kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Inomstående-utomstående-hypotesen

Inomstående-utomstående-hypotesen ger en förklaring till faktumet att arbetslösa inte bjuder under de sysselsattas löner. Om arbetsmarknaden skulle ha fungerat som andra marknader så hade lönerna bestämts som ett jämviktstillstånd mellan utbud och efterfrågan, men i stället ligger lönerna högre än så, vilket orsakar arbetslöshet.

Den internationella facktermen för hypotesen är insider-outsider theory.

Nationalekonomerna Assar Lindbeck och Dennis Snower lade under 1980-talet fram idéer om att inomstående, det vill säga de sysselsatta, har en starkare förhandlingsposition än utomstående, de arbetslösa. Ifall arbetsgivarna skulle anställa personer till mycket låga löner så skulle de som redan arbetar kunna strejka, maska, vägra att samarbeta med de nyanställda, vägra att utbilda dem, etc. Eftersom inomstående besitter företagsspecifika kunskaper så skulle det vara förenat med stora kostnader för arbetsgivaren att byta ut dem mot billigare utomstående, och hoten är därför trovärdiga.

Hysteres på arbetsmarknaden 
Nationalekonomerna Olivier Blanchard och Lawrence Summers visade 1986 att inomstående-utomstående-mekanismen kan ge upphov till hysteres på arbetsmarknaden, det vill säga det tillstånd där en tillfällig nedgång i arbetsefterfrågan ger en konstant högre arbetslöshet. Om efterfrågan minskar på arbetsmarknaden innebär det, om löneavtalen håller kvar lönerna på hög nivå, att några av de sysselsatta kastas ut i arbetslöshet. De går alltså från att vara inomstående till att vara utomstående. När det sedan blir bättre tider igen så utnyttjar den då mindre gruppen av sysselsatta sin starkare förhandlingsposition till att höja sina egna löner i stället för att låta dem som förlorat sina jobb få dem tillbaka.

Referenser 

Makroekonomi
Arbetslöshet
Ekonomiska teorier
Eva von Zweigbergk

Eva Monica von Zweigbergk, född Alkman den 16 februari 1906 i Göteborg, död 15 februari 1984 i Stockholm, var en svensk journalist, barnbokskritiker och bilderboksförfattare, signaturen Colomba. Hon var anställd på Dagens Nyheter 1929–1969.

von Zweigbergk var dotter till tidningsmannen Edvard Alkman och journalisten och översättaren Annastina Alkman. Hon gifte sig som ung med författaren Einar Malm och fick sonen Johan Malm. Efter ett hemligt förhållande med författaren Vilhelm Moberg 1932–1933 skilde hon sig från Malm och gifte om sig med juristen Åke von Zweigbergk. Med honom fick hon dottern Ann Fowler och sönerna Niklas von Zweigbergk och Martin von Zweigbergk. Hon var farmor till Clara von Zweigbergk och Tyra von Zweigbergk.

Bibliografi 
Sagor man inte glömmer, red. 1943
Barn och böcker, 1945 (tills. med Greta Bolin)
Mitt knep: 744 goda råd, samlade, 1945 (under pseudonymen "Den husliga") 
Stugan och vi, 1947
Hur var det i Amerika?, 1947
Johans jul: berättad av honom själv, Eva v. Zweigbergk hjälpte honom skriva den; Birger Lundquist illustrerade hans bok, 1947 (senaste utgåva 1989)
Stockholmspromenader; bild: Björn Berg, 1956
Upptäcktsfärd i England, 1956
Upptäcktsfärd i Stockholm, med teckningar av Björn Berg, 1957
Upptäcktsfärd i Skottland, 1958
Hur var det i Indien?, 1960
Se på stan i Stockholm, 1960
Litet Stockholmsalbum; foto: Lennart Olson, 1962
Oskar Katt; träsnitt av Sven Ljungberg, 1963 (senaste utgåva 1985)
Barndomslandet 1, De första stegen. red. tills. med Aili Palmén, Anine Rud, Jo Tenfjord, 1963
Barndomslandet 2, Uti vår hage, 1963
Barndomslandet 3, Långt bort i skogen, 1963
Litet Göteborgsalbum; foto: Björn G. Breitholtz, 1964
Barndomslandet 4, Under himmelens fäste, 1964
Barndomslandet 5, Jag red mig ut, 1964
Barndomslandet 6, Vad spelar min lind?, 1964
Barnboken i Sverige 1750-1950, 1965
Barndomslandet 7, Bortom berg och djupa dalar, 1965
Barndomslandet 8, Genom regnbågens port, 1965
Hemma hos Carl Larssons, 1968
Ung på 90-talet: Edvard Alkman som kulturkritiker, 1979

Översättningar (urval)
 Theodor Plievier: Kejsarens kulier (Des Kaisers Kulis) ("övers. av Eva och Einar Malm") (Bonnier, 1930)
 Jacob Sann: Bofinken Caruso och hans vänner (Bokfinken Caruso og vennene hans) ("från norskan av Eva Alkman-Malm") (Bonnier, 1934)
 Edith Rode: Tre små flickor (De tre smaa piger) (Wahlström & Widstrand, 1944)
 Tom Hanlin: En gång i livet (Once in every lifetime) (Ljus, 1946)
 Paul Hazard: Böcker, barn och vuxna (Les livres, les enfants et les hommes) (Rabén & Sjögren, 1955)
 Dorothy Parker: Efter kärlekens nöjen (After such pleasures) (Wahlström & Widstrand, 1963)

Källor

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 
 

Kvinnor
Svenskspråkiga författare
Svenska författare av barn- och ungdomslitteratur
Svenska litteraturvetare under 1900-talet
Svenska översättare under 1900-talet
Översättare från engelska
Översättare från danska
Översättare från franska
Översättare från norska
Födda 1906
Avlidna 1984
Gravsatta på Solna kyrkogård
Översättare från Göteborg
Cynthia Voigt

Cynthia Voigt, född 25 februari 1942 i Boston, Massachusetts, amerikansk barn- och ungdomsförfattare. Med en bakgrund som lärare debuterade Cynthia Voigt som författare 1981 med Den långa vägen hem (Homecoming). Ungdomsromanen blev inledningen till en svit om syskonen Tillerman, som skildrar hur syskonskaran klarar sig efter att deras mor övergivit dem i en bil på en parkeringsplats. Sviten tillhör hennes populäraste verk. Voigt har också skrivit en serie med fyra fristående fantasyromaner (som dock är tämligen realistiska) och en serie böcker om vännerna Mikey och Margalo som har beskrivits som "Thelma & Louise i femte klass". Dessutom har hon skrivit fristående böcker, bl. a. Seger till varje pris?, Samma flicka som förr och David och Jonathan.

Cynthia Voigt har tilldelats flera litterära priser, bl.a. Newberymedaljen 1983 för Det nya hemmet (Dicey's song).

Bibliografi (böcker på svenska)
1983 - Den långa vägen hem 
1984 - Det nya hemmet 
1985 - Solo för gitarr 
1986 - Bullet  
1987 - Jackaroo 
1988 - Samma flicka som förr 
1988 - Minas kärlek 
1989 - Spåren efter Frank 
1990 - Noll gånger insatsen 
1991 - Seger till varje pris?  
1992 - Lyckans hjul 
1993 - David och Jonathan 
1994 - Mumiens gåta 
1995 - Rör mig inte!  
1997 - På falkens vingar 
2001 - Elske

Externa länkar
 

Amerikanska författare under 1900-talet
Engelskspråkiga författare
Födda 1942
Kvinnor
Levande personer
Personer från Boston
Amerikanska lärare under 1900-talet
Amerikanska författare under 2000-talet
Märkband

Märkband kan syfta på:

Märkband (böcker) – den svenska fackmässiga termen för band i psalmböcker.
Märkband (textil) – de band man använder för att märka till exempel kläder eller textilier  med syfte att kunna identifiera dem.
Janosch

Janosch (pseudonym för Horst Eckert), född 11 mars 1931 i Hindenburg, Oberschlesien, är en tysk författare, illustratör och bilderbokskonstnär. 1945-1980 bosatt i München, sedan dess på Teneriffa. 

Janosch är mest känd för sina böcker om Lilla Tiger, bland andra Lilla Tiger på villovägar (1987). Han har publicerat mer än 100 böcker, som översatts till drygt 30 språk, varav några finns med i TV-serien Snurriga sagor.

Böcker utgivna på svenska
1968 – Josa med trollfiolen
1969 – Bullerbang och fågeln
1969 – Lotta Kompotta
1970 – Simon Snögubbe
1970 – 3 rövare och 1 korpkung
1971 – Krokodil kom till oss
1971 – Bilen Ferdinand
1971 – Äppelman
1973 – Jag är en lurvig björn: Bilderbok
1975 – Janosch berättar om Björncirkusen Zampano. 
1975 – Loppan Leo eller Lejonjakten i Oberfimmel: En Janosch-historia med bilder av Janosch själv.  
1975 – Den starka bilen Ferdinand. 
1977 – Vasja köper hunden i säcken: En glad kriminalhistoria för barn. 
1977 – Kasper Sked och hans snälla mormor. 
1977 – Jag säger, du är en björn. 
1978 – Våra drömmars land: En saga om hur den lilla björnen och den lilla tigern reser till Panama. 
1978 – Drömtimme för sjusovare: En historia om Popov och Pjäske med många färgbilder. 
1980 – Snuddelbuddel säger god natt. 
1980 – Snuddelbuddel bygger ett hus och Vandring till Paderborn. 
1980 – Kom så hittar vi en skatt: En saga om hur den lilla björnen och den lilla tigern söker den största lyckan på jorden. 
1980 – Flyg fågel flyg. 
1981 – Vår mus har röda strumpor på: Janosch' brokiga bildvärld. 
1981 – Post till lilla Tiger: Historien om hur lilla Björn och lilla Tiger uppfinner posten, luftposten och telefonen. 
1982 – Ingen särskild. 
1982 – Djurens liv. 
1983 – Cirkus Hare. 
1984 – Bamse Björnson Knas.  
1985 – Kapplöpningen. 
1987 – Jag gör dig frisk, sa lilla Björn: Berättelsen om när lilla Tiger var sjuk. 
1988 – Lilla Tiger på villovägar: Berättelsen om när lilla Tiger en vacker dag inte kom hem. 
1989 – Den osynliga indianen.  
1990 – Lilla björn och lilla tiger: Tre berättelser. 
1990 – Mussheriffen: Ljugarhistorier från Vilda Västern. Hopljugna av Janosch, med vackra färgbilder av Janosch själv.  
1990 – Grodkungen. 
1991 – Lejonungarna: En bilderbok. 
1991 – Lilla Björn och lilla Tiger i trafiken: Berättelsen om när den lilla björnen och den lilla tigern gick till stan. 
1991 – Du är en indian, Hannes.  
1993 – Mamma, var kommer barnen ifrån? 
1994 – Stora lilla tiger-atlasen. 

 Litteratur 

 Författare & illustratörer för barn och ungdom'', del 4. BTJ.

Externa länkar 
 Officiell webbplats (på tyska)
 Biografi (på tyska)
 

Tyskspråkiga författare
Tyska författare
Tyska illustratörer
Tyskspråkiga författare av barn- och ungdomslitteratur
Tyska författare av barn- och ungdomslitteratur
Födda 1931
Män
Levande personer
Officerare av Förbundsrepubliken Tysklands förtjänstorden
Qeshm

Qeshm, även Qishm eller Kischm, är en långsträckt, smal ö i Hormuzsundet utanför Irans sydkust. Den är den största ön i Persiska viken med en yta på 1200 km² och tillhör iranska provinsen Hormozgan.

Ön utgör största delen av delprovinsen (shahrestan) Qeshm, vars huvudort är hamnstaden Qeshm längst ut på den östra delen av ön.

Den 27 november 2005 inträffade en jordbävning motsvarande 6,1 på richterskalan i södra Iran. På Qeshm dödades tio personer och ett femtiotal skadade.

Källor 
Encyclopædia Britannica

Externa länkar 
 

Öar i Hormozgan
Jonas Stadling

Jonas Jonsson Stadling, född 12 november 1847 i Myssjö i Jämtland, död 11 maj 1935 i Stockholm, var en svensk baptistpredikant, tidningsman och skriftställare.

Biografi
Jonas Stadling var son till hemmansägaren i Lockåsen och Svedje, Myssjö Jöns Jönsson och Hedvig Stadling, vars mor tillhörde ätten Planting-Berglod. Jonas Stadling upptog följaktligen moderns släktnamn.

1869–1873 gick Stadling på Baptistsamfundets pastorsskola Betelseminariet. Det följdes av studier i Uppsala 1875–1876, Genève och Manchester 1876–1878, samt företog 1880–1883 vidsträckta resor i Amerika.

Efter hemkomsten ägnade han sig åt undervisning och tidningsmannaskap i frikyrklig riktning. År 1891 blev han medarbetare i "Aftonbladet". Under hungersnöden i Ryssland 1892–1893 bereste han detta land, där han som ombud för amerikanska filantroper understödde Lev Tolstojs nödhjälpsverksamhet.

År 1897 medföljde han som korrespondent för "Aftonbladet" Salomon August Andrée till Spetsbergen. På våren följande år anträdde han med två följeslagare en färd till norra Sibirien för att där, om möjligt, inhämta upplysningar om den förolyckade Andréexpeditionen. Färden ställdes till Irkutsk och därifrån till Lenaflodens mynning, varifrån Stadling fortsatte i öppen båt, efter hund eller ren längs kusten över Tajmyrhalvön till Jenisejs mynning samt uppför denna flod, varefter expeditionen återvände till Sankt Petersburg och Stockholm, dit den anlände i december 1898. Något spår av Andrée fanns ej, men resan gav värdefulla botaniska resultat. Stadling var därefter verksam som föreläsare och skriftställare samt sysslade med filantropiska ärenden.

Stadling finns representerad i Den svenska psalmboken 1986 med översättning av ett verk (nr 10) och i frikyrkliga psalmböcker som Psalmer och Sånger (1987) med tre verk (nr 10, 337 och 663) samt Segertoner 1988 med minst ett verk (nr 331) och Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 (SMF 1920).

Psalmer
De fly så snart, de ljusa morgonstunder (SMF 1920 nr 573) tonsatt av Vexels. 
Få vi mötas vid den floden (variant från 1880 av O, hur saligt att få vandra)
Jublen, I himlar (Segertoner nr 331) översatt 1880 
Lov, ära och pris (1986 nr 10) översatt 1880 
Närmare, Gud, till dig (Segertoner 1960 nr 15) 
O, låt basunens ljud (SMF 1920 nr 205) översatt från engelska

Bibliografi

Skönlitteratur

Varia

 - Medförfattare: Will Reason.

 - Anonymt.

 - Anonymt.

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar
 
 Bilder från Jämtlands läns museums bildarkiv

Svenska journalister under 1900-talet
Svenska upptäcktsresande
Svenska sångtextförfattare
Svenska psalmförfattare
Födda 1847
Avlidna 1935
Personer från Myssjö socken
Män
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Författare från Jämtland
Fiskerinäring

Fiskerinäringen består av yrkesmässigt fiske av fisk, skaldjur och andra havslevande djur. Förädling av fisk är också ett viktigt område. Alla länder inom EU har fått begränsa fisket då till exempel torsken höll på att fiskas ut i många bestånd. EU bestämmer hur stora fiskekvoter varje fiskare har. De får vare sig inte överstiga sin kvot eller fiska alltför små fiskar enligt EU:s regler för minimimåtten på fångstfisk.

Fiskenäringen i Sverige 

Antalet yrkesfiskare i Sverige var år 1938 omkring 14000 personer. År 2006 fanns det totalt 1 881 personer som hade yrkesfiskelicens. Den totala sysselsättningen var dock högre eftersom alla de som förvärvsarbetar ombord på fiskefartyg inte har licens. Näringen domineras av småföretag och år 2015 fanns det 968 företag som sysslade med yrkesfiske. En växande tjänst inom fiskerinäringen är att vara fiskeguide.

Statlig myndighet som reglerar fisket är Havs- och vattenmyndigheten, medan Jordbruksverket ansvarar för att skapa mer gynnsamma förhållanden för näringen. Enligt Jordbruksverket var Sverige år 2019 ett av de europeiska länder med högst fiskkonsumtion per person. För Sverige är fisket en liten näring i jämförelse med skogsbruket eller jordbruket. Trots det fångas det varje år fisk och skaldjur för en miljard kronor. De viktigaste arterna är skarpsill, sill, torsk, makrill och räkor. Sverige har långa fiskrika kuststräckor som Skagerrak, Kattegatt och Östersjön. 75 procent av all fångst är foderfisk som sill/strömming och skarpsill. Foderfisk mals till fiskmjöl som sedan blir mat åt odlade fiskar som regnbåge eller lax.

Den svenska fiskeflottan kan indelas i följande tre huvudgrupper:

 Fiske med trål efter pelagiska arter (sill/strömming, skarpsill, makrill, siklöja och blåvitling.
 Fiske med trål efter torsk och bottenlevande arter som rödtunga, räka, och havskräfta.
 Övrigt fiske, med redskap som fisknät, ryssjor, burar och långrev efter torsk, lax, rödspätta, flundra, gös, gädda, abborre, sik, ål, havskräfta, sjurygg, pigghaj, piggvar, makrill och sill/strömming.

Fiskindustri och relaterade näringar

Själva fisket ger också sysselsättning för flera andra näringar. Där ingår förpackningsindustri, tillverkning av fiskmjöl och (andra) fisk-/skaldjursrelaterade livsmedel samt restaurangbranschen.

Fiskfångst per land 
Tabellen visar mängden av fiskar, inklusive kräftdjur, bläckfiskar, musslor och havstång, men utan havslevande däggdjur.

1 inklusive Färöarna
2 1968 och 1972 endast Sydvietnam

Källhänvisningar

Externa länkar
 Havs- och vattenmyndigheten
 Jordbruksverket

Fiske
Per Ollén

Lars Per Ollén, född 3 december 1845 i Gudby, Sorunda socken, död 2 maj 1904 i Stockholm, var en svensk tidningsredaktör, psalmförfattare och nykterhetsivrare. 

Ollén avbröt 1878 sina nästan färdiga teologistudier vid Uppsala universitet och grundade i stället en missionsbokhandel i Stockholm, vilket han kom att driva 1878–1890. Han grundade den kristna tidningen Svenska Morgonbladet och var dess förste redaktör 1890–1904. Ollén var pacifist och nykterhetsman och sympatiserade med Jakob Ekman och den svenska frikyrklighetens vänsterfalang. Därigenom kom han särskilt i försvarsfrågan i konflikt med Paul Petter Waldenström, en av Svenska Morgonbladets flitigare skribenter. Ollén stödde även en utvidgning av rösträtten, något han ansåg skulle främja nykterheten. Han innehade flera förtroendeuppdrag och var bland annat styrelseledamot i Svenska missionsförbundet från dess grundande 1878.

Han var även ordförande i Sveriges blåbandsförening åren 1889–1900.

Han var far till de folkpartistiska politikerna och tidningsmännen Natanael Petrus Ollén, Jonatan Ollén, David Ollén och Johannes Ollén, farfar till Gunnar Ollén och farfars far till Joakim Ollén.

Psalmer
O, hur saligt att få vandra tillsammans med Joël Blomqvist översatt från engelska  Shall we gather at the River av Robert Lowry

Referenser

Noter

Källor 

Svenska psalmförfattare
Sorunda
Födda 1845
Avlidna 1904
Män
Svenska journalister under 1800-talet
Personer från Sorunda socken
Hammarby IF Boule

Hammarby IF Bouleförening bildades den 4 november 2001 och invaldes i Hammarby IF Alliansförening den 22 april 2002. Bouleföreningen bildades av ett gäng entusiaster som länge tyckt att det var en brist att Hammarby saknade boulesektion. Hammarby Boules verksamhet är knuten till Södermalm i Stockholm i Sverige.

Boule
Sportklubbar bildade 2001
Sandra Palmer

Sandra Palmer, född 10 mars 1943 i Fort Worth i Texas, är en amerikansk golfspelare.

Palmer började att spela golf då hon var 13 år på en niohålsbana i Bangor i Maine där hon växte upp. Hon började med att varje helg i tre år arbeta som caddie och i banans golfshop. När hon var 15 år flyttade hon med sin mor tillbaka till Texas men hon hade en svår uppväxt i sin familj och till slut flyttade hon hem till ett barnlöst par som uppmuntrade henne att spela golf.

När hon var 16 år upptäcktes hennes golftalang av en försäljare av golfutrustningar. Genom Betsy Rawls och Mickey Wright ordnade han så att Palmer fick ta golflektioner hos tränaren Harvey Penick. Hon anser själv att Penick är den tränare som har influerat henne mest av de tränare hon har haft.

Hon hade en framgångsrik amatörkarriär och hon vann West Texas Amateur fyra gånger och 1963 vann hon Texas State Amateur. Hon blev medlem på den amerikanska LPGA-touren 1964 men det dröjde sju år innan hon vann sin första proffstävling. Därefter vann hon minst en tävling per år fram till 1977 inklusive segrar i majortävlingarna Titleholders Championship (1972) och US Womens Open (1975).

Hon spelade sin sista tävling på LPGA-touren 1999 och var sedan med och grundade Womens Senior Golf Tour (WSGT) där hon i slutet av 2005 inte hade vunnit någon tävling. Vid sidan av tävlandet på WSGT arbetar hon som golfinstruktör.

Meriter

Majorsegrar 
1972 Titleholders Championship
1975 US Womens Open

LPGA-segrar 
1971 Sealy LPGA Classic, Heritage Open
1973 Pompano Beach Classic, St. Paul Open, National Jewish Hospital Open, Cameron Park Open
1974 Burdine's Invitational, Cubic Corporation Classic
1975 Colgate-Dinah Shore Winner's Circle
1976 Bloomington Bicentennial Classic, National Jewish Hospital Open, Jerry Lewis Muscular Dystrophy Classic
1977 Kathryn Crosby/Honda Civic Classic, Women's International
1981 Whirlpool Championship of Deer Creek
1982 Boston Five Classic
1986 Mayflower Classic.

Övriga segrar 
1972 Angelo's Four-Ball
1973 Angelo's Four-Ball
1991 Centel Senior Challenge
1992 Centel Senior Challenge
1993 Sprint Senior Challenge
1994 Sprint Senior Challenge
1995 Sprint Senior Challenge

Utmärkelser 
1975 Golf Writers Association of America Female Player of the Year
1985 Texas State Golf Hall of Fame
1988 National Collegiate Hall of Fame

Externa länkar 
Profil på LPGA Tour
 

Amerikanska golfspelare
Personer från Fort Worth
Kvinnor
Födda 1943
Levande personer
Alumner från University of North Texas
Brita af Geijerstam

Brita Hedvig Elisabet af Geijerstam, född Gemmel 20 mars 1902 i Västra Sönnarslövs församling i Skåne, död 9 september 2003 i Bromma, var en svensk författare, översättare och danspedagog.

Brita af Geijerstam blev mest känd för sin svenska översättning av A.A. Milnes böcker om Nalle Puh och hans vänner. Hon författade även visböcker, prosa och poesi för både barn och vuxna. I slutet av sin levnad utgav hon diktsamlingarna Vad är kärlek (1999) och Nära (2002). Hon blev utsedd till hedersdoktor vid Stockholms universitet 2001. 

Hon hade studerat i tre år vid Dalcroze-institutet i Genève och var verksam som danspedagog; bland hennes elever märks Anneli Alhanko. Brita af Geijerstam var 20 juli 2002 sommarvärd i radio.

Hon var gift först med Ragnar af Geijerstam och från 1949 med hans kusin Bengt af Geijerstam. Med sin förste man blev hon 1943 mor till kompositören och musikforskaren Claes af Geijerstam (som inte är att förväxla med sin namne) samt svärmor till Gunnel Hessel, gift med sonen Mikael.

Bibliografi 
)

Översättningar 
 A. A. Milne: Nalle Puh (1930)
 A. A. Milne: Nalle Puhs hörna (1933)
 Percy Mac Maon och Edward Maze: Kirre, Pirre och Kalikolins pipa (1956)
 A. A. Milne: Prins Kanin och Prinsessan som inte kunde skratta: två sagor (1966)
 Bro, bro breja: 100 gamla rim och ramsor (saml. och illustr. av Richard Scarry) (1966)
 Bröderna Grimm: Hans och Greta: en saga (1977)
 Grete Janus Hertz: Maskrosor (1977)
 Bjarne B. Reuter: Rent guld i påsen (1979)
 Tre starka kvinnor och andra berättelser från hela världen (utg. av Ethel Johnston Phelps) (1980)
 Aisopos: Tjugo fabler av Aisopos (berättade av Kurt Baumann; ill. av Bernadette) (1980)
 C. S. Forester: Po-Po och drakarna (1980)
 Jag kan välja min godnattsaga (ill. av Claude Kaïler och Rosemary Lowndes) (1982)
 Margery Williams: Sammetskaninen eller Hur leksaker får liv (1984)
 Finn Dreibek: Ballongflykten (1984)
 Aisopos: Åsnan och hunden: 20 fabler (1986)
 Aisopos: Storken och räven: 20 djurfabler (1987)
 Robert Ingpen: Teddy Björn och Nalle (1987)
 Kenneth Grahame: En typisk hemmadrake (1988)
 Min första bok om Nalle Puh (1997)
 A. A. Milne: Nalle Puhs dag- och tänkebok (1997)
 Cressida Cowell: Hur ska vi trösta den ledsna bebin? (2000)

Priser och utmärkelser 
1966 – Albert Bonniers barnboksstipendium
1980 – Rabén & Sjögrens översättarpris
1991 – Första pris i Lärarnas tidnings poesitävling
1992 – Svenska Akademiens översättningspris
1997 – Wettergrens barnbokollon 
2001 – Hedersdoktor vid Stockholms universitet

Källor

Noter

Vidare läsning
 

Svenskspråkiga författare
Svenska författare
Svenska författare av barn- och ungdomslitteratur
Svenska översättare
Översättare från engelska
Översättare från tyska
Översättare från danska
Författare från Skåne
Svenska hundraåringar
Sommarvärdar 2002
Personer från Västra Sönnarslövs socken
Födda 1902
Avlidna 2003
Kvinnor
Brita
Hedersdoktorer vid Stockholms universitet
Kvist

För efternamnet Kvist, med olika stavningar, och personer som bär detta namn, se Kvist (efternamn).
För black metal-bandet, se Kvist (musikgrupp).

Kvist är en typ av utskott (gren) som sitter på ett träd eller en buske. Kvistar är inte lika stora och tjocka som grenar. Namnet på kvisten brukar bildas genom sammansättning med ordet för trädet eller busken från vilken grenen härstammar; till exempel kallas äppelträds kvistar äppelkvistar.

Kvista 
Kvista innebär att man tar bort mindre kvistar från stocken på ett träd eller en buske. För att kvista används vanligen yxa, såg, motorsåg eller skördare.

Växtanatomi
Stegfunktion

En stegfunktion eller trappfunktion är en styckvis konstant funktion. I definitionen nedan är ser man att stegfunktioner kan uttryckas som ändliga linjärkombinationer av mycket enkla funktioner.

Trappfunktioner används vid definitionen av Riemannintegralen.

Definition
En funktion  är en stegfunktion om det finns reella tal  och funktioner  sådana att

Detta kan även formuleras som att  kan skrivas

där  där är indikatorfunktionen för intervallet .

Enhetsstegfunktionen

Ett exempel på en stegfunktion är enhetsstegfunktionen eller Heavisides stegfunktion eller Heavisidefunktionen. Det är den funktion  (även betecknad H(x),  eller ) som antar värdet 0 då  och värdet 1 då  (vad den antar för värde i  är oftast oväsentligt och definieras därmed endast om så behövs).

Ibland används omskrivningen att , där sgn är signumfunktionen.

Se även 
Enkel funktion

Externa länkar 

Funktioner
Speciella funktioner