partiet utgav tidigare tidskriften Kristdemokratisk Debatt mellan åren 1992 och 2003 och Kristdemokraten 1979 till 2015. Kristdemokraterna ger även ut tidningen Vardagsliv fyra gånger om året.

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar 

 Kristdemokraternas officiella webbplats
 Kristdemokraternas principprogram
 Dagens Nyheters temasida om Kristdemokraterna

 
Wikipedia:Projekt neutralitet