kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Måltipset

Måltipset är en produkt hos det svenska statliga spelbolaget Svenska Spel som går ut på att man ska tippa vilka åtta fotbollsmatcher av 30 som blir mest målrika. Man kan tippa enkelrader, matematiska system och reducerade system. En enkelrad kostar 2,50 kronor. En gång i veckan, ofta på lördag till söndag, avgörs måltipset.

Bortalagens mål ges prioritet. Sålunda har 2-2 större chans att hamna på vinstraden än 3-1. Vid lika mål hamnar den match på vinnarraden som är längst upp på kupongen. Måltipset hade premiär den 26 mars 1983.

Se även
Jackpott

Vadslagningsspel från Svenska Spel
Domprost

Domprost är en titel inom kristendomen. 

I Svenska kyrkan och i Evangelisk-lutherska kyrkan i Finland kallas kyrkoherden i en domkyrkoförsamling, eller i ett pastorat där en sådan församling ingår, för domprost. Domprosten är där också vice preses (ordförande) i stiftets domkapitel. Domprosten utför också uppdrag såsom kyrkoinvigningar och kyrkoherdemottagningar på uppdrag av stiftets biskop.

Kyrkoherden i Kalmar kallas inte domprost, trots att där finns en domkyrkoförsamling. Anledningen är att Kalmar inte längre är stiftsstad.

I den tidigare Storkyrkoförsamlingen i Stockholms stift kallades kyrkoherden för pastor primarius.

Se även
Domkyrkovicepastor
Prost
Kontraktsprost
Ärkedjäkne
Dekan

Källor

Kyrkliga titlar
Svenska kyrkan
Oavgjort resultat

Oavgjort resultat innebär att det mellan två eller flera lag eller spelare i ett spel, en lek, en sport, en idrott eller vilket slags tävling som helst, som har avslutats, inte kan utses någon vinnare. Att få oavgjort är bättre än att förlora, men sämre än att vinna. Även i krig talar man om att slag slutar oavgjort.

I schack kallas oavgjort för remi.

I boxning kan två klubbar i en lagmatch eller två nationer i en landskamp komma överens om ett oavgjort domslut, när majoriteten av poängdomarna dömt lika. Även en skada i första ronden kan resultera i oavgjort.

Se även
 Dött lopp
 Straffspark
 Straffslag
 Straffkast
 Förlängning
 Sudden death

Källor

Speltermer
Sporttermer
Spårvidd 600 mm

600 mm är den smalaste spårvidd som använts vid järnvägar med allmän trafik enligt koncession i Sverige. Spårvidden har också varit vanlig för industri- och torvbanor runtom i landet (Décauvillespår).

Svenska järnvägar med 600 mm spårvidd

Svenska industribanor med 600 mm spårvidd

Museijärnvägar 

Spårvidd 600 mm
Bollsport

Bollsport är en sport som spelas med boll (och ibland även andra redskap som till exempel klubbor och racket). De flesta bollsporter är lagsporter. Fotboll är generellt den världsledande bollsporten.

Bollsporter har specifika regler och går vanligtvis ut på att göra fler mål/poäng än motståndaren/motståndarna, oftast under tidsbegränsning. Beroende på vilken bollsport det är, används redskap alternativt olika kroppsdelar för att förflytta bollen.

Bollsport

de:Ballspiel
Johan Hårleman

Johan Hårleman,  ursprungligen Johan Horleman, född 1662 i Stockholm, död 1707, var trädgårdsarkitekt, kunglig trädgårdsmästare 1687, överintendent för de kungliga slottsträdgårdarna 1697, far till Carl Hårleman.

Bakgrund
Johan Hårleman var son till den av drottning Hedvig Eleonora inkallade holländaren Christian Horleman, född 1633, också han trädgårdsarkitekt och trädgårdsmästare för den kungliga trädgården Stockholm, dvs. Kungsträdgården. Johan sändes efter studier hos fadern år 1680 på en studieresa till England, Holland, Tyskland, Frankrike, Italien och Spanien. Efter hemkomsten 1685 fick han titeln kunglig hovträdgårdsmästare och adlades 1698 von Hårleman.

Strax efter hemkomsten blev han Tessin d.y.:s medhjälpare och deltog i nyordnandet av Kungsträdgården och ritade 1693 en i Tessin-Hårlemansamlingen bevarad ritning till trädgårdens södra grind. Överstycket till denna grind flyttades 1817 till Hedvig Eleonora kyrka. Ritningen till den mer kända grinden i Drottningholmsparken är signerad 1695. Hårleman anlitades av Tessin även till parken i Steninge och en ritning till gallergrindar till två grottor är signerade 1704.Utöver de offentliga uppdragen utförde Hårleman arbeten vid en rad privata trädgårdsanläggningar under yngre stormaktstiden, företrädesvis i Uppland, förutom Steninge Ekolsund Noor, Rosersberg, Stora Väsby, Leufsta samt Östanå, där storslagna gårdsanläggningar skapades med franska förebilder.

Bilder

Källor
Brynolf Hellner: Konstsmide, Stockholm 1960, sidorna 175–178

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 
 

Svenska trädgårdsmästare
Svenska trädgårdsarkitekter
Födda 1662
Avlidna 1707
Män
Personer från Stockholm
Personer i Sverige under 1600-talet
Carlo Gesualdo

Carlo Gesualdo, Gesualdo, Gesualdo da Venosa, född troligen 8 mars 1566, död 8 september 1613, var en italiensk kompositör. Modern var brorsdotter till Pius IV, en farbror var Carlo Borromeo. Själv var han furste av Venosa och kallas därför också don Carlo Gesualdo, principe di Venosa ('herr Carlo Gesualdo, furste av Venosa').

Han var en av de främsta madrigaltonsättarna och brukar räknas som en av de främsta exponenterna för manierismen i musiken. Hans musikaliska begåvning har dock fått tävla om uppmärksamheten med hans dramatiska leverne, främst genom hedersmordet på hustrun och hennes älskare.

Mest kända madrigal: Moro Lasso.

Mest kända sakrala verk: Responsori per il Sabato Santo

Film
 Tod für fünf Stimmen ("Död för fem röster", 1995) av Werner Herzog är en blandning av dokumentär, biografi och musikfilm för TV.

Externa länkar
www.carlogesualdo.eu 
Carlo Gesualdo
 www.gesualdo.eu
 Tod für fünf Stimmen Werner Herzogs film på Internet Movie Database (IMDb)
 
 

Italienska kompositörer
Renässanskompositörer
Personer från Venosa
Födda 1566
Avlidna 1613
Män
Italienska musiker under 1500-talet
Kraften (Star Wars)

Denna artikel handlar om Kraften i Stjärnornas krig-filmerna. För Kraften i Sagan om Drakens återkomst, se Begrepp i Sagan om Drakens återkomst.

Kraften () är en fiktiv övernaturlig kraft i Star Wars-franchisen. Kraften är en form av galaxöverspännande naturreligion, som George Lucas tog inspiration av från Animan eller Manan som har liknande begrepp. Kraften finns överallt; den håller samman världen. Den som lärt sig hantera kraften kan styra den eller låta sig styras av den. Kraften ger förmåga att se in i framtiden, att flytta saker med bara tanken och att styra andras tankar. Men man kan även förstöra saker med hjälp av kraftens mörka sida. Eftersom kraften håller ihop allting kan man göra i princip allt. Kraften härrör från ett energifält som alstras av den mikroskopiska livsformen midi-chlorianer som finns i blodomloppet. 

Den religiösa aspekten av kraften går ut på tron att universum styrs av en bakomliggande kraft, och man ska antingen följa med eller flöda med kraften, vilket är den naturliga sättet att leva. Jediriddarna försöker fullfölja detta i så stor utsträckning som möjligt genom att leva i celibat, och enbart söka kunskap och en inre frid, som ger dem tillgång till alla kraftens aspekter. Denna träning är det som ger dem sina förmågor.
Men en med stark vilja kan bända kraften runt sig och på så sätt påverka sitt eget öde, men detta har ett pris, för kraften har en mörk sida, som gör att personer som försöker styra kraften till slut blir helt styrda själva, men då av kraftens mörka och korrupta baksida. Sithfurstarnas filosofi bygger på denna balansgång mellan total kontroll över kraften och total korruption.

Citat
Uttrycket "Må kraften vara med dig" () kommer från Star Wars-filmerna och syftar på denna kraft. 
 "En Jedi använder Kraften för kunskap och försvar, aldrig för att förinta eller för egen vinnings skull" - Yoda
 "Men den mörka sidan styrs av hat, rädsla och avund och om du låter dessa känslor styra kommer de till slut att styra dig" - Yoda
 "Anakin Skywalkers midi-chloriannivå är över 20 000 - mer än Jedimästare Yoda" - Qui-Gon Jinn

Se även
Jedi
Sith

Källor

Fotnoter

Star Wars

de:Star Wars#Die Macht
Tatooine

Tatooine är en fiktiv planet i Star Wars. På denna planet växer Anakin Skywalker upp, och likaså Luke Skywalker. Tatooine ligger i utkanten av Star Wars-galaxen, och dess bana bär den i omlopp runt två stjärnor.

Tatooine styrs av de fruktade Hutterna. Den mest fruktade hutten är Jabba the Hutt, som styr minst en tredjedel av slavhandeln i Mos Espa. Egentliga lagar existerar inte på Tatooine, därför är det ett cetrum för slavhandel, smuggling och kapselrace, som är olagligt på de flesta planeter.

Till största delen består Tatooine av öken och en av näringarna är fuktfarmar. Två städer nämns i filmerna, Mos Eisley och Mos Espa, dessutom pratar man om Toshi-stationen och Anchorhead. Mos Eisley är en stor rymdhamnstad som ofta besöks av Jabba the Hutt, prisjägare och andra skumma typer. Mos Espa är den stad där Anakin Skywalker växte upp.

Tatooine är uppkallad efter Tataouine (franskspråkig stavning), det område i Tunisien där inspelningen av filmscenerna från ökenplaneten gjordes.

Referenser

Externa länkar 

Fiktiva planeter i Star Wars
Obi-Wan Kenobi

Obi-Wan "Ben" Kenobi är en av rollfigurerna i filmerna om Stjärnornas krig. Obi-Wan Kenobi är en av de centrala rollfigurerna och finns med i de två första Stjärnornas krig-trilogierna. 

Han gestaltas i episod I - III (ep. 1: Det mörka hotet, ep. 2 Klonerna anfaller & ep. 3 Mörkrets hämnd) av Ewan McGregor och i episod IV - VI av Alec Guinness.

Översikt

Filmerna 

I Star Wars: Episod I – Det mörka hotet (32 år innan Stjärnornas krig) är Obi-Wan Kenobi cirka 25 år och padawan till jedimästaren Qui-Gon Jinn. Obi-Wan lovar Qui-Gon (precis) innan han dör att träna den unge Anakin Skywalker till en jedi. 

Yoda gör Obi-Wan till jediriddare och tio år senare, i Klonerna anfaller, beger sig Obi-Wan ensam till planeten Kamino där han upptäcker han att en klonarmé förbereds åt Republiken. Obi-Wan meddelar Anakin och Jedirådet och de konfronterar Dooku, men blir båda besegrade i duellen. Yoda kommer och räddar dem, till priset av att Dooku kan fly.

Mörkrets hämnd inleds med att Obi-Wan och Anakin ska rädda Palpatine från droidarméernas. När Palpatine utfärdar Order 66 hamnar Obi-Wan i vattnet, men överlever och flyr. Han och Yoda upptäcker att alla i Jeditemplet är mördade. Obi-Wan får reda på att Anakin Skywalker, som nu blivit Darth Vader, ledde allt.

De båda möts på Mustafar, och Obi-Wan lyckas efter en duell besegra Vader och tror då att han dör.

Originaltrilogin (1977–1983)

I Stjärnornas krig, som utspelar sig 19 år senare, kommer Luke via sin nya droid R2-D2 över ett meddelande från Leia Organa. Meddelandet leder honom till Obi-Wan Kenobi som ger Luke Anakins ljussabel och ber honom att följa med på uppdraget och bli tränad till jedi. Han undervisar Luke i ljussabel-tekniker och kunskapen om Kraften. På Dödsstjärnan möter Obi-Wan Darth Vader i en ljussabelduell igen, men väljer denna gång att förlora och dö men han uppenbarar sig sedan för Luke i en slags spökgestalt.

I Rymdimperiet slår tillbaka och Jedins återkomst fortsätter Obi-Wan att uppenbara sig som ett spöke eller en ande genom Kraften. Efter Yodas död bekräftar Obi-Wan att Darth Vader är Lukes far, något han hittills inte har erkänt.

Efter att rebellerna besegrat Rymdimperiet och firar, uppenbarar sig Obi-Wan för Luke, tillsammans med Yoda och en omvänd Anakin Skywalker.

Sequeltrilogin (2015–2019)

30 år senare, i The Force Awakens och senare i The Rise of Skywalker, hör huvudpersonen Rey Obi-Wans röst då han (och flera andra jediriddare) kallar på henne. 

Både Alec Guinness och Ewan McGregors röster hörs som Obi-Wan. Då Guinness gick bort långt innan filmerna gjordes användes en gammal inspelning av hans röst, medan McGregor spelade in nya repliker.

Kulturell påverkan 
 Obi-Wan Kenobi har gett namn åt en gata i Grabowiec, Polen.

Källor

Fotnoter

Externa länkar 

Rollfigurer i Star Wars
Jediriddare
Fiktiva piloter
Fiktiva generaler
Fiktiva figurer introducerade 1977
Qiblih

Qiblih (arabiska, tillbedjanspunkt) är den plats mot vilken troende bahá'íer vänder sig vid obligatorisk bön och vid begravning. Bahaiernas qiblih ligger i Bahjí, i närheten av staden Akko i Israel, och anses som  Bahá'u'lláhs särskilda helgedom, den heligaste platsen för alla bahá'íer på jorden. Idag kan de troende finna böneriktningen till qiblih via internet (extern länk) eller med en särskilt utformad kompass (extern länk).

Se även
Qibla

Bahai 
Pilgrimsorter

fr:Qiblih
Böneriktning

Böneriktning är den riktning mot vilken religiösa troende vänder sig vid bön. Vilken riktningen är skiljer mellan olika trosutövare. 

Muslimer vänder sig mot Kaba i Mecka som är tillbedjanspunkt vid bön och begravning (qibla).

Bahaier har Akko vid östra Medelhavet som sin motsvarande punkt (qiblih). 

Judar ber i riktning mot Jerusalem i Israel (mizrach).

Källor 

Bahai Awareness
Merriam-Webster/mizrach

Bön
Bön (islam)
Bahai
Haifa

Haifa är Israels tredje största stad, belägen i norra delen av landet vid Medelhavet och är byggd på Karmelbergets sluttningar. Haifa var i biblisk tid känd som Sycaminum och under korstågen fanns här en viktig fästning. 

Haifa som tidigare hade få invånare ökade snabbt under den judiska invandringen som ägde rum efter första världskriget.

Staden är Israels viktigaste hamnstad och är ändpunkt för oljeledningen från Eilat. Här finns även ett universitet och en teknisk högskola samt flygplats.  Från kusten kan man ta sig uppför Karmelberget med en tunnelbergbana.

Haifa har blivit känt som ett exempel på fungerande samexistens mellan olika religiösa grupper i regionen. Omkring 82 procent av befolkningen är judisk och det finns en betydande minoritet av muslimer och kristna. På Karmelberget ligger Bábs helgedom och Bahá'ís världscenter som stod färdigt 2001, och är delar av världsarvet Bahá'ís heliga platser i Haifa och västra Galileen.

Klimat
Haifa har medelhavsklimat med varma, torra somrar och kalla, regniga vintrar (Köppens system CSA). Medeltemperaturen på sommaren är 26°C och på vintern 12°C. Snö är sällsynt i Haifa, men temperaturer runt 3°C kan ibland förekomma, vanligtvis tidigt på morgonen. Luftfuktighet tenderar att vara hög under hela året, och regn inträffar vanligtvis mellan september och maj. Årsnederbörden är ungefär 629 mm.

Kända personer födda i Haifa 

 Ralph Bakshi
 Aaron Ciechanover
 Amos Gitai
 Leila Khaled
 Shiri Maimon
 Hillel Slovak
 Gene Simmons
 Yochanan Vollach

Källor
 
Store norske leksikon
Israel Ministry of Tourism
 kvartaltidskriften Menorah

Externa länkar 

 Haifa stad
 Haifa universitet

 
Orter i Haifa (distrikt)
0000-talet (millennium)

Detta millennium började 1 januari år 1 och slutade 31 december 999. En alternativ tolkning är att det slutade 31 december 1000.

Händelser 
 Romarrikets uppgång och fall
 Kristendomen grundas
 De stora folkvandringarna i Europa
 Islam grundas

Personer 
 Jesus
 Muhammed
 Augustus, romersk kejsare
 Attila, hunnernas ledare
 Karl den store (Carolus Magnus)

Externa länkar
Årtal

Ett årtal är ett tal som betecknar ett visst år enligt en kalender. I det svenska språket brukar årtal underförstått avse västerländsk tideräkning, som utgår från Kristi födelse, vilken enligt hävdvunnen uträkning ska ha skett den 25 december året före år 1 (numera tror man dock att han föddes några år dessförinnan).

Årtal före Kristi födelse brukar benämnas "före Kristus" (förkortat "f.Kr."), medan årtal från och med år 1 benämns "efter Kristus" (förkortat "e.Kr."). Förkortningen "f.Kr." skrivs alltid ut, medan "e.Kr." endast behöver anges om det kan förekomma tveksamhet om årtalet som avses var före eller efter utgångspunkten. Exempelvis brukar det nuvarande året vanligtvis inte anges som  e.Kr., utan endast . Nu för tiden förekommer också angivelserna "före vår tideräkning" ("f.v.t." eller "fvt") och "enligt vår tideräkning" ("e.v.t." eller "evt"), som ett försök till mera religionsneutrala angivelser, men även dessa angivelser utgår från den hävdvunna årtalsnumreringen, som i sin tur utgår från Jesus beräknade födelse.

När man anger årtal enligt andra kulturers utgångspunkter används andra benämningar. Exempelvis utgår muslimer från profeten Muhammeds flykt från Mekka till Medina för sin tideräkning. Denna inträffade år 622 enligt västerländsk tideräkning, vilket alltså är år 1 enligt muslimsk. Just för denna brukar man använda bokstaven "H" eller AH (latin anno hegirae) efter årtalet (exempelvis "9 H", som innebär nio år efter denna flykt - 631 enligt västerländsk tideräkning), där "H" står för "Hijra", som är den muslimska benämningen på denna händelse.

Se även 
Lista över datum
Lista över årtal före Kristus
Lista över årtal efter Kristus
900-talet

Under 900-talet når Vikingatiden sin zenit. Vid seklets slut har vikingarna återkommande härjat utefter hela Europas Atlant- och Medelhavskust samt längs alla floder i öster och Leif Eriksson är på väg att grunda en bosättning i Vinland (Amerika). Europas mäktigaste härskare är Otto I som 962 kröns till kejsare över Tysk-romerska riket (riket sträcker sig från Östersjön till Medelhavet och upplöses formellt först 1806.) Bysantinska riket, som upplever sin storhetstid, försvarar sig mot Bulgarien, storfurstendömet Kiev, Otto I och väst-kyrkan i Rom. I det muslimska Spanien, al-Andalus, lyckas Kalifatet Córdoba behålla sin självständighet gentemot det nordafrikanska Fatimidiska kalifatets maktanspråk.

Under 900-talets senare del blir de persisk-turkiska muslimska ghaznaviderna härskare över ett område motsvarande Iran, Afghanistan och Pakistan. I sydasien är den tamilska Choladynastin den dominerande militära och kulturella makten. Kina genomlever en orolig tid som fått namnet De fem dynastierna och De tio rikena. Under seklet går Mayariket i Centralamerika mot sin undergång.

Händelser 

 907 - Helge (Oleg), efterträdare till Rurik (Rörik) av Gårdarike (Ryssland) inleder ett angrepp på Miklagård (Konstantinopel) och tilltvingar sig ett handelsavtal med bysantinerna.
 911 - Den norske vikingahövdingen Rollo får området kring Rouen som förläning av kejsaren. Efter det sker en kolonisering av området som kom att kallas Normandie. 
 917 - Slaget vid Anchialos, medeltidens blodigaste slag, stod mellan Bulgarerna och Bysantinska riket. Bulgarerna avgick med seger under Simeon den store.
 941 och 944 - Igor I av Kiev (Ingvar Röriksson) intar och plundrar Konstantinopel.
 955  - Den tyske kejsaren Otto besegrar magyarerna (ungrarna) i Slaget vid Lechfeld.
 962 - Otto I kröns till tysk-romersk kejsare i Rom av påven Johannes XII. 
 969 - Al-Azharuniversitetet och moskén i Kairo grundas under Fatimidiska kalifatet.
 973 - Otto II efterträder sin far som tysk-romersk kejsare.
 973 - Harald Blåtand gör uppror mot tyskarna vid Hedeby men besegras av Otto II:s trupper.
 980-986 - Slaget vid Fyrisvallarna: Danskarna lider nederlag nära Gamla Uppsala mot svearna och deras kung Erik Segersäll.
 985 - Erik Röde, Leif Erikssons far, utvandrar till Grönland och är den förste som landstiger där.
 980 - Staden Sigtuna grundas av Erik Segersäll.
 Vid seklets slut överges av okänd anledning vikingastaden och handelsplatsen Birka.

Födda 
 955 Otto II, tysk –romersk kejsare
 980 Olof Skötkonung, (Erik Segersälls son )

Avlidna 
 973 Otto I, tysk-romersk kejsare 962- 973
 986 Harald Blåtand, kung av Danmark ca 940 – ca 986.
 995 Erik Segersäll, Svearnas kung 970-995

Externa länkar
Krylbo

Krylbo är ett samhälle i Avesta kommun i södra Dalarna. 

Bebyggelsen räknades av SCB före 2015 och från 2018 som en del av tätorten Avesta/Avesta-Krylbo. 2015 klassades bebyggelsen som en fristående tätort, av SCB benämnd Krylbo och Karlbo, efter att brutits ut ur Avesta tätort och slagits samman med Sonnboåsens småort.. Denna tätort hade 2015 4 072 invånare på 407 hektar.

Historia
År 1873 nådde järnvägen Norra stambanan från Stockholm till Krylbo och från Krylbo byggdes den norrut mot Norrland. Järnvägsstationen byggdes vid denna tid. Orten var mycket liten innan dess. År 1881 öppnades Dalabanan till Borlänge och Krylbo blev en viktig bytesplats. År 1941 inträffade Krylbosmällen på stationen då ett tyskt ammunitionståg exploderade. Man har misstänkt att det rörde sig om sabotage.

Järnvägsstationen hette ursprungligen Krylbo, men bytte år 1970 namn till Avesta Central. År 1986 bytte stationen namn till Avesta–Krylbo och 1988 till Avesta Krylbo.

Administrativa tillhörigheter
Krylbo låg i Folkärna socken och Folkärna landskommun. Den 10 juni 1904 inrättades i landskommunen Krylbo municipalsamhälle. År 1919 bröts municipalsamhället med kringområde ut ur landskommunen och bildade Krylbo köping. Denna inkorporerades 1967 i Avesta stad som 1971 ombildades till Avesta kommun. 

Krylbo tillhör Folkärna församling.

Orten ingick till 1971 i Folkare tingslag. Från 1971 till 2001 ingick orten i Hedemora domsaga och ingår sedan 2001 i Falu domkrets.

Samhället
Krylbo har en livsmedelsbutik, en trafikskola, två restauranger och flera parker. Idrottslivet i Krylbo innefattar fotboll, boxning, innebandy och handboll. Kommundelen har en högstadieskola, Åvestadalsskolan, där det går drygt 500 elever. Krylbo skola heter låg- och mellanstadieskolan som ligger i anslutning till högstadieskolan. Man har matsal och gymnastiksal gemensamt.

Tingshuset, som användes av häradsrätten för Folkare tingslag, uppfördes 1903 och ritades av Folke Zettervall, som även ritade stationshuset. Sedan 2011 fungerar det som bed & breakfast. 

Järnvägsstationsscenerna i filmen Skenbart – en film om tåg spelades in i Krylbo eftersom stationen liknar Stockholms centralstation under 1940-talet.
Järnvägsstationen är även omsjungen i låten ”Krylbo central” med dansbandet Cool Candys.

Bankväsende
Både Folkärna folkbank och Grytnäs och Avesta folkbank öppnade avdelningskontor i Krylbo år 1899. Båda de tidigare folkbankerna uppgick i Uplands enskilda bank på 1910-talet. År 1919 gavs även Kopparbergs enskilda bank tillstånd att etablera sig i Krylbo. Kopparbergsbanken uppgick i Göteborgs bank som senare lämnade Krylbo varefter Upplandsbanken blev ensam privatbank på orten. Dess efterträdare Nordbanken fanns kvar i Krylbo in på 1990-talet, men lämnade sedermera orten.

Den år 1919 grundade Folkare sparbank hade ett avdelningskontor i Krylbo. Även detta är nerlagt.

Kommunikationer
Från järnvägsstationen Avesta Krylbo går järnvägslinjer mot Uppsala–Stockholm, Frövi–Örebro, Borlänge–Falun/Mora och Storvik–Gävle.

Referenser

Orter i Avesta kommun
Tidigare tätorter i Dalarnas län