kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
CFR

CFR kan syfta på:

 CFR – en statlig järnvägsoperatör i Rumänien, se Căile Ferate Române
 CFR – en incoterm inom logistiken, Cost and Freight
 CFR – IATA-kod för en flygplats i Caen, Frankrike, se Caen Carpiquet Airport
 CFR – en amerikansk tankesmedja, se Council on Foreign Relations
 CFR - en svensk konstnär, Carl Fredrik Reuterswärd
 CFR Cluj – en fotbollsklubb i staden Cluj-Napoca i Rumänien
 Code of Federal Regulations - en amerikansk författningssamling
CFM

Calea Ferată din Moldova, förkortat CFM, (ryska: Железная дорога Молдовы, ЖдМ) är en moldavisk statlig järnvägsoperatör som ansvarar för all järnvägstrafik samt tillhörande infrastruktur i Moldavien.

CFM bildades 1991 och ersatte det tidigare Moldowskaja Schelesnaja Doroga, som var en underavdelning till Sovjetunionens järnvägar. Sedan 1992 har det varit underställt ministeriet för ekonomi och infrastruktur.

2010 var det moldaviska järnvägsnätet 1239,3 kilometer långt, varav 1225,4 kilometer var bredspår och 13,9 kilometer normalspår. Med undantag för linjen mellan Rosdilna och Bender är hela nätet enkelspårigt och saknar elektrifiering. Järnvägsnätet har länge varit i behov av upprustning samtidigt som CFM varit nära konkurs sedan 2019. Under 2020 uppstod protester bland personalen efter att löner inte betalats ut under flera månader.

Linjer
CFM trafikerar nedanstående linjer
 Järnvägslinjen Abaclia–Cantemir
 Järnvägslinjen Bender–Galați (delsträcka inom Moldavien)
 Järnvägslinjen Cantemir–Giurgiulești
 Järnvägslinjen Chișinău–Căinari
 Järnvägslinjen Rosdilna–Iași (delsträcka inom Moldavien)
 Järnvägslinjen Schmerynka–Bălți (delsträcka inom Moldavien)
 Järnvägslinjen Slobidka–Bălți (delsträcka inom Moldavien)
 Järnvägslinjen Tscherniwzi–Ocnița (delsträcka inom Moldavien)

Källor

 
Moldaviska företag
Järnvägsbolag
Företag med statligt ägande
Järnvägsbolag bildade 1991
Torslanda (tätort)

Torslanda är en tätort inom stadsdelen Torslanda i Göteborgs kommun och kyrkbyn i Torslanda socken. 

Torslanda ligger på västra Hisingen, med många badstränder och mycket naturmark. Innan Göteborg-Landvetter flygplats byggdes 1977, låg Göteborgs huvudflygplats i Torslanda. I dag är Torslanda framför allt känt som platsen för Volvo Personvagnars bilfabrik, Torslandaverken.

Bebyggelsen består mestadels av villor och radhus. I Torslanda finns handelsplatserna Torslanda Torg och Amhult. 

Torslanda IK grundat 18 januari 1944 och Torslanda HK är två av ortens idrottsföreningar.

Administrativ historik
Orten var fram till och med 2005 av SCB klassad som en egen tätort i Göteborgs kommun i Västra Götalands län, för att i statistiken från 2010 klassas som en del av tätorten Göteborg. SCB definierade 2015 återigen Torslanda som en egen tätort men med en tätortskod övertagen från Björlanda. Tätorten bestod då av områdena Torslanda, Andalen, Björlanda, Hjuvik, Hästevik, Kvisljungeby, Låssby, Västra Låssby, Prästegården, Trånget (östra delen) och Trulsegården. 2018 bröts Björlanda ut, och denna tätort återtog då den tätortskod som använts före 2010

Från 1970 namngav SCB tätorten Nolered men bytte 1980 tillbaka till Torslanda.

Befolkningsutveckling

Noter 

Orter i Göteborgs kommun
Hisingen
Tätorter i Sverige
DB

DB, dB eller Db kan avse:

 DB – en järnvägsoperatör i Tyskland grundad 1994, se Deutsche Bahn
 DB – Västtysklands statliga järnvägsbolag 1949–1993, se Deutsche Bundesbahn
 DB – en storbank i Tyskland, se Deutsche Bank
 dB – en enhet för logaritmiska storheter inom akustik och elektroteknik, se Decibel
 DB-Satellit – en satellit på , avsett för direkt TV-sändning till enskilda hushåll
 Db – syntetiskt radioaktivt grundämne, se Dubnium

Se även 
 Dragon Ball – en japansk manga
Eesti Raudtee

Eesti Raudtee (eller EVR) är den estniska statliga järnvägen. Estlands motsvarighet till det svenska Statens Järnvägar. Bolaget ansvarar för den statliga järnvägsinfrastrukturen och kör även godstrafik i egen regi. Passagerartrafiken bedrivs sedan 2014 av det statliga passagerartrafikbolaget Elron.

Järnväg i Estland
Estniska företag
Järnvägsbolag
Företag med statligt ägande
Ferrovie dello Stato Italiane

Ferrovie dello Stato Italiane S.p.A., känt som Ferrovie dello Stato (FS), är ett italienskt statsägt företag som sköter den statliga italienska järnvägen. Ferrovie dello Stato (FS) grundades 21 april 1905 och har sitt huvudkontor i Rom. Dotterbolaget Trenitalia är den största tågoperatören i Italien.

Ferrovie dello Stato grundades 1905 och tog då över majoriteten av de olika privatjärnvägarna i Italien. Chefen för Ferrovie dello Stato utsågs av regeringen. Efter andra världskriget var nätet till stora delar förstört och fordonsparken kraftigt föråldrad. 1952 var nästan hela järnvägsdriften åter i drift och nya tåg köptes in.

Under början av 1970-talet tog tågtillverkaren Fiat Ferroviaria på eget initiativ fram en lutningsbar motorvagn och under 1976 levererades ett motorvagnståg om fyra vagnar till Ferrovie dello Stato med beteckningen ETR 401. Under 1985 beställde Ferrovie dello Stato den första serieleveransen av Pendolino som bestod av fyra stycken elvavagnars ETR 450-tågsätt.

1985 bytte verksamheten namn från Azienda Autonoma delle Ferrovie dello Stato till Ferrovie dello Stato. Under 1980- och 1990-talet genomfördes omfattande strukturförändringar där verksamheten delades upp i olika divisioner och antalet anställda minskades kraftigt. 1992 följde en formell privatisering under namnet Ferrovie dello Stato SpA. 2000 följde uppdelningen av trafikverksamheten som lades i bolaget Trenitalia och Rete Ferroviaria Italiana som har hand om nätet.

Referenser

Externa länkar 
 Ferrovie dello Statos webbplats

Italienska järnvägsbolag
Italienska företag med statligt ägande
Vitaby

Vitaby är en tätort i Simrishamns kommun i Skåne län.

Kyrkan ligger i Vitaby kyrkby. Att det finns två byar som heter Vitaby kommer sig av att järnvägsstationen ligger i Vitaby stationssamhälle och kyrkan ligger i Vitaby kyrkby.

Historia
Stationen uppfördes 1901 sydväst om kyrkbyn när Ystad-Brösarps Järnväg mellan Tomelilla och Brösarp invigdes. Runt stationen växte sedan samhället upp med ett järnvägshotell, en lanthandel (Vitaby lanthandel) samt en fruktindustri tillhörande ICA (tidigare KF). Fram till på 1970-talet fanns det banker, postkontor, bageri, åtskilliga affärer och flera bensinmackar.

Befolkningsutveckling

Samhället
Stationen används för museijärnvägen som drivs av Skånska järnvägar. Järnvägshotellet drivs fortfarande. Lanthandeln lades ner i augusti 2016.

Stationen
Stationen i Vitaby invigdes den 18 september 1901 när järnvägen öppnades för trafik.

Vitaby lanthandel
Huset där lanthandeln låg byggdes under 1902 och öppnade mot slutet av samma år. Det var handlaren Anders Håkansson i Degeberga som etablerade en filial i Vitaby. Lanthandeln låg därefter på samma plats i över ett sekel. År 2003 fick lanthandeln en ny ägare, den fjärde i dess historia. Den hade då inriktat sig särskilt på charkuteriprodukter. Efter flera år med lönsamhetsproblem stängde butiken den 13 augusti 2016.

Vitaby hade fått en poststation i samband att järnvägen började trafikeras. Postkontoret i Vitaby drogs in den 1 maj 1982, varefter lanthandeln under en tid hade ett så kallad entreprenadpostkontor.

Under en period hade lanthandeln lokal konkurrens från en kooperativ butik. Den drevs från början av en lokal konsumentförening, Vitaby handelsförening, som grundades 1916.

Fruktpackeriet
Fruktpackeriet i Vitaby byggdes av Kooperativa förbundet. Det invigdes i september 1962 och hade då kapacitet för 40 ton frukt om dagen. Ett tidigare kooperativt fruktpackeri, också i Vitaby, hade byggts av KF 1952. Senare drevs packeriet av Österlens fruktpackeri som levererade till Ica. Sommaren 2011 togs packeriet över av företaget Elsanta och dess dotterbolag Fruktodlarna i Sverige.

Bankväsende
Södra Mellby, Vitaby och Sankt Olofs sparbank grundades 1910 och hade bland annat kontor i Vitaby. År 1968 gick banken ihop med Simrishamn-Tomarps sparbank för att bilda Österlens sparbank. Kontoret i Vitaby behölls men lades sedermera ner. Vitaby har också haft en jordbrukskassa, Vitabyortens jordbrukskassa.

Köpmannabanken öppnade kontor i Vitaby år 1918. Denna banks kontor i Vitaby övertogs 1921 av Skånska banken. Skånska banken lade ner kontoret 1971.

Evenemang
Varje år i mitten av maj hålls Vitaby marknad på torget. Det är den första skånska sommarmarknaden.

Idrott
Vitaby hade först ett eget lag i seriespel men 1974 beslutade man att gå ihop med grannbyn Ravlunda IF:s lag. Det nya namnet blev Ravi IF.

Se även
Vitaby socken

Noter 

Orter i Simrishamns kommun
Österlen
Tätorter i Sverige
Latvijas dzelzceļš

Latvijas dzelzceļš eller LDz är det statsägda järnvägsbolaget i Lettland med mer än 13 000 anställda. Järnvägsnätet består av 1 933,8 kilometer spår av bredspår och 33,4 kilometer smalspår.

Bolaget består av 7 dotterbolag:

 Pasažieru Vilciens (passagerartrafik)
 Starptautiskie pasažieru pārvadājumi (internationell passagerartrafik)
 VRC Zasulauks (rekonstruktionscentret Zasulauks)
 LDZ apsardze (LDz säkerhet)
 LDz infrastruktūra (LDz infrastruktur)
 LDz Cargo
 LDz ritošā sastāva serviss (LDz aktiebolag)

De största järnvägslinjerna är elektrificerade:

 Riga – Jelgava
 Torņakalns – Tukums
 Riga – Zemitāni – Skulte
 Riga – Aizkraukle
 Zemitāni – Šķirotava

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Lettiska företag
Järnvägsbolag
Företag med statligt ägande
LG

LG eller Lg kan syfta på:

 LG-gruppen – ett sydkoreanskt konglomerat som bildades 1947 
 LG Electronics – ett sydkoreanskt elektroniktillverkare
 LG – den litauiska statliga järnvägen, se Lietuvos Geležinkeliai 
 LG – en webbserie skapad av Christian Fundin, se Little Gamers
 LG – ett svenskt infanteri- och kavalleriförband, se Livgardet
 lg – en  beteckning för logaritm
 LG Jansson – en svensk före detta ishockeytränare, se Lars-Gunnar Jansson
Magyar Államvasutak

Magyar Államvasutak (MÁV) är den ungerska statliga järnvägen.

Historia
Den första järnvägslinjen med ångtågstrafik öppnades den 15 juli 1846 mellan städerna Pest och Vác. Detta datum anses vara födelsedagen för den ungerska järnvägen. Under den industriella uppbyggnaden efter Ausgleich (1867) byggdes järnvägssystemet upp mycket fort och snart hade alla större städer järnvägar mellan varandra. Efter andra världskriget spelade järnvägssystemet en stor roll i återuppbyggnaden av landet.

Man kör också pendeltågen runt Budapest på uppdrag åt BKK som är huvudman för kollektivtrafiken i huvudstaden.

Eftersom Ungern ligger i Centraleuropa går många viktiga järnvägslinjer genom landet.

Linjen Győr–Sopron–Ebenfurth som går mellan två ungerska städer och en österrikisk stad tillhör inte Magyar Államvasutak utan sköts av bolaget GYSEV/Raaberbahn som ägs av båda länderna.

Statistik
 Total spårlängd: 7 606 km
 Normalspår: 7 394 km
 Bredspår: 36 km
 Smalspår: 176 km

Externa länkar
 Officiell webbplats
 Tidtabeller
 Budapest public transport map

Ungerska företag
Järnväg i Ungern
Järnvägsbolag
Makedonski Železnici

Makedonski Železnici (kyrillisk skrift: Македонски железници; MŽ) är den statliga järnvägen i Nordmakedonien.

Externa länkar
Makedoniens järnvägar

Makedonska företag
Järnvägsbolag
Företag med statligt ägande
NMBS/SNCB

Nationale Maatschappij der Belgische Spoorwegen (NMBS, nederländska) eller Société nationale des chemins de fer belges (SNCB, franska) är Belgiens statliga järnvägsbolag för både persontrafik och godstrafik, grundat 1926. Huvudkontoret ligger i Bryssel. 

Ursprungligen hade bolaget ansvar för både järnvägsinfrastrukturen och tågtrafiken i Belgien. 2004 skedde en uppdelning och infrastrukturen överfördes till ett nytt statligt bolag, Infrabel.
Infrabel och SNCB har ett gemensamt dotterbolag, HR Rail, som formellt är arbetsgivare till alla anställda i de båda bolagen.

Järnvägsnätet 
NMBS/SNCB har monopol på den inhemska reguljära järnvägstrafiken, vilken består av följande tågkategorier:
 Intercity, gör endast uppehåll i de större stationerna
 S-trein (liknas vid franska RER)
 L-trein, helt vanligt lokaltåg
 P-trein, insatståg
 Intercity-Toerist (ICT), turistiska tåg som oftast består av museimateriel (numera T-trein)

Referenser

Externa länkar 

SNCB på Jernbane.Net

Belgiska företag
Järnvägsbolag
Företag med statligt ägande
Järnväg i Belgien
Företag bildade 1926
NS

NS kan syfta på 

 NS – norskt politiskt parti 1933-45, se Nasjonal Samling
  n.s. – ett datum refererar till den nyare gregorianska kalendern, se Gamla stilen och nya stilen
 NS –  en legering bestående av koppar och zink samt nickel. se nysilver
 N/S – ett atomdrivet fartyg, förkortning för engelska nuclear ship
 NS Savannah – ett av världens första atomdrivna fartyg i kommersiellt bruk
 NS – ett tillstånd då njuren är skadad, se nefrotiskt syndrom
 NS – det största statliga järnvägsbolaget med persontågstrafik i Nederländerna, se Nederlandse Spoorwegen,
 NNS – Authoritative name server, se DNS
 NS – postkod för den kanadensiska delstaten Nova Scotia
 NS  ett politiskt parti som endast verkar i Norrbottens län, se Norrbottens sjukvårdsparti
 ns – SI-symbol för en tidsenhet, se Nanosekund
OSE (järnvägsföretag)

Organismos Sidirodromon Ellados (ΟΣΕ, Οργανισμός Σιδηροδρόμων Ελλάδος, gr. för Grekiska Järnvägsorganisationen) är Greklands statliga järnvägsbolag och kör både passagerar- och godståg. Järnvägsnätet täcker Peloponnesos och grekiska fastlandet inklusive Makedonien och Thrakien. Öarna, såsom Kreta och Euboia samt de Joniska och Egeiska öarna, saknar järnväg, liksom prefekturerna Lakonien, Evritania, Grevena, Kastoria och Aitolien och Akarnanien samt hela Epirus.

 
Järnvägsbolag
Grekiska företag
Företag med statligt ägande
Polskie Koleje Państwowe

För det tidigare svenska partiet med förkortningen PKP, se Planskilda korsningspartiet.

Polskie Koleje Państwowe (PKP S.A.) (Polska statens järnvägar), är den polska statliga järnvägen. Bolaget grundades 1926. Sedan 8 september 2000 är PKP uppdelat i ett antal aktiebolag där staten är huvudägare.

PKP idag
Det polska järnvägsnätet är väl utbyggt men i stort behov av reparationer och hastigheten är därför kraftigt begränsad på många sträckor, särskilt omkring Schlesiens vojvodskap, det vill säga trakterna kring staden Katowice med omnejd. Resor på sträckan Gdańsk—Warszawa—Kraków går på spår av god kvalité och dessa tåg är snabba och smidiga. PKP bedriver även utrikestrafik till bland annat Berlin, Prag, Wien, Budapest, Kiev och Moskva.

Referenser

Externa länkar
PKP:s webbplats 
PKP:s tidtabeller 

Järnvägsbolag
Polska företag
Företag med statligt ägande
Företag bildade 1926
Renfe

Renfe (Red Nacional de los Ferrocarriles Españoles), den spanska statliga järnvägen. Företaget som grundades den 24 januari 1941 då Spanien nationaliserade Compañía de los Caminos de Hierro del Norte de España (1858–1941), Compañía de los Ferrocarriles de Madrid a Zaragoza y Alicante, M.Z.A, (1856–1941) samt redan nationaliserade Compañía del Oeste (1928) och  Ferrocarriles Andaluces (1936). Renfe har idag ett järnvägsnät på 15 000 km. Järnvägsnätet i Spanien är idag under kraftig utbyggnad och som kuriosum kan nämnas att Renfes lokaltågslinje mellan Malaga och Fuengirola är Spaniens mest lönsamma järnväg. Den byggs nu ut till dubbelspår och skall förlängas så att den täcker hela Costa del Sol.

Renfes höghastighetståg heter AVE (Alta Velocidad Española).

Externa länkar
Renfe

Spanska företag
Järnvägsbolag
Företag med statligt ägande
Järnvägsbolag bildade 1941
Spanska statliga affärsverk
Rysslands järnvägar

Rysslands järnvägar (, Rossijskie zjeleznye dorogi, RŽD eller RZjD) är Rysslands statsägda järnvägsbolag.

Bolaget är ett av världens största järnvägsbolag som har 85 500 kilometer spår och 1,2 miljoner anställda. Bolaget har monopol på de ryska järnvägarna. Omkring 1,3 miljarder resor görs sig årligen med järnvägarna, och 1,3 miljarder ton frakt transporteras via järnvägsnätet. Bolaget står därmed för 80 procent av den totala transporten i Ryssland.

Externa länkar 
 Rysslands järnvägar

Järnvägsbolag
Ryska företag med statligt ägande
SNCF

SNCF (förkortning för Société Nationale des Chemins de fer Français) är det statliga järnvägsbolaget i Frankrike. Bolaget bildades 1937.

Historia
Omkring 1830 byggdes de första järnvägarna i Frankrike på initiativ av privata bolag som fick koncessioner av staten. 1879 beslöts att alla orter med mer än  invånare skulle få tillgång till järnväg och detta skulle ske genom byggandet av smalspår. På 1930-talet lades många av smalspåren ner på grund av bristande ekonomi och ökad konkurrens från vägtrafik. Detta blev början till ett förstatligande av järnvägen och 1937 skrevs fördraget för skapandet av ett nationellt järnvägsbolag under. Detta innebar att bolagen Est, Nord, PLM, PO-Midi samt de statliga bolagen État och AL gick samman i SNCF. Det nya bolaget ägdes av staten till 51 procent och resterande del av de tidigare självständiga bolagen.

SNCF:s höghastighetståg heter TGV, Train à Grande Vitesse och började gå i trafik 1981 och kom att bli en föregångare för moderna höghastighetståg i Europa. SNCF har byggt ut sitt höghastighetsnät genom åren.

Se även 
 Järnväg i Frankrike
 Réseau Ferré de France

Externa länkar 
 SNCF

 

Franska järnvägsbolag
Franska företag med statligt ägande
FFS

FFS kan syfta på:

 FFS – en svensk ideell intresseförening för samhällsplanering, se Föreningen för Samhällsplanering
 FFS – en tidigare studentkår vid Göteborgs universitet, se Filosofiska Fakulteternas Studentkår
 FFS – en ideell förening bildad i syfte att protestera mot den storflygplats som planerades i västra Grödinge, se Folkrörelsen mot Flygplats på Södertörn
 Pingst ffs – en ideell förening, se Pingst - fria församlingar i samverkan
 FFS –  en samling lagar och andra författningar, se Försvarets författningssamling
 FFS – Fläktförstärkt självdrag, ventilationssystem
 FFS – en offentlig publikation som utkommer sedan 1808, se Finlands författningssamling
 FFS – en förening, se Föreningen För Synrehabilitering Sverige
 FFS – den schweiziska statliga järnvägen namn på italienska Ferrovie federali svizzere,  se SBB-CFF-FFS
 FFS – ett algeriskt politiskt parti, se Front des Forces socialistes
 FFS – en anpassning av OFS (Amiga Old File System) för hårddiskar, se Amiga Fast File System
 FFS  – ett filsystem, se Berkeley Fast File System
2,3,7,8-Tetraklordibenso-p-dioxin

2,3,7,8-Tetraklordibenso-p-dioxin, förkortat TCDD, är ett miljögift. TCDD används som referenssubstans för andra dioxiner och dioxin-lika ämnen, exempelvis polyklorerade bifenyler (PCB). Det är det giftigaste halogenerade dioxinet och en av de giftigaste substanserna man känner till över huvud taget.

TCDD har ingått som förorening i olika klorerade aromatiska föreningar, bland andra herbiciden 2,4,5-Triklorfenoxiättiksyra. Utsläppen i samband med Sevesokatastrofen innehöll bland annat TCDD.

Framställning
TCDD har aldrig producerats kommersiellt utom som en ren kemikalie för vetenskaplig forskning. Den förekommer emellertid som en syntetisk sidoprodukt vid framställning av vissa klorfenoler eller klorfenoxi-herbicider. Den kan även bildas tillsammans med andra polyklorerade dibensodioxiner och dibensofuraner vid varje förbränning, i synnerhet om vissa metallkatalysatorer, såsom koppar är närvarande.

Den största produktionen sker från avfallsförbränning, metallproduktion, och förbränning av fossila bränslen eller trä.

Referenser 

Klororganiska föreningar
Dibensodioxiner
Miljögifter
Medley

Medley är en tävlingsgren inom simningen där man simmar alla fyra simsätten.

Individuellt tävlas det i distanserna 100 meter, 200 meter och 400 meter, som simmas i ordningen:
Fjärilsim
Ryggsim
Bröstsim
Frisim

Medleylagkapp tävlas i distanserna 4x50 meter och 4x100 meter och simmas i ordningen:
Ryggsim
Bröstsim
Fjärilsim
Frisim
Att man inte använder samma ordning som i individuell medley hör samman med svårigheten att starta ryggsim, nerifrån vattnet, direkt efter en annan simmare i lagkappen. Man har därför lagt ryggsimmet först.

Referenser 

Simsport

he:שחייה תחרותית#מעורב
Extern rening

Extern rening är rening av avloppsvatten utanför den egentliga produktionsprocessen. Det finns tre typer av extern rening: mekanisk rening, biologisk rening och kemisk rening. Extern rening bedrivs i exempelvis kommunala reningsverk. Nuförtiden föredras intern rening som sker på samma ställe som där föroreningarna skapas.

Externa länkar
 Domsjö Fabriker
 Sammanfattning miljöskydd och arbetsvetenskap

VVS
Fytoplankton

Fytoplankton kallas även växtplankton eller planktonalger och är plankton som använder fotosyntes.
Fytoplankton står för hälften av världens fotosyntetiska aktivitet och äts bland annat av zooplankton. Fytoplankton flyter fritt i de övre vattenlagren i hav och sjöar.Fytoplankton är ofta basen i näringskedjan i både salt- och sötvatten.

Fytoplankton omsätter närsalter som kväve-, fosfor- och kiselföreningar.

Fytoplankton kan till exempel vara cyanobakterier, kiselalger eller flagellater som dinoflagellater. Den största enskilda gruppen av fytoplankton är kiselalgerna.

Vissa fytoplankton kan bilda gifter, varav vissa är skadliga även i låga koncentrationer. Olika kiselalger tillhörande släktet Pseudo-nitzschia bildar giftet domsyra som kan föras över till människan genom konsumtion av fisk och skaldjur.

Stora ansamlingar av mikroskopiska planktonalger kallas aggregat.

Referenser

Externa länkar

Sveriges television, vetenskap - Varmare hav dödar livsviktiga plankton.

Mikrobiologi
Sankt Olof (olika betydelser)

Sankt Olof kan syfta på:
Olof den helige, en norsk helgonkung som levde runt år 1000
S:t Olovs fjärding – en historisk fjärding i Stockholm
Sankt Olof (tätort) – en tätort i Simrishamns kommun
Sankt Olofs socken, Skåne – en socken i Skåne i Albo härad
Sankt Olofs landskommun – en tidigare kommun i dåvarande Kristianstads län 1863–1951
S:t Olofs församling, Lunds stift – en församling i Lunds stift
 Sankt Olofs kyrka, Sankt Olof – en kyrkobyggnad i Sankt Olof på Österlen
Sankt Olofs distrikt – ett distrikt i Simrishamns kommun och Skåne län
Sankt Olofs socken, Uppland – en socken i Uppland i Ärlinghundra härad
 Sankt Olofs och Sankt Pers landskommun – en tidigare kommun i Stockholms län 1863–1948
 S:t Olofs församling, Uppsala stift – en tidigare församling i Uppsala stift –2002
 Sigtuna Sankt Olofs distrikt – ett distrikt i Sigtuna kommun och Stockholms län

Se även
Sankt Olofs församling – flera församlingar
Sankt Olofs socken – flera socknar
Sankt Olofs kyrka – flera kyrkor
Sankt Olavs orden
Sankt Olofsgatan
Sankt Olofsgrytan
Sankt Olofs hamn
Sankt Olofsholm
Sankt Olofs kloster
Sankt Olofs källa
Sankt Olofsleden
S:t Olofsskolan
Sankt Olofs torn
Utspädningsfilosofi

Utspädningsfilosofi är ett gammaldags tankesätt kring rening av vätskor som går ut på att det räcker med att späda tillräckligt mycket för att rena vätskan. Tankesättet som var populärt inpå 1970-talet har inneburit stora påfrestningar på miljön.

Miljöförstöring