Lunds studentkår

Lunds Studentkår (LS; äldre benämning Studentcorpsen i Lund) var fram till 1996 den största studentkåren vid Lunds universitet och omfattade fram till 1977 universitetets samtliga studenter. Den ersattes 1996 av Lunds universitets studentkårer.

Lunds Studentkår konstituerades officiellt den 16 maj 1867, men hade då redan sedan 1851 bedrivit verksamhet i form av "allmänna kårmöten", vilka formellt sorterade under Akademiska Föreningens sociala utskott. Under 1800-talet var kårens uppgifter primärt ceremoniella och i stor utsträckning förknippade med de olika nationella och nordiska studentmötena. Efter första världskriget kom kåren dock att få en mer praktiskt social inriktning, bland annat genom inrättandet av en matservering ("Konviktorium") och en kreditkassa, studenthälsovård med mera. Med början under 1960-talet partipolitiserades kåren, samtidigt som ett kraftigt stigande studentantal gjorde att de allmänna kårmötena slutgiltigt ersattes av en indirekt demokrati.

År 1984 bröts sig ingenjörsstudenterna inom Lunds studentkår ut och bildade Teknologkåren vid Lunds tekniska högskola (TLTH). Drygt tio år efter detta beslöts att ersätta den gamla kåren med en ny struktur av fakultetskårer och höstterminen 1996 lades den gamla kåren i praktiken ned varefter formell likvidation följde 1998. Som ett sammanhållande organ för de nya kårerna bildades även paraplyorganisationen Lunds universitets studentkårer, vars presidium övertagit åtskilliga av den gamla kårens ceremoniella uppgifter såsom mösspåtagningstalet på Siste April och rektorsuppvaktningen på första maj, liksom förvaltandet av en del gemensamma stiftelser och organ. 

Ordföranden för Lunds Studentkår var med automatik även vice ordförande för Akademiska Föreningen vari kåren också hade sina lokaler.

Kårordförande

 1867 – Nils Dunér, professor i astronomi
 1868 – Clas Theodor Odhner, professor i historia och riksarkivarie
 1869 – Emil Finneve Gustrin, kansliråd
 1870–1871 – Johan Lang, professor i medicinsk och fysiologisk kemi
 1872 – Elof Tegnér, universitetsbibliotekarie
 1873 – Carl Magnus Zander, professor i latin
 1874 – Per Sörensson, präst och riksdagsman
 1875 – August Wijkander, fysiker, politiker, förste rektorn för Chalmers
 1876–1877 – Wilhelm Idström, bankkamrer
 1877 – G. Bring
 1878 – Axel Emanuel Friedlander, teolog och skolman
 1879 – Pontus Fahlbeck, professor i historia och statskunskap
 1880 – Hilding Andersson, rektor och översättare
 1881 – Pontus Fahlbeck (andra gången)
 1882 – Sven Adolf Brandel, läroverksadjunkt
 1883 – Karl Reinhold Geijer, professor i filosofi vid Uppsala universitet
 1884–1885 – David Bergendal, professor i zoologi
 1886 – Johannes Paulson, professor i filologi, rektor för Göteborgs högskola
 1887–1888 – Nils Flensburg, professor i sanskrit, skald och vältalare
 1889 – Johan Thyrén, professor i juridik, justitieminister, rektor för Lunds universitet
 1890 – Ewert Wrangel, professor i estetik
 1891 – Johan Thyrén (andra gången)
 1892–1893 – Magnus Pfannenstill, professor i teologi, domprost
 1894 – J.B. Sjögren
 1895–1896 – Carl Martin Collin, direktör och boksamlare
 1897 – Johannes Strömberg, rektor för Spyken
 1898 – Claes Lindskog, professor i latin och grekiska, ecklesiastikminister
 1899 – Arthur Stille, professor i historia
 1900 – Sigurd Hansson, journalist
 1901 (januari–februari) – Ludvig Widell, statistiker, ämbetsman
 1901 – Emil Sommarin, professor i nationalekonomi
 1902 – Malcolm Hamilton, greve, hovrättsnotarie och löjtnant
 1903 – Birger Sjövall, historiker och skolman
 1904 – Rurik Holm, historiker och folkskoleinspektör
 1905 – Sigfrid Wallengren, professor i statskunskap
 1905–1906 – Torgny Segerstedt, religionshistoriker, redaktör för Göteborgs Handels- och Sjöfartstidning
 1906–1907 – Fredrik Böök, professor i litteraturhistoria, litteraturkritiker
 1907 – Otto Holmdahl, präst, generaldirektör och riksdagsman
 1908 – Nils Hintze, jurist, akademikamrerare
 1909 (januari–februari) – E. Hedström
 1909 – J. E. Nilsson
 1910–1911 – Axel Lindqvist
 1911 – Georg Nyman
 1912 – Folke Nosslin, stadsbibliotekarie i Malmö
 1913 – Nils Hänninger, chef för Skolöverstyrelsen 
 1914–1915 – Olof Sundin, arkeolog, anstaltsdirektör
 1916 – Sven Ingvar, professor i praktisk medicin
 1917 – Björn Johansson
 1918 – Malte Åkerman, docent i latin, läroverkslektor
 1919 – Olof Sundin (andra gången)
 1920 – Åke Hassler, professor i privaträtt, riksdagsman
 1921 – Albert Sjögren
 1921 (oktober–december) – Åke Hassler (andra gången)
 1922 – Åke Wilton
 1922 (oktober–december) – Ove Sommelius, chefredaktör för Helsingborgs Dagblad
 1923 (januari–april) – Sidney Hagman
 1923 – Aron Borelius, professor i konsthistoria
 1924 – Åke Hedelin, teolog
 1925 – Otto Wangson, advokat, riksdagsman
 1926 – Anton Ögård, advokat
 1927 – Nils Falk
 1928 – Otto Berch, godsägare
 1929 – Harald Andersson
 1930 – Sven P:son Hallnäs, fackföreningsman
 1931–1932 – Tage Ahldén, germanist 
 1933 – Bengt Söderberg
 1934 – Tage Larsson, matematiker och försäkringsbolagsdirektör
 1934–1935 – Ingemar Lindstam, prost och hovpredikant
 1935 (september–december) – Karl-Erik Löfqvist, historiker och skolman
 1936 – Krister Gierow, chef för Lunds universitetsbibliotek
 1937 – Georg Borgström, växtfysiolog och debattör
 1938 – Gunnar Dahmén, radio- och TV-präst, hovpredikant 
 1939 – Hjalte Hultén, läkare
 1940 – Christian Callmer, historiker och bibliotekarie
 1941 – Bertil Block, teolog, lektor och rektor
 1942 – Ivar Agrell, zoolog
 1943–1944 – Carl Göran Regnéll, bankdirektör och politiker 
 1945 – Ove Nordstrandh, läroverkslektor och politiker
 1946 - Åke Sällström, historiker och arkivarie
 1947 – Per Blomquist, präst och politiker
 1948–1949 – Bertil Nosslin, överläkare och professor 
 1950 – Gunnar Hillerdal, rektor, religionsfilosof och författare 
 1951–1952 – John-Fredrik Ivarsson
 1952 (mars–december) – Rolf Rembe, fackförbundsdirektör, teaterchef och författare
 1953 – Thomas Svantesson
 1954 – Harald Håkansson
 1955 – Olof Ruin, professor i statskunskap
 1956 – Jan Forkman, jurist
 1957 – Rune Persson
 1958 – Gunnar Fredriksson, chefredaktör
 1959 – Sören Mannheimer, advokat
 1960 – Thord Palmlund, generaldirektör
 1961 – Eric Owers, nöjeschef på Liseberg och advokat
 1962 – Olof Söderberg, överdirektör i kärnbränslenämnden 
 1963 – Sverker Oredsson, professor i historia, kommunalråd 
 1964 – Ulf Lönnqvist, statsråd, landshövding 
 1965 – Ulf Henriksson, informationschef
 1966 – Lars Dahlberg, organisationsdirektör
 1967–juni 68 – Bengt Oberger, avdelningsdirektör vid SIDA
 juli–december 1968 – Per Åke Hallberg, VD för Malmö fastighetsägarförening
 1969 – Per Anders Fagerholm, byrådirektör
 1970 – Hans Henrik Lidgard, professor i juridik
 1971 – Mats Svegfors, chefredaktör, landshövding 
 1972 – Anders Westerberg, präst och statstjänsteman
 1972 – Alf Sjöström, grundare av Novus opinionsundersökningsinstitut
 1973 – Göran Belfrage, civilingenjör
 1974 – Mathias André, jur dr  
 1975 – Jonas Hafström, diplomat
 1978 – Gunnar Oom, kommunalråd
 1979 – Göran Larsson, stadsarkivarie, museichef
 1980 – Göran Eriksson
 1981 – Håkan Svensson
 1982 – Evan Klintner
 1983 – Lars Hessman
 1984 – Marie Andersson
 1985 – Magnus Ramberg
 1986 – Anders Lindgren
 1987 – Ola S Svensson
 1988 – Per Ola Olsson, rektor
 1989 – Cecilia Brinck, riksdagsledamot, oppositionsborgarråd
 1990-1991 – Ursula Berge, politisk debattör
 1992 – Jonas Alberoth, ställföreträdande generaldirektör
 1993 – Mats Uttervall (en månad)
 1993 - Anna Svensson
 1994 – Martin Lundin
 1995 – Fredrik Starmark

Källor
 Gunnar Hillerdal & Eric Starfelt: Akademiska Föreningen i Lund 1830-1953 (Lund 1953) (innehåller bland annat ordförandelängd till och med 1953)
 Fredrik Tersmeden: "Studentliv" i Magnusson Staaf, Tersmeden & Francke (red): Lunds universitet under 350 år – Historia och historier (Lund 2016)

Se även
Kårparti (med lista över partier inom LS)

Studentkårer i Lund
Lunds universitet
Akademiska Föreningen
Organisationer bildade 1867
Organisationer upplösta 1998