kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Söndagsöppet

Söndagsöppet är ett TV-program som sändes i SVT, med premiär 7 oktober 1990. Därefter sändes det i 27 säsonger, fram till 21 december 2003.

Programmet har haft en mängd programledare, däribland Agneta Bolme Börjefors, Jan Bylund, Adde Malmberg, Johan Schildt, Ulf Larsson, Tina Leijonberg, Alice Bah Kuhnke, Johan Torén, Ola Lindholm, Marianne Rundström, Pernilla Wahlgren, Rickard Olsson, Lotta Bromé, Kristin Kaspersen, Lotta Engberg, Babben Larsson.

Bland inslagen kan nämnas "Från Poppe till Pippi", "Berta & Selma", "LuriFax" och "Hur gör djur" och "Tre par i leken".

Historik
Programmet beställdes av Kanal 1:s dåvarande nöjeschef Monica Eek och programmets första producent var Gunilla Nilars. De ville skapa ett "oförargligt" program för hela familjen, med en blandning av moment som i huvudsak utvecklats internt på SVT. De ursprunglig programledarna var TV-veteranen Agneta Bolme Börjefors och ståuppkomikern Adde Malmberg.

Söndagsöppet lades ner i december 2003 och ersattes av det liknande programmet TV-huset året därpå.

Återkommande inslag

Hur gör djur?
Tre kändisar fick se filmklipp med djur i olika situationer och när filmen pausades gällde det att lista ut vad djuret skulle göra härnäst - alltså hur gör djur? Tre svarsalternativ fanns att välja mellan. Svaret redovisades när fortsättningen av klippet spelades upp. Owe Sandström gästade tävlingen varje gång och tog med något levande djur in i studion.

Från Poppe till Pippi 
En nöjeshistorisk frågesport ledd av Ulf Larsson med Arne Nilsson som domare.

Källor

TV-program i SVT
TV-året 1990
TV-året 2003
TV-seriestarter 1990
TV-serieavslutningar 2003
Pratprogram på TV
Söndag
Labiodental konsonant

Labiodentala konsonanter (ytterst av latin labium, ’läpp’ och dens, ’tand’) är en grupp av konsonanta språkljud som uttalas antingen genom att underläppen förs samman med överkäkens tänder, eller motsvarande för överläpp och underkäkens tänder.

I svenskan finns tre labiodentala konsonanter:
 en assimilationsalstrad nasal:  (variant av - och -fonemen före andra labiodentala konsonanter), samt
 två frikativor kopplade till varsitt eget fonem: tonande  och tonlös .

Se även
 Artikulationsställe
 Internationella fonetiska alfabetet

Fonetik
Vänsterdemokraterna (Sverige)

Vänsterdemokraterna var en förening och ett försök att starta ett rikstäckande politiskt parti i Sverige. Partiet bildades 29 januari 2006 och ombildades till förening vid årsmötet 2007. Idag är föreningen vilande.

Partiet bildades, bland annat av avhoppade vänsterpartister och socialdemokrater, i reaktion mot vad grundarna uppfattade som problematiska maktstrukturer inom andra svenska politiska partier. Partiet hade tre talespersoner: Margó Ingvardsson (tidigare Vänsterpartiet), Margareta Persson (tidigare Socialdemokraterna) och Anders Karlsson. Ordförande under 2006 var Claes Krantz och talesperson Svengöran Dahl (född 39). Johan Lönnroth var medlem i föreningen Vänsterdemokraterna och samtidigt medlem i Vänsterpartiet.

Partiet beslöt att ställa upp i riksdagsvalet 2006 men fick dock inte registrera sin föreslagna partibeteckning "vänsterdemokraterna.se" eftersom valnämnden ansåg att den kunde förväxlas med Vänsterpartiet. En oregistrerad partibeteckning är formellt inget hinder för att ställa upp i val, men det har vissa nackdelar, till exempel kan man inte anmäla kandidater och allmänheten kan få uppfattningen att partiet inte ställer upp. Vänsterdemokraterna fick ett mycket svagt stöd i valet, och erhöll endast 84 röster över hela Sverige.

Vänsterdemokraterna Gnesta
Vänsterdemokraterna hade ett lokalt politiskt parti i Gnesta. Partiet bildades 28 mars 2004 genom en utbrytning från vänsterpartiet. Vänsterdemokraterna tillhörde vänsterpartiets så kallade förnyarfalang, organiserad inom ramen för Vägval Vänster. Partiet ställde dock inte upp i kommunvalet 2006.

Se även
 Vägval vänster

Referenser

Lokala politiska partier i Sverige
Politiska partier bildade 2006
Burk

Burk avser en mindre behållare med lock som ofta är cylindrisk. Burkar kan till exempel vara gjorda av metall, glas eller plast, och har i regel lock. Konservburken i metall uppfanns 1810 av britten Peter Durand.

Ordet "burk" är belagt i svenska språket sedan 1385.

Andra betydelser 

 BURK är en bibliografisk databas hos bibliotekstjänst.
 Burk är slang för datorlåda.
 Burk är slang för sidvagn till motorcykel framförallt i tävlingssammanhang. Den som burkar i sidvagnen kallas burkslav även kallad burkträl.
 Burk är slang för en högtalarlåda, nämns bland annat när Erik Haag i Hassangänget busringer till Stadshuset inför nobelfesten.
 Burken är en barnlek som påminner om Påven bannlyser

Referenser 

Förpackningar
Dental konsonant

En dental fon uttalas genom att tungan trycks mot överkäkens framtänder. I praktiken grupperas de icke-frikativa dentala konsonanterna för det mesta med de alveolara och de postalveolara, då dessa låter nästan identiskt.

De svenska dentala konsonanterna räknas normalt till alveolarerna.

Se även 
 Internationella fonetiska alfabetet

Konsonantljud
Alveolar konsonant

En alveolar fon uttalas genom att tungan förs samman med tandköttet, vid framtändernas fäste. I praktiken grupperas de icke-frikativa alveolara konsonanterna för det mesta med de dentala, de alveolopalatala och de postalveolara, då dessa låter nästan identiskt.

I svenskan finns sex alveolara konsonanter:
 två klusiler: tonande , tonlös 
 en nasal: 
 en tremulant: 
 en frikativa: tonlös 
 en lateral approximant:

Se även 
 Internationella fonetiska alfabetet (IPA)

Språkljud
V1

V1, "Takeoff Decision Speed" för flermotoriga medeltunga och tunga flygplan definieras som den hastighet vid vilken ett flygplan vid eventuellt motorbortfall fortfarande skall kunna accelerera till Vr Rotation Speed, och därefter kunna stiga med V2 Takeoff Safety Speed till minst 400 fot över marken.

Vid motorbortfall innan V1 måste starten avbrytas och kvarvarande startbana enligt beräkningarna räcka för att bromsa flygplanet. Hastigheten beräknas efter aktuell startvikt, längd på tillgänglig starbana och ytterluftstemperatur vid varje separat start.

V1 är ytterst sällan relevant för mindre tvåmotoriga flygplan då starten med dessa alltid bör avbrytas om motorbortfall inträffar innan flygplanet lättat.

Flygteknik
Seved Ribbing (1552–1613)

Seved Ribbing, född 6 mars (fastlagssöndagen) 1552, död 29 juni 1613, riksråd och riksskattmästare. Sonson till Knut Pedersson Ribbing.

Han tjänade redan år 1580 vid Johan III:s hov. 1582 var han en av dem som undertecknade rådets och adels försäkran med avseende på stadgan om kunglig och furstlig rättighet, och stod högt i konungens ynnest, vilket framgår bland annat av att han av honom fick flera förläningar i Västergötland, där han även 1588 skötte lagmanstjänst. 1591 utnämndes Ribbing till kungens hovmarskalk. I de följande inbördes striderna verkar Ribbing hållit sig neutral, i den utsträckning detta var möjligt, och fick på grund av detta förtroendet av kung Sigismund att i Västergötland mottaga allmänhetens skriftliga trohetsed. Senare ställde han sig dock på hertigens sida.

Man finner hans namn under ständernas beslut i Söderköpings riksdag 1595, i Arboga 1597 samt i Jönköping 1599, och han lär ha varit en av dem som utsågs till domare över rådsherrarna i Linköping 1600. Dock har han inte skrivit under domen. 1604 blev han medlem av lagkommissionen och representerade i denna det konungska elementet. På sommaren samma år fick han, dock utan att ännu vara medlem av riksrådet, fullmakt att vara "rickzens öffwerste rentemästare", med uppdrag att hålla god "politieordning" och tillse att med "riksens inkomst må desto upriktigere och troligare tillgå". Vid 1605 års riksdag i Stockholm utsågs han till bisittare i domstolen över Hogenskild Bielke, men inte heller denna dom undertecknade han. Mot slutet av året mottog han i förläning åtskilliga gårdar, som förut tillhört den dömde. Vid denna tid inkallades han även i rådet.

Under konungens frånvaro hösten 1605 ska Ribbing ha varit medlem av den då tillförordnade regeringen. 1606 var han en bland den våldsamme ärkebiskopen Abraham Angermannus' domare. 1607 utnämndes han till lagman i Västergötland. Vid Karl IX:s kröning 1607 officierade Ribbing som riksskattmästare, på vilket ämbete han 1612, efter Gustav II Adolfs tronbestigning, fick bekräftelse. Genom Karl IX:s testamente insattes han till medlem av Gustav II Adolfs kortvariga förmyndarregering. Som riksskattmästare i de mest bekymmersamma tider måste han ofta genom förstärkningar ur egen kassa fylla vad som fattades i kronans.

Gift 1585 med Anna Eriksdotter Gyllenstierna af Lundholm, (1562—1605), makarna begravdes i Riddarholmskyrkan.

Barn
Erik (1586–1611), död vid belägringen av Kalmar.
Anna (1587–1622), kammarjungfru hos drottning Kristina den äldre.
Sven (1588–1640), hovråd hos hertig Johan av Östergötland.
Nils (1590–1641), ståthållare på Kalmar slott.
Christina, (1593—1656) gift med hertigens halvbror Karl Karlsson Gyllenhielm.
Elisabet, (1596—1662) hemligt gift 1620—1622 med hertig Karl Filip av Sverige, senare gift med landshövding Knut Lilliehöök. 
Bengt (1599–1620), student i Leiden.

Källor

 Den introducerade svenska adelns ättartavlor utgivna av Gustaf Elgenstierna, VI (Stockholm 1931) sid.306

Riksskattmästare
Svenska riksråd under 1600-talet
Lagmän i Västergötland
Födda 1552
Avlidna 1613
Män
Svenska hovmarskalkar
Personer under äldre vasatiden
Gravsatta i Riddarholmskyrkan
Seved
Vr

{{DISPLAYTITLE:Vr}}

Vr "Rotation Speed", är den i förhand uträknade hastighet då ett flermotorigt flygplan ska rotera (börja vinkla upp flygplanet), genom att piloten drar spaken till sig så att nosen höjs uppåt så att flygplanet vid den något högre hastigheten  Vlof "Lift-Off Speed" verkligen lättar från marken.

Flygteknik
V2 (hastighet)

V2 "Takeoff Safety Speed" är den fart ett flermotorigt flygplan skall hålla under den första fasen av utflygningen efter lättning, sedan landstället fällts in, för att kunna stiga med en viss minsta stiggradient upp till 400 ft med en motor ur funktion, om det fått motorbortfall i starten efter V1.

För ett tvåmotorigt flygplan i kategorin stora passagerarflygplan skall stiggradienten vara minst 2,4% (2,4 m höjdvinst per 100 m längs marken i vindstilla), för ett tremotorigt minst 2,7% och för ett fyrmotorigt minst 3,0%. Kraven på minsta stiggradient för lätta flygplan (commuter aeroplanes) är något lägre (2,0%, 2,3% respektive 2,6%).

Flygteknik
Postalveolar konsonant

En postalveolar fon uttalas genom att tungspetsen ligger nära tandvallen, det vill säga området mellan tandköttet och gommen. I praktiken grupperas de icke-frikativa postalveolara konsonanterna för det mesta med de dentala och de alveolara, då dessa låter nästan identiskt.

I svenskan finns en postalveolar konsonant:
 en frikativ: tonlös [] (uttalsvariant av sje-ljudet).

Se även 
 Internationella fonetiska alfabetet

Fonetik
Alanya

Alanya är en stad i provinsen Antalya i sydvästra Turkiet. Den är belägen på en liten halvö vid foten av Taurusbergen, cirka 140 kilometer sydöst om staden Antalya på Anatoliens sydkust mot Medelhavet. Invånarantalet uppgick till 103 673 i slutet av 2011. Varje sommar besöks staden av mängder av turister, främst skandinaviska,  tyska, ryska, polska, nederländska, slovakiska och tjeckiska turister. Alanya har kommit att bli ett av svenskarnas mest populära semestermål. Närmaste flygplats är Gazipaşa, 42 kilometer från staden. 

Staden har även en större hamn, där kryssningsfartyg angör (t.ex. från och till Cypern, den turkcypriotiska delen) särskilt under sommarmånaderna. Tack vare turismen och expansionen har handeln ökat markant. Infrastrukturen moderniseras och förbättras för varje år, vilket inte minst märks längs strandpromenaderna, där utomhusgym, cykel- och gångvägar anlagts.

Staden grundades som Alaiye ("Alis stad") på 1200-talet av seldjukerna runt en borg uppe på en 250 meter hög klippa vid kusten. Försvarsverket Kizil kule uppfördes 1226. Numera återstår endast borgen på klippan och den moderna staden breder ut sig nedanför denna. År 1933 döptes staden om till Alanya. Sedan 1960-talet har den vuxit rejält, främst tack vare turismen som blomstrat stort sedan 1980-talet. 

I lokalvalen 2014 bestämdes att grannområden till Alanya, bland annat Mahmutlar och Kestel, skulle upptas i storkommunen. I Kestel-området ligger även Dimcay, en av Turkiets - och världens - största droppstensgrottor. 

Alanyas svenska vänort är Borås. 

Ett allt större antal utländska personer har köpt semesterbostad i Alanya- och Antalyaområdet. Väder, mat, kultur och låga priser lockar både västeuropéer, iranier och ryssar.

Klimat
Alanya har ett subtropiskt medelhavsklimat med heta, soliga somrar och svala, nederbördsrika vintrar. Högsta medeltemperaturen under den varmaste månaden augusti är 31°C med omkring 21°C på natten. Årsnederbörden är cirka 1 180 mm; somrarna är dock regnfria.

Normala temperaturer och nederbörd i Alanya:

Den årliga genomsnittliga havstemperaturen är runt 21 °C, med 28 °C som höjdpunkt i augusti, och 16 °C som lågpunkt under vintern.

Världsarvsstatus
Den 24 februari 2000 sattes Alanya upp på Turkiets tentativa världsarvslista.

Referenser

Externa länkar 

Stadens officiella webbplats

Orter i Turkiet
Tentativa världsarv i Turkiet
Balansmetoden

Balansmetoden är den dominerande metoden för ekvationslösning i dagens svenska skolor. Det går ut på att man kan lösa en ekvation med hjälp av upprätthålla balansen mellan vänster- och högerled.

Metoden bygger på två huvudprinciper: Den ena är att skriva både vänsterled och högerled så enkla som möjligt. Den andra principen är att kontinuerligt skriva om ekvationen genom att behandla vänsterled och högerled på samma sätt, så att de till slut enbart innehåller den okända variabeln i endera ledet, och ett sifferuttryck i det andra.

Tillåtna operationer är bland annat att addera eller subtrahera godtyckliga tal eller uttryck, samt multiplicera och dividera båda leden med godtyckliga tal och uttryck, som inte är 0.

Inledande exempel 

Vi söker lösningen på ekvationen.

5(12 - x) + 8x = 7(4 + x)

Vi börjar med utveckla uttrycken i båda leden, dvs ta bort parenteserna:

60 - 5x + 8x = 28 + 7x

Därefter förenklas vänsterledet (högerledet är redan förenklat så långt det går):

60 + 3x  = 28 + 7x

Vi tar bort 28 från det högra ledet för att få 7x fritt:

60 - 28 + 3x = 28 - 28 + 7x

Nu är det inte mycket kvar och vi jämnar ut igen genom att ta bort 3x på båda sidor

32 + 3x -3x  = 7x - 3x

Ger "32 = 4x" och vi delar med 4 på båda sidor för att få fram x.

32/4 = 4x/4

8 = x

Lösningen på ekvationen är alltså att x = 8 .

Transformationer

Förutom att använda de fyra räknesätten är också andra typer av transformationer möjliga. Med transformation menas här att applicera en funktion. Om funktionen är injektiva funktioner (som arctangens, potenser till udda heltal, rötter ur udda heltal, exponentiering) kan användas helt utan restriktioner. Andra transformationer leder fram till antingen multipla lösningar (kvadratroten ur, arcsin) eller riskerar falska rötter (kvadrering). Falska rötter kan också uppstå om man försöker transformera utanför funktionens definitionsmängd.

Grundläggande algebra
Ekvationer
Nominativ

Nominativ är det kasus som anger subjektet i en sats. I svensk grammatik benämns ofta substantivens grundform, vilken också används för fler syntaktiska funktioner – inklusive objekt, som nominativ. Om ett av kasusen i ett språk med flera sådana är omarkerat (får ingen ändelse eller motsvarande), brukar det ofta vara nominativ. I vissa språk är det ackusativ.

Nominativ i svenskan
I nutida svenska har vi inte längre olika kasus, men länge hade vi en mycket mer invecklad grammatik än vad vi har nu. Och ännu i dag har vissa ord slutstavelsen -er, som ursprungligen var en maskulin nominativändelse, men som nu ingår i rotmorfemet. Det förekommer i adjektiv som "nyter" och "yster" och i substantiv som "dummer", "toker" och "slarver". Annars hittar man lättast gamla nominativformer i äldre texter och sånger. I visan "Goder afton, goder afton" finns en redan i titeln, och i "Staffansvisan" finns raden "Ingen dager synes än". Och relativt nyligen använde Alice Tegnér gärna nominativformer i sina visor, som i "Dansa, min docka, medan du är unger, när du blir gammal, blir du så tunger", och i "Sockerbagaren" finns raderna "Och är du snäller, så kan du få, men är du stygger, så får du gå". I filmen Ronja Rövardotter säger också en av rumpnissarna: "Nu blev det kväller". Dessutom finns det ordpar, där både den gamla nominativformen (som har ändelsen -e) och den gamla ackusativformen (som har ändelsen -a) lever vidare i språket, fast ofta med något olika betydelser: ande/anda, bräde/bräda, flotte/flotta, grädde/grädda, mosse/mossa, timme/timma, ände/ända.

Nominativändelser i olika språk
(ej komplett för alla listade språk)
Färöiska substantiv: -ur, -a, -i, -Ø (singularis), -ar, -ir, -ur, -Ø (pluralis)
Äldre fornsvenska substantiv: -er, -r, -Ø, -i, -a (singularis), -ar, -ir, -er, -Ø, -ur, -un (pluralis)
Isländska substantiv: -(u)r, -Ø, -i, -a (singularis) -ir, -ar, -ur, -r, -u, -Ø (pluralis)
Fornnordiska: -r
Västgötska: -er
Latin: -a, -us, -um, -s (singularis); -ae, -i, -a, -es, -us (pluralis)
Litauiska: -as, -is, -ys, -a, -ė, -i, -us, -ius, -uo (singularis); -ai, -iai, -os -ės, -ios, -ys, -ūs (pluralis)
Ryska: -й, -ь, -ы, -и, -а́, -я́, -o, -e -я, -a, -eна́, -epи
Urgermanska (rekonstruerat): -az -iz -uz -ōn (singularis) -ōs -ijiz -auz -ōz (pluralis)
Urindoeuropeiska (rekonstruerat): -s -Ø -m? -os? -om? (singularis) -h1e -ih1? -oh1u? (dualis) -es -(e)h2 -ōs? -Ø? (pluralis)

Källor 

Kasus
Sticker hårt

Sticker hårt utkom den 22 oktober 1998 och var den finsk-svenske artisten Markoolios första studioalbum. Låten "Vi drar till fjällen"  utkom den 1 mars 1999 även på singel.

Låtlista
Intro - 2:36
Markoolio é mé - 3:48
Vi drar till fjällen - 3:46
Raggningstips 1 - 0:31
Drömmen om Finland - 3:32
Åka pendeltåg - 2:49
Raggningstips 2 - 3:11
Sommar och sol - 3:04
Party på ett skitigt hotell - 3:04
Bira låten - 3:52
Raggningstips 3 - 0:37
Allan Ballan - 3:32
Rashan ringde - 3:19
Raggningstips 4 - 0:39
Den 24:de december - 7:27

Listplaceringar

Referenser

Externa länkar

Album av Markoolio
Debutalbum 1998
Musikalbum 1998
Svenska debutalbum
Svenskspråkiga musikalbum
Hälsovännen

Hälsovännen (före 1896 Helsovännen), en av Wilhelm Wretlind 1886 grundlagd och fram till 1905 av honom utgiven, populär halvmånadsskrift för "allmän och enskild helsovård". 

Åren 1890–1902 samt 1904 och 1905 åtföljdes tidskriften av en illustrerad månadsbilaga, som innehöll bland annat "Mannens slägtlif" (1890), "Kvinnans slägtlif" (1891), "Våra barns fostran och vård" (1892; av Seved Ribbing) och "Läkarebok för alla" (1893–1902), varjämte från samma förlag utgavs en småskriftserie, "Hälsovännens flygskrifter". År 1905 övertogs redaktionen av Henrik Berg. Upplaga 3 000 exemplar (1910). 

Tidskriften upphörde 1947, men utkom åter 1955–61. Den hade varierande undertitlar; bland annat angavs den 1915–35 förespråka makrobiotik och 1915–17 "fysikalisk-dietetisk sjukdomsbehandling".

Bibliografi

Tidskriften har digitaliserats genom projektet Digitalisering av det svenska trycket och årgångarna 1886-1906 är fritt tillgängliga online.
Kungl. Biblioteket: Svenska dagstidningar: Helsovännen.

Referenser

Alternativmedicin
Svenska tidskrifter
Ugglan
Nedlagda svenska tidskrifter
Fagertärn

Fagertärn är en sjö i Tiveden i närheten av Tivedens nationalpark  i Askersunds kommun  i Närke och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Fagertärn ligger i  Natura 2000-område och skyddas av fågeldirektivet. Sjön avvattnas av vattendraget Rösjöbäcken.

Sjön är moderplats för den röda näckrosen och har därför gjorts till naturreservat. Blommornas röda färg har uppstått genom mutation. Den botanikkunnige Bernhard Agaton Kjellmark fick se de röda näckrosorna vid ett besök 1856 och gjorde dem kända inom vetenskapliga kretsar. 1905 fridlystes samtliga näckrosor i Fagertärn.

Naturreservatet som bildades 1983 omfattar 35 hektar, varav 12 hektar är land. Ett häfte, Den röda näckrosen i Fagertärn: "Europas vackraste vilda växt" utgavs till 150-årsminnet av upptäckten av de röda näckrosorna i sjön.

Delavrinningsområde 
Fagertärn ingår i delavrinningsområde (651597-143552) som SMHI kallar för Utloppet av Fagertärn. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 5, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 5 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (81 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Askersunds kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
Fagertärn - Länsstyrelsen Örebro län

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Närke
Insjöar i Askersunds kommun
Sevärdheter i Örebro län
Makrobiotik

Makrobiotik (grekiska makros, stor, omfattande och bios, liv) är en livsstil som lägger stor vikt vid kostens betydelse för en god hälsa på alla plan, dvs det fysiska, mentala, känslomässiga och andliga. Den grundades på 1920-talet i Japan av George Oshawa som ansåg sig med hjälp av en enkel, traditionell kost enligt gammal asiatisk filosofi lyckades bota sig själv från TBC. En av hans lärjungar, Michio Kushi spred sedan denna lära till västerlandet. Dietens eventuella hälsobringade effekt erkänns inte av etablerade medicinska organisationer.

Enligt makrobiotiken beror sjukdomar på att man är ur balans, antingen för mycket yin eller för mycket yang. För att undvika eller komma ifrån tillstånd av obalans ska man äta kost som är "balanserad" i fråga om yin och yang. Man undviker också extremer som till exempel rött kött (extrem yang) och socker (extrem yin). Basfödan är hela korn av olika sädesslag, lokala grönsaker efter säsong, bönor/bönprodukter och sjögräs.

Kosten sätts samman och bereds beroende på bland annat årstid, klimat, arbete och hälsotillstånd.

Idén är dock inte ny. Redan Hippokrates från Kos (c:a 460-370 f.Kr.) beskrev i sina skrifter Corpus Hippocraticum vad mat, motion och miljö hade för inverkan på hälsan.

Se även
Are Waerland

Referenser
Hippokrates: Om läkekonsten, Nya Doxa, 
Amerikansk hemsida med mer information

Noter

Kosthållning
Alternativmedicin
Corpus Hippocraticum

Corpus Hippocraticum är en skriftsamling med de cirka 70 skrifter, som av hävd tillskrivs den grekiske läkaren Hippokrates.

I texterna beskrivs diagnos och prognos, klimatlära och dietik, kirurgi och epidemiologi, barn- och kvinnosjukdomar och anatomi. I texterna finns även den Hippokratiska eden. Texterna speglar den ödmjuka attityd Hippokrates hade till patienter och kunskap.

Medicinsk historia
Medicinsk litteratur
Minibar

Minibar är ett litet kylskåp som brukar finnas i hotellrum. Minibaren fylls på varje dag, och hotellet tar betalt för det som fattas.

Hotell
Vitvaror
Medborgarvittne

Medborgarvittne enligt svensk lag är en person, som är närvarande som vittne vid polisens arbete.

Kommunfullmäktige i en kommun får utse trovärdiga personer att som medborgarvittnen följa polisens arbete inom det polisdistrikt till vilket kommunen hör. Har medborgarvittnen utsetts ska polisen i enlighet med vad kommunen har bestämt bereda dem tillfälle att närvara när polisverksamhet utövas med vissa undantag dock enligt 5 §.  

Medborgarvittne har tystnadsplikt.

Noter

Juridiska termer
Volkswagen Country Buggy

Volkswagen Country Buggy ,Typnummer 197, är en bil tillverkad och designad i Australien. Tillverkningen pågick under åren 1968-1970.
Totalt producerades 1956 bilar och 400 CKD-kit för export till Filippinerna, där den färdiga modellen hette "Sakbayan" 

Bilen var byggd på bottenplattan till VW typ 1, men med Typ II:s bärarmar fram och bak, och med nerväxlingshus bak för att öka markfrigången. Bilen levererades med en motor på 1300 cm³ . Som alternativt val fanns en motor på 1200 cm³ .

Externa länkar

Country Buggy
Bakhjulsdrivna fordon