1870

1870 (MDCCCLXX) var ett normalår som började en lördag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 26 januari – Virginia återuppgår i USA.

Februari 
 3 februari – Det 15:e tillägget till USA:s konstitution ger svarta rösträtt.
 12 februari – Kvinnor får rösträtt i Utahterritoriet, USA.
 17 februari – I England i Storbritannien införs allmän skolgång med statliga bidrag för barnen i åldern 5-10 år. De är primärskolor och vid sidan om privatskolorna i ett parallellskolsystem .
23 februari – Mississippi återinträder i den amerikanska unionen.

Mars 
 5 mars – England och Skottland spelar 1-1 på Kennington Oval i London, i den första fotbollslandskampen någonsin. Arrangör är Football Association.
30 mars – Texas återinträder i USA.

April 
 22 april – Överståthållarämbetet utfärdar tillstånd för den till Sverige invandrade polacken Henryk Bukowski att driva konst- och antikvitetshandel (nuvarande Bukowskis Auktioner).
 29 april – Den oberoende liberala morgontidningen Sydsvenska Dagbladet Snällposten grundas av Lundahistorikerna Claes Theodor Odhner och Martin Weibull. Ledande gestalt i tidningen blir Carl Herslow.

Maj 
2 maj – Prince Rupert's Land byter namn till "Northwest Territories".

Juni 
 3 juni – Louis De Geer d.ä. avgår som svensk justitieminister och efterträds av Axel Gustaf Adlercreutz. Skalden Gunnar Wennerberg blir ecklesiastikminister.
 17–18 juni – Amerikanska soldater landstiger i Mexiko och förstör piratskeppet Forward, som gått på grund omkring 40 engelska mil uppför Tecapánfloden .
 28 juni – Julen blir federal helgdag i USA.
 Juni – Tientsinmassakern äger rum i staden Tientsin i Kina.

Juli 
15 juli – Manitoba blir en provins i Kanada.
 18 juli – Första Vatikankonciliet antar konstitutionen Pastor Aeternus som innehåller ofelbarhetsdogmen.

 19 juli – Frankrike förklarar krig Preussen.

September 
 1 september
 Första Vatikankonciliet avbryts.
 I slaget vid Sedan inringas de franska trupperna av den tyska armén, och kejsare Napoleon III tas till fånga.
 4 september – Tredje franska republiken utropas, vilket innebär att den av tyskarna tillfångatagna kejsare Napoleon III avsätts.
 21 september – Amerikanska soldater landstiger i Hawaii och hissar USA:s flagga på halv stång då drottning Kalama avlidit, och amerikanska konsuln i Honolulu inte skulle ansvara för detta.

Oktober 
 2 oktober – En folkomröstning i Rom säger med 133 681 röster mot 1 507 för att uppgå i Italien.

 6 oktober – Rom blir huvudstad i det enade Italien.
 8 oktober – Léon Gambetta sticker i väg från det belägrade Paris i en luftballong.
17 oktober – Kyrkostaten uppgår i Italien.

November 
 8 november – Nystartade Weather Bureau gör sin första officiella väderprognos: "High winds at Chicago and Milwaukee... and along the Lakes" ("Kraftiga vindar vid Chicago och Milwaukee... och längsmed sjöarna").
 16 november – Spaniens Cortes Generales förklarar Amadeo de Saboya som kung Amadeus I av Spanien.
 29 november – Vid Ersta diakonianstalt i Sverige börjar man att varje söndag i advent tända sju ljus i en julgran.

December 
 30 december – Spaniens premiärminister Juan Prim avlider efter att ha blivit skjuten tre dagar tidigare.

Okänt datum 
 I USA utexamineras 2 % av 17-åringarna från high school.
 Svenska kvinnor erhåller rätt att erlägga studentexamen som privatister och att studera medicin vid universiteten.
 Icke-protestantiska trosbekännare får tillträde till de flesta offentliga ämbeten och riksdagen i Sverige. Därmed har judarna fått alla dåvarande medborgerliga rättigheter. Ett undantag är, att man måste tillhöra Svenska kyrkan, för att få vara regeringsledamot.
 En ekonomisk kris utbryter i Sverige. Svenska staten tvingas rädda bankväsendet genom lån. Stockholms finansiella värld drabbas hårdast av krisen. Göteborg kommer lindrigare undan, varför uttrycket "Det rika Göteborg" myntas.
 Den sista resan med seglande svenska postbåtar över Ålands hav genomförs.
 Kaféet Bräutigams öppnas i Göteborg, Sverige.

Födda 
 2 januari – Ernst Barlach, tysk skulptör.
 8 januari – Miguel Primo de Rivera, spansk general och politiker.
 23 januari – Sven Olsson i Labbemåla, svensk lantbrukare och politiker (folkpartist).
 25 januari – Helge von Koch, svensk matematiker.
 2 februari – Julia Svedelius, svensk författare.
 5 februari – Alfred E. Reames, amerikansk demokratisk politiker, senator 1938.
 6 februari – James Braid, skotsk professionell golfspelare.
 10 februari
 Alessandro Bonci, italiensk operasångare.
 Frank L. Greene, amerikansk republikansk politiker, senator 1923–1930.
 12 februari – Hugo Stinnes, tysk industrialist och politiker.
 15 februari – Cut Nyak Meutia, indonesisk nationalhjältinna.
 21 februari – William Larrabee, amerikansk demokratisk politiker, kongressledamot 1931–1943.
 23 februari – Oscar Johanson, svensk lantbrukare, arbetare och politiker (lantmanna- och borgarepartiet, senare folkpartist).
 10 mars – William E. Crow, amerikansk republikansk politiker, senator 1921–1922.
 12 mars – Martin Ekenberg, svensk ingenjör, uppfinnare av den första brevbomben.
 21 mars – Allan Serlachius, finländsk jurist och politiker.
 31 mars – James M. Cox, amerikansk demokratisk politiker och publicist.
 11 april – Bruno Aspelin, finländsk artist och vissångare. 
 3 april - Agda Östlund, sömmerska, riksdagsledamot, ordf i Stockholms allmänna kvinnoklubb.
 17 april – Lars Israel Wahlman, arkitekt.
 20 april – Angus Wilton McLean, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i North Carolina 1925–1929.
 22 april – Vladimir Lenin, rysk politiker och marxistisk teoretiker.
 30 april
 Franz Lehár, ungersk kompositör.
 Maria Sandel, svensk författare.
 9 maj – Harry Vardon, brittisk golfspelare.
 11 maj – Otto von Friesen, svensk runolog, professor i svenska språket och ledamot i Svenska Akademien.
 19 maj – Albert Fish, amerikansk seriemördare, pedofil och kannibal.
 24 maj – Gunnar Klintberg, svensk skådespelare, regissör och manusförfattare.
 4 juni – Elisabeth Hesselblad, svensk birgittinnunna; helgonförklarad.
 1 juli – Susanna Hanan, nyzeeländsk guvernant, sångerska och samhällsarbetare.
 10 augusti – Lars Sonck, finländsk arkitekt.
 14 augusti – Junius Marion Futrell, amerikansk demokratisk politiker och jurist.
 21 augusti – Carl Apoloff, svensk skådespelare.
 27 augusti – Peter Norbeck, amerikansk republikansk politiker, senator 1921–1936.
 31 augusti – Maria Montessori, italiensk framstående pedagog, grundade Montessoripedagogiken.
 2 september – Luise av Sachsen, prinsessa av Sachsen 1891-1903.
 9 september – Jakob Kukk, estländsk biskop.
 26 september – Kristian X, kung av Danmark 1912–1947 och av Island 1918–1944.
 2 oktober – Hilma Swedahl, svensk guldgrävare och skapare av turistmålet Alaska.
 8 oktober – Louis Vierne, fransk organist och tonsättare.
 13 oktober – Ben W. Hooper, amerikansk republikansk politiker, guvernör i Tennessee 1911–1915.
 9 november – Magnus Enckell, finländsk konstnär.
 21 november – Sigfrid Edström, industriman och SAF-ordförande.
 25 november – Johan Johansson i Tväråselet, svensk hemmansägare och centerpolitiker.
 9 december – William P. Pollock, amerikansk demokratisk politiker, senator 1918–1919.
 10 december – Adolf Loos, arkitekt och kulturkritiker.
 14 december
 Dirk Jan de Geer, konservativ nederländsk politiker, premiärminister 1926–1929 och 1939–1940.
 Karl Renner, politiker och president i Österrike 1945–1950.
 15 december – Josef Hoffman, österrikisk arkitekt.
 Leopold Godovskij, polsk/amerikansk pianist.

Avlidna 
 14 januari – John S. Barry, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i Michigan 1842–1846 och 1850–1852.
 19 januari – James S. Green, amerikansk demokratisk politiker och diplomat, senator 1857–1861.
 26 januari – Cesare Pugni, italiensk tonsättare.
 10 februari – Mats Olof Andersson, svensk konstnär.
 17 mars – Karl Friedrich Neumann, tysk orientalist och historiker.
 26 mars – Pierre Soulé, fransk-amerikansk diplomat och politiker.
 9 maj – Lawrence Brainerd, amerikansk abolitionist, affärsman och politiker, senator 1854–1855.
 10 maj – Robert Wilson, amerikansk politiker, senator 1862–1863.
 25 maj – Richard Stockton Field, amerikansk politiker, senator 1862–1863.
 15 april – Emma Willard, amerikansk skolpionjär. 
 6 juni – Ferdinand von Wrangel, rysk friherre, amiral och sjöfarande.
 9 juni – Charles Dickens, brittisk författare.
 18 juni – Haqvin Selander, svensk astronom och kommunalman.
 20 juni – Jules Huot de Goncourt, fransk skriftställare.
 26 juni
 James Syme, skotsk kirurg.
 Armand Barbès, fransk politiker.
 28 juni – Henrik Reuterdahl, svensk ärkebiskop sedan 1856.
 13 juli – Clelia Barbieri, italienskt helgon.
 2 september – Arthur Saint-Léon, fransk balettdansör och koreograf.
 7 september – Cowper Phipps Coles, brittisk militär och uppfinnare.
 12 oktober – Robert E. Lee, amerikansk militär.
 24 oktober – Antonio María Claret, spansk (katalansk) ärkebiskop i Romersk-katolska kyrkan, ordensgrundare och missionär, helgon.
 26 oktober – Andreas Aagesen, dansk rättslärd.
 23 november
 Giuseppina Bozzachi, italiensk ballerina.
 John Hopkins Clarke, amerikansk politiker (whig), senator 1847–1853.
 28 november – Frédéric Bazille, fransk målare, tidig impressionist.
 5 december – Alexandre Dumas d.ä., fransk författare.
 6 december – Bedford Brown, amerikansk politiker, senator 1829–1840.
 17 december – Saverio Mercadante, italiensk kompositör.
 28 december – Wilson Lumpkin, amerikansk politiker, guvernör i Georgia 1831–1835, senator 1837–1841.
 William Beal, brittisk religiös författare.
 Anna Greta Matsdotter, samisk nåjd.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar