kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Giovanni Schiaparelli

Giovanni Virginio Schiaparelli, född 14 mars 1835 i Savigliano nära Cuneo, död 4 juli 1910 i Milano, var en italiensk astronom.

Biografi 

Schiaparelli studerade solsystemet och är mest känd för sina studier av Mars. På planeten fann han "sjöar" och "kontinenter". Han fann också från och med 1877 canali. Det italienska ordet har en betydligt bredare betydelse än svenskans kanal och motsvarande internationella ord och behöver inte antyda något som skapats av intelligenta varelser, men på grund av ordlikheten tolkades det allmänt som kanaler på Mars.

En mer bestående upptäckt var att han lyckades visa att meteorsvärmarna perseiderna och leoniderna orsakas av kometer. Den 26 april 1861 upptäckte han asteroiden  69 Hesperia.
 
År 1872 erhöll han Royal Astronomical Societys guldmedalj och Bruce-medaljen 1902. Han var ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien från 1877.

Asteroiden 4062 Schiaparelli är uppkallad efter honom.

ESAs marsrymdsond Schiaparelli var uppkallad efter honom.

Se även 
Astronomiska upptäckter av G Schiaparelli

Referenser

Externa länkar 

 

Italienska astronomer under 1800-talet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Mottagare av Royal Astronomical Societys guldmedalj
Mottagare av Brucemedaljen
Personer från Savigliano
Födda 1835
Avlidna 1910
Män
Alumner från universitetet i Turin
Mottagare av Lalandepriset
Ledamöter av Royal Society
Mottagare av Pour le Mérite
Skal

Skal kan avse:

Biologi
 Exoskelett (biologi) – exoskelett är ett yttre skelett
 Skal (blötdjur) –  ett snäckformigt parti bekläd med ett skal hos blötdjur

Övrigt
 Skalprogram – en typ av datorprogram som kompletterar datorns operativsystem 
 Elektronskal – en pedagogisk förenkling för elektronkonfiguration
 Mobilskal - en slags tillbehör som skyddar mobiltelefoner
 Skalkläder - det yttersta lagret av ytterkläder
Manna

Manna var en okänd föda som Gud enligt Bibeln lät regna ned från himlen efter israeliternas uttåg ur Egypten.

Möjlig identifikation
Växtarterna mannaask och mannalav utsöndrar substanser som kallas manna. På Sinaihalvön förekommer mannatamarisken (Tamarix mannifera). Ur dess stammar och grenar tränger ett sött sekret. Utsöndringen kan ske spontant eller genom snitt som cikador och andra insekter har orsakat. Saven används av sköldlusarten Najacoccus serpentinus och Trabutina mannipara som föda för larverna. Savens koncentration av kväve är låg och lössen avsöndrar ett kolhydratöverskott i form av små gul-vita droppar, vilka faller på marken. Beduiner samlar upp dessa små kulor eftersom de smälter på dagen.

Bibeln
I Andra Mosebok 16 kapitlet låter Gud manna falla från himlen. Under ökenvandringen efter uttåget ur Egypten blir mannan mat för israeliterna. Liggande på marken, ska mannat ha liknat rimfrost. Moses förmanar israelerna att samla manna för tillagning och bakning. I sex dagar faller manna från himlen. Den sjätte dagen är tillgången på manna dubbel, för att täcka behovet under sabbaten. Inget manna tillkommer under sabbaten.

Mannan liknar till formen korianderfrön och till smaken honungskakor. I kristen tolkning är mannat en förebild för nattvarden. I Johannesevangeliet kallas mannat för bröd från himlen och jämförs med Jesus själv och med nattvardsbrödet. I evangeliet omtalar Jesus sig själv som livets bröd.

Se även
Skogsalm, vars frukter också kan kallas manna

Källor

Noter

Gamla testamentet
Fiktiv mat och dryck
Skalprogram

Ett skalprogram är en typ av datorprogram som kompletterar datorns operativsystem, bland annat genom att åstadkomma en användarvänlig miljö där användaren kan starta tillämpningsprogram och hantera filer. Skalprogram kan vara grafiska eller textbaserade.

Unix
Termen ”shell”, på svenska skalprogram, används i synnerhet om Unix' kommandotolkar. En tidig kommandotolk var sh, som i en mer utvecklad variant fortfarande är standarden för tolkning av skript till exempel vid uppstart av systemet. Ett flertal andra skalprogram såsom csh, ksh, zsh och tcsh utvecklades, liksom varianter på dessa. GNU-projektets skalprogram bash är det som vanligen används på GNU/Linux, medan BSD operativsystem såsom FreeBSD vanligen använder tcsh.

Microsoft
De första versionerna av Microsoft Windows var skalprogram baserade på MS-DOS. Ett annat vanligt skalprogram var Norton Commander. Från och med Windows 95 har Windows integrerats tillsammans med MS-DOS.

Se även
Unixskal

Datorprogram
Tillämpningsprogram

Ett tillämpningsprogram eller en applikationsprogramvara, ofta förkortat app, är en typ av datorprogram som fyller ett direkt syfte för användaren. Tillämpningsprogram kan bland annat vara kontorsprogram som ordbehandlingsprogram och kalkylprogram, kommunikationsprogram som e-postprogram, chattprogram och webbläsare, eller nöjesprogram som datorspel och mediaspelare.  

Termen brukar användas i motsats till program som behövs för att driva datorn eller skapa program, exempelvis operativsystem, systemverktyg, programmeringsverktyg och administrationsverktyg.

Vid datakommunikation ligger protokoll (kommunikationsstandarder) för applikatonstjänster på applikationslagret (översta protokollagret) i TCP/IP- och OSI-modellerna.

Mobilapplikation

Ofta menas med app (förkortning för applikationsprogram) i vardagligt tal ett litet tillämpningsprogram som användaren enkelt kan ladda ned och installera själv. Exempelvis är en mobilapplikation (mobil app) ett tillämpningsprogram som kan installeras på den nya generation mobiltelefoner som brukar kallas smarttelefoner, eller på surfplattor, det vill säga mobila enheter som har kompletta mobiloperativsystem såsom Android, iOS, Symbian och Windows Phone.

De största onlinebutikerna för  mobila applikationer är App Store för iOS och Google Play för Android. Andra onlinebutiker är bland annat Samsung Apps för Samsung Bada samt freeware Symbian, Ovi Butik och Linked In för Symbian.

Onlinetjänst
En annan vanlig innebörd för app är en tjänst för Web 2.0-webbplatser såsom Facebook som kan tillhandahållas av en tredjepartsleverantörs server, och som användaren enkelt kan aktivera för sitt användarkonto.  Tjänsten Google Apps är Gmail, Google drive, Google plus, med flera Google-tjänster, paketererade för att användas som intranät inom ett företags eller en organisations domän.

Ekonomisk betydelse

2011 laddades det ner 10 miljarder appar i världen, enligt analysföretaget Gartner. 2012 blir det tre gånger så många, 30 miljarder. 2015 väntas antalet nedladdade appar uppgå till 50 miljarder. Marknaden för appar var 2011 ungefär 100 miljarder kronor.

Referenser
Pelarhelgon

Stylit eller pelarhelgon var en sorts kristen asket, särskilt i Syrien och Palestina, som under 400- och 500-talen bedrev sina botövningar uppe på en pelare som var mellan 3 och 18 meter hög. Högst upp fanns en plattform med en liten hydda och dit en stege ledde upp. Pelaren tjänade samtidigt som predikstol, eftersom styliterna ofta drog till sig besökare som lyssnade till deras förkunnelse. 

Det räknades som ett munklöfte att inte lämna pelaren. En tid var antalet pelarhelgon så stort, att de gällde som ett särskilt stånd inom den kristna kyrkan. Ett kloster byggdes ofta i närheten av en sådan pelare.

Den mest kände är Symeon styliten.

Källor 

Svensk uppslagsbok 1955

Asketer
Syllabus

Syllabus eller Syllabus Errorum (latin ’förteckning [över irrläror]’) är en uppräkning av åttio irrläror i tiden som påve Pius IX publicerade i sin encyklika Quanta cura den 8 december 1864.

Mot bakgrund av den ökande sekulariseringen fördömde påven bland annat panteism, liberalism, rationalism, indifferens, kommunism och åtskiljandet mellan kyrka och stat. Genom sina negativa formuleringar kom Syllabus att öka motsättningarna mellan katolska kyrkan och tidens kultur, något som bröts först genom Leo XIII:s encyklika Rerum novarum 1891.

Källor

Katolska kyrkans historia
Latinska ord och uttryck
Romersk-katolska kyrkans dokument
Ted Ström

Knut Teodor "Ted" Ström, född 19 november 1944 i Göteborg, är en svensk musiker, kompositör, målare och grafiker. Ted Ström var en föregångare inom svensk proggmusik, var medlem i Contact och har även skrivit "Vintersaga". Han är son till Carl Johan Ström.

Biografi
Ström föddes i Göteborg, i en släkt där många arbetade inom teatern. En halvsyster på moderns sida är skådespelerskan Lena Söderblom. 1960 flyttade han med familjen till Stockholm, där föräldrarna började arbeta på den nystartade stadsteatern.

Ted Ström var en av proggmusikens föregångare. Efter studenten utbildade han sig visserligen på Konstfack, men snart kom musikintresset att ta överhanden. Han var 1968–72 med i gruppen Contact, med vilken han spelade in "Hon kom över mon" tillsammans med folkmusikerna i Skäggmanslaget. Han ingick även i gruppen Norrbottens Järn och har därutöver gjort sig ett namn som kompositör. 

1984 fick Ström stor framgång med låten "Vintersaga" som utöver honom själv sjungits in av bland andra Monica Törnell, Jerry Williams, Amanda Bergman och Loa Falkman. Han gjorde också musiken till en stor del av Lars Molins TV-dramatik. Han skrev texten till låten "Jag reser mig igen" (musik: Thomas G:son), vilken framfördes av Thorsten Flinck & Revolutionsorkestern i Melodifestivalen 2012.  

Ted Ström är tillika verksam som konstnär och som sådan inriktad på akvarell och grafik.

Diskografi (LP/CD)

Soloalbum
1973 - Knut Teodor Ström
1977 - Kärva lägen
1979 - För evigt ung, 
1984 - Ge mig mer
1986 - Stråk
1987 - När natten vänder
1989 - Intercity
1992 - 1 000 & ett liv
1999 - regi: Lars Molin, musik: Ted Ström
2013 - Efter alla dessa år
2021 - Skiften

Övriga album
 1970 - Nobody Wants to Be Sixteen (Contact)
 1971 - Hon kom över mon (Contact)
 1971 - Utmarker (Contact)
 1975 - Drömmarnas Värld (Norrbottens Järn)
 2004 - Samma vindar, samma dofter 1968-2004 (Contact)
 2005 - Vinterhamn (med Björn J:son Lindh, Torbjörn Carlsson, Marie Nordenmalm, Nora Kammarkör (tidigare Gyttorpskören) och Nora Kyrkokör)

Filmmusik
1978 – Vårt lilla bo
1980 – Hallå, det är från kronofogden

 (TV-serie)

Referenser

Externa länkar
Ted Ströms webbplats

Svenska pop- och rockmusiker
Svenska pop- och rockkompositörer
Musiker inom proggrörelsen
Svenska målare under 1900-talet
Svenska målare under 2000-talet
Svenska grafiker under 1900-talet
Svenska grafiker under 2000-talet
Deltagare i Melodifestivalen
Musiker från Göteborg
Konstnärer från Göteborg
Födda 1944
Levande personer
Män
Seppuku

Seppuku (切腹, används i skrift) även kallat harakiri (腹切り, används i tal), är en traditionell japansk självmordsmetod, varigenom en samuraj av hänsyn till sin heder tillfogar sig själv ett djupt knivhugg i magen följt av att en medhjälpare hugger av huvudet med ett svärd.

Bakgrund
Det var förbehållet män som innehade samurajvärdighet, medan samurajkvinnor sedvanligen stötte en kortare dolk i halsen. Ett av de viktigare syftena med halshuggningen var att dölja den fruktansvärda smärta som medföljer denna procedur; det viktigaste för en samuraj var trots allt att visa mod i döden samt att inte visa smärta eller ångest, något som för de flesta var omöjligt.

Seppuku utförs i en speciell ordning. Med den korta wakizashin sprättade samurajen upp sin mage, först vågrätt, sedan lodrätt. Han kunde också få huvudet kapat. Medhjälparen, kaishakunin, stod beredd att hugga. Kunde man var det fritt fram att själv skära av sig huvudet.

Se även 
 Bushidō
 Karoshi

Referenser

Externa länkar 

Japans samhälle
Självmord
Sociologi
Japanska ord och uttryck
WP:Projekt Japan
Russell (adelssläkt)

Russell [ra'sl], är en engelsk adelssläkt från Dorset, vars anor av äldre genealoger säkerligen med orätt förts upp till en av Vilhelm Erövrarens följeslagare. Släktens äldste med visshet kände stamfader var köpmannen Henry Russell i Weymouth, som 1425-1442 företrädde sin hemstad i underhuset; sannolikt var släktens äldsta medlemmar i England ditflyttade vinhandlare från Gascogne.

Henrys sonsons son John Russell, 1:e earl av Bedford blev peer 1539 och earl av Bedford 1550; de förläningar av indragna kloster- och adelsgods han erhöll av Henrik VIII lade grund till släktens stora rikedomar. Med hans sonsons sonson William Russell, 5:e earl och 1:e hertig av Bedford erhöll släktens huvudman 1694 titeln hertig av Bedford (huvudmannens äldste son bär sedan dess titeln markis av Tavistock). I det politiska livet har släkten Russell ständigt intagit en framskjuten plats bland whigaristokratin.

Kända medlemmar av släkten Russel
Bertrand Russell, 3:e earl Russell, brittisk filosof 
Lord John Russell, 1:e earl Russell, brittisk premiärminister
Edward Russell, 1:e earl av Orford, förste amiralitetslord under Vilhelm III

Källor

Engelska adelsätter
Artiklar som behöver faktamallar (Adelsätt)
Dragskåp

Ett dragskåp är ett skåp, ofta i plexiglas, med stark ventilation. Dragskåp används i kemiska och biologiska laboratorier för hantering av farliga kemikalier. 

Funktioner som brukar finnas i ett dragskåp:
 Ventilation
 Höj- och sänkbar skiva av genomskinligt material
 Slask
 Ventiler som reglerar flöde av 
 Vatten
 Avjoniserat eller destillerat vatten
 Tryckluft
 Brännbar gas
 Vakuum
 Kvävgas
 Arbetsyta
 Belysning
 Eluttag

Se även 
 LAF-bänk

Skyddsutrustning
Laboratorieutrustning
Kemikaliesäkerhet
VVS
Det gungar så fint

Det gungar så fint är en psalm skriven av Eva Norberg 1982 och bearbetad 1984. Musiken är komponerad av Lars Åke Lundberg 1982.

Text och musik är upphovsrättsligt skyddade.

Publicerad i 
Den svenska psalmboken 1986 som nr 606 under rubriken "Barn och familj".
Psalmer och Sånger 1987 som nr 618 under rubriken "Att leva av tro - Förtröstan - trygghet".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 743 under rubriken "Dagens och årets tider".
Hela familjens psalmbok 2013 som nummer 135 under rubriken "Barn i Guds famn".

Referenser

Noter 

Svenska psalmer
Russell

Russell eller Russel kan syfta på:

 Russell (adelssläkt) – engelsk adelssläkt
 Russell (auktor) – auktorsförkortning för flera personer
 Russell (efternamn) – ett efternamn samt personer med namnet
 Russell (mansnamn) – ett namnsnamn samt personer med namnet
 Russell (klan) – en skotsk klan
Russells paradox – den till synes naturliga och självklara abstraktionsprincipen ger upphov till motsägelser i mängdteorin
Russelltribunalen – undersökte och utvärderade amerikansk utrikespolitik och militära engagemang i Vietnam efter den franska garnisonens nederlag 1954
Russell-Einsteinmanifestet – ett manifest undertecknat av elva framstående vetenskapsmän 1955
 Hertzsprung-Russelldiagram – en grafisk presentation av stjärnornas absoluta ljusstyrkor eller luminositeter

Geografi

Antarktis 

 Russell (udde),

Kanada 

 Russell, Manitoba, ort,

USA 

 Russell, Arkansas, White County, 
 Russell, Georgia, Barrow County, 
 Russell, Kansas, countyhuvudort, Russell County, 
 Russell, Kentucky, ort, Greenup County, 
 Russell, Iowa, Lucas County, 
 Russell, Massachusetts, ort, Hampden County, 
 Russell, Minnesota, Lyon County, 
 Russell, Pennsylvania, Warren County,

Se även
 Russellville, Arkansas 
 Russell County
 Mount Russell

Hundar
Jack Russell-terrier 
Jack Russel Terrier
Parson russell terrier
Fågelholk

En fågelholk är en av människan byggd konstruktion där fåglar ska kunna bygga sitt bo för att häcka. Fågelholken är ett försök att efterlikna den typ av naturlig hålighet som arten föredrar, exempelvis en trädhåla, men kan utformas på en mängd olika sätt. På många håll är det populärt bland privatpersoner att sätta upp fågelholkar, framför allt holkar för mesar, sparvar, svalor och flugsnappare. Det förekommer också att fågelholkar placeras ut i organiserad form, för forskning, för att skapa häckningsförhållanden för hotade arter eller inom avikultur. Holkar kan även fungera som övervintringsplats för stannfåglar. Ordet "holk" kan spåras till det fornsvenska ordet "holker" som betyder urholkat föremål.

Utformning 
Det finns en mängd olika utformningar av fågelholkar. En vanlig variant är en trälåda med ett hål och lutande tak. På moderna holkar är hålet ofta omgärdat av en metallplatta för att hackspettar inte ska kunna hacka upp hålet och ta ägg eller ungar. Beroende på vilken art man vill ska häcka i holken har hålet och holken olika storlekar. Hålstorleken är också viktig för att undvika predation från exempelvis katt eller ekorre. Holkar med större hål förekommer exempelvis för ugglor och andra större fåglar. Andra varianter är tub eller tunnelformade holkar skapade ur exempelvis uppborrade trädstammar, eller byggda av brädor, anpassade för vissa andfåglar Det finns också större husliknande konstruktioner placerade direkt på marken för exempelvis ejder. För seglare och svalor finns det sfäriska holkar i plastmaterial som antingen är fritt hängande eller placeras under en taknock. En del använder fågelholken som en utsmyckning i trädgården och väljer fågelholk utifrån sina egna estetiska ideal snarare än att anpassa dem efter vad fåglarna eftertraktar.

Placering och skötsel 
Bästa placering för holken beror på vilken art man helst ser flyttar in.

För småfåglar bör söderlägen undvikas och helst bör holken sitta på en helt skuggig plats. Oskyddade söderlägen kan göra att det blir för varmt i holken, vilket gör att ungarna växer sämre och lämnar boet med lägre vikt, vilket har stor inverkan på deras chanser att överleva till nästa säsong. Det bör även finnas lite grenar i vägen som skydd för att försvåra för rovfåglar.

Beroende på art kan fåglar acceptera bebodda holkar nära sin egen, eller helt enkelt undvika en holk för att en närliggande är bebodd.

På sensommaren, efter häckningen, är det bra att rensa fågelholkar på bomaterial för att bereda plats för nya kullar och för att det brukar finnas gott om loppor och kvalster i det gamla bomaterialet. En bra konstruktion gör det möjligt att öppna botten utan att ta ner hela holken.

Olika typer av holkar

Förhållande i Sverige 
De vanligaste holkfåglarna i Sverige är talgoxe, blåmes, svartvit flugsnappare och stare. Andra men mindre vanligt förekommande arter är rödstjärt, pilfink, gråsparv, nötväcka, göktyta och entita. Även svartmes och tofsmes förekommer sällsynt.

Se även 
Fjärilsholk
Myggholk

Referenser

Externa länkar

Ornitologi
Produkter
Circuit de Spa-Francorchamps

Circuit de Spa-Francorchamps är en racerbana 50 kilometer sydost om Liège i östra Belgien. På banan körs bland annat Belgiens Grand Prix i Formel 1, race i GP2 Series, World Series by Renault och Superstars Series, samt långloppen Spa 24-timmars och Spa 1000 km. Banan har under senare tid haft en plats på Formel 1-kalendern varje säsong med undantag för , på grund av en tobaksreklamtvist och , då en omfattande ombyggnad av banan gjordes.

Tidigare har bland annat Deutsche Tourenwagen Masters och World Touring Car Championship körts på banan.

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Racerbanor i Belgien
Formel 1-banor
Kulturskog

Kulturskog är skog som är ett resultat av skogsodling, vilket ger skog som varken är naturskog eller urskog.

Kulturskog domineras av ett enda trädslag som är planterat och utgör en monokultur.

Kulturskog och den biologiska mångfalden 
Kulturskogens, eller egentligen monokulturens, risker för den naturliga mångfalden har gett upphovet till begreppet grön öken (engelska: green desert).

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 

Kulturgeografi
Skogsbruk
Vi sätter oss i ringen

Vi sätter oss i ringen är en välkänd svensk barnpsalm med text av Margareta Melin 1969. Musik av Lars Åke Lundberg 1970. Sången skrevs för Kyrkans barntimmar och fick stor spridning i Sverige under 1970-talet, med albumet Vi sätter oss i ringen. Ilon Wikland ritade en plansch med barn från olika delar av världen.

Texten och musiken är upphovsrättsligt skyddade.

Publikation
Smått å Gott, 1977
Den svenska psalmboken 1986 som nummer 608 under rubriken "Barn och familj".
Psalmer och Sånger 1987 som nummer 714 under rubriken "Tillsammans i världen". 
Segertoner 1988 som nummer 635 under rubriken "Tillsammans med barnen".
Barnens svenska sångbok, 1999, under rubriken "Hemma i världen".
Hela familjens psalmbok 2013 som nummer 147 under rubriken "Alla vi på jorden".

Inspelningar
En tidig inspelning gjordes av Lars Åke Lundberg, och gavs ut på skiva 1972.

Referenser

Noter 

Barnpsalmer
Svenska psalmer
Circuit Gilles Villeneuve

Circuit Gilles Villeneuve är en racerbana i Montréal i Kanada. Banan hette fram till 1982 Circuit Île Notre-Dame men döptes om till minne av den kanadensiske racerföraren Gilles Villeneuve, som omkommit i Belgien samma år. Kanadas Grand Prix i formel 1 körs här sedan säsongen .

F1-vinnare

Externa länkar 
 Circuit Gilles Villeneuve

Racerbanor i Kanada
Formel 1-banor
Champ Car-banor
Nascar-banor
Gud bor i ett ljus

Gud bor i ett ljus är en barnpsalm med text skriven 1969 av Margareta Melin. Texten har sin idé i 1 Timotheosbrevet 6:16 och Johannesevangeliet 1:9

Musik i C-dur (2/4-dels takt) är skriven 1970 av Lars Åke Lundberg.

Texten och musiken är upphovsrättsligt skyddade.

Publicerad i
Herren Lever 1977 som nr 858 under rubriken "Kyndelsmässodagen".
Den svenska psalmboken 1986 som nr 605 under rubriken "Barn och familj".
Psalmer och Sånger 1987 som nr 357 under rubriken "Fader, Son och Ande - Gud, vår Skapare och Fader".
Hela familjens psalmbok 2013 som nummer 82 under rubriken "Hela året runt".

Referenser

Noter 

Svenska psalmer
Barnpsalmer
Russell (efternamn)

Russell är ett efternamn.

Personer med efternamnt 
 
 Bertrand Russell brittisk filosof och den tredje earlen Russell
Charles Marion Russell – amerikansk målare
Charles Taze Russell – grundare av Jehovas vittnen
Daniel Lindsay Russell – amerikansk politiker
 Dora Russell, medlem av ätten Russell
Darrell Russell – racerförare (NHRA)
 Edward Russell, 1:e earl av Orford, förste amiralitetslord under Vilhelm III
Eric Frank Russell – författare, science fiction
 Francis Russell, 5:e hertig av Bedford
Gail Russell – amerikansk aktris
Henry Norris Russell – amerikansk astronom (jfr Hertzsprung-Russelldiagram)
Jane Russell –  amerikansk aktris
 Lord John Russell, brittisk premiärminister
 John Russell, 4:e hertig av Bedford
 John Conrad Russell, 4:e earl Russell 
 John Russell, 1:e earl av Bedford 
John Russell (pastor) – hunduppfödare (Jack Russell-terrier)
John Russell – amerikansk aktör (1921 - 1991)
John Scott Russell – fysiker
Katheryn K. Russell – kriminolog
Ken Russell – brittisk filmregissör
Kurt Russell – amerikansk filmskådespelare
Lee M. Russell — politiker i Mississippi 
Lillian Russell – amerikansk vaudevilleaktris och sångerska
Luis Russell – panamansk jazzpianist
Mary Doria Russell – författare, science fiction
Nipsey Russell – amerikansk komiker
P. Craig Russell – serietecknare
Pee Wee Russell – amerikansk jazzmusiker
Richard Russell – amerikansk senator
Richard Russell Sr. – amerikansk domare, far till senatorn
Rosalind Russell – amerikansk aktris
 William Russell, 1:e hertig av Bedford
 William Russell "Lord Russell" (1639-1683)
Willy Russell – brittisk filmmanusförfattare

Se även
 Russell (auktor)

Engelska efternamn
Jag kom inte hit för att jag tror

Jag kom inte hit för att jag tror är en psalm av Britt G. Hallqvist från 1966, om tvivel och längtan efter en tro.

Musik av Lars Åke Lundberg från 1967.

Psalmen tillkom under 1960-talet i en tid som öppnade upp för dans, dramatik och profan musik i gudstjänsten och att det måste finnas plats för människans kulturella, sociala och politiska nöd. Med denna grundsyn skapade Lundberg jazzmässor där det var tillåtet att uttrycka oro, tvekan och till och med otro.

Publicerad som
Nr 51 i Cantarellen 1984
Nr 532 i Den svenska psalmboken 1986 under rubriken "Sökande - tvivel".
Nr 579 i Psalmer och Sånger 1987 under rubriken "Att leva av tro - Sökande - tvivel".

Referenser

Noter 

Svenska psalmer