kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Litteraturåret 1890



Händelser
okänt datum – Selma Lagerlöf vinner en följetongstävling i veckotidningen Idun med en novell ur Gösta Berlings saga.

Priser och utmärkelser
Kungliga priset – Henrik Schück
Letterstedtska priset för översättningar – Alfred Nathorst för hans bearbetning av Melchior Neumayers Jordens historia

Nya böcker

A – G
La Bête humaine (Dödssynder/Människans lägre jag/Männskodjuret) av Émile Zola
César Cascabel av Jules Verne
De fyras tecken av Arthur Conan Doyle
Den gyllene grenen av James George Frazer
Dikter av Viktor Rydberg
Dorian Grays porträtt av Oscar Wilde
Ensam av Juhani Aho

H – N
Hedda Gabler, drama av Henrik Ibsen
Hjärtats längtan av Guy de Maupassant
I havsbandet av August Strindberg
Kreutzersonaten av Lev Tolstoj 
Le cadet av Jean Richepin

O – U
Onde Magter av Jonas Lie
Pepitas bröllop av Verner von Heidenstam och Oscar Levertin
Sébastien Roch av Octave Mirbeau
Svält av Knut Hamsun
Thaïs av Anatole France
Thérèse av Alexandre Dumas d.y.
Truandailles av Jean Richepin
Under tallar och pinier av Alfhild Agrell
Ur lifvet V av Anne Charlotte Leffler

V – Ö
Vid skymningsbrasan av Louisa May Alcott
Ödemarkernas barn av Bret Harte

Födda
3 januari – Ulla Bjerne, svensk författare.
9 januari – Kurt Tucholsky, tysk journalist och författare.
5 februari – Angela Rohr, österrikisk och sovjetisk läkare och författare.
10 februari – Boris Pasternak, rysk författare, nobelpristagare 1958.
12 mars – Evert Taube, svensk författare, konstnär, trubadur och kompositör.
21 maj – Kerstin Hed, svensk författare.
 23 maj – Martin Nilsson (död 1963), svensk skämttecknare, kompositör, novellförfattare
18 juni – Gideon Wahlberg, svensk författare, teaterledare, skådespelare och kompositör.
8 juli – Walter Hasenclever, tysk dramatiker och poet.
10 augusti – Gerda Boëthius, svensk författare i konstvetenskapliga ämnen.
13 augusti – Paul Lundh, svensk författare.
20 augusti – H.P. Lovecraft, amerikansk författare.
15 september – Agatha Christie, brittisk författare.
2 november – Moa Martinson, svensk författare.
4 november – Klabund, pseudonym för den tyske författaren Alfred Henschke.
8 november – Ester Lindin, svensk folkskollärare och författare.
29 november – Maurice Genevoix, fransk författare.

Avlidna
25 maj – Frans Hodell, 49, svensk författare, skådespelare och journalist.
18 augusti – Peter August Gödecke, 50, svensk författare och översättare.

Externa länkar
Litteraturåret 1889



Priser och utmärkelser 
Kungliga priset – Gustaf Björlin

Nya böcker

A – G
Det yttersta vapnet av Jules Verne
Dikter av Jonas Lie
Endymion av Verner von Heidenstam
En yankee vid kung Arthurs hov av Mark Twain

H – N
I vind och motvind av Amanda Kerfstedt
Nemesis av Alfred Nobel

O – U
Renässans av Verner von Heidenstam
Resan till världens ända av Hallvard Bergh
Stark som döden av Guy de Maupassant
Undersökningar i germansk mythologi (2:a delen) av Viktor Rydberg
Ur lifvet III:II av Anne Charlotte Leffler

V – Ö
Vår! av Alfhild Agrell

Födda
15 januari – Walter Serner död 1942, österrikisk författare och dadaist.
7 april – Gabriela Mistral (död 1957), chilensk författare, nobelpristagare 1945.
8 april – Albert Viksten (död 1969), svensk författare.
5 juli – Jean Cocteau (död 1963), fransk dramatiker, poet, konstnär och filmskapare. 
17 juli – Erle Stanley Gardner (död 1970), amerikansk författare.
13 augusti – Bertil Malmberg (död 1958), svensk författare, översättare och ledamot av Svenska Akademien.
13 september – Pierre Reverdy (död 1960), fransk poet, essäist, romanförfattare och novellist.
14 november – Harald Victorin (död 1960), svensk författare, översättare och filmregissör.

Avlidna
15 juni – Mihai Eminescu, 49, rumänsk senromantisk poet.
25 oktober – Émile Augier, 69, fransk dramatiker och författare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Askers kommun, Norge

Askers kommun (no. Asker kommune) ligger i Viken fylke i södra Norge. Kommunen är en förortskommun till Oslo, väster om huvudstaden, till vilken en stor del av befolkningen pendlar. Kommunen ligger inom Oslo stift. Asker gränsar till Bærums och Liers kommuner. Tätortsbebyggelsen i kommunen ingår i tätorten Oslo.

Asker är en knutpunkt för tåg genom att Spikkestadlinjen grenar av från Drammenbanen på Askers station. Flytoget till flygplatsen Gardermoen stannar på stationen tre gånger i timman. Askers station är Norges femte största sett till antal resande.

Historia 

1996 överfördes ett område med 70 invånare till Røykens kommun i dåvarande Buskerud.

Den 8 juni 2017 beslöt Stortinget att Asker skulle slås samman med kommunerna Røyken och Hurum vilket skedde den 1 januari 2020.

Introduktion till Asker

Delområden 
Asker var tidigare indelat i 16 delområden och 98 grunnkretser. Folkmängden i delområdena 1 januari 2005:
 Billingstad: 2 349
 Borgen: 4 841
 Drengsrud: 4 061
 Fusdal: 4 054
 Nesøya: 3 414
 Nesbru: 3 612
 Hvalstad: 2 002
 Skaugum: 2 047
 Sem (Asker): 982
 Syverstad: 1 872
 Sentrum: 2 363
 Vettre: 5 357
 Blakstad: 3 224
 Vollen: 3 167
 Heggedal: 4 716
 Solberg: 2 698
Det tillkommer områden i före detta Røyken och Hurums kommuner.

Tätbebyggelsen i kommunen ingår i tätorten Oslo

Tusenårsplats 
År 1998, utvaldes det sköna området Semsvannet med omnejd, vilket även inkluderar Skaugumsåsen, till att vara Askers  "Tusenårsplats".

Översikt 
 I området vid Semsvannet, har den norska kronprinsfamiljen sitt residens på gården Skaugum
 Var den första orten där IKEA år 1963 byggde ett varuhus utanför Sverige
 Ska vara den ort där många av Margit Sandemos böcker i serien Sagan om Isfolket utspelas
 Den officiella språkformen är bokmål
 Askers ordförande är sedan år 2007 Lene Conradi från partiet Høyre

Kända personligheter från Asker - "Askerbøringer" 
 Simen Agdestein: schackspelare och tidigare fotbollsspelare
 Erik Bye: konstnär
 Pål Arne Fagernes: tidigare spjutkastare och boxare
 Tor Fretheim: författare
 Arne Garborg: författare
 Hulda Garborg
 Erik Gjems-Onstad: advokat och norsk motståndsman under andra världskriget. Han var bland annat löjtnant i Kompani Linge.
 Ragnhild Gylver: författare
 Hallvard Hanevold: skidskytt med bland annat OS-guld från Nagano
 Morten Harket: Sångare
 Stine Lise Hattestad: tidigare freestyleåkare
 Tom Hilde: backhoppare
 Vigdis Hjorth: författare
 Kronprins Håkon Magnus av Norge: tronföljare
 Karsten Kaspersen: skräddarmästare och konfektionschef, visdiktare och idrottare
 Helge Lund: koncernchef i Statoil
 Torbjørn Mork
 Arild Nyquist: konstnär
 Alf Prøysen: visdiktare, vissångare och författare. Tillbringade ungdomsåren i området Semsvannet, vid Skaugumsåsen och Sem gård.
 Espen Rud: musiker
 Otto Valstad: målare
 Tilla Valstad: författare
 Jan Wanggaard: konstnär och tidigare vindsurfare
 Torbjørn Yggeseth: tidigare backhoppare och ledare av hoppkommittén i FIS

Vänorter

Referenser 

Kommuner i Viken fylke
Kommuner med områden ingående i tätorten Oslo
Viking Line

Viking Line Abp är en åländsk rederikoncern med trafik på Östersjön. Viking Lines huvudkontor finns i Mariehamn. Det svenska kontoret finns i Danvik Center, som ligger i Danviken i Nacka. I Stockholm går färjorna från Stadsgårdshamnen, i Helsingfors från Skatudden och i Tallinn från Reisisadam.

2006–2007 transporterade Viking Line cirka 5,7 miljoner passagerare och 91 300 fraktenheter. Samma verksamhetsår uppgick omsättningen till 436 miljoner euro och antalet anställda till cirka 2 900. Marknadsandelarna på linjen Åbo–Stockholm var 52,1 procent, Helsingfors–Stockholm 46,6 procent och Helsingfors–Tallinn 19,1 procent.

Historik 
Viking Lines historia började 1959 då Rederi Ab Vikinglinjen, ett dotterbolag till det åländska Rederi Ab Sally, började trafikera Sverige–Finland (Gräddö – Mariehamn – Galtby, Korpo) med bilfärjan S/S Viking, ett ångfartyg som tidigare gick under namnet S/S Dinard och hade köpts i Storbritannien. Samtidigt hade det gotländska rederiet Rederi AB Slite börjat trafikera Sverige–Åland. Ett par år senare tillkom ännu en konkurrent, Rederi Ab Ålandsfärjan, som bildats av en utbrytargrupp från Rederi Ab Vikinglinjen. De tre rederierna insåg att konkurrensen skulle bli förödande för alla parter och 1966 bildade de det gemensamma marknadsföringsbolaget Viking Line. I samband med detta bytte Rederi Ab Vikinglinjen namn till Rederi Ab Solstad medan fartygen för alla tre rederierna målades röda.

Rederi Ab Ålandsfärjan bytte namn till SF Line 1970 och Rederi Ab Solstad slogs ihop med moderbolaget Rederi Ab Sally 1977. Efter att Rederi Ab Sally blivit uppköpt av ägarbolagen till Silja Line 1987 uteslöts det rederiet ur Viking Line. 1993 gick Rederi AB Slite i konkurs på grund av likviditetskris i samband med deras nybygge , vilket lämnade SF Line som ensamägare av Viking Line. SF Line bytte 1995 namn till Viking Line och är sedan samma år noterat på börsen i Helsingfors. Det fullständiga bolagsnamnet är Viking Line Abp.

Rutter

Fartyg på rutter

Nuvarande flotta

Tidigare fartyg 
Fartyg ägda av de samverkande rederierna Rederi AB Vikinglinjken, Rederi AB Solstad, Ålandsfärjan AB, SF Line AB, Viking Line AB/Viking Line Abp, Rederi AB Slite och de fartyg från Rederi AB Sally som seglat för Viking Line. Fartyg som fortfarande är i trafik är markerade med grönt.

Beställt men aldrig levererat

Chartrade fartyg 

 M/S Visby  1965, 1967–1970
 M/S Stena Baltica  1967
 M/S Travemünde  1968
   1971
   1972
   1977
   1978, 1979
   1978
   1979
   1982
   1982
   1983
   1983, 1984
   1984, 1985
   1985
   1986, 1987, 1988, 1990
 M/S Roslagen  1989
   1994
  1995, 1996
   1996

Nuvarande flotta

Tidigare fartyg (urval)

Källor 

Fakta om fartyg.

Noter

Externa länkar 

Viking Lines webbplats

Viking Line
Rederier bildade 1959
Åländska företag
Åländska rederier
Företag listade på Helsingforsbörsen
Peter Celsing

Peter Elof Herman Torsten Folke von Celsing, född 29 januari 1920 i Oscars församling i Stockholm, död 16 mars 1974 i Lovö församling i Stockholms län, var en svensk arkitekt och professor i arkitektur vid Kungliga Tekniska högskolan (KTH).

Liv och verk 

Peter Celsing studerade vid Kungliga Tekniska högskolan i Stockholm 1944 och Kungliga konsthögskolan i Stockholm 1946, och var under en tid anställd hos Ivar Tengbom och Paul Hedqvist. Viktiga impulser gav honom två års arbete och resor till Mellanöstern och Medelhavsvärlden. 1948–1952 var han chef vid AB Stockholms Spårvägars arkitektkontor, där han ritade flera av förortsstationerna i Stockholms tunnelbana, till exempel Gubbängen, Åkeshov, Hökarängen och Blackeberg.

Han utnämndes till professor i arkitektur vid KTH 1960 och hade då pedagogisk erfarenhet därifrån sedan flera år under 1950-talet.

Celsing har blivit känd för sina kyrkobyggnader samt byggnader i Stockholms city. Mest kända är Kulturhuset vid Sergels torg från 1966 (invigt 1974) och intilliggande Riksbankshuset vid Brunkebergstorg, invigt 1970. Peter Celsing avled den 16 mars 1974 i sviterna av en hjärntumör.

Familj 
Peter Celsing var son till bankdirektören Folke von Celsing och Margareta Norström samt bror till ambassadrådet Lars von Celsing. Celsing var från 1948 gift med Birgitta Dyrssen (1922–2004), dotter till ryttmästaren Thorsten Dyrssen och Gunhild Lipton. Deras son är arkitekten och professorn Johan Celsing.

Byggnadsverk i urval 

 Härlanda kyrka, Göteborg
 Svenska Victoriaförsamlingen i Berlin
 S:t Tomas kyrka, Vällingby
 Bolidens kyrka, Boliden
 Shell bensinstation vid Strandvägen, Stockholm
 Blackebergs tunnelbanestation
 Nacksta kyrka, Sundsvall
 Kulturhuset, Stockholm
 Riksbankshuset, Stockholm
 Villa Klockberga, privatbostad på Lovön, utanför Stockholm
 Villa Friis, privatbostad på Lovön, utanför Stockholm.
 Filmhuset på Gärdet, Stockholm
 Olaus Petri kyrka, Stockholm
Stiftelsen Gratia Dei och Den himmelska glädjens kapell i Kristianstad.
 Almtunakyrkan i Uppsala
 Stockholms Nations nya hus i Uppsala
 Om- och tillbyggnad av universitetsbiblioteket Carolina Rediviva, Uppsala
 Ekonomikum (tidigare Humanistcentrum eller Humanistiskt-samhällsvetenskapligt centrum, HSC), Uppsala
 Ombyggnad av Operakällaren, Stockholm (tillsammans med Nils Tesch), inklusive den nya "bakfickan" med inredning av Celsing.

Bilder, arbeten i urval

Litteratur och källor
 
 Lars Ridderstedt, Adversus populum: Peter Celsings och Sigurd Lewerentz sakralarkitektur 1945–1975 1998.
 Svensk arkitektur, ritningar 1640–1970, Byggförlaget, Stockholm 1986

Noter

Externa länkar 

 Peter Celsing på archINFORM

Födda 1920
Avlidna 1974
Peter
 
Svenska arkitekter under 1900-talet
Modernistiska arkitekter
Svenska professorer i arkitektur
Personer verksamma vid Kungliga Tekniska högskolan
Män
Alumner från Arkitekturskolan KTH
Arkitekter från Stockholm
Ledamöter av Konstakademien
Piscina

Piscina, uttömningskanal i kyrkorum för vätska från heligt kärl, till exempel dopvatten från en dopfunt eller rengöringsvatten från nattvardskärl. Vätskan rinner ned i kyrkans grund för att komma i vigd jord.

Ordet 'piscina' kommer från latinets ord för "fiskdamm". Under romartid var det ett kar för bad i termer och trädgårdar och blev under den tidiga kristna kyrkan benämningen på dopvattenkärlet, senare på just uttömningskanalen.

Källor 

Kyrklig interiör
Aurskog-Hølands kommun

Aurskog-Hølands kommun () är en kommun i Viken fylke i sydöstra Norge.

Den gränsar till kommunerna Nes i norr, Eidskog och Eda (Sverige) i öster, Marker och Indre Østfold i söder och Lillestrøm i väster. 
Aurskog-Høland är den enda norska kommun som gränsar mot två grannfylken och en annan stat.

Administrativ historik
Både Aurskog och Høland var självständiga administrativa enheter från 1837. Aurskog delades 1 juli 1919 då Blakers kommun skildes ut som egen kommun. Aurskogs kommun hade 3 102 invånare efter delningen.

Hølands kommun delades den 1 januari 1905 då Setskogs kommun skildes ut som egen kommun. Hølands kommun hade 4 928 invånare efter delningen. 1 juli 1924 delades kommunen igen då Søndre och Nordre Høland skapades som självständiga kommuner. Søndre Hølands kommun hade 2 106 invånare, Nordre Hølands kommun 3 188.

Den 1 januari 1966 bilades Aurskog-Hølands kommun genom att Aurskogs, Nordre Hølands, Søndre Hølands och Setskogs kommuner slogs samman till Aurskog-Hølands kommun.

Invånarantalet i delkommunerna var vid sammanslagningen:
 Aurskogs kommun: 3 129
 Nordre Hølands kommun: 4 261
 Setskogs kommun: 811
 Søndre Hølands kommun: 2 173

Den 1 januari 2020 bilades dagens kommun genom att Rømskogs kommun i dåvarande Østfold fylke slogs ihop med Aurskog-Hølands kommun.

Geografi 
Stora delar av kommunen är täckt med skog men det finns också odlingsbara områden. Floderna Haldenvassdraget och Hølandselva rinner genom kommunen. Bjørkelangen är en av kommunens insjöar. Oslo ligger ungefär en timmes resa västerut.

Tätorter 
 Aursmoen
 Bjørkelangen (centralort)
 Hemnes
 Løken
 Momoen
Setskog

Ekonomi 
De viktigaste näringsgrenarna i kommunen är jordbruk, skogsbruk och lokal industri inom plast. Utvinning av torv är betydande i kommunen tack vare stora lättillgängliga myrar. Småbåtsmärket Pioner produceras i kommunen.

Kommunvapen 
Blasonering: I blått en opprett sølv tømmersaks.(I blått fält en timmersax av silver.)

Kommunvapnet godkändes ursprungligen som kommunvapen för dåvarande Rømskogs kommun genom kunglig resolution den 22 juli 1983. Efter att Rømskogs kommun gått upp i Aurskog-Hølands kommun den 1 januari 2020 valdes detta vapen som kommunvapen för den nya storkommunen. Rømskog var den mest utpräglade skogskommunen i Østfold fylke och motivet med en timmersax valdes som ett passande uttryck för det. Den blå färgen skulle indikera att kommunen har många insjöar och vattendrag. Detsamma gäller även för nuvarande Aurskog-Hølands kommun som även den är en utpräglad skogskommun med många sjöar och vattendrag.

Det gamla kommunvapnet som kommunen använde innan 2020 är från 1983 och föreställer en kräfta, något det också finns gott om i kommunen.

Vänorter/kommuner 
  Frederikssunds kommun
  Kumla kommun
  Sibbo

Referenser

Externa länkar 
 Kultur i Aurskog Høland från Kulturnett.no

Kommuner i Viken fylke
Kaufhaus des Westens

Kaufhaus des Westens, eller mer känt som KaDeWe, är ett varuhus i Berlin.

Kadewe är ett av världens största varuhus. Kadewe har en lång historia som berlinarnas varuhus och har blivit en stor turistattraktion. Kadewe är beläget vid Tauentzienstrasse och Wittenbergplatz i området Neuer Westen.

KaDeWe
Kadewe är med sina 60 000 kvadratmeter Europas näst största varuhus efter Harrods i London. Dagligen besöker mellan 40 000 och 50 000 kunder Kadewe och i julhandeln är det inte ovanligt med upp emot 100 000 besökare.

Kadewes sortiment består av omkring 400 000 artiklar varav 34 000 går att finna i gourmetavdelningen där varuhuset saluför omkring 1 200 sorters korv, 1 300 ostsorter, 3 400 vinflaskor, 400 whisky-, 100 kaffe- och 350 tesorter.

Historia 
Köpmannen Adolf Jandorf grundade 1905 ett varuhus som arkitekten Johann Emil Schaudt gestaltade och som den 27 mars 1907 öppnade som Kaufhaus des Westens (Kadewe, delen av Berlin där varuhuset ligger kallades Neuer Westen) med fem våningar och 24 000 kvadratmeter försäljningsyta. Snabbt avancerade varuhuset genom sin modernitet och exklusiva utbud till ett av Berlins mest populära inköpsadresser. Tauentzienstraße gick från att vara en ren bogata till en inköpsboulevard. 

Från 1927 tillhörde varuhuset varuhuskoncernen Hermann Tietz. 1929-1930 följde en om- och tillbyggnadsfas genom arkitektern Schaudt och H. Ströming. På grund av den så kallade ariseringen tvingades man sälja varuhuset och Hermann Tietz blev från 1934 Hertie. Varumärket med namngivarens begynnelsebokstäver fortsatte att användas. Under andra världskriget havererade ett allierat flygplan in i takvåningen 1943 och varuhuset blev till stora delar utbränt.

Efter krigsslutet hade man redan 1950 byggt upp de två första våningarna. 1967–1977 följde nya om- och tillbyggnader och varuhuset förfogade över 44 000 kvadratmeter. Direkt efter Berlinmurens fall upplevde inköpsmeckat 10 november 1989 dess största pådrag i historien.

1994 blev varuhuset en del av Karstadt som tog över Hertie och verksamheten kom att ingå i KarstadtQuelle AG. 2015 köptes KaDeWe av Central Group/La Rinascente.

Bilder

Referenser

Externa länkar
KaDeWe:s webbplats (tyska)
KaDeWe:s webbplats (engelska)

Schöneberg
Byggnader och anläggningar i Berlin
Varuhus i Tyskland
Litteraturåret 1886



Händelser
9 september – Bernkonventionen för skydd av litterära och konstnärliga verk undertecknas i Bern, den första multilaterala konventionen för upphovsrätt.

Priser och utmärkelser
Kungliga priset – Knut Fredrik Söderwall
Letterstedtska priset för översättningar – Albert Ulrik Bååth för översättningarna från isländskan i samlingen Från vikingatiden
Svenska Akademiens stora pris – Zacharias Topelius och Carl Johan Schlyter

Nya böcker

A – G
Borgmästaren i Casterbridge av Thomas Hardy
Braves gens (fr.) av Jean Richepin
Le Calvaire (fr.) av Octave Mirbeau
Dr. Jekyll och Mr. Hyde av Robert Louis Stevenson
Ensam av Alfhild Agrell

H – N
Pêcheur d'Islande av Pierre Loti (svensk översättning  Islandsfiskare 1887)
Ivan Iljitjs död av Lev Tolstoj
Jenseits von Gut und Böse av Friedrich Nietzsche
Judas av Tor Hedberg
Kidnappad av Robert Louis Stevenson (originaltitel Kidnapped, svensk översättning David Balfours sällsamma äventyr 1917)
Kommandørens Døtre av Jonas Lie
Konstnärslif av Émile Zola
La mer (fr.) av Jean Richepin
Le pavé (fr.) av Jean Richepin
Monsieur Scapin (fr.) av Jean Richepin
Mörkrets makt av Lev Tolstoj

O – U
På hjemvejen av Alexander Kielland
Rosmersholm (drama) av Henrik Ibsen
Sne av Alexander Kielland
Svenska bilder av Carl Snoilsky (i billighetsutgåva – dikterna hade tidigare utkommit i en rad olika sammanställningar de första 1870)
Syndafloden (Sienkiewicz) (del två av tre) av Henryk Sienkiewicz
The Bostonians av Henry James
The Perfumed Garden av Sir Richard Francis Burton.
Tjänstekvinnans son av August Strindberg
Tre par av Alexander Kielland
Undersökningar i germanisk mythologi (1:a delen, mytologi) av Viktor Rydberg
Ur lifvet IV av Anne Charlotte Leffler

V – Ö
Valmannens bok av Gustaf Alfred Aldén

Födda
18 maj – Ture Nerman (död 1969), svensk journalist, politiker och författare (poet). 
3 juli – Francis Carco (död 1958), fransk författare
12 juli – Raoul Hausmann (död 1971), österrikisk konstnär, fotograf, och författare.
20 juli – Frank Heller (pseudonym för Gunnar Serner) (död 1947), svensk författare.
28 juli – Beatrix Potter (död 1943), brittisk barnboksförfattare och illustratör.
10 september – Hilda Doolittle (död 1961), nordamerikansk poet.
1 december – Rex Stout (död 1975), nordamerikansk deckarförfattare.
5 december – Christian Günther (död 1966), svensk författare, diplomat och utrikesminister.

Avlidna
15 mars – Emily Dickinson, 55, amerikansk poet.
26 december – Nils Herman Quiding, 78, svensk jurist, journalist, författare och politisk tänkare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Litteraturåret 1885



Händelser under året 
 Romanförfattaren Joris-Karl Huysmans myntar uttrycket "svart humor" i en intervju publicerad i det franska veckobladet Les Hommes d'aujourd'hui.

Priser och utmärkelser 
Kungliga priset – Oscar Montelius
Letterstedtska priset för översättningar – Fredrik Adam Smitt för översättningen av Alfred Brehms Foglarnes lif

Nya böcker

A – G 
Bel-Ami av Guy de Maupassant
Den stora gruvstrejken av Émile Zola
Erik Grane av Gustaf af Geijerstam
Från Napoli av Axel Munthe

H – N 
Historien om en häst av Lev Tolstoj
Hur man gör godt av Anne Charlotte Leffler
Hvad ingen ser av Alfhild Agrell
Kärlek och andra berättelser av Amanda Kerfstedt
Litterära silhouetter av Ola Hansson 
Notturno av Ola Hansson 
Mathias Sandorf av Jules Verne

O – Ö 
Otte Fortællinger av Jonas Lie
Utopier i verkligheten av August Strindberg
Pengar av Victoria Benedictsson (som Ernst Ahlgren)

Födda 
9 januari – Bengt Berg (död 1967), svensk ornitolog, författare och fotograf.
7 februari – Sinclair Lewis (död 1951), amerikansk författare, nobelpristagare 1930.
26 april – Carl Einstein (död 1940), tysk konsthistoriker, författare och anarko-syndikalist.
2 juli – Björn Hodell (död 1957), svensk teaterchef, manusförfattare och författare.
5 augusti – Filip Wahlström (död 1972), svensk konstnär och författare.
15 augusti – Edna Ferber, amerikansk journalist, romanförfattare och dramatiker.
11 september – D.H. Lawrence (död 1930), brittisk författare.
11 oktober – François Mauriac (död 1970), fransk författare, nobelpristagare 1952.
30 oktober – Ezra Pound (död 1972), amerikansk poet.
9 november – Velimir Chlebnikov (död 1922), rysk futuristpoet.
27 november – Liviu Rebreanu (död 1944), rumänsk romanförfattare och dramatiker.
6 december – Birger Sjöberg (död 1929), svensk författare och journalist.

Avlidn a
30 april – Jens Peter Jacobsen (född 1847), dansk författare.
22 maj – Victor Hugo (född 1802), fransk författare.
8 oktober – Carl Georg Starbäck (född 1828), svensk historiker och romanförfattare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar