kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Courlevon

Courlevon är en ort i kommunen Murten i kantonen Fribourg i Schweiz. Courlevon var tidigare en egen kommun, men den 1 januari 2016 inkorporerades kommunen i Murten.

Referenser 

Orter i Fribourg (kanton)
Tidigare kommuner i Fribourg
Courtepin

Courtepin är en ort och kommun i distriktet Lac i kantonen Fribourg, Schweiz. Kommunen hade  invånare (). Den 1 januari 2003 inkorporerades kommunen Courtaman in i Courtepin och den 1 januari 2017 inkorporerades kommunerna Barberêche, Villarepos och Wallenried.

Referenser

Externa länkar 

Kommuner i Fribourg
Orter i Fribourg (kanton)
Cressier, Fribourg

Cressier är en ort och kommun i distriktet Lac i kantonen Fribourg, Schweiz. Kommunen hade  invånare ().

Referenser

Externa länkar 

Kommuner i Fribourg
Orter i Fribourg (kanton)
Fräschels

Fräschels (franska: Frasses) är en ort och kommun i distriktet Lac i kantonen Fribourg, Schweiz. Kommunen hade  invånare ().

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Kommuner i Fribourg
Orter i Fribourg (kanton)
Galmiz

Galmiz () är en ort i kommunen Murten i kantonen Fribourg, Schweiz. Orten var före den 1 januari 2022 en egen kommun, men inkorporerades då tillsammans med Clavaleyres och Gempenach in i kommunen Murten.

Referenser

Externa länkar 

Orter i Fribourg (kanton)
Tidigare kommuner i Fribourg
Gempenach

Gempenach () är en ort i kommunen Murten i kantonen Fribourg, Schweiz. Orten var före den 1 januari 2022 en egen kommun, men inkorporerades då tillsammans med Clavaleyres och Galmiz in i kommunen Murten.

Referenser

Externa länkar 

Orter i Fribourg (kanton)
Tidigare kommuner i Fribourg
Greng

Greng är en ort och kommun vid Murtensjön i distriktet Lac i kantonen Fribourg, Schweiz. Kommunen hade  invånare ().

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Kommuner i Fribourg
Orter i Fribourg (kanton)
Gurmels

Gurmels () är en ort och kommun i distriktet Lac i kantonen Fribourg i Schweiz. Kommunen har  invånare ().

Den 1 januari 2000 inkorporerades kommunen Kleingurmels in i Gurmels. Ytterligare en kommunreform ägde rum den 1 januari 2003 då kommunerna Guschelmuth, Liebistorf och Wallenbuch slogs samman med kommunen Gurmels. Den 1 januari 2005 inkorporerades kommunen Cordast.

Den del av kommunen som tidigare utgjorde kommunen Wallenbuch utgör en exklav i kantonen Bern.

Referenser

Externa länkar 

Kommuner i Fribourg
Orter i Fribourg (kanton)
Jeuss

Jeuss är en ort i kommunen Murten i Fribourg, Schweiz. Jeuss ligger ungefär 550 meter över havet cirka 4,5 km sydöst om kommunens huvudort Murten. Byn sträcker sig längs vägen i dalgången av floden Biberen. Norr om Jeuss ligger skogsområdet Galm som inte tillhör någon kommun. Jeuss var tidigare en egen kommun, men den 1 januari 2016 inkorporerades kommunen i Murten.

Kommunens yta delade sig 1997 i 8 % samhälle, 10 % skog och dylikt samt 82 % jordbruksmark.

Invånarna talar till 90,9 % tyska, till 4,1 % franska och till 1,8 % portugisiska, resten är andra språk.

En busslinje från Murten till Gurmels har en hållplats i Jeuss. Närmaste motorvägsanslutning ligger 6 km utanför kommunens centrum.

Källor 

Orter i Fribourg (kanton)
Tidigare kommuner i Fribourg
Kerzers

Kerzers () är en ort och kommun i distriktet Lac i kantonen Fribourg i Schweiz. Kommunen hade  invånare ().

Referenser

Externa länkar 

Kommuner i Fribourg
Orter i Fribourg (kanton)
Kleinbösingen

Kleinbösingen (franska: Petit-Bassens) är en ort och kommun i distriktet Lac i kantonen Fribourg, Schweiz. Kommunen hade  invånare ().

Referenser

Externa länkar 

Kommuner i Fribourg
Orter i Fribourg (kanton)
Lurtigen

Lurtigen är en ort i kommunen Murten i kantonen Fribourg, Schweiz. Lurtigen var tidigare en egen kommun, men den 1 januari 2016 inkorporerades kommunen i Murten.

Referenser

Orter i Fribourg (kanton)
Tidigare kommuner i Fribourg
Meyriez

Meyriez () är en ort och kommun i distriktet Lac i kantonen Fribourg i Schweiz. Kommunen hade  invånare ().

Meyriez ligger vid Murtensjön och är sammanvuxet med orten Murten. Av historiska skäl är det officiella namnet det franska namnet, Meyriez. Detta trots att andelen tyskspråkiga är 86 %.

Referenser

Externa länkar 

Kommuner i Fribourg
Orter i Fribourg (kanton)
Misery-Courtion

Misery-Courtion är en kommun i distriktet Lac i kantonen Fribourg, Schweiz. Kommunen skapades den 1 januari 1997 genom sammanslagningen av kommunerna Misery, Courtion, Cormérod och Cournillens. Misery-Courtion hade  invånare ().

Referenser

Externa länkar 

Kommuner i Fribourg
Muntelier

Muntelier () är en ort och kommun i distriktet Lac i kantonen Fribourg i Schweiz. Kommunen hade  invånare ().

Referenser

Externa länkar 

Kommuner i Fribourg
Orter i Fribourg (kanton)
Murten

Murten () är en ort och kommun vid Murtensjön i kantonen Fribourg i Schweiz. Murten är huvudort i distriktet Lac. Kommunen har  invånare ().

Den 1 januari 2013 inkorporerades kommunen Büchslen in i Murten och den 1 januari 2016 inkorporerades kommunerna Courlevon, Jeuss, Lurtigen och Salvenach. Den 1 januari 2022 utökades Murten ytterligare, då kommunerna Galmiz och Gempenach samt Clavaleyres från kantonen Bern uppgick i kommunen.

Den 22 juni 1476 ägde slaget vid Murten rum här. Staden är främst känd för sin ringmur och sitt slott från 1200-talet.

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Kommuner i Fribourg
Orter i Fribourg (kanton)
Ried bei Kerzers

Ried bei Kerzers (även: Ried, franska: Essert) är en ort och kommun i distriktet Lac i kantonen Fribourg, Schweiz. Kommunen hade  invånare (). Den 1 januari 2006 inkorporerades kommunen Agriswil in i Ried bei Kerzers.

Referenser

Externa länkar 

Kommuner i Fribourg
Orter i Fribourg (kanton)
Salvenach

Salvenach är en ort i kommunen Murten i kantonen Fribourg i Schweiz. Salvenach var tidigare en egen kommun, men den 1 januari 2016 inkorporerades kommunen i Murten.

Referenser 

Orter i Fribourg (kanton)
Tidigare kommuner i Fribourg
Ulmiz

Ulmiz () är en ort och kommun i distriktet Lac i kantonen Fribourg i Schweiz. Kommunen har  invånare ().

Referenser

Externa länkar 

Kommuner i Fribourg
Orter i Fribourg (kanton)
Villarepos

Villarepos är en ort i kommunen Courtepin i kantonen Fribourg, Schweiz. Villarepos var tidigare en egen kommun, men den 1 januari 2017 inkorporerades den i Courtepin.

Referenser

Orter i Fribourg (kanton)
Tidigare kommuner i Fribourg
Bas-Vully

Bas-Vully var en kommun i distriktet Lac, kantonen Fribourg, Schweiz. Den bestod av byarna Sugiez, Nant och Praz. Den 1 januari 2016 gick den samman med kommunen Haut-Vully och bildade kommunen Mont-Vully.

Källor 

Tidigare kommuner i Fribourg
Haut-Vully

Haut-Vully var en kommun i distriktet Lac i Fribourg, Schweiz. Den bestod av byarna Lugnorre et Sur-le-Mont, Joressens, Mur och Môtier. Den 1 januari 2016 gick den samman med kommunen Bas-Vully och bildade kommunen Mont-Vully.

Referenser

Noter 

Tidigare kommuner i Fribourg
Wallenried

Wallenried, på franska även Esserts (Lac), är en ort i kommunen Courtepin i kantonen Fribourg, Schweiz. Wallenried var tidigare en egen kommun, men den 1 januari 2017 inkorporerades den i Courtepin.

Referenser

Orter i Fribourg (kanton)
Tidigare kommuner i Fribourg
Riehen

Riehen (schweizertyska: Rieche) är en ort och kommun i kantonen Basel-Stadt i Schweiz. Riehen är en av kantonens tre kommuner, de andra är Basel och Bettingen.

I Riehen finns Fondation Beyeler (ett känt privatägt galleri), ett leksaksmuseum och kyrkan St. Martin.

Historia 
Redan för 50 000 år sedan höll neandertalare till i området. En varaktig och kontinuerlig befolkning förmodar man fanns här omkring 3000 f.Kr. Omkring 500-talet grundade alemannerna en by. De tidigaste källbeläggen är från år 751 och omnämner ”Wahinhofen”, dagens Wenkenhof . Första gången namnet Riehen nämns är 1113.

1270 Riehen hörde till Furstbiskopsdömet Basel. Från 1444 till 1446 plundrades och brandskattades Riehen i följderna efter slaget vid St. Jakob an der Birs, liksom från 1490 till 1493 under Kappeler Fehde.

1522 kom Riehen i Basels stads ägo och 1528 inleddes reformationen. Under trettioåriga kriget ockuperades Riehens gränser. Byn uppsöktes också av många flyktingar.

1833 inträffade Basler Kantonstrennung, som ledde till att kantonen delades. Riehen hamnade i Basel-Stadt, tillsamman med den angränsande, betydligt mindre kommunen Bettingen, men höll valmöjligheterna öppna, för att senare en gång byta till Basel-Landschaft.

Under andra världskriget uppstod en (övergående) utflyttningsvåg till de inre delarna av Schweiz.

1958 införde Riehen som första kommun i Schweiz rösträtt för kvinnor i lokala val.

Demografi 
Kommunen Riehen har  invånare ().

Uppgifterna från 2000 är baserade på en folkräkning.Uppgifterna från 2014 är baserade på fem på varandra följande årliga strukturundersökningar. Resultaten extrapoleras. De bör tolkas med försiktighet i kommuner med mindre än 3 000 invånare.

Bildgalleri

Referenser

Noter

Externa länkar 

Kommuner i Basel-Stadt
Orter i Basel-Stadt
Gränsorter i Europa
Bettingen, Basel-Stadt

Bettingen (schweizertyska: Bettige) är en ort och kommun i kantonen Basel-Stadt i Schweiz. Kommunen har  invånare ().

Kommunen är den enda landskommunen i kantonen Basel-Stadt. Grannkommuner är Riehen i Basel-Stadt och Grenzach-Wyhlen och Inzlingen i det tyska förbundslandet Baden-Württemberg.

Bebyggelse 

Kommunen består av två i grunden olika bosättningar: den ena är den egentliga Dorf Bettingen, en alemannsk storgård (Hofsiedlung), vilket framgår tydligt av den typiska namnändelsen -ingen. På andra sidan finns de beaktansvärda husgrupperna på Chrischonahöhe runtom den tidigare vallfärdskyrkan. Denna bebyggelse går tillbaka på Christian Friedrich Spittlers bildande av pilgrimsmissionen år 1840.

Redan 1356 uppfördes ett gudstjänsthus på St. Chrischona, som ska ha byggts på den plats där enligt legenden stoftet efter Heiliga Chrischona ligger. 1925 utvidgades hussamlingen med diakonisshus och ett vårdhem; söder därom finns Chrischonakliniken som Basels borgerskap lätt bygga mellan 1963 och 1965.

Bettingens mest markanta punkt är Swisscoms tv-mast på St. Chrischona som togs i bruk 1984. Den är med 250 meter den högsta fritt stående byggnadsverket i Schweiz och står på kantonens högsta punkt.

Referenser

Noter

Externa länkar 

Kommuner i Basel-Stadt
Gränsorter i Europa
Orter i Basel-Stadt
Schweinfurt

Schweinfurt är en kretsfri industristad i norra delen av Bayern i Tyskland. Staden ligger vid floden Main, omkring 30 kilometer nordost om Würzburg. Folkmängden uppgår till cirka  invånare.

Historia 
Schweinfurt var på 900-talet en borg och säte för markgrevarna av Schweinfurt. Själva staden grundades omkring år 1000, men förstördes före 1254. Den återuppbyggdes och var mellan 1282 och 1803 fri riksstad. Därefter hörde den till Kungariket Bayern med undantag för åren 1810–1814.

Under trettioåriga kriget intogs Schweinfurt den 2 oktober 1631 av Gustav II Adolf, och dess befästning förstärktes av överste Carl Hård af Segerstad, som blivit kommendant i staden. Den 4 mars 1632 inträffade Gustaf Horn med sina trupper i staden. I april 1647 intogs den av Carl Gustaf Wrangel efter en kortare tids belägring.

Näringsliv 
Staden har stor färgindustri samt tillverkning av kullager, lädervaror, motorer, jordbruksmaskiner och symaskiner. Bland företag med tillverkning i Schweinfurt märks FAG Kugelfischer, ZF Sachs (Fichtel & Sachs) och SKF.

Färgen Schweinfurtergrönt har fått sitt namn efter staden.

Kultur och sevärdheter 
Schweinfurt har ett delvis ålderdomligt utseende, med en senromansk Johanneskyrka och ett rådhus från 1500-talet.

Sport 
Fotbollsklubben FC Schweinfurt 05 kommer från Schweinfurt.

Personligheter 

 Familjen Sachs
 Ernst Sachs, tysk industrialist 
 Willy Sachs, tysk industrialist 
 Gunter Sachs, tysk fotograf

Se även 
Bombningen av Schweinfurt och Regensburg

Källor

Externa länkar 

Officiell webbplats

Städer i Bayern
Schweinfurt
FAG

FAG Kugelfischer AG med säte i tyska Schweinfurt är världens äldsta kullagertillverkare
– pionjären inom rullningslagerindustrin.

FAG:s grundare, Friedrich Fischer (1849-1899), uppfann 1883 kulslipprocessen som möjliggjorde serieproduktion av härdade stålkulor med hög noggrannhet. Hans revolutionerande uppfinning var början på den globala rullningslagerindustrin.

Georg Schäfer (1861-1925) övertog företaget 10 år efter Friedrich Fischers död. Genom stort personligt engagemang skapade han ett internationellt erkänt företag.

Varumärket FAG står för ”Fischer Aktien-Gesellschaft“ och registrerades 1905.

FAG har tillverkning av rullningslager i Tyskland, England, Portugal, Italien, Österrike, Ungern, Kanada, USA, Brasilien, Indien, Kina och Sydkorea. FAG rullningslager säljs över hela världen.

Sedan 2003 ingår FAG som ett företag i INA Schaeffler-gruppen och blir tillsammans en av världens största tillverkare av rullningslager.

Externa länkar
Officiell webbplats

 
Tyska företag
Företag bildade 1905
Bog (nautisk term)

Bog eller segelsätt anger båtens färdriktning i förhållande till vindens riktning.

Vid akterlig vind seglar båten på läns och med vinden in snett akterifrån kallas bogen för slör. Halvvind benämns bogen då vinden infaller mot båtens sida och bidevind då vinden kommer snett förifrån. Med vinden stick i stäv ligger båten med fladdrande segel i det så kallade vindögat. 

De flesta ordinära segelbåtar kan inte gå närmare vinden än cirka 30 grader, medan kappseglare som exempelvis R-yachter eller skärgårdskryssare klarar att segla en kurs, som ligger cirka 25 grader från vindriktningen. Att ansätta en kurs så nära den nämnda, att minsta lovning medför sådan vindturbulens i seglen att dragkraften i dessa markant minskas, kallas att segla dikt bidevind. 

Då man har vinden in från styrbord sägs man segla för styrbords halsar och vid vind in från babord för babords halsar.

Bog som del av en farkost avser farkostens främre sida, det vill säga partiet mellan förstäven och den bredaste punkten på skrovet, eller på segelfartyg, akterut till höjd med den främsta masten. Om ett föremål syns snett föröver sägs det befinna sig "på styrbords bog" respektive "babords bog". Ett äldre uttryck är "kranbalksvis om styrbord", eftersom kranbalken för att hissa ankaret satt monterad i bogen.

Källor 
 Sailing Theory and Practice, C.H. Marchaj, Adlard Coles Ltd, 1964.

Segling
Sjötermer
Undervattensrugby

Undervattensrugby, UV-rugby, är ett lagbollspel som utövas under vattenytan i 3,5-5 m djupa bassänger. Spelarna är utrustade med blå respektive vita mössor och baddräkter/badbyxor, mask, snorkel och simfenor (fena). Spelet, som sker under ytan, går ut på att placera en boll i motståndarlagets korg (mål), som är placerat på bassängens botten. Bollen är fylld med en saltvattenlösning, vilket innebär att den sjunker med ungefär en meter per sekund. Varje lag består av en trupp på 15 spelare, varav 12 spelare deltar i en match och av vilka 6 samtidigt finns i vattnet. Byten sker regelbundet. Den effektiva speltiden är 2 x 15 minuter. Sporten är mycket fysisk, med tanke på att det är en form av rugby, men slag, sparkar och stryptag är förbjudna. Det är också förbjudet att attackera en motspelares utrustning eller en spelare som inte har bollen. Undervattensrugby är en tredimensionell sport, och attack från motståndare kan komma från alla håll. Bollen får inte spelas ovanför vattenytan. Domaren kan bland annat utdöma så kallad friboll, utvisning och straff. Undervattensrugby är en av få sporter där damer och herrar spelar på lika villkor.

Sportens historia 
Idén utvecklades av tandläkaren Josef Grimmeisen i Essen i det dåvarande Västtyskland i slutet av 1950-talet. Confédération Mondiale des Activités Subaquatiques, som anordnar den organiserade undervattensrugbyn på internationell nivå, slog 1978 fast de internationella reglerna och 1980 fanns klara instruktioner för domarna.

Grenen kom till Norden i slutet av 1960-talet, då kallad undervattenspolo, där den spred sig via Danmark, och därefter till Sverige där Sveriges sportdykarförbund 1973 tog upp sporten på programmet. Snart nådde spelet även Norge och Finland. 1977 bildade Finlands dykarförbund en undervattensrugby-avdelning.

I dag bedrivs seriespel och breddverksamhet för såväl herrar, damer som juniorer. Sporten har svensk mästerskapsstatus sedan 1974 (herrar) respektive 1999 (damer). 1977 spelades det första finländska mästerskapet.

Undervattensrugby i Sverige 
Sverige är internationellt mycket framstående och representeras återkommande internationellt med dam-, herr- och juniorlandslag. Under världsmästerskapet 2007 som spelades i Bari, Italien tog Sveriges dam- och herrlag båda silver. Under världsmästerskapet 2015 som spelades i Cali, Colombia kom Sverige fyra på både dam- och herrsidan.

De svenska mästerskapen spelas årligen på Herr-, dam- och juniorsidan. 

FCZ provade på undervattensrugby i ett avsnitt av andra säsongen.

Referenser

Noter

Externa länkar
 Svenska Sportdykarförbundet (SSDF)
 UV-Rugby i Sverige
 Tävlingsstatistik damlandslaget, 
 Norra sporten 23 februari 2002 - Kokkolan Merisaukot skördar medaljframgångar
Herrlandslaget respektive juniorlandslagen
Svenska UV-rugbynyheter
SSDF UV-rugby bestämmelser
Bidevind

Att segla bidevind (från lågtyska "bi de wind" eller holländska "bij de wind" betyder att man seglar "nära vinden"). Dikt bidevind innebär att man seglar så nära vinden som det går utan att man tappar mer fart än det är värt. Då man pinar vind går man så högt att vinsten genom kortare sträcka till ett etappmål inte längre kompenserar förlusten av fart (då seglen drar sämre).

Ofta är den optimala kursen vid dikt bidevind, till exempel på kryss, den högsta möjliga (den närmast motvind) som inte leder till att seglen lever (fladdrar), förutsatt att seglen är rätt trimmade.

Hur högt (hur nära vindögat) man kan gå beror på båtens skrovform och typ av rigg. En modern hög och smal rigg tar höjd bättre än de äldre mera långsträckta riggtyperna, som gaffel-, spri och loggertrigg, som i gengäld ofta vinner på undanvindar (vinden akterifrån). Likaså tillåter ett modernt skrov med djup köl att man styr närmare vinden än de äldre, vilka ger större avdrift.

Också hur seglen är trimmade påverkar hur högt man kan gå. Ju plattare seglen är, till exempel genom att de skotats hårt, desto närmare vinden kan man styra, men å andra sidan ger segel med större buk mer kraft och alltså mer fart. Också skotpunktens läge inverkar. Vid svag vind låter man seglen ha stor buk, då vinsten i fart då är större än förlusten genom lägre kurs. Vid mellanvindar kan man använda plattare segel. Vid hård vind kan det också löna sig att inte ta vara på all vind, alltså att släppa en del vind ur seglen genom att gå närmare vinden än vad som annars vore lämpligt, till exempel för att båten inte skall kränga för mycket.

Fartvinden påverkar den skenbara vinden (vinden så som den upplevs ombord och så som den påverkar seglen). Eftersom fartvinden kommer rätt förifrån kommer den skenbara vinden att vrida förut då farten ökar. Om man seglar dikt bidevind enligt kompasskurs (eller mot ett riktmärke) kommer man alltså att börja pina vind då farten ökar, varvid farten åter avtar. Motsvarande gäller då den sanna vindens riktning varierar. Därför undviker man att segla enligt kompass under kryss (istället kan man notera den faktiska kompasskursen). När man seglar enligt vinden (genom att observera seglen eller t.ex. med hjälp av en windex) kommer man istället att hålla en mer eller mindre konstant vinkel till den skenbara vinden och därmed hela tiden segla i optimal riktning, också om det innebär att man ibland styr lägre i förhållande till den sanna vinden och omgivningen. 

I halv vind, på slör och då man länsar med vinden påverkar fartvinden den skenbara vindens riktning (och styrka) på motsvarande sätt, men då seglen inte är trimmade för dikt bidevind kan man justera seglen istället. Vid läns undan vinden påverkas inte den skenbara vindens riktning av fartvinden, endast den skenbara vindens hastighet.

Källor 

Segling
Sjötermer
Kågedalens församling

Kågedalens församling är en församling i Skellefte kontrakt i Luleå stift. Församlingen ligger i Skellefteå kommun i Västerbottens län och ingår från 1 januari 2014 i Skellefteå pastorat.

Administrativ historik 
Församlingen bildades på 1933 genom en utbrytning ur Skellefteå landsförsamling och var till 1 maj 1933 annexförsamling i pastoratet Skellefteå landsförsamling och Kågedalen för att därefter till 2014 utgöra ett eget pastorat. Från 2014 ingår församlingen i Skellefteå pastorat.

Areal
Kågedalens församling omfattade den 1 januari 1976 en areal av 327,7 kvadratkilometer, varav 321,5 kvadratkilometer land.

Befolkningsutveckling

Kyrkor
 Kågedalens kyrka
 Kåge kyrka
 Ersmarks kyrka

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Skellefteå kommun
Indelningar i Skellefteå kommun
Rullningslager

Rullningslager är ett samlingsbegrepp för lager baserade på rullningsprincipen såsom kullager och rullager. Detta står i motsats till glidlager, där de roterande delarna glider mot varandra.

Några av de största tillverkarna är FAG, SKF, INA, NSK, NTN, Timken.  Rullningslager finns i två grundtyper, de som huvudsakligen tar upp kraften radiellt och de som arbetar axiellt. Flera lagertyper kan även ta kombinerade belastningar.

Betydelse 
Kul- och rullagren är en av de stora uppfinningar som lade grunden till den snabba industriella utvecklingen under 1900-talet och ingår idag i snart sagt alla typer av maskiner med roterande axlar där man har krav på höga lagerbelastningar, små friktionsförluster, små inbyggnadsdimensioner och lågt underhåll.

För att illustrera de extrema krav på ytfinhet som gäller vid tillverkning av moderna kullager, med avvikelser under 0,01 µm (1 µm = 0,000001 meter), kan man som jämförelse använda jordklotet. Om jordklotet (med en diameter på cirka 12756 km) motsvarar en kullagerkula med en diameter på 10 mm så motsvarar kravet på ytfinheten 0,01 µm en kulle på jordklotet med en höjd på maximalt cirka 13 m.

Dimensioner, tolerans och precision hos kullager definieras enligt standarder såsom ABEC (USA), ISO (internationellt), DIN (Tyskland) och JIS (Japan).

Material 
Rullningslager kan tillverkas av en mängd olika material, såväl metalliska, keramiska som polymera. De vanligast förekommande lagren tillverkas av "kullagerstål", ett stål som innehåller ca  1 % kol och 1,5 % krom. Stålet härdas i en värmeprocess till en hårdhet 58-65 HRC. SKF Grade 3 är ett handelsnamn för en av de vanligaste legeringarna.

Lager kan tillverkas av keramiska material, vilket ger lägre vikt och högre styvhet, men på grund av dramatiskt högre pris är helt keramiska lager mycket ovanliga. Däremot förekommer ofta hybridlager (kulor av keramiskt material och ringarna av stål) i  högprecisionslager till verktygsmaskiner eller i stora elmotorer.
En ytterligare fördel med hybridlager är att kulorna eller rullarna inte är elektriskt ledande. Det minskar risken för strömgenomgång genom lagret, något som drastiskt minskar livslängden på både smörjmedel och lager.

Lager av polymera material är  resistenta mot korrosion och många aggressiva kemikalier och används därför ofta i exempelvis livsmedelstillverkning. Eftersom polymera material har mycket lägre lastkapacitet än lager av metall används de vanligtvis i mycket lågt belastade inbyggnader.

Referenser

Externa länkar

Maskinteknik
SKF

ru:Подшипник#Подшипники качения
Halabja

Halabja är en stad i Irakiska Kurdistan i norra Irak. Staden är belägen 240 km norr om Bagdad, 11 kilometer från den iranska gränsen. Runt staden ligger ett antal höjder: Suran, Balambu, Shireh-roudi och Shaghan.

Gasattacken 1988 

Under kriget mellan Iran och Irak tog styrkor från den kurdiska befrielserörelsen kontroll över staden. Den 16 mars 1988 bombade Irak Halabja med kemiska vapen, troligtvis nerv- och senapsgas. Anfallet leddes av Ali Hassan al-Majid.

Gasattacken dödade cirka 5 000 personer och skadade mer än 9 000. Den förstörde också miljön och försörjningsmöjligheterna genom att djur och växter dog och marken förgiftades.

Personer från Halabja 
 Abdullah Goran
 Ahmed Mukhtar Jaff

Källor

Externa länkar 

 
Orter i Sulaymaniyya (provins)