kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Historiker

En historiker är titeln för en person som ägnar sig åt att studera mänsklighetens förflutna genom att granska och analysera äldre texter och bilder. Begreppet kan även vara en yrkestitel för akademiskt verksamma inom disciplinen historia eller historielitteratörer. Historieskrivningens vetenskapliga beteckning är historiografi (grekiska historiographiʹa ’historieskrivning’, av historia och -grafi), som är term med dubbel betydelse. Det används dels för historieforskningens produkter (rapporter, böcker och liknande), dels för den vetenskapliga analysen av historieforskningen och historieförmedlingen.

Personer som inte är yrkesverksamma som historiker brukar vardagligt kallas populärhistoriker eller amatörhistoriker. En vanlig form av historisk amatörforskning är släktforskning.

Historiker skiljer sig från arkeologer och arkivarier i att arkeologer studerar materiella lämningar, medan arkivarier hanterar och tillgängliggör det skriftliga och bildliga källmaterial som historikerna bygger sin forskning på.

För historiker före sekelskiftet 1800 används uttrycket historieskrivare. Dessa historiker har i regel en berättande stil och en mindre utvecklad metod och källkritik. Begreppet historieskrivare kan även avse en person, ofta verksam inom en institution eller organisationen, som fått i uppdrag att skriva om dennas egen historia. Historieskrivare kallades förr historiograf.

Se även
:Kategori:Historiker

Referenser

Externa länkar 

Yrken
Hokus pokus filiokus

Hokus pokus eller hokus pokus filiokus är en trollformel som är känd sedan 1600-talet. Det är troligen en förvanskning av inledningen till nattvarden läst på latin: Hoc est enim corpus meum, vilket betyder "detta är min lekamen" och "filioque" (och av sonen) vilket är en del av trosbekännelsen. Förmodligen uppkom denna ramsa under medeltiden när prästerna läste mässan på latin och allmogen inte förstod. Man förstod dock att dessa ord var av betydelse.

I talspråk kan något kallas "hokus pokus" om man tycker att det verkar tvivelaktigt eller påhittat, i yttranden som: "Det där med homeopati verkar mest vara hokus pokus."

Nu för tiden är det en fras som ofta används av magiker i samband med ett trolleritrick.

Referenser

Noter

Se även 
Magi
Abrakadabra
Simsalabim
  
Magi
Högtid

En hög­tid är en tidpunkt, eller en kort tids­period, som firas på ett festligt men värdigt sätt. Det kan vara för att fira ett minne av någon eller något. Det kan också vara för att markera att en ny period in­leds, till exempel i religiösa samman­hang.

Till kristendomens stora hög­tider räknas jul, påsk och pingst. Till judendomens högtider räknas bland annat chanukka, jom kippur och pesach. Till islams högtider räknas bland annat ramadan, hijra och eid al-fitr

Etymologi 
Begreppet är belagt sedan förra hälften av 1300-talet (Uplands-Lagen).

Universella högtider

Relaterade till årets växlingar
midvinter 

midsommar
skördetid

Livets skeden
Födelse - dop
vuxenskap - Bar mitzva, konfirmation
giftermål
döden

Årsdagar för individer
födelsedag

Religiösa högtider

Judendomens högtider

 Chanukka, också känd som ljusets fest eller invigningsfesten
 Jom kippur, försoningsdagen
 Pesach, firas till minne av uttåget ur Egypten
 Purim
 Rosh hashana är den judiska högtid då judarna firar sitt nyår.
 Sukkot lövhyddohögtiden
 10 tebet

Se även
:Kategori:Högtider inom judendom

Kristna högtider
Påsk, Jesus återuppståndelse
Pingst, apostlarnas ingivelse
Advent, inför Jesus födelse
Jul, Jesus födelse
Konfirmation, vuxenskap
Vigsel, giftermål
Begravning, död
Dop, Guds välsignelse
Alla helgonen
Kristi himmelsfärd

Islamiska högtider
Ramadan
Hijra
Eid al-fitr
Eid ul-Adha
Aashura
Arba'in
Laylat al-Qadr

Se även
:Kategori:Högtider inom islam

Hinduismens högtider
Se :Kategori:Högtider inom hinduism

Buddhistiska högtider
Dharmadagen
Sanghadagen
Parinirvanadagen
Se även
Buddhistiska högtider

Kulturella/landspecifika högtider
Nationaldag
nyår
Namnsdag

Sveriges högtider

Alla helgons dag
Mårtensafton
Lucia
Studenten
Midsommar
Jul
Nyår
Påsk
Namnsdag
Advent
Pingst
Dop
Konfirmation
Begravning
Vigsel
Födelsedag

Se även
Helgdag 
Märkesdag
Temadag

Referenser

Externa länkar
Temadagar.se (listning av 2011 och 2012 års högtidsdatum]
Hugin

Hugin kan syfta på

 Hugin – en av Odens korpar i nordisk mytologi, se Hugin och Munin
 Hugin (företag) – ett svenskt aktiebolag som ägdes av konsumentkooperationer i Sverige, Norge och Danmark
 Hugin (tidskrift) – en science fiction-tidsktrift
 Hugin – ett svenskt flygplan av modell DC-3 som försvann över Östersjön 1952, se Catalinaaffären
 Hugin (programvara) – en programvara med vars hjälp det är möjligt att skapa panoramabilder
 Hugin-klass – en klass av patrullbåtar som tillhörde Svenska flottan

Se även
  – flera fartyg i svenska flottan
Höder

Höder, fornvästnordiska Hǫðr, även Hödur, ("den krigiske") är en blind gud i nordisk mytologi. Höder är enligt sagalitteraturen son till Oden och en okänd mor, och bror till Balder. Han har därtill många halvbröder, däribland Tor, Vidar och Vale.

Karaktär och biografi 
Enligt den poetiska och prosaiska Eddan fick Frigg alla varelser, växter och ting att svära en ed att aldrig skada Balder, utom misteltenen, som hon tyckte var för ung eller obetydlig. Gudarna roade sig sedan med att pröva sina vapen på Balder och se dem misslyckas med att skada honom. Loke fick dock reda på att misteln inte hade avsvurits någon ed, och gjorde en pil av den som han sedan hjälpte Höder att skjuta på Balder varvid denne dog. Såsom hämnd för detta avlade Oden tillsammans med jättekvinnan Vrind en son vid namn Våle som sedan hämnades på Höder. Efter Ragnarök spås det likväl att Höder och Balder skall återkomma till livet och bebo gudarnas boning.

Även den danske krönikören Saxo Grammaticus berättar om Höder i sin bok om danernas historia. Här har de nordiska gudarna gjorts om till kungar. Saxo säger att Höder var en duktig idrottsman, bäst bland boxare och simmare och utomordentligt skicklig i att använda alla slags vapen. Han var även en skicklig harpospelare och kunde med sin sång framkalla glädje, sorg, medlidande, åtrå eller hat.

I det finska eposet Kalevala förekommer en karaktär som benämns den blinde herden med den våta hatten som anses vara ett mytologiskt lån från Sverige och från början således densamme som Höder. Han dräper med en pil den ljuse hjälten Lemminkäinen.

I Historia de omnibus Gothorum Sveonumque regibus omnämns en svensk kung vid namn Hotherus eller Hoter som har vissa likheter med Höder. Enligt Johannes Magnus var Hotherus kung nummer 27 i den regentlängd där Noas sonson Magog var den förste.

I vissa moderna källor tolkas Höder som son till Frigg, men i så fall borde Hlins "andra sorg" i Völuspá 53 ha blivit Hlins "tredje sorg". Frigg kan dock ha varit hans styvmor.

Referenser 

Gudar i nordisk mytologi
Hermod

För det svenska fartyget som sänktes under andra världskriget, se S/S Hermod.

Hermod är i nordisk mytologi den raske och modige. Han var son till Oden, bror till Balder och styvson till Frigg. 

Efter att Balders hade dödats erbjöd sig Hermod att rida till dödsrikets gudinna Hel, för att erbjuda henne lösen för Balder, så att han skulle kunna komma hem till Asgård.  Han red i sju dygn genom mörka dalar kom fram till älven Gjöll - dödsrikets gräns. Över den gick Gjallarbron, täckt av skinande guld, som vaktades av mön Modgud "rasande strid". Han fortsatte fram till Helgrindarna och sprängde över dessa och kom in i Hels salar och kunde förhandla med dödsgudinnan själv om Balders öde.

Han är även den som välkomnar de förnämsta gästerna som förlänats bänkplats bland hjältarna i Valhall.

Det är gott att åkalla Hermod om man har ett budskap som man till varje pris vill skall nå fram.

Alternativ tolkning
Hermod har i flera källor antagits vara son till Frigg eftersom hon var mor till hans bror Balder. Emellertid säger Gylfaginning att Frigg "frågade vem av asarna som (…) var villig att rida (…). Han som heter Hermod den snabbe, Odens son, var den som erbjöd sig att fara". Där benämns han alltså inte som hennes son.

Bilder

Referenser

Se även
 Snorre Sturlason: Prosaiska Eddan
 Mytologi: Besök i annan värld

Gudar i nordisk mytologi
Hantverkare

En hantverkare är en person som arbetar med händerna, som utövar ett hantverk. 

I modernt svenskt språkbruk avses med hantverkare i inskränkt betydelse oftast yrkesgrupper med särskild kompetens inom byggsektorn, till exempel snickare, plåtslagare, elektriker, VVS-montörer, murare o.s.v.. 

Parallellt används ordet i betydelsen av alla slags hantverkare, vilket inbegriper den "mjuka" sidan också, såsom arbete med textilier, vävning, sömnad o.s.v., även om det är vanligare att begreppet används för yrkesutövarna på den "hårda" sidan.

I princip är alla de yrken, som förekom i det gamla skråväsendet hantverksyrken.

Några exempel
En frisör kan mycket väl vara medlem i en hantverksförening
Skräddare och skomakare är hantverkare
En silversmed är konsthantverkare

Se även
hantverk
hantverkargille
skrå
Hantverkarna (organisation)

Referenser

Externa länkar 
 Hantverkare på en släktforskarsida

Hantverksyrken

da:Håndværker
de:Kunsthandwerk
Individ

En individ är en självständig enhet av en art. Individen kan vara en människa, ett annat slags djur eller en växt.

Ordet individ kommer från latinets individuum med betydelsen 'odelbar'. Det har därmed samma grundbetydelse som det grekiska lånordet atom.

Se även 
 Individualism
 Individ (biologi)
 Identitet

Referenser 

Benämningar på personer
Organismer
Info-14

Info-14 var en nynazistisk tidskrift grundad i april 1995. Mellan maj 2000 och januari 2011 utgavs den som  webbtidning och började uppträda som ett politiskt nätverk. Tidskriften startades som en sammanhållande faktor inom gruppen Stockholms unga nationalsocialister (SUNS) med Robert Vesterlund, tidigare sverigedemokrat och ordförande för Sverigedemokratisk Ungdom, som redaktör. Enligt tidskriftens tioårskrönika i maj 2005 producerades de första numren på Sverigedemokraternas partikansli i Stockholm, där mångfaldigandet skedde på kopiator. Talet 14 i namnet kommer från David Lanes fjorton ord.

Webbplatsen lades ner 6 januari 2011. Vid nedläggningen överfördes Info-14:s artikelarkiv på cirka 4 500 artiklar till Svenskarnas partis nättidning Realisten.

Efter att SUNS bytt namn till Nationella Alliansen 1996 startade Info-14 en sabotagekampanj mot den antirasistiska tidskriften Expo. Så småningom upplöstes Nationella Alliansen efter att Christopher Rangne lämnat sin post, men Robert Vesterlund fortsatte utgivningen som oberoende tidning. Nätverket kring Info-14 var även initiativtagare till Salemfonden, arrangören av Salemmarschen.

Info-14 hyllade Malexandermorden och bevakades av SÄPO.

Referenser

Noter

Övriga källor 
 Fakta: Nazism i Västsverige, gp.se 15 mars 2008. Hämtat 23 juli 2008.

Externa länkar 
 Info-14 Omdirigeras till realisten.se

Nynazism i Sverige
Svenska webbtidningar
Tidskrifter startade 1995
Nationalism i Sverige
Högerextremism i Sverige
Portal: Internet i Sverige
Tidskrifter nedlagda 2011
ICHTHYS

ICHTHYS (ΙΧΘΥΣ) är en akronym som användes i den tidiga kristendomen.

Den skrevs då på följande vis:
I (Ι; Ἰησοῦς, Iesous), CH (Χ; Χριστὸς, Christos), TH (Θ; Θεοῦ, Theou=Guds), Y (Υ; Υἱὸς, Hyios=Son), S (Σ; Σωτήρ, Soter=räddare)

"IESOUS CHRISTOS THEOU YIOS SOTER" som betyder Jesus Kristus, Guds Son, Frälsare.

Den var beteckning för det tidigare grekiska ordet Ichthys (fisk) som på latin uttalades Iktys. Den förekom i latinsk form som kodordet för Kristus under förföljelsen av de kristna i romerska riket. Ofta inramas bokstäverna i ordet av en fisk, förkortningen som var på latin kunde läsas som ett grekiskt ord, det var alltså en kod med ord och bild som användes av de tidiga kristna. Kristusmonogrammet XR användes även det flitigt under denna period.

Möjligen syftar symbolen även på en händelse i Bibeln då Jesus kallar sina lärjungar att bli människofiskare. Andra tolkar symbolen som ett arv från babylonisk mytologi. 

Enligt kristen tradition användes symbolen som ett lösen mellan kristna under den första tiden, då kristna periodvis var förföljda. För att undersöka om den person man mötte var kristen kunde man helt enkelt rita en båge, som utgjorde "ena halvan" av fisken. Det vill säga, börja med ena delen av stjärtfenan och sedan rita fram till munnen. Om då personen var kristen, ritade denne den andra delen, och på så sätt kunde man testa varandra genom det tecknet istället för att säga det rätt ut, och kanske bli avslöjad inför romarna. Detta tecken visste inte romarna om, och på så sätt fyllde dess form och betydelse flera funktioner.

Ännu idag används fisken som symbol för kristna församlingar. En del kristna använder fisksymbolen på sina bilar, vilket också gett upphov till parodier, t.ex. "Darwinfisken" med ben som symbol för evolution.

Se även 

 Triquetra
 XR
 INRI

Källor 

Kristna symboler
Piktogram
Grekiska ord och uttryck
IF Vesta

IF Vesta är en idrottsförening i Uppsala i Sverige, som bildades den 8 juni 1911. Klubben har bandy och fotboll på programmet, och har tidigare även bedrivit innebandy och ishockey. Klubben har bland annat spelat elva säsonger i Sveriges högsta division i bandy för herrar.

Sektioner
 Bandy, se IF Vesta Bandysektion
 Fotboll
 Innebandy
 Ishockey

Källor

Externa länkar
Bandy 
Fotboll 

Alliansföreningar i Sverige
 
Sportklubbar i Uppsala
Sportklubbar bildade 1911
IFK Uppsala

IFK Uppsala är en idrottsförening i Uppsala, Sverige som bildades 1895 med bandy, fotboll och friidrott på programmet. IFK tillhörde under 1900-talets första årtionden den absoluta eliten i dessa idrotter. Under 1940-talet var föreningen även framstående i handboll.

Bandy

IFK har vunnit 12 svenska mästerskap i bandy (1907, 1910, 1911, 1912 (delad titel), 1913, 1915, 1916, 1917, 1918, 1919, 1920 och 1933). Elva av titlarna vann man under perioden 1907-1920 och det tolfte 1933, då IF Göta besegrades i finalen med 11-1. Mästerskapsfinalen 1912 slutade oavgjord; mästerskapet 1912 delades med finalmotståndaren Djurgårdens IF (enligt dåvarande regler skulle ett oavgjort resultat leda till att man spelade en ny match (omspel) ett senare datum, men på grund av blidväder fanns det ingen is att spela på varför bandyförbundet beslöt att de två lagen skulle dela på segern). Först efter säsongen 1988/1989 lyckades Västerås SK gå om IFK Uppsala i antalet vunna svenska mästerskap. Bandyn i IFK lades ned 1990, men nystartades inför säsongen 2006/2007. Säsongen 2022/23 spelar herrlaget i division 3. 

IFK har flera Stora grabbar i bandy, bland annat Sune Almkvist, Sven "Sleven" Säfwenberg, Louis Woodzack, Seth Howander, Adrian Brohlin  och Einar Ask.

Se vidare: IFK:s bandysektion

Fotboll

IFK har vunnit SM-silver vid tre tillfällen (1907, 1908, 1911) och är därmed den mest framgångsrika föreningen från Uppsala i SM-sammanhang. Laget har även spelat två säsonger i Svenska serien (föregångaren till Allsvenskan), säsongerna 1912/13 och 1913/14. Säsongen 2023 spelar klubben i division 2.

Se vidare: IFK:s fotbollssektion

Ishockey
Den 30 januari 1921 spelade klubben den första ishockeymatchen i Sverige, då man på Stockholms stadion, besegrade tyska Berliner SC med 4-1 inför 2 022 åskådare.

Källor

Fotnoter

Externa länkar 

IFK Uppsala
Svenska Bandyförbundet 16 februari 2009 - Bandyklassiker på väg uppåt

Bandyklubbar i Sverige
Fotbollsklubbar i Sverige
Upplösta friidrottsklubbar i Sverige
Upplösta handbollsklubbar i Sverige
Sportklubbar i Uppsala
Sportklubbar bildade 1895
IK Sirius

IK Sirius är en idrottsklubb i Uppsala i Sverige, bildad 9 augusti 1907. 1991 delades klubben upp i IK Sirius Fotbollsklubb och IK Sirius Bandyklubb. 1999 tillkom även en innebandysektion, IK Sirius IBK.

Sektioner
Bandy, se vidare IK Sirius BK
Fotboll, se vidare IK Sirius FK
Innebandy, se vidare IK Sirius IBK

Historik
IK Sirius grundades den 9 augusti 1907 i området Svartbäcken i Uppsala. Innan namnet IK Sirius antogs hette klubben IK Spurt och IK Svartbäcken under en kortare period. Förutom idrott anordnade klubben underhållning med föredrag, sång och musik som tog plats i bönsalar och församlingslokaler. Idrottsklubben fick genom de kulturella inslagen en egen profil och medlemstillväxten var god.

Genom att Studenternas uppfördes 1908 som den första moderna idrottsplatsen i Uppsala, förbättrades förutsättningarna för att bedriva en bra verksamhet. Klubbens första DM-tecken vanns redan år 1912. Det gällde bland annat terränglöpning och löpning 1 500 meter. De största framgångarna har dock kommit i bandy och fotboll. Sirius bandyklubb har skördat stora framgångar och då främst under 1960-talet. Den 22 september 2013 gick Sirius Fotboll - efter fyra år utanför elitfotbollen - upp i Superettan, med 21 vinster, 5 oavgjorda och 0 förluster under säsongen. Man tappade endast två poäng på hemmaplan. Sedan 2017 spelar Sirius fotboll åter i Allsvenskan, och Sirius är därmed den första svenska idrottsföreningen med herrlag i högsta serierna i både fotboll, bandy och innebandy.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Västra sidans webbsida

 
Sport i Uppsala
Sportklubbar bildade 1907
Alliansföreningar i Sverige
IFK Rättvik

IFK Rättvik är en idrottsklubb i Rättvik i Sverige. Klubben bildades den 16 februari 1906, och upptogs 1908 som en fullvärdig IFK-förening.

Sektioner
bandy, se vidare IFK Rättvik Bandy
fotboll, se vidare IFK Rättvik Fotboll
handboll, se vidare IFK Rättvik Handboll

Externa länkar 
IFK Rättvik

Sport i Rättviks kommun
Sportklubbar bildade 1906
Alliansföreningar i Sverige
Distriktsidrottsförbund

Distriktsidrottsförbund (DF) är Riksidrottsförbundets regionala kontor. Sverige är uppdelat i 21 riksidrottsdistrikt med ett förbund i varje. I vissa distrikt finns också lokalkontor. Distriktsidrottsförbunden samarbetar med Svenska Idrottsrörelsens Studieförbund-distrikten.
Inte bara RF är uppdelat i distrikt, utan även flera sporter och idrottsgrenar. Deras distriktsorganisationer kallas specialdistriktsidrottsförbund (SDF).

Distriktsidrottsförbunden har till uppgift att bl.a.:
 Ge praktisk service till SDF och föreningar i distriktet
 Företräda den regionala idrotten gentemot kommuner och landsting
 Bedriva idrottspolitisk opinionsbildning i regionen
 Fördela lokalt aktivitetsstöd

Distriktsförbunden omfattar normalt varsitt län, med några undantag. Smålands idrottsförbund omfattar tre län. Södertälje och Nykvarns kommuner tillhör Södermanlands Idrottsförbund. Sigtuna och Norrtälje kommuner tillhör Upplands Idrottsförbund. Degerfors och Karlskoga kommuner tillhör Värmlands Idrottsförbund.

Skåneidrotten är Riksidrottsförbundets och SISU Idrottsutbildarnas regionala företrädare i Skåne. EIC Syd är Skåneidrottens regionala elitidrottscentrum.

Externa länkar 
Kapitel 9 i RFs stadgar

Idrottsförbund
Specialidrottsförbund i Sverige

Ett specialidrottsförbund (SF) är en oberoende organisation inom Riksidrottsförbundet. Vart och ett av de olika SF är ansvarigt för en eller flera specifika idrotter. Riksidrottsförbundet bildades 1903 och de då bildade sektionerna för olika idrotter har kallats specialidrottsförbund sedan 1904.

Det finns (2019) 72 specialidrottsförbund inom RF efter att Svenska Cheerleadingförbundet vid Riksidrottsmötet i maj 2019 röstats in, något som dock kommer att minska till 70 eftersom Svenska Landhockeyförbundet och Svenska Kälksportförbundet vid samma möte uteslutits från och med 1 januari 2021. Dessa listas nedan. Några sporter har tidigare haft specialidrottsförbund som sedan har lagts ned, till exempel pärk, vars förbund lades ned redan 1909. Därutöver finns det också förbund för sporter som av olika skäl står utanför RF, varav somliga önskar bli invalda i RF.

Källor

Fotnoter

Se även
Finlands Idrott

 

de:Schwedischer Sportverband#Mitgliedsverbände
Svenska samernas idrottsförbund

Svenska samernas idrottsförbund, SSIF, bildades 1948.

Den samiska idrottsrörelsens organisationsrötter går tillbaka till slutet på 1940-talet och de årliga skidtävlingarna som arrangerades av de samiska eleverna på Samernas folkhögskola i Jokkmokk. Så småningom bildades Svenska samernas skidförbund, som från början hade som uppgift att få till stånd årliga mästerskapstävlingar i skidåkning och "renskötarkombination" omfattande längdåkning, lassokastning och skytte.

Svenska samernas idrottsförbund är resultatet av en utveckling som inleddes i början på 1980-talet med årliga sommarmästerskap förutom de traditionella samiska vinterspelen. Senare har verksamheten breddats ytterliga med fotboll och alpin skidsport på programmet. 

Idrottsförbund bildade 1948
Samiska organisationer
Samernas Idrottsförbund
Idrottsförbund

Ett idrottsförbund samordnar verksamheter inom en idrott. 

De flesta sporter och idrotter har ett internationellt förbund, som olika nationella förbund är anslutna till. Det internationella förbundet ordnar världsmästerskap, medan de nationella förbunden bland annat ordnar nationella mästerskap inom respektive sport. För Olympiska spelen finns en särskild organisation, Internationella olympiska kommittén (IOK).

Internationella förbund för olika sporter

Bandy
Fédération Internationale de Hockey sur Glace grundades 1908 och organiserade från början både bandy och ishockey, men sedan ishockey hade fått olympisk status 1920 dog intresset för bandy i många länder. Finland, Norge och Sverige fortsatte dock att spela, hade landskamper mot varandra och bildade så småningom en gemensam regelkommitté. Även i Sovjetunionen spelades bandy, men de höll sig utanför internationella idrottsutbyten fram till 1950-talet.

Internationella bandyförbundet bildades 1955 av de nationella specialidrottsförbunden för bandy i Finland, Norge, Sovjetunionen och Sverige och arrangerar VM sedan 1957. Sedan 1970-talet och framåt har allt fler länder anslutit sig.

Bilsport
Bilsport arrangeras på internationell nivå genom Fédération Internationale de l'Automobile (FIA), som bland annat står bakom världsmästerskapen i formel 1 och rally.

Fotboll
Fotboll organiseras på internationell nivå av Fifa. Eftersom fotboll är en så stor sport, har det i denna sport även bildats förbund för de olika världsdelarna, och nästan varenda land i världen har ett eget nationellt förbund.

Innebandy
Innebandy organiseras på internationell nivå av International Floorball Federation (IFF). IFF arrangerar VM för damer och herrar samt U19.

Ishockey
Internationella ishockeyförbundet bildades 1908 under namnet Fédération Internationale de Hockey sur Glace men går numera oftast under sitt engelska namn International Ice Hockey Federation, IIHL. IIHL organiserar bland annat ishockey-VM. Det bör noteras att den hörsta ligan i Nordamerika, NHL, formellt står utanför IIHL.

Idrottsförbund i olika länder

Sverige
De flesta idrotter eller sporter i Sverige har ett centralt idrottsförbund som samordnar verksamheten. Det samlade organet för de olika specialidrottsförbunden är Riksidrottsförbundet.

Moderklubb
Moderklubb är den första klubb en idrottsutövare representerar inom en sport. En moderklubb kan också åsyfta den klubb som är överordnad en farmarklubb.
Idrottstidning

En idrottstidning är en tidning eller tidskrift med huvudinriktning på idrott. Världens äldsta sporttidning är italienska La Gazzetta dello Sport, vars första nummer utkom den 3 april 1896. 

De flesta idrotters specialidrottsförbund har en egen tidning.

Idrottstidningar
Exempel på idrottstidningar (gamla som nya) är:
All Sport
Bandymagasinet
B&K Sports Magazine (namnet ändrat till Body från och med februari 2005)
Damsporten i Ord och Bild
Idrottsbladet
Kicker Sportmagazin
Offside
Pro Hockey
Rekord-Magasinet
Svensk idrott
Svensk rodd
IB (olika betydelser)

IB kan syfta på:

 IB – en svensk hemlig underrättelseorganisation underställd Försvarsstaben på 1960- och 1970-talet
 IB – en indisk underrättelsetjänst Intelligence Bureau, se Indiens underrättelsetjänst
 IB – en stiftelse och en skolform, se International Baccalaureate Diploma Programme
 IB – en militär organisationsform, se Infanteribrigad
 IB – en tidigare svensk tidning, se Idrottsbladet
 Ib – ett danskt mansnamn och personer med namnet
 ib. – flera källhänvisningar från exakt samma ställe förekommer två eller flera gånger direkt efter varandra, se ibidem

Se även
 Ib-am – flera platser