kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Otto Vellingk

Otto Vellingk, född 1649, död 19 maj 1708, var en svensk greve, general och kungligt råd.

Biografi
Han var son till översten Otto Vellingk och Kristina Mannersköld samt bror till Mauritz Vellingk. 

Vellingk blev år 1664 löjtnant vid ett i Bremen förlagt svenskt regemente, men gick 1666 i fransk tjänst och befordrades 1670 till överste i franska armén. Under Sveriges krig mot Danmark bevistade han som frivillig slaget vid Halmstad, där han anförde en skvadron av livregementet till häst. Några dagar senare befordrades han till överste i svenska armén. Han deltog i Slaget vid Lund och upphöjdes 1676 i friherrligt stånd. År 1678 blev Vellingk överste för Nylands och Tavastehus läns ryttare och 1683 generalmajor av kavalleriet. 

År 1687 utnämndes Vellingk till landshövding över Gästrikland, Hälsingland, Medelpad, Ångermanland, Jämtland, Härjedalen och Lappland, en post som han 1693 bytte ut mot den som generalguvernör över Skåne, för att 1698 bli generalguvernör över Ingermanland och Kexholms län. 

Han befordrades även till general av kavalleriet 1698. I slaget vid Narva 1700 ledde han högra flygeln och han gjorde även bemärkta insatser i slaget vid Düna 1701, slaget vid Kliszow 1702 och slaget vid Punitz 1704, samt förde självständigt befäl i slaget vid Tillendorf 1704.

1705 upphöjdes Vellingk till kungligt råd och förordnades samtidigt till president i Åbo hovrätt. Han upphöjdes även 1706 i grevlig värdighet, men avled innan han hann ta introduktion.

Externa länkar 
 

Svenska militärer under 1600-talet
Svenska militärer under 1700-talet
Svenska generaler
Svenska riksråd under 1600-talet
Svenska friherrar
Svenska grevar
Kungliga råd
Karoliner
Personer i stora nordiska kriget
Födda 1649
Avlidna 1708
Män
Svenska generalguvernörer
Landshövdingar i Västernorrlands län
Landshövdingar i Jämtlands län
Landshövdingar i Lapplands län
Personer under stormaktstiden
Deltagare i slaget vid Narva
Deltagare i slaget vid Lund
Deltagare i slaget vid Kliszów
Deltagare i slaget vid Düna
Deltagare i slaget vid Halmstad
Hovrättspresidenter i Åbo hovrätt
1165

1165 (MCLXV) var ett normalår som började en fredag i den Julianska kalendern.

Händelser

Oktober 
11 oktober – Grundstenen till Brandenburgs domkyrka läggs.

December 
9 december – Vid Malkolm IV:s död efterträds han som kung av Skottland av sin bror Vilhelm I.

Okänt datum 
Ärkebiskop Stefan utfärdar ett brev, Sveriges äldsta i landet bevarade, skrivna dokument.
Fredrik Barbarossa låter saligförklara Karl den store och året därpå får Aachen sina stadsrättigheter och blir också en fri Riksstad. Detta är skälet till att staden har en örn i sitt vapen.

Födda 
21 augusti – Filip II August, kung av Frankrike 1180–1223
Johanna av England, drottning av Sicilien och grevinna av Toulouse.

Avlidna 
9 december – Malkolm IV, kung av Skottland sedan 1153

Externa länkar
1223

1223 (MCCXXIII) var ett normalår som började en söndag i den Julianska kalendern.

Händelser

December 
December – Franciscus av Assisi förevisar den första kända julkrubban.

Okänt datum 
Under kung Eriks omyndighetstid styrs Sverige av skarabiskopen Bengt, kanslern Kol och släktingar till kungen.
Det första nordiska konventet för dominikanmunkar grundas i Lund.
Ludvig VIII blir kung av Frankrike.
Kung Valdemar Sejr av Danmark, som besatt Holstein och Mecklenburg, tillfångatas av Henrik av Schwerin och måste avstå från de tyska områdena.

Födda 
 Eleonora av Provence, drottning av England 1236–1272 (gift med Henrik III) (född omkring detta år)
 Jutta av Sachsen, drottning av Danmark 1241–1250, gift med Erik Plogpenning (född omkring detta år)

Avlidna 
14 juli – Filip II August, kung av Frankrike sedan 1180
15 september – Bjarne Kolbeinsson, skald och biskop på Orkneyöarna.

Externa länkar
1180

1180 (MCLXXX) var ett skottår som började en tisdag i den Julianska kalendern.

Händelser

April 
28 april – Den franske kronprinsen Filip August gifter sig med Isabella av Hainaut.

September 
 14 september – Slaget vid Ishibashiyama mellan Minamoto- och Tairaklanen i Japan.
 18 september – Vid Ludvig VII:s död efterträds han som kung av Frankrike av sin son Filip II August.

Okänt datum 
Sveriges första hospital inrättas i Eskilstuna av Johanniterorden.
En stor stenkyrka byggs i Bjälbo utanför Skänninge, troligen på initiativ av Birger Brosa.
I början av 1180-talet flyttas Viby kloster i Uppland till Julita kloster i Södermanland.
Fredrik Barbarossa tar München och ger staden och hertigdömet Bayern åt Otto av Wittelsbach av ätten Wittelsbach, som kommer att regera Bayern fram till 1918.
Borgen Gravensteen i Gent byggs.
Artois, som utgör en del av grevskapet Flandern, annekteras av Frankrike.
Wetzlar blir Riksstad (Reichsstadt).
Henrik Lejonet störtas.
Hertigdömet Sachsen upplöses/minskas.
Universitetet i Paris organiseras.

Födda 
Erik Knutsson, kung av Sverige 1208–1216.
Ingegärd Birgersdotter, drottning av Sverige 1200–1208, gift med Sverker den yngre.

Avlidna 
Januari – Innocentius III, född Lando av Sezze, motpåve sedan 1179.
18 september – Ludvig VII, kung av Frankrike sedan 1137.
24 september – Manuel I Komnenos, bysantinsk kejsare.

Externa länkar
Spritdryck

Spritdryck avser en alkoholdryck som innehåller etanol som vanligtvis framställts genom destillering.

Vin och öl klassas inte som sprit enligt definition i den svenska Alkohollagen.

Framställning 
Framställningsprocessen för spritdrycker består i allmänhet av nedanstående steg.
 Jäsning av en råvara som innehåller jäsningsbara kolhydrater i form av socker eller stärkelse, för att framställa etanol.
 Destillering av det etanolhaltiga utgångsmaterialet till en råsprit av hög alkoholhalt.
 I många fall tillförsel av någon form av aromämnen, oftast endera genom smaksättning av spriten med kryddor, örter, frukt eller andra aromämnen, eller genom fatlagring på ekfat eller andra träfat.
 Utspädning av spriten med vatten till sin slutliga alkoholstyrka.

Såväl råvaran som jäses, som eventuell smaksättning, påverkar den färdiga spritdryckens aromer och smak. Även om destilleringen är en separationsprocess drivs denna vanligen inte lika långt som vid framställning av teknisk etanol, utan råspriten innehåller även avsiktligt smärre mängder av andra ämnen än etanol och vatten. Finkeloljor renas från flertalet spritdrycker men kan i t.ex. whisky bidra till den avsedda doft- och smakbilden.

Olika typer av spritdrycker 

Spritdrycker kan allmänt delas in efter råvara, förekomst av kryddning eller annan smaksättning, förekomst av fatlagring och spritens geografiska ursprung.

Vanligt förekommande råvaror, och några av de spritsorter de ger upphov till, är:
 sädesslag i allmänhet: vodka och många andra drycker
 malt: whisky
 diverse jordbruksprodukter inklusive potatis: brännvin
 sockerrör: rom
 Agave: tequila
 vin: eau de vie och olika typer av brandy, såsom cognac och armagnac
 pressrester från vinframställning: grappa, marc och liknade
 äpplen: calvados
 andra frukter och bär: fruktsprit
Några av dessa spritsorter ges alltid fatlagring.

Efter destilleringen kan en spritsort exempelvis smaksättas av:
 anis: ouzo eller raki
 malört: absint
 kummin eller dill: akvavit
 olika frukter m.m.: likörer

Användning 

Några huvudsakliga användningsområden för olika spritdrycker är:
 som drinkar eller shots på egen hand.
 som ingrediens i blandade drinkar, såsom cocktails.
 som aperitif eller snaps som dricks vid inledningen av en måltid eller till en mindre förrätt.
 som digestif som dricks på egen hand efter en måltid.
 som avec som dricks tillsammans med kaffe eller liknande efter en måltid.
 för flambering.

Marknadssituation 
Världens största spritmärke är Jinro som säljer 64 miljoner 9-liters-lådor om året. Tvåa är Smirnoff Vodka och trea Lotte Liquor.

Spritsorter 
 Absint
 Akvavit
 Armagnac
 Arrak
 Brandy
 Brännvin
 Bourbon
 Cachaça
 Calvados
 Genever
 Fernet
 Gin
 Grappa
 Cognac
 Likör
 Mescal
 Metaxa
 Ouzo
 Pisco
 Raki
 Rom
 Slivovits
 Tequila
 Whisky (whiskey)
 Vodka
 Punsch

Kulturella referenser 
Det är en svensk och finländsk tradition att när man dricker spritdrycker i grupp vid t. ex. en högtid så skall man sjunga en så kallad snapsvisa. Bruk av spritdrycker hyllas förutom i snapsvisor också ofta i populärmusik.

Källor
Godfred

Godfred (danska Gudfred eller Gøtrik, den gavmilde), dansk kung, död år 810. Han var en yngre bror till Halvdan,  som han hamnade i konflikt med över utrikespolitiken gentemot Frankerriket. Han förstärkte Danevirke och nämns i resultatlösa förhandlingar med frankerna både år 804 och 809, medan Halvdan underordnade sig Karl den store år 807. Godfred dog i frisernas land år 810, enligt Einhard mördad av sina livvakter då han förberedde ett anfall mot Aachen. Han hade fyra söner, som ville fortsatta konfrontationspolitiken, i konflikt med Harald Klak och de andra av Haralds söner.

Godfreds direkta efterträdare var Hemming, som dog 812.

Enligt den franska mytologin var Godfred far till Holger Danske.

Litteratur

Referenser 

Danmarks regenter
Personer i Danmark under 800-talet
Män
Avlidna 810
Födda 700-talet
Öystein

Øystein eller Eystein kan avse:

Norska kungar
 Öystein Magnusson (1088–1123), kung av Norge från 1103
 Öystein Haraldsson (1125/1130–1157), kung av Norge från 1142
 Östein Möyla – kung av Norge

Svenska sagokungar
 Östen av Ynglingaätten – enligt Ynglingasagan svensk sagokung av ynglingaätten
 Östen Beli (Östen Illråda) – en av Harald Hildetands söner, enligt Hervarar Saga

Se även
 Östen (mansnamn)
Infektion

Infektion är ett tillstånd som uppkommer när ett smittämne, till exempel bakterie eller virus, koloniserar en värdorganism, till exempel en människa eller en växt. I dagligt tal använder man ofta ordet infektion synonymt med infektionssjukdom, men en infektion behöver inte innebära eller leda till sjukdom.

Smitta kallas det när smittämnena sprids mellan olika individer. Smittämnen kan förutom bakterier och virus vara amöbor, mikroskopiska svampar och maskar. Spridningen kan ske genom till exempel beröring, luft, vatten eller mat.

Flercelliga organismer använder sitt immunsystem (även kallat infektionsförsvar) som skydd mot infektion.

Ordet infektion kommer etymologiskt från senlatinets infectio och ytterst från latinets inficio, som betyder ’förgifta’, ’besmitta’.

Infektioner hos djur 
Lymfocyter, som är en sorts vita blodkroppar, utgör en mycket viktig del i ryggradsdjurens immunförsvar.Lymfocyterna finns i blodet, andra kroppsvätskor och i lymfatiska vävnader.

Fagocyter är en sorts celler som kan "äta" främmande partiklar eller molekyler. Hos både ryggradslösa djur och ryggradsdjur kan dessa bryta ned mikroorganismer som kan orsaka infektioner.

Infektioner hos växter 
Växter som utsätts för infektioner kan ibland dra nytta av detta. En växt som utsätts för en svampinfektion kan leda till mykorrhiza, vilket förbättrar växtens näringsupptag. Om en växt som råkar ut för en infektion med aktinomyceter eller bakterier tillhörande släktet Rhizobium kan rotknölar som binder kväve bildas.

Växters immunsystem skiljer sig från de hos djur. De har överkänslighetsreaktioner för att motstå angrepp av mikroorganismer. För att förhindra en infektions spridning kan cellerna kring ett infekterat ställe dödas av växten; detta kallas hypersensitivitet. Andra försvar är mer ospecifika.

Fytoalexiner är ämnen som bildas av växter, bland annat för att skydda mot infektioner men det bildas också av växter som skadats mekaniskt eller utsatts av för mycket UV-strålning. Många är giftiga för människor. Fytoalexiner hos olika växter kan ha mycket olika kemisk struktur.

Se även 
 Droppinfektion
 Inflammation
 Parasitism
 Sexuellt överförbar infektion
 Smitta

Referenser

Externa länkar
Självförsvar

För det polska politiska partiet, se Samoobrona.

Självförsvar eller självskydd är att skydda sig själv, sina ägodelar och sitt hem vid fysiskt angrepp. Det behöver inte vara fysiskt våld, det kan lika gärna vara verbalt som används.

Självförsvarsträning 
Självförsvarsträning syftar till att praktisk kunna värna sig själv vid en fysisk konfrontation. Inom kampsport skiljer sig kampsporter inriktade mot självförsvar gentemot de inriktade mot tävling. Inom till exempel Defendo och RMA Systema lärs metoder för hotbildsbedömning, taktisk utvärdering och deeskalering ut.

Goshindō är det japanska uttrycket för "självförsvar" (goshin) plus "vägen" (dō) dit. Det omfattar flera system av moderna skyddstekniker även kallade gendai jūjutsu, vilka oftast utgår från traditionell jūjutsu utökad med metoder från andra kampkonsttraditioner som jūdō, karate och aikidō. Dessa tekniker har sedan integrerats och modifierats på olika sätt runt om i världen för att passa nutida självförsvarssituationer.

Självförsvar i svensk rätt 
Inom den svenska juridiken används termen nödvärn som förklarar under vilka förutsättningar det anses försvarbart för att exempelvis avstyra fara för liv och hälsa.

Se även 
 kampsport
 stridskonst
 nödvärnsrätt
 feministiskt självförsvar

Kampsport
Nödrätt
Charles VI

Charles VI kan syfta på:

 Charles VI (1368–1422),  kung av Frankrike 1380–1422
 Charles VI (opera) – en grand opera i fem alter från 1843 med musik av Jacques Fromental Halevy och libretto av Casimir Delavigne
1 (siffra)

Siffran 1 () används för att beteckna talet 1 och är en siffra i varje positiv talbas.

Det lägsta möjliga heltalet i en tiopotens börjar med siffran 1.

Se även 
 1 (tal)
 Siffra
 Talsystem
 Numerologi

Externa länkar 
 

 1
1422

1422 (MCDXXII) var ett normalår som började en torsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Augusti 
31 augusti – Vid Henrik V:s död efterträds han som kung av England och herre över Irland av sin nio månader gamle son Henrik VI.

September 
15 september – Karl Knutsson (Bonde) framträder för första gången som agerande i ett dokument.

Oktober 
21 oktober – Vid Karl VI:s död utropas hans son Karl VII till kung av Frankrike i Bourges, medan den nytillträdde engelske kungen Henrik VI utropas till kung av Frankrike i Paris.

Okänt datum 
Hansan proklamerar blockad mot all handel med de nordiska länderna, vilket Erik av Pommern besvarar med att spärra av Öresund.
För att råda bot på Kalmarunionens dåliga ekonomi låter Erik prägla kopparmynt, som skall ha samma värde som silvermynten, vilket Hansan klagar över.
I en köpstadsförordning förbjuds handelsidkande på landsbygden i Sverige, för att man vill få in mera skatt, genom att koncentrera handeln till städerna.
Sverige drabbas på nytt av pesten.
Förbjudna staden i Beijing står färdig och tas i bruk.

Födda 
William Caxton, Englands förste boktryckare.

Avlidna 
31 augusti – Henrik V, kung av England och herre över Irland sedan 1413.
21 oktober – Karl VI, kung av Frankrike sedan 1380.

Externa länkar
Himlakropp

En himlakropp är ett naturligt föremål i rymden, som en stjärna, planet (till exempel jorden), måne, asteroid eller komet.

Ett astronomiskt objekt kan vara en enskild himlakropp, en grupp eller struktur av himlakroppar, som en stjärnhop, nebulosa, galax eller galaxhop. Även en grupp av himlakroppar som är skenbart närliggande på stjärnhimlen, som en stjärnbild, asterism eller optisk dubbelstjärna, kan räknas som ett astronomiskt objekt.

Himlakropparnas rörelse beskrivs genom celest mekanik.

Astronomiska objekt som föreslagits existera kallas hypotetiska. Några hypotetiska himlakroppar som aldrig har påvisats är planeten Vulkan och Venusmånen Neith.

Vissa himlakroppar, som Pluto och Ceres, har visat sig ha helt annan natur än man förväntade sig när de upptäcktes.

Lista över astronomiska objekt

Se även 
 Asteroid 
 Astronomi 
 Atmosfär 
 Flykthastighet
 Himmelssfären

Externa länkar
Hansestaden Visby

Hansestaden Visby är ett världsarv instiftat 1994 bestående av Visby innerstad med ringmuren och området innanför. 

I norra Europa bildades hansor, vilka var sammanslutningar av beväpnade handelsskepp. Det skulle dröja ett tag innan någon stad kunde kalla sig Hansestad. I Visby bildades "Det tyska Gotlandsfararesällskapet". De kommande åren bosatte sig en hel del ryssar, danskar och speciellt tyska handelsmän i Visby. Det var också de bofasta tyskarna av detta sällskap som byggde nuvarande S:ta Maria domkyrka, färdigställd år 1225. Visby gick på 1280-talet med i "Wendiska stadsförbundet" som bestod av städer som Lübeck, Tallinn, Rostock, Riga o.s.v.

Det var först 1356 som det verkliga Hanseförbundet bildades.

Ett världsarv
Hansestaden Visby med Visby ringmur är sedan 1995 upptagen på Unescos världsarvslista. Världsarvskommitténs motivering löd: 

När Sverige 1984 anslöt sig till världsarvskonventionen fördes ett antal tänkbara världsarv upp på en svensk förslagslista. Bland dessa fanns Visby. Under de närmaste åren kom dock Visby att avföras från listan av Kulturdepartementet, främst på grund av att större delen av staden saknade skydd, endast tio byggnader innanför ringmuren var då byggnadsminnen. Sommaren 1993 antogs handlingsplanen Hansestaden Visby, Handlingsplan för Visby innerstad av Gotlands kommuns kommunfullmäktige, där kommunen bland annat avsåg att arbeta att få Visby att bli ett världsarv. Man fick snabbt stöd från Riksantikvarieämbetet som är en av de ämbetsverk som för regeringen lägger fram förslag på tentativa världsarv. Med länsstyrelsens stöd ökade man snabbt antalet byggnadsminnen, i december 1995 fanns 174 byggnadsminnesmärkta hus i Visby innerstad. Ansökan om Visby innerstad som världsarv inlämnades i september 1994.

Se även
Almedalen
Medeltidsveckan
Visby ringmur

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

Riksantikvarieämbetet - Hansestaden Visby
Gotlands kommun Visby världsarv

Visbys historia
Byggnader och anläggningar i Visby
Visby2
Världsarv i Sverige
Byggnadsvård
Världsarv inskrivna 1995
Södermalmstorg

Södermalmstorg ligger vid Slussen och är ett av Stockholms äldsta torg. Torget fick sin nuvarande utformning i samband med den radikala omgestaltningen av Slussenområdet på 1930-talet. Här möts Götgatan och Hornsgatan. Söder om torget ansluter Ryssgården och Stockholms stadsmuseum.

Historik

På platsen fanns redan under medeltiden ett oregelbundet torg, kallat Malmtorget och planerna på utformandet av det nya Södermalmstorg tycks gå tillbaka till tiden före den egentliga stadsregleringen. Torget stenlades 1637–1639 och fick under en tid tjänstgöra som avrättningstorg. Under 1630-talet och 1640-talet fick torget sin regelbundna utsträckning i samband med Södermalms stadsplanering som började 1641 (se även Stormaktstidens första stadsplan). 

År 1662 flyttades järnhanteringen och Stockholms järnvåg från Järntorget i Gamla stan till Järngraven vid Södermalmstorg. Det närbelägna och nybyggda Södra stadshuset var ämnad som generalfaktorikontor, ett huvudkontor för internationell handel. Under mer än 200 år skulle den svenska järnexporten ske via denna plats. 

Under 1600-talet förekommer omväxlande namnen Malmtorget och Södermalmstorg, men under 1700-talet blir det senare det gängse namnet. På Tillaeus karta från år 1733 finns det ett annat Malmtorg på Norrmalm. År 1771 förekommer Södermalms Torg-Brunn som har sitt namn efter den brunn som fanns vid sydöstra delen av torget och som gav upphov till den numera försvunna Brunnsbacken. 1789 hette torget Södermalms brunsbacke, detta namn utgick 1935.

Vid Södermalmstorg ligger Stockholms stadsmuseum med adress Södermalmstorg 1, allmänheten går dock in från Ryssgården. På Södermalmstorg 4 återfinns Johan Skyttes hus, uppfört på 1640-talet för riksrådet Johan Skytte. Delvis ombyggd efter Mariabranden 1759 och Anders Zorns ateljé 1913–1920. Senare kom Evert Taube att bo där fram till sin död. Till vänster därom ansluter Jacob Grundels hus (Södermalmstorg 6) och i hörnet mot Hornsgatan märks Hans Marschalcks hus.

Bilder - Historisk utveckling

Utgrävningar

I samband med förberedande arbeten för projekt Slussen utfördes på hösten 2013 schaktarbeten utanför Stockholms stadsmuseets norra flygel. Arkeologer från Stadsmuseet, som övervakade arbetet upptäckte då arkeologiska lämningar, flera meter under dagens gatunivå. Bland annat hittades keramikskärvor och kritpipor samt kullerstensbeläggningen av det som en gång var Brunnsbacken. Den ledde ner till brunnen som låg vid 1700-talets Södermalmstorg och gav backen sitt namn. Kullerstenarna är fint lagda för att backen skulle bli så slät som möjligt. 

Den nu framgrävda kullerstensbeläggningen syns på Johan Sevenboms tavla Utsikt från Brunnsbacken över Saltsjön från 1770-talet. Under lämningarna av Brunnsbacken finns en ännu äldre gatubeläggning bevarad, som är en del av Stockholms medeltida gatunät.

Se även
 Järngraven
 Söderport och Södre Torn
 Kvarteret Överkikaren som ligger väster om Södermalmstorg.
 Restaurang Strömmen, Södermalmstorg 1.

Referenser

Källor

Tryckta källor

Externa länkar

Gator och torg på Södermalm
Slussen
Nytorget

Nytorget är ett torg på Södermalm i Stockholm vid Nytorgsgatan. Det avgränsas i norr av Skånegatan och i öster av kvarteret Bondesonen större. Nytorget kallas även gatstumpen längs torgets östra sida. Den var tidigare en del av Malmgårdsvägen. Vid Nytorget ligger ett flertal kaféer, barer och restauranger.

Historik

Torget finns omnämnt som "Nytorghet" sedan 1671. Då fanns det också en kvarn (se Nytorgs kvarn), som kallades "Mäster Pärs Kwarn", ägd av kyrkoherden i Katarina, Per Arenbechius (1620–1673). Kvarnen benämndes 1733 av Petrus Tillaeus "Nytorgs qu:". 

Per Arenbechius omnämndes även som kvarnägare av Michel Jöranssons kvarn och Fatburan. Området kring Nytorget och Hammarby sjö blev ett centrum för textilnäringen i Stockholms tidiga industrialisering. Än idag finns äldre arbetarbostäder i trä och sten bevarade längs med torgets östra sida och är ett av Stockholms värdefulla kulturreservat. Husen upprustades under 1970-talet. Torget spelar en central roll i Per Anders Fogelströms romaner i "stadenserien" (se Mina drömmars stad). Trähusbebyggelsen sträckte sig från Nytorget upp mot Vita Bergen, men den kontakten bröts när Renstiernas gata sprängdes ner på 1930-talet.

Nytorget har använts såsom bestraffnings- och avrättningsplats. Det var ett av de tre torg där Gustav III:s mördare Johan Jacob Anckarström hudflängdes, d.v.s. piskades, i tre dagar. På norra sidan av torget stod, åtminstone från 1730-talet, ett spruthus där Stockholms brandförsvar kunde tanka släckvatten. Spruthuset omvandlades senare till en saluhall. Under 1800-talets början omtalades Nytorget som en ”nederlagsplats för orenlighet”, vilket måste tolkas som att torget var ganska nedgånget.

På 1930-talet anlades en lekplats på torget och på 1940-talet byggdes en park efter ritningar av stadsträdgårdsmästaren Holger Blom. Han tillämpade den så kallade Stockholmsstilen och försåg parken med stenmurar, trappor, spegeldamm och parklek. 

Vid Nytorget 15 ligger den gamla industribyggnaden Malongen från 1660-talet. Malongen har använts som fabrik, sjukhus, nödbostäder och folkskola. Idag finns här konstnärsateljéer. Huset är en av Stockholms äldsta bevarade industribyggnader och är blåklassat av Stockholms stadsmuseum.

Bilder

Källor

Noter

Externa länkar

Gator och torg på Södermalm