kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Litteraturåret 1860



Priser och utmärkelser
 Kungliga priset – Carl Anders Kullberg

Nya böcker
Anteckningar från döda huset av Fjodor Dostojevskij
Borup – poetisk kalender av Wilhelm von Braun (postumt utgiven)
Fänrik Ståls sägner (andra samlingen) av Johan Ludvig Runeberg
Ett köpmanshus i skärgården av Emelie Flygare-Carlén

Födda
29 januari – Anton Tjechov (död 1904), rysk författare.
7 maj – Rabindranath Tagore (död 1941), indisk författare och filosof, nobelpristagare 1913.
9 maj – James Matthew Barrie (död 1937), skotsk författare.
7 juli – Adolf Strömstedt (död 1928), svensk psykiater och poet.
16 augusti – Jules Laforgue (död 1887), fransk poet.
22 augusti – Gustaf Fröding (död 1911), svensk författare och poet.
12 november – Ola Hansson (död 1925), svensk poet, författare och journalist.

Avlidna
12 september – Wilhelm von Braun, 46, svensk författare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Musikåret 1860



Händelser

April
9 april – En fransyska sjunger in sången "Au clair de la lune" på fonoautograf.

Födda
9 januari – Valborg Aulin, svensk kompositör
7 februari – Anna Norrie, svensk skådespelare och operettsångerska.
13 mars – Hugo Wolf, österrikisk tonsättare.
4 maj – Emil von Reznicek, österrikisk tonsättare.
29 maj – Isaac Albéniz, spansk tonsättare.
25 juni – Gustave Charpentier, fransk tonsättare.
7 juli – Gustav Mahler, österrikisk tonsättare och dirigent.
18 november – Ignaz Paderewski, polsk tonsättare, pianist och politiker.

Avlidna
26 januari – Wilhelmine Schröder-Devrient, 55, tysk operasångare.
9 juni – Erik Drake, 82, svensk musikteoretiker, musikpedagog och kompositör. 
26 augusti – Friedrich Silcher, 71, tysk kompositör.
25 september – Carl Friedrich Zöllner, 60, tysk kompositör.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Judge Dredd (film)

Judge Dredd är en amerikansk action-science fiction-film som hade biopremiär i USA den 30 juni 1995, i regi av Danny Cannon, med Sylvester Stallone i huvudrollen.

Handling 
Det finns inga mer advokater, inga mer rättegångar. Det finns inget behov: Judge Dredd, den mest legendariska och respekterade av framtidspoliserna sk. Judges. En Judge (Domare) är både domare och bödel. Han är lagen. Dredd möter nya faror när han märker att lagen är korrupt och att det konspireras inifrån rättssystemet. Han blir ditsatt för mord. Med hjälp av Judge Hershey och småbrottslingen Fergie måste Dredd slå sin väg ur orättvisorna och rädda staden från sin hemska nemesis Rico.

Om filmen 
Filmen är baserad på en brittisk tecknad serie med samma namn. Den utspelar sig i en framtid med utbredd brottslighet och där poliserna samtidigt är domare.

Rollista (i urval) 
 Sylvester Stallone - Judge Joseph Dredd 
 Diane Lane - Judge Hershey 
 Armand Assante - Rico 
 Rob Schneider - Herman Ferguson
 Jürgen Prochnow - Judge Griffin
 Max von Sydow - Chief Justice Fargo 
 Joan Chen - Ilsa 
 Joanna Miles - Judge Evelyn McGruder 
 Balthazar Getty - Olmeyer 
 Maurice Roëves - Warden Miller 
 Ian Dury - Geiger 
 Christopher Adamson - Mean Machine 
 Ewen Bremner - Junior Angel 
 Peter Marinker - Judge Esposito 
 Angus MacInnes - Judge Silver

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 

Amerikanska filmer 1995
Amerikanska science fiction-actionfilmer
Filmer från Hollywood Pictures
Filmer baserade på tecknade serier
Filmmusik av Alan Silvestri
Musikåret 1891



Händelser

November
 30 november – Den sista föreställningen ges i det Gustavianska operahuset  i Stockholm, Sverige., innan det rivs och ett nytt operahus börjar byggas.

Födda
2 januari – Eric Engstam, svensk sångtextförfattare, vissångare och skådespelare.
16 januari – Charley Straight, amerikansk pianist, orkesterledare och kompositör.
13 februari – Alexander Kipnis, rysk operasångare (bas).
23 april – Sergej Prokofjev, rysk pianist och tonsättare.
21 maj – Maja Cassel, svensk skådespelare och operasångerska.
9 juni – Cole Porter, amerikansk låtskrivare och kompositör.
2 augusti – Arthur Bliss, engelsk tonsättare och dirigent.
17 augusti – Hugo Jacobson, svensk operettsångare och skådespelare.
1 oktober – Dagmar Ebbesen, svensk skådespelare och sångerska.

Avlidna
8 januari – Fredrik Pacius, 81, finländsk tonsättare.
16 januari – Léo Delibes, 54, fransk tonsättare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Litteraturåret 1891



Priser och utmärkelser

Kungliga priset – Carl Alfred Cornelius

Nya böcker

A – G
De rödhårigas förening av Arthur Conan Doyle
Dikter: andra samlingen av Viktor Rydberg
Dorian Grays porträtt av Oscar Wilde
Duellen av Anton Tjechov
En skandal i Böhmen av Arthur Conan Doyle
Erik Ejegod av Henry Rider Haggard
Glädjens blomster av Amanda Kerfstedt
Guitarr och dragharmonika av Gustaf Fröding (debut)
Gösta Berlings saga av Selma Lagerlöf (debut)

H – N
Jacob av Alexander Kielland
Là-bas av Joris-Karl Huysmans
Mistress Branican av Jules Verne

O – U
Pengar av Émile Zola
Tess av d'Urberville av Thomas Hardy
Tre komedier av Anne Charlotte Leffler
Troll av Jonas Lie

V – Ö
Vapensmeden : hägringar från reformationstiden, roman av Viktor Rydberg

Födda
8 mars – Ragnar Josephson, svensk konsthistoriker, författare och chef för Dramaten.
29 mars – Yvan Goll, pseudonym för Isaac Lang, tysk-fransk (tvåspråkig) judisk författare.
31 mars – Ester Blenda Nordström, svensk journalist och författare.
15 maj – Mihail Bulgakov, rysk författare.
23 maj – Pär Lagerkvist, svensk författare, nobelpristagare.
1 juli – Sten Selander, svensk poet, essäist och botaniker, ledamot av Svenska Akademien 1953–1957.
10 december – Nelly Sachs, tysk-svensk författare och mottagare av Nobelpriset i litteratur 1966.
26 december – Henry Miller, amerikansk författare.

Avlidna
28 september – Herman Melville, 72, amerikansk författare.
10 november – Arthur Rimbaud, 37, fransk poet.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Guinness rekordbok

Guinness rekordbok () är en bok utgiven av bryggeriet Guinness. Boken redovisar årligen olika världsrekord inom olika ämnesområden. Första upplagan utkom 1955, på svenska 1968. Stiftelsen som ligger bakom boken heter Guinness World Records.

Boken säljs i ungefär 100 länder och är översatt till ungefär 40 språk. Den är en av världens bästsäljande böcker. Den som har tagit flest rekord heter Ashrita Furman.

Alla Guinness världsrekord måste vara mätbara. Man måste kunna bevisa det man har gjort och det måste gå att slå.

Referenser

Externa länkar 

 Guinness World Records (engelska)

Engelskspråkig facklitteratur
Årsböcker
Tidningar startade 1955
Teokrati

Teokrati betyder "Gudsvälde", och är ett statsskick där Gudomen anses inneha den högsta makten och där den eller de styrande har sin makt från denne eller är dennes ställföreträdare.

Teokrati används således även som synonym till hierokrati, de statsskick där den yttersta politiska makten ligger hos prästerna genom att dessa fungerar som ställföreträdare för Gud (eller dylikt) och inte på något sätt svarar inför folket. Påven och den katolska kyrkan hade av och till en sådan makt i Europa under medeltiden. Prästerna kan även kontrollera domstolarna. I sådana fall utgår lagstiftningen från religionen ifråga och tolkningen av de heliga skrifterna har stort inflytande vid rättskipning. Exempel på detta är Iran efter den islamiska revolutionen 1979.

Det finns ett antal rörelser som har teokrati som slutmål. Enligt exempelvis kristna föreställningar ska ett Gudsvälde upprättas genom Jesu återkomst. Vissa tolkningar av de kristna lärorna ett teokratiskt ideal, Jehovas vittnen är ett exempel på detta. Även en del kristna räknar enligt Uppenbarelseboken med att en värld direkt styrd av Jesus kommer att upprättas (beror på tolkning av bokens texter). Jean Calvin sökte införa teokrati i Genève i mitten av 1500-talet. Rastafarianerna menar i regel att när konflikterna i Afrika upphört och endräkt och fred råder på denna kontinent kommer ett heligt rike under Jah att upprättas för alla afrikaner. Bahá'íernas människosyn innebär en tro på att en enad värld kommer att ge upphov till ett paradisiskt världssamhälle under Gud utan att han för den skull stiger ned på jorden. En anhängare kallas teokrat.

Se även 

 Caesareopapism
 Hagiarki
 Hierokrati
 Kungadömet av Guds nåde 
 Monarki
 Monoteism
 Statsreligion

Referenser 

Politik inom religion
Statsskick
Oligarki
Fantastiska vidunder och var man hittar dem

Fantastiska vidunder och var man hittar dem (engelska: Fantastic Beasts and Where to Find Them) av J.K. Rowling är en bok med beskrivningar av de magiska vidunder som förekommer i böckerna om Harry Potter. Boken är skriven under namnet Newt Scamander, som har en liten biroll i böckerna som författare och djurexpert. Boken är illustrerad av J.K. Rowling själv. Alla intäkter från boken går till välgörenhetsorganisationen Comic Relief.

Den 12 september 2013 tillkännagav Warner Bros. planer på att producera en filmserie baserad på boken, med Rowling som manusförfattare. Newt Scamander var tänkt som filmens huvudfigur, och den planerades utspela sig cirka sjuttio år innan Harry Potter-serien. 2016 hade filmen – Fantastiska vidunder och var man hittar dem – premiär, och den följdes 2018 och 2022 av ytterligare två filmer.

Den fiktiva boken 
Boken utger sig för att vara en reproduktion av en fiktiv bok skriven av den fiktive författaren Newt Scamander (Fullt namn: Newton Artemis Fido Scamander), en berömd magizoolog. Magizoologi är läran om magiska varelser, och den som studerar detta ämne är en magizoolog. Det reproducerade exemplaret skall ha ägts av Harry Potter, och innehåller även klotter i marginalen av Harry, Ron och Hermione, vilket verkar ha skrivits runt den fjärde boken. Förordet är skrivet av Albus Dumbledore.

Boken innehåller magizoologins historia och beskriver 75 magiska arter från hela världen. Det mesta av informationen i boken har insamlats av Scamander under många års forskningsresor över fem kontinenter. Den fiktive författaren anger att den första utgåvan skrevs på uppdrag av Mr. Augustus Worms vid bokförlaget Obscurus Books 1918, men blev inte publicerad förrän 1927. Det reproducerade exemplaret är av den 52:a utgåvan.

Boken är en obligatorisk läsning för förstaårsstudenter vid Hogwarts, där den har använts i undervisningen allt sedan den först publicerades. Det är oklart varför den ingår i litteraturlistan för första året, då eleverna inte studerar magiska varelser förrän tredje året. Kanske används den som referenslitteratur vad gäller de mörkrets varelser som studeras på lektionerna i försvar mot svartkonst. I förordet påpekar Albus Dumbledore att boken är ett utmärkt referensverk för envart magiskt hushåll. Men man får dock inte veta något om hur man tolkar varselögats skrik och de andra saker han säger hushållen kan slå upp i boken.

Se även 
 Harry Potter
 Quidditch genom tiderna

Referenser 

Harry Potter-böcker
Romaner av J.K. Rowling
Skönlitteratur 2001
Tommaso da Modena

Tommaso da Modena, född cirka 1325, död 1379, var en italiensk målare, son till målaren Barisino dei Barisini (död 1343).

Tommasos verk omfattar porträtt av fyrtio dominikanmunkar för kapitelhuset i San Niccolò i Treviso, målade i en ytmässig, linjär stil med intressanta karaktärsstudier, och en altartavla, Madonnan med S:t Wenzel och S:t Dalmasius, med flygeldörrar i borgen Karlstein, Böhmen (nuvarande Tjeckien), där han var verksam tillsammans med Theoderik av Prag. Han fick många efterföljare bland de mindre betydande böhmiska målarna.

Källor

Externa länkar 

 

Män
Födda 1325
Avlidna 1379
Italienska konstnärer
Vitale da Bologna

Vitale da Bologna (egentligen Vitale d'Aimo de' Cavalli), född 1289 i Bologna i Italien, död 1359 i Bologna, var en italiensk målare och grundare av den bolognesiska skolan.

Vitales tidiga verk, som innehåller ett starkt, dekorativt element, uppvisar sienesiskt inflytande. Han lade sig senare till med ett bredare, mer förenklat uttryckssätt. Målningarna omfattar flera madonnamotiv i museet i Bologna och Vatikanen samt en polyptyk i kyrkan San Salvatore i Bologna.

Stilistiskt kännetecknas Vitales arbeten av en förenkling av konturerna och en relativt nyanserad kolorit som består av lysande lokalfärger. Framför allt de mogna målningarna visar vilken viktig företrädare Vitale var för den så kallade ”veka stilen” som dominerade konsten i Norditalien mot mitten av 1300-talet.

I Sankt Görans strid med draken ses helgonet dräpande den ondskefulla draken med sin lans. Vitale da Bologna var en av de första i den västerländska konsthistorien att ta upp detta ikonografiska tema, som under de följande seklen kom att varieras. Med de olika rörelseriktningarna mellan häst och ryttare fylls scenen med dramatik.

Referenser

Noter 

Italienska konstnärer
Män
Födda 1289
Avlidna 1359
Litteraturåret 1878



Priser och utmärkelser
Kungliga priset – Carl David af Wirsén
Letterstedtska priset för översättningar – Peter August Gödecke för översättningen av Eddan

Nya böcker

A – G
Daisy Miller (sv. Daisy Miller och andra berättelser 1977) av Henry James

H – N
Histoire d'un crime 2e partie av Victor Hugo
Le Pape av Victor Hugo
Madame André (fr.) av Jean Richepin

O – Ö
The Europeans av Henry James
Thomas Ross av Jonas Lie

Födda
6 januari – Carl Sandburg (död 1967), amerikansk författare av svenskt ursprung.
1 april – Carl Sternheim (död 1942, tysk dramatiker och novellist.
22 juli – Janusz Korczak (död 1942), polsk läkare, författare och barnpedagog.
10 augusti – Alfred Döblin (död 1957), tysk författare av romaner, noveller, dramer, essäer.
16 september – Herwarth Walden (död 1941), tysk författare.
19 september – Bertel Gripenberg (död 1947), finlandssvensk författare.
20 september – Upton Sinclair (död 1968), amerikansk författare.
21 september – Albin Neander (död 1928), svensk författare och statistiker.
27 november – Paul Leppin (död 1945), tjeckisk författare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Piero della Francesca

Piero della Francesca, eg. Piero di Benedetto dei Franceschi, född cirka 1415 i Sansepolcro utanför Arezzo i Toscana, död 12 oktober 1492 i Sansepolcro, var en italiensk målare.

Piero della Francesca var lärjunge till Domenico Veneziano i Florens och förenade sina umbriska ungdomsintryck med den florentinska skolans nyvinningar. Särskilt var Paolo Uccellos perspektivstuder betydelsefulla för honom. I sina mogna verk visade han nya vägar för måleriet. Riktiga rumsförhållanden skapade han inte endast genom perspektivisk förminskning av figurerna, utan även genom avtoning och modellering. Som en föregångsman framstod han dessutom in sin behandling av det fria ljuset, vilket han lät spela i reflexer på kropparna. Genom den tektoniska kompositionen, som stöddes av de starkt plastiska figurernas stora, slutna konturer, uppnådde han en intryckfull mural stil. Det enda bevarade exemplet på hans monumentalmålningar utgörs av hans på 1460-talet tillkomna fresker i San Francesco i Arezzo, som skildrar episoder ur det heliga korsets legend. Av Piero della Francescas målningar märks särskilt porträtt av Federico da Montefeltro och hans gemål Battista Sforza, idag i Uffizierna.

Av betydelse för Piero della Francescas måleri var en oljemålningsteknik, som han blandade med den tidigare temperatekniken. Han var en av de första i Italien som tog intryck av den nederländska konsten, vilket bland annat märks i Jesu födelse. Han kom själv, liksom sina båda lärjungar Luca Signorelli och Melozzo da Forlì, att utöva ett stort inflytande över utvecklingen inom det italienska måleriet.

Piero della Francesca var en av ungrenässansens mest tongivande konstnärer och en pionjär för den perspektiviska bildkonstruktionen. Han skrev även en bok i ämnet, De Prospectiva Pigendi.

I Pieros tidiga verk är inflytandet från Masaccio tydligt, men så småningom utvecklade han en helt egen stil. Tre berömda verk är Kristi dop, Kristi gisslande samt Uppståndelsen. Pieros kompositioner utmärks av ett matematiskt exakt uträknat rumsdjup, men deras innebörd har varit ämne för många kontroverser.

Noter

Externa länkar 

 Hans-Olof Boström, "Konsthistoria förklädd till kriminalgåta", SvD Under Strecket, 1 juli 2007
 

Renässansmålare
Toskanska målare
Födda 1410-talet
Avlidna 1492
Män
Nanni di Banco

Nanni d'Antonio di Banco, född omkring 1375, död 1421, var en italiensk skulptör, verksam i Florens.

Nanni di Banco utbildades i hos Niccolò di Piero Lamberti och arbetade delvis tillsammans med sin far Antonio, men uppvisar en mera utbräglad stil i renässansens anda än dessa och brukar ses som en av Donatellos främsta föregångare. Liksom alla de tidigare nämnda arbetade på skulpturer för Santa Maria del Fiore-katedralen i Florens. Nanni di Bancos kolossalstaty av evangelisten Lucas präglas av den äldre konsten, men några av Nannis arbeten för nischerna i gilleshuset Or San Michele ser man ungrenässansens tränga fram. I viss mån visar sig Nanni vara influerad av Donatelo, men han vägledande studium har främst varit antiken. Över domens andra nordportal Porta della Mandorla där han tillsammans med fadern utfört en kransgesims med bladverk och en fris med änglafigurer, uppsattes Nannis mästerverk Madonna della Cintola.

Han hjälpte till att skapa modellen för kupolen till Santa Maria del Fiore-katedralen i Florens 1418, med Donatello under Filippo Brunelleschis ledarskap.

Källor 

Italienska skulptörer under 1400-talet
Män
Födda 1300-talet
Avlidna 1421
Konståret 1881



Händelser

Okänt datum
Société des Artistes Français grundas.
Den andra Nordiska konstutställningen visades i Göteborg

Verk

Målningar 

 William Powell Frith - A Private View at the Royal Academy.
 Jean-Jacques Henner - Une baigneuse (Musée Jean-Jacques Henner).
 Luc-Olivier Merson - Nôtre-Dame de Paris.
 Pierre Puvis de Chavannes - Le Pauvre Pêcheur (The National Museum of Western Art, Tokyo).
 Carl Gustaf Hellqvist - Valdemar Atterdag brandskattar Visby (Nationalmuseum).

Skulpturer 

 Edgar Degas - La grande danseuse (1879-1881) (New York, Metropolitan Museum of Art).
 Valter Runeberg - Johan Ludvig Runeberg, statyn senare uppställd i Helsingfors.
 Johan Börjesson - Ludvig Holberg, senare uppställd i Bergen.

Födda

 4 januari - Wilhelm Lehmbruck (död 1919), tysk skulptör.
 5 januari - Pablo Gargallo (död 1934), spansk målare och skulptör.
 4 februari - Fernand Léger (död 1955), fransk målare.
 11 februari - Carlo Carrà (död 1966), italiensk målare och ledande futurist.
 11 april - Arvid Nilsson (död 1971), svensk konstnär.
 18 april - Max Weber (död 1961), ryskfödd amerikansk målare.
 3 juni - Michail Larionov (död 1964), rysk konstnär, grundare av rayonismen.
 16 juni - Natalia Gontjarova (död 1962), rysk målare och teaterdekoratör.
 4 augusti - Wenzel Hablik (död 1934), tysk målare, grafisk formgivare och designer.
 17 september - Ture Ander (död 1958), svensk konstnär, Blomstermålaren.
 21 september - Erik Rafael-Rådberg (död 1961), svensk skulptör och inredningsarkitekt.
 29 september – Alexander Kanoldt (död 1939), tysk målare
 1 oktober - Harald Brising (död 1918), svensk konsthistoriker och konstvetare.
 4 oktober - Hjalmar Eldh (död 1953), svensk konstnär och lärare.
 29 oktober - Jürgen Wrangel (död 1957), svensk friherre och konstnär.
 25 oktober - Pablo Picasso (död 1973), spansk konstnär, grafiker, skulptör och poet.
 8 december - Albert Gleizes (död 1953), fransk målare.
 31 december - Max Pechstein (död 1955), tysk målare.
 okänt datum - William Conor (död 1968), irländsk målare.
 okänt datum - Elis Benckert (död 1913), svensk arkitekt och möbelformgivare.

Avlidna 

 3 januari - Anna McNeill Whistler (födda 1804), "Whistler's Mother" 
 24 januari - James Collinson (födda 1825), brittisk Prerafaelitisk målare.
 24 maj - Samuel Palmer (födda 1805), brittisk målare, etsare och litograf.
 1 september - Ulrik Torsslow (födda 1801), svensk skådespelare, konstnär och teaterdirektör.
 13 december - John Quidor (födda 1801), amerikansk målare.

Externa länkar

Referenser

Fotnoter
Sassetta (målare)

Sassetta, egentligen Stefano di Giovanni, född 1394 i Siena, död 1450 i Siena, var en italiensk målare under ungrenässansen, verksam i Siena.

Sassettas mest betydande verk består av en svit målningar med motiv ur den helige Franciskus liv.

Referenser

Noter

Externa länkar 
 

Italienska målare under 1400-talet
Födda 1394
Avlidna 1450
Män
Litteraturåret 1881



Händelser
Pusjkinpriset instiftas av Ryska vetenskapsakademin.

Priser och utmärkelser
Letterstedtska priset för översättningar – Gustaf Stjernström för översättningen av William Dwight Whitneys Om språket, dess lif och utveckling

Nya böcker

A – G
Arbeidsfolk av Alexander Kielland
Else av Alexander Kielland
Gengangere, drama av Henrik Ibsen

H – N
La glu (fr.) av Jean Richepin
Les Quatres vents de l'esprit av Victor Hugo

O – U
Portrait of a Lady (sv. Ett kvinnoporträtt 1947, även utgiven som Porträtt av en dam, 1968, 1996) av Henry James
The Prince and The Pauper (sv. Prinsen och tiggargossen) av Mark Twain

V – Ö
Washington Square (sv. Washington Square 1980) av Henry James
Åttahundra mil på Amazonfloden av Jules Verne

Födda
23 mars – Roger Martin du Gard, fransk författare, nobelpristagare 1937.
12 juli – Ludwig Rubiner, tysk poet, essäist och litteraturkritiker.
4 september – Albert Henning, svensk författare.
4 september – Albin Neander, svensk författare.
15 oktober – P.G. Wodehouse, brittisk författare.
28 november – Stefan Zweig, österrikisk författare.
24 december – Juan Ramón Jiménez, spansk författare, nobelpristagare 1956.
29 december – Aivva Uppström, svensk författare.

Avlidna
9 februari – Fjodor Dostojevskij, 59, rysk författare.
4 juli – Johan Vilhelm Snellman, 75, finländsk filosof, författare, tidningsman och statsman.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Hugo van der Goes

Hugo van der Goes, född 1440 i Gent, död 1482 i Auderghem, Bryssel, var en nederländsk eller flamländsk målare under ungrenässansen. Han var samtida med Jan van Eyck.

Biografi 
Hugo van der Goes inträdde i målarskrået i Gent 1467 och blev dekanus 1474. Strax därefter blev han lekmannabroder i Roodeklostret i närheten av Bryssel och led från denna tid av allt svårare anfall av depression och psykisk instabilitet.

Hans främsta och enda helt säkra verk är triptyken Portinarialtaret (1475) med dess tolkning av Jesu födelse enligt en av Heliga Birgittas uppenbarelser. Verket beställdes av den florentinske köpmannen Tommaso Portinari. Triptyken fördes till Florens och utövade ett betydande inflytande över florentinsk konst, till exempel i Ghirlandaios sena verk. Det finns i dag i Uffizierna.

Bland andra verk finns en framställning av samma motiv i Berlins Kaiser Friedrich-Museum som tillskrivs Hugo van der Goes, liksom en Konungarnas tillbedjan där. Vidare tillskrivs Hugo van der Goes en diptyk med Syndafallet med mera i Wien, en Madonna i halvfigur i Frankfurt am Main, samt flera andra verk, bland dem stiftarfigurerna i det av Dirk Bouts målade flygelaltaret i Sint-Salvatorskathedraal i Brygge.

Hugo van der Goes ende egentlige efterföljare var den så kallade Moulinmästaren.

Källor

Externa länkar 

 

Avlidna 1482
Nederländska målare
Män
Födda 1400-talet
Personer från Gent
Målare under 1400-talet
Litteraturåret 1882



Priser och utmärkelser
Kungliga priset – Clas Theodor Odhner

Nya böcker

A – N
Bättre slödder av Émile Zola
Det nya riket av August Strindberg
Dikter: första samlingen av Viktor Rydberg
En folkefiende, drama av Henrik Ibsen
Gaa Paa! av Jonas Lie
Gråkallt av Gustaf af Geijerstam.

O – Ö
Prinsen och tiggargossen av Mark Twain
Skipper Worse av Alexander Kielland
Små och stora av Amanda Kerfstedt
Torquemada av Victor Hugo
Ur lifvet I av Anne Charlotte Leffler

Födda
18 januari – A.A. Milne (död 1956), engelsk författare, Nalle Puh.
24 januari – Sigfrid Siwertz (död 1970), svensk författare och ledamot av Svenska Akademien 1932–1970.
25 januari – Virginia Woolf (död 1941), brittisk författare.
25 februari – Ludvig Nordström (död 1942), svensk författare och journalist.
11 april – Ragnar Ring (död 1956), svensk regissör, manusförfattare och romanförfattare.
20 maj – Sigrid Undset (död 1949), norsk författare, nobelpristagare 1928.
14 augusti – Elin Brandell (död 1963), svensk författare och journalist.
1 september – Gunnar Bohman (död 1963), svensk författare, kompositör och lutsångare.
28 september – Rikard Lindström (död 1943), svensk konstnär och författare.

Avlidna
10 april – Dante Gabriel Rossetti, 53, brittisk målare och poet.
okänt datum – Théodore Frédéric Galliardet, fransk författare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar