kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kvantelektrodynamik

Kvantelektrodynamik (QED efter engelska Quantum electrodynamics) är en fysikalisk teori grundad på kvantmekanik och elektrodynamik som kan sägas vara en tillämpning av kvantfältteori på elektromagnetiska fält. Teorin utvecklades av bland andra Richard Feynman, Shinichiro Tomonaga och Julian Schwinger. Dessa tre fick för detta nobelpriset i fysik 1965.

Historik 
Under 1940-talet hade Feynman, Schwinger och Tomonaga var för sig lyckats visa att elektromagnetismen kunde skrivas som en fullgod kvantteori. 1949 visade Freeman Dyson att Feynmans grafiska metod gav samma resultat som Schwinger och Tomonagas operatorformalism. Problemet var att enligt den relativistiska kvantmekaniken kan partiklar skapas om man har tillräckligt med energi. Detta betyder att då man sprider en elektron mot en annan elektron kan man skapa t.ex. ett extra elektron-positronpar. Har man inte tillräckligt med energi kan man ändå skapa dem virtuellt, eftersom Heisenbergs osäkerhetsprincip säger att så länge detta par lever tillräcklig kort tid kan det skapas. Detta betyder att man måste behandla teorin som en mångpartikelteori, en kvantfältteori, där man kan skapa ett godtyckligt antal partiklar så länge detta inte strider mot osäkerhetsprincipen. 

Feynman beskrev detta med sina berömda Feynmandiagram. Varje process kan i en störningsutveckling skrivas som en oändlig serie av allt mer komplicerade diagram. I den N:e ordningen finns det ungefär N! olika diagram. Alla diagram utom den lägsta ordningen beskrivs av oändliga integraler som måste renormeras, dvs göras ändliga, för att man skall få någon mening i teorin. Vad de tre ovan visade var att alla dessa oändligheter kunde klassificeras i tre klasser och genom att låta elektronmassan, elektronladdningen och vågfunktionens normering vara obestämda kunde alla diagram renormeras. 

De tre storheterna kunde sedan bestämmas experimentellt. Detta var en stor vetenskaplig framgång som gjorde att teori stämmer med experiment med upp till elva decimalers noggrannhet. Man trodde på 1950-talet att det skulle vara en öppen väg att också finna kvantfältteorier som beskrev de andra fundamentala växelverkningarna. Detta stötte dock omgående på patrull. För den starka kärnkraften föreslog man en teori som verkligen var renormerbar men utvecklingsparametern, som måste vara liten för att de skall fungera, visade sig vara större än ett.
–

Se även 
 Klein-Nishinas formel
 Lambskift
 Renormering

Källor

Litteratur

Externa länkar 

Kvantfysik
Partikelfysik
Otto Kretschmer

Otto Kretschmer, född 1 maj 1912 i Heidau, Neisse, Tyskland död 5 augusti 1998  av huvudskador efter en fallolycka i Straubing i Bayern, tysk ubåtsbefälhavare - Fregattenkapitän (kommendörkapten) -  på U 23 och U 99 under andra världskriget. 

Kretschmer sänkte 47 handelsfartyg på sammanlagt 274 333 ton allierat tonnage samt fyra krigsfartyg på sammanlagt 47 815 ton, vilket gör honom till det största ubåtsässet under kriget. Han tilldelades Riddarkorset av Järnkorset med eklöv och svärd  1941 samt Ubåtsvapnets hederstecken med briljanter.

Han blev tillfångatagen 17 mars 1941 i samband med att U 99 träffades och allvarligt skadades av sjunkbomber från den brittiska jagaren  söder om Island. Kretschmer lyckades få upp ubåten till ytan innan den på allvar åter sjönk till botten varigenom 40 av besättningens 43 man räddades. Han var därefter i brittisk fångenskap till 1947, då han kunde återvända till Tyskland.

I samma vargflock fanns också U 47 med Günter Prien som befälhavare och U 100 med Joachim Schepke. U 47 sänktes 7 mars 1941 och U 100 vid samma tillfälle som U 99. Den tyska marinen hemlighöll förlusten av de tre essen en längre tid.

Kretschmer tjänstgjorde efter kriget i västtyska Bundesmarine från 1955 bland annat som chef för en eskorteskader, därefter som chef för amfibiestyrkorna och senare också som stabschef inom NATO fram till pensioneringen 1970 då han hade rangen  Flottillenadmiral (Flottiljamiral).

Externa länkar

Sjömilitärer i Nazityskland
Födda 1912
Avlidna 1998
Män
Personer från Liegnitz
Gravsatta till sjöss
Ett äventyr i Paris

Ett äventyr i Paris (originaltitel: Passport to Paris) är en film från 1999 i regi av Alan Metter, med Ashley och Mary-Kate Olsen.

Handling
De två systrarna åker till Paris för att besöka sin morfar under ett skollov. I Paris möter de två franska killar som de blir förälskade i och tillsammans med dem upplever de Paris.

Rollista

Källor

Externa länkar

Amerikanska familjefilmer
Amerikanska komedifilmer
Engelskspråkiga filmer
Filmer 1999
Paris på film
Filmer om tvillingsystrar
The Challenge (film, 2003)

The Challenge är en amerikansk TV-film från 2003 i regi av Craig Shapiro, med systrarna Ashley Olsen och Mary-Kate Olsen i huvudrollerna.

Handling 
Två syskon ogillar varandra och har inte setts på flera år. Lizzie (Ashley Olsen) är en fokuserad och driven tjej, medan Shane (Mary-Kate Olsen) är den miljömedvetna. Båda väljs ut att medverka i en TV-show med ett collegestipendium som första pris. Samtidigt får dem upptäcka massa romanser!

Rollista

Externa länkar 

Filmer 2003
Amerikanska familjefilmer
Amerikanska äventyrsfilmer
Engelskspråkiga filmer
Filmer om tvillingsystrar
Manusdoktor

Manusdoktor kallas den som är en skicklig manusförfattare som filmbolagen betalar för att förbättra manuskript som ska filmatiseras. Ofta skriver personen också egna filmmanus och är en duktig dramaturg, filmvetare, kritiker eller teoridriven konsult. 

Manusdoktorn kan skriva om och flytta berättelsens olika delar för att filmupplevelsen ska bli bättre, som mer spännande eller känslosam. I andra projekt behöver manusdoktorn kanske konsultera andra inblandade (som originalförfattaren, regissören, producenten) för att tillsammans finna berättelsens grundelement och utifrån det anpassa manuset. Uppgiften kan också vara att arbeta med olika delar av ett manuskript, för att till exempel förbättra dialog och takt eller andra element. 

Manusdoktorn kan vara den sista i en lång kedja av skribenter som har jobbat med manuskriptet. Vanligtvis jobbar denne som konsult i projektets bakgrund, till exempel för att inte skyla upphovsmännens insats. Eftersom manusdoktorn många gånger inte omnämns i filmens för- och eftertexter blir dennes medverkan bara känd om någon av parterna delger informationen till andra.

Ett exempel på en manusdoktor är skådespelaren Carrie Fisher. Hon är känd för sin roll Prinsessan Leia Organa i Stjärnornas krig-trilogin från åren 1977-83 och har författat flera filmmanus, pjäser och romaner. Som manusdoktor har hon medverkat i arbetet med filmer som The Wedding Singer och Sister Act. Skaparen av Stjärnornas krig George Lucas anlitade henne för att förbättra manuset för tv-serien The Young Indiana Jones Chronicles.

Se även 

Spökskrivare
Manusförfattare
Film
Manustvätt

Referenser 

Film
Yrken inom scenkonst
Dramaturgi
Lillpite

Lillpite är en tätort i Piteå kommun ungefär 25 kilometer västnordväst om Piteå, vid Lillpiteälven.

Befolkningsutveckling

Samhället
Bebyggelsen ligger utspridd längs Lillpiteälvens och Norrbodabäckens dalgångar. På ortens Ica-butik finns apotek och ombud för Systembolaget. I samhället finns ett hembygdsmuseum och flera kulturhistoriska byggnader såsom lador, norrbottensgårdar, en kvarn i stående timmer, smedja och härbren. Skolan lades ner 2015.

Se även
Piteå socken

Källor

Externa webbsidor 
Ortens hemsida
Lillpite IF

Orter i Piteå kommun
Tätorter i Sverige
Limedsforsen

Limedsforsen är en tätort i Malung-Sälens kommun. I samhället finns en möjlighet till skidåkning på vintern. Tidigare gick här Limedsforsen–Särna Järnväg fram tills att banan lades ner i början på 1970-talet.

Befolkningsutveckling

Se även
Lima socken

Referenser 

Orter i Malung-Sälens kommun
Tätorter i Sverige
Limmared

Limmared är en tätort i Södra Åsarps socken (med en mindre del i Tranemo socken) i Tranemo kommun.

Limmared är ett bruks- och stationssamhälle, en tidigare järnvägsknut. Ännu stannar alla persontåg längs Kust till kust-banan på platsen. Under perioden 1904-1959 var Limmareds station ändstation för den smalspåriga Falkenbergs Järnväg, också kallad "Pyttebanan", som gick mellan Falkenberg och Limmared. Även Västra centralbanan gick genom samhället.

Befolkningsutveckling

Näringsliv

Limmared har Sveriges idag äldsta glasbruk, grundat år 1740. Glasbruket tillverkar bland annat Absolutflaskan, medicinglas och barnmatsburkar. Bruket var ett eget företag fram till mitten av 1960-talet då PLM AB tog över, REXAM köpte PLM, inklusive bruket, i slutet av 1990-talet. Glasbrukets ägare är idag Ardagh Glass. 

Limmareds glasmuseum, som är inrymt i Glasets hus, har intressanta handblåsta glas från tiden 1740–1955, då Limmareds glasbruk tillverkade allt glas för hand.

Kommunikationer

Limmareds järnvägsstation öppnade den 23 december 1902. Den ligger på linjerna Falköping–Halmstad och Alvesta–Göteborg.

Sevärdheter
Strax utanför Limmared finns Opensten, som är ett medeltida fäste med anor redan från 1200-talet.

Strax norr om Limmared ligger Södra Åsarps kyrka från 1100-talet. Kyrkan har väggmålningar från medeltiden.

I samhället finns Limmareds kyrka från 1957.

Sport
Limmareds IF:s fotbollslag spelar i Västergötlands division 4 södra och har Glasvallen som sin hemarena.

Kultur
Författarinnan Birgit Th. Sparre, som skrev boksviten Gårdarna runt sjön, skriver om Limmared i böckerna Glimringe (1944), Bruksherren (1948) och De unga baronerna (1950).

TV-serien Sparvöga, som visades på SVT 1989, är till stora delar inspelad i Limmared.

Källor

Noter

Externa länkar 
Limmareds byalags webbplats

Orter i Tranemo kommun
Tätorter i Sverige
Bruksorter i Sverige
Kabinbana

Kabinbana är en typ av linbana, främst för skidanläggningar, som snabbt tar passagerarna uppför berg. Sveriges enda kabinbana är Åre kabinbana som når 1 274 meter upp på Åreskutan. Världens längsta kabinbana i en sektion finns i Tatev, Armenien, byggd år 2010.

En kabinbana har en eller två fasta bärlinor som bär tyngden av kabinerna och en dragvajer som transporterar kabinerna. På kabinerna sitter ett rullbatteri (en rad hjul) som löper längs bärlinorna. Draglinan sitter fast i kabinen och löper längs hjul i stolpar samt driv- och vändhjul vid ändstationerna. I en kabinbana med två kabiner sitter båda kabinerna fast i draglinan. Kabinerna är då motvikter till varandra, så när ena kabinen åker upp, åker den andra ner och de passerar varandra i mitten av banan, kallas därför pendelbana. Kabinbanor håller inte konstant hastighet under färden, men dess maxhastighet är normalt omkring 10 m/s (det finns även vissa som uppnår omkring 12 m/s).

En kabinbanas närmast besläktade linbanetyp är funifor. När kabinbanor, funifors och bergbanor inte blir fullastade avgår de normalt efter en tidtabell. Dessa skiljer sig således stort från gondolbanor främst i och med att gondolbanor har många "små" kabiner/gondoler – plus att gondolbanor kontinuerligt rundar hela linbanegatan och med konstant vajerhastighet.

Bilder

Se även 
Skidlift

Källor

Noter

Alpin skidsport
Ainbusk

Ainbusk (ursprungligen Ainbusk Singers) var en sångkvartett från Gotland bestående av Annelie Roswall (född 1964), Birgitta ”Bittis” Jakobsson (född 1962), Josefin Nilsson och Marie Nilsson Lind. De slog igenom 1990 med låten "Jag mötte Lassie" och medverkade i den svenska Melodifestivalen 2008 med balladen "Jag saknar dig ibland", som slogs ut i första omröstningen vid deltävlingen i Linköping den 23 februari 2008.

Den framträdande sångerskan i gruppen, Josefin Nilsson, avled den 29 februari 2016.

Priser och utmärkelser
Gruppen fick Karamelodiktstipendiet 1988.

Diskografi

Studioalbum 
 (live från När)
 (första utgåvan)

 (ny version)

Singlar och EP-skivor 
1990 – "Lassie"
1991 – "Älska mej" (Vinyl)
1993 – "Älska mej" (CD)
1998 – "Om du nånsin börjar tveka" / "Vägen till Närsholm"
1999 – "Säg vad kärlek är" / "I lust och nöd" / "Näckrosen" / "Under stjärnan" / "Säg vad kärlek är"
2001 – "En julsaga" ("Fairytale of New York")
2008 – "Jag saknar dig ibland"

Referenser

Externa länkar 
Ainbusks webbplats

Deltagare i Melodifestivalen 2008
Karamelodiktstipendiater
Svenska folkmusikgrupper
Kultur på Gotland
Musikgrupper bildade 1983
Musikgrupper med syskon
Privatteaterchefernas pris
Tegefjäll

Tegefjäll är en stugby mitt emellan Duved och Åre, tillhörande Åres skidområde, med en tätbebyggelse som sträcker sig längsmed nedre hälften av dess centrala skidbacke. På senare tid har boendet i Tegefjäll moderniserats med nya bostäder, bland annat ett stort tillskott av lägenheter.
Tegefjälls skidområde är hopbyggt med Duveds, och marknadsförs som anpassat för barnfamiljer. Tegefjäll som turistiskt projekt inleddes när skidanläggningarna i Duved och Åre By/Björnen hade gått ihop till en gemensam destination av ÅKAB (Åre Lift och Kabinbane AB) år 1985. Den första liften i Tegefjäll (ankarliften Tegefjällsliften) byggdes 1986, följt av en utbyggnad med tre liftar året därpå. 2013 byggdes Tegeliften (byns första sittlift) som ersättare till Tegefjällsliften, samtidigt som tillhörande nedfarter förstorades.

En gondolbana som länk över till Rödkullen i Åre By (för att göra hela skidområdet till ett komplett liftsystem) har planerats i decennier, men har på grund av berörda markägares ständiga protest inte kunnat verkställas.

Tegefjäll är uppkallat efter den by som 1854 fick namnet Tege (vilket dagens moderna Tegefjäll ofta benämns i folkmun), i området av den gamla bebyggelseenheten England (vilken i sin tur gett upphov till namnen Englandsbacken och -liften) och dagens Ängland. Vid Tegeforsen i Indalsälven drevs Tegefors ångsåg (en av leverantörerna till bygget av Duveds kyrka, bland annat) och kvarn, och Tege hade en järnvägsstation efter Mittbanans invigning 1882.

Referenser 

Orter i Åre kommun
Vintersportanläggningar i Sverige
Vintersportorter i Jämtland
Sportanläggningar i Åre kommun
Värnamovisan

Värnamovisan är en traditionell melodi av okänd upphovsman. Den har fått sitt namn efter en text med inledningsorden ”Jag sjunger till positivets toner” som också kallas ”I Apladalen i Värnamo” och skrevs av bagaren Arvid Lindström och brevbäraren Adil Algot Fogelberg (född 3 juli 1877, död 14 juni 1935), båda från Värnamo.

Lindströms och Fogelbergs text skrevs till en basar anordnad av Nationalgodtemplarorden i Värnamo 1896. Sången publicerades bland annat 1934 i Från gamla, glada tider.

Melodin 
Visan sjungs till en melodi som användes till skillingtryck som Amanda och Herman och Sista brevet från Liikavaara-Frans. Utöver detta är melodin flitigt använd i olika snapsvisor.

Inspelningar 
1937 - 
1942 -

Filmografi

Referenser

Externa länkar 

Svenska visor
Kultur i Värnamo
Lindö, Norrköpings kommun

Lindö är en tätort i Norrköpings kommun. Orten är en villaförort omkring fem kilometer nordost om Norrköping.

Historia
Lindö blev en populär plats att bygga enfamiljshus på under 1920-talet. 1928 fanns det ett par hundra hus i Lindö och Lindö säteri hade samtidigt över 1 000 tomter till salu. För barnen fanns dock endast Melbyskolan på Händelö och Norrköpings stads skolstyrelse gav därför i uppdrag åt arkitekten Axel Brunskog att rita ett skolhus. Lindöskolan invigdes på våren 1932 i närvaro av Linköpings biskop Sven Erik Aurelius. Svenska kyrkan har en kyrkobyggnad på orten, Lindö kapell.

Befolkningsutveckling

Samhället
Orten är uppdelad på Abborreberg, Berga, Rönntorp, Långtorp samt Lindö.

Här finns restaurangen Hamnkrogen (HK) som ligger vid Lindös hamn. 

Lindös högsta berg, Högabergsvägens berg, ligger 46 m ö.h. Man kallar det för "Lindös öga". Här finns också en badplats vid Abborreberg.

Idrott
Lindös fotbollslag heter Lindö FF och bildades 1972 och har idag cirka 900 medlemmar och ca 450 aktiva spelare. Antalet ledare är cirka 100 personer. Största framgången står damlaget för som 2017 spelade i division 1. 2018 spelade laget i division 2 för att åter igen ta plats i 1:an inför 2019, en plats man lyckades behålla till säsongen 2020.

Kända personer från orten

 Anders Borg, fd finansminister (M)
 Jonathan Ericsson, NHL-proffs
 Henrik Evers, landslagsspelare i basket och innan det en av Sveriges bästa tennisspelare
 Pär Jörgen Pärsson, riskkapitalist och investerare i bland annat Spotify
 Johan Skarborg, grundaren av Academic Work

Se även 
 Lindö småbåtshamn
 Lindökanalen
Lindö kapell

Källor 
 Norrköpings kommun

Tryckta källor

Noter 

Lindö
Tätorter i Sverige
orter i Norrköpings kommun
Stadsdelar i Norrköping
Listerby

Listerby är en tätort i Ronneby kommun, Listerby socken i Blekinge län, belägen 8 km öster om Ronneby.

Historia
Listerby är en gammal by, uppbyggd kring den medeltida kyrkan, som restes på 1100-talet, och den intilliggande Byvägen. Vid Byvägen låg fram till 1960-talet småskola, bibliotek, affärer, pastorsexpedition, sågverk, kvarn, smedja med mera. 1846-49 byggdes kyrkan ut och med uppförandet av kyrktornet 1871 fick kyrkan sitt nuvarande utseende

Listerby var centralort i Listerby landskommun.

Befolkningsutveckling

Samhället 
Samtidigt med att Listerbyskolan uppfördes 1964, samt under 1970-talet, byggdes villor kring skolan, varvid samhällets centrum försköts från Byvägen till en kilometer söder om kyrkan. Listerbyskolan byggdes på platsen för den så kallade Hellmansgården, som köptes in av Listerby kommun 1955.

Listerby genomskärs sedan länge av riksvägen, idag E22 och är huvudsakligen en bostadsort med arbetspendlare till Karlskrona och Ronneby. Ett nytt villaområde är uppfört strax söder om tätorten, där det även finns en småbåtshamn. I samhället en bensinstation med jourbutik och Listerbyskolan, som är en F-6-skola. I skolbyggnaden finns inrymt ett bibliotek.

Idrott
Föreningar t är Listerby Idrottsklubb, Listerby Tennisklubb (som på vintern bedriver innebandyspel), Listerby Samhällsförening, Listerby-Förkärla Hembygdsförening och Slättanäs Båtsällskap.

Personer från orten
Fotbollsspelaren och lagkaptenen i Kalmar FF, Henrik Rydström som har Listerby IK som moderklubb

Politikern och moderaten Lennarth Förberg som sedan 2022 är kommunfullmäktiges ordförande i Ronneby kommun och 2019-2022 var regionstyrelsens ordförande i Region Blekinge. (Född i Karlskrona)

Se även
Listerby skärgård ett naturreservat med säreget kulturlandskap som omfattar öarna Arpö, Vagnö och Slädö med angränsande holmar och skär.

Referenser

Vidare läsning

Listerby-Förkärla Hembygdsförening, Strandhugg i Wogns rike (2014)
Listerby-Förkärla Hembygdsförening, Axplock i Wogns rike (2016)

Externa länkar 
 Listerby-Förkärla Hembygdsförening

Orter i Ronneby kommun
Tätorter i Sverige
Ljunga

:För Ljunga i Söderköpings kommun, se Ljunga, Söderköping

Ljunga är en tätort i Norrköpings kommun, Östergötlands län.

Strax nordost om Ljunga ligger Dagsberg med Dagsbergs skola och fritidshem.

Befolkningsutveckling

Näringsliv
I Ljunga finns ett mindre industriområde där SAAB hade en fabrik som bland annat tillverkade husvagnen SAABO, industriområdet har efter SAAB:s flytt inhyst ett flerat olika företag.

Se även
Dagsbergs socken

Noter 

Orter i Norrköpings kommun
Tätorter i Sverige
Ljungaverk

För albumet av Stiftelsen, se Ljungaverk (musikalbum).

Ljungaverk är ett samhälle i Ljungans dalgång, i Ånge kommun, Medelpad som sedan 2015 tillsammans med Fränsta utgör tätorten Ljungaverk och Fränsta. Ljungaverk räknades under många år som en av de stora bruksorterna inom svensk kemisk industri då företaget KemaNobel hade en salpeterfabrik (Ljunga salpeter) på orten. Ibland anses Ljungaverk vara svensk kemiindustris vagga.

Historia 
Orten Ljungaverk föddes i början av 1900-talet då Stockholms Superfosfat Fabriks AB byggde ut Hångstaforsarna i Ljungan för elektricitetsproduktion. Avsikten var att anlägga elintensiv industri, och då ingen infrastruktur för långväga transport av elektrisk energi fanns i början av seklet byggde man industri och kraftproduktion tillsammans. Kraftverket invigdes den 24 september 1912, och tillverkning av karbid påbörjades. Under de närmaste påföljande åren invigdes produktion av kalkkväve, svavelsyra, ammoniumsulfat och ammoniumnitrat. Flera fabriker invigdes efterhand.

Andra Världskriget 
Under andra världskriget tillverkades syntetiskt gummi i Ljungaverk, i en fabriksbyggnad som idag används av företaget Permascand. Gummifabriken drabbades av en svår explosionsolycka den 6 oktober 1944. Fosfatbolaget tillverkade även tungt vatten med en kapacitet om 2300 liter per år under kriget. Det tunga vattnet såldes både till Nazitysklands kärnkraftsprogram och Manhattan-projektet i USA.

1990-talet 
Under 1990-talet svepte en nedläggningsvåg över Ljungaverk, då de flesta av fabrikerna avvecklades. En liten del av industriverksamheten finns dock fortfarande kvar 

På senare år har även bandet Stiftelsen satt Ljungaverk på kartan och de boende i Ljungandalen gör allt de kan för att få ljungandalen att återfå sin fornstora glans.

Befolkningsutveckling

Idrott 
 Ljunga IF (fotboll)
 Johannisbergs AIK (längdskidor)
 Ljungamarkens HEMA (historisk fäktning)
 Ånge judoklubb (judo i Ljungahallen)
 Västra BK (boxning, numera nedlagd)
 Västra Medelpads brännbollsförening (nedlagd)
Hussborg GK

Se även
Torps socken 
Borgsjö socken
Permascand

Referenser 

Orter i Ånge kommun
Bruksorter i Sverige
Tidigare tätorter i Sverige
Ljungsarp

Ljungsarp är en tätort i Tranemo kommun och kyrkbyn i Ljungsarps socken i Västergötland. Orten, som genomkorsas av länsväg 156 består huvudsakligen av villabebyggelse. I orten finns Ljungsarps kyrka och ett fotbollslag i division 6 Ulricehamn. Vid södra delen av Ljungsarp ligger sjöarna Stomsjön och Mörksjön.

Ljungsarps näringsliv domineras av tillverkningsindustrin. Från mitten av 1900-talet fanns flera mindre textilfabriker, numera har dock metallindustrin tagit över.

Befolkningsutveckling

Noter 

Orter i Tranemo kommun
Tätorter i Sverige
Ljusne

Ljusne är en tätort, tillika kyrkort i Ljusne församling, Söderhamns kommun, Gävleborgs län, Hälsingland. 

Samhället ligger 15 kilometer söder om Söderhamn och är en gammal bruksort, belägen vid Ljusnans utlopp i Bottenhavet.

Befolkningsutveckling

Näringsliv
De stora arbetsplatserna har historiskt sett funnits inom järn- och träindustrin. Bergvik och Ala AB ägde ett stort sågverk i Ala och Ljusne-Woxna AB drev bland annat plywood-, board-, och kättingfabriker. Idag är endast sågverket fortfarande i drift efter att kättingfabriken gått i konkurs 2003. Sågverket ägs av Stora Enso. Annat näringsliv på orten är en dagligvarubutik, två pizzerior, ett utomhusbad och många småföretag bundet till sågverket eller industrier i grannbyarna.

Kulturliv
Ljusne var tidigare hemort för sångaren och bandyspelaren Gösta "Snoddas" Nordgren som var aktiv inom musiken från 1950-talet fram till sin död år 1981.

Årligen anordnas den så kallade Jungfruveckan med hänvisning till ön Storjungfrun som ligger en bit ut från kusten. Under veckan som anordnas kring skiftet juni-juli hålls det olika tävlingar och tillställningar runt om i Ljusne, oftast anordnade av lokala aktörer. I anslutning till Jungfruveckan anordnas även Ljusnerocken (även kallad Rock i Parken) där oftast lokala mindre band uppträder för publik i Bruksparken.

Sedan 2008 har kulturföreningen Konstkraft varit verksamma i en av ortens nedlagda kättingfabrik, där man ställer ut olika konstverk och där man från 2018 kommer att ha en permanent utställning med konstnären Lennart Plahns verk.

Ljusne i populärkulturen 
Love Explosions låt Stockholm City handlar om en kille som grämer sig över att han måste flytta från Ljusne till Stockholm för att det inte finns arbeten i Ljusne.

Galleri

Se även
Söderala socken

Noter

Litteratur 
Se utförlig förteckning under Ljusne församling.

Bruksorter i Sverige
Orter i Söderhamns kommun
Tätorter i Sverige