kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Torbjörn

Torbjörn eller Thorbjörn är ett gammalt nordiskt mansnamn som bl.a. förekommer på runstenar och är sammansatt av gudanamnet Tor och ordet björn. 

Innan det infördes i almanackan 1901 till minne av kemisten Torbern Bergman (Torbern är en dansk form av namnet), var namnet inte speciellt vanligt och förekom nästan bara i de västra delarna av Sverige. På 1950- och 1960-talen blev det ett modenamn och kom då att bli ett av de vanligare pojknamnen. Populariteten sjönk dock snabbt, och sedan 1980 är det åter ett ganska ovanligt namn.
31 december 2014 fanns det totalt 23 543 personer i Sverige med namnet Torbjörn eller Thorbjörn, varav 12 620 med det som tilltalsnamn. År 2003 fick 52 pojkar namnet, varav 3 fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 9 mars.

Personer med namnet Torbjörn
 Torbjörn Arvidsson, fotbollsspelare
 Thorbjørn Egner, norsk barnboksförfattare
 Torbjörn "Ebbot" Lundberg
 Thor-Björn Bergman, svensk dokumentärfilmare och författare
 Torbjörn Blomdahl. biljardspelare
 Torbjörn S. Brandhill, svensk bloggare och youtubare
 Torbjörn Ek, bandy- och fotbollsspelare
 Torbjörn Eriksson ("Grycksboexpressen"), sprinter
 Torbjörn Fagerström, f.d. professor i teoretisk ekologi
 Torbjörn Flygt, författare
 Thorbjörn Fälldin, f.d. statsminister (C)
 Torbjörn Hedberg, professor,  f d rektor 
 Torbjörn Johansson, friidrottare (medeldistans)
 Torbjörn Jonsson, fotbollsspelare
 Torbjörn Kastell, politiker (sd)
 Torbjörn Kornbakk, svensk brottare, OS-brons 1992
 Torbjörn Lindqvist, regissör och filmfotograf.
 Torbjörn Iwan Lundquist, kompositör
 Torbjörn Nilsson, fotbollsspelare
 Torbjörn Nilsson (musiker)
 Thorbjørn Olesen, golfspelare
 Torbjörn "Pugh" Rogefelt
 Torbjörn von Schantz, professor, universitetsrektor
 Torbjörn Säfve, författare och debattör
 Torbjörn Tännsjö, filosof

Se även
Torbjörn (runristare)
Torbjörn, Bohuslän, sjö i Uddevalla kommun
Runstensnamn

Referenser

Mansnamn
Fornnordiska mansnamn
Svenska förnamn
Svenska mansnamn
Vibjörn

Vibjörn eller Vidbjörn ett mansnamn som ingår i runstensnamn. Numera är namnet ovanligt, bara 20 personer heter Vibjörn. "Vi" betyder helgedom.

Namnsdag saknas.

Vibjörn nämnt på runstenar
Södermanlands runinskrifter 226 — uibiarn
Upplands runinskrifter 280 och 281, Runstenarna vid Gunnes gård  — uibiarn
Upplands runinskrifter 524, Penningby i Länna församling i Norrtälje kommun — uiþbiarn
Upplands runinskrifter 749, Sävstastenen — uibiorn
Upplands runinskrifter 956  — uiþbiurn
Östergötlands runinskrifter 46, stavningsvariant uibarn
Ölands runinskrifter 36, Bjärbystenen  — uiþbiurn

Referenser 

Mansnamn
Fornnordiska mansnamn
Hagby

Hagby kan syfta på:
 Hagby, Kalmar kommun – en tätort i Kalmar kommun
 Hagby, Täby kommun – en småort i Täby kommun
 Hagby, Skuttunge socken – en småort i Skuttunge församling i Uppsala kommun
 Hagby, Hagunda härad – en småort i Hagby församling i Uppsala kommun
 Hagby-Bläsinge – en del av småorten Hagby-Bläsinge i Mörbylånga kommun på Öland

Se även 
 Hagby socken
 Hagby landskommun
 Hagby församling
 Hagby kyrka
 Hagby distrikt
Upplands runinskrifter 153

Runinskrift U 153 är en runsten som nu står i Hagby och Täby kommun i Uppland. Stenen var inbyggd i källarväggen i Lissby tillsammans med  U 152 och U 154.

Stenen 
Stenens material består av ljusgrå granit, höjden är 2,6 meter och bredden 1,5 meter. Stilen är Ringerike och ristningen är försedd med ett kristet kors. Ursprungligen stod stenen vid Litsby gamla gårdstomt men flyttades till Hagby på 1930-talet. Delar av texten är skadad. Skriften nämner namnen på fyra bröder som sannolikt bott i Litsby på vikingatiden. Två av dem försvann under en resa österut och stenen restes för att hedra deras minne. Den från runor översatta inskriften följer nedan:

Inskriften 

Minnesformeln kan jämföras med U 136  och  U 140: þaiʀ · antaþus × aust[r × kriki]um (i Grekland)  eller  med Sö 338 och U 209: þaiʀ · antaþus × aust[r × i karþ]um (i Gårdarike).

Se även 
Alfabetisk lista över runinskrifter
Lista över Upplands runinskrifter
Sverige under vikingatiden
Sverige under äldre medeltiden

Källor 

Upplands runinskrifter
Runinskrifter i Täby kommun
Hagby gård

Hagby gård kan syfta på:

 Hagby, Täby kommun
 Hagby gård, Söderköping
 Hagby gård, Norrköping
 Hagby gård, Nora

Se även 
 Hagby
Spjute

Spjute är ett runsvenskt mansnamn. 2004 fanns ingen i Sverige med detta namn. Namnet är belagt genom minst tre vikingatida runinskrifter från Södermanland och Uppland, nämligen Sö 131 i Lids socken, Sö 359 i Vagnhärads socken och U 727 i Löts socken.

Mansnamn
Skarde

Skarde, ett mansnamn som förekommer på runstenar, ett  runstensnamn. Betydelsen är oklar. På stenen Sö 131 Lundby står: "Spjute, Halvdan, de reste denna sten efter Skarde, sin broder. For österut hädan med Ingvar i Särkland ligger Öjvinds son." På Danevirkestenen i Hedeby nämns en Skarde, Knuts hirdman, som dog i Hedeby.

Namnsdag saknas och det finns inga bärare av namnet Skarde idag i Sverige.

Referenser 

Mansnamn
Nordiska förnamn
Öjvind

Öjvind (även Öyvind, Eyvind och Eivind) är ett fornnordiskt mansnamn som förekommer på runstenar, ett runstensnamn. Namnet infördes som namnsdag den 26 augusti mellan 1986 och 1993.

Personer med namnet Öjvind
 Jan-Öjvind Swahn
 Öyvind Fahlström
Mansnamn
Fornnordiska mansnamn
Nordiska förnamn

is:Eyvindur
Are

Are eller Ari är ett fornnordiskt mansnamn som betyder 'örn'. I asatron så flyger örnen Are tillsammans med örnjätten Hräsvelg för att hämta de som dömts vid tinget till sina pinohålor i Helheim.

Den 31 december 2019 fanns det 156 män i Sverige med förnamnet Are. Av dessa hade 65 namnet som tilltalsnamn. Äldsta belägget i Sverige är från 1876, men namnet förekommer på runstenar i andra länder.

Personer med förnamnet Are/Ari
Ari Behn, norsk författare
Ari Þorgilsson, isländsk krönikör
Are Waerland

Referenser

Mansnamn
Fornnordiska mansnamn
Djur i nordisk mytologi
Husby-Ärlinghundra landskommun

Husby-Ärlinghundra var en tidigare kommun i Stockholms län.

Administrativ historik
Den bildades när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft i Husby-Ärlinghundra socken. Den 1 januari 1886 (enligt beslut den 17 april 1885) ändrades namnet från Husby landskommun till Husby-Ärlinghundra landskommun. Innan ändringen hade dock bruket av namnet Husby-Ärlinghundra redan förekommit.

Vid kommunreformen 1952 bildade den tillsammans med Norrsunda, Odensala och Skånela "storkommunen"  Märsta landskommun. 

År 1971 gick området upp i Sigtuna kommun.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1946

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Indelningar i Sigtuna kommun
Tidigare kommuner i Stockholms län
Id (fisk)

Id (Leuciscus idus), även ort, är en fiskart i familjen karpfiskar. Det är en mycket tålig fisk som lever i såväl sötvatten som bräckt vatten.

Utseende 
Iden når en längd av över 60 cm, samt en vikt av 2 till 3,5 kg. Till kroppsformen liknar den mörten, men har kurvigare rygg. Sidolinjen har 55–60 fjäll. Svalgtänderna sitter i två rader (3 i den ena, 5 i den andra raden) och är i spetsen haklikt omböjda. Analfenan är i nedre kanten tvär eller något inskuren. Färgen är enformig, sidorna silverglänsande, med mörkare grågrön anstrykning på ryggen, fenorna gråaktiga, med svag rödaktig skiftning. På våren, vid lektiden, får fisken en mässingsgul anstrykning till följd av ett grönaktigt pigment, varmed fjällen då överdragas. Hannen har under denna tid på fjällen vårtlika knölar, som efter leken försvinner.

Utbredning och systematik 
Iden förekommer ursprungligen i norra och mellersta Europas flesta länder och österut till Sibirien. Iden har introducerats illegalt i ett antal vatten på Nya Zeeland och den förekommer även i USA sedan den rymt till floden Potomac från en statlig damm i samband med en översvämning år 1889.

Varieteter 

Iden delas inte upp i några underarter. Men i Tyskland, ursprungligen vid Dinkelsbühl i Bayern, har man lyckats odla fram en rödfärgad varietet, som liknar vanlig guldfisk. Denna varietet kallas Goldorfe och är lysande rödaktig på rygg och sidor och rödaktigt silverglänsande på buken. Den är omtyckt som prydnadsfisk i dammar och bassänger.

Iden i Sverige 
I Sverige förekommer iden ända upp i Lappmarken, men är där mindre allmän. Den tillhör egentligen de stora sjöarna och i synnerhet Östersjöns skärgårdar, där den förekommer i inte obetydligt antal ända ned i sydliga delen av Öresund. Iden är Hälsinglands landskapsfisk. I södra Sverige kallas iden för ort. Iden kategoriseras inte som hotad i Sverige.

Ekologi 
Under våren, från slutet av mars till början av maj, vandrar iden stimvis upp i åar, bäckar och till och med diken, för att söka sina lekplatser på gräsbotten med sakta rinnande vatten. Ynglet håller sig sedan där tills fram i augusti, då det vandrar ut i sjöar och brackvatten. Iden kan samlas på sommaren under lugna och varma dagar invid stränderna i vikar och bukter. Den lever av vattenlevande ryggradslösa djur och ibland även mindre fiskar.

Status och hot 
IUCN kategoriserar arten globalt som livskraftig.

Referenser

Noter

Källor 
 Allt om fisk - Id

Litteratur
 Ingvar Svanberg, "Badfiske efter id. Ett bidrag till nordisk etnobiologi." Svenska Landsmål och Svenskt Folkliv 125 (1999).

Karpfiskar
Landskapsfiskar
1208

1208 (MCCVIII) var ett skottår som började en tisdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 31 januari – Erik Knutsson besegrar Sverker den yngre i slaget vid Lena, varvid Sverker tvingas fly till Danmark och Erik utropar sig till kung av Sverige.

Födda 
 Margareta Skulesdotter, drottning av Norge 1225–1263, gift med Håkon Håkonsson.

Avlidna 
 31 januari (stupade i slaget vid Lena)
 Ebbe Sunesson (Hvide), Sverker den yngres svärfar.
 Lars Sunesson (Hvide), bror till Ebbe.
 Jarl Knut Birgersson (Bjälboätten) (son till Birger Brosa).
 Magnus från Lund.
 Herr Lars.

Källor

Externa länkar
Breitenfeldsgatan

Breitenfeldsgatan är en gata på Östermalm i Stockholms innerstad, strax nordost om Karlaplan. Gatan, som fått sitt namn efter slaget vid Breitenfeld i det Trettioåriga kriget utgår från Wittstocksgatan är 100 meter lång och återvändsgata. Ett gångvalv leder dock igenom en av huskropparna till Valhallavägen.

Historik
Gatan namngavs 1912 men anlades först 1922 efter en ändring av Per-Olof Hallmans stadsplan från 1911 (se Stadsplan för Karlaplans norra del). Ursprungligen var kvarteret tänkt för stora maximalt utnyttjade tomter med höga bostadshus. I samband med första världskriget minskade intresset för stora byggprojekt och en ny, mera moderat stadsplan med mindre tomter och lägre hushöjd togs fram 1915. Genom den vidgade Breitenfeldsgatan ordnades en intim bostadsgata med en öppen planerad plats med springbrunn i mitten. Det hela avslutades i fonden mot Valhallavägen med ett portvalv.

De små hyreshusen uppfördes 1922–1923 enligt ritningar av Sven Wallander. De fick en enhetligt utförande i fyra våningar och gemensam taklist och symmetri i fönster- och portplaceringar med drag av vid tiden rådande 1920-talsklassicism. Det var små lägenheter om 1–4 rum och kök, men samtliga hade badrum. Gatan har bevarat sin ursprungliga karaktär och är i likhet med den närliggande Tysta gatan ett avbrott i den omgivande höga stenstaden. De högre husen vid gatans början ritades av arkitekt Carl Åkerblad (nr 1) respektive Anton Wallby (nr 2).
Samtliga byggnader längs Breitenfeldsgatan bedöms av Stadsmuseet i Stockholm ha "synnerligen höga kulturhistoriska värden" och är blåmärkta.

Bilder
Breitenfeldsgatan upp och ner.

Se även 
 Gator och torg på Östermalm

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar

Gator och torg på Östermalm
Slaget vid Breitenfeld
Blåmärkta byggnader i Stockholm
Lützengatan

Lützengatan är en gata på Östermalm i Stockholms innerstad. 

Gatan har fått sitt namn 1912 under kategorin "fosterländska och historiska namn". Den är uppkallad efter den tyska staden Lützen söder om Leipzig, där Gustav II Adolf stupade i dimman den 6 november 1632. Gatan är en smal allé belagd med gatsten och kantad med hus från i huvudsak 1920-talet. Den är avstängd för genomfartstrafik vid öppningen mot Karlaplan.

Se även
 Gator och torg på Östermalm
 Slaget vid Lützen

Källor

Externa länkar

Gator och torg på Östermalm
Slaget vid Lützen
Wittstocksgatan

Wittstocksgatan är en gata på Östermalm i Stockholms innerstad. Gatan har fått sitt namn efter segern i slaget vid Wittstock i Brandenburg där Johan Banér den 24 september 1636 slog den förenade kejserliga-sachsiska armén.

Se även 
 Gator och torg på Östermalm

Externa länkar

Gator och torg på Östermalm
Fiskögon

Fiskögon kan syfta på:

 Fisköga – elektrisk skarvning med plastinförslutning
  Fiskögon – namn från Närke för växten förgätmigej
Sankta Anna

Sankta Anna, S:t Anna, S:ta Anna, St Anna, St. Anna eller Sankt Anna kan avse:

Personer
 Sankta Anna – ett helgon inom Romersk-katolska kyrkan, jungfru Marias mor, se Anna, Marias moder
 Sankta Anna (1000-talet), ortodoxt helgon även känd som Anna av Novgorod, se Ingegerd Olofsdotter
Antonio López de Santa Anna (1794–1876), en mexikansk general

Platser och byggnader

Sankt Anna socken – en skärgårdssocken i Söderköpings kommun
Sankt Anna landskommun – en tidigare kommun i Östergötlands län 1863–1951
S:t Anna församling – en tidigare kyrklig församling i Linköpings stift – 2010 Söderköping S:t Anna församling
Sankt Anna kyrka, Östergötland – en kyrkobyggnad i Söderköpings kommun
Sankt Anna gamla kyrka – en kyrkobyggnad i Söderköpings kommun
Sankt Anna distrikt –  ett distrikt i Söderköpings kommun och Östergötlands län
S:ta Annagården – församlingsgård för Lidingö församling
 Sankt Anna (naturreservat) –  ett naturreservat i Söderköpings kommun
Sankta Annas kapell - Stavkyrka i Ekshärads socken
Sankta Annas sjukhus - Nyköpings första lasarett

Se även
Sankta Anna kyrka – flera kyrkobyggnader
Santa Ana
Sainte-Anne
Sint Annabaai – en bukt på Curaçao
Lista

Lista kan syfta på:

 Lista (djur) – ett släkte av fjärilar
 Lista (Lisp) – den grundliggande datatypen i programspråket Lisp
 Länkad lista – en dynamisk datastruktur som används inom programmering

Listtyper 
 Punktlista – ett sätt att förtydliga skriven text
 Numrerad lista – ett sätt att förtydliga skriven text
 Svart lista – en förteckning eller ett register över personer som av en eller annan anledning nekas till ett särskilt privilegium
 Vit lista –

Personer
 Alberto Lista (1775–1848), spansk författare

Geografi

Antarktis 

 Lista (udde),

Grekland 

 Lísta, ort, Epirus, Thesprotia,

Norge 

 Lista (halvö), Agder fylke, Farsunds kommun,

Sverige 

 Lista socken – en socken i Södermanland
 Lista landskommun – en tidigare kommun i Södermanlands län 1863–1951
 Lista församling – en tidigare församling i Strängnäs stift –2002
 Lista kyrka – en kyrkobyggnad
 Lista, Lista socken – kyrkbyn i Lista socken
 Lista distrikt – ett distrikt i Eskilstuna kommun och Södermanlands län 2016–

Robotskapade Antarktisförgreningar
Robotskapade Greklandförgreningar
Ort (olika betydelser)

Ort kan avse:

 Ort – i geografin en avgränsad plats som har ett ortnamn
 Ort (gruvdrift) – en underjordisk gång utsprängd i samband med gruvbrytning
 Ort – ett provinsiellt namn på en fiskart i familjen karpfiskar, se id (fisk)
 Geometrisk ort – mängden av de punkter, som satisfierar ett eller flera geometriska villkor
 Ortlinjer – ett begrepp inom navigation
 Ort – ett rymdmått, se jungfru (mått)
 Ort (viktenhet) – ett viktmått
 Ort – en myntenhet, se riksdaler 
Orten – benämning av viss typ av förort
 ORT – en rysk TV-kanal , se Pervyj Kanal
Bo Södersten

Ej att förväxla med Bo Södersten (företagsledare)

Bo Åke Södersten, född 5 juni 1931 i Grängesberg, död 5 september 2017 i Stockholm, var en svensk nationalekonom, professor och politiker (socialdemokrat).

Biografi
Bo Södersten föddes i Grängesberg där fadern Wiktor Södersten, bördig från Söderbärke och släkten Gäfvert, var ordförande i Gruvettan under den stora strejken 1928. Han är också morbror till Lars Ramqvist och Anders Milton.

Södersten studerade vid Uppsala universitet och vid Stockholms universitet, bland annat hos Ingvar Svennilson. 1961–1962 studerade han vid Massachusetts Institute of Technology och University of California, Berkeley. 1964 disputerade han vid Stockholms universitet för filosofie doktorsgrad på avhandlingen A Study of Economic Growth and International Trade.

Södersten var professor i nationalekonomi vid Göteborgs universitet 1971–1977 och professor i internationell ekonomi vid Lunds universitet 1977–1996. Under åren 1979–1988 var han riksdagsledamot.  

Söderstens främsta forskningsområde var utrikeshandelsteori. Han var också en flitig deltagare i ekonomisk-politisk debatt. Södersten var under 1960- och 70-talen känd som en av Sveriges ledande vänsterekonomer. Under 1980-talet började Södersten dock allt mer orientera sig högerut. Idag anses han ha stått för en marknadsliberal ekonomisk linje. Under sent 1970-tal var han kritisk mot alltför generösa bostadssubventioner och under 1980-talet började han ifrågasätta vad han menade var ineffektivitet och slöseri inom svensk offentlig sektor. 1989 tilldelades Bo Södersten tidningen Z:s och Jan Hugo Stenbecks Z-Priset. Han har även hävdat att Salvador Allendes ekonomiska politik var populistisk och undergrävde Chiles ekonomi.

Bo Södersten var 1960–1983 gift med Astrid Wallin (född 1934) och från 1997 till sin död med Birgit Friggebo (född 1941). Han är gravsatt i Gustav Vasa kyrkas kolumbarium i Stockholm.

Bibliografi
Internationell ekonomi (1969; reviderad uppl. 1978)
Den svenska sköldpaddan (1975)
Betalt för att bo (1978, tillsammans med Bo Sandelin)
Ut ur krisen (1981)
Marknad och politik (1987)
Kapitalismen byggde landet (1991)

Källor

Externa länkar

Svenska professorer i nationalekonomi
Personer verksamma vid Göteborgs universitet
Personer verksamma vid Lunds universitet
Svenska socialdemokrater
Personer från Grangärde socken
Födda 1931
Avlidna 2017
Män
Hedersledamöter vid Västmanlands-Dala nation
Alumner från Massachusetts Institute of Technology
Alumner från Stockholms universitet
Alumner från Uppsala universitet
Alumner från University of California, Berkeley
Gravsatta i Gustaf Vasa kyrkas kolumbarium
Mats Svegfors

John Mats Arvid Svegfors, född 23 augusti 1948 i Bredestad i Jönköpings län, är en svensk publicist och ämbetsman.

Mats Svegfors studerade vid Lunds universitet. Han var ordförande i Lunds studentkår 1971 och ordförande i Fria Moderata Studentförbundet 1974–1975. Senare var han sakkunnig i ekonomidepartementet och under den andra Fälldin-regeringen utnämndes han till statssekreterare i bostadsdepartementet. Han var därefter chefredaktör för Svenska Dagbladet 1991–2000 och landshövding i Västmanlands län 2000–januari 2009.

Mats Svegfors var ordförande i den parlamentariska ansvarskommittén, vars uppgift var att se över ansvarsfördelningen för offentlig verksamhet mellan central, regional och lokal nivå samt den regionala indelningen i Sverige. Han var tidigare ordförande i föreningen Beridna högvakten.

Från februari 2009 till 1 oktober 2012 var Svegfors VD för Sveriges Radio AB. Han efterträddes av dåvarande vice VD Cilla Benkö.

Svegfors var politisk chefredaktör på Svenska Dagbladet och hade skrivit en kritisk ledare natten när Olof Palme mördades. Den var avsedd att publiceras tillsammans med en kritisk artikel av Svenska Arbetsgivareföreningens chef Olof Ljunggren på samma uppslag, men när Svegfors fick vetskap om mordet lyfte han ut artiklarna. De kom dock med i Norrlandsupplagan som redan hade tryckts.

Bibliografi
Revolution i små steg (1981)
Dag Hammarskjöld – den förste moderne svensken (2005)
Sveriges statsministrar under 100 år / Hjalmar Hammarskjöld (2010)

Referenser

Externa länkar
 
 Norstedts Information om Mats Svegfors, från Norstedts förlag

Födda 1948
Svenska moderater
Svenska chefredaktörer
Landshövdingar i Västmanlands län
Personer verksamma vid Timbro
Svenska ledarskribenter
Män
Levande personer
Chefer för Sveriges Radio
Hedersledamöter vid Västmanlands-Dala nation
Mottagare av Hans Majestät Konungens medalj
Personer från Bredestads socken
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Personer verksamma inom Lunds studentkår
Kungslena

Kungslena är kyrkbyn i Kungslena socken och en småort i Tidaholms kommun i Västra Götalands län. Kungslena ligger vid foten av Varvsberget. År 1208 stod här slaget vid Lena. 

Kungslena kyrka ligger här.

Se även 
 Lenaborg

Källor 

Orter i Tidaholms kommun
Småorter i Sverige
1205

1205 (MCCV) var ett normalår som började en lördag i den Julianska kalendern.

Händelser

November 
 14 november – I slaget vid Älgarås stupar tre av sönerna, medan den fjärde, Erik Knutsson, undkommer och flyr till Norge, varifrån han startar ett uppror mot Sverker.

Okänt datum 
 Fullt krig utbryter mellan Sverker den yngre och Knut Erikssons söner.
 Andreas II efterträder Ladislaus III som kung av Ungern.

Födda 
 December 
 Alexios V Dukas, bysantinsk kejsare.  
 Hadrianus V, påve.
 Radiyya Begum, regerande sultaninna av Delhi.

Avlidna 
 November
 Jon, son till Knut Eriksson (stupad i slaget vid Älgarås)
 Knut, son till Knut Eriksson (stupad i slaget vid Älgarås)
 Joar, son till Knut Eriksson (stupad i slaget vid Älgarås)

Externa länkar
Högbystenen

Högbystenen, med signum Ög 81, är en runsten som står vid platsen för den gamla medeltida Högby kyrka, vilken låg någon kilometer norr om den nuvarande kyrkan i Högby socken och Mjölby kommun, Göstrings härad i Östergötland. Den anses näst efter Rökstenen vara Östergötlands främsta och mest märkliga runsten.

Stenen 
Var den ursprungligen stått vet man inte, men när Högby medeltida kyrka byggdes blev den inmurad med korssidan vänd utåt i sakristians östra vägg. Den avbildades där 1687 av Johan Hadorph och finns med i inledningen till Gutalagen. Stenen flyttades 1874 då kyrkan skulle rivas och restes ånyo där den gamla kyrkan stått. Runstenen kan utifrån sina drakhuvuden i Ringerikestil dateras till 1010-1050. Materialet är rödaktig granit och höjden är hela 3,45 meter och bredden cirka 63 cm. Stenen är en så kallad "greklandssten", ett minnesmärke som restes för att hedra en sjöfarare som rest på floderna i österled genom hela Gårdarike och ner till Grekland, som då var identiskt med Bysantinska riket. Den från runor översatta inskriften följer nedan:

Inskriften 

Framsidan:
"Torgärd reste denna sten efter Assur, sin morbror.Han ändades österut i Grekland."

Baksidan:
"Gode bonden Gullefick fem söner.Föll på Företdjärve kämpen Åsmund,ändades Assurösterut i Grekland,blev i HolmgångHalvdan dräpt.Kåre blev atuti [tolkn. också dödad]Död är ock Boe.Torkel ristade runorna."

Det ovanliga med Högbystenen är att baksidans text är skriven på vers. Det versmått som användes är fornyrðislag, vilken har parvis allittererande (bokstavsrimmande) rader. Den runsvenska texten blir med allitterationerna i fetstil:
Goðr karl Gulli 
gat fæm syni.
Fiall a Føri
frøkn drængR Asmundr,
ændaðis Assur
austr i Grikkum,
varð a holmi 
Halfdan drepinn.
Kari varð atuti
Auk dauðr Boi.
Þorkell ræist runaR

Det råder en viss oenighet om hur texten på stenens baksida ska tolkas. Nationalencyklopedin anger:
"blev på Bornholm (?) Halvdan dräpt,
Kåre blev vid (Själlands) Odde (?)."

Andra tolkningar är "Blev på Holm Halvdan dräpt. Kåre omkom ej ute." och "Kåre dog vid Dundee."

Uttrycket att Åsmund "Föll på Föret" har av vissa tolkats som att han stupade i slaget vid Fyrisvallarna utanför Uppsala omkring år 985. Att Assur dog "i Grekland" innebär att han dog i Bysantinska riket. Kanske var han en väring hos den bysantinske kejsaren i Konstantinopel.

Se även
Alfabetisk lista över runstenar
Lista över Östergötlands runinskrifter
Sverige under vikingatiden
Sverige under äldre medeltiden

Fotnoter

Externa länkar
Riksantikvarieämbetet om Högbystenen
Mjölby kommun informerar om Högbystenen
Högbystenen
Ljudfil framsidan
Ljudfil baksidan

Östergötlands runinskrifter
Runinskrifter i Mjölby kommun

en:Runestones of Högby#Ög 81