Arkeoastronomi

Arkeoastronomi (av arkeologi och astronomi) är det tvärvetenskapliga studiet av forntida kulturers observationer av och föreställningar om himlafenomen, främst genom studier av arkeologiskt material. 

Arkeoastronomi granskar människans världsbild och dess utveckling före teleskopens tillkomst, de äldsta astronomiska observationerna i ett förhistoriskt Europa, Egypten, Mesopotamien, antikens Grekland och Italien. Den behandlar också europeisk astronomi under första årtusendet efter vår tideräknings början, islamisk världsbild och vetenskap. Läran om himlakropparna i Östasien, astronomiska föreställningar i Indonesien, Australien och Polynesien behandlas likaså. Vidare behandlas prekolumbiansk kosmologi hos mayakulturen, aztekerna och inkafolket, stjärnskådning hos Nordamerikas ursprungsbefolkning och vissa delar av Afrika, stjärnhimlen som den naturliga kalendern och nattens kompass, stjärnbilderna och deras namn. Föreställningar om   stjärnorna och tideräkning på Island och bland inuiter och samer hör också hit.

Historia
Arkeoastronomi är förhållandevis ung som en egen vetenskapsgren även om dess frågeställningar kan spåras tillbaka åtminstone till 1700-talet. Man brukar anse att den grundades under första halvan av 1960-talet med några artiklar i tidskriften Nature av astronomen Gerald Hawkins. I artiklarna försökte han bevisa att det i det stora stenmonumentet Stonehenge i södra England finns syftlinjer mot viktiga upp- och nedgångar för solen och månen. Arkeoastronomi och etnoastronomi ingår som underavdelningar i IAU-kommission nummer 41, "History of Astronomy",  inom Internationella astronomiska unionen. I Sverige har undervisning i arkeoastronomi bedrivits på universitetsnivå i form av olika orienteringskurser sedan 1990-talet.

Etnoastronomi 
Arkeoastronomi har det mesta gemensamt med disciplinen etnoastronomi (av etnologi och astronomi), som också studerar myter och tidig vetenskap i olika kulturer. Här fokuserar man på astronomins roll i framväxten av en världsåskådning inom olika kulturer. Utifrån dagens moderna astronomi söker man perspektiv på denna utveckling. Speciellt betonas sambandet mellan himmelska fenomen och myter i forntidens civilisationer samt att kunskap, myter och sägner om världsalltet skiljer sig mellan och inom olika kulturer beroende på plats, samhällsskikt och kontakter mellan olika civilisationer.

Denna vetenskap använder många olika källor, bland annat forntida astrologiska skrifter, kalendrar och monument. Trenden vid studier såväl av dokument som i fält är att specialister på egna discipliner inom astronomi, arkeologi, etnografi, kalligrafi, historia, filosofi, psykologi, sociologi, religionsvetenskap med flera engageras i samordnade aktioner, snarare än att som traditionellt enstaka forskare söker behärska hela området. Den ställer alltså stora krav på tvärvetenskap.

För både etnoastronomin och arkeoastronomin gäller den vetenskapliga metoden.

Platser 

Några platser av arkeoastronomiskt intresse.
Ales stenar, Kåseberga, Österlen, Skåne
Nabta Playa, Nubiska öknen, Egypten
Forntida Egyptens pyramider
Newgrange, Knowth Irland
Skeppssättningar
Arkaim, Ryssland
Ballochroy, Skottland
Carnac, Frankrike
Stonehenge triliter och andra 
Megalitiska monument synbart uppradade mot celesta kroppar eller händelser
Gosecks solcirkel
Cahokia Mounds, Illinois  
Chaco Canyon, New Mexico; orienteringar,  inriktningar,  uppradande
Chichen Itza, Yucatan; El caracol, “observatorium”
Monte Albán, Oaxaca; zenit tub
Teotihuacan, Mexiko; kors-hackade? cirklar som översikts-markörer
Uxmal, Yucatan; Venus inriktning av "Guvernörspalatset"
Xochicalco, Morelos, Mexiko; zenit tub

Artefakter 

Artefakter som belyser arkeo- och etnoastronomi.
 Forntida kalendrar baserade på astronomiska observationer
 Antikytheramekanismen, en mekanisk astronomisk kalender
 Nebra-skivan, himmelsskiva från Nebra från bronsåldern
 Kinesiska kalenderspeglar
 Aztekkalenderns solsten och andra
 Artificiella monoliter
 Armillarsfär
 Astrario av Giovanni De' Dondi
 Astrolabium
 Astronomiskt ur
 Gnomon
Orreri
 Planetarium
 Torquetum

Se även 
 Babylonisk astronomi
 Islamisk astronomi
 Jyotisha
 Kinesisk astronomi
 Kinesisk astrologi
 Mayakulturens astronomi

Källor

Vidare läsning 
 Arkeoastronomi i Libris
 Engström, Ulrika; Himlens väktare - Astronomins historia före teleskopet, Leopard förlag, Stockholm (2011). 
 Henriksson, Göran; Arkeoastronomi i Sverige (1992)
 Ruggles, Clive; Astronomy in Prehistoric Britain and Ireland
 Thom, Alexander: Megalithic sites in Britain (Oxford, 1967) 
 Walker, Ch., ed: Astronomy before the telescope, BMP,  (1999), 269-85.

Externa länkar 
 Center for Archaeoastronomy - University of Maryland
 Archaeoaastronomy: The Journal of Astronomy in Culture
 IAU - Commission 41: History of Astronomy
 SEAC - European Society for Astronomy in Culture

Etnologi
Arkeologi
Astronomins historia