kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Paulette Goddard

Paulette Goddard, ursprungligen Marion Pauline Levy, född 3 juni 1910 i Queens i New York, död 23 april 1990 i Ronco sopra Ascona i Schweiz, var en amerikansk skådespelare och filmproducent. Hon var gift med bland andra Charlie Chaplin och Erich Maria Remarque.

Biografi 
Livlig och söt uppträdde Paulette Goddard som Ziegfeld-flicka som 14-åring, men drog sig tillbaka från scenen redan i tonåren för att gifta sig med en förmögen sågverksindustrialist. 1931 tog hon bilen till Reno i Nevada för att skaffa snabbskilsmässa, och fortsatte sedan bilfärden till Hollywood, närande drömmen att bli filmstjärna.

Hon fick en del småroller. 1932 träffade hon Charlie Chaplin, som föll pladask för hennes skönhet och cyniska humor. Hon spelade mot Chaplin i filmen Moderna tider som hade premiär 1936, och de två gifte sig i hemlighet ute till havs samma år. Goddard och Chaplin var senare motspelare även i Diktatorn.

Goddard klarade sig även bra på egen hand. Hon var 1939 nära att få rollen som Scarlett O'Hara i Borta med vinden; hon har berättat att hon grät floder när hon fick höra att rollen gick till Vivien Leigh. 1942 skilde hon sig från Chaplin och gifte 1944 om sig med skådespelaren Burgess Meredith (skilsmässa 1949).

Hon var som mest populär i mitten av 1940-talet; i slutet på årtiondet minskade hennes popularitet för att helt upphöra vid mitten på 1950-talet. 1958 gifte hon sig för fjärde gången med "sitt livs stora kärlek", den tyske författaren Erich Maria Remarque och levde sedan fortsättningsvis i luxuös tillbakadragenhet i Europa.

Hon har en stjärna på Hollywood Walk of Fame vid adressen 1652 Vine Street.

Filmografi i urval

Källor

Externa länkar 

 
 

Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Amerikanska scenskådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Amerikanska filmproducenter
Kvinnor
Födda 1910
Avlidna 1990
Personer från Queens
Östen Sjöstrand

Östen Sjöstrand, född 16 juni 1925 i Göteborg, död 13 maj 2006 i Stockholm, var en svensk poet och översättare. Han var ledamot av Svenska Akademien från 1975 och redaktör för kulturtidskriften Artes 1975–1988 samt erhöll Aftonbladets litteraturpris 1963.

Biografi 
Sjöstrand var son till direktör Oskar Sjöstrand och dennes hustru Ebba, född Larsson. Han var gift med författaren Ella Hillbäck 1949–1974 och med översättaren Eva Sjöstrand, född Furusjö, från 1979.

Sjöstrand höll sitt inträdestal i Svenska Akademien över Pär Lagerkvist. Tillsammans med Gunnar Ekelöf utgav han antologin Berömda franska berättare. Som översättare översatte han lyrik till svenska. Han debuterade 1949 med diktsamlingen Unio, det latinska ordet för enhet (med Gud), som präglades av den svenska fyrtiotalslyrikens efterkrigsångest. Han var framför allt inspirerad av fransk poesi. Även musiken var en inspirationskälla för Sjöstrand. Tillsammans med Sven-Erik Bäck skrev han även ett par operor; bland annat skrev han libretto till operan Gästabudet, 1962 som tonsattes av Sven-Erik Bäck och även till Vid havets yttersta gräns som uruppfördes i Berwaldhallen 1979.

Bibliografi

Skönlitteratur

 - 1 grammofonskiva, 33 varv/minut, stereo, texthäfte.

Varia

Redaktör

Översättningar
 Salvatore Quasimodo: Dikter (i svensk tolkning av Sture Axelson, Göran O. Eriksson och Östen Sjöstrand) (Bonniers, 1959)
 Georg Friedrich Händel: Messias (Messiah) (Sveriges Radio, 1959)
 Igor Stravinskij: En rucklares väg: opera i tre akter (The rake's progress) (libretto av W.H. Auden och Chester Kallman) (Bonniers, 1961)
 Edward Albee: Vem är rädd för Virginia Woolf (Who's afraid of Virginia Woolf?) (Bonniers, 1963)
 Jannis Ritsos: Åtbörder: dikter (översatta tillsammans med Theodor Kallifatides, Wahlström & Widstrand, 1971)
 Yves Bonnefoy: Dikter (Bonniers, 1971)
 Alain Bosquet: Talet är en mångfald: dikter (översatta tillsammans med Malou Höjer) (Bonniers, 1981)
 Yves Bonnefoy: Den andra enkelheten: dikter och essäer (översatta tillsammans med Malou Höjer) (FIB:s lyrikklubb, 1982)
 Wole Soyinka: Oguns skugga: dikter (urval och översättning Gunnar Harding och Östen Sjöstrand) (Wahlström & Widstrand, 1983)
 Jaroslav Seifert: Kamp med ängeln : dikter (översatta tillsammans med Josef B. Michl) (Bonniers, 1984)
 Alain Bosquet: Guds vånda: dikter (Le tourment de Dieu) (översatta tillsammans med Malou Höjer) (Bonniers, 1992)

Priser och utmärkelser 
1949 – Eckersteinska litteraturpriset
1950 – Albert Bonniers stipendiefond för yngre och nyare författare
1959 – Stig Carlson-priset
1963 – Aftonbladets litteraturpris
1967 – Bellmanpriset
1978 – Litteraturfrämjandets stora pris

Vidare läsning

Externa länkar
 
 
 

Ledamöter av Svenska Akademien
Svenska författare under 1900-talet
Svenska översättare
Översättare från franska
Översättare från italienska
Översättare från engelska
Födda 1925
Avlidna 2006
Svenskspråkiga poeter
Svenska poeter
Gravsatta på Katolska kyrkogården i Stockholm
Män
Författare från Göteborg
1630

1630 (MDCXXX) var ett normalår som började en tisdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari 
16 februari – Nederländerna ockuperar nordöstra Brasilien och upprättar Nederländska Brasilien.

Maj 
19 maj – Gustav II Adolf tar avsked av ständerna.

Juni 
17 juni – Svenska flottan avseglar från Älvsnabben.
25 juni – Gustav II Adolf landstiger med armén på ön Usedom i Tyskland.

Juli 
10 juli – Staden Stettin erövras av svenskarna.

Augusti 
Augusti
Den kejserlige generalen Wallenstein avsätts.
Sverige sluter förbund med staden Magdeburg.

November 
13 november – Svenskarna besegrar kejsarens trupper i slaget vid Falkenberg (i Tyskland).

December 
25 december – Svenskarna besegrar kejsarens trupper i slaget vid Marwitz.

Okänt datum 
Utförseln av osmundjärn från Sverige stoppas helt och hållet.
Hovrätten i Dorpat inrättas i ytterligare ett försök att inkorporera de baltiska provinserna i Sverige.
Vid forskning har man funnit att upphovsmannen till den Färöiska sjukan bodde i Oyri runt 1630.

Födda 
29 maj
Karl II, kung av England, Skottland och Irland 1660–1685.
Margaret Hughes, Englands första kvinnliga skådespelare.
Olof Rudbeck d.ä., svensk vetenskapsman.

Avlidna 
10 oktober – John Heminges, engelsk skådespelare, sammanställde First Folio med Shakespeares pjäser.
15 november – Johannes Kepler, tysk astronom och matematiker.
Virginia Ramponi, italiensk skådespelare, kompositör, poet och sångerska.
Henry Briggs, engelsk matematiker.
Margareta Nilsdotter, svensk skeppsbyggare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Christian Doppler

Johann Christian Andreas Doppler, född 29 november 1803 i Salzburg , död 17 mars 1853 i Venedig, var en österrikisk matematiker och fysiker. Han beskrev 1842 den efter honom uppkallade dopplereffekten i avhandlingen Über das farbige Licht der Doppelsterne und einiger anderer Gestirne des Himmels.  

Christian Dopplers far var stenhuggare och han valde först att gå i faderns fotspår men på grund av dålig hälsa övergav han det för att utbilda sig i Wien och Salzburg. Från 1835 var han professor i Prag, Chemnitz och Salzburg. 1848 blev han professor i experimentalfysik på universitetet i Wien. Doppler hade dålig hälsa och dog 1853, 49 år gammal. 

Doppler skrev under sitt liv ett 50-tal matematiska, naturvetenskapliga och framförallt fysikaliska avhandlingar. De flesta är av mindre betydelse förutom en där han försökte förklara orsaken till att alla stjärnor inte lyser med vitt sken.

Nedslagskratern Doppler på månen och asteroiden 3905 Doppler är uppkallade efter honom.

Noter 
 

Österrikiska fysiker
Österrikiska matematiker
Österrikiska eponymer
Män
Födda 1803
Avlidna 1853
Harald Cramér

Carl Harald Cramér, född 25 september 1893 i Hedvig Eleonora församling, Stockholm, död 5 oktober 1985 i Oscars församling, var en svensk matematisk statistiker och en av förgrundsfigurerna inom statistikteori. Harald Cramér var son till bankdirektören Carl Cramér och dennes hustru Emelie Cramér. Han var far till Tomas och Kim Cramér samt farbror till Ivo Cramér. 

Cramér påbörjade studier vid Stockholms högskola 1912, och studerade matematik och även kemi, vilket innebar en inriktning mot biokemi eftersom han var verksam som assistent till Hans von Euler-Chelpin. Han bytte dock snart till en matematisk inriktning och blev filosofie licentiat 1917 och disputerade samma år för filosofie doktorsgrad vid Stockholms högskola. Han utnämndes även till docent detta år. Cramérs handledare var Marcel Riesz. Gösta Mittag-Leffler, som var den dominerande gestalten i svensk matematik vid denna tid, ansåg att Cramér inte var lämplig för en fortsatt akademisk karriär.

År 1918 började Cramér därför att arbeta som aktuarie vid Bankinspektionen och från 1920 var han verksam vid Svenska livförsäkringsbolaget i Stockholm. Han var professor i försäkringsmatematik och matematisk statistik 1929–1958 vid det nybildade Institutet för försäkringsmatematik och matematisk statistik vid Stockholms högskola. 1929–1949 var han även fortsatt verksam som aktuarie på deltid vid Återförsäkringsaktiebolaget Sverige. Han var rektor för Stockholms högskola 1950-1958 samt universitetskansler 1958–1961. Han var ordförande för Svenska Aktuarieföreningen 1935–1964. 

Cramér är begravd på Djursholms begravningsplats.

Utmärkelser 
Cramér invaldes 1941 som ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien, blev 1943 ledamot av Ingenjörsvetenskapsakademien samt av Kungliga Vetenskaps-Societeten i Uppsala, och 1954 ledamot av Det Norske Videnskaps-Akademi. År 1963 valdes han till hedersledamot av Finska Vetenskaps-Societeten. Han promoverades till hedersdoktor vid Princeton University 1947, vid Köpenhamns universitet 1950 och juris hedersdoktor vid Stockholms universitet 1964. År 1972 mottog han Guymedaljen i guld.

Ordnar 

   Kommendör av 1:a klassen av Kungl. Nordstjärneorden.
   Officerare av franska Hederslegionen.

Bibliografi i urval
Mathematical Methods of Statistics (1946)
Sannolikhetskalkylen och några av dess användningar  (1949)

Fotnoter

Externa länkar 
https://web.archive.org/web/20030422094620/http://www-gap.dcs.st-and.ac.uk/~history/Mathematicians/Cramer_Harald.html

Sannolikhetsteoretiker
Svenska professorer i matematisk statistik
Personer verksamma vid Stockholms universitet
Universitetskanslerer i Sverige
Personer inom försäkringsväsen
Svenska aktuarier
Kommendörer av första klassen av Nordstjärneorden
Officerare av Hederslegionen
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Ledamöter av Kungliga Vetenskaps-Societeten i Uppsala
Ledamöter av Det Norske Videnskaps-Akademi
Hedersdoktorer vid Stockholms universitet
Hedersdoktorer vid Köpenhamns universitet
Födda 1893
Avlidna 1985
Män
Gravsatta på Djursholms begravningsplats
Forskare från Stockholm
Svenska forskare under 1900-talet
Ivo Cramér

Martin Ivo Fredrik Carl Cramér, född 5 mars 1921 i Göteborg, död 30 april 2009 i Stockholm, var en svensk dansare, koreograf, balettchef och regissör. Han var son till Carl-Rudolf Cramér och brorson till Harald Cramér samt gift med Tyyne Talvo Cramér.

Cramér arbetade ofta i folkloristiskt inspirerad stil med en burlesk ådra och mimiska inslag. Hans dansdramer har ofta haft historiska och religiösa motiv. Nyckelverket Den förlorade sonen är till exempel inspirerat av dalmålningar från 1700-talet som skildrar den bibliska berättelsen om den förlorade sonen.

Efter utbildningen hos Birgit Cullberg och Kurt Joos-Lederer anslöt sig Cramér till Cullbergbaletten. 1945–47, den första Cramér-Baletten. 1946–47 grundade och ledde han tillsammans med Birgit Cullberg Svenska Dansteatern. 1948–49 Balettmästare på San Carlos Operan, Lissabon. 1967–75 och 1980–86, den andra Cramér-Baletten. 1975–80 var han balettchef på Kungliga Teatern. Från 40-talet och framåt skapade Cramér 200 balettverk, 140 iscensättningar av operor, operetter, musikaler, revyer och talpjäser samt ett flertal produktioner för svensk och utländsk TV. 

Cramér hade en stark anknytning till Strömstad och bodde här under många år i sin vackra villa på Lilla Vatulandsgatan, vilken också tjänade som bas för hans fru Tyyne, och Ivo Cramérs stiftelse. Cramér samarbetade nära med Kjell Kraghe, bland annat regisserade Cramér två av Kraghes revyer och gemensamt producerade de en dansföreställning för Riksteatern. Ivo Cramérs dansgrupp Cramér-ensemblen genomförde under flera år föreställningen "Domaredansen" vid domarringen i Blomsholm samt kyrklig dans i Strömstads kyrka, bland annat den älskade gestaltningen av "Fader Vår".

Priser och utmärkelser
1962 – Carina Ari-medaljen
1988 – Litteris et Artibus
1991 – Teaterförbundets guldmedalj
1996 – Strömstads kommuns kulturpris

Koreografi

1957 – Den förlorade sonen "Fem dansade dalmålningar". Kgl. Teatern 27/4 1957. (Redan 1947 vid Svenska Dansteaterns turné?) (musik: Hugo Alfvén – i denna ingår det stycke som senare med Alf Henriksons text blev känt som Roslagsvår)
1961 – Karneval
1984 – Ronja Rövardotter
1990 – Kronbruden

Teater

Regi (ej komplett)

Koreografi (ej komplett)

Referenser

Noter

Svenska koreografer under 1900-talet
Födda 1921
Avlidna 2009
Män
Svenska balettdansörer
Mottagare av Litteris et Artibus
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Dansare från Göteborg
Svenska balettdansare under 1900-talet
1618

1618 (MDCXVIII) var ett normalår som började en måndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Maj 
 13 maj – Trettioåriga kriget utbryter i Tyskland genom den så kallade "defenestrationen" i Prag, då några av kejsarens representanter kastas ut genom ett slottsfönster.

Juli 
1 juli – Ferdinand II kröns till kung av Ungern.

Oktober 
 18 oktober – Axel Oxenstierna utfärdar en kansliordning, i vilken grunden till Riksarkivet läggs.
 22 oktober – Protestanterna besegrar kejsarens trupper i slaget vid Pilsen.

November 
 5 november – Sverige sluter stillestånd med Polen.
 27 november – Stilleståndet mellan Sverige och Polen förlängs.

Okänt datum 
 Kammarkollegium bildas genom kammarordningen, författad av Axel Oxenstierna. Reformen innebär att kammarens funktion utvidgas från passiv kontroll av rikets ekonomi till aktiv finanspolitik. Kammaren blir mer självständig än tidigare.
 En djupgående och omfattande omorganisation av den svenska krigsmakten börjar. Sverige indelas i landregementesområden, som skall ställa upp med ett regemente var.
 Magnus Erikssons stadslag från 1350 trycks.
 De nederländska industriidkarna Louis De Geer och Willem de Besche från Vallonien börjar arrendera järnbruket Finspång av kronan. Finspång blir senare centrum för den svenska vapenindustrin.

Födda 
 12 februari – Olof Verelius, svensk filolog, professor i Sveriges antikviteter och Riksantikvarie.
 26 december – Elisabet av Böhmen, tysk intellektuell, regerande abbedissa av Herford.

Avlidna 
 5 mars – Johan, hertig av Östergötland, svensk prins, son till Johan III.
 20 maj – Henrik Horn, svensk diplomat och riksråd.
 7 augusti – Maria Elisabet, dotter till Karl IX, gift med hertig Johan.
 24 augusti – Göran Nilsson Gyllenstierna, svensk friherre och riksråd, riksamiral sedan 1611.
 27 augusti – Albrekt Fredrik av Preussen, hertig av Preussen 1568-1618.
 29 oktober – Sir Walter Raleigh, engelsk sjömilitär, upptäcktsresande, hovman och författare.
 Christina Rauscher, tysk regeringskommissionär.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Walter Raleigh

Sir Walter Raleigh, även Walter Ralegh, född 22 januari 1552 eller 1554 på gården Hayes Barton i East Budleigh, Devon, död 29 oktober 1618 i London, var en engelsk sjömilitär, upptäcktsresande, hovman och författare. Han var aktiv i kolonisationen av Nordamerika. Av den orsaken fick den amerikanska delstaten North Carolinas nya huvudstad år 1792 namnet Raleigh.

Biografi 
Raleigh vann efter en rad lyckade militära företag drottning Elisabet I:s gunst och adlades 1585. Den 22 mars 1595 blev han den förste europé att upptäcka naturfenomenet La Brea asfaltsjö på ön Trinidad. Han nyttjade då tjäran till att täta sina fartyg. År 1596 publicerade han The Discovery of Guiana, i vilken han bland annat beskrev indianfolket Ewaipanoma.

År 1603 anklagades Raleigh för högförräderi mot kung Jakob I och fängslades i Towern. Under fängelsetiden skrev han The History of the World (1614).

Efter tretton års fångenskap frisläpptes han för att företa en expedition till Sydamerika. Expeditionen, som bland annat innebar att finna El Dorado, misslyckades. Vid återkomsten till England riktades ånyo anklagelser om högförräderi mot Raleigh. Sir Walter Raleigh avrättades genom halshuggning vid Whitehall Palace den 29 oktober 1618.

Han gifte sig i hemlighet med Elizabeth Throckmorton, dotter till Nicholas Throckmorton, 1591.

Populärkultur 
Sir Walter Raleigh porträtteras av Simon Jones i Blackadder II.

Clive Owen spelar Sir Walter Raleigh i Elizabeth the golden age

Referenser

Externa länkar 

Födda 1550-talet
Avlidna 1618
Män
Personer från Devon
Engelska författare under 1500-talet
Brittiska upptäcktsresande
Engelska poeter
Engelska militärer under 1500-talet
Personer som blivit avrättade för förräderi mot England
Personer som blivit avrättade genom halshuggning
Amerikaforskare
Upptäcktsresande under 1500-talet
Engelska hovmän
Alumner från Oriel College, Oxford
1742

1742 (MDCCXLII) var ett normalår som började en måndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari 
 28 februari – Stilleståndet mellan Sverige och Ryssland går ut.

Juni 
 Juni – Ryska hären tågar mot svenska gränsen. Under månaden besätter de hela Finland, vilket benämns Lilla ofreden.

Augusti 
 9 augusti – Svenska hären innesluts i Helsingfors och kapitulerar. Många soldater deserterar, och de adliga officerarna återvänder till Stockholm och regeringsarbetet.

Okänt datum 
 Ett par dagar före den svenska kapitulationen kallas generalerna Charles Emil Lewenhaupt och Henrik Magnus von Buddenbrock hem och ställs inför krigsrätt. De avrättas året därpå (1743) för misslyckandet i kriget mot Ryssland.
 Kejsarinnan Elisabet förklarar, att Sverige kan få tillbaka det mesta av Finland, om hennes släkting Adolf Fredrik av Holstein-Gottorp utnämns till svensk tronföljare.
 Mössorna tar över makten i Sverige, sedan Hattarnas popularitet dalat, efter det att kriget gått så snöpligt.
 Glasbruket i Kosta grundas.
 All försäljning av utländskt kläde förbjuds i Sverige för att främja den inhemska tillverkningen.
 Akademiska sjukhuset i Uppsala grundas.
 Astronomen Anders Celsius konstruerar Celsiustermometern, men sätter fryspunkten vid 100 grader och kokpunkten vid noll.

Födda 
 7 mars – Birgitte Cathrine Boye, dansk psalmförfattare.
 7 april – Gunning Bedford, amerikansk federalitisk politiker, guvernör i Delaware 1796–1797.
 10 maj – Johan Ture Bielke, delaktig i mordet på Gustav III.
 1 juli – Georg Christoph Lichtenberg, tysk fysiker.
 4 juli – John Tayler, amerikansk politiker.
 27 juli – Rutger Macklean, svensk friherre, politiker och skiftesreformist.
 14 augusti – Pius VII, född Barnaba Niccolò Maria Luigi Chiaramonti, påve 1800–1823.
 19 augusti – Jean Dauberval, fransk dansör och koreograf.
 3 oktober – Anders Jahan Retzius, svensk naturforskare.
 9 december – Carl Wilhelm Scheele, svensk kemist och apotekare (född i Stralsund).
 16 december – Gebhard Leberecht von Blücher, preussisk militär, fältmarskalk 1813.
 26 december – Ignaz von Born, tysk mineralog och författare.
 datum okänt – Rafaela Herrera, nicaraguansk nationalhjältinna.

Avlidna 
 14 januari – Edmond Halley, brittisk vetenskapsman.
 17 april – Arvid Horn, svensk militär, diplomat, statsman, riksråd och lantmarskalk samt kanslipresident 1710–1719 och 1720–1738.
 29 april – Johan Moraeus, svensk bergsläkare.
 21 maj – Lars Roberg, svensk medicinsk och naturvetenskaplig forskare, grundare av Akademiska sjukhuset.
 21 juni – Johannes Steuchius, svensk ärkebiskop sedan 1730.
 30 oktober – Magdalena Wilhelmina av Württemberg, tysk regent. 
 Philipp Ludwig Wenzel von Sinzendorf, österrikisk överhovkansler.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1629

1629 (MDCXXIX) var ett normalår som började en måndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari 
2 februari – Svenskarna besegrar polackerna i slaget vid Gurzno.
Februari – Gustav II Adolf och Kristian IV sammanträffar på Ulfsbäcks kungsgård.

Juni 
4 juni – Nederländska ostindiska kompaniets skepp Batavia förliser id revet utanför Beaconön vid Västaustralien under jungfruresan till Ostindien. Efter ett myteri bland de överlevande, blir två mördare i exil de första europeiska bosättarna i Australien. Deras följande öde är okänt.
17 juni – Svenskarna besegras av polackerna i slaget vid Stuhm.
Juni – Riksdagen bekräftar officiellt det svenska beslutet att ingripa i trettioåriga kriget.

September 
16 september – Stillestånd sluts i Altmark mellan Sverige och Polen på sex år. Sverige får inneha Livland och en rad preussiska hamnar under dessa sex år.

Oktober 
Oktober – Det svenska rådet bifaller förslaget om att gå med i trettioåriga kriget.

Okänt datum 
En upprustning av Hjälmare kanal påbörjas.
Enorma vapenarsenaler tillverkas på Louis De Geers vapenfaktorier i Norrköping.
Riksskattmästaren Johan Skytte blir generalguvernör i Estland och försöker centralisera förvaltning, kyrka, rättskipning och skola, för att inkorporera provinsen i Sverige.
Sverige drabbas återigen av pesten.

Födda 
14 april – Christiaan Huygens, nederländsk matematiker, fysiker och astronom.
29 juni – Johan Ekeblad, brevskrivare och hovman hos drottning Kristina.
16 augusti – Agneta Horn, svensk memoarförfattare.
17 augusti – Johan III Sobieski, kung av Polen 1674–1696.
11 oktober – Adolf Johan av Pfalz-Zweibrücken, svensk hertig och tysk pfalzgreve, bror till Karl X Gustav samt riksmarsk 13 februari–1 maj 1660.
Pierre Legros d.ä., fransk skulptör under barocken.

Avlidna 
19 januari – Abbas den store, persisk shah.
30 januari – Carlo Maderno, italiensk arkitekt.
10 februari – Willem de Besche, vallonsk-svensk byggherre och bruksägare
6 juli – Georg Friedrich von Greiffenklau, tysk ärkebiskop och kurfurste av Mainz.
21 augusti – Camillo Procaccini, italiensk målare och gravör.
18 augusti – Vendela Skytte, svensk poet.
29 augusti – Pietro Bernini, italiensk skulptör och arkitekt.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1696

1696 (MDCXCVI) var ett skottår som började en söndag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser 
30 november – Frankrike ockuperar Saint John's.

Okänt datum 
 Isaac Newton tillträder som chef för Englands myntverk.
 Bottniska handelstvånget träder åter i kraft.
 Missväxten i Sverige kulminerar, i synnerhet i Norrland, Dalarna, Mälarlandskapen och Finland.

Födda 
 10 februari – Johann Melchior Molter, tysk tonsättare och violinist.
 26 februari – Carlo de Dominicis, italiensk arkitekt.
 april – Christine Kirch, tysk astronom. 
 5 mars – Giovanni Battista Tiepolo, italiensk målare.
 5 juli – Jonas Granberg, svensk bildhuggare och träskulptör (död 1776).
 27 september – Alfonso dei Liguori, italiensk romersk-katolsk biskop och ordensgrundare, helgon.
 28 oktober – Moritz, greve av Sachsen,  marskalk av Frankrike.

Avlidna 
 12 januari – Johan Ekeblad, 67, brevskrivare och hovman.
 9 mars – Jean de la Vallée, 71/72, fransk arkitekt verksam i Stockholm.
 10 maj – Jean de La Bruyère, 50, fransk hovman och författare.
 16 maj - Maria Anna av Österrike, spansk regent.
 17 juni – Johan III Sobieski, 66, kung av Polen 1674–1696.
 8 augusti – Vincenzo Albrici, 65, italiensk tonsättare, organist och kapellmästare.
 21 november – Otto von Guericke, 83, tysk politiker och uppfinnare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar