kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Frälsningsarméns sångbok

Frälsningsarméns sångbok är namnet på Frälsningsarméns psalmböcker.

Utgåvor
 Frälsningsarméns sångbok 1882 - första utgåvan med 44 engelska armésånger, i huvudsak översatta av Fredrik Engelke.
 Frälsningsarméns sångbok 1883 - en utökad version kompletterad med sångerna nr 45-97
 Frälsningsarméns sångbok 1884 - namngavs som Strids-Sånger med flera olika upplagor fram till 1897
 Frälsningsarméns sångbok 1897 - en revision av tidigare utgåvor av Strids-Sånger. Till denna sångbok finns det även en musikversion under namnet:
 Musik till Frälsningsarméns sångbok 1907
 Fälttågs-Sånger 1916-1917 -  utgiven 1916 av Frälsningsarméns högkvarter i Stockholm 1916. Innehåller 74 sånger med musikhänvisning.
 Frälsningsarméns sångbok 1929 . ny reviderad utgåva som följdes av en utgåva några år senare med samma innehåll där endast en omgruppering genomförts. Till denna sångbok finns det även en musikversion under namnet:
 Musik till Frälsningsarméns sångbok 1930 (Supplement till Musik till Frälsningsarméns sångbok 1907)
 Frälsningsarméns sångbok 1943 - har sannolikt identiskt innehåll med den omgrupperade upplagan från 1929 års sångbok (tryckår 1943, första utgivningsår framgår inte och någon officiell revidering av sångboken skedde inte då, men psalmernas nummer i tidigare utgåvor anges)
 Musik till Frälsningsarméns sångbok 1945 (Fyrstämmigt arrangerad för piano)
 Även MusikJournaler för Hornmusikkårer (Brassband) finns till denna sångbok.
Frälsningsarméns sångbok 1959 trycktes i nu oförändrad upplaga som Frälsningsarméns sångbok 1968 även utgiven med musikversion under namnet:
 Musik till Frälsningsarméns sångbok 1978
 Frälsningsarméns sångbok 1990
För sång nummer 1 - 325, se Psalm 1-325 i den ekumeniska psalmboken
För sång nummer 326 - 870, se Frälsningsarméns sångbok nr. 326-870
 Sångboken 1:a upplagan utgiven 1996, 2:a uppl. 1998
 Stridssånger, flera sångböcker utgivna på 1880- och 1890-talen.

Andra sångsamlingar utgivna av Frälsningsarmén
Sjung inför Herren
Sång och spel

Svenska psalmböcker
Frälsningsarmén i Sverige
Nilivaara

Nilivaara (samiska: Njallavárri) är en småort i Nilivaara distrikt (Gällivare socken) i Gällivare kommun. Nilivaara ligger cirka sex mil utanför Gällivare. Närmaste by är Markitta som ligger cirka sex kilometer söder om Nilivaara. Närmaste by norr om Nilivaara är Vettasjärvi som ligger 18 kilometer från byn.

Namnet betyder Stolpbodsberget och kommer från finskans "nili" (njalla/enstolpbod) och "vaara" (berg). Byn fick namnet på grund av sina små stolpbodar som finns lite runt om i byn. Byn kallas lokalt även för Nilli. Här har tidigare funnits postkontor och fem mataffärer. Både byns skola och sista mataffär är nu nedlagda. I Nilivaara talas fortfarande meänkieli. Nilivaara grundades av bosättare från nybygget Keinosuvando som ligger en kilometer söder om den nuvarande byn.

Nilivaara har en kyrka, Nilivaara kyrka, och var kyrkby i dåvarande Nilivaara församling.

Det finns snöskoterleder. Tunturits naturreservat ligger cirka fyra kilometer öster om Nilivaara.

Befolkningsutveckling 

Vid folkräkningen år 1890 fanns det 116 personer som var skrivna i Nilivaara.

Källor

Externa länkar
 Nilivaaras hemsida
 Nilivaaras fotbollslags hemsida
 Nationalencyklopedin

Orter i Gällivare kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Småorter i Sverige
Birgitte Cathrine Boye

För andra personer med namnet Boye, se Boye (efternamn).

Birgitte Cathrine Boye, född Johansen 7 mars 1742 i Gentofte i Danmark, död 17 oktober 1824, var en dansk författare. 

Gift två gånger efter att ha blivit änka i det första äktenskapet. I andra äktenskapet gift med tullskrivaren och justitierådet Hans Boye. Hon skrev som psalmförfattare 146 psalmer publicerade i Danmark. Hon fick uppdrag av Ove Høegh-Guldberg, att till hans Guldbergs Psalmebog 1778, (G) nyöversätta och redigera äldre psalmtexter.  Hon är fortfarande representerad i danska Roskilde Konvents psalmbok 1855 (R) och dess tillägg (RT) 1890 samt i Psalmebog for Kirke og Hjem med ett tjugotal psalmtexter.

Psalmer
Nr 44 Lidt kun det baader, at Mesteren Huset opbygger i Psalmebog for Kirke og Hjem (och i R nr 58).
Nr 45 Naturen holder Pinsefest i Psalmebog for Kirke og Hjem (och i R nr 277).
Nr 49 Dybt hælder Aaret i sin Gang i Psalmebog for Kirke og Hjem (och i R nr 67).
Nr 76 Solen sank bag Høj og Hav i Psalmebog for Kirke og Hjem (och i RT nr 589).
Nr 191 Kom, Sandheds Konge, Kristus kom i Psalmebog for Kirke og Hjem (och i R nr 248).
Nr 199 Med Spottens Rør i fromme Hænder i Psalmebog for Kirke og Hjem (och i R nr 200).
Nr 201 Ingen paa sin Styrke bygge i Psalmebog for Kirke og Hjem  (och i R nr 196).
Nr 226 Kristus er for mig korsfæstet i Psalmebog for Kirke og Hjem (och i R nr 215).
Nr 249 Bliv hos os, Mester, Dagen hælder! i Psalmebog for Kirke og Hjem (och i R nr 234 och RT).
Nr 367 O Frelser, til dit Naadebord i Psalmebog for Kirke og Hjem (och i R nr 338).
Nr 396 Til Zion drager Kristus frem i Psalmebog for Kirke og Hjem (och i RT nr 722).
Nr 397 Herre Kristus, dig til Ære i Psalmebog for Kirke og Hjem (och i R nr 377).
Nr 401 Himlen aabnes, Mørkret svinder i Psalmebog for Kirke og Hjem (och i R nr 359).
Nr 415 Lover Herren! han er nær i Psalmebog for Kirke og Hjem  (och i R nr 290).
Nr 436 Du ledte frem, al Godheds Gud i Psalmebog for Kirke og Hjem (och i (R nr 378).
Nr 437 De knælede med Ja mod Ja i Psalmebog for Kirke og Hjem (och i Guldbergs psalmebog 1778, Evangelisk-christelig psalmebog 1798, R nr 381).
Nr 529 Du bange Sjæl, hør Trøstens Bud i Psalmebog for Kirke og Hjem (och i R nr 477 och RT).
Nr 565 Hvor blev Guds Jord et dejligt Sted i Psalmebog for Kirke og Hjem (och i R nr 532).
Nr 616 Jesus Kristus er min Klippe i Psalmebog for Kirke og Hjem (och i R nr 432).
Nr 668 Brødre og Søstre, vi skilles nu ad i Psalmebog for Kirke og Hjem vers 3-4  (och i RT nr 728).
Nr 669 Jeg er, o Gud, din Vandringsmand i Psalmebog for Kirke og Hjem (och i RT nr 538). 
Nr 670 Jeg haabe vil, hvordan det gaar i Psalmebog for Kirke og Hjem (och i RT nr 499).

Externa länkar 
Dikter i Kalliope
 Hos Cyber hymnal finns några melodier och översatta texter och mer om författaren på engelska.

Källor
, som beskriver hennes uppdrag att dikta och bearbeta psalmtexterna för den så kallade Guldbergska psalmboken 1781.

Danska psalmförfattare
Födda 1742
Avlidna 1824
Kvinnor
Danskspråkiga författare
Danska författare under 1700-talet
Village People

Village People är en  amerikansk musikgrupp bildad 1977 av den franske musikalkompositören Jacques Morali. Bandet är känt för såväl sina medryckande discolåtar som bandmedlemmarnas utklädnader till amerikanskt kulturella stereotyper. Victor Willis (polis, som också var bandets förgrundsman och ledsångare), Felipe Rose (indian), Randy Jones (cowboy), Glenn M. Hughes (biker), David Hodo (byggnadsarbetare) och Alex Briley (militär) var originalmedlemmarna som i slutet på 70-talet och början på 80-talet blev discovärldens mest kända gayikoner - trots att endast tre av dem var öppet homosexuella.

Några av gruppens största hits är "YMCA", "Macho Man", "In The Navy" och "Go West".

CD-albumet The Best of Village People utkom i två utgåvor med olika utseenden; detta på de båda skivbolagen Casablanca och Massive.

Idag 
Gruppens medlemmar har skiftat i olika perioder sedan bildandet. Flera gånger har dansare/sångare ersatt medlemmar tillfälligt under något år – eller ibland bara för enstaka konserter. De mer bestående förändringarna av bandet är dock ändå tre stycken. Av originalmedlemmarna är bikern Glenn Hughes död sedan 2001 (han hade dock lämnat bandet redan 1995) och ersatt av Eric Anzalone. Sångaren Willis hoppade av redan 1979 och ersattes av Ray Simpson. Dessutom tillkom Jeff Olson som cowboy år 1980 då Randy Jones lämnade bandet. Övriga originalmedlemmar är fortfarande aktiva.

Se även 
 Gaydisco

Diskografi 
Studioalbum
{| class="wikitable"
|- bgcolor="#CCCCCC
! rowspan="2"| År
! rowspan="2"| Album Titel
! colspan="2"| Placering
! rowspan="2"| Skivbolag
|-
! width="50"| 
! width="50"| 
|-
| rowspan="1"| 1977
| Village People
| align="center"| 54
| align="center"| 36
| rowspan="6"| Casablanca
|-
| rowspan="2"| 1978
| Cruisin'''
| align="center"| 3
| align="center"| 5
|-
| Macho Man| align="center"| 24
| align="center"| 31
|-
| rowspan="2"| 1979
| Go West| align="center"| 8
| align="center"| 14
|-
| Live and Sleazy| align="center"| 32
| align="center"| 57
|-
| rowspan="1"| 1980
| Can't Stop the Music| align="center"| 47
| align="center"| —
|-
| rowspan="1"| 1981
| Renaissance| align="center"| 138
| align="center"| —
| rowspan="2"| RCA|-
| rowspan="1"| 1982
| Fox on the Box| align="center"| —
| align="center"| —
|-
| rowspan="1"| 1983
| In the Street| align="center"| —
| align="center"| —
| rowspan="1"| Casablanca|-
| rowspan="1"| 1985
| Sex Over the Phone| align="center"| —
| align="center"| —
| rowspan="1"| Powerworks|}

Samlingsalbum och andra albumLive: Seoul Song Festival (1984)Greatest Hits (1988)Greatest Hits '89 Remixes (1989)The Best of Village People (1994)The Very Best Of (1998)20th Century Masters, The Millennium Collection ... The Best of Village People'' (2001)

Externa länkar 
Village People Home

Amerikanska discogrupper
Musikgrupper bildade 1977
Caspar Johannes Boye

Casper Johannes Boye, född 27 december 1791 i Norge, död 6 juli 1853, var präst i Garnisonskyrkan i Köpenhamn och författare. Han var son till Engelbreth Boye, kusin till Adolph Engelbert Boye och far till Vilhelm Boye.

Han finns som psalmförfattare bland annat representerad i Nya psalmer 1921, 1937 års psalmbok och i danska Psalmebog for Kirke og Hjem. Utöver detta har han skrivit ungefär 70 dramer i nära anslutning till Adam Oehlenschläger.

Främst känd är han dock för den fosterländska sången Det er et Land, dets Sted er højt mot Norden.

Psalmer
 Dit ord, o Gud, som duggen kvæger (bearbetad 1835)
 Djupt skrider året i sin gång. Diktat Dybt hælder året i sin gang, 1833. Nr 401 i Sionstoner 1889, nr 697 i Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 översatt av bland andra Erik Nyström och Bernhard Wadström och även publicerad med titelraden Fram skrider året i sin gång (1921 nr 645) och (1937 nr 478) efter bearbetning av Johan Alfred Eklund 1911.
 Herre Kristus, dig til ære (1840)
 Kom, sandheds konge, Kristus, kom (1835)
 Naturen holder pinsefest (1834)
 Sin menighed har Kristus kær (1835)

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö, 1939.

Noter

Externa länkar

Den Danske Salmebog Online

Danska psalmförfattare
Födda 1791
Avlidna 1853
Män
Danskspråkiga författare
Danska dramatiker
Danskspråkiga dramatiker
Personer i Danmark under 1800-talet
Svensk uppslagsbok
Puoltikasvaara

Puoltikasvaara (nordsamiska: Buoldavárri) är en småort i Gällivare distrikt (Gällivare socken) i Gällivare kommun. Ortens namn betyder troligtvis sydsluttning eller björnberg.

Puoltikasvaara ligger vid sjön Soutujärvi, mitt mellan Gällivare och Kiruna, fem kilometer norr om Skaulo, två mil och fyra kilometer söder om Svappavaara fågelvägen. De sammanflätade vägarna E10/E45 går genom byn. I byn finns en dagligvaruaffär i kooperativ form och ett bageri som säljer bröd och konditorivaror över hela norra Norrbotten samt en grundskola.

Historik 
Skidor som har daterats att vara minst 1500 år gamla och olika sorters fornlämningar som fångstgropar har återfunnits i bygden. Människor har troligtvis funnits i och omkring Puoltikasvaara i årtusenden.

Befolkningsutveckling 

Vid folkräkningen år 1890 var 39 personer skrivna i Puoltikasvaara.

Källor

Noter

Externa länkar 
 Skogsbärsfröjd: Puoltikasvaara och Soutujärvibygden
 Karta över Puoltikasvaara

Orter i Gällivare kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Småorter i Sverige
Skaulo

Skaulo (samiska: Savdijávri) är en småort i Gällivare distrikt (Gällivare socken) i Gällivare kommun.

Skaulo ligger halvvägs mellan Gällivare och Kiruna vid sjön Soutujärvi, fem kilometer söder om Puoltikasvaara. Genom byn går de sammanflätade vägarna E10/E45.

Det är ett litet samhälle av strategisk betydelse för en del turister. Byn har en mataffär och ett värdshus. Skaulo betyder Måsen; namnet åsyftade ursprungligen en udde i sjön Soutujärvi som sägs ha varit ett tillhåll för måsar. Soutujärvi betyder Roddsjön eller Kokgropssjön. Namnet Soutujärvi är en förfinskning av samiska Savdijávri.  
Byn anlades 1666 av finnen Per Persson på ett samiskt skatteland vid namn Soutuvuoma.

Upphittade skidor har daterats till omkring år 500 efter Kristus. System med fångstgropar, sejtar och andra fornfynd gör att man kan dra slutsatsen att människor har verkat och levat i Soutujärvibygden i årtusenden.

Soutujärvi kyrka ligger i byn.

Befolkningsutveckling

Källor

Externa länkar 
 Skogsbärsfröjd: Puoltikasvaara och Soutujärvibygden
 Gällivare kommun: Soutujärvibygden

Orter i Gällivare kommun
Tidigare tätorter i Norrbottens län
Småorter i Sverige
Frederik Boye

Frederik Boye, född 13 december 1715 i Köpenhamn, död 27 april 1759, var präst och kaplan i Trinitatis Kirke i Köpenhamn samt psalmförfattare. Han är representerad i danska Psalmebog for Kirke og Hjem.

Psalmer
Brødre og søstre! Vi skilles nu ad nr 668 i Psalmebog for Kirke og Hjem. (Verserna 3-4 av Boye 1750. Verserna 1-2 tilldiktade av Peder Sörensen 1852)

Externa länkar
Den Danske Salmebog Online

Danska psalmförfattare
Födda 1715
Avlidna 1759
Män
Banquibazar

Banquibazar (Bankibazar), numera Ichapur, stad i nuvarande Bangladesh, grundad av Ostendkompaniet 1723 eller 1724, och övergiven av bolaget 1744.

Kolonin i Banquibazar grundades sedan ett tillstånd (parwana) utverkats av den lokale fursten Murshid Quli Khan. Banquibazar ansattes sedan på olika sätt av brittiska och holländska intressen.

Externa länkar
Banglapedia om Banquibazar

Orter i Bangladesh
Dokkas

Dokkas (finska: Tokanen, lulesamiska: Doages) är en småort i Gällivare distrikt (Gällivare socken) i Gällivare kommun vid Länsväg 394.

Dokkas är en liten by, belägen cirka 30 kilometer öster om Gällivare. Det finns en populär kiosk som heter Fyrans kiosk, även kallad "Bennys" av de lokala byborna.

Befolkningsutveckling 

På grund av förändrat dataunderlag hos Statistiska centralbyrån så är småortsavgränsningarna 1990 och 1995 inte jämförbara. Befolkningen den 31 december 1990 var 103 invånare inom det område som småorten omfattade 1995.

Referenser 

Orter i Gällivare kommun
Småorter i Sverige
Leipojärvi

Leipojärvi är en småort i Gällivare distrikt (Gällivare socken) i Gällivare kommun. Orten är belägen vid sjön Ala-Leipojärvi och ligger 26 kilometer sydost om Gällivare, nära vägskälet där Länsväg 394 utgår från E10. Den första människan som byggde hus i Leipojärvi hette Bengtsson och kom från Svappavaara på 1810-talet.

Befolkningsutveckling

På grund av förändrat dataunderlag hos Statistiska centralbyrån så är småortsavgränsningarna 1990 och 1995 inte jämförbara. Befolkningen den 31 december 1990 var 122 invånare inom det område som småorten omfattade 1995.

Noter

Orter i Gällivare kommun
Småorter i Sverige
Markitta

Markitta är en småort i Nilivaara distrikt (Gällivare socken) i Gällivare kommun i Norrbottens län. Markitta koloniserades av Israel Esajasson med ett bevis utfärdat 1840-04-15. Namnet Markitta kommer troligtvis från flicknamnet Margit. De äldsta husförhören från Markitta är i husförhörslängdern 1865-1876 (Gällivares  kyrkoarkiv).

Befolkningsutveckling 

Vid folkräkningen år 1890 fanns det 81 personer som var skrivna i Markitta.

Noter

Orter i Gällivare kommun
Tidigare tätorter i Norrbottens län
Småorter i Sverige
Nicolai Brorson

Nicolai (eller Niels) Brorson, född 23 juli 1690 i Randerup, död 30 mars 1757, var en dansk präst, äldre bror till biskopen i Ålborg Broder Brorson och till biskopen i Ribe Hans Adolf Brorson.

Brorson var kyrkoherde i Nikolaj Kirke i Köpenhamn från 1738. Han var psalmförfattare, representerad i danska Psalmebog for Kirke og Hjem med den onumrerade 676:e texten till "Amen raabe hver en Tunge".

Psalmer
Amen sjunge var tunga! (1742) (nr 344 i Svensk söndagsskolsångbok 1908, nr 779 i Svenska Missionsförbundets sångbok 1920, nr 800 i Lova Herren 1988). Översatt av Lina Sandell (1871).

Referenser

Noter

Präster i Danska folkkyrkan
Danska psalmförfattare
Danskspråkiga psalmförfattare
Danska präster under 1700-talet
Födda 1690
Avlidna 1757
Män
Mettä Dokkas

Mettä Dokkas (finska: Mettä-Tokanen, lulesamiska: Mähtsedoages) är en småort i Gällivare distrikt (Gällivare socken) i Gällivare kommun, Norrbottens län. I augusti 2020 fanns det enligt Ratsit 61 personer över 16 år registrerade med Mettä Dokkas som adress.

Befolkningsutveckling 

På grund av förändrat dataunderlag hos Statistiska centralbyrån så är småortsavgränsningarna 1990 och 1995 inte jämförbara. Befolkningen den 31 december 1990 var 79 invånare inom det område som småorten omfattade 1995.

Referenser 

Orter i Gällivare kommun
Småorter i Sverige
Nattavaara

Nattavaara (lulesamiska: Nahtavárre) är en småort och tidigare tätort i Gällivare distrikt (Gällivare socken) i Gällivare kommun. När bygget av Malmbanan, 1887 nådde Råne älv etablerades stationssamhället Nattavaara på tallheden väster om Råneälven, cirka 5 km från den ursprungliga byn på berget, Nattavaara by. Nattavaara är en av landets kallaste orter och brukar därför ofta omnämnas i väderleksrapporterna på vintern med lägsta temperaturen i landet. Orten har en Handlarn-butik. Lulesamiska Nahta betyder skaft och várre betyder berg. Såsom på många platser i Norrbotten har ortnamnet lånats och anpassats från samiska till finska, där vaara också betyder berg och Natta inget särskilt på finska.

Nattavaara blev Årets by år 2004. År 2012 invigdes en terminal för omlasting av virke mellan lastbil och tåg. Den nuvarande småorten Nattavaara benämndes som tätort Nattavaara Station. Vid  SCB ortsavgränsning 2020 blev samhället klassat som två småorter, där den södra benämns Nattavaara södra delen.

Befolkningsutveckling

Vid folkräkningen år 1890 fanns det 144 personer som var skrivna i byn Nattavaara.

Se även
Nattavaara station

Källor

Orter i Gällivare kommun
Tidigare tätorter i Norrbottens län
Småorter i Sverige
Nattavaara by

Nattavaara by (lulesamiska: Nahtavárre) är en småort i Gällivare distrikt (Gällivare socken) i Gällivare kommun.

Orten Nattavaara är egentligen två orter i Råne älvdals norra del. Ursprungligen var Nattavaara by lappskattelandet Nattejaure varifrån orten fått sitt ursprungliga namn. Förste nybyggaren, Michel Ryss, gjorde en s.k. inrymning i lappskattelandet omkring år 1670. I gamla dokument omnämns orten som Nattewahr. Namnets betydelse är inte säkerställd men torde ha sitt ursprung i det samiska ordet "nahta" som betyder skaft. Det samiska ordet "vare" och det finska "vaara" betyder berg. Nattavaara är alltså "Skaftberget".

När bygget av Malmbanan nådde Nattavaara år 1887 etablerades Nattavaara stationssamhälle på tallheden väster om Råneälven, cirka 5 km från den ursprungliga byn på berget. Tvillingorterna kom att kallas Nattavaara byn och Nattavaara station eller kort Byn och Station.

Nybyggaren Michel Ryss lär ha kommit från Karelen vilket kan förklara att det funnits en lada i byn benämnd "Karjalan lato", Karelarens lada och en åker kallad "Karjalan pelto", Karelarens åker. Karjel betyder Ryssland eller ryss på samiska. 

Språkforskare har även funnit spår från Karelen i den finska som talades i byn.

Befolkningsutveckling

Se även
Gällivarefinska.
Nattavaara station
Nattavaara stationssamhälle

Referenser
 "Nattavaaras historia" av Ture Axelsson.

Noter

Externa länkar
 Underbaara Nattavaara (lokal webbplats)

Orter i Gällivare kommun
Tidigare tätorter i Norrbottens län
Småorter i Sverige
Purnuvaara

Purnuvaara är en by i Gällivare kommun, Norrbottens län. Byn ligger vid länsväg BD 865, 5 kilometer norr om Dokkas och 13 kilometer sydväst om Markitta.

I september 2022 fanns det enligt Ratsit 21 personer över 16 år registrerade med Purnuvaara som adress. Vid folkräkningen den 31 december 1890 var 34 personer skrivna i Purnuvaara.

Referenser 

Orter i Gällivare kommun
Tjautjas

Tjautjas (nordsamiska Čavččas är en tätort i Gällivare distrikt (Gällivare socken) i Gällivare kommun i Norrbottens län.

Tjautjas ligger cirka tre mil norr om centralorten Gällivare vid den östra stranden av sjön Tjautjasjaure (Čavččasjávri). Ursprungligen var Tjautjas ett samhälle där främst samer bodde. 

Namnet Čavččasjávri är nordsamiska och kommer av ordet čakča som betyder höst samt jávri som betyder sjö. Det kan alltså översättas med "Höstsjön".

Sjön ligger på tvären i samernas flyttriktning, väst–östlig riktning, och sjön och bäcken var ett naturligt "staket". Renarna stannade tills sjön blev istäckt och kring november–december flyttade samerna med renarna längre österut. Namnet fick byn förmodligen på grund av att samerna vistades vid sjön under hösttiden.

Den förste bofaste var Martin Jakobsson. Byn är drygt 100 år gammal.

Befolkningsutveckling

Noter 

Orter i Gällivare kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Andrarum

Andrarum är kyrkbyn i Andrarums socken i norra delen av  Tomelilla kommun i Skåne. 

I byn finns Andrarums kyrka. Jochum Beck med familj har enligt traditionen fått sin sista viloplats i kyrkans krypta. 

Vid Andrarum fanns ett medeltida kalkbruk och vid huvudgården grundades på 1630-talet Andrarums alunbruk för tillverkning av alun. 1725 inköptes Andrarums gård och alunbruket av Christina Piper. Sedermera lät hon riva gården och ett stycke därifrån kring 1740 uppföra Christinehofs slott. Vid mitten av 1700-talet var Andrarums alunbruk Nordens största alunverk och vid denna tid Skånes största industriella verksamhet, kring vilken ett eget brukssamhälle växte fram. I samhället fanns skola och sjukstuga, och inom området begagnades även ett eget penningväsende. Under 1800-talet minskade produktionen av alun vid Andrarum. Bruket är nedlagt sedan 1912, då de tre sista arbetarna friställdes .

Andrarum räknas av mäklare och turism-branschen till Österlen, men landskapet högt uppe på Linderödsåsen med magra jordar, fälader och skog skiljer sig från vad man vanligen förbinder med begreppet Österlen.

Se även
 Andrarums alunbruk

Referenser
 Ehrenberg,August; Albo härad. Kristianstad 1945.
 Jönsson; Swen; Andrarum - en socken- och bruksskildring. Västervik 1940.
 
 
 Stoltz; Elof; Jockom Beck och Andrarums Alunverk. Stockholm 1979.

Orter i Tomelilla kommun
Österlen
Justus Henning Boehmer

Justus Henning Boehmer, född 29 januari 1674 i Hannover, död 23 augusti 1749 i Halle, var en tysk jurist, far till Georg Ludwig Boehmer.

Boehmer var lärare i kyrkorätt i universitet i Halle. Han var även psalmförfattare, representerad i danska Psalmebog for Kirke og Hjem.

Källor

Tyska jurister
Kyrkorättsexperter
Tyska psalmförfattare
Tyska professorer
Personer verksamma vid universitetet i Halle
Födda 1674
Avlidna 1749
Män