kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hjalmar Mörner

Carl Gustaf Hjalmar Mörner, född 7 maj 1794 i Stockholm, död 15 september 1837 i Paris, var en svensk greve, målare, tecknare och grafiker. Han var son till greve Gustaf Fredrik Mörner. Ogift.

Biografi
Mörner ägnade sig först åt militärbanan och deltog i slagen vid Grossbeeren, Dennewitz, Leipzig och Bornhöved. I likhet med många andra officerare vid samma tid ägnade han sig åt amatörmåleri, vilket en mängd skisser från ungdomens sällskapsliv och fälttåget i Tyskland vittnar. Senare övergick han på allvar till konsten och reste 1816 över Tyskland och Frankrike till Italien, där han stannade till 1828.

Mörner försökte sig på större kompositioner med historiska eller folklivsmotiv i olja, men hade föga framgång med dessa. Till de mera kända målningarna inom denna genre hör Odins ankomst till Sverige på Rosendals slott. Sina största insatser gjorde han som tecknare och litograf. 1820 utgav han en serie romerska karnevalsbilder i konturetsning Il Carnevale di Roma, men övergick senare till litografin, som visade sig passa hans teckning bättre som Italienska kostymbilder (1825), Scénes populaires de Naples (tryckta i Neapel 1826, fransk upplaga 1828), Reseminnen från Frankrike, Tyskland och Italien (1829) samt Stockholmska scener (1830). Under en vistelse i London 1830-1836 utgav Mörner bland annat ett litografiskt album, Miscellaneous scetches of contrasts (1831). Ett planlagt arbete om fysionomier avbröts av konstnärens död i Paris.

Hjalmar Mörner är även representerad i Nationalmuseum, Göteborgs konstmuseum,
Malmö museum, Uppsala universitetsbibliotek, Lunds universitetsbibliotek, Linköpings stadsbibliotek, Litografiska museet, Östergötlands länsmuseum, Norrköpings konstmuseum, Kalmar konstmuseum samt Skoklosters slott och Örebro läns museum, Kungliga biblioteket, Nordiska museet, Kulturen, Sjöhistoriska museet, Sörmlands museum, Värmlands museum, Kalmar läns museum, Hallands konstmuseum och Postmuseum

Verk

Källor

Noter

Vidare läsning 
 

Svenska målare under 1800-talet
Män
Födda 1794
Avlidna 1837
SBH
Konstnärer från Stockholm
Representerade vid Nationalmuseum
Representerade vid Uppsala universitetsbibliotek
Svenska litografer under 1800-talet
Svenska tecknare under 1800-talet
Deltagare i slaget vid Grossbeeren
Deltagare i slaget vid Leipzig
Deltagare i slaget vid Dennewitz
Representerade vid Göteborgs konstmuseum
Representerade vid Norrköpings konstmuseum
Gravsatta på Père-Lachaise
Medlemmar av Götiska förbundet
Svenska grevar
Hjalmar
Hasse Lindroth

Hans (Hasse) Lindroth, född 4 september 1938 i Stockholm, död 3 maj 2022 i Stockholm, var en svensk målare och grafiker.

Han är mest känd som grafiker och då som Stockholmsskildrare, men han har också skildrat både Paris och Venedig med sin säregna och personliga ton. Många av hans Stockholmsbilder, etsningar och torrnålar från de senaste femton åren, finns samlade i boken Stockholm nyligen, från år 1990. Hasse Lindroths målningar uppvisar också en mycket personlig ton. Nämnas bör hans serie målningar, med motiv från den nu nerlagda järnvägen, La Petite Ceinture, i Paris. Hasse Lindroth var en av konstnärerna som drev Nationalgalleriet.

Utbildning 
 Konstfack
 Kungliga Konsthögskolan.

Representation 
Lindroth är representerad på:
Nationalmuseum
Stockholms stadsmuseum
Bibliothèque nationale de France, Paris
Moderna museet
Kalmar konstmuseum

Källor 

Svenska målare under 1900-talet
Svenska grafiker under 1900-talet
Representerade vid Nationalmuseum
Representerade vid Moderna museet
Konstnärer från Stockholm
Födda 1938
Avlidna 2022
Män
Håkan Sundin

Kjell Håkan Sundin, född 29 maj 1942 i Söderhamn, död 13 september 1996 i Stora Kopparbergs församling, Falun, var en svensk bandyspelare, och sedermera förbundskapten för Sveriges herrlandslag i bandy åren 1977-1985. År 2014 valdes han in vid Svensk Bandy Hall of Fame.

År 1981 bröt Sverige den sovjetiska dominansen i världsbandyn och blev sensationellt världsmästare i bandy i Chabarovsk i Sovjetunionen. Förbundskapten för det framgångsrika laget var åren 1978-1985 Håkan Sundin som även tog VM-guld 1983. 

Håkan Sundin var en omtyckt förbundskapten, både av spelare, tränare, förbundsfolk och media. Det var han som banade vägen för att Sverige lyckades bryta Sovjetunionens dominans i världsbandyn. Det tog nästan ett kvartssekel och 12 VM-turneringar från 1957 och framåt innan Sverige efter exakt 24 år lyckades med den bedriften.

Sundin ledde även, tillsammans med Janne Lindstedt, IK Brage i fotboll 1987. 

Håkan Sundin avled i nervsjukdomen ALS i september 1996. Hans son Henrik Sundin är assisterande tränare i Hammarby IF Bandyförening. Håkan Sundin har fått en cup för pojklag uppkallad efter sig. Den heter "Lilla allsvenskan - Håkan Sundins cup" och spelas varje år på Lugnets isstadion i Falun.

Externa länkar 
 Lilla Allsvenskan

Noter 

Svenska bandyspelare
Svenska bandytränare
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke
Män
Födda 1942
Avlidna 1996
Svenska idrottare under 1900-talet
Svenska idrottsledare under 1900-talet
Personer från Falun
Henry Klarqvist

Gustav Henry "Brinken" Klarqvist, född 18 november 1907, död 1 december 1962 av hjärtinfarkt, är en tidig svensk bandyspelare. Till yrket var han snickare. Henry Klarqvist ansågs av många vara en av de bästa spelfördelarna som Sverige haft. Han debuterade i det svenska bandylandslaget 1929. Henry Klarqvist var dessutom en duktig fotbollsspelare. Han tilldelades Värmlands Bandyförbunds guldmärke.

Han var gift med Helena Evelina Klarqvist (född Stenberg) född 1910 död 2004.

Meriter 
SM-guld: 1934, 1936, 1938 och 1941
Skyttekung: 1936 med 11 mål
Stor grabb Nr 10

Svenska bandyspelare
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke
Män
Födda 1907
Avlidna 1962
Hällåsen

Hällåsen är en anläggning för flera idrotter i Söderhamns södra utkanter.

Hällåsen var från början en bandyanläggning, då Brobergs IF flyttade sina hemmamatcher 1977 från Faxevallen upp till Hällåsen. Sedan har andra sporter tillkommit. Förutom en konstfryst bandyplan finns där inomhusrink för ishockey, curlinghall, simhall, tennishall, friidrottsanläggning och fotbollsplan. Från 2004-2005 finns även ett äventyrsbad på Hällåsen, Aquarena.

Hällåsens IP 
Hällåsens Idrottsplats är Söderhamns FF:s hemmaarena och invigdes den 25 juli 1987 med en match mot det engelska division 1-laget Portsmouth. Idrottsplatsen används enbart som fotbollsarena på grund av dess avsaknad av exempelvis löparbanor, och har en publikkapacitet på cirka 3000 personer.

Hällmyra 
Hällmyra är ett område med skidspår skilda från Hällåsen av  länsväg 583 mot Sandarne. Kommunen sköter spåren sedan 2017. I samband med SM i skidor 2017 sattes en tillfällig bro upp över vägen, men den togs bort i augusti 2017. Det finns planer på en permanent bro.

Idrottsföreningar som har sina anläggningar på Hällåsen/Hällmyra 
Broberg/Söderhamn Bandy (f.d. Brobergs IF)
Söderhamns Skidkamrater
Söderhamns FF
Söderhamns OK
Söderhamns CK
Söderhamns IK

Källor 

Bandyanläggningar i Sverige
Sport i Söderhamn
Sportanläggningar i Söderhamns kommun
Helge Zandén

Helge Zandén, född 23 juli 1886 i Borås, död 9 januari 1972 i Falun, var en svensk målare och grafiker. Han tillhörde konstnärsgruppen Falugrafikerna.

Biografi
Redan år 1906 bosatte sig Zandén i Falun. Under åren 1910–1917 studerade han dock i Stockholm, först vid Althins målarskola, sedan vid Konstakademien. Med avbrott för studieresor, framför allt under 1920-talet, var han sedan bosatt i Falun fram till sin död. Zandén tillhörde gruppen Falugrafikerna.

Efter studierna i Stockholm intresserade sig Zandén för att måla arbetsbilder från Falu koppargruva i Jean-François Millets anda. Dessa målningar kännetecknas av att de är välstämda och ofta gråaktig kolorit.

Ganska snart började han intressera sig för grafiken, och det är inom detta område han har gjort sig mest känd. De första grafiska bladen hade kommit redan år 1913, och under 1910-talet arbetade han framför allt med teknikerna etsning och torrnål. Motiven hämtade han från naturen, stadsmiljöer, och en hel del porträtt.

År 1920 gjorde han sin första studieresa utomlands, till Frankrike och Italien. Från detta år härstammar många fina grafiska blad, föreställande bl.a. stadsmiljöer i Montrichard och Mennetout i Frankrike. Från den italienska delen av resan kommer Zandéns första kopparstick föreställande bl.a. olika toskanska motiv, till exempel från Volterra och San Gimignano. Kopparsticket, med dess långa böljande linjer, var en teknik som passade Zandén särskilt väl.

Återkommen till Falun utnyttjade han också kopparsticket för att avbilda miljöer vid Falu koppargruva, till exempel Stora Stöten och Creutz lave. Även i gruvbilderna använde han ett böljande, expressivt kompositionssätt.

År 1929 gjorde Zandén en studieresa till Island. Det isländska landskapet vid Alltingets gamla mötesplats Þingvellir (Tingvalla) tilltalade Zandén, och från denna vistelse kommer fem svart-vita litografier i stort format. Från Þingvellir kommer också Zandéns mest storslagna blad, kopparsticket Silfrá (som egentligen ska vara utan accent - Silfra) i formatet 518 x 655 mm. Med plåten till detta blad arbetade Zandén i två år (1931–1932).

Zandén är representerad på bland annat Dalarnas museum, Göteborgs konstmuseum, Moderna museet, Waldemarsudde och Norrköpings Konstmuseum.

Han är gravsatt i Skogs minneslund på Skogskyrkogården i Falun.

Referenser

Noter

Övriga källor 

Svenska grafiker under 1900-talet
Män
Födda 1886
Avlidna 1972
Konstnärer från Borås
Representerade vid Göteborgs konstmuseum
Falugrafikerna
Svenska målare under 1900-talet
Hobby

Hobby är en fritidssysselsättning som utförs som avkoppling eller för nöjes skull, till skillnad från ett yrke som utförs för försörjning. Med andra ord kan en hobby sägas vara frivol, lättsinnig, men också ett sätt att göra fritiden meningsfull 

Ordet "hobby", som är ett inlån från engelskan, kan härledas etymologiskt till det medeltida ordet hobyn som betyder 'liten häst' eller 'ponny', men kan också härledas till mansnamnet Robert. Ordet "hobyn" hade mot 1550-talet genomgått en betydelseförskjutning och syftade då på en leksakshäst, käpphäst, gunghäst, men kom att ytterligare förskjutas till innebörden 'favoritförströelse', vilket kan spåras till 1670-talet. 1816 finns det första belägget på engelska för formen "hobby" och avsåg då 'aktivitet som inte leder någonvart'. På svenska användes ordet "hobby-horse" år 1841 i samma betydelse som 'hobby', och något halvt århundrade senare brukades formen "hobby".

Hobby kan utföras enskilt eller i grupp, och kan organiseras i ideella föreningar. Med hobby avses i synnerhet sådant man gör på fritiden där sysselsättningen har privat eller trivial natur, inte är ansvarskrävande, och inte bringar några särskilda extrainkomster (jämför binäring). Så kan exempelvis slöjd skiljas från att vara hantverkare, från manufakturer, och från industrier. Hobbyverksamhet sammanförs ofta med den personliga sfären, till skillnad från utåtriktade ämnen som politik eller religion vilka berör samhället, så exempelvis vid kategoriseringen av bloggar. Svenska akademiens ordbok definierar "hobby" som 'favoritsysselsättning' eller 'vurm'. 

Hobbyverksamheter började bli vanligare under stora depressionen i USA, åtminstone började ordet användas och aktiviteter som klassades som hobby att främjas av det offentliga samhället. Viljan till personlig aktivitet lyftes fram som något gott, vilket i synnerhet tycks ha gällt hobbyer som urskiljde det goda i det förflutna som var värt att bevara.

Det är vanligt med föreningar för specifika hobbyer där personer med samma intresse kan mötas. Dessa föreningar kan även ingå i större förbund, exempelvis Sveriges Schackförbund, Sveriges Shogiförbund eller Sveriges roll- och konfliktspelsförbund.

Inkomstgivande hobbyer beskattas i Sverige. Hobbyverksamhet definieras av Skatteverket som "en självständig verksamhet som inte är näringsverksamhet".

Se även 
 Amatör
 Ideell sektor
 Informell sektor
 Ideellt arbete

Referenser
Hans Alsén

Hans Olof Alsén, född 16 augusti 1926 i Enköpings församling i Uppsala län, död 1 februari 2023 i Uppsala domkyrkodistrikt, var en svensk socialdemokratisk politiker. Han var landshövding i Uppsala län 1986–1992.

Biografi
Alsén var kommunalråd i Uppsala kommun mellan 1966 och 1969 samt mellan 1971 och 1973. Mellan åren 1969 och 1970 var han statssekreterare vid statsrådsberedningen. Han var riksdagsledamot mellan 1974 och 1982 samt landshövding i Uppsala län mellan 1986 och 1992. Alsén har varit styrelseordförande i bland annat Kooperativa förbundet och ordförande Svenska turistföreningen.

Han utsågs 2007 till hedersdoktor vid Uppsala universitet för sina insatser för att bevara Linnéminnena i Uppsala med omnejd.

Referenser

Landshövdingar i Uppsala län
Ledamöter av Sveriges riksdag för Socialdemokraterna
Kommunalråd i Uppsala kommun
Svenska statssekreterare
Hedersdoktorer vid Uppsala universitet
Män
Födda 1926
Avlidna 2023
Svenska socialdemokratiska kommunalråd
Svenska politiker under 1900-talet
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Personer från Enköping
Herbert Olivecrona

Axel Herbert Olivecrona, född 11 juli 1891 i Visby domkyrkoförsamling, Gotlands län, död 15 januari 1980 i Oscars församling, Stockholm, var en svensk kirurg och idrottsman.

Biografi 
Olivecrona var en internationellt känd hjärnkirurg och var professor i neurokirurgi vid Karolinska institutet åren 1935-1960. Han var verksam vid Serafimerlasarettets neurologiska klinik.

Olivecrona räknas internationellt som en av hjärnkirurgins fäder. Han har gjort särskilt stora insatser för att utveckla den kirurgiska behandlingen av hjärntumörer och kärlmissbildningar i hjärnan. 

Olivecrona invaldes 1955 som ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien. Han är begravd på Norra begravningsplatsen.

Olivecrona hade även ett förflutet som bandyspelare.

Herbert Olivecrona tillhörde ätten Olivecrona. Han var son till häradshövdingen Axel Olivecrona och grevinnan Ebba Christina Mörner af Morlanda. Han var bror till professorn i juridik Karl Olivecrona och far till journalisten och författaren Gustaf Olivecrona.

Källor 

Sveriges dödbok 1947-2006, (CD-rom), Sveriges Släktforskarförbund

Noter 

Svenska professorer i kirurgi
Personer verksamma vid Karolinska Institutet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Svenska bandyspelare
Svenska läkare under 1900-talet
Läkare från Visby
Idrottare från Visby
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Herbert
Födda 1891
Avlidna 1980
Män
Dodekateism

Dodekateism (bokstavligen: "tro på tolv gudar") används ibland som namn på den tro som nutida anhängare av den återupplivade antika grekiska religionen bekänner sig till.

Externa länkar 
 Kategori på Curlie
 Supreme Council of Ethnikoi Hellenes (YSEE) (English version)
 Societas Hellenica Antiquariorum (English version)
 Hellenion
 Elaion
 Australian Ethnikoi Hellenes (branch of YSEE)
 Hellenes Ethnikoi in Canada (branch of YSEE)
 Kyklos Apollon
 Neokoroi
 Hellenismos.us (en-us)

Nyhedendom
Huggormar

Huggormar (Viperidae) är en familj av cirka 200 giftiga mark- och trädlevande ormarter över hela världen utom Australien och vissa öar. Gifttänderna är långa och placerade framtill på korta vridbara överkäksben och fälls fram i samband med hugg. Ormgiftet är vanligen vävnadsnedbrytande. Huggormar har en tjock, satt kropp, som först efter höjd med analöppningen brant avsmalnar. Huvudet är trekantigt och giftkörtlarna sväller ut på sidan av detta. Ormarna anpassar sitt gift till dess byte. Ögat har en "kattpupill" (en strimma).

Familjen indelas enligt ITIS i fyra underfamiljer: (1) Viperinae (egentliga huggormar eller viperor), (2) Crotalinae (näsgropsormar, inklusive skallerormar), (3) Azemiopinae (endast bestående av arten Feas huggorm) samt (4) Causinae. Underfamiljen Viperinae föder vanligen sina ungar levande. Viperinae innehåller i sin tur arterna sandhuggorm, hornhuggorm, puffadder och sandrasselorm, samt den i Sverige endast förekommande arten huggorm (Vipera berus).

Beskrivning 
Huggormars längd varierar mellan 0,5 meter och över 3 meter. Den svenska arten huggorm blir normalt cirka 65 centimeter lång, undantagsvis strax över 1 meter, medan gabonhuggorm och andra större arter av släktet Bitis ofta får en längd av 1,4 meter. Däremot blir Bitis peringueyi bara omkring 30 centimeter lång. 

Även huggormars färger och mönstring varierar mycket. Exempelvis har den svenska arten huggorm oftast ett tydligt markerat, mörkt sicksackband längs ryggen, men helt svarta exemplar är inte ovanliga. Artens hanar har vanligen inslag av vitt, grått och svart, medan honorna i regel är brun- eller rödaktiga. 

Aktivitetstiden är beroende på art och utbredningsområde. Huggormar som lever i den tempererade zonen är vanligen dagaktiva medan huggormar i öknar föredrar natten. I familjen förekommer arter som lägger ägg (ovipari) och arter som föder levande ungar (vivipari). Antalet ägg eller ungar är vanligen omkring 10 men honor av stora medlemmar, till exempel från släktet Bitis, föder ibland 40 till 100 ungar vid samma tillfälle.

Utbredning 
Huggormar förekommer på alla kontinenter utom Australien och på Antarktis, och inte heller på vissa isolerade öar. De vistas vanligen på marken och några arter klättrar i låga buskar. Ett undantag är släktet trädhuggormar (Atheris) som söker sin föda i växtligheten. Arten huggorm förekommer i hela Europa upp till ungefär polcirkeln och österut genom Ryssland till Stillahavskusten, och lever på  ljunghedar, i mossmarker och i bergsområden upp till 3 000 m över havet.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Ahlén, I., Andrén, C. & Nilson, G., 1995, Sveriges grodor, ödlor och ormar.(Uppsala/Stockholm)
 Arnold, E. N. & Burton, J. A., 1978, Reptiler och amfibier i Europa. (Stockholm)
 Curry-Lindahl, Kai, 1988, Däggdjur, groddjur & kräldjur. (Stockholm)
 Edström, A., 1988, Djurens gifter. (Lund)
 Ursing, B., 1956, Fiskar: kräldjur/ groddjur / fiskar. (Stockholm)

Externa länkar 
 Sveriges herpetologiska riksförening (SHR)
H

H [] är den åttonde bokstaven i det moderna latinska alfabetet.

Betydelser

Versalt H 
 Nationalitetsbeteckning för motorfordon från Ungern
 Länsbokstav för Kalmar län i Sverige
 Kemiskt tecken för grundämnet väte
 henry, enheten för induktans
 entalpi, ett fysikaliskt begrepp
 I matematik betecknar H (fetstil) eller ℍ (svarttavelfetstil) ibland mängden eller skevkroppen av kvaternioner.
 SAB:H, bibliotekssignum för skönlitteratur
 Högerpartiet, gammalt svenskt politiskt parti som senare bytte namn till Moderata samlingspartiet
 Høyre, norskt politiskt parti
 En ton inom musiken, som i den anglosaxiska världen heter B
 Beteckning för Nytt juridiskt arkiv i lagboken
 H-mjölk
 H₀, Hubble-konstanten, se Hubbles lag
 HSDPA, kommunikationsteknik inom mobiltelefoni ibland kallad 3,5G
 Den statistiska kategorin Hold i baseboll.

Gement h 
 hekto, en måttprefixenhet som står för talet 100
 timme, tidsenhet
 Plancks konstant
 tonlös glottal frikativa, en grupp av konsonantljud

Varianter av H 
 ħ – Plancks strukna konstant eller Diracs konstant
 ɦ – tonande glottal frikativa, en grupp av konsonantljud

Historia 
Till det latinska alfabetet kom bokstaven H från den grekiska bokstaven Eta, som har samma versala utseende, men i den standardiserade klassiska grekiskan betecknar ett helt annat ljud. Ursprungligen före antiken kallades den grekiska bokstaven "heta", och betecknade He-ljud, såsom i stadsnamnet Heraklion/Ηρακλείου. H-ljudet föll bort i grekiska, men inte i latin. Grekerna hade i sin tur fått bokstaven "(h)eta" från feniciernas "heth", som ursprungligen betecknade ett staket eller en gård.

Datateknik 
I datorer lagras H samt förkomponerade bokstäver med H som bas och vissa andra varianter av H, plus bokstäver för glottal klusil, med följande kodpunkter:

I ASCII-baserade kodningar lagras H med värdet 0x48 (hexadecimalt) och h med värdet 0x68 (hexadecimalt).
I EBCDIC-baserade kodningar lagras H med värdet 0xC8 (hexadecimalt) och h med värdet 0x88 (hexadecimalt).
Övriga varianter av H lagras med olika värden beroende på vilken kodning som används, om de alls kan representeras.

Latinska alfabetet
His Master's Voice

His Master's Voice (ofta förkortat HMV) är ett ursprungligen brittiskt skiv- och grammofonmärke, vilket numera utgör en del av musikkoncernen EMI.

Märket lanserades 1909 av bolaget The Gramophone Company i Hayes i Middlesex som dess prestige- och fullprisetikett.

HMV:s logotyp visar hunden Nipper som, sittande på vad som troligen skall vara hans avlidne husses kistlock, lyssnar på dennes stämma från en grammofon. Logon dyker upp på The Gramophone Companys skivor "Concert Record Gramophone" redan 1909, men först 1925 lanseras skivmärket His Master's Voice i Sverige.

Till följd av sjunkande skivförsäljning under den stora depressionen gick The Gramophone Company i mars 1931 samman med sin tidigare huvudrival Columbia Graphophone Co Ltd. och bildade EMI. Varumärket HMV bibehölls dock tills vidare oförändrat (däremot slogs Gramophones lågprisetikett Zonophone samman med Columbias dito Regal och blev Regal Zonophone).

På den svenska marknaden kallades HMV ofta Husbondens Röst, ett namn som dock aldrig stod på själva skivetiketterna.

Externa länkar

 Nipper på Open Directory Project
 Musée des ondes Emile Berlliner

Brittiska skivbolag och skivmärken
Skivbolag och skivmärken bildade 1909
Haga

Haga kan avse:

 -haga – ett ortnamnsefterled
 – ett svenskt fartyg som sänktes under andra världskriget

Geografi

Finland
Haga, Helsingfors – en stadsdel i Helsingfors

Japan 
 Haga, Tochigi – en kommun i Tochigi prefektur

Sverige
Haga municipalsamhälle – ett municipalsamhälle i Arvika landskommun 1913–1921
Haga, Enköpings kommun – en tätort i Enköpings kommun
Haga slott, Enköpings kommun – ett slott utanför Enköping
 Haga, Falun – en stadsdel i Falun
Haga, Göteborg – en stadsdel i Göteborg 
 Haga församling – en församling i Domprosteriet i Göteborgs stift
 Haga distrikt, Västergötland – ett distrikt i Göteborgs kommun och Västra Götalands län –2016
Haga, Heby kommun – en småort i Heby kommun
Haga, Jönköping – ett område i Jönköping
Haga, Karlstad – en stadsdel i Karlstad
Haga, Norrköping – en stadsdel i Norrköping
 Haga socken – en socken i Uppland
 Haga landskommun – en tidigare kommun i Stockholms län 1863–1948
 Haga församling, Uppsala stift – en tidigare församling i Uppsala stift –2002
 Haga distrikt, Uppland – ett distrikt i Sigtuna kommun och Stockholms län –2016
Haga, Skanör – en stadsdel i Skanör
Haga, Solna kommun – ett område i Solna kommun
Hagaparken – en park i Haga, Solna kommun 
Haga slott – ett slott i Hagaparken i Solna
 Haga (stadsdelsområde) - ett stadsdelsområde i Sundsvall
Haga, Sundsvall – en stadsdel i Sundsvall
Haga, Timrå – en del av Vivsta i Timrå
Haga, Umeå – en stadsdel i Umeå
Haga, Västerås – en stadsdel i Västerås
Haga, Örebro – ett område i Örebro
Haga, Östersunds kommun – en by i Östersunds kommun
Haga gård – en gård norr om Lövestad
Vårby Haga – (även Masmo) är ett bostadsområde i kommundelen Vårby i Huddinge kommun

Personer
Noriyuki Haga – en japansk roadracingförare