Cebuano

Cebuano (sebuano, sugbuanon, sugbuhanon eller sinugboanon) är ett västaustronesiskt språk inom språkgruppen bisaya. 2007 talades det av cirka 21 miljoner människor. Cebuano är även namnet på folket som har cebuano som modersmål, och det är den största folkgruppen på Filippinerna. Språket är huvudspråk i stora delar av centrala och södra Filippinerna och talas framför allt på öarna Cebu, Negros, Bohol och Leyte. Dessutom är det huvudspråket på stora delar av Mindanao.

Språkets grammatik och huvuddelen av ordförrådet är austronesiskt, men spanskan har haft ett avsevärt inflytande och mängder med spanska ord har inkorporerats. Till exempel har språket en dubbel uppsättning räkneord – både spanska och austronesiska. Cebuano har en lång skrifttradition, tidigare baserad på en egen stavelseskrift men sedan Spaniens erövring av öarna på 1500-talet skriven med det latinska alfabetet.

Som folkligt talspråk och umgängesspråk torde cebuano vara ohotat i sin region, men dess roll i mer officiella och litterära sammanhang är blygsam. Skolundervisning i grundskolan bedrivs på filipino och engelska även i områden där alla elever har cebuano som modersmål. Dagstidningar publiceras på cebuano, men ytterst få böcker.

Systematik 
Cebuano tillhör den centralfilippinska språkgruppen inom den malajopolynesiska grenen av den stora austronesiska språkfamiljen. Närbesläktade språk är till exempel waray-waray, bikol och tagalog, som alla talas i Filippinerna.

Det finns ett antal olika dialekter av cebuano, som ibland betraktas som separata språk. Till exempel på ön Bohol talas boholano, som skiljer sig påtagligt från den cebuano som talas på närbelägna Cebu, även om den ömsesidiga begripligheten fortfarande är god.

Skrift och fonologi 
Cebuano har 21 fonem. Sexton är konsonanter: p, t, k,
 (glottal klusil), b, d, g, m, n, ng, s, h, w, l, r, och y, och fem vokaler: i, e, a, o, och u.

Traditionellt har cebuano skrivits med
Baybayin-alfabetet, men idag används en delmängd av det
latinska alfabetet, kallad Abakada, motsvarande de fonem som räknats upp ovan.

Vokaler 
Innan spanjorerna kom hade cebuano bara tre vokalfonem:
, , och . Med introduktionen av spanska lånord expanderade vokaluppsättningen med 
och , även om  och  fortfarande är nära nog
allofoner, liksom  och , och används utbytbart i inhemska ord.

Konsonanter 
Nedan är en tabell med konsonanterna i cebuano.
Klusiler (stoppkonsonanter) är alltid oaspirerade. Den velara nasalen (ng)
används även i början av ord, i motsats till svenskans ng.

Betoning 
Betoning kan vara betydelseskiljande, så att dápit med betoning på första stavelsen betyder "bjuda in", medan
dapít med betoning på andra stavelsen betyder "nära".

Grammatik 
Cebuano är ett språk med grundordföljd VSO (verb subjekt objekt).  Viss flexibilitet finns i ordföljden, så att topikalisering av en komponent kan ske genom att den lyfts fram först i meningen, liksom i svenska, även om topikalisering normalt sker genom grammatiska markörer.  Adjektiv och substantiv kopplas ihop med förbindelseordet nga, och kan stå i godtycklig ordning bara nga är mellan dem.

Substantiv 

Substantiv i cebuano böjs inte, men kasusmarkörer
läggs normalt till framför dem.  Kasus fungerar dock på ett helt annat sätt i Cebuano än i svenska och de flesta andra europeiska språk. Cebuano kan analyseras som ett ergativt språk.  Medan svenska skiljer på nominativ (subjekt) och ackusativ (objekt), skiljer istället ergativa språk mellan:

 Ergativ: den aktivt handlande som påverkar ett objekt, subjektet till ett transitivt verb.
 Absolutiv: den som utsätts för något, objektet till ett transitivt verb eller subjektet till ett intransitivt.

Men i Cebuano beror exakt vilka roller som olika kasusmarkörer indikerar också på hur verbet böjs. Olika verbformer tilldelar olika roller till absolutivt och ergativt markerade substantiv.

Det finns tre typer av kasusmarkörer:
 Kinsa (absolutiv)
 Tag-iya (ergativ och genitiv)
 Gitagan-an (oblik)

Kinsa används för att markera det topikaliserade i en mening, och även för båda leden i en ekvativ mening.

Tag-iya används för ägaren till något eller den som aktivt gör något.

Gitagan-an-markörer motsvarar närmast svenskans prepositioner, och används för sådant som läge och riktning.

Kasusmarkörer delas dessutom in i två klasser, för personer och för allting annat.

Nedan är en tabell med kasusmarkörer. Mga (uttalat []) är pluralmarkör.

Exempel:

Miabot si Manang Kcy.
har-kommit Manang Kcy
"Manang Kcy hae kommit."

Gwapo si Roland Christian.
Snygg är Roland Christian.
"Roland Christian är snygg."

Nakit-an ni Nicoy si Janx.
såg Nicoy Janx
"Nicoy såg Janx."

Mangadto silang Karlatoot ug Susiedear sa balay ni Jedd.
Ska-gå Karlatoot och Susiedear till hus -s Jedd
"Karlatoot och Susiedear ska gå till Jedds hus."

Hain ang mga libro?
Var de där bok
"Var är böckerna?"

To-a kang Williever ang yawe.
Vid med Williever den nyckel
"Williever har nyckeln."

Pronomen 
Precis som substantiv är pronomen kasusmarkerade.

1 Det finns två varianter av tag-iya.  De är snarlika utom att primär tag-iya kräver förbindelseordet nga medan...
2 ... modifierande tag-iya inte kan användas som adjektiviskt komplement.
3 Sista stavelsen bortfaller ofta.

När ett pronomen inte står först i en mening används oftast en kortare form:

1 När objektet är i andra person används ibland ta istället för ko.
2 När objektet är i andra person kan ta betyda första person singular.

Det inklusiva vi, kita, syftar på talaren och den tilltalade tillsammans, och kan också inkludera ytterligare personer.

Det exklusiva vi, kamí, syftar på talaren och någon/några andra, men inte den tilltalade.

Exempel (notera skillnaden i verbformer, som styr vilken roll ett kinsa-pronomen har):

 Misulat ko – "Jag skrev".

 Gisulatan ko niya eller Misulat siya nako (beroende på om sändare eller mottagare är i fokus) – "Han/hon skrev till mig".

 Akong ihatag niya – "Jag ska ge det till honom/henne".

Modifier tag-iya-pronomen följer efter det ord de bestämmer. Primära tag-iya pronomen kan ersätta ett modifier tag-iya-pronomen men föregår då det ord de bestämmer.

 Ang balay nako / Ang akong balay – "Mitt hus".

 Wala tay bugas – "Vi (du och jag) har inget ris".

 Wala miy bugas – "Vi (någon annan och jag, men inte du) har inget ris". 

Pronomen i cebuano är könsneutrala; siyá betyder alltså både han och hon.

Demonstrativa pronomen 

1 Formen med nga- kan ersättas med di- så att ngari, nganhi, nganha, ngadto blir diri, dinhi, dinha, didto.
2 Formen inom parentes är kortformen som ofta används när pronomenet inte står först i en mening.Exempel:

Unsa ni?
Vad detta?
"Vad är det här?"

Kinsa nang tawhana?
Vem den där man?
"Vem är den där mannen?"

Gikan ni Pedro ning sulata.
Från (ni=adjektiv) Pedro detta brev
"Det här brevet är från Pedro."

Mangaon sila didto.
Ska-äta de där-borta
"De ska äta där."

Mikaon ana ang bata.
Åt det där det barn.
"Barnet åt det där."

 Verb 
Verben i cebuano är krångliga för en svensk, både för att de är morfologiskt komplicerade, och för att de olika formerna inte alls matchar det svenska verbsystemet.  Verben har affix som kan ange fokus, aspekt, modus, och annat, men däremot inte direkt tempus som vi är vana vid.

 Aspekt 
Verben böjs med avseende på aspekt snarare än tempus.
Imperativ används för uppmaningar, ungefär som i svenska.
Därutöver finns två aspekter som saknar svensk motsvarighet, och veterligen också saknar svenska namn: incepted och
incepting.

 imperativ aspekt - för uppmaningar.
 incepted aspekt - handlingar som inte kommer att påbörjas i framtiden, d.v.s. förflutna handlingar, och pågående handlingar som inte vanemässigt upprepas.
 incepting aspekt - handlingar som kommer att påbörjas i framtiden, d.v.s. futurum och vanemässigt upprepade handlingar.

Exempel på "INCEPTED" ASPEKT:

Förfluten tid
1. Jag åkte till Europa.Handlingen påbörjades i det förflutna, därför blir det i cebuano:Miadto ko sa Uropa .2. Äntligen hittade jag dig,Handlingen påbörjades i det förflutna, på cebuano:Nakaplagan ra gyud ta ka.Pågående handlingar
1. Jag går (håller på att gå) till köket.Handlingen påbörjades innan yttrandet sades, därför blir det i cebuano:Nagpadulong ko sa kusina.2. Peter hittar Miriam.Handlingen påbörjades innan yttrandet sades:Nakaplagan ni Pedro si Miriam.Exempel på "INCEPTING" ASPEKT

Framtida handlingar
1. Jag kommer att återvända till jul.Har inte hänt ännu, och således inte påbörjats:Mobalik ko karong Pasko.2. Hon kommer att hitta dig.Har inte hänt ännu, och således inte påbörjats:Iya kang makit-an.Vanemässiga handlingar
1. Hon går till stranden varje morgon.Även om det redan har hänt, så kommer det också att hända igen varje framtida morgon, och gåendet kommer påbörjas gång på gång även i framtiden:Moadto siya matag buntag sa baybayon.2. Han hittar alltid henne där.Även om det redan har hänt, så kommer det också att hända igenKanunay siya niyang makaplagan didto. Fokus 
Ett speciellt drag hos verben i cebuano är att verbformen återspeglar verbets relation till meningens tema, det som topikaliserats i meningen genom att ges absolutivt kasus.

Det finns nio vanliga fokusklasser: um-, pag-, pang-, ka-, magka-, on-, an-, i-, och reciprok klass.

 um-verb 
Former:

 Funktion: den här formen används i följande två fall:
 man betonar att händelsen är momentan
 man betonar att händelsen är en medveten handling
 Tema: den som utför handlingen.

 pag-verb 

 Funktion: uttrycker handlingar som: 
 pågår ett tag
 inte nödvändigtvis är medvetna

 Tema: den som utför handlingen.

 pang-verb 

 Funktion: pluritiv form av um-verb. 
 Tema: den som utför handlingen.

 ka-verb 

 Funktion: om förändringar. 
 Tema: det som förändras. 

 magka-verb 

 Funktion: om långsamt fortskridande förändringar. 
 Tema: den som förändras.

 Reciproka verb 

 Funktion: ömsesidiga handlingar. 
 Tema: minst två personer/saker som gör något ömsesidigt mot varandra. 

 on-verb 

Det direkta objektet är tema. Liknar närmast svenskans passivformer. 

 an-verb 

Det indirekta objektet är oftast tema.

 i-verb 

Det använda instrumentet är ofta tema.

 Modus 
Det finns tre modus i cebuano: intuitiv, icke-intuitiv, och aptativ.

 Intuitiv – intuitiv är verbets normala modus. Verbformerna i tidigare avsnitt ovan är i intuitiv.
 Icke-intuitiv – icke-intuitiv används för att uttrycka oväntade eller oavsiktliga händelser. Det finns därför inga icke-intuitiva imperativ.
 Aptativ – aptativ uttrycker möjligheten av en handling. Liksom icke-intuitiv saknar även aptativ en imperativform.  I incepted-aspekt motsvarar aptativ närmast svenskans perfekt. I incepting-aspekt motsvarar det svenska uttryck med "kan/kunde".

 Icke-intuitiv 

 Aptativ 

 Bestämningar 
Adjektiv i cebuano (och substantiv som används som bestämningar) länkas till det ord de bestämmer med länkordet nga.  Om nga kommer efter ett ord som slutar på vokal, glottalt stopp eller bokstaven N så assimileras nga som ett suffix, -ng, på det ordet.

Adjektiv placeras oftast före det ord de bestämmer, men kan också placeras efter.

Exempel:maayong buntag     – god morgondakong panon       – en stor skaramga matang malulot – vackra ögon

Ett substantiv placeras däremot alltid efter det ord det bestämmer.

Exempel:balay nga bato     – stenhushangin nga habagat – sydöstmonsun

Superlativ uttrycks med affixet kina--an eller partikelnlabing eller prefixet pinaka-Exempel:kinamaayohan    – bästkinadak-an      – störstlabing malulot  – vackrastpinakagwapa     – vackrast

Komparativ uttrycks med någon av partiklarna mas eller labawng.

 Enklitiska partiklar 
Cebuano har enklitiska partiklar som bär mycket information om betydelsenyanser

Några exempel på vanligt förekommande partiklar:

 na och pa na: nu, redan, än
 pa: fortfarande, annars, utöver, än
 man: partikel som används för att bortse från orsaker eller resultat;även, fastän
 pud,sad: också
 lamang (lang): begränsande partikel; bara
 daw, kuno: en partikel som uttrycker att informationen i yttrandet är hörsägen; man säger, det sägs att, det lär vara så att, ...
 gyud: artig partikel
 ba: används i ja/nej-frågor och ibland i andra sorters frågor
 sa: för tillfället, för ett ögonblick men ändå (i negativa fraser)
 kaha: uttrycker förvåning; jag undrar, kanske, minsann (används ibland också i frågor).
 kay: uttrycker orsak; eftersom, alltså
 diay: insiktspartikel; uttrycker att talaren har insett eller plötsligt kommit ihåg något.
 tingali: uttrycker osäkerhet; kanske, eventuellt, tycks
 unta: uttrycker hopp, orealiserat villkor (med verb i incepting aspekt), används i villkorliga uttryck.

 Negation 
Det finns tre negationer i cebuano: dili, wala, och ayaw.

Dili negerar adjektiv, substantiv, och "incepting" verb.

 Dili ko motrabaho ugma."Jag kommer inte att arbeta imorgon."

 Dili dato tong babayhana. "Den kvinnan är inte rik."

Wala negerar "incepted"-verb och existentiella påståenden.

 Wala koy kwarta. "Jag har inga pengar."

 Wala ko motrabaho tibuok adlaw. "Jag arbetade inte hela dagen."

Ayaw används för negativa befallningar.

 Ayaw og hilak. "Gråt inte."

 Ayaw mo pagdagan-dagan dinhi. "Spring inte här!"

 Frågeord 
 Unsa? – Vad?
 Asa?– Var? (för en plats)
 Diin?, Dis-a? – Var?
 Hain?, Saa? – Var? (för ett föremål eller en person)
 Kinsa? – Vem?
 Ngano? – Varför?
 Kangkinsa? – Till vem?
 Giunsa? – Hur?
 Kanus-a? – När?
 Pila ka buok?, Pila? – Hur många?
 Tagpila? – Hur mycket?
 Diay ba? – Verkligen?

 Asa eller hain? 
Asa och hain—båda betyder var—används i olika kontext i formell cebuano.Asa används när man frågar efter en plats.
 Asa ka padulong? (Vart går du?)
 Asa ta molarga? (Vart reser vi?)Hain används när man frågar efter personer eller saker.
 Hain na ang gunting? (Var är saxen?)
 Hain na si Arsenia? (Var är Arsenia?)

I talspråk används däremot mest asa.  Det är sällan man hör hain.

 Vokabulär 
Swadeshlista med grundläggande ord på svenska och cebuano:

Svenska – cebuano

 jag – ako du – ikaw han, hon – siya vi – kita (inkl), kami (exkl)
 ni – kamo de – sila det här – kani, ining, ini det där – kanâ, anang, anâ här – diri, dinhi, di-ani, di-ari där – dihâ, dinhâ, di-anâ, di-arâ vem – kinsa vad – unsa var – ahà när – kanus-a hur – gi-unsa inte – dilî, wala allt – tanan många – daghan några – pila-pila få, lite – gamay annan – uban ett – usà, uno två – duhà, dos tre – tulò, tres fyra – upat, kwatro fem – limà, singko stor – dako, dagko lång – ta-as bred – lapad tjock – bagâ tung – bug-at liten – gamay kort – mobô smal – kitid, pi-ot tunn – niwang kvinna – babae man – lalaki människa – tao barn – anak (egna barn), batâ (andras ungar)
 maka – asawa make – bana, asawa moder – inahan, mama fader – amahan, papa djur – mananap fisk – isda fågel – langgam kyckling – manok hund – irô lus – kuto gnet (lusägg) – lusâ orm – halas, ha'as mask – bulati, ulod, u'od träd – kahoy skog – kakahoyan (skogsdunge), lasang, kalasangan (djungel)
 pinne – kahoy, sanga (gren), tukog (kvist)
 frukt – bunga frö – liso löv – dahon rot – gamot fruktskal – panit sa bunga blomma – bulak, buwak gräs – sagbot rep – pisî skinn – panit kött – karne, carne blod – dugô ben (i skelettet) – bukog fett – tambok, mantika ägg – itlog horn – sungay svans – ikog fjäder – balahibo hår – buhok, balahibo huvud – ulo öra – dalunggan, dunggan öga – mata näsa – ilong mun – bâ-bâ tand – ngipon tunga – dila nagel – kuko fot – ti-il ben – paa (även lår), bagtak (underben), hita höft)
 knä – tuhod hand – kamot vinge – pakô mage – tiyan inälvor – tinae hals – li-ug rygg – luyo bröst (på kvinna) – totoy, susô, dughan bröst (bringa) – dughan hjärta – kasing-kasing, dughan lever – atay dricka – inom äta – kaon bita – paak (bite), kitkit (nibble)
 suga – supsup spotta – luwâ kräkas – suka blåsa – huyop andas – ginhawa skratta – katawa se – kitâ höra – dungog veta – kabalo, kabawo tänka – huna-huna lukta – simhot frukta – hadlok sova – tulog, tu'og liv – kinabuhi dö – patay, mamatay döda – mupatay, nipatay kämpa – away, laban (även välja sida)
 jaga – nangaso slå – igô, tira skära – putol (skära av), hiwa (skiva), gunting (klippa)
 klyva – tungâ, hatî hugga – saksak, dunggab klia – katol gräva – kalot, kotkot simma – langoy flyga  – lupad gå – lakaw komma – anhi, halî ligga – higdâ ligga på mage – kulob sitta – lingkod stå – tindog vända – likô falla – hulog ge – hatag hålla – gunit klämma – pig-it, pi-it (pressa), pisâ, pusâ (klämma sönder)
 gnugga – kuskus tvätta – hugas torka av – pahid (gnida), trapo, punas (torka rent)
 dra – bira putta – tuklod kasta – labay binda – higot sy – tahî räkna – ihap säga – sulti, ingon sjunga – kanta ljud – tingog leka – dulâ flyta – lutaw rinna – agas frysa – nigahî (also harden)
 svälla – burot sol – adlaw måne – bulan, buwan stjärna – bituon vatten – tubig regn – ulan, uwan flod – ilog (större flod), sapa (mindre vattendrag, bäck)
 sjö – lawâ hav – dagat salt – asin sten – bato sand – balas, ba'as damm – abog jord – yutâ moln – ambon dimma – yamog, tun-og himmel – langit vind – hangin snö – nyebe is – yelo hård – gahî rök – aso eld – kalayo, kayo aska – abo brinna – sunog väg – dalan, da'an
 berg – bukid, buntod, bungtod
 lukta illa – bahô
 röd – pula, puwa
 grön – berde
 gul – dilaw
 vit – putî
 svart – itom
 natt – gabii
 dag – adlaw (also sun), buntag (also morning)
 år – tu-ig
 varm – langgaw (ljummen), igang (obehagligt varm), init (het)
 kall – bugnaw, tugnaw, tun-og
 full – punô
 ny – bag-o
 gammal – da-an
 bra – maayo
 dålig – batî (även ful), la-in
 rutten – latâ, bulok
 smutsig – hugaw
 rak – tulid
 rund – lingin
 vass – ha-it
 slö – puol, pulpol, habol
 jämn – hamis
 våt – basâ
 torr – uga
 rätt – tuod, sakto, ensakto
 fel – sayop, malî
 nära – duol, tapad (beside)
 långt bort – layô
 ha rätt – tu-o (to be correct)
 vid – sa
 i – sa [sulod sa]
 med – uban sa
 och – ug
 om – kung
 eftersom – kay, tungod kay
 namn – ngalan

Källor

Noter

Externa länkar 
 Cebuano på ethnologue.com
 English Bisaya Grammar
 Functional Reference Grammar of Cebuano

Malajo-polynesiska språk
Språk i Filippinerna
Verb–subjekt–objekt-språk