kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Husvagn

En husvagn är en bildragen släpvagn med husinredning som sängar, kokmöjligheter, matplats, toalett och ibland även dusch. Nyare husvagnar förses oftast med gasolpanna och golvvärme, samt även mikrovågsugn eller fullstor gasspis. Konfigurationerna bestäms oftast av kunden, t.ex. dinetter, långbäddar, dubbelbäddar, toalettrummets storlek samt eventuella tillbehör så som gaslarm och TV.

Konstruktionen består av ett lättviktschassi med enkel- eller dubbelaxlar, oftast felbenämnt boggi. På chassit vilar en skiva av trämaterial som isoleras likt väggarna och taket. Väggarna och taket byggs oftast med kulhamrad ytterplåt limmat på styrencellplast som i sin tur är limmat på en fanerskiva som tapetseras med tapet på motsatta sidan.

Historik 
De första bildragna husvagnarna byggdes kring 1897, och innan dess fanns det hästdragna bostadsvagnar.

Sveriges första husvagnsfabrik, SMV, startades 1948 i Örebro och följdes under 50- och 60-talen av Kabe (1958-), Polarvagnen (Polar) (1964-), Cabby (1964-2016). Det finns totalt cirka  i Sverige. Till Europas största tillverkare märks främst Hobby (1967-), Knaus (1961-), Dethleffs (1931-), LMC (1959-), Hymer (1948-), TEC (1957-), och Tabbert (1953-) (samtliga Tyskland) och Adria (1965-) (Slovenien).

Förutom de större husvagnstillverkarna fanns flera mindre tillverkare i Sverige redan 1947, bland annat Wuco i Ödeborg 1947–omkring 1955 och Helander/Svenska Nomad i Göteborg 1947–1952.

Olika typer 
Det är vanligt att sätta ett förtält på sin husvagn som väderskydd och utökad yta.

En villavagn är en typ av husvagn vars prioritet inte är förflyttning. De är oftast så breda (upp till 3,70 meter) att de inte kan förflyttas på allmänna vägar utan dispenstransport. Vagnen flyttas oftast bara någon enstaka gång, t.ex. från fabrik till campingplatsen eller bara inom campingen. Vanligtvis byggs en altan i höjd med vagnens golv och flertalet vagnar har fasta anslutningar för vatten och avlopp.

En liknande konstruktion är husbilen.

I kulturen 
En sång om husvagnar med namnet Husvagn har skrivits av Galenskaparna och After Shave och framförts i musikal-TV-serien Macken från 1986.

Se även 
 Släpvagnskontakt

Referenser 

Fordon
Friluftsliv
Mobil fritid
S Club 8

S Club 8 (tidigare S Club Juniors) var en brittisk popgrupp som bildades 2001 av Simon Fuller. Gruppen är en "spinoff" av S Club 7.

Medlemmar
Calvin Goldspink (f. 24 januari 1989 i Great Yarmouth, Norfolk, England)
Daisy Rebecca Evans (f. 30 november 1989)
Jay Perry Asforis (f. 30 oktober 1989) Han jobbar nu som modell under namnet Jay Perry.
Stacey McClean (f. 17 februari 1989 i Blackpool, Lancashire, England)
Aaron Paul Renfree (f. 19 december 1987)
Hannah Richings (f. 30 november 1990)
Frankie Sanford (f. 14 januari 1989 i Havering, London, England)
Rochelle Humes (f. Wiseman 21 mars 1989 i Essex, England) Hon är sedan den 27 juli 2012 gift med Marvin Humes från JLS. 20 maj 2013 föddes makarnas första barn, dottern Alaia-Mai.

Diskografi
Studioalbum
2002 – Together
2003 – Sundown

Singlar
2002 – "One Step Closer" (UK #2)
2002 – "Automatic High" (UK #2	)
2002 – "New Direction" (UK #2)
2002 – "Puppy Love" / "Sleigh Ride" (UK #6	)
2003 – "Fool No More" (UK #4)
2003 – "Sundown" (UK #4)
2003 – "Don't Tell Me You're Sorry" (UK #11)

Filmografi
2004 – I Dream (TV-Serie)

Se även
S Club 7

Externa länkar
S Club 8 på allmusic.com
Diskografi på Discogs

Brittiska popgrupper
Musikgrupper bildade 2001
Musikgrupper upplösta 2005
Musikgrupper från London
Brittiska musikgrupper
Richard Slätt

Richard Christoffer Slätt, född 8 september 1977 i Värnamo i Jönköpings län, är en svensk journalist.

Slätt var chefredaktör för tidskriften Expo från Stieg Larssons bortgång den 9 november 2004 till våren 2006, då han efterträddes av Daniel Poohl. Han var dessförinnan redaktionssekreterare på samma tidskrift. Slätt är huvudförfattare till boken Sverigedemokraterna från insidan. Slätt kallar sig liberal.

Slätt har tidigare varit anställd på Sveriges Radio Blekinge. Han var redaktör för TV8:s Studio Virtanen med Fredrik Virtanen 2005/06. I augusti 2006 vikarierade han som ledarskribent på oberoende liberala Expressen. Idag är han ledarskribent på Smålandsposten och anställd på TV 3:s Insider på Strix Television som inslagsproducent.

Som ung i Värnamo var Slätt engagerad i Moderata ungdomsförbundet och satt i dess distriktsstyrelse samt var ordförande för Moderat Skolungdom i Småland. Han är även Hammarby IF-supporter.

Referenser

Bibliografi
 Sverigedemokraterna från insidan

Externa länkar

 Officiell webbplats

Män
Födda 1977
Svenska journalister under 2000-talet
Svenska chefredaktörer
Svenska ledarskribenter
Levande personer
Personer från Värnamo
Alböke församling

Alböke församling var en församling i Ölands norra kontrakt, Växjö stift och Borgholms kommun och ingick i Köpings pastorat.  År 2006 uppgick församlingen i Föra-Alböke-Löts församling.

Församlingskyrka var Alböke kyrka.

2003 fanns här 261 invånare.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen utgjorde fram till 1525 ett eget pastorat för att därefter bli annexförsamling i pastoratet Löt och Alböke. År 1962 blev församlingen annexförsamling i pastoratet Köping, Egby, Löt, Alböke, Föra och Bredsättra. År 2006 uppgick församlingen i Föra-Alböke-Löts församling.

Församlingskod var 088503.

Series pastorum

Se även
Alböke socken

Noter

Historiska församlingar i Växjö stift
Organisationer upplösta 2005
Indelningar i Borgholms kommun
Napier

Napier kan syfta på:
 Napier (efternamn) – ett efternamn samt personer med namnet
 Napier & Son – brittiskt bilmärke och motorfabrik

Geografi

Antarktis 

 Napier Rock,

Nya Zeeland 

 Napier, Nya Zeeland, Hawke's Bay, Napier City,

USA 

 Napier, West Virginia
Köpings pastorat

För det historiska pastoratet på Öland, se Köpings församling, Växjö stift
Köpings pastorat är ett pastorat i Södra Västmanlands kontrakt i Västerås stift i Köpings kommun i Västmanlands län. 

Pastoratet bildades 2014 genom sammanläggning av pastoraten:
Köpingsbygdens pastorat
Malma pastorat 

Pastoratet består av följande församlingar:
Köpingsbygdens församling
Malma församling

Pastoratskod är 050206.

Referenser

Pastorat i Västerås stift
indelningar i Köpings kommun
Bildanden 2014
Föra församling

Föra församling var en församling i Växjö stift och Borgholms kommun.  Församlingen uppgick 2006 i Föra-Alböke-Löts församling.

Församlingskyrka var Föra kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen utgjorde fram 1554 ett eget pastorat för att därefter bli annexförsamling i pastoratet Persnäs och Föra. År 1962 blev församlingen annexförsamling i pastoratet Köping, Egby, Löt, Alböke, Föra och Bredsättra. Församlingen uppgick 2006 i Föra-Alböke-Löts församling.

Församlingskod var 088502.

Se även
Föra socken

Referenser 

Historiska församlingar i Växjö stift
Organisationer upplösta 2005
Indelningar i Borgholms kommun
Löts församling, Växjö stift

Löts församling var en församling i Ölands norra kontrakt, Växjö stift och Borgholms kommun. Församlingen uppgick  2006 i Föra-Alböke-Löts församling.

Församlingskyrkan var Löts kyrka.

2003 fanns här 253 invånare.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen utgjorde fram till 1525 ett eget pastorat för att därefter till 1962 vara moderförsamling i pastoratet Löt och Alböke. År 1962 blev församlingen annexförsamling i pastoratet Köping, Egby, Löt, Alböke, Föra och Bredsättra. År 2006 uppgick församlingen i Föra-Alböke-Löts församling.

Församlingskod var 088504.

Series pastorum

Se även
Löts socken

Referenser 

Indelningar i Borgholms kommun
Historiska församlingar i Växjö stift
Organisationer upplösta 2005
Egby socken

Egby socken på Öland ingick i Runstens härad, uppgick 1969 i Borgholms stad och området ingår sedan 1971 i Borgholms kommun och motsvarar från 2016 Egby distrikt i Kalmar län.

Socknens areal är 11,95 kvadratkilometer, varav land 11,94. År 2000 fanns här 121 invånare. Kyrkbyn Egby med sockenkyrkan Egby kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Egby medeltida stenkyrka är förmodligen uppförd under 1100-talets början. I skriftliga källor omtalas socknen första gången i ett odaterat brev från omkring 1320 och ett daterat från 1346. Socknen tillhörde tidigare Slättbo härad men överfördes på 1690-talet till Runstens härad.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Egby församling och för de borgerliga frågorna till Egby landskommun. Denna senare uppgick 1952 i Köpingsviks landskommun och uppgick 1969 i Borgholms stad, från 1971 Borgholms kommun. Församlingen uppgick 2006 i Köpingsviks församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Egby, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Runstens härad. De indelta båtsmännen tillhörde 1:a Ölands båtsmankompani.

Geografi
Egby socken ligger på östra Öland. Socknen består av skoglös, bördig slättbygd. I socknen återfinns byarna Egby, Sandby, Ytterby och Laxeby. Längs kusten finns skyddsklassad våtmark.

Fornminnen
Fornlämningar är mest kända i form av några järnåldersgravfält.

Namnet
Namnet (1283 Ekby), taget från kyrkorten, består av förledet ek och efterledet by. Namnet övergick från slutet av medeltiden till nuvarande men fram till 1940 benämndes socknen även Ekby socken.

Befolkningsutveckling

Se även
Egby församling
Lista över fasta fornminnen i Borgholms kommun (Egby)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Kalmar län, del 4 Hermes 1957 libris

Externa länkar

Köping-Egby hembygdsförening

Indelningar i Borgholms kommun
Socknar i Runstens härad
Bredsättra socken

Bredsättra socken på Öland ingick i Runstens härad, uppgick 1969 i Borgholms stad och området ingår sedan 1971 i Borgholms kommun och motsvarar från 2016 Bredsättra distrikt i Kalmar län.

Socknens areal är 29,11 kvadratkilometer, varav land 29,07. År 2000 fanns här 251 invånare. Kyrkbyn Bredsättra med sockenkyrkan Bredsättra kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Bredsättra stenkyrka är ursprungligen uppförd på 1100-talet. Det senare uppförda västtornet, har dendrokronologiskt daterats till 1202-1207. I skriftliga källor omtalas Bredsättra socken första gången i ett odaterat brev från omkring 1320 och ett daterat från 1346.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Bredsättra församling och för de borgerliga frågorna till Bredsätra landskommun. Denna senare uppgick 1952 i Köpingsviks landskommun och uppgick 1969 i Borgholms stad, från 1971 Borgholms kommun. Församlingen uppgick 2006 i Köpingsviks församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Bredsättra, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Runstens härad. De indelta båtsmännen tillhörde 1:a Ölands båtsmankompani.

Geografi

Bredsättra socken ligger på östra Öland. Socknen består av kal slättbygd. Fyra kilometer öster om kyrkbyn återfinns Kapelludden där den tidigare handelsorten Sikehamn (Sikavarp) låg.

Fornminnen

Cirka 200 fornlämningar är kända mest i form av många järnåldersgravfält. En runristning är funnen vid Bo gård och återfinns nu vid museet vid skedemosse.

Namnet
Namnet (1283 Bredhasäter), taget från kyrkorten, ingår förledet bred och efterledet säter, skogsäng.

Befolkningsutveckling

Se även
Bredsättra församling
Lista över fasta fornminnen i Borgholms kommun (Bredsätra)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Kalmar län, del 4 Hermes 1957 libris

Externa länkar

Bredsättra Sikehamns hembygdsförening

Indelningar i Borgholms kommun
Socknar i Runstens härad
Ölands norra kontrakt

Ölands norra kontrakt var ett kontrakt i Växjö stift inom Svenska kyrkan i Kalmar län. Kontraktet upplöstes den 1 januari 2007 och de ingående församlingarna överfördes till Ölands kontrakt.

Kontraktskod var 0616.

Administrativ historik
Ölands norra kontrakt bildades efter reformationen som en uppdelning av ett äldre Ölands kontrakt och motsvarade då Ölands norra mot. 1652 utbröts en del av Ölands medelkontrakt

1844 överfördes Köping och Egby till medelkontraktet

1962 tillkom från upphörda Ölands medelkontrakt: Bredsättra, Gärdslösa, Räpplinge, Högsrum, Runsten och Långlöt samt Köping och Egby.

2002 motsvarade kontraktet Norra Ölands kyrkliga samfällighet och Borgholms kommun. Det bestod av fyra pastorat med sexton församlingar:
 Högby pastorat (Högby församling, Källa församling, Persnäs församling och Böda församling)
 Köpings pastorat (Köpings församling, Egby församling, Löts församling, Alböke församling, Föra församling och Bredsättra församling)
 Borgholms pastorat (Borgholms församling)
 Gärdslösa pastorat (Gärdslösa församling, Räpplinge församling, Högsrums församling, Runstens församling och Långlöts församling)

Kontraktet tillhörde Kalmar stift från 1602 till 1915 då stiftet återgick i Växjö stift.

Kontraktsprostar

För Ölands Norra mot 1547–1651

För Ölands Norra kontrakt 1652–

Se även
Norra Ölands pastorat

Referenser

post om kontraktet i Riksarkivet

Noter

Tryckta källor
 Bror Olsson, Kalmar stifts herdaminne. Del 4, Öland, sid 9–11 och sid 167–168. AB Dillbergska Bokhandeln/Kalmar, 1951.

Historiska kontrakt i Kalmar stift
Historiska kontrakt i Växjö stift
Organisationer upplösta 2006
Köpings församling

Köpings församling kan åsyfta:

 Köpings församling, Västerås stift – en tidigare församling i Västerås stift
 Köpings församling, Växjö stift – en tidigare församling i Växjö stift
Shulamith Firestone

Shulamith Firestone, född 7 januari 1945 i Ottawa i Ontario, död 28 augusti 2012 i New York, var en kanadensiskfödd amerikansk feministisk teoretiker och författare.

Hon var känd som en av upphovskvinnorna till den så kallade andra vågen av amerikansk feminism (kallad radikalfeminismen) och en av dess mest framträdande gestalter under 1970-talet. Hennes liv filmatiserades 1997 i kortfilmen Shulie av regissören Elisabeth Subrin.

Biografi 
Shulamith Firestone försökte förena marxismens teorier om klasskamp med uppfattningen att den mest grundläggande uppdelningen av människor var uppdelningen mellan kön, istället för de ekonomiska relationer som Karl Marx pekat på och hon rekonstruerar Marx teorier om den mänskliga historien utifrån denna slutsats. Hon ansåg, till skillnad från de flesta andra feminister, inte att kultur och politik skapat patriarkatet, utan att dessas utformning var ett resultat av patriarkatet. Hon ansåg att orsaken till ryska revolutionens misslyckande, och alla andra socialistiska revolutioners misslyckanden, var att man inte lyckats förena de tre planen socialistisk revolution, feministisk revolution och kulturrevolution till en enda revolutionär kraft – och därmed inte kunnat uppnå en tillräckligt stor revolutionär potential för att kunna förverkliga socialismen utan att rörelsen tillbakabildas och byråkratiseras. Hon menade att detta varit betingat av samhällets utvecklingsnivå, och att samhället idag inträtt i ett stadium där alla dessa tre plan är närvarande samtidigt.

Shulamith Firestone menade att kvinnor och män tillhör olika klasser. Hon menade att barndomen var ett uttryck för det klassbyte som pojkar genomgick från att som barn ha tillhört kvinnans klass till att som vuxna tillhöra mannens klass. Hon menade dock inte att könsklasserna får förväxlas med de ekonomiska klasserna, en förväxling som lätt uppstår när man använder lösryckta citat av henne.

Hon var även upphov till en syn på Sigmund Freuds teorier om psykoanalys som sätter dessa i ett historiskt såväl som genusperspektiv.

1969 bildade Firestone och Ellen Willis Redstockings of the Women's Liberation Movement, de så kallade rödstrumporna.

Bibliografi

Källor

Externa länkar

Amerikanska feminister
Kanadensiska feminister
Personer från Ottawa
Födda 1945
Avlidna 2012
Kvinnor
Radikalfeminister
Eugène Dubois

Marie Eugène François Thomas Dubois, född 28 januari 1858 i Eijsden, död 16 december 1940 i Haelen, var en nederländsk anatom, antropolog, geolog och paleontolog, berömd framför allt för att ha upptäckt förmänniskan Homo erectus i Trinil på Java.

Dubois var son till en apotekare och blev fascinerad av naturhistoria i tidig ålder. Han studerade medicin vid universitetet i Amsterdam och blev medicine doktor i anatomi 1884. Efter att ha hört en föreläsning av fysiologen Carl Vogt blev den unge Dubois besatt av tanken att finna den felande länk som förenade människosläktet med aporna. Idag vet vi att människan är närmare släkt med gorilla och schimpans, men Dubois tog fasta på att både orangutanger och människor har tumgrepp och att gibboner kan gå på två ben, är monogama och har låg sexuell dimorfism. Han trodde därför att människans urhem låg i Sydostasien och inte i Afrika. År 1885 reste han till holländska Östindien (Indonesien) för att försöka finna länken mellan människan och aporna.

Han arbetade vid ett militärsjukhus på Sumatra mellan 1888 och 1895 för det holländska koloniala styret. Efter att ha drabbats av malaria befriades han från aktiv tjänst och placerades på Java, där han upptäckte under denna tid nära byn Trinil tre fossil av Javamänniskan som Homo erectus då kallades. Fossilen utgjordes av skalltak, lårben och några kindtänder, men Dubois var övertygad om att han funnit den felande länken.

Efter sin återkomst till Europa 1895 framhöll han fynden som den felande länken. Dessa var de första bevisen för mänsklig evolution, men fast några kolleger stödde honom, bemöttes han med stor skepticism. Rudolf Virchow, som alltid var skeptisk mot utvecklingsläran, ställde sig avvisande till Dubois idéer. Besviken över denna reaktion grävde han ner fynden under sitt jordgolv, vägrade visa dem för någon och slog an nya vägar yrkesmässigt. När vetenskapen, med Ernst Haeckel och Othniel Charles Marsh i spetsen, väl gav honom rätt hade han redan ändrat sig. Han utnämndes 1899 till professor i geologi och paleontologi i Amsterdam.

Referenser

Noter

Tryckta källor
 Uddenberg, Nils, Idéer om livet, II. En biologibok (2003)

Nederländska anatomer
Nederländska antropologer
Nederländska geologer
Nederländska paleontologer
Nederländska professorer
Födda 1858
Avlidna 1940
Män
Alumner från Amsterdams universitet
Girolamo Cardano

Girolamo Cardano, även Hieronymus Cardanus, född 24 september 1501 i Pavia, död 21 september 1576 i Rom, var en italiensk uppfinnare och matematiker.

Biografi 

Cardano blev 1534 professor i matematik i Milano och 1562 i medicin i Pavia. Han uppehöll sig de sista åren av sitt liv i Rom. Det påstås, att han en gång avslog en inbjudan från kungen av Danmark att överta en professur i Köpenhamn, och att han tackade nej på grund av det hårda klimatet och landets religion. Enligt obekräftade uppgifter begick han självmord genom svält för att hans astrologiska beräkningar om sitt dödsår skulle stämma. Enligt beräkningarna skulle han inte leva till sin 75-årsdag.

Rön och uppfinningar 
Cardano offentliggjorde sina naturvetenskapliga rön och filosofiska åsikter främst i skrifterna De subtilitate libri XXI (1550) och De rerum varietate (1557). Han uppfann ett sätt att hänga upp föremål vid ett stöd, så att de inte deltar i stödets rörelser, så kallad cardansk upphängning, vilket är vanligt förekommande på fartyg för att hänga upp exempelvis kompasser och barometrar.

Cardano ritade 1545 en bild på en ledad roterande axel. Cardanos uppfinning, som sedan kom att kallas kardanknut, möjliggjorde att överföra en roterande kraft från en kraftkälla till en axel som inte ligger i rak linje med kraftkällans axel. Det är inte känt om Cardano framställde en fungerande modell, vilket dock Robert Hooke gjorde 1676.

Cardano publicerade lösningen av en tredjegradsekvation med en obekant, en så kallad kubisk ekvation, men han fick sannolikt idén till lösningen av matematikern Tartaglia, en lösning med imaginära tal. Lösningsformeln kallas dock ofta Cardanos formel, alternativt del Ferros formel. Lösningen publicerades i Cardanos mest berömda verk, Ars magna, 1545.

Månkratern Cardanus och asteroiden 11421 Cardano är uppkallade efter honom.

Källor

Noter

Externa länkar 

Italienska professorer i matematik
Personer verksamma vid universitetet i Milano
Personer verksamma vid universitetet i Pavia
Italienska eponymer
Italienska matematiker under 1500-talet
Födda 1501
Avlidna 1576
Män
Leadenhall Street

Leadenhall Street, gata i City of London, mellan Gracechurch Street i väst, och Aldgate i öst. Här finns East India House.

Närmaste London Undergroundstation är Aldgate station (Circle line och Metropolitan lines) och den närmaste järnvägsstationen är Fenchurch Street station.

Externa länkar 

Gator i London
Autodidaktik

Autodidaktik, självundervisning, innebär att förvärva sakkunskaper utan att erhålla dem genom formell undervisning. Ordet stammar från grekiskans autos ('själv') och didaskein ('lära', 'undervisa'), och betyder därmed 'självlärdhet'. En självlärd person är en autodidakt.

En autodidakt 
Betydelsen av autodidaktik sträcker sig bortom betydelsen om självstyrt lärande. Dit räknas även andra egenskaper som förknippas med en autodidakt, vilka kan vara ett ivrigt intresse för bildning utan vägledd undervisning, hög självmotivation samt strävan efter att inte bry sig om institutioner för att i stället kontrollera sitt eget öde.

Autodidakter 
Autodidakter används inom litteraturvetenskapen om en grupp författare under 1900-talet med rötter i arbetarklassen eller den obesuttna landsbygdsbefolkningen som saknade formell utbildning. Deras verk kännetecknas ofta av social kritik, national-historiskt intresse, samt moraliska spörsmål i vardagen. Bland svenska autodidakter kan nämnas  Gustav Hedenvind-Eriksson, Moa Martinson, Harry Martinson, Ivar Lo-Johansson och Vilhelm Moberg. Axel Wallengren ("Falstaff, fakir") kallade sig skämtsamt Autodidaktiæ Doktor.

Inom konstvetenskap förekommer uttrycket också, främst om västerländska bildkonstnärer som inte utbildats vid akademier eller konsthögskolor. Ibland förminskas detta faktum (William Blake), ibland beskrivs utövare som naivister istället (Henri Rousseau), eller i likhet med Ferdinand Cheval som särlingar.

Se även
Polyhistor
Situerat lärande
Universalgeni

Bildning
Inlärning
Paneriai

Paneriai (polska Ponary) är en förort till Litauens huvudstad Vilnius. Paneriai hade år 2001 omkring 8 900 invånare.

Andra världskriget 
När Nazityskland hade ockuperat Litauen i samband med Operation Barbarossa sommaren 1941, inledde tyska Einsatzgruppen i Paneriai massavrättningar av litauiska judar, polacker och romer samt krigsfångar. Assisterad av litauisk milis sköt Einsatzkommando 9 här drygt 100 000 människor, varav cirka 70 000 judar och 20 000 polacker, mellan juli 1941 och augusti 1944. En av ansvariga var Alfred Filbert (1905–1990), som 1962 dömdes till livstids fängelse.

När Röda armén ryckte fram, försökte de retirerande tyska arméerna att dölja spåren efter massakrerna. Inom ramen för Aktion 1005 tvingades fångar från koncentrationslägret Stutthof att gräva upp kropparna, placera dem på stora bensinindränkta träbål och bränna dem.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar 
 Paneriai Holocaust

Orter i Vilnius län
Förintelsen i Litauen