kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Pyhäjärvi

Pyhäjärvi är en stad i landskapet Norra Österbotten. Pyhäjärvi har   invånare och en yta på  km². Pyhäjärvi blev stad 1 januari 1993, och hette 1993–1995 Pyhäsalmi efter centraltätorten.

Pyhäjärvi är enspråkigt finskt.

Administrativ historik
Kommunens namn var före 1 januari 1969 på finska Pyhäjärvi Ol och på svenska Pyhäjärvi Ul l där Ol och Ul l står för Oulun lääni (Uleåborgs län) för att skilja kommunen från de två andra kommunerna med samma namn: Pyhäjärvi Ul i Nylands län och Pyhäjärvi Vpl i Viborgs län. Pyhäjärvi Vpl hamnade bakom gränsen efter kriget och därmed upphörde att existera, och Pyhäjärvi Ul slogs ihop med Högfors 1969, blev preciseringen onödig och namnet ändrades till endast Pyhäjärvi. Namnet Pyhäsalmi antogs 1 januari 1993 men ändrades åter till Pyhäjärvi 1 januari 1996.

Tätorter 
Vid Statistikcentralens tätortsavgränsning den 31 december 2021 fanns två tätorter inom Pyhäjärvi stads område:

Styre och politik

Mandatfördelning i Pyhäjärvi stad, valen 1976–2021

Vänorter
Pyhäjärvi har inga vänorter.

Ekonomi och infrastruktur

Näringsliv 
I Pyhäjärvi ligger Pyhäsalmi gruva, som öppnades av Outokumpu Abp 1962 och ägs sedan 2001 av det kanadensiska gruvföretaget Inmet Mining Co. Gruvan är Europas djupaste med  och har 210 anställda. Där bryts koppar, zink och som biprodukt pyrit. Brytningen ska upphöra under 2022.

I gruvan finns också vad som sägs vara världens djupast belägna bastu.

Kommunikationer 
Från sjön Pyhäjärvi i staden rinner älven Pyhäjoki älv ut mot Bottenviken och den har sedan urminnes tider utgjort en färdled. Genom staden går Riksväg 4, som också utgör E75, och korsar förbindelseväg 7700. Riksväg 27 västerut passerar också stadens område. Järnvägen mellan Idensalmi och Ylivieska går genom Pyhäjärvi (Pyhäsalmi järnvägsstation) och ger förbindelse med stamnätet.

Befolkning

Befolkningsutveckling

Språk
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2021. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande. För språk med färre än 10 talare är siffran dold av Statistikcentralen på grund av sekretesskäl.

Kända personer 
 Juristen och politikern Jonas Castrén (1850–1922) var född i Pyhäjärvi.
 Matti Juhani Saari, mannen bakom skolmassakern i Kauhajoki kommer från orten.
 Sami Sirviö, gitarrist i Kent föddes i Pyhäjärvi, men flyttade tidigt efter födseln till Torslanda i Sverige.
 Helena Takalo, världsmästare på skidor.

Källor

Externa länkar 

Finlands kommuner
Pyhäntä

Pyhäntä är en kommun i landskapet Norra Österbotten i Finland. Pyhäntä har  invånare och har en yta på  km².

Grannkommuner är Kajana, Kiuruvesi, Kärsämäki, Pyhäjärvi och Siikalatva.

Pyhäntä är enspråkigt finskt.

Tätorter
Vid tätortsavgränsningen den 31 december 2021 fanns endast en tätort inom Pyhäntä kommuns område: Pyhäntä kyrkoby med  invånare.

Styre och politik

Mandatfördelning i Pyhäntä kommun, valen 1976–2021

Vänorter
Pyhäntä har inga vänorter.

Befolkning

Befolkningsutveckling

Språk
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2021. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande. För språk med färre än 10 talare är siffran dold av Statistikcentralen på grund av sekretesskäl.

Externa länkar

Källor

Finlands kommuner
Pyhäntä
Reisjärvi

Reisjärvi är en kommun i landskapet Norra Österbotten i Finland. Reisjärvi har  invånare och har en yta på  km².

Reisjärvi är en enspråkigt finsk kommun.

Kommunens största arbetsgivare är Elecster Oy som är Finlands största tillverkare av livsmedels- och förpackningsmaskiner och har en platsfabrik i Reisjärvi (etabl. 1973, 60 anst. 2003).

Historia
Reisjärvi blev kapell under Kalajoki 1826, under Haapajärvi 1838 och bildade egen församling 1868. En träkyrka uppfördes 1820.

Tätorter
Vid tätortsavgränsningen den 31 december 2021 fanns endast en tätort inom Reisjärvi kommuns område: Reisjärvi kyrkoby med  invånare.

Styre och politik

Mandatfördelning i Reisjärvi kommun, valen 1976–2021

Vänorter
Reisjärvi har inga vänorter.

Befolkning

Befolkningsutveckling

Språk
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2021. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande. För språk med färre än 10 talare är siffran dold av Statistikcentralen på grund av sekretesskäl.

Externa länkar

Källor

Finlands kommuner
Reisjärvi
Ruukki (kommun)

Ruukki är en före detta kommun i landskapet Norra Österbotten i Uleåborgs län. Ruukki hade 4 479 resp. 4 499 invånare (per 31.12.2005 resp. 30.11.2006) och hade en yta på 779,89 km², varav 766,79 km² var landområden .

Ruukki var en enspråkigt finsk kommun.

Administrativ historik 
Kommunen Ruukki bildades den 1 januari 1973 genom sammanslagning av kommunerna Paavola och Revolax. 1 januari 2007 sammanslogs kommunen med Siikajoki för att bilda den nya kommunen Siikajoki.

Politik

Mandatfördelning i Ruukki kommun, valen 1976–2004

Referenser

Externa länkar 

Före detta finländska kommuner
Sievi

Sievi är en kommun i landskapet Norra Österbotten i Finland. Sievi har  invånare och har en yta på  km².

Grannkommuner är Haapajärvi, Kalajoki, Kannus, Lestijärvi, Nivala, Reisjärvi, Toholampi och Ylivieska.

Sievi är enspråkigt finskt.

Tätorter 
Vid Statistikcentralens tätortsavgränsning den 31 december 2021 fanns tre tätorter inom Sievi kommuns område:

Styre och politik

Mandatfördelning i Sievi kommun, valen 1976–2021

Vänorter
Sievi har inga vänorter.

Befolkning

Befolkningsutveckling

Språk
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2021. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande. För språk med färre än 10 talare är siffran dold av Statistikcentralen på grund av sekretesskäl.

Externa länkar

Källor

Sievi
Finlands kommuner
Siikajoki

Siikajoki är en kommun i landskapet Norra Österbotten i Finland. Siikajoki har  invånare och har en yta på  km², varav  km² är landområden.

Grannkommuner är Karlö, Limingo, Lumijoki, Brahestad och Siikalatva.

Siikajoki är enspråkigt finskt.

Administrativ historik 
Kommunerna Siikajoki och Ruukki sammanslogs den 1 januari 2007 till den nya kommunen Siikajoki. Siikajoki hade före sammanslagningen 1 326 invånare (per 31.12.2006) och hade en yta på 280,58 km², varav  279,27 km² var landområden.

Tätorter 
Vid Statistikcentralens tätortsavgränsning den 31 december 2021 fanns fyra tätorter inom Siikajoki kommuns område:

Styre och politik

Mandatfördelning i Siikajoki kommun, valen 1976–2021

Vänorter
Siikajoki har inga vänorter.

Befolkning

Befolkningsutveckling

Språk
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2021. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande. För språk med färre än 10 talare är siffran dold av Statistikcentralen på grund av sekretesskäl.

Se även 
Slaget vid Siikajoki
Siikajoki (älv)

Referenser

Externa länkar 

 
Finlands kommuner
Taivalkoski

Taivalkoski är en kommun i landskapet Norra Österbotten i Finland. Kommunen har  invånare och har en yta på  km².

Grannkommuner är Kuusamo, Posio, Pudasjärvi och Suomussalmi.

Taivalkoski är enspråkigt finskt.

Taivalkoski var ändstationen för det 2004 nerlagda banavsnittet Pesiökylä-Taivalkoski.

Författaren Kalle Päätalo är född och uppvuxen i kommunen. 

Filmen En heavy resa (Hevi reissu)  spelades in i Taivalkoski under 2017.

Tätorter
Vid tätortsavgränsningen den 31 december 2021 fanns endast en tätort inom Taivalkoski kommuns område: Taivalkoski kyrkoby med  invånare.

Styre och politik

Mandatfördelning i Taivalkoski kommun, valen 1976–2021

Vänorter
Taivalkoski har inga vänorter.

Befolkning

Befolkningsutveckling

Språk
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2021. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande. För språk med färre än 10 talare är siffran dold av Statistikcentralen på grund av sekretesskäl.

Externa länkar

Källor

 
Finlands kommuner
Tyrnävä

Tyrnävä är en kommun i landskapet Norra Österbotten i Finland. Tyrnävä har  invånare och har en yta på  km².

Grannkommuner är Kempele, Limingo, Muhos och Uleåborg.

Tyrnävä är en enspråkigt finsk kommun.

Administrativ historik
1 januari 2001 tillfördes ett område med 40 invånare från Liminka kommun.

Tätorter 
Vid Statistikcentralens tätortsavgränsning den 31 december 2021 fanns tre tätorter inom Tyrnävä kommuns område:

Styre och politik

Mandatfördelning i Tyrnävä kommun, valen 1976–2021

Vänorter
Tyrnävä har inga vänorter.

Befolkning

Befolkningsutveckling

Språk
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2021. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande. För språk med färre än 10 talare är siffran dold av Statistikcentralen på grund av sekretesskäl.

Kända personer från Tyrnävä 
 Hjalmar Mellin, matematiker (1854-1933)

Källor

Anmärkningar

Finlands kommuner
Utajärvi

Utajärvi är en kommun i landskapet Norra Österbotten i Finland. Utajärvi har  invånare och har en yta på  km².

Utajärvi är en enspråkigt finsk kommun.

Gottfrid Strömberg kom från .

Geografi
En by i kommunen är Ahmas (hade tidigare trafikplats på järnvägen Uleåborg-Kontiomäki). Andra byar är Alakylä, Järvikylä vid Naamanjoki och Järvikylä vid sjön Utajärvi.

Tätorter
Vid tätortsavgränsningen den 31 december 2021 fanns endast en tätort inom Utajärvi kommuns område: Utajärvi kyrkoby med  invånare.

Styre och politik

Mandatfördelning i Utajärvi kommun, valen 1976–2021

Vänorter
Utajärvi har följande vänorter:
 Moons kommun, Estland (sedan 1990)

Befolkning

Befolkningsutveckling

Språk
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2021. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande. För språk med färre än 10 talare är siffran dold av Statistikcentralen på grund av sekretesskäl.

Externa länkar

Källor

 
Finlands kommuner
Vihanti

Vihanti var en kommun i landskapet Norra Österbotten. Vihanti slogs 1 januari 2013 ihop med Brahestad. Centralorten var Vihanti kyrkoby.

År 2012 hade Vihanti cirka 3 000 invånare och har en yta på 490 km². Då kommunen 1919 hade 3 425 invånare, kan den betraktas som avfolkningsbygd.

Vihanti var en enspråkigt finsk kommun.

Heavy-rock gruppen "Gobra" bestod ursprungligen endast av medlemmar från Vihanti, men nuförtiden är några också från Brahestad.

Vihanti kyrka är byggd 1784 och den är uppkallad efter Sofia Magdalena, Gustav III's gemål. På 1980-talet byggdes också ett ortodoxt bönehus.

Politik

Mandatfördelning i Vihanti kommun, valen 1976–2008

Externa länkar

Källor

Före detta finländska kommuner
Brahestad
Seppo Arina

Seppo Arina, född 1 juni 1922, död 2001, hette Granqvist till 1942, finländsk surrealistisk bildkonstnär och grafiker, verksam i Helsingfors. Känd för bland annat sina gatumotiv, men målade också stilleben och marinmotiv, inte sällan med förvrängda proportioner och flyktiga motiv, med djup som vilar i lager mot varandra. Pariserblått var en av hans mest använda färger, men färgskalan är mycket vid om än ofta något mörk. På svenskt håll är hans konst något besläktad med Halmstadsgruppens. 1955 hade han en vandringsutställning i Sverige på ett flertal orter. Arina deltog i åtta utländska utställningar, nämnas "Internationell konst" i Moskva 1953, ”Finländsk nutidskonst” i Österrike 1957, "Suomen Taiteilijaseuran" (finländska konstnärsförbundets) utställning i BDR 1964 (både Kampen auf Sylt, Gotha, Weimar), Östersjöländernas Biennal i Rostock 1965. Av talrika utställningar i Finland, nämnas kan hans första egna utställning 1951 på det ansedda Galerie Hörhammer i Helsingfors, på samma galleri även 1954 och 1956 och med hans sista stora egna utställning 1975. Han ställde också regelbundet ut på Strimbergs konstsalong under åren 1960-66. 

Nämnas kan att Zarah Leander mycket uppskattade hans konst och hade två av hans tavlor i sin ägo, köpta på nämnda Strimbergs konstsalong. Hon ville även ha ytterligare cirkusmotiv, vilket han blankt vägrade att måla. Arina gjorde även serier, bl.a. "Sanaton Santeri" (Ordlösa Santeri) för kvällstidningen Ilta-Sanomat 1948 och i tidningen Seura 1954-60, som kom att bli en av de mest uppskattade seriefigurerna under 1950-talet i Finland. Arina gjorde också en del bokomslag, samt scenarbeten, bl.a. vid fronten mot Sovjetunionen, när hans enhet inom finländska armén höll fosterländska teater- och revyföreställningar.

Våren 2010 hölls på Österbottens Museum i Vasa en stor retrospektiv minnesutställning för Seppo Arina, med över hundra av hans mest skiftande verk utställda från olika perioder och skeden i hans konstnärskap. Museet publicerade även till utställningen ett bokverk "Surrealisti Seppo Arina surrealist" där bl. a. konst- och surrealistkännaren och chefen för finska Statens konstmuseums centralarkiv Ulla Vihanta har en längre essä om Arinas surrealism.

Finländska målare under 1900-talet
Finländska grafiker under 1900-talet
Män
Födda 1922
Avlidna 2001
Konstnärer från Helsingfors
Ylivieska

Ylivieska är en stad i landskapet Norra Österbotten i före detta Uleåborgs län kring Kalajokis mellersta lopp. Ylivieska har  invånare och har en yta på  km².

Ylivieska är Kalajokidalens kommersiella och administrativa centrum. Centraltätorten som är belägen vid en älvkrök har över 2/3 av den vidsträckta stadens befolkning. Stadsbilden domineras av höghus, trähus och villabebyggelse.

Ylivieska är en viktig järnvägsknutpunkt vid Österbottniska stambanan och Idensalmi–Ylivieska-banan, som blev invigd 1925 och är 154 km lång. Ett flygfält med regelbunden linjetrafik på Helsingfors invigdes 1985. Ylivieska blev stad 1971. Kyrkan, en träkyrka från 1786 (ombyggd 1892), förstördes i en brand på påskaftonen 2016.

Ylivieska är enspråkigt finskt. Sedan 1927 utkommer dagstidningen (6-dagars) Kalajokilaakso.

Tätorter 
Vid Statistikcentralens tätortsavgränsning den 31 december 2021 fanns tre tätorter inom Ylivieska stads område:

Styre och politik

Mandatfördelning i Ylivieska stad, valen 1964–2021

Vänorter 
Ylivieska har följande vänorter.
 Viimsi, Estland
 Voss, Norge
 Walden, Kanada

Befolkning

Befolkningsutveckling

Språk
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2021. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande. För språk med färre än 10 talare är siffran dold av Statistikcentralen på grund av sekretesskäl.

Ortens kända personer 
Kyösti Kallio

Externa länkar

Källor

 
Finlands kommuner
Paola av Belgien

Paola av Belgien, född donna Paola Margherita Maria Antonia Consiglia dei Principi Ruffo di Calabria den 11 september 1937 i Forte dei Marmi i Toscana, Italien, var drottning av Belgien från den 9 augusti 1993 fram till den 21 juli 2013. Hon gifte sig 2 juli 1959 med Albert II av Belgien.

Den 3 juli 2013 meddelade drottning Paolas make, kung Albert II, att han på Belgiens nationaldag den 21 juli skulle abdikera till förmån för parets son, kronprins Philippe, hertig av Brabant, som då blev kung av Belgien. Svärdottern, prinsessan Mathilde, efterträdde henne som drottning.

Paola av Belgien är dotter till Fulco, prins Ruffo di Calabria, 6:e hertig av Guardia Lombarda (1884-1946), och hans hustru, grevinnan Luisa Gazelli di Rossana e di Sebastiano (1896-1989). 

Asteroiden 2973 Paola är uppkallad efter henne.

Barn och barnbarn 
Drottning Paolas barn är:
 Philippe (född 14 april 1960)
 Astrid (född 5 juni 1962)
 Laurent (född 19 oktober 1963)

Paola har 12 barnbarn:
Élisabeth, Gabriel, Emmanuel, Eléonore, Amedeo, Maria Laura, Joachim, Luisa Maria, Laetitia Maria, Louise och tvillingarna Nicolas och Aymeric.

Externa länkar

Referenser 

Personer i Belgien under 1900-talet
Personer i Belgien under 2000-talet
Belgiska drottningar
Italiensk adel
Kvinnor
Födda 1937
Levande personer
Riddare och kommendör av Kungl. Maj:ts Orden
Mottagare av Serafimerorden
Mottagare av Finlands Vita Ros’ orden
Storkorset av särskilda klassen av Förbundsrepubliken Tysklands förtjänstorden
Fabiola av Belgien

Fabiola av Belgien, född Doña Fabiola Fernanda María de las Victorias Antonia Adelaida de Mora y Aragón den 11 juni 1928 i Madrid, Spanien, död 5 december 2014 på slottet Stuyvenberg i Laeken, Bryssel, var drottning av Belgien 1960–93 som hustru till kung Baudouin I.

Asteroiden 1576 Fabiola är uppkallad efter henne.

Familj
Fabiola av Belgien är dotter till don Gonzalo Mora Fernández Riera del Olmo, markis av Casa Riera, greve av Mora (1887-1957), och hans hustru, doña Blanca de Aragon y Carrillo de Albornoz Barroeta-Aldamar y Elío (1892-1981). Hennes gudmor var Victoria Eugenia av Battenberg, drottning av Spanien.

Drottning
Hon gifte sig med Baudouin I av Belgien 15 december 1960 i Bryssel, som hade varit kung av Belgien sedan hans far Leopold III abdikerade 1951. Vid vigseln i kyrkan i Laeken bar hon en art déco-tiara från 1926 som hade varit en gåva från belgiska staten till hennes svärmor prinsessan Astrid av Sverige. Brudklänningen var gjord i Madrid av Cristóbal Balenciaga, som var en god vän till Fabiolas familj. Vid tiden för bröllopet skapade spanska bagare en typ av bröd, "fabiola", som fortfarande bakas och konsumeras dagligen i många spanska städer.

Äktenskapet blev barnlöst. Fabiola var gravid fem gånger, men alla graviditeter slutade med missfall.

Efter Baudouins död 1993 efterträddes han av sin yngre bror Albert II.

Dödshot 
Fabiola blev hotad till livet i juli 2009 och i januari och juli 2010. Inför Belgiens nationaldag den 21 juli 2010 skärpte polisen bevakningen av henne. Dödshoten var anonyma. Hotet sommaren 2009 gick ut på att Fabiola skulle dödas med ett armborstskott, vilket hon svarade på genom att vifta med ett äpple mot slutet av nationaldagens militärparad, som hänvisning till historien om Wilhelm Tell. Under de sista åren av sitt liv minskade hon sitt deltagande i offentliga sammanhang.

Död 
Fredagen den 5 december 2014 avled Fabiola, 86 år gammal.<ref></span>
</ref>

Referenser 

Belgiska drottningar
Spansk adel
Personer i Belgien under 1900-talet
Personer i Belgien under 2000-talet
Personer från Madrid
Födda 1928
Avlidna 2014
Kvinnor
Enonkoski

Enonkoski är en kommun i landskapet Södra Savolax i Finland. Enonkoski har  invånare och har en yta på  km².

Enonkoski är enspråkigt finskt.

Klimat 
Trakten ingår i den boreala klimatzonen. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är januari, med  °C.

Politik

Mandatfördelning i Enonkoski kommun, valen 1976–2021

Demografi

Befolkningsutveckling

Språk
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2022. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande. För språk med färre än 10 talare är siffran dold av Statistikcentralen på grund av sekretesskäl.

Källor

Externa länkar 

Enonkoski
Finlands kommuner
Arina

Arina kan syfta på:

 Arina (djur) – ett släkte tvåvingar
 Arina (företag) – ett finländskt andelslag i Uleåborg
 3523 Arina – en asteroid i huvudbältet

Personer
 Arina Avram (1961–), en rumänsk författare och journalist
 Arina Tanemura (1978–), japansk mangatecknare
 Seppo Arina (1922–2001), finländsk surrealistisk bildkonstnär och grafiker
Jasper Tudor, 1:e hertig av Bedford

Jasper Tudor, 1:e hertig av Bedford, född cirka 1431, död  21/26 december 1495, var farbror till Henrik VII av England och den som låg bakom hans framgångsrika erövring av England och Wales 1485.

Biografi
Jasper var den tredje sonen till Owen Tudor och den tidigare drottningen Katarina av Valois, änka efter Henrik V. Därmed var han halvbror till Henrik VI, som, då han blev myndig, gjorde Jasper till earl av Pembroke (någon gång under 1452 eller 1453). Även om det fanns osäkerhet huruvida Jasper och hans två (eller tre) bröder var legitima, då deras föräldrars hemliga äktenskap troligtvis inte godkänts av myndigheterna, kunde han nyttja alla de privilegier kopplade till sin börd, fram till 1461, då de drogs in efter att han stött Henrik VI mot yorkisterna.  

Jasper Tudor var en äventyrare vars militära expertis, som han fått under Rosornas krigs tidiga skeden, var omfattande. Han höll kontakt med Margareta av Anjou, Henrik VI:s drottning, medan hon kämpade för att återfå sin sons arvsrätt. Han uppfostrade även sin brorson, Henrik Tudor, vars far hade dött innan han föddes, fram till 1461, då vårdnaden övertogs av  William Herbert. Efter återkomsten av den yorkistiska kungen Edvard IV från hans tillfälliga landsflykt 1471, tog Jasper den tonårige Henrik i exil, denna gång i Bretagne. Det var tack vare honom Henrik fick den taktiska medvetenhet som gjorde det möjligt att besegra den mycket erfarnare Rikard III i  slaget vid Bosworth Field. Då Henrik tillträdde tronen 1485, återfick Jasper alla sina forna titlar, däribland riddare av Strumpebandsorden. Han blev nu också hertig av Bedford. 1488 tog han över Cardiff Castle.

Jasper Tudor avled i december 1495, och begravdes vid Keynsham Abbey i Somerset.

Äktenskap och barn 
Jasper gifte sig 7 november 1485 med Catherine Woodville (ca  1458 - 1513). 

Catherine var dotter till Rikard Woodville, 1:e earl Rivers och Jacquetta av Luxembourg, och därmed syster till Elizabeth Woodville, Anthony Woodville 2:e earl Rivers och Rikard Woodville, 3:e earl Rivers. Hon var även änka till Henrik Stafford, 2:e hertig av Buckingham.

De kan ha fått en dödfödd son 1490. Catherine överlevde sin andre make och gifte senare om sig med Sir Richard Wingfield på Kimbolton Castle.

Jasper sägs ha haft två illegitima döttrar:

Helen Tudor (född ca 1459), maka till en tyghandlare känd antingen som William Gardiner eller John Gardiner (född ca 1446) och mor till Stephen Gardiner, biskop av Winchester (född ca 1483, död 12 november 1555).
Joan Tudor. Maka till William ap Yevan och mor till Morgan ap Williams. Morgan gifte sig senare med Catherine Cromwell en äldre syster till statsmannen Thomas Cromwell. De var förfäder i fjärde generationen till  Oliver Cromwell.

Referenser

Riddare av Strumpebandsorden
Personer i Rosornas krig
Födda 1431
Avlidna 1495
Män
Huset Tudor
Hertigar av Bedford
Personer i Wales under 1400-talet
Raskens

Raskens är en roman av Vilhelm Moberg från 1927, som blev Mobergs genombrottsroman. Historien om den indelte soldaten Rask gjordes också 1976 till en uppmärksammad och omtyckt TV-serie.

Handling
Berättelsen utspelar sig under senare hälften av 1800-talet i sydöstra Småland och handlar om den fattige drängen Gustav som blir indelt soldat och tilldelas ett soldattorp och soldatnamnet Rask. Han gifter sig med den fattiga pigan Ida. Romanen handlar om parets strävsamma liv på torpet, men den är också ett tidsdokument över hur många människor levde i Sverige vid den tiden; systemet med indelta soldater avskaffades 1901. Inspiration till romanfiguren Rasken fick Vilhelm Moberg från sin egen far, som var soldat vid Konga kompani vid Kalmar regemente.

Referenser 

Romaner av Vilhelm Moberg
Skönlitteratur 1927
Historiska romaner
1800-talet i skönlitteratur
Småland i skönlitteratur
Svenska romaner som blivit film
HD-Ready

HD Ready är en märkning på bildvisare (TV-apparat, plattskärm, projektor eller liknande) som säkerställer att bildvisaren kan ta emot och visa HDTV enligt den europeiska standarden.

Några krav som ställs på bildvisare med HD Ready-märkning:

 Formatet på bildytan ska vara 1.78:1 (16:9, så kallad widescreen) med en tolerans på +/- 5%.

 Bildvisaren ska ha en vertikal upplösning på minst 720 linjer/punkter.

 Bildvisaren ska kunna ta emot signaler med upplösningen 1280 × 720 progressiv (progressive) eller 1920 × 1080 sammanflätad (interlaced) i 50 eller 60 Hz.

 Digitala bildingångar, av DVI- eller HDMI-typ, ska stödja kopieringsskyddet HDCP.

HD Ready-logotypen garanterar endast att bildvisaren kan ta emot HDTV-signaler. För att kunna titta på HDTV krävs även en intern eller extern digital TV-mottagare med stöd för HDTV och tillgång till HDTV-kanaler.

TV-teknik