kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Värsta språket

Värsta språket var ett svenskt TV-program som handlade om det svenska språket och sändes i SVT mellan oktober 2002 och april 2003. Programmet producerades av Karin af Klintberg och Johan Ripås med Fredrik Lindström som programledare. Programmet behandlade språkfrågor. Mycket av det som togs upp i programmen finns även att läsa om i Lindströms två böcker Världens dåligaste språk och Jordens smartaste ord.

Ett återkommande inslag i programmet var ”Språkpolisen”, där Fredrik Lindström intervjuade en så kallad språkpolis, alltså en person som gillar att rätta andra personer. Det slutade ofta med att Lindström tyckte att han rättade språkpoliserna. Ett annat, enligt Kristina Lugn kultförklarat, inslag var ”Språkbågen”, där Lindströms medarbetare åkte runt i landet och pratade med folk med olika dialekter.

Programmet fick 2004 en norsk variant kallad Typisk norsk på NRK, och 2006 en uppföljare, Svenska dialektmysterier.

Se även 
 Grammatik
 Slangord
 Sociolekt

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 Två säsonger av Värsta språket finns på Öppet arkiv
 

Kulturprogram i Sveriges Television
Svenska TV-program
Paul Kee

Paul Guan Beng Kee, född 15 september 1957, är utövare av karate och mångfaldig svensk mästare i tävlingsgrenen kata - 15 individuella SM-titlar och 14 lag-SM-titlar, där han i många år var helt överlägsen. Kee föddes i Malaysia, och började träna karate där som trettonåring. Han tävlade i många år för föreningen GAK Enighet i Malmö.

Kee är elev till mästaren i taiji, Earl Montique, och Kee utbildar i taiji i Malmö och Oxie.

Svenska kampsportare
Karate
Män
Födda 1957
Levande personer
Svenska idrottare under 1900-talet
1598

1598 (MDXCVIII) var ett normalår som började en torsdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 21 januari – Änkedrottning Gunilla Johansdotter (Bielke af Åkerö) begravs i Uppsala domkyrka.

April 
 13 april – Henrik IV av Frankrike utfärdar Ediktet i Nantes.

Juli 
 30 juli – Sigismund återvänder till Sverige vid Kalmar.

Augusti 
 1 augusti – Sigismund erövrar Kalmar. Genom sändebud lyckas han också vinna stöd av Stockholms borgerskap.

September 
 8 september – Sigismund besegrar hertig Karl (IX) i slaget vid Stegeborg.
 10 september – Stillestånd mellan Sigismund och hertig Karl sluts i Mem.
 25 september – Sigismunds trupper besegras av hertig Karls anhängare i slaget vid Stångebro, varefter ett stillestånd sluts. Detta får till följd att Sigismund förlorar den svenska kronan och hertig Karl övertar ledningen av Sverige.

Oktober 
 Oktober – En överenskommelse mellan de båda parterna sluts i Linköping. Sigismund skall skicka hem sin armé, men själv stanna i Sverige, så att hans rådsherrar kan dömas. Sigismund tar emellertid inga risker utan återvänder till Polen.

Okänt datum 
 Sverige drabbas återigen av missväxt.

Födda 
 9 april – Johann Crüger, tysk tonsättare och kantor.
 11 april – Mary Bankes, engelsk krigshjältinna. 
 17 april – Giovanni Battista Riccioli, italiensk astronom.
 23 maj – Claude Mellan, fransk gravör och målare.
 6 juli – Kirsten Munk, dansk och norsk regentgemål 1615–1629, gift morganatiskt med Kristian IV.
 31 juli – Alessandro Algardi, italiensk barockskulptör.
 7 augusti – Georg Stiernhielm, svensk skald, kallad "den svenska skaldekonstens fader".
 27 oktober – Laurentius Stigzelius, teolog, svensk ärkebiskop 1670–1676.
 7 november – Francisco de Zurbarán, spansk konstnär.
 7 december – Giovanni Lorenzo Bernini, italiensk skulptör, arkitekt och målare.
 datum okänt – Elizabeth Bourchier, engelsk lordprotektorgemål 1653–1658 (gift med Oliver Cromwell)
 datum okänt – Baldassare Longhena, italiensk barockarkitekt.

Avlidna 
 1 februari – Scipione Pulzone, italiensk målare.
 10 februari – Anna av Österrike, drottning av Polen och Sverige sedan 1592, gift med Sigismund.
 3 maj – Anna Guarini, italiensk musiker. 
 13 september – Filip II, engelsk prinsgemål 1554–1558 (gift med Maria I), kung av Spanien sedan 1556 och av Portugal sedan 1580
 16 december – Yi Sun-shin, koreansk amiral.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1672

1672 (MDCLXXII) var ett skottår som började en fredag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

April 
4 april – Den svenska förmyndarregeringen sluter förbund med Frankrike. Mot subsidier skall Sverige ingripa i Tyskland med 16 000 man vid ett franskt anfall mot Nederländerna.
April – Frankrike förklarar Nederländerna krig.

December 
18 december
England förstör den nederländska kolonin på Tobago.
Karl XI blir myndig och därmed regerande kung av Sverige. Högadeln försöker avkräva honom en kungaförsäkran, som kraftigt inskränker hans makt, men övriga riksdagen förespråkar att 1654 års kungaförsäkran skall gälla. Karl XI får alltså i princip samma maktbefogenheter som sin far (Karl X Gustav). Regeringen lyckas dock inte förmå de ofrälse stånden att ställa upp på en upprustning av försvaret.
18–20 december – Karl XI:s myndighet och trontillträde firas i Stockholm med fyrverkerisprakande festligheter. En så kallad karusell, en blandning av riddarspel och maskerad med ryttarlekar i romersk tappning, arrangeras på Hötorget.

Okänt datum 
Tjugo svenskar avrättas för häxeri och minst ett tiotal avlider i sviterna av tortyr under året.
Ett svenskt handelsskepp seglar för första gången in i Medelhavet då Jakob Mommas kofferdist (handelsfartyg) Finlands Vapen ankrar i Marseille.
Strömstad får stadsprivilegium.
Olof Verelius ger ut Hervarar saga.
Sten Nilsson Bielke blir ny svensk riksskattmästare.

Födda 
19 mars – Johan Moraeus, svensk bergsläkare.
9 juni – Peter den store, rysk tsar 1682–1725.
Ann Baynard, engelsk naturfilosof.

Avlidna 
28 januari – Pierre Séguier, 83, fransk politiker.
18 mars – Agneta Horn, 42, svensk memoarförfattare.
22 april – Georg Stiernhielm, 73, svensk skald, kallad "den svenska skaldekonstens fader".
12 augusti – Philippe de Champaigne, 70, fransk målare.
16 december – Johan Kasimir, 63, kung av Polen 1648–1668.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Kikärt

Kikärt (Cicer arietinum), kallas även för garbanzoböna eller garbanzoärt, liknar gul ärta, men har en skrynklig yta. Kikärtor härstammar från sydvästra Asien men importeras i dag huvudsakligen till Sverige från Turkiet. De är rika på proteiner, mineraler och kostfiber och har en nötliknande smak. De mosar sig inte vid kokning utan ska kokas väl. Kikärtor används i grytor, sallader, soppor, pastejer, hummus och falafel.

Till skillnad från andra ärtväxter bidrar kikärt inte till att liva upp jorden, utan uttömmer den i stället så att andra växter, även ogräs, får svårt att växa. Denna allelopatiska effekt observerades av Theofrastos redan 300 f.Kr.

Tillagning 
Torkade kikärter blötlägges i rikligt med vatten ca 8–12 timmar. Blötläggningsvattnet hälls sedan bort och kikärterna kokas i nytt vatten i ca en timme. Ett annat sätt är att koka upp kikärterna, låta stå i 3 timmar och sedan koka dem klart.

Kikärter säljs även konserverade och färdigkokta.

1 dl torkade kikärter = 80 g ger ca 3 dl kokta.

Näringsinnehåll per 100 g

Galleri

Referenser

Externa länkar 

 Recept för kikärtor
 Baljväxtakademin

Grönsaker
Ärtväxter
Ki Växtindex
Kata

Kata (|型| eller |形| Lexikalt: "modell, mönster, stil, tradition, formel" respektive "form, mönster, design") är ett japanskt ord med innebörd av norm och fastställda regler för utförande främst inom traditionella japanska konster, men som i vidare mening kan tillämpas om det otal mer eller mindre outtalade konventioner som styr och rutar in japanskt samhällsliv. Begreppet kata innefattar detaljerade koreografiska rörelsemönster som praktiseras antingen enskilt eller i par. Kata används alltså i många sammanhang, inom teaterformer som kabuki och inom teceremoniskolor chadō och blomsterarrangemang, ikebana i kadō. Begereppet kata är dock troligen mest allmänt bekant för dess del i japanska kampsporter, budō.

Japansk teater 
De fyra traditionella formerna av skådespel i Japan är nō, kyōgen, kabuki och bunraku. Inom detta område, geinō, handlar kata om noggrant fastställda regler att uppträda på scenen, som anknyter till begreppet riaru. Här är kata som konvention av ett helt annat slag än i väst. Kata som konvention har vuxit sig särskilt starkt i kabuki och utvecklats till en konstart i sig, av kabukiforskaren James A. Brandon sammanfattat i tre grupper:
 Kata som omfattar fem allmänna och övergripande element i föreställningens utförande: danmari, aragoto, wagoto, maruhon och shosagoto.
 Kata som är sex olika tekniker inom spelstilen: mie, roppō, tachimawari, dekomi / hikkomi, övriga rörelsekata och röstanvändning. Ytterligare tre kata med betydelse för spelet: ljudeffekter, kostymer / smink och iscensättning.
 Kata som är skådespelares individuella tolkning av de fastställda katorna utifrån sin egen speciella förmåga att utföra viss pose eller rörelse, företrädesvis som onna-gata. Detta har lett till direkt kontakt med publiken, där kännare gör sig hörda med uppskattande tillrop.

Kampsport 
	

Kata är också ett träningssätt med effektiva bestämda rörelsemönster inom budō, där perfektion i utförande eftersträvas. Rörelserna visualiserar svar på attacker från tänkta motståndare i tävling, nödvärn eller som filosofisk syssla.

Noter och referenser

Se även 
 Taijiquan, kinesisk skuggboxning

Budo
Teatergenrer
Japanska ord och uttryck
WP:Projekt Japan
Anna Maria Ehrenstrahl

Anna Maria Ehrenstrahl, född 4 september 1666 i Stockholm, död 22 oktober 1729 i Stockholm, var en svensk målare. Hon var dotter till David Klöcker Ehrenstrahl och Maria Momma. Hon målade liksom han allegorier och porträtt.

Biografi 
Anna Maria Ehrenstrahl undervisades av sin far, och arbetade tidigt som assistent i hans verkstad, genom att måla detaljer i hans tavlor. Han anförtrodde henne också ateljéuppdrag. Det har uppgetts att han undervisade henne främst för att kunna måla färdigt detaljer i hans verk, och att han därför inte gav henne en komplett och slutförd undervisning i måleri. Hennes målarstil påminner likväl mycket om hans.

Anna Maria Ehrenstrahl gifte sig 1688 med Johan Wattrang (1652–1724) av adelsätten Wattrang, vice president i Svea hovrätt. Hon fortsatte att vara verksam som konstnär under hela sitt liv, och accepterade också stundtals beställningar mot betalning. Hon tycks ha varit respekterad som konstnär under sin samtid. 

En stor del av hennes bevarade verk är kopior av hennes fars tavlor, bland dem ett av porträtt av Karl XI. Kopiering var under hennes samtid en respekterad och populär konstform. Men hon utförde också originalverk. Bland hennes verk fanns en allergori föreställande de fyra årstiderna från 1687, ett grupporträtt, Amor och Psyche, ett porträtt av prins Ulrik (barnporträtt, 1685), av Ulrika Eleonora av Danmark och  Amalia Königsmarck samt åtskilliga porträtt av djur i gouache. År 1690 fick hon betalt för porträtt föreställande de avlidna prinsarna.  

Bland hennes mer kända verk är den samling på sex porträtt av hovrättens tidigare presidenter som hon 1717 skänkte hovrätten. Dessa är signerade med hennes eget namn. Vid detta tillfälle skrev Sofia Elisabet Brenner en hyllningsdikt tillägnad henne, där hon firade dem båda som pionjärer som den första kvinnliga författaren respektive konstnären i Sverige: 

"Om jag af medfödd drift för ro skull stundom rimar,
Er böjelse syns klar af edert måleri.
Fast konsten oss ibland har kostat några timar,
man kan på bättre vis ej oförgäten bli. 
Lät afund grina till, lät döden skäktan spänna, 
för ingendera skräms er pensel, ell’ min penna."

Ehrenstrahl finns representerad vid bland annat Nationalmuseum i Stockholm. Hon var representerad vid Föreningen Svenska Konstnärinnors utställning i Stockholm 1911 med ett av sina  porträtt.

Bildgalleri

Verk i urval 
Altartavlan i Bladåkers kyrka i Uppland (1698)
Karl XI som Apollon
Prins Ulrik

Källor
 

 Österberg, Carin et al., Svenska kvinnor: föregångare, nyskapare. Lund: Signum 1990. () 
 
 En mamsell i akademien. Ulrica Fredrica Pasch och 1700-talets konstvärld. av Anna Lena Lindberg, Stockholm: Signum, 2010.

Noter

Vidare läsning

Externa länkar
 

Kvinnor
Representerade vid Nationalmuseum
Födda 1666
Avlidna 1729
Svensk obetitlad adel
Svenska målare under 1600-talet
Svenska målare under 1700-talet
Konstnärer från Stockholm
Www.matapa.nu

www.matapa.nu är en cd-skiva av Fredrik Lindström. Skivan innehåller utdrag ur olika liveframträdanden i ståuppkomik som han gjorde på Mosebacke i Stockholm våren 1999.

Låtlista
 Åh, en kändis!
 Välgörenhet och narkomaner
 Livet i tv-branschen
 Knasalmanackan
 Min svåra barndom
 Det perfekta förhållandet
 Språkforskaren
 Enmansutredaren
 Jag, en poet
 Spritfest
 Ute i världen
 Manlig beredskap
 Sexuella avvikare

Humor
Lista över svenska Nobelpristagare

Detta är en lista på svenskar som har tilldelats Nobelpriset samt Sveriges riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till Alfred Nobels minne (nedan benämnt som ekonomipriset). Den första svensken att tilldelas ett Nobelpris var Svante Arrhenius, som fick Nobelpriset i kemi 1903. Den senaste svensken att tilldelas ett pris är Anne L'Huillier som 2023 fick Nobelpriset i fysik. Totalt listas här 34 pristagare, 30 av dem är födda i Sverige. Den tyska judinnan Nelly Sachs fick svenskt medborgarskap efter att 1940 ha flytt kriget i Tyskland. Hans von Euler-Chelpin föddes i Tyskland men bodde och var verksam i Sverige vid tiden då priset delades ut. Ragnar Granit föddes i Riihimäki, Finland men bodde i Sverige och arbetade på Karolinska institutet när han fick motta priset. Anne L'Huillier är född i Frankrike men bosatt och verksam i Sverige sedan 1990-talet.

De 34 pristagarna fördelar sig mellan de olika prisen på följande sätt: 2 ekonomipris, 5 fredspris, 5 fysikpris, 9 pris i fysiologi eller medicin, 5 kemipris och 8 litteraturpris.

Av de svenska pristagarna är fyra kvinnor och resterande män. Författarinnan Selma Lagerlöf prisades för sin litterära gärning 1909, detta som första kvinna att någonsin motta detta pris. Ovan nämnda Nelly Sachs tilldelades även hon Nobelpriset i litteratur år 1966. 1982 tilldelades Alva Myrdal fredspriset för sitt arbete med militär nedrustning. Anne L'Huillier tilldelades Nobelpriset i fysik 2023.

Nobelkommittén beslutade 1974 att Nobelpriset inte ska kunna delas ut postumt. Innan beslutet fattades hade dock två pristagare hunnit få priset efter sin död, varav båda var svenskar: Erik Axel Karlfeldt som fick litteraturpriset 1931 och Dag Hammarskjöld som fick fredspriset 1961.

Ekonomi

Totalt: 2 pristagare

Fred

Totalt: 5 pristagare

Fysik

Totalt: 5 pristagare

Fysiologi eller medicin

Totalt: 9 pristagare

Kemi

Totalt: 5 pristagare

Litteratur

Totalt: 8 pristagare

Referenser

Externa länkar
Officiell webbplats för Nobelpriset

 
Svenska
Nobelpristagare
Radioprogram

Ett radioprogram kan innehålla olika slags ljud, ibland tillsammans med tystnad, som under en viss tid sänds med elektromagnetisk strålning över radio. Det finns olika radioprogram, till exempel musikradio och pratradio.

Ursprungligen stod ordet för samtliga utsändningar under ett dygn, men har på senare tid ersatt ordet programpunkt - en kontamination beroende av att ordets pluralform är densamma som dess singularis.

Listor över radioprogram
Samtliga radioprogram
Finska radioprogram
Svenska radioprogram
Sveriges Radio
Lista över program i P1
Lista över program i P2
Lista över program i P3
Lista över program i P4

Svenska radioprogram i urval
20 frågor
Blå tummen
Byteskomik
Bättre sänt än aldrig
Efter Tre
Godmorgon, världen!
Lilla Fridolf
Mammas Nya Kille
Mosebacke Monarki
Morgonpasset
P4 Extra
Platt-etyder
På Håret
Radioapparaten
Riksronden
Rockbox
Sittinitti
Skillingspelet
Skivor till kaffet
Speldosan
Upp till tretton
Yesterday

 Radioprogram
Sommar

Sommar är en av de fyra årstiderna och infaller mellan våren och hösten. Under sommaren är dagarna längre än nätterna, men dagarna blir allt kortare efter sommarsolståndet. När det är sommar på norra halvklotet, är det vinter på södra halvklotet och tvärtom. När det är sommar definieras enligt ett antal olika perspektiv, bland annat kalendariskt, astronomiskt och meteorologiskt.

Olika definitioner 
Sommaren definieras utifrån ett antal olika synsätt:

Kalendarisk sommar 
Enligt det kalendariska perspektivet är sommar inom tempererat klimat en årstid som definieras som månaderna juni, juli och augusti på norra halvklotet och december, januari och februari på södra halvklotet.

Astronomisk sommar 
Ur ett astronomiskt perspektiv inleds sommaren med sommarsolståndet omkring den 21 juni på norra halvklotet och omkring 21 december på södra halvklotet för att sedan avslutas då dag och natt är lika långa, på höstdagjämningen. Norra halvklotets sommar infaller samtidigt med det södra halvklotets vinter, och vice versa.

Meteorologisk sommar

Sverige 
I Sverige definierar SMHI sommaren som den tid när dygnsmedeltemperaturen har varit över 10 °C i minst fem dygn i sträck. Om det därefter förekommer en kallare period räknas det fortfarande som sommar. Den meteorologiska sommaren anländer normalt till Malmö den 8 maj, Stockholm den 13 maj, Östersund den 29 maj och Kiruna den 18 juni. Särskilt på högfjället kan temperaturerna vara så låga att den meteorologiska sommaren uteblir. Om villkoren för meteorologisk sommar uppnås efter att den meteorologiska hösten anlänt räknas det ändå som höst ur meteorologiskt perspektiv. På hösten talas det ibland om indiansommar och brittsommar, men det är inte meteorologisk sommar utan sommarliknande väder med andra definitioner.

Övergång mellan årstider 
Övergången mellan vår och sommar kallas försommar och inträffar på norra halvklotet i maj-juni. Sensommar inträffar på norra halvklotet i augusti-september, och på södra i februari-mars, och är övergången mellan sommar och höst. Begreppet högsommar (alternativt "högsommarvärme") definieras i Sverige av att högsta temperaturen på dygnet når +25 °C eller högre, och gällande värmebölja skall detta upprepas minst fem dagar i sträck.

Sommaraktiviteter 
I många länder förknippas sommar med ledighet från jobb och skola i form av semester respektive sommarlov. Antal betalda semesterdagar varierar dock mellan länder. Man kan även ha ett tillfälligt arbete under sommaren, ett sommarjobb, vilket är vanligt bland studerande för att tjäna extra pengar, få arbetslivserfarenhet eller ha något vettigt att göra under studieuppehållet.

Inom musiken har exempelvis Gyllene Tider, Ted Gärdestad, Tomas Ledin och The Beach Boys sjungit sånger som många förknippar med sommaren. Ibland talas även om sommarhitar och sommarplågor i sammanhanget.

Se även 
 Midsommar

Referenser

Externa länkar
Tjugo frågor

Tjugo frågor är en sällskapslek som går ut på att gissa sig fram till ett ord eller en person med hjälp av högst tjugo frågor (ja- och nejfrågor). Leken ligger till grund för radioprogrammet Tjugo frågor.

Se även 
 Akinator, ett populär spel baserat på tjugo frågor

Lekar
Falafel

Falafel eller falaffel (, falafil, pepparkorn; svenska plural: falaflar eller falafflar) är en vegetarisk maträtt som är vanlig i Mellanöstern. Den består av friterade bollar oftast gjorda i huvudsak på kikärtor, lök, färsk persilja och/eller korianderblad och kryddor. Falafel serveras ofta i pitabröd eller invikt i tunnbrödet lavash tillsammans med grönsaker och hummus eller olika såser på restauranger, pizzerior och gatukök. Maträtten förekommer även i en variant serverad med pommes frites eller ris i stället för bröd, då kallad falafeltallrik. Falafeln är vanlig som en av smårätterna i buffé eller mezetallrik.

Etymologi
Namnets ursprung är omtvistat, flera regioner i Mellanöstern tar åt sig äran för maträtten och därmed ordet. Ordet falafel används både på de friterade kikärtsbullarna och i överförd mening hela rätten när den är serverad i bröd. Den mest vedertagna uppfattningen är att ordets ursprung är arabiskans فلافل (falāfil), pluralformen av فلفل (filfil), 'het peppar', vilket i adjektivform även kan betyda "något fluffigt", troligen från sanskritordet पिप्पल (pippalī), lång peppar.

Historik
Det finns olika åsikter om falafelns ursprung. Det troligaste är att den härstammar från Egypten. I Egypten motsvaras den av tameya där ingrediensen är bondbönor. Rätten är populär i hela Mellanöstern och i till exempel Egypten har McDonalds serverat "McFalafel". Troligen spreds rätten från Egypten till Mellanöstern medan bondbönorna i receptet ersattes av kikärtor.

Falafeln i Israel 
Falafeln, , fick ett stort genomslag redan hos de första judiska pionjärerna som kom till Palestina i slutet av 1800-talet. De judiska bosättarna ville lämna den europeiska mattraditionen bakom sig eftersom de uppfattade den som borgerlig medan falafeln sågs som en lokal kulturrätt. Senare under striderna i samband med Israels självständighetsförklaring 1948 blev falafeln israelernas viktigaste proteinkälla på grund av köttransoneringar. Falafeln blev ett populärt mål både i armén, restauranger, gatukök och på flygbolaget El Als meny. Den har blivit ansedd som Israels nationalrätt.

Falafeln i Sverige
Malmö har utsett sig till falafelns huvudstad i Sverige, men eventuellt såldes den första svenska falafeln på det nattöppna gatuståndet Falafelkungen i Lund 1985. Till Malmö kom falafeln år 1988 då Amnon Tsubarah öppnade restaurangen Falafel Mästaren på Simrishamnsgatan 3. Den restaurangkedja som gav falafeln stor spridning i Malmö var Falafel No. 1 som grundades av Ahmad Iskandarani som flytt med sina föräldrar och syskon från kriget i Libanon i mitten av 1980-talet. Fadern Sadou Iskandarani hade två falafelstånd i Libanon. När Sydsvenskan utsåg falaflarna i hans falafelvagn till Malmös bästa år 1998 expanderade han med hjälp av sina bröder. I samtliga serveringar och vagnar som drivs av Falafel No. 1 finns ett centralt placerat fotografi av, den nu bortgångne, Sadou Iskandarani som är farfar till flera av traktörerna.

År 2008 startade konceptföretaget Apocalypse tvåltillverkning av Malmös falafelserveringars använda frityrolja.

Källor

Externa länkar

Vegetariska rätter
Snabbmat
Syriska maträtter
Libanesiska maträtter
Public Service (satirgrupp)

Public Service är en satirgrupp som gör ett fast inslag med samma namn i Sveriges Radio P1. Public Service fokuserar på satir över svensk politik och andra aktuella svenska händelser och bygger till stor del på röstimitation av kända svenska politiker och debattörer.

Public Service är sedan starten 2001 del av radioprogrammet Godmorgon, världen!, på söndagsförmiddagar i P1. Bakom manus och medverkan i Public Service står Erik Blix, Mattias Konnebäck (och tidigare Kajsa Ingemarsson) samt imitatörerna Göran Gabrielsson och Rachel Mohlin.

Se även
 Surdegshotellet

Källor

Externa länkar
Public Service i P1

Humorprogram i Sveriges Radio
Satiriker
Snudd på Succé

Snudd på Succé var en satirgrupp med eget återkommande inslag i radioprogrammet Godmorgon, världen! i Sveriges Radio P1. De efterträdde år 2000 På Håret och ersattes i sin tur året efter av Public Service.

Källhänvisningar

Humorprogram i Sveriges Radio
Satiriker