kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Jönköpings flygplats

Jönköpings flygplats, tidigare Axamo flygplats,  är en internationell flygplats omkring åtta kilometer sydväst om Jönköpings centrum. Driftbolaget Jönköping Airport AB marknadsför flygplatsen som Jönköping Airport.

Flygplatsen började byggas 1959 och togs i bruk den 20 december 1960. Den var färdigbyggd ett knappt år senare och invigdes den 3 september 1961 av kommunikationsminister Gösta Skoglund. Den nuvarande terminalbyggnaden är från 1990-talet. Flygplatsen ägs av Jönköpings kommun sedan den 1 januari 2010 då den övertogs från Luftfartsverket. Flygplatsen drivs av Jönköping Airport AB, som ägs av Jönköpings Rådhus Aktiebolag.
Flygplatsen ligger nära naturreservatet Dumme mosse.

Axamo flygplats ersatte Jönköpings flygfält, som låg mellan Munksjön och Rocksjön.

Sedan December 2020 är flygplatsen en av Sveriges 16 beredskapsflygplatser.

Flygtrafik
Sedan den 15 mars 2020 finns inget reguljärflyg på flygplatsen. 

Charterflyget växte under 2010-talet, till Medelhavet, Kanarieöarna, Grekland och Turkiet, med researrangörerna Ving , Fritidsresor och Apollo. 
Fraktflyget består av internationella linjer mellan Jönköping och Bryssel, Baden-Baden, Helsingfors, Oslo och Billund. Operatörer av dessa linjer är TNT och Time Matters. 

På flygplatsen finns också flygskolan Volflight, affärs-, taxi- och privatflyg, och flyg från den lokalt baserade flygklubben, Jönköpings Flygklubb. Flygplatsen är också reservflygplats för Landvetter.

Flygbolag och destinationer 

Informationen gäller per vintersäsongen 2021/2022 och sommarsäsongen 2022.

Under vintersäsongen 2022/2023 kommer Jettime även att trafikera Teneriffa från Jönköping.

Historisk flygtrafik 
Nextjet upphörde med trafiken till Köpenhamn sommaren 2013.

Under 2011 fanns en daglig avgång till Berlin-Tegel.

Efter att ha trafikerat Jönköping i två omgångar lade Air Leap slutligen ned trafiken till Stockholm Arlanda 2020 till följd av Covid-19-pandemin. Rutten trafikerades tidigare av bolagets föregångare Nextjet som gick i konkurs 2018. Under en period efter dess konkurs trafikerade även BRA Jönköping från Stockholm Bromma.

Utveckling av passagerarantalet

Antal passagerare på flygplatsen minskade under de sista åren av statligt ägande. 
Efter det att staten lämnade ägandet 1 januari 2010, ökade både passagerartrafiken och fraktverksamheten, och under 2011 kunde man räkna in 82 852 årspassagerare mot 62 918 två år tidigare.
Post- och fraktvolymerna uppgick 2011 till 5 456 ton vilket var all-time high för flygplatsen.

Transporter till och från flygplatsen
Länstrafikens busslinje 31 förbinder flygplatsen med Jönköpings centrum.

Se även
 Jönköpings gamla flygfält
 Jönköpings Flygklubb

Referenser

Externa länkar
 Flygplatsens webbplats

Flygplatser i Jönköpings län
Transport i Jönköping
Flygplatser invigda 1961
Massakern på tsamiderna

Massakern på tsamiderna ägde rum i Tsamerien i nordvästra Grekland, från den 27 juni 1944 till mars 1945 av den grekiska armén EDES under befäl av generalen Napoleon Zervas. Den allvarligaste massakern ägde rum i staden Filiátes den 13 mars 1945, där 60-70 tsamider dödades.

Källor
Mazower, Mark (2000). After The War Was Over: Reconstructing the Family, Nation and State in Greece, 1943-1960, Princeton University Press, , 9780691058429, sid 24-26 (engelska)

Grekland under 1900-talet
Screen

GNU Screen är ett program som möjliggör, dels, för en terminal att hantera flera processer samtidigt i Unix och liknande system, och även att fortsätta körningar efter att skalet dödats och sedan återuppta dem från ett annat skal senare. Med hjälp av denna funktionalitet går det att, exempelvis, ansluta till en server över SSH, starta en IRC-klient i screen och sedan koppla ner från servern, utan att koppla ifrån IRC-servern. 

Terminalen skapar en screen-process, och screen-processen skapar i sin tur barnprocesser för de program användaren vill köra. Alla processer visas inte nödvändigtvis samtidigt men användaren kan byta mellan de olika "fönstren" med tangentsekvenser. Screen använder vanligtvis Ctrl+A som en så kallad escape key, varvid nästa efterföljande inmatning tolkas av screen som ett kommando riktat mot sig, och inte till den hanterade applikationen.

Se även 
 GNU
 Datorterminal
 Tmux

Referenser

Externa länkar 
 Officiell webbplats

 

GNU-program
Colin Linden

Colin Linden, kanadensisk bluesartist, född 16 april 1960 i Toronto, Ontario, Kanada.

Linden vann en Juno Award år 1994 för hans skiva South At Eight - North At Nine.

Diskografi
 The Immortals (1987)
 When The Spirit Comes (1988)
 South At Eight - North At Nine (1993)
 Through The Storm Through The Night (1997)
 Raised By Wolves (2000)
 Big Mouth (2003)
 Southern Jumbo (2005)

Källor

Födda 1960
Kanadensiska bluessångare
Kanadensiska låtskrivare
Kanadensiska gitarrister
Män
Levande personer
Personer från Toronto
Optiskt fönster

Det optiska fönstret är ett uttryck för den del av det elektromagnetiska spektrumet som kan passera genom ett visst material – inom astronomin åsyftas normalt en planets, oftast jordens, atmosfär, medan det inom medicinen syftar på kroppsvävnader. Det kallas för optiskt eftersom det handlar om det för människoögat synliga ljuset (med våglängder mellan 400 och 700 nanometer).

Astronomiskt optiskt fönster 
Större delen av den elektromagnetiska energin från solen och andra utomjordiska källor når aldrig jordytan, utan absorberas av atmosfären. Det finns även ett motsvarande radiofönster för frekvenser i radiospektrumet.

Medicinskt optiskt fönster 
Det optiska fönstret för levande kroppsvävnader är ungefär mellan våglängderna 650 och 1 200 nanometer. Vid kortare våglängder absorberat strålningen av hemoglobinet i blodet, medan vatten absorberar de kortare våglängderna i det infraröda området.

Astronomi
Elektromagnetisk strålning
Utbildning i Norge

Utbildning i Norge är obligatorisk för alla barn i åldrarna 6-16. Före 1997 startade den obligatoriska utbildningen vid 7 års ålder. Läsåret i Norge löper från slutet av augusti till mitten av juni det kommande året. Jullovet delar upp det norska läsåret i två terminer.

Historia
Organiserad utbildning i Norge daterar sig till medeltiden. Kort efter att Norge 1152 blev ett eget kyrkligt stift grundades katedralskolor för att utbilda präster i Trondheim, Oslo, Bergen och Hamar.

Efter reformationen i Norge 1537 (Norge gick i en personalunion med Danmark 1536) blev katedralskolorna latinskolor, och varje köpstad skulle ha sådan skola.

1736 blev lästräning obligatoriskt för alla barn, men beslutet blev inte verkställt förrän flera år senare. 

1827 introducerades skolformen "folkeskole" (folkskola). Den norska folkskolan blev obligatoriskt sjuårig från 1889. 1969 började man införa nioårig grundskola, och folkskolan avskaffades. Klass 1-7 heter "barneskole" och klass 8-10 heter "ungdomsskole".

Källor

Externa länkar

 Kunnskapsdepartementet
 Samordna opptak
Suss gott

Suss gott är en svensk dramafilm från 1956 i regi av Gunnar Höglund.

Handling
En musikfylld komedi om mångsysslaren Pekka som efter några misslyckade affärer har den envise inkasseraren Holm i hälarna. För att rädda situationen och få ordning på ekonomin bestämmer sig Pekka för att försöka få fart på en lokalrevy med titeln Smått och gott. Till revyn engagerar Pekka några nya talanger, bland annat den begåvade unga sångerskan Pia. Revysällskapet förföljs dock hela tiden av Holm och Pekka gör nu allt för att försöka överlista den ettrige inkasseraren.

Om filmen 
Filmen premiärvisades den 6 augusti 1956 på biograferna Rio i Ljusdal och Röda Kvarn i Bollnäs och Hudiksvall. Den spelades in vid Nordisk Tonefilms ateljéer i Stockholm och Europa Studios i Sundbyberg med exteriörer från Stockholm av Harry Lindberg. 

Suss gott visades i SVT1 i oktober 2021.

Roller i urval 
Pekka Langer – Pekka Langer, leg Lekare 
Ulla Sjöblom – Gittan, Pekkas sekreterare 
Carl-Gustaf Lindstedt – Holm, inkasserare för AB Käsch 
Börje Mellvig – disponent Larsson, producent för AB Revy Produktion 
Inga Sundström – Lola, sångerska 
Sven-Axel "Akke" Carlsson – Lasse Svensson, aktör och turnéledare 
Barbro "Lill-Babs" Svensson – Pia, sångerska, tjej som vill opp 
Pia Lang – Eva Christiansson, sångerska 
Kari Sylwan – Rita Olsson, dansös 
Eric Gustafsson – restaurangägare 
Nils "Knas" Ohlson – Olsson, Holms chaufför 
Curt "Minimal" Åström – direktör Käsch, Holms arbetsgivare 
John Melin – teatervaktmästare 
Ludde Juberg – teaterkassör i Knåphult 
Simon Brehm – Herman, turnéns busschaufför och kontrabasist 
Walter Larsson – Knutte Lundquist, pianist 
Wiktor "Kulörten" Andersson – kassör

Musik i filmen 
Blott för dig, kompositör Simon Brehm, text Hello, sång Simon Brehm 
Gunnar (Jag är kär i Gunnar), kompositör Simon Brehm, text Hello, sång Pia Lang 
Be-bop-a-dong, kompositör Simon Brehm, text Hello, sång Lill-Babs 
En underbar kväll i Paris (Vandrar med dig uppåt Champs-Élysées), kompositör och text Hello, sång Inga Sundström 
Farväl, goodbye, au revoir (Med denna vår avskedskuplett vi sjunger för er på parkett), kompositör och text Hello, sång Akke Carlsson, Lill-Babs, Pia Lang, Inga Sundström och Kari Sylwan
Dansnummer, kompositör Gösta Theselius, framförs på trumpet av Weine Renliden med dans av Kari Sylwan 
Är han verkligen kär?, kompositör Simon Brehm, text Hello, sång Lill-Babs 
Kovan kommer, kovan går (Gesällvisa), text Emil Norlander, instrumental

Externa länkar 
 
 

Filmer 1956
Svenska dramafilmer
Filmer i regi av Gunnar Höglund
Svenskspråkiga filmer
John F. Enders

John Franklin Enders, född 10 februari 1897 i West Hartford, Hartford County, Connecticut, död 8 september 1985 i Waterford, New London County, Connecticut, var en amerikansk virolog.

Biografi
Enders blev 1935 professor vid Harvard University. Han bidrog till att förbättra tekniken för att odla virus, som orsakar sjukdomar så att man kunde utveckla vacciner mot bl.a. polio, mässling och röda hund. För detta belönades han tillsammans med landsmännen Frederick C. Robbins och Thomas H. Weller med Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1954 och samma år tilldelades han Albert Lasker Basic Medical Research Award.

Externa länkar
 Nobelprize.org, Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1954
 Nobelprize.org, John Enders - biografi

Källor
Bra Böckers lexikon, 1974

Nobelpristagare i medicin
Amerikanska biologer under 1900-talet
Amerikanska virologer
Amerikanska nobelpristagare
Forskare från Connecticut
Mottagare av Frihetsmedaljen
Alumner från Harvard Medical School
Alumner från Yale University
Personer från Hartford County
Födda 1897
Avlidna 1985
Män
Dackehallen

Dackehallen tidigare benämnd Nelson Garden Arena är en ishall i Tingsryd i Sverige. Dackehallen är hemmaplan för Tingsryds AIF i ishockey och Tingsryds skridskoklubb.

Historia
Hallen byggdes 1969 och rymmer 3650 åskådare. Hallen ägs av Tingsryds kommun. Sommaren 2010 byggdes det till en sittplatssektion på ena kortsidan samt en ståplatssektion för bortasupporters. Det byggdes även till en restaurang på andra kortsidan. Utbygget tillkom i samband med att Tingsryds AIF gick upp i Allsvenskan. Den 7 september 2011 bytte Dackehallen namn till Nelson Garden Arena. TAIF och Nelson Garden skrev ett femårigt kontrakt. I augusti 2022 löpte sponsoravtalet ut och hallen återfick sitt gamla namn igen.

Referenser 

Ishallar i Sverige
Sportanläggningar invigda 1969
Sportanläggningar i Tingsryds kommun
Tingsryds AIF
KVSIF

KVSIF, utläst Konglig V-sektionens Spexeri Idkare Förbund, grundades 1944 och har sedan dess kontinuerligt skrivit och framfört spex vid Kungliga Tekniska högskolan, totalt ett 70-tal. En komplett lista på alla framförda spex finns på förbundets hemsida. Efter ett kortare uppehåll under senare delen av 60-talet och början av 70-talet nystartade KVSIF med sin verksamhet 1974 och har sedan dess framför ett spex varje år, med undantag för 2020 och 2021, då coronapandemin tvingade föreningen att ställa in sina föreställningar.
KVSIF hade tidigare sin hemvist i sektionen för Väg- och vattenbyggnad, men efter en reform i början av 2000-talet då denna sektion slogs ihop med sektionen för Lantmäteri är KVSIF nu en del av studentverksamheten på Samhällsbyggnadssektionen.

KVSIF har en stödförening som heter sKVSIFg, samfundet KVSIF:s gynnare, som samlar tidigare medlemmar i KVSIF. Med ojämna mellanrum träffas nya och gamla spexare för att umgås och många teknologer knyter på detta sätt viktiga kontakter inför arbetslivet.

Spex genom tiderna

Förhistorisk tid

Antik tid

Medeltid

Nyare tid

Modernare tid

Samtid

En ny era

Ragnarök

Post-apokalypsen

Dessutom

Se även 
 Spex
 Lista över spexsällskap

Referenser

Externa länkar
KVSIF

Föreningar vid Kungliga Tekniska högskolan
Spex
Studentkultur vid Kungliga Tekniska högskolan
Louis Buchalter

Louis Buchalter, född 12 februari 1897 i Lower East Side, New York, död 4 mars 1944 i elektriska stolen på Sing-Sing, amerikansk gangsterledare, även kallad Lepke, grundare av den yrkesmördarorganisation som populärt gick under namnet ”Murder, Inc.”.

Källor

Amerikanska brottslingar
Födda 1897
Avlidna 1944
Män
Personer som blivit avrättade av New York
Personer som blivit avrättade av USA under 1900-talet
Utbildning i Finland

Utbildning i Finland påminner om utbildning i övriga nordiska stater. Det nuvarande systemet för grundläggande utbildning kom på 1970-talet; den nioåriga grundskolan ersatte i etapper åren 1972-1977 den folkskola som infördes i Finland 1866 och som blev obligatoriskt 6-årig 1921. 1980 infördes årskurslösa läroverk.

Utbildningsstig 
Finland har läroplikt men inte skolplikt. Normalt går barnen i frivillig förskola från hösten det år de fyller sex år, blir läropliktiga nästa år och går den nioåriga grundskolan. Läroplikten avslutades fram till 2021 med utgången grundskola eller senast det år barnet fyller 17 år. Då, under regeringen Marin, förlängdes läroplikten till 18 års ålder, varvid gymnasier och yrkesskolor blev kostnadsfria liksom grundskolan.

Efter grundskolan fortsätter de flesta antingen i ett teoretiskt, allmänbildande och högskoleförberedande gymnasium eller en yrkesskola. Många fortsätter ytterligare vid yrkeshögskola eller universitet. Vid sidan av dessa finns ett antal andra läroanstalter.

Gymnasium och yrkesskola
Gymnasiet en läroanstalt med betoning på teoretiska ämnen och med ett allmänbildande och högskoleförberedande syfte. Gymnasiet påbörjas vanligen direkt efter grundskolan, det vill säga vid ungefär 16 års ålder. Gymnasiet är sedan 1994–1996 årskurslöst och kursvalsbaserat. I allmänhet tar gymnasieutbildningen tre år, men man kan också välja att gå gymnasiet på två och ett halvt, tre och ett halvt eller fyra år. Gymnasiestudierna avslutas med studentexamen.

Gymnasiet ingår i det som kallas andra stadiets utbildningsblock. Den mer praktiskt inriktade yrkesutbildningen är alternativet till gymnasieutbildningen på det andra stadiet.

Högre utbildning
Sedan yrkeshögskolorna infördes och ersatte de tidigare instituten, handelsläroverken och tekniska läroverken kallas också det som tidigare betecknades som högskolor universitet. Tidigare förutsattes minst fyra fakulteter för att en högskola skulle kallas universitet (begreppet högskola i Finland motsvarar alltså inte betydelsen i Sverige, jfr teknisk högskola). I Finland har yrkeshögskoleutbildningen en mera praktisk inriktning och inkluderar omfattande praktikperioder, till skillnad från universitet där utbildningen i regel är mera teoretiskt betonad och fokuserar på att utveckla vetenskapligt tänkande. 

I Finland finns det fem universitet som erbjuder utbildning på svenska. De är Hanken, Åbo akademi, Helsingfors universitet, Aalto-universitet och Konstuniversitet.

Se även
 Lista över universitet i Finland

Källor

Vidare läsning

Externa länkar

 Finlex:
 Lag om grundläggande utbildning (21.8.1998/628, med ändringar)
 Förordning om grundläggande utbildning (20.11.1998/852, med ändringar)
 SvD: Finländska elever i världstoppen i kunskapstest
¤

¤ en symbol som främst används för att ersätta ett valutatecken om man inte har möjlighet att skriva rätt tecken. Symbolen introducerades för datorer 1972 genom inkludering i ISO 646.

Tecknet användes t.ex. i BASIC på den svenska datorn ABC 80 som ersättning för $, dollartecknet.

Symbolen finns på flera tangentbord, bland annat det franska, danska, norska, svenska och finska. På det svenskspråkiga tangentbordet ligger den över siffran 4 på vanliga svenska tangentbord.

Referenser 

Symboler
STR

STR är en förkortning av flera betydelser:

 Scuderia Toro Rosso
 Short Tandem Repeats
 Sveriges Trafikutbildares Riksförbund
 IATA:s kod för Echterdingen Airport, Stuttgart, Tyskland.
Isabelle Dinoire

Isabelle Dinoire, född 1967 död 22 april 2016 , var den första personen att få en ansiktstransplantation. Hon blev biten i ansiktet av sin egen labrador och hela hennes ansikte sargades. Donatorn var en anonym hjärndöd kvinna.

Referenser

Noter 

Fransmän
Patientfall
Personer från Valenciennes
Födda 1967
Kvinnor
Avlidna 2016
Rogslösa församling

Rogslösa församling var en församling i Linköpings stift inom Svenska kyrkan i Vadstena kommun. Församlingen uppgick 2006  i Dals församling.

Församlingskyrka var Rogslösa kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 2006 moderförsamling i pastoratet Rogslösa och Väversunda som 1962 utökades med  Örberga, Nässja, Herrestads och Källstads församlingar, samt i perioden från 1962 till 1992 Strå församling. Församlingen uppgick 2006  i Dals församling. 

Församlingskod var 058408.

Kyrkoherdar
Lista över kyrkoherdar i Rogslösa församling. Prästbostaden låg vid Rogslösa kyrka.

Predikanter i Borghamn
Predikanter vid kronoarbetsstationen i Borghamn.

Klockare och organister

Klockare

Organister

Se även
Rogslösa socken

Referenser

Historiska församlingar i Linköpings stift
Indelningar i Vadstena kommun
Magnus Ingesson

Magnus Ingesson, född 18 februari 1971 i Norrfjärden, är en före detta svensk längdskidåkare som tävlade för Piteå Elit. Han har tillsammans med Joakim Abrahamsson varit förbundskapten för svenska längdåkningslandslaget på skidor, därefter för damernas landslag och är dessutom tränare till Charlotte Kalla.

Magnus Ingesson tilldelades tillsammans med Joakim Abrahamsson TT:s idrottsledarpris 2010.

Nu är han sportchef för Piteå Elit och har bland annat värvat Charlotte Kalla till föreningen.

Sedan 12 april 2018 är Magnus Ingesson åter förbundskapten för svenska damlandslaget i skidor. I maj 2018 meddelades att ledarskapet delas tillsammans med Annika Zell.

Resultat
OS 2002: 8:a 15 km (k), 16:e 50 km (k)
VM: 2001: 9:a 15 km, 31:a jaktstart, 2:a stafett.

Källor

Fotnoter

Svenska längdåkare
Män
Födda 1971
Levande personer
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2002 från Sverige
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 2002
Svenska längdskidtränare
Svenska idrottare under 2000-talet
Personer från Piteå kommun
Idrottare från Piteå
Längdskidåkare i Piteå Elit
Rogslösa socken

Rogslösa socken i Östergötland ingick i Dals härad och området ingår sedan 1980 i Vadstena kommun och motsvarar från 2016 Rogslösa distrikt.

Socknens areal är 25,36 kvadratkilometer, varav 22,33 land. År 2000 fanns här 573 invånare. Småorten Borghamn samt kyrkbyn Rogslösa med sockenkyrkan Rogslösa kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Rogslösa socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Rogslösa församling och för de borgerliga frågorna till Rogslösa landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Östgöta-Dals landskommun, ingick från 1967 i Vadstena stad som 1971 ombildades till Vadstena kommun, ingick 1974-1979 i Motala kommun och från 1980 i Vadstena kommun. Församlingen uppgick 2006 i Dals församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Rogslösa, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som socknens härader.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Motala kompani och Andra livgrenadjärregementet, Vadstena kompani.

Geografi
Rogslösa socken ligger mellan Vättern och Tåkern som i sydväst når fram till Omberg. Socknen är en uppodlad slättbygd.

Fornlämningar
Kända från socknen är två hällkistor från stenåldern, spridda gravrösen från bronsåldern samt fyra gravfält och en fornborg från järnåldern. Två runristningar är kända, båda nu borta.

Namnet
Namnet (1286 Roslösum) kommer från kyrkbyn. Förleden är oviss. Efterleden är lösa, 'glänta; äng'.

Se även
Rogslösa församling
Lista över fasta fornminnen i Vadstena kommun#Rogslösa

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 5 Hermes 1948 libris

Externa länkar

Östgöta-Dals hembygdsförening

Indelningar i Vadstena kommun
Socknar i Dals härad
Urban Lindgren

Urban Lindgren, född 18 april 1973, är en svensk längdskidåkare som tävlar för Piteå Elit. Han deltog i VM 2001 i Lahtis i Finland, där han ingick i det svenska silverlaget i stafett. Han deltog även vid vinter-OS 2002 i Salt Lake City i delstaten Utah i USA.

Källor

Födda 1973
Svenska längdåkare
Män
Levande personer
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2002 från Sverige
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 2002
Idrottare från Kalix kommun
Längdskidåkare i Piteå Elit
Baltiska hallen

Baltiska hallen är en sport- och evenemangshall i Malmö som öppnades 1964 i samband med 50-årsjubileet av Baltiska utställningen. 

Baltiska hallen ligger på Stadionområdet, som är ett av Europas största idrottsområden beläget vid Pildammsparken, cirka två kilometer från Malmö centrum. I foajén finns Idrottsmuseets utställningar. Arkitekterna som ritade Baltiskan var Fritz Jaenecke och Sten Samuelson.

Bakgrund
Baltiska hallen har plats för cirka 4 000 åskådare och är hemmaarena för HK Malmö och Malmö FBC. Här har arrangerats en mängd stora sportevenemang som EM i bordtennis, Davis Cup i tennis, VM i handboll, World Cup i handboll, EM i brottning, EM i karate och Euro Floorball Tour i Innebandy.

Hallen har också använts för musikarrangemang med till exempel Rolling Stones, Johnny Cash, Ulf Lundell, Gilbert O'Sullivan och för shower som Holiday on Ice och Harlem Globetrotters.

Publikrekordet noterades den 26 februari 1967 vid en boxningsgala med Bosse Högberg, som drog 5 975 åskådare.

Referenser

Externa länkar

Sportanläggningar i Malmö
Stadionområdet
Sportanläggningar invigda 1964
Vasaplatsen

Vasaplatsen kan syfta på:

Vasaplatsen, Göteborg
Vasaplatsen, Jakobsberg, Järfälla kommun
Vasaplatsen, Lidingö

Se även
Vasaplan
Vasatorget
Maracas

Maracas (uttal: [mara'kas], efter portugisiska maraca, antagligen ytterst från tupí) är ett rytminstrument. Det används främst för latinamerikansk musik som rumba, samba eller bossa nova.

Historik
Instrumentet skapades och användes först av indianer på Puerto Rico, och ordet är sannolikt av tupí-ursprung. Via portugisiskan har ordet kommit att spridas till andra europeiska språk.

Konstruktion
Förr gjorde man alltid maracasen av den runda frukten från ett kalebassträd. När frukten är torkad gör man ett hål i den och plockar ut fruktköttet, varefter man stoppar in små stenar (alternativt torkade frön) och monterar dit ett handtag.

Nuförtiden tillverkas ofta maracasen av trä eller plast, där den konstrueras som klot med handtag.

Liknande rytminstrument (ibland benämnda "skramlor") kan även göras av andra material som finns till hands.

Användning
Maracas används oftast parvis, där de hålls i vardera handen. När de skakas åstadkommer de ett rasslande ljud, genom att stenarna/fröna på insidan åker runt och slår mot insidan av "resonansbotten".

I salsa-musik är det ett av de viktigaste instrumenten, eftersom det lägger till en viktig drivande puls. Den används även inom övrig latinamerikansk dansmusik, och därifrån har den spritts till annan form av västerländsk musik.

Se även 
Skallra
Harskramla

Referenser

Slagverk