Bertil Malmberg

Bertil Frans Harald Malmberg, född 13 augusti 1889 i Härnösand, död 11 februari 1958 på Lidingö, var en svensk författare och översättare. Han skrev lyrik, epik och även filmmanus. Från 1953 var han ledamot av Svenska Akademien.

Biografi 
Bertil Malmberg var son till lektor Teodor Malmberg (1851–1934) och Johanna (Hanna) Amalia Roman (1862–1948). Han tog studentexamen vid Norra latinläroverket i Stockholm 1907 och studerade därefter vid Uppsala universitet, Lunds universitet och i Berlin 1908 samt 1910–11, där han umgicks med bland andra poeten Vilhelm Ekelund.  

I Sverige debuterade den då 18-årige Malmberg med diktsamlingen Bränder (1908). Debuten följdes av Uppgörelse och löfte (1911) samt Dåd och dröm (1912). I den Platon-inspirerade Atlantis (1916) diktar Malmberg om konstens nedgång och den stora litteraturens sammanbrott. Året därefter utkom hans "patriotiska" En blödande jord, som han själv senare karakteriserade som "ett lågvattenmärke". Under åren 1917–27 var Malmberg bosatt i München. Han besökte ett massmöte där Adolf Hitler talade och blev både skrämd och fascinerad. Han rörde sig i utkanten av kretsen kring Stefan George. 

År 1924 gav han ut sin självbiografiska roman Åke och hans värld, som handlar om den trygga barndomen och övergången till den meningslösa vuxenvärlden. Romanen är Malmbergs mest kända verk och filmatiserades 1984 med bland andra Stellan Skarsgård och Allan Edwall. År 1928 flyttade Malmberg hem till Sverige igen, där han genom familjens försorg blev inskriven på Konradsbergs mentalsjukhus och kort tid därefter till Kurön för behandling och vård av en alkoholrelaterad sjukdom; vistades därpå som konvalescent vid Breviks herrgård på Lidingö.

År 1935 utkom diktsamlingen Dikter vid gränsen, där han inspirerad av Oswald Spenglers Västerlandets undergång (1918–1922) profeterar om en kommande kulturnedgång. Samlingen blev Malmbergs stora litterära genombrott och han fick pris av Svenska Akademien. År 1936 sändes Malmberg av Dagens Nyheter för att rapportera från Nazityskland. Där besökte han bland annat koncentrationslägret Dachau. Han blev i takt med utvecklingen under 30-talet övertygad antinazist och skrev flera gånger i Judisk krönika för att visa sin inställning. 

År 1942 sattes hans antinazistiska pjäs Excellensen upp på Borgarskolan i en privat föreställning och den blev till film 1944, trots invändningar från svenska myndigheter.

År 1953 övertog han stol nummer 18 i Svenska Akademien efter Gustaf Hellström. Han efterträddes i sin tur av Gunnar Ekelöf.

Bibliografi
1908 – Bränder (dikter)
1911 – Uppgörelse och löfte (dikter)
1912 – Dåd och dröm (dikter)
1915 – Schillers estetisk-filosofiska diktning
1916 – Atlantis (dikter)
1917 – En blödande jord. Tidsdikter.
1919 – Fiskebyn (roman)
1923 – Orfika (dikter)
1924 – Åke och hans värld (roman, filmatiserades 1984, se vidare Åke och hans värld)
1927 – Slöjan (dikter)
1929 – Vinden (dikter, innehåller dikten "Dårarna")
1932 – Illusionernas träd (dikter)
1932 – Från George till Kästner. Modern tysk lyrik. (tolkningar tillsammans med Johannes Edfelt och Irma Nordvang)
1935 – Dikter vid gränsen (dikter)
1936 – Tyska intryck 1936 (reportagebok)
1937 – Värderingar (essäsamling)
1938 – Sångerna om samvetet och ödet (dikter)
1939 – Dikter i urval
1941 – Flöjter ur ödsligheten (dikter)
1942 – Excellensen (skådespel)
1946 – Samlade dikter
1947 – Under månens fallande båge (dikter)
1948 – Men bortom marterpålarna (dikter)
1948 –  En bok om rus och inspiration (redaktör)
1949 – Utan resolution (essäsamling)
1949 – Staden i regnet (skådespel)
1950 – Med cyklopöga (dikter)
1950 – Ett stycke väg. Memoarer.
1951 – Idealet och livet. Klassisk diktning i översättning.
1952 – Ett författarliv (memoarer)
1953 – Lek med belysningar (dikter)
1954 – Dikter. 1908–1941
1954 – Dikter. 1942–1953
1955 – Klaviatur (dikter)
1955 – Lyrikern Edvard Bäckström (Svenska Akademiens Minnesteckningar)
1956 – Förklädda memoarer (essäsamling)

Översättningar (urval)
 Friedrich von Schiller: Schillers estetisk-filosofiska diktning (i urval och översättning jämte en inledande essay, Bonniers, 1915)
 Franz Werfel: De fyrtio dagarna på Musa Dagh (Die vierzig Tage des Musa Dagh) (Bonniers, 1935)
 Thomas Mann: Jaakobs upplevelser (Die Geschichten Jaakobs), Den unge Josef (Der junge Joseph) (båda Bonniers, 1935); Josef i Egypten (Joseph in Ägypten) (Bonniers, 1939)
 Ernst Jünger: På marmorklipporna (Auf den Marmorklippen) (Natur & Kultur, 1950)
 Johann Wolfgang Goethe: Ur-Faust (Bonniers, 1957)
 Hugo von Hofmannsthal: Kvinnan utan skugga. En berättelse (tillsammans med Johannes Edfelt) (Tiden, 1959)

Filmografi (urval)

 (manus)

 (manus)
 (manus)

 (manus)
 (manus)
 (manus)

 (manus)

Priser och utmärkelser
1935 – Svenska Akademiens stora pris
1936 – De Nios Stora Pris
1937 – Sigtunastiftelsens författarstipendium
1945 – Övralidspriset
1948 – Tidningen Vi:s litteraturpris
1949 – Bellmanpriset
1952 – Letterstedtska priset för översättningar för sina tolkningar av utländsk lyrik i Idealet och livet
1956 – Doblougska priset

Referenser

Noter

Webbkällor
 Bertil F H Malmberg, Svenskt biografiskt lexikon (art av Björn Julén), hämtad 2023-01-24.

Tryckta källor
 
 
 
 
 
 , Bertil Malmberg, artikel av Ingemar Algulin.

Vidare läsning

Torell, Örjan (2008) ¨Den osynliga staden. En gestaltningsmodell hos Olof Högberg, Ludvig Nordström, Bertil Malmberg, Birger Sjödin, Karl Östman, Lars Ahlin och andra svenska författare fram till våra dagar. Umeå: h-ström.

Externa länkar

 
 Bertil Malmberg, 1889-1958, av Alan Asaid i Svenskt översättarlexikon.
 

Ledamöter av Svenska Akademien
Svenskspråkiga författare
Svenskspråkiga poeter
Födda 1889
Avlidna 1958
Svenska författare under 1900-talet
Svenska poeter
Män
Personer från Härnösand
Svenska översättare
Översättare från tyska
Svenskspråkiga översättare
Gravsatta på Lidingö kyrkogård
Symbolister
Mottagare av Letterstedtska priset
Mottagare av Svenska Akademiens stora pris