kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vinäs

För slottet utanför Västervik se Vinäs slott.

Vinäs är en tätort och by i Mora kommun, Dalarnas län, belägen vid Vinäsfjärden, som är den nordligaste delen av Siljan, några kilometer söder om Mora. Genom byn flyter Vinäsbäcken, vars dalgång, Vinäsgraven, är naturreservat. Mora-Siljans flygplats ligger i anslutning till orten.

Befolkningsutveckling

Se även
Mora socken

Källor 

Orter i Mora kommun
Tätorter i Sverige
Vistträsk

Vistträsk (umesamiska, Vistiege) är en tätort i Älvsbyns kommun. Orten är belägen 17 km väster om Älvsbyn och 18 km söder om Vidsel vid sjön Södra Vistträsket och utmed riksväg 94.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Vistträsk finns en lanthandel för de viktigaste behoven, det finns även fin sjö att bada och fiska i. Här finns en F-3 skola och de äldre barnen går i skola i Vidsel eller Älvsbyn.

Se även
Älvsby socken

Noter

Orter i Älvsbyns kommun
Tätorter i Sverige
Vittaryd

Vittaryd är en tätort i Vittaryds distrikt i Ljungby kommun i Kronobergs län och kyrkby i Vittaryds socken i Småland. Närmsta grannort är småorten Dörarp som ligger ungefär tre-fyra kilometer i östlig riktning. En annan ort som ligger i närheten är tätorten Lagan som ligger sju-åtta kilometer söder om Vittaryd.

Befolkningsutveckling

Samhället
I orten ligger Vittaryds kyrka. Det finns också förskola och en f-6 skola på orten.

Näringsliv
Huvudindustrin i Vittaryd är tillverkning av avgassystem till fordon. Företaget Tenneco omlokaliserade stora delar av sin verksamhet till Göteborg och Polen under våren 2014. Delar av verksamheten fortsätter i Vittarydsverken AB. I Vittaryd ligger även Dörr & Portbolaget AB som tillverkar dörrar och portar.

Sedan våren 2019 finns det återigen en restaurang i Vittaryd. Restaurangen heter Samuels träffpunkt och är en pizzeria.

Noter 

Orter i Ljungby kommun
Tätorter i Sverige
Vrena

Vrena är en tätort i Nyköpings kommun och kyrkbyn i Vrena socken, belägen cirka 20 km nordväst om Nyköping. Orten ligger utmed Riksväg 52 mellan Hallbosjön och Långhalsen.

Historia
Vrena har tack vare läget vid den forsande ån ända sedan 1500-talet varit en betydande industriort, med bland annat tegelbruk och sågverk. Ortnamnet Vrena sägs komma från "den vredskande ån". 

I samband med järnvägens etablerande 1871–1875 växte samhället. Järnvägen togs i bruk 1875. Då fanns stationshus och ett större godsmagasin. Idag finns stationshuset, som numera är q-märkt,  kvar  och banvaktarbostaden som byggdes 1878. 

1952 startade Holmens Bruk en boardfabrik (typ Masonite) med export till många länder. 
1979 stängdes en boardlinje och konverterades till mineralullstillverkning som hade stor efterfrågan på 1970- och 80-talet. 
1983 övertog Saint-Gobain Isover AB, tidigare Gullfiber AB, hela industrianläggningen och hade som mest närmare 200 anställda. Verksamheten lades ned 2003. 
Idag (2016) bedriver Vrena Företagspark AB verksamhet på det tidigare fabriksområdet.

Befolkningsutveckling

Näringsliv
Orten har under de senare åren återhämtat sig med nya företag, exempelvis lanthandel, bensinstation, växthus, viltslakteri, mekanisk verkstad och friskola.  

Varje år i september genomförs Vrenadagen med marknad och uppträdanden.

Idrott
Vrena IF har fotbollslag, bandylag och en bordtennissektion. Vrena skyttegille arrangerar luftgevärsskytte vid skolan på vinterhalvåret och korthållsskytte vid egna skjutbanan på sommarhalvåret.

Noter 

Orter i Nyköpings kommun
Tätorter i Sverige
Våmhus

Våmhus är en tätort i Mora kommun samt kyrkort i Våmhus socken. Våmhus ligger vid Orsasjöns nordvästra strand.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Våmhus talas ännu dalmålet Våmhusmål. Orten är känd för sin korgflätning och för hårarbete. 

I byn finns en sommaröppen hembygdsgård Våmhus Gammelgård som drivs av ideella krafter där de lokala hantverken visas.

Det finnes ett bibliotek samt lanthandel med post- och apoteksombudsfunktion. Sedan 1950-talet finnes Våmhus Centralskola som undervisar till och med årskurs 6.

I slutet på 1980-talet fanns i byn 3 ICA-butiker, 1 Konsum-butik samt en bensinmack. Den senare avvecklades 2009 och ombildades till lanthandel med post- och apoteksservice.

Sedan februari 2021 finns det återigen bensin och diesel att tillgå i byn, då Oljeorder i Mora, öppnade en automatstation i anslutning till Handlar'n  i Våmhus.

Personer från orten
Eric Wickman (född som Martis Jerk) grundade det amerikanska bussbolaget Greyhound Lines, föddes i Våmhus den 7 augusti 1887.

Byggherren Anders Diös som grundade byggföretaget Diös kommer från byn Indor i Våmhus.

Se även 
 Våmhus socken

Noter 

Orter i Mora kommun
Tätorter i Sverige
Våxtorp

Våxtorp är en tätort i Laholms kommun och kyrkbyn i Våxtorps socken i Hallands län.

Historia 
Den tidigaste namnformen är Owaghstorp som betyder just 'Owaghs torp' och namnet har genom århundradena förändrats för att slutligen bli Våxtorp. Byn är framvuxen kring det lokala godset Vallens säteri som populärt kallas för Vallen och kyrkan (som har anor från 1200-talet). Under 1900-talet har dock främst byns läge där vägarna mellan Hishult och Skottorp och Örkelljunga och Laholm möts spelat störst roll. Vid sekelskiftet var nämligen byn bara ett par gårdar vid denna korsning.

Befolkningsutveckling

Samhället 
På orten finns en grundskola (med hög-, mellan- och lågstadium samt förskola), ett hem för äldreboende (Solgården), en bensinmack, två livsmedelsaffärer, två pizzerior, en bank och ett konditori.

Näringsliv 
Under en tid var en av huvudnäringarna på orten vid sidan av traditionellt jordbruk jordgubbsodling och orten stoltserade med tiotalet jordgubbsodlare, av vilka det idag finns en kvar. Den lokala industrin domineras dock av två företag, verkstadsföretaget Specma och Gapro som tillverkar trälister.

Evenemang
Två gånger om året hålls Våxtorps marknad på ett åkerstycke vid vägen mot Örkelljunga. Marknaden, som är en av Hallands äldsta och mest välbesökta, går alltid av stapeln 1:a fredagen i juni och 1:a fredagen i september.

Idrott 

I sportsammanhang är orten representerad av ridklubben Björbäcks Ryttarförening, innebandyklubben IBK Puma, volleybollklubben Vindrarps VK, fotboll gymnastik och bordtennisklubben Våxtorps BoIS. Orten har tidigare haft ett aktivt tennislag.

Kända personer från Våxtorp 
 Carl Ifvarsson

Kring tiden för förra sekelskiftet var Theodor Carlheim-Gyllenskiöld, född och död i Våxtorp, riksdagsman.

Noter

Externa länkar 
 Turistinformation om Våxtorp
 Dialektprover från Våxtorp

Orter i Laholms kommun
Tätorter i Sverige
Väjern

Väjern är en tätort i Sotenäs kommun i landskapet Bohuslän och i Västra Götalands län.

Historia
Väjern var och är belägen i Askums och Kungshamns socknar och ingick efter kommunreformen 1862 i Askums och Kungshamns (Gravarne) landskommuner. I dessa inrättades för orten 22 december 1905 Väjerns municipalsamhälle som 1952 överfördes till Södra Sotenäs landskommun där det upplöstes 31 december 1959.

Från 1981 hörde Väjern till Kungshamns postort, men är sedan 2014 åter en egen postort.

Befolkningsutveckling

Se även
Askums socken
Kungshamns socken

Referenser

Noter 

Tidigare tätorter i Sverige
Orter i Sotenäs kommun
Väne-Åsaka

Väne-Åsaka är en tätort i Trollhättans kommun i Västra Götalands län och kyrkbyn i Väne-Åsaka socken. Tillägget av häradsnamnet Väne till Åsaka har gjorts för att skilja orten från Barne-Åsaka. Väne-Åsaka ligger 12 km sydost om Trollhättan.

Historik
Orten har vuxit upp kring kyrkbyn och Åsaka station på Trollhättan-Nossebro Järnväg som fanns här 1916–1968. Dessförinnan fanns gästgiveri på orten.

Befolkningsutveckling

Samhället
Orten är numera en villaförort till Trollhättan, med viss lokal service, bland annat grundskola från årskurs ett till sex. Väne-Åsaka kyrka ligger mitt i samhället. Prinsessan Desirée bor på Kobergs slott i Lagmansereds socken, nära Väne Åsaka.

Kommunikationer
Den 15 februari 1916 öppnades Åsaka järnvägsstation, som stängdes ned den 16 juni 1968. Den låg på järnvägsinjen Nossebro– Trollhättan

Näringsliv
På orten producerades TV-serien Skrotnisse och hans vänner. Här byggdes också den första förlagan till Saab Sonett.

Noter 

Tätorter i Sverige
Orter i Trollhättans kommun
Vännäsberget

Ej att förväxla med Vännäs och Vännäsby i Västerbotten.

Vännäsberget (finska: Ventaniemi), även kallat Vännäs och Vändnäs historiskt, är en småort i Överkalix kommun i Norrbotten. Byn ligger på en landtunga mellan Ängesån och Kalixälven men har kameralt även innefattat Gyljen. Orten förlorade 2010 sin status som tätort på grund av minskande befolkning.

Historik
Ett av de Avro Lancaster bombplan ur Royal Air Force som sänkte det tyska slagskeppet Tirpitz i Troms i Nordnorge nödlandade här den 12 november 1944. Under 2017 lade Skanova ner det kopparbaserade telenätet på orten. På orten fanns tidigare idrottsföreningen Vännäsbergets IF som spelade i tredje högsta serien i fotboll 1965.

Administrativa tillhörigheter
Vännäsberget ligger i Överkalix socken som bildade Överkalix landskommun i samband med kommunreformen 1863. I samband med kommunreformen 1971 ombildades kommunen till Överkalix kommun, som Vännäsberget har tillhört sedan dess.

Befolkningsutveckling 

I samband med tätortsavgränsningen 1975 avgränsades tätorten på den nya ekonomiska kartan.

Noter

Externa länkar
Vännäsbergets intresseförenings hemsida

Orter i Överkalix kommun
Småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Norrbottens län
Vännäsby

Vännäsby är en tätort i Vännäs kommun belägen cirka 4 kilometer öster om Vännäs. Orten ligger där Vindelälven och Umeälven flyter samman. Blå vägen (E12) och riksväg 92 går nära Vännäsby.

Historia 
Orten är känd sedan 1500-talet under namn som Vännäs och Wendenäs. Orten var kyrkby i Vännäs socken och Vännäs kyrka invigdes år 1825. Orten var centralort i Vännäs landskommun och municipalsamhälle i denna från 22 september 1939 till 31 december 1959. 

Fram till slutet av 1800-talet hette orten Vännäs. En järnvägsstation för Stambanan genom övre Norrland anlades för orten några kilometer väster om Vännäsby - nära Nyby. Där övertog det framväxande samhället namnet Vännäs efter järnvägsstationen. 1891 bytte därför orten namn till Spöland (en by efter Vindelälven, och det blev även namnet på ortens järnvägsstation. 1940 ändrades namnet till nuvarande Vännäsby. Järnvägsstationen (längst ner på Stationsvägen) revs på 1980-talet. 2012 återfick orten järnvägstrafiken sedan en ny hållplats byggts i närheten av skolan.

Flera gånger har orten drabbats av översvämningar. Den värsta i modern tid var den så kallade Spölands-katastrofen 1938. Vattenståndet var även oroväckande högt 1995 och orten är av MSB ett av landets 18 områden med särskilt hög risk för översvämning.

Det tidigare kommunalhuset (till 1972) nära skolan kallas numera Byastugan. När den kommunala verksamheten flyttades till Vännäs övertogs lokalerna av biblioteket (-1983). Sessionssalen användes som klassrum för mellanstadieelever åren 1980-1982. Numera fungerar huset som en samlingsplats för flera av ortens föreningar.

Ortens största industri var under många år "Vännäs Sko- och Läderfabrik" som tillverkade läder och färdiga skor. Bland produkterna märktes sportskor och "norrlandspjäxor" under varumärket "Vännässko". Disponenten Olle Hamrén var även drivande i Spölands IF. Fabriken revs i början på 1980-talet och ersattes av bostadsområdet "Garveriet".

Befolkningsutveckling 

År 1990 fanns en småort strax väster om Vännäsby med småortskoden S8953. SCB benämnde den Vännäs:1 och den omfattade 7 hektar och hade 69 invånare. Till nästa avgränsning 1995 blev den en del av Vännäsby.

Kända personer från Vännäsby 
 Sverker Olofsson. Journalist och programledare i TV. Kanske mest känd för programmet PLUS där han lanserade den röda soptunnan.

Idrott 
 Slutpunkt för löpartävlingen Vindelälvsloppet (1984-2003) och draghundstävlingen Vindelälvsdraget
 Ortens idrottsförening Spölands IF bildades 1916 (Sedan 2009 kallad Spöland Vännäs IF)

Se även 
Vännäs socken

Noter 

Orter i Vännäs kommun
Tätorter i Sverige
Värmdö-Evlinge

Värmdö-Evlinge är en ort i Värmdö kommun. Från 2015 ingår bebyggelsen i tätorten Kopparmora.

Evlinge är från början ett sommarstugeområde ifrån 1950-talet med totalt 330 fastigheter.

Befolkningsutveckling

Samhället
All mark och allt vatten inom Evlinge tomtområde som inte är privat tomtmark ägs av Värmdö-Evlinge fastighetsägareförening. Ytan uppgår till cirka 1 400 000 m² och innefattar bland annat fotbollsplan, "midsommaräng", sex båthamnar, båtvarv, två badstränder, en badholme samt två andra holmar.

Se även
Värmdö socken

Noter 

Orter i Värmdö kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Värmlandsbro

Värmlandsbro är en ort i Bro socken i Säffle kommun, 8 km nordost om Säffle utmed europaväg 45. Från 2015 avgränsar SCB här en småort.

Området utgjorde före 2015 tillsammans med Brotorp tätorten Värmlandsbro. Vid avgränsningen 2015 delades denna tätort och den norra delen Brotorp kom då att räknas som en tätort med samma tätortskod som tätorten Värmlandsbro hade 2010.

En halv kilometer väster om orten ligger Bro kyrka.

Befolkningsutveckling

Samhället
I samhället ligger Värmlandsbro skola med förskoleklass upp till årskurs sex. 

Järnvägsstationen Värmlands Bro öppnades den 1 december 1879. Den lades ned den 12 maj 1968, men återöppnades den 8 januari 2006. Den lades ned igen i december 2014.

Näringsliv
En stor arbetsgivare är Moelven byggmoduler AB som ligger mellan Brosjön och stationsbyggnaden. Här finns även AP Däckservice och matföretaget Grön ko.

Noter 

Orter i Säffle kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Småorter i Sverige
Värsås

Värsås  är en tätort i Skövde kommun och kyrkbyn i Värsås socken.

Befolkningsutveckling

Samhället
På orten finns Värsås kyrka, en förskola samt låg- och mellanstadium, butik (Sörboden), lanthandel, museum, bibliotek och pizzeria.

Idrott
IFK Värsås är en sportklubb i Värsås bildad 1914 som Värsås IF. IFK Värsås är främst känt för sin fotboll, men även löpning, skidåkning, bordtennis, bandy och orientering har förekommit. IFK Värsås herrlag spelar 2023 i Division 4 Norra Västergötland. @Jakob Orlov, med meriter från proffsspel i allsvenskan och Norge har gjort comeback i moderklubben inför årets säsong.

Se även 
Anders Pettersson, byggmästare

Noter 

Tätorter i Sverige
Orter i Skövde kommun
Väröbacka

Väröbacka är en tätort i Varbergs kommun i Hallands län, belägen vid gamla E6) 20 km norr om centralorten Varberg.

Befolkningsutveckling

Samhället
Värö kyrka, sockenkyrkan i Värö socken, ligger i östra delen av Väröbacka.

Det finns även en grundskola i Väröbacka, Väröbackaskolan som är en F-9 skola. 

Väröbacka Gästgiveri (äldre namn: Backa gästgiveri)  har anor från hästskjutsarnas tid, då Frillesås och Varberg var närmsta skjutshåll i norr och söder.

Sjöaremossen öster om samhället har med sin konstfrusna isbana hjälpt till att bevara traktens redan tidigare starka bandyintresse.

Galleri

Noter 

Orter i Varbergs kommun
Tätorter i Sverige
Västanvik

Västanvik är en tätort i Leksands kommun, belägen mitt emot Noret och Leksands kyrka, det vill säga väster om Österviken.

Historia
Byns ålder är okänd. På flera håll i byn efter strandkanten finns spår av primitiv järnhantering. En stenåldersyxa har även påträffats i byn.

I den äldsta skattelängden från 1539 upptas Västanvik med 4 skattebönder. Enligt Älvsborgs lösen fanns här då 6 bönder. Mantalslängden 1668 redovisar 8 hushåll, medan Holstenssons karta från samma år anger 6 gårdstecken. I fäbodinventeringen 1663-64 anges västanviksborna vara delägare i Granberg och Draggåsens fäbodar.

Mantalslängden 1766 upptar 45 hushåll i byn, och 1830 finns här samma siffra. Kulmen nåddes 1816 då byn hade 52 hushåll. Storskifteskartan från 1820-talets början anger 51 gårdar i byn, varav 46 ligger i en tät klunga i nuvarande byläge. 
1896 fanns 51 hushåll i byn.

Vid Kolbergsholarna iordningställdes till koleraepidemin i mitten av 1800-talet en begravningsplats. Den kom dock aldrig till användning, utan har senare använts som fotbollsplan.

I bykärnans norra del finns en äldre bybrandstation. Vid Båthusbäckens utlopp ligger byns gamla båthus, i vilket det finns en likbår. Den användes när man från gårdarna i byn skulle bära ned de döda till sjöstranden för vidare transport med kyrkbåten till Leksands kyrka.

Byn är även bekant för Västanviks stråkkapell. Kapellet var den första amatörsammanslutningen i siljansbygden för utförande av orkestermusik. Kapellet bildades på 1890-talet och dess ledare var Mann Mats Persson. 

Västanvik var även en av de byar där konstnärskolonier etablerades. De mera tongivande var visdiktaren Lille Bror Söderlundh, Gocken Jobs och hennes bror Per Jobs med hustrun Eva. Det välkända Jobs textiltryck finns fortfarande kvar i byn.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Västanvik finns Västanviks folkhögskola med inriktning på teckenspråk och döva personer.

Byn är klassificerad som ett Riksintresse för kulturmiljövård.

Bilder

Se även
Leksands socken

Noter

Källor 
 Andersson, Roland; Byar och Fäbodar i Leksands kommun - Kulturhistorisk analys, Falun, 1983

Externa länkar 

Orter i Leksands kommun
Tätorter i Sverige
Riksintressen för kulturmiljövården i Dalarnas län
Västerfärnebo

Västerfärnebo  är en tätort i Västerfärnebo distrikt i Sala kommun, Västmanlands län och kyrkbyn i Västerfärnebo socken, Västmanland.

Samhället

I Västerfärnebo idag finns det en pizzeria, ett café, en närlivsbutik och en skola (F-6) samt Västerfärnebo kyrka. 

Västerfärnebo med omnejd drar varje vår till sig tusentals sångsvanar och andra flyttfåglar.

Historia 
Området kring samhället har varit bebott ända sedan stenåldern och trakten är ett av de områden i Sverige där man har hittat flest stenåldersyxor. Under Gustav Vasas strider mot danskarna stod flera slag i området runt Västerfärnebo.

Befolkningsutveckling

Evenemang
I Västerfärnebo anordnas årligen en dragspelsstämma och en istölt.
Konst- och hantverksrundan hålls andra helgen i augusti.

Föreningar 
Bland föreningarna i Västerfärnebo märks Färnbo byalag, Svartådalens bygdeutveckling, Västerfärnebo AIK, en dragspelsklubb och en hembygdsförening.

Se även 
 Västerfärnebo socken
 Vagnsbro härad
 Österfärnebo
 Västerfärnebo AIK

Noter

Externa länkar
Svartådalens bygdeutveckling
Västerfärnebo hembygdsförening.

Orter i Sala kommun
Tätorter i Sverige
Västerfärnebo distrikt
Västerberg

Västerberg är en tätort i Sandvikens kommun, strax öster om Storvik. Västerbergs folkhögskola ligger här.

Befolkningsutveckling

Se även
Ovansjö socken

Noter 

Orter i Sandvikens kommun
Tätorter i Sverige
Västerhus, Örnsköldsviks kommun

Västerhus, tätort i Själevads distrikt, Örnsköldsviks kommun, Västernorrlands län. Orten växte samman med tätorten Örnsköldsvik 2015.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Västerhus finns Missionshyddan, som numera tillhör Fridhems församling i Billsta (Evangeliska Frikyrkan).

Se även
Själevads socken

Noter

Externa länkar 
 Hyddan: Västerhus

Orter i Örnsköldsviks kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Västerlösa

Västerlösa är en tätort i Linköpings kommun och kyrkby i Västerlösa socken. Orten är belägen på Östgötaslätten, cirka 15 km väster om Linköping. Länsväg 1025 passerar och ytterligare ett par sekundära länsvägar berör orten.

Befolkningsutveckling

Noter 

Orter i Linköpings kommun
Tätorter i Sverige
Västerljung

Västerljung är en tätort i Trosa kommun och kyrkbyn i Västerljungs socken, belägen mellan Södertälje och Nyköping cirka 6 km nordväst om Trosa och passeras av Nyköpingsbanan.

Befolkningsutveckling

Noter

Externa länkar
 Västerljungs webbplats

Orter i Trosa kommun
Tätorter i Sverige
Västermyckeläng

Västermyckeläng (älvdalska Westermykklaingg) är en tätort i Älvdalens kommun. Namnet kommer av att byn ligger på västra sidan om Myckeln. Lokalt kallas byn Västäng. I byn talas lokalspråket älvdalska.

Befolkningsutveckling

Fäbodar 
Hållby
Näsbodarna
Vasselbodarna
Vålberg

Näringsliv
I anslutning till Rämmaån ligger Nya Porfyrverket som startades av Frost Anders Andersson 1895, efter att Gamla Porfyrverket i Näset brunnit ner 1867.

Se även 
Älvdalens socken

Källor

Noter 

Orter i Älvdalens kommun
Tätorter i Sverige
Västibyn

Västibyn var en av SCB avgränsad och namnsatt tätort i Umeå kommun 30 km nordväst om Umeå. Orten omfattade bebyggelse i Västibyn som utgör västra delen av orten Tavelsjö. 2015 sammanväxte området med tätorten Tavelsjö

Tavelsjö kyrka låg inom denna tätorts avgränsning.

Befolkningsutveckling

Se även
Tavelsjö församling
Umeå socken

Noter 

Orter i Umeå kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Västra Husby

Västra Husby, tätort i Söderköpings kommun och kyrkby i Västra Husby socken.

Ortnamnet 
Ortnamnet Västra Husby ska i detta fall relateras till Östra Husby som ligger på Vikbolandet öster om Söderköping.

Ortnamnen Husaby och Husby finns på många ställen i Sverige. Husbyar anses höra till den tidigmedeltida administrativa indelningen och har en jämn spridningsbild i sina respektive områden. De brukar ligga strategiskt i sin bygd, och utgjorde ofta ett slags förråd för närmaste kung, förvaltat av hans Bryte. Andra husbyar i Östergötland är Husbyfjöl (numer Borensberg) och Husby-Vist (idag Vist).

Befolkningsutveckling

Noter 

Orter i Söderköpings kommun
Tätorter i Sverige
Västra Hagen

Västra Hagen är en tätort i Kungsbacka kommun i Hallands län.

Orten ligger på västra sidan av Onsalahalvön.

Befolkningsutveckling

Se även
Onsala socken

Noter 

Orter i Kungsbacka kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Västra Ämtervik

Västra Ämtervik är en tätort i Sunne kommun, Värmlands län och kyrkbyn i Västra Ämterviks socken.

Befolkningsutveckling

Samhället
Västra Ämterviks kyrka uppfördes åren 1818-20 efter ritningar av byggmästaren J Westman.

I Västra Ämtervik, invid sjön Fryken, ligger Sillegården som uppfördes 1915 av den berömda textilkonstnären Ida Sahlström. Sillegården är bevarad och fungerar idag som hotell och i den stora matsalen i fornnordisk stil finns en restaurang.

Noter 

Orter i Sunne kommun
Tätorter i Sverige
Sodoma

Sodoma eller Il Sodoma (egentligen Giovanni Antonio Bazzi), född 1477 i Vercelli, död 15 februari 1549 i Siena, italiensk målare, tillhörig Sienaskolan.

Enligt Vasari, som tydligen avskydde honom, fick han sitt namn på grund av sin homosexualitet. Han använde det emellertid i sin signatur. 

År 1498 reste Sodoma till Milano där han tog starka intryck av Leonardo da Vinci, och 1501 till Siena. Hans verk där omfattar en svit fresker som påbörjats av Signorelli i klostret Monte Oliveto och den märkliga Sankta Katarinas stigmatisering i kyrkan San Domenico. 

År 1508 kallades Sodoma till Rom för att i Vatikanen måla ett av påvens privatrum, Stanza della Segnatura. År 1512 kom han till Rom en andra gång och utförde då åt bankiren Agostino Chigi den berömda Alexanderfresken i Villa Farnesina.

Den helige Sebastian 
Denna målning på duk, som prisas av Vasari, är dubbelsidigt målad med den helige Sebastian på framsidan och Madonnan med helgon på baksidan. Den användes ursprungligen som processionsfana av Confraternita di San Sebastiano ("Sankt Sebastians brödraskap") i Camollia nära Siena. Konstverket tillkom under Sodomas senare verksamhetsperiod. Figurerna kännetecknas av plastisk kroppslighet och landskapet i fonden av en detaljerad berättarstil. Typisk för Sodomas måleri är även den förklarade blicken hos huvudpersonen samt figurerna som befinner sig i halvdunkel.

Verk i urval 
 Alexander den store förmälning med Roxane (1512–1515), Villa Farnesina, Rom
 Den helige Sebastian (1525)
 Kristus i helvetets förgård (cirka 1530–1534)
 Abrahams offer (1542)

Källor

Externa länkar

 

Italienska konstnärer under 1500-talet
Födda 1477
Avlidna 1549
Renässansmålare
Män