Pemer

Pemer är troligen namn på flera olika släkter i tyskspråkiga områden. Etymologiskt är det en variation av Böhmer, det vill säga beteckning på en person från Böhmen. Den släkt som finns i Sverige invandrade under 1630-talets första år med Nicolaus Pemer (1608–1687) från Augsburg, som 1634 undertecknade en handling vid Österby bruk och 1641 kontrakterades av Louis De Geer som förvaltare vid Flögfors bruk. 1649 övergick han till samma syssla vid Finnåkers bruk för att runt 1654 bli handelsman i Arboga.

Hans far Daniel Pemer (1569–1632) var verksam i familjens handelshus och satt också i staden Augsburgs protestantiska råd, som jesuiterna avsatte men som sedan Gustaf II Adolf återinsatte när svenskarna intog staden 1632. Dennes far Nicolaus (död 1610) hade kommit till Augsburg under 1550-talet, närmast från den österrikiska staden Peuerbach. Han tog tillsammans med sin handelskompanjon Christoffer Christell initiativet till S:ta Anna Kolleg, som blev Augsburgs första skolinrättning med protestantisk inriktning. En Stephan Pemer har fått borgerligt vapenbrev av Ferdinand I (kejsare 1558–1564), eventuellt är det en felskrivning av förnamn och syftar på Nicolaus själv.

I första giftet hade den till Sverige invandrade Nicolaus tre barn, däribland dottern Sara, gift med borgmästaren i Nora stad Jean Frumerie och stammoder för alla ännu levande grenar av släkten Frumerie samt son som också hette Nicolaus Pemer (1642–1698). Denne hade i sitt första gifte med Christina Dreilich, dotter till Nora stads egenmäktige borgmästare Johan Hansson Drejlich, bland annat dottern Anna (Annika) Pemer (1673–1719) som kom att bli kammarjungfru hos grevinnan Piper som residerade i Karl XII:s följe under Karolinerkrigen. När hon vigdes 1707 i Altranstädt med hovkontrollören Peder Eek bevistade kungen hennes bröllop.

Nicolaus (1642–1698) blev andra gången gift med Brita Mickelsdotter Lindberg, som var dotter till bergsmannen "Laxbro-Mickel" Hindersson (Lindberg). Denne lät uppföra Laxbro-stugan, som finns bevarad på Skansen, där den kallas Bergsmansgården. I detta gifte föddes bland flera barn guldsmeden Petter Pemer (1687–1725), som har arbeten bevarade i Siljansnäs och Lillhärdals kyrkor, en pokal på Nordiska museet och en kåsa av hans hand såldes på Sotheby's i London 1968. Från en dotter i samma gifte (Maria, 1691–1779) härstammar bland andra nobelpristagaren Glenn T. Seaborg och skådespelarna Shanti Roney och Karin Bjurström. Brita Lindberg blev omgift 1700 med Erik Öhman, 1664-1717, och 1721 med Johan Knistedt, 1671-1733.

Den till Sverige invandrade Nicolaus blev andra gången gift med Euphrosina Welamsdotter Petre och fick tre barn, varav två söner. Johan Pemer (död 1724), blev stadsmäklare i Stockholm, och far till bland andra konstnären (porträttmålaren) Johan Wilhelm Pemer, 1709–1769, som vid alla omnämnanden i konstlitteraturen sedan genomgående har felstavats som "Perner". Robert Pemer, 1674–1706, blev löjtnant i Karl XII:s armé och dog i Stettin i dåvarande Svenska Pommern. Från hans son David Niclas Pemer (1700–1776) härstammar alla nu levande Pemer i Sverige, och en gren Pemmer i Norge från en dotterson till honom.

Källor
Svenska Släktkalendern 1989, artikel Pemer, sid 274-278.
Jacob Benjamin Lohman: Arboga Känning, 1737, släktöversikt Pemer, sid 204.
Lydia Wahlström: Nils Reuterholm till Jacob Cronstedt 1706-1707, i Personhistorisk Tidskrift 1908, sid 142 (Annika Pemers vigsel).
Adam Lewenhaupt: Karl XII:s officerare, 1920, sid 502 (Robert Pehmer/Pemer).

Personer med efternamnet Pemer 
 Bo Pemer (1934–2009), författare
 Mats Pemer (född 1945), stadsplaneringschef

Externa länkar
Släktföreningen Pemer
Släkter