kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Anticipation (genetik)

Anticipation är ett begrepp inom genetik som används om genetiska sjukdomar för att tala om att en sjukdom har en tendens att uppträda i lägre åldrar och med ökad svårighetsgrad i efterföljande generationer, det vill säga förvärras så att barn drabbas tidigare och svårare än föräldrarna. 

Sjukdomar där detta fenomen uppträder orsakas oftast av expanderande trinukleotidupprepningar som brukar bestå av tre baser som upprepas flera gånger. Ju fler upprepningar som finns i anlaget desto mer framträdande blir symptomen. Efter att sjukdomen nedärvts kommer dessa områden med repeterade sekvenserna att öka och därmed kommer även svårighetsgraden att öka.
Exempel på sjukdomar där detta mönster följs är Dystrofia myotonika, Huntingtons sjukdom och flera former av spinocerebellära ataxier samt Fragil X-syndrom.

Källor 

Genetik
Helene Tursten

Ulla Helene Marie Samuelsson Tursten, född 17 februari 1954 i Göteborg, är en svensk kriminalförfattare. Hon bor sedan 1990-talet i Sunne i Värmland. Tursten är mest känd för sina romaner om kriminalinspektören Irene Huss, som även filmatiserats ett flertal gånger.

Biografi
Före författarkarriären arbetade Tursten som sjuksköterska. Hon är även legitimerad tandläkare och arbetade minst tio år i det yrket.

Tursten debuterade 1998 med Den krossade tanghästen, den första boken i romanserien om kriminalinspektören Irene Huss, bosatt i Göteborg. Irene Huss var den första kvinnliga huvudrollsfiguren i "deckarvågen". Böckerna är översatta till 18 språk, bland annat tyska, engelska och norska. Internationella framgångar har Irene Huss-böckerna nått inte minst i Tyskland. 

Helene Tursten nämns som en stilmedveten, säker och pålitlig deckarförfattare.

Böckerna om Irene Huss har blivit bio- och TV-deckare. I Danmark har de fyra första filmerna visats i flera omgångar på DR1.

Verklista

Böcker
Kriminalromaner med Irene Huss i huvudrollen
 1998 - Den krossade tanghästen
 1999 - Nattrond
 1999 - Tatuerad torso
 2002 - Glasdjävulen
 2004 - Guldkalven
 2005 - Eldsdansen
 2007 - En man med litet ansikte
 2008 - Det lömska nätet
 2010 - Den som vakar i mörkret
 2012 - I skydd av skuggorna

Kriminalromaner med Embla Nyström i huvudrollen
 2014 - Jaktmark
 2016 - Sandgrav
2018 - Snödrev 

Andra böcker
 2003 – Kvinnan i hissen och andra mystiska historier, berättelser.
 2004 – Svarta diamanter, en antologi med flera kvinnliga författare. Helene Tursten har redigerat boken.
2013 – Mina mindre mord och mysterier
2020 – Äldre dam med mörka hemligheter

Filmatiseringar

Filmer som bygger på böckerna om Irene Huss

 

Fristående historier om Irene Huss

Referenser

Externa länkar

Svenskspråkiga kriminalförfattare
Svenska kriminalförfattare
Kvinnor
Födda 1954
Levande personer
Författare från Göteborg
Svenska författare under 1900-talet
Svenska författare under 2000-talet
Hätta

En hätta är en enklare, oftast mindre, mössa som sitter tätt mot huvudet, ofta med spetsig form. Ordet är en avledning av hatt och har använts i svenskan sedan före 1520.

Det används i första hand idag om kvinnliga huvudbonader, men kan användas även om en del historiska manliga huvudbonader som coifen.

Benämningen hätta används idag om flera olika typer av huvudbonader, och i överförd betydelse även om annat än huvudbonader.

 I arbetslivet används ibland benämningen hätta som alternativ till snibb. En mer dekorativ hätta kan även ingå i arbetskläderna-uniformen för husligt anställda kvinnor, till exempel för hembiträden eller barnflickor i traditionell serveringsdräkt.
En hätta är en traditionell vit, ofta stärkt huvudbonad för sjuksköterskor. Denna har använts internationellt sedan 1800-talet, men sedan början av 1970-talet syns den mer sällan i Sverige; ett undantag är dock Sophiahemmet.
 Kvinnliga huvudbonader i svenska folkdräkter kallas ofta för hätta. De kan ha flera olika utseenden, från att vara hög och spetsig (vanligast för äldre kvinnor) till att vara liten och tättslutande (vanligast för yngre kvinnor och flickor). I många folkdräkter där man har över- och undermössor kallas den övre hatt och den undre hätta.
 En hätta är en samtida huvudbonad för barn, med ett utseende som liknar flickornas folkdräktshätta.
 En struthätta är en modebetonad medeltida huvudbonad, där spetsen dragits ut till en strut.

Hätta i överförd bemärkelse 
 En hätta kan vara ett spetsigt tak på ett torn. Tornet Silverhättan i Visby ringmur har fått sitt namn efter sitt tidigare tak.
Hätta kan avse de fjädrar, som en fågel har på hjässan, särskilt om dessa är i avvikande färg. Ett exempel på detta är hättentärna, en i Skåne folklig benämning på fisktärnan, Sterna hirundo. 
 En tåhätta (även stålhätta) är en förstärkning av en skos tådel, vanligen i arbetsskor.

Se även 
Bahytt
Trollhättan

Referenser

Barnkläder
Damkläder
Huvudbonader
Hushållsarbetarkläder

no:Kyse
Heterokromatin

Heterokromatin är hårt packade segment av en kromosom i en eukaryot cell. Dessa kromosomsegment saknar helt transkriptionell aktivitet i motsats till eukromatin.

Se även
Kromatin
Barrkropp

Genetik
Circuit bending

Circuit bending, kretsböjning, är en metod varigenom det går att få elektroniska kretsar att göra saker som de ursprungligen inte var tänkta eller designade för. Det går till exempel att få elektroniska leksaker med inbyggda funktioner för ljud att ge ifrån sig andra ljud och på så sätt har ett nytt instrument skapats.

Elektronik
Mosaicism

Mosaicism syftar till en individ vars celler har olika genotyp trots att individen härstammar från en enda zygot. Det innebär att det i samma vävnad förekommer celler med två eller flera olika kromosomuppsättningar. Mosaicism uppkommer vanligtvis av mutationer under fosterutvecklingen.

En variation av mosaicism förekommer hos honor bland däggdjuren. Eftersom de till skillnad från män/hanar har två X-kromosomer så måste en inaktiveras, i vissa fall så inaktiveras den ena kromosomen i vissa av cellerna och den andra i resten av cellerna vilket får till följd att det finns två genetiskt olika celltyper i kroppen på dessa kvinnor/honor. Ett exempel är sköldpaddsfärgade katthonor, eftersom genen som kodar för deras färg sitter i X-kromosomen så får mosaicismen till följd att de får två olika färger.

Mosaicism förekommer vid mildare former av Klinefelters syndrom och hos ungefär 30 procent av personer med Turners syndrom.

I sällsynta fall kan intersexualism orsakas av mosaicism genom att vissa kroppsceller har uppsättning XX av könskromosomerna och andra har XY.

Se även 
 Chimär

Referenser

Noter 

Genetik
Intersexualism
Lista över Brandenburgs regenter

Detta är en lista över regerande markgrevar och kurfurstar av den historiska staten Markgrevskapet Brandenburg.

Huset Askanien (markgrevar)
 Albrekt I "Björnen" av Brandenburg (1157-1170)
 Otto I av Brandenburg (1170-1184)
 Otto II av Brandenburg (1184-1205)
 Albrekt II av Brandenburg (1205-1220)
 Johan I av Brandenburg (1220-1266; samregent med Otto III nedan)
 Otto III "den fromme" av Brandenburg (1220-1267; samregent med Johan I ovan)
 Otto IV "med pilen" av Brandenburg (1266-1309)
 Valdemar "den store" av Brandenburg (1309-1319)
 Henrik II "den yngre" av Brandenburg (1319-1320)

Huset Wittelsbach (markgrevar till 1356; därefter också kurfurstar) 
 Ludvig I "Brandenburgaren", även hertig av Bayern som Ludvig V av Bayern (1323-1351)
 Ludvig II "Romaren", även hertig av Bayern som Ludvig VI av Bayern (1351-1365)
 Otto VII "den late", även hertig av Bayern som Otto V av Bayern (1365-1373)

Huset Luxemburg (markgrevar och kurfurstar) 
 Wenzel IV av Böhmen (1373-1378)
 Sigismund av Ungern och Böhmen (1378-1388; samma som nedan)
 Jobst av Mähren (1388-1411)
 Sigismund av Ungern och Böhmen (1411-1415; samma som ovan)

Huset Hohenzollern (markgrevar och kurfurstar)

Kurfurstar av Brandenburg 
 Fredrik I av Brandenburg (1415-1440; tidigare borggreve Fredrik VI av Nürnberg)
 Fredrik II "Järntand" av Brandenburg (1440-71)
 Albrekt III Akilles av Brandenburg (1471-86)
 Johan Cicero av Brandenburg (1486-99)
 Joakim I "Nestor" av Brandenburg (1499-1535)
 Joakim II "Hector" av Brandenburg (1535-71)
 Johan Georg av Brandenburg (1571-98)
 Joakim Fredrik av Brandenburg (1598-1608)

Kurfurstar av Brandenburg och hertigar av Preussen 
 Johan Sigismund av Brandenburg (1608-19), även hertig av Preussen från 1618.
 Georg Vilhelm av Brandenburg (1619-40), även hertig av Preussen.
 Fredrik Vilhelm av Brandenburg ("Den store kurfursten") (1640-88), även hertig av Preussen.
 Fredrik III av Brandenburg (1688-1713), från 1701 även kung i Preussen som Fredrik I av Preussen.

För perioden efter 1701, se Preussens kungar. De preussiska kungarna och från 1870 tyska kejsarna behöll titeln markgreve av Brandenburg fram till novemberrevolutionen 1918. Kurfurstetiteln avskaffades 1806 när Tysk-romerska riket upplöstes.

Brandenburg
Brandenburgs regenter
Casperelectronics

Casperelectronics ett företag grundat år 2000 av Pete Edwards. Företaget tillverkar musikinstrument av bortkastade leksaker som de sedan modifierar så att de ger ifrån sig andra/nya ljud. Ett reportage med Pete Edwards kunde ses i programmet Showroom som sändes i SVT år 2005.

Se även 
 Circuit bending
 Reverse engineering
 SidStation
 Bitpop
 Lo-fi

Externa länkar 
 Pete Edwards - Casperelectronics

Amerikanska tillverkningsföretag
Företag bildade 2000
Länsförsäkringar Bank

Länsförsäkringar Bank Aktiebolag är ett svenskt bankaktiebolag grundat 1996. Banken är ett helägt dotterbolag till Länsförsäkringar AB som i sin tur ägs gemensamt av de 23 lokala Länsförsäkringsbolagen. Banken är idag Sveriges femte största privatbank med 378 000 kunder och en marknadsandel på nära 5 %. Länsförsäkringar Bank är också moderbolag till kreditmarknadsbolaget Wasa Kredit, Länsförsäkringar Hypotek och Länsförsäkringar Fondförvaltning AB. År 2015 hade banken 128 kontor runt om i Sverige.

Historik 
Vid sammanslagningen av Länsförsäkringar-gruppen och försäkringsbolaget WASA 1998, fusionerades även Länsförsäkringar Bank med WASA Banken, den tidigare Bohusbanken. Efter fusionen var namnet en tid Länsförsäkringar WASA Bank, innan namnet 2000 återigen blev Länsförsäkringar Bank.

Källor

Se även
Skandiabanken
Trygg-Banken
Sesambanken
Wasa Aktie Bank

Företag i Stockholms kommun
Kooperativ i Sverige
Nischbanker
Svenska affärsbanker
Banker bildade 1996
Bank
Reed Ghazala

Qubais Reed Ghazala, född 1953, är en amerikansk författare, fotograf, musiker och konstruktör av experimentella musikinstrument. 

Han räknas som föregångaren av circuit bending, som han upptäckte 1966 och även namngav.

Källor

Externa länkar
 Officiell webbplats 

Amerikanska fotografer
Amerikanska författare
Amerikanska musiker
Män
Födda 1953
Levande personer
Fjärde Världen (hiphop-grupp)

Fjärde Världen är en svensk hiphop-grupp. De vann under slutet av 90-talet en talangtävling arrangerad av Redline Records och fick i pris en budget till ett singelsläpp med video, vilket resulterade i singeln Mer än musiken. En dokumentär av Joel Danielsson och Kjell Åhlund med samma namn spelades in och handlade om Fjärde Världen-medlemmarna Matte, Tom och Oskar och deras väg mot att vinna publiken.

De albumdebuterade med Världsomspegling och följde upp med albumet Gatumusikanterna. 
Den senaste skivan heter "Världens ände" och släpptes den 7 november 2007.

Gruppmedlemmen Matte är producent i teamet First Heat och Tom har gjort sig en solokarriär under aliaset Max Peezay. De är aktiva i produktionsbolaget Devrim. Oskar Skarp lämnade gruppen strax efter första singelsläppet för att satsa på en karriär som producent och beatmaker.

En del av gruppen har växt upp i stockholmsförorten Älta och Orminge, som de sjunger om i låten "Vårt kvarter" med Sam-E (Fisksätra) från Medina.

Diskografi

Album 
2002 - Världsomspegling
2004 - Gatumusikanterna
2007 - Världens Ände

Singlar 
2000 - Mer än musiken
2001 - Världens Bästa EP
2001 - Första Femman (med Fattaru)

Svenska hiphopgrupper
Svensk hiphop
Oxbergsbron

Oxbergsbron tar både väg och järnväg över Österdalälven vid Oxberg. Oxberg ligger i Mora kommun, men bron passerar gränsen mot Älvdalens kommun.

Denna bro som är cirka 101 m lång (27+47+27), är en av Sveriges mycket få kombinerade väg- och järnvägsbroar, med gemensam bana. Väg och järnväg går inte bredvid varandra utan järnvägsspåret går i vägbanan, så när ett tåg kommer stängs vägen av med bommar. Bron är smal och bilar kan inte mötas på den.

Vägen är "Vasaloppsvägen" (Mora)–Oxberg–Sälen, och järnvägen är sträckan Älvdalen-Mora som endast används för godståg. Järnvägen öppnades för trafik år 1900 och bron byggdes i samband med det.

Bron avstängd
Bron stängdes av för all trafik (både tåg och väg) den 2 november 2016 då Trafikverket vid en inspektion hittade allvarliga skador vilket gjorde att man inte kunde garantera brons säkerhet.
Strax före midnatt den 20 april 2017 lyftes den sista delen av bron i land. Den ersattes med en beredskapsbro som används till dess att en permanent ersättning, bestående av separata järnvägs- respektive vägbroar, finns på plats. Byggstart är planerad till 2025 med en byggtid på 2 år.

Galleri

Se även
Mankellbron (Sveg)
Pite%C3%A4lvsbron

Källor

Externa länkar

Bilder från järnvägen och inte minst bron

Broar i Dalarnas län
Järnvägsbroar i Sverige
Byggnader och anläggningar i Mora kommun
Byggnader och anläggningar i Älvdalens kommun
Broar invigda 1900
1900 i Sverige
Lucasfilm

Lucasfilm Ltd. är ett filmbolag grundat av George Lucas. Det är baserat i Marin County i Kalifornien. Lucasfilm startades 1971, samtidigt som Lucas släppte sin första film, science fiction-filmen THX 1138. Genombrottet för Lucasfilm kom år 1973 i och med filmen med titeln Sista natten med gänget. Denna film gjorde Lucas till miljonär (gav honom $7 000 000) och gav företaget en vinst på $100 000 000 från hela världen. När sedan Stjärnornas krig kom ut och blev en världssuccé av sällan skådat slag kom Lucasfilm att växa ännu mera i prestige och är idag ett av de ledande filmbolagen i världen. Trots att George Lucas själv säger sig avsky tanken på mäktiga filmbolagschefer som kan förstöra konstnärliga visioner för filmskapare, så har han blivit en av de mäktigaste inom filmbranschen själv just genom Lucasfilm.

George Lucas sålde företaget till Walt Disney Company för drygt 4 miljarder dollar 2012. Efter Lucas avgång blev hans utsedda efterträdare Kathleen Kennedy bolagets direktör.

Andra avdelningar inom företaget
Förutom film- och TV-produktion finns även olika avdelningar för till exempel visuella effekter, ljud, dator- och TV-spel, licensiering med mera.

Lucasfilm Ltd. (produktion)
Industrial Light and Magic (ILM) (visuella effekter)
Skywalker Sound (ljud)
LucasArts (dator- och konsolspel)
Lucas Licensing (licensiering)
Lucas Online (webben)
Lucasfilm Animation (digital animation)

Filmproduktioner 

 – George Lucas
 – George Lucas
 – George Lucas
 – Bill L. Norton
 – Irvin Kershner
 – Steven Spielberg
 – Richard Marquand
 – John Korty & Charles Swenson
 – Steven Spielberg
 – Haskell Wexler
 – Paul Schrader
 – Jim Henson
 – Willard Huyck
 – Ron Howard
 – Francis Ford Coppola
 – Don Bluth
 – Steven Spielberg
 – Mel Smith
 – George Lucas
 – George Lucas
 – George Lucas
 – Steven Spielberg
 – Dave Filoni
 – Anthony Hemingway
 – Gary Rydstrom
 – J.J. Abrams
 – Gareth Edwards
 – Rian Johnson
 – Ron Howard
 – J.J. Abrams
 – James Mangold

TV-produktioner (i urval) 
 (TV-film)
 (TV-film)

Källor

Externa länkar 

Industrial Light & Magic – Officiell webbplats
Skywalker Sound – Officiell webbplats
LucasArts – Officiell webbplats

Amerikanska filmbolag
Företag bildade 1971
George Lucas
Otto I av Bayern

Denna artikel handlar om kungen. För den medeltida hertigen med samma namn och nummer, se Otto I, hertig av Bayern.

Otto I (fullständigt namn Otto Wilhelm Luitpold Adalbert Waldemar), född 27 april 1848 i München, död 11 oktober 1916 på slottet Fürstenried i samma stad, var kung av Bayern från 1886 till 1913.

Biografi
Otto var yngre son till Maximilian II av Bayern och bror till Ludvig II av Bayern. Han deltog i tyska enhetskriget och tysk-franska kriget. Sedan Ludvig II av Bayern avlidit blev Otto den 13 juni 1886 proklamerad kung. 

Han var dock sinnessjuk, vilket läkare konstaterat redan 1871–1872, och sattes som kung 1886 omedelbart under regentskap av sin farbror, prinsregenten Luitpold av Bayern, som 1912 efterträddes i denna roll av sin son Ludvig.

Den 8 november 1913 efterträdde kusinen Ludvig formellt Otto I som regerande kung under namnet Ludvig III av Bayern, men Otto fick behålla den titulära kungatiteln livet ut.

Referenser

Externa länkar

Födda 1848
Avlidna 1916
Bayerns regenter
Huset Wittelsbach
Män
Personer i kejsardömet Tyskland
Oxberg, Mora kommun

Oxberg är en småort i nordvästra delen av Mora socken, Mora kommun i Dalarna.
Oxbergs by ligger på Österdalälvens västra strand vid Dysåns utflöde i Österdalälven. Strax väster om byn ligger Oxbergssjön (201 m ö.h.)

Befolkningsutveckling

Samhället

Oxberg är mest känt för att Vasaloppet går genom orten och har en matkontroll här. Den är numera också startplats för Tjejvasan, Kortvasan och Halvvasan.

I Oxberg finns en bygdegård samt den s.k. Oxbergsgården. Här ligger även Oxbergs kapell.

Vid Oxberg finns även en av Sveriges få kombinerade bil- och järnvägsbroar, Oxbergsbron.

Källor
 Nationalencyklopedin
 Terrängkartan, blad 14 E Mora NV, edition 4, april 2004

Noter

Litteratur
  Ebemark, Elisabeth & Bäck, Monika; Vävskedsfabrikerna i Oxberg - ett ALU-projekt, ALU-projektet "Industrihistorisk dokumentation", Mora, 1995, ursprung BURK, Bibliotekstjänst AB 
 Lagerqvist, Lars O.(1929-) & Åberg, Nils (1938-); Porfyren från 1885 till våra dagar - konsthantverk och industri i Bäcka, Oxberg och Älvdalen, Vincent förlag, Stockholm, 1988, , LIBRIS-id 8380734 
 Lannerbro, Ragnar (1912-); Oxbergs kapell i Mora församling - kort historik, Mora, 1980, LIBRIS-id 10170937 
 Oscarsson, Albin;Oxberg i går, Oxbergs hembygdsförening, Oxberg, 1984-, LIBRIS-id 1287138 
Oscarsson, Albin;Oxberg i går del 2, Bybor har berättat, Oxberg, 1991
 Östberg, Stig; Häxprocesserna i Övre Dalarna omkring 1670-talet - inriktning speciellt på händelserna som berör byarna Oxberg och Gopshus i Mora socken, Eget förlag, Gopshus Mora, 2006, ursprung BURK, Bibliotekstjänst AB

Externa länkar

 Oxbergs hemsida

Orter i Mora kommun
Vasaloppskontroller
Småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Dalarnas län
World Boxing Organization

World Boxing Organization (WBO) räknas som den fjärde största boxningsorganisationen som utser världsmästare.

WBA, WBC och IBF har traditionellt, alltsedan  1980-talet, ansetts som "de tre stora" organisationerna inom boxningen och WBO - tillsammans med flera andra mindre organisationer såsom IBO, IBU, WBF, WBU, IBA m.fl - har setts som "mindre värda". Dock har WBO, efter att från en början stämplats som en "Kalle Anka-titel", dvs inte mycket värd, på senare år fått ett ökat anseende och räknas numer som ett av de fyra stora förbunden, om än fortfarande lite "under" de övriga tre.

Referenser

Noter

Proffsboxningsorganisationer
Hale–Bopp

Hale–Bopp, formellt betecknad C/1995 O1, är en komet som var en av de mest observerade kometerna under 1900-talet. Den kunde ses från jorden med blotta ögat under rekordlånga 18 månader 1996 och 1997, vilket är dubbelt så länge jämfört med det tidigare rekordet av den stora kometen 1811. När den var som ljusast våren 1997 nådde den magnitud 0 och den förblev så ljus under hela två månader. Även om den största ljusstyrkan i sig inte var något rekord så har ingen annan komet varit så ljus så länge.

Kometen var ett viktigt inslag i den amerikanska domedagssekten Heaven's Gate.

Upptäckt 
Kometen upptäcktes av amatörastronomerna Alan Hale och Thomas Bopp, oberoende av varandra, den 23 juli 1995. Alan Hale med sitt teleskop i Cloudcroft, New Mexico, USA och Thomas Bopp med vänner utanför Stanfield, Arizona, USA. Hale–Bopp befann sig då runt en miljard kilometer från solen. Nästan två år senare, den 1 april 1997, nådde kometen sitt perihelium.

Galleri

Referenser

Externa länkar 
 Om Hale-Bopp på Cometography.com
 Om Hale-Bopp på NASA

Kometer
Astronomiska upptäckter av amerikanska astronomer
Astronomiska upptäckter 1995
Västra Eds kyrka

Västra Eds kyrka är en kyrkobyggnad i Edsbruk i Linköpings stift. Den är församlingskyrka i Västra Eds församling.

Kyrkobyggnaden

Ruinen av den medeltida kyrkan vittnar om tre byggnadsperioder, med den västligaste delen från 1100-talet, korsarmar från 1200-talet och koret från 1300-talet. Kyrkan valvslogs på 1400-talet och slutligen tillkom på 1760-talet det Götherhjelmska gravkoret.
 
Under 1800-talet ville man ha ljus och rymd i kyrkan. Den gamla kyrkan ansågs för liten. Den nya kyrkan uppfördes 1863 i nyklassicistisk stil efter ritningar av Albert Törnqvist. Den är byggd i sten i form av en treskeppig korskyrka med torn och tresidigt kor. Från gamla kyrkan flyttade man över ett helgonskåp med Katarina av Alexandria från 1520.

I och med att den nya kyrkan var klar, började den gamla medeltidskyrkan förfalla. Redan fyra år senare beslöt kyrkostämman att riva taken och påföra jord och på så sätt åstadkomma "en prydlig och passande ruin". I en inventarielista från 1867 står: "På akademiens hemställan beslöt församlingen skänka altarskåpet och vad mera kyrkan kunde ega av gamla bildverk". De flesta medeltida inventarierna förvaras nu på Statens historiska museum, bland annat ett altarskåp från 1524. Först år 1921 började man restaurera ruinen.

Inventarier
Helgonskåp med helgon i lövträ i skåp av furu, från sydskandinavisk verkstad under 1500-talets första fjärdedel.
Dopfunt avgotländsk kalksten av musselcuppstyp, från 1240.

Orgel
1705 byggde orgelbyggaren Johan Åhrman en orgel till kyrkan. Orgeln kostade 700 daler och arbetet utfördes av Åhrman, snickaren Michael, snickaren Matthias och smeden Jöns Jöransson. Orgeln approberades och godkändes av organisten Gottfrid Schubert i Västerviks församling.
1864: Per Larsson Åkerman, Stockholm (1826-1876), bygger en mekanisk piporgel med 18 orgelstämmor fördelade på 2 manualer och pedal.
1946: Firma A. Mårtensson, Lund, bygger om orgeln till pneumatiska slejflådor. Den erhåller nu 32 stämmor på 2 manualer och pedal.

Disposition:

Galleri

Externa länkar och källor
Kyrkans tidning: Strid om orgelrenovering.
Vimmerby tidning: Tyst orgel i Västra Ed märkligt fall.
Kyrkans tidning: Orgelfrågan i länsrätten.

Litteratur och källor

Noter

Kyrkobyggnader i Västerviks kommun
Kyrkobyggnader i Linköpings stift
Orgeldispositioner
Kyrkobyggnader invigda 1863
1863 i Sverige
Väktarskolan

Väktarskolan är en utbildningsorganisation i Sverige för utbildning av väktare i Sverige, skyddsvakter och flygplatskontrollanter.

Väktarskolan drivs av arbetsmarknadens parter inom bevakningsbranschen, dvs Svenska Transportarbetareförbundet och Almega Tjänsteförbunden.

Väktarskolan utbildar cirka 1500 personer årligen i grundläggande väktarutbildning.

En fullgjord väktarutbildning i Väktarskolan leder till ett yrkesbevis för väktare. Väktarskolans har två steg i grundutbildningen VU 1, VU 2. Efter genomförd VU 2 så får väktaren ett yrkesbevis utfärdat av Bevakningsbranschens Yrkes- och Arbetsmiljönämnd (BYA) som innebär att väktare genomgått en utbildning på cirka 300 timmar.

Vart fjärde år skall väktaren enligt lagstiftning genomgå en fortbildning.

Det finns i dagsläget två utbildningsenheter som båda kallar sig för Väktarskolan. Den ena, som beskrivs här, drivs av BYA, den andra av ett privatägt företag.

Kursutbud
Väktarskolan har ett 15-tal olika kurser, så som:
Väktargrundutbildning, VU1
Väktargrundutbildning, VU2
Fortbildning
Fortbildning med inriktning väktare/värdetransportör
Utbildning för butikskontrollanter
Utbildning för föreståndare
Gruppledarutbildning
Handfängselutbildning
Utbildning i värdetransport
Utbildning i expanderbar batong
Skyddsvaktsutbildning, Avkortad
Skyddsvaktsutbildning, Fortbildning
Utbildning för uppräkningspersonal
Utbildning för flygplatskontrollanter, steg 1
Utbildning för flygplatskontrollanter, steg 2

Externa länkar
Bya.Väktarskolan
Bevakningsbranschens Yrkes- och Arbetsmiljönämnd

Skolor i Sverige
Bevakning