kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Diggi loo diggi ley

Diggi loo diggi ley är en sång framförd av bröderna Herrey, som var det vinnande bidraget i både den svenska Melodifestivalen 1984 och i Eurovision Song Contest 1984. Texten skrevs av Britt Lindeborg, melodin av Torgny Söderberg och låten producerades av Anders Engberg och Torgny Söderberg.

Beskrivning
Sångtexten handlar om en kille som går omkring och är lycklig över att han plötsligt fått ett par gyllene skor, och efter det går allt bra - inklusive en showbiz-karriär. Låten finns även i engelskspråkig version, och heter då "Diggi Loo Diggi Lee".

Sverige inledde festivalen detta år, med Curt-Eric Holmquist som dirigent, för första gången i Eurovisionsammanhang. Bidraget innehöll även en bakgrundskör med tre sångare, som bestod av Caj Högberg, Lotta Pedersen (senare Lotta Engberg) och Anders Engberg. Låten fick tolv poäng från Cypern, Irland, Danmark, Österrike och Västtyskland.

När låten till slut korats som segrare repriserade bröderna den traditionsenligt. Dock improviserade de och framförde halva låten på engelska. Vid denna tid krävde reglerna att alla bidrag framfördes på respektive lands eget språk. Bröderna tog dock ingen risk i och med tilltaget, då tävlingen redan var avgjord.

Torgny Söderberg, som hade skrivit låten, hade på förhand lovat att raka av sitt skägg om låten skulle vinna, vilket Herreys själva tog hand om i efterhand.

Den brittiska tidningen The Times har utsett Diggi-loo diggi-ley till historiens roligaste eurovisionsbidrag.

"Diggi loo diggi ley" placerade sig som bäst på andra plats på den svenska singellistan.

Singeln

Låtlista 
Diggi loo - Diggi ley - 3:05
Every Song You Sing - 3:34

Listplaceringar

Coverversioner 
Den svenska hårdrocksgruppen Black Ingvars spelade in en cover på "Diggi loo diggi ley" på sitt album Schlager Metal från 1998.
2010 tolkade det svenska dansbandet Wahlströms låten på albumet Vårt älskade 80-tal.
 I Alla tiders melodifestival framförde Viktoria Tolstoy en jazzig version av denna låt.

Referenser

Externa länkar 
 Information i Svensk mediedatabas.
 Information i Svensk mediedatabas.
 Information i Svensk mediedatabas.

Bidrag till Eurovision Song Contest 1984
Låtar av Britt Lindeborg
Låtar av Torgny Söderberg
Låtar som vunnit Eurovision Song Contest
Melodifestivalbidrag 1984
Musiksinglar 1984
Singlar utgivna på Mariann Grammofon
Sveriges bidrag i Eurovision Song Contest
Svenskspråkiga sånger
Data

Data kan syfta på:

 Information  – uppgifter om något, ofta men inte alltid av en samling fakta
 Rådata – insamlade data som inte har bearbetats och analyserats, utan innehåller samtliga mätvärden eller enkätsvar:
 Kvantitativ data – mätvärden, sifferuppgifter och kategoriserad information, med specificerade datatyper, exempelvis enkätsvar med slutna alternativ. Kan analyseras med statistiska metoder inom kvantitativ forskning. 
 Kvalitativ data – löpande text, studeras textkritiskt inom kvalitativ forskning
 Data (djur) – ett släkte av fjärilar
 Data (Star Trek) – en rollfigur i Star Trek: The Next Generation
Data (uppslagsverk)

Tekniskt begrepp
 Data (representation) – digital teknisk representation av såväl information (nyttodata, innehåll) som metadata (data om data), redundant data och  protokolloverhead
 Databas – en samling information
 Databashanterare – en programvara för att hantera data i en databas
 Data warehouse – en sammanställning av information från flera databaser
 Datavetenskap (datalogi) – akademiskt ämne om datorers algoritmer
 Datateknik – teknologier och akademiskt ämne för utveckling av datorers programvara och maskinvara
 Dataspelsbranschen – en svensk branschorganisation för producenter och distributörer av dator- och TV-spel
 Databrytning (datamining) – en kombination av multivariat statistisk analys och algoritmer hämtade från artificiell intelligens

Se även 
 Dator
 Registervård
 Datum (olika betydelser)
Datavetenskap

Datavetenskap bygger på teorin bakom beräkningar, och innefattar även teknikerna som används för att tillämpa denna teori.
Datavetenskap, datalogi eller informationsbehandling (finlandssvenska) är studiet av de teoretiska grunderna för information, beräkning och dess tillämpning, företrädesvis de som utförs av datorer med hjälp av programvara. En vetenskapsman som utövar datavetenskap kallas datorforskare (eller datavetare). 

Det akademiska ämnet datavetenskap överlappar i hög grad med ämnena datateknik, datorteknik, informationsteknik (IT), systemteknik, informatik och systemvetenskap.

Bakgrund 
Datavetenskap är ett självständigt akademiskt ämne sedan 1960 och det anses som väldigt ungt i den akademiska världen. Inte förrän på 1980-talet kom datavetenskap att bli ett eget ämne vid svenska universitet och högskolor. Beskrivningen av datavetenskap varierar från den äldre "läran om nuvarande teknologi", till dagens "läran om beräkningars utförande".

Datalogi, som ursprungligen är en dansk term, används på svenska synonymt med datavetenskap men också som ett förtydligande av den teoretiska delen av datavetenskap och då med matematisk-logisk och analytisk underton.

Väsentliga delområden

Matematiska fundament 

 Boolesk algebra
 Logik: särskilt rekursionsteori och idéerna bakom formella språk och formella system
 Numerisk analys
 Diskret matematik
 Grafteori

Teoretisk datavetenskap

 Algoritmteori inklusive Beräkningsteori
 Komplexitetsteori
 Informationsteori
 Automatteori
 Formella metoder (eng. Formal methods)
 Kompilatorteori och Lexikal analys
 Kryptering
 Programspecificering
 Programverifiering

Tillämpad datavetenskap 

 Antivirusprogram
 Användargränssnitt, Människa–datorinteraktion och Användbarhetsteknik
 Artificiell intelligens
 Bildbehandling
 Biometri
 Bioinformatik
 Databaser
 Datastrukturer
 Datasäkerhet
 Datoralgebra
 Datorarkitektur
 Datorgrafik
 Datornätverk
 Datorprogram
 Datorseende
 Datorvirus
 Digitalteknik
 Distribuerade system och datorkommunikation
 Informationssystem
 Installationsprogram
 Internet
 Maskinöversättning
 Mjukvaruoptimering
 Operativsystem
 Parallellprogrammering
 Programmering och Programutvecklingsmetodik
 Programspråk
 Programvarutestning
 Programvaruutveckling
 Realtidssystem
 Robotik
 Språkteknologi
 Optimering

Specifika tekniker 

 Collision Detection
 Datakompression
 Datastrukturer
 Datainsamling
 Designmönster
 Digital signalbehandling
 Filformat
 Informationssäkerhet
 Mjukvarumetrik
 Hypertext

Relaterade ämnen 

 Datateknik
 Datorteknik
 Formalvetenskap
 Informatik
 Informationsarkitektur
 Språkvetenskap: uttryckskraft, grammatik, semantik och syntax för så väl programspråk som andra formella och även naturliga enskilda språk
 Kognition
 Informationsteori, Kommunikationsteori
 Operationsanalys
 Statistik
 Systemteori
 Systemvetenskap

Framstående datavetare 

 Charles Babbage
 Edsger Dijkstra
 Donald Ervin Knuth
 Leslie Lamport
 Ada Lovelace
 John von Neumann
 Claude Shannon
 Alan Turing
 Dennis Ritchie
Niklaus Wirth
C. A. R. Hoare

Referenser

Noter

Se även 
  Datavetare
Dresden Zoo

Dresdens zoologiska djurpark är Tysklands fjärde äldsta, grundad 1861, med andra ord är det ett urbant zoo på begränsade ytor.

Parken skadades svårt, liksom resten av staden, under bombningarna 1945.

1996 fanns 406 djurarter (113 däggdjur) fördelade på 3 287 individer, totalt avlades 42 däggdjursarter, 37,2 % av beståndet. Parken hade samma år 545 955 besökare. 1999 byggdes ett nytt elefanthus i anslutning till ny huvudentré och restaurang, till större delen som ett glasväxthus.

Externa länkar 

 Dresden Zoo

Djurparker i Tyskland
Dresden
Domän

Domän kan avse:

 Domain (flera betydelser)
 Domän (biologi) – en term inom systematiken i biologi
 Domän (historiskt–ekonomiskt) –  den jord kronan förfogade över i Sverige
 Domän – inom matematiken mängden av alla möjliga argument eller 'invärden' för en funktion, se definitionsmängd
 Domän (ringteori) – en ring som saknar nolldelare inom abstrakt algebra
 Domän (språk) – ett användningsområde av ett språk
 Domännamnssystemet – ett system för att förenkla adressering av datorer på IP-nätverk
 Domännamn – en alfanumerisk uppgift om enskilda enheters adress i ett datornätverk, exempelvis på Internet
 Domännamnsserver – inom IT en alternativ benämning på DNS-server
 Domänverket – ett tidigare statligt affärsdrivande verk i Sverige
 Proteindomän – inom molekylärbiologi en självständig del av ett protein
 Weissdomän – ett begrepp inom fasta tillståndets fysik
Djurgymnasiet

Djurgymnasiet är en friskola på gymnasienivå i kvarteret Tryckeriet i stadsdelen Liljeholmen i Stockholms kommun.

Djurgymnasiet, som startade 2002, erbjuder naturbruksprogrammet med inriktningen djurvård. Utbildningen har utvecklats från Sveriges första utbildning för djurskötare i djurparker, senare kallad djurvårdarlinjen. 

Gymnasiet ger grundläggande behörighet för högskolestudier.

Externa länkar 
 Djurgymnasiets webbplats

Naturbruksgymnasier
Gymnasieskolor i Stockholm
Friskolor i Sverige
Liljeholmen
Datum

Datum (från latin datum, ”givet”) är en referens till en viss dag representerad i ett kalendersystem.

Datumformat

ISO 8601 
Enligt den internationella standarden ISO 8601 skrivs datum som år-månad-dag med årtalet i fyra siffror (exempelvis ). Den formen är även svensk standard. Formen fastställdes ursprungligen den 30 juni 1972. Internetstandarden RFC 3339 är baserad på ISO 8601.

Europa 
I stora delar av Europa skrivs datum ofta som dag/månad/år (exempelvis ).

Europeiska unionen har bestämt att ordningen dag månad år ska användas på livsmedel och läkemedelsförpackningar. Att använda punkt som separator med denna ordning (exempelvis ) har definierats i DIN 5008.

Sverige 
Språkrådet rekommenderar att man i löpande text skriver (den)  (eller  om man bara vill använda siffror). Skrivsättet  anses olämpligt i löpande text men kan användas vid datering av dokument, i brevhuvud etc.

USA 
I USA skrivs datum som månad/dag/år (exempelvis ). Denna form är ursprungligen från Storbritannien och importerades under kolonialtiden till Nordamerika, men Storbritannien har numera tagit efter övriga Europa. Anledningen till ordningen är att datum på engelska i tal vanligen anges i formen .

Se även 
 Kalender
 Lista över alla datum

Källor

Externa länkar 

 IETF: RFC 3339
 RFC 2550: Y10K and Beyond
 ISO 8601 Datumformat
 Dagens datum på över 400 språk
Dick Bengtsson

Dick Bengtsson, född 8 juli 1936 i Högalids församling, Stockholm, död 7 augusti 1989 i Solna, var en svensk konstnär. Hans produktion omfattar måleri, collage, film och installationer. 

Några av hans mest kända målningar: Richard in Paris, Barnen, Venus,Cupido med sko och Hus med hakkors. Motiven är ofta skapade parvis, ibland sinsemellan spegelvända och med fysisiska attribut monterade på tavlornas ramar. Många tekniker blandades och kompletterades ibland med oortodoxa behandlingar med strykjärn och annan mycket fysisk åverkan. Dick Bengtsson berättade aldrig om bakgrunden till någon av sina tavlor. 

Bland hans filmer finns Årets brott, en svensk svartvit 16 mm kortfilm på nio minuter från 1969.

Ett av Dick Bengtssons kända verk är Möbelrälsen från 1986, då han kunde realisera den magnifika Möbelrälsen som han fick idén till redan 1966. Den består av ett 1940-talsmöblemang med skåp, stolar, bäddsoffa, byrå mm, uppställt på en tio meter lång järnvägsräls. Den har setts som en protest mot flyttlasspolitiken.

Han gav utställningar i bland annat Stockholm, Malmö, Göteborg, Borås och Paris. Bengtsson finns representerad vid bland annat Göteborgs konstmuseum och Norrköpings Konstmuseum.

Bibliografi
Bo A. Karlsson, Per Lindgren och Joel Svensson: Här bor Dick Bengtsson"
Sveriges Allmänna Konstförenings årsbok 2005 (Dick Bengtssons konstnärskap)

KällorHjärnstorm'' nr 62, temanummer om Dick Bengtsson, med texter av bland andra Lars O Eriksson, Leif Nylén  Olle Granath och Gabrielle Björnstrand.

Noter

Svenska målare under 1900-talet
Svenska installationskonstnärer
Representerade vid Göteborgs konstmuseum
Representerade vid Norrköpings konstmuseum
Konstnärer från Stockholm
Födda 1936
Avlidna 1989
Män
Daniel Tynell

Per Daniel Tynell, född 6 januari 1976 i Grycksbo i Dalarnas län (dåvarande Kopparbergs län), är en svensk långloppsåkare med tre segrar i Vasaloppet (2002, 2006 och 2009) och två segrar i König-Ludwig-Lauf. Hans seger i Vasaloppet 2006 innebar även hans första och hittills enda världscupseger i längdskidåkning. Den 5 mars 2015 meddelade han att han avslutar längdskidåkningskarriären på grund av hjärtproblem.

Data 
Moderklubb: Grycksbo IF
Klubbar: Falu IK, Svenska Skidspelens SK, Falun-Borlänge SK, Grycksbo IF

Meriter 
2001 - 2:a SvM
2001 - 15:e SM 50 kilometer
2001 - 3:a Vasaloppet
2002 - 1:a Vasaloppet
2005 - 1:a Maserloppet
2006 - 10:a Marcialonga
2006 - 4:a König-Ludwig-Lauf
2006 - 6:a Transjurassienne
2006 - 1:a Vasaloppet
2006 - 2:a Birkebeinerrennet
2006 - 7:a FIS Marathon Cup 2005/2006
2006 - 5:a SM 15 kilometer
2007 - 6:a Marcialonga
2007 - 1:a König-Ludwig-Lauf
2007 - 3:a Tartu Maraton
2007 - 5:a FIS Marathon Cup 2006/2007
2008 - 1:a König-Ludwig-Lauf
2009 - 3:a Marcialonga
2009 - 1:a Vasaloppet
2010 - 2:a Vasaloppet
2010 - 2:a Engadin Skimarathon
2012 - 2:a Vasaloppet
2013 - 2:a Vasaloppet

Källor

Födda 1976
Levande personer
Män
Personer från Falu kommun
Svenska idrottare under 1900-talet
Svenska idrottare under 2000-talet
Svenska längdåkare
Vasaloppssegrare
Längdskidåkare i Falun-Borlänge SK
Längdskidåkare i Falu IK
Diamantbollen

Diamantbollen är ett fotbollspris som delas ut årligen av Sydsvenska Dagbladet och Svenska Fotbollförbundet till årets främsta kvinnliga fotbollsspelare. Diamantbollen instiftades 1990 av tidningen Arbetet och Svenska Fotbollförbundet, och har delats ut på fotbollsgalan sedan 1995. Då Arbetet gick i konkurs övertog Sydsvenska Dagbladet deras roll. Priset i dess nuvarande utförande (sedan 2001) är formgivet av Melanie Rydoff. 

Åren 1980–1989 utdelades ett liknande pris, årets fotbollstjej.

Pristagare

Årets fotbollstjej 1980–1989

Diamantbollen 1990–

Källor 

Svenska fotbollspriser
Priser och utmärkelser instiftade 1990
Dagstidning

En dagstidning är en tidning som först och främst innehåller en allsidig nyhetsrapportering. I Sverige ges dagstidningar ut minst en gång per vecka (se dock veckotidning), internationellt i regel minst två gånger per vecka.

Utgivning

Frekvens 
I svensk lagstiftning definieras dagstidning som en skrift som utgör allmän nyhetstidning av dagspresskaraktär med reguljär nyhetsförmedling eller allmänpolitisk opinionsbildning, som normalt kommer ut med minst ett nummer varje vecka, jämte tillhörande löpsedel och bilaga. Internationellt förs statistik om dagstidningar som ges ut minst två gånger i veckan.

Det vanligaste är att en dagstidning ges ut med flera upplagor under en veckas lopp. En dagstidning med utgivning sex dagar i veckan har sexdagarsutgivning, en tidning med utgivning alla veckans dagar har sjudagarsutgivning.

Tidpunkt 
I Sverige skiljs av tradition på morgontidningar och kvällstidningar, även om "kvällstidningar" numera också försäljs redan på förmiddagen.

Format
De flesta moderna tidningar finns i tre storlekar:
 Broadsheet: 600 mm x 380 mm, förknippades tidigare ofta med mer traditionella tidningar, men formatet har i flera länder övergivits till förmån för tabloidfomat.
 Tabloid: hälften så stor som broadsheet med 380 mm x 300 mm, förknippades tidigare med mer sensationsinriktat material i tidningarna än de i broadsheet, men har numera i flera länder blivit standardformat för dagstidningar.
 Berliner eller Midi: 470 mm x 315 mm, används i vissa europeiska länder.

Tidningar trycks vanligen på billigt, off white-papper. Sedan 1980-talet har tidningsindustrin i stort sett övergått till offsettryck.  Införandet av digital teknik sedan 1980-talet har i grunden förändrat tidningsproduktionen och också dess förutsättningar att konkurrera på annonsmarknaden.

Vissa tidningar använder färgat tidningspapper för att särskilja tidningen i tidningsställen. Financial Times och Dagens Industri trycks till exempel på rosa papper.

Typ 
Journalisten och författaren Per Svensson beskriver en dagstidning som "[...] koncept att strukturera, redigera och paketera information och åsikter."

Se även 
 Tidskrift

Källor

Externa länkar  
 Kungliga Biblioteket: Svenska dagstidningar online 
 Digitaliserade svenska dagstidningar
Devil

Devil är seriefiguren Fantomens tama "bengaliska bergsvarg", ofta tagen för en hund, då han är minst lika intelligent och lydig som en sådan.

Devil kom att bli Fantomens kamrat och ständiga följeslagare sedan en tjuvjägare skjutit vargens mor och själv tagit resten av valpkullen. Fantomen fördrev många ensamma stunder med att träna och tämja Devil, och resultatet har blivit häpnadsväckande. "Klok som en människa" var ett vanligt omdöme om Devil, men det räcker knappast: många skurkar har upptäckt den hårda vägen att han faktiskt är klokare än dem. Hans skarpa sinnen har många gånger varit ovärderliga, och den som faller Fantomen i ryggen har mer än en gång blivit stoppad av en morrande, raggig bergsvarg med isblå ögon.

Det var den 17:e Fantomens förtjänst att det finns bergsvargar i Bengali. På en resa till sin hustrus familj i Nordamerika stötte han på en vargflock. Han tog med sig några föräldralösa valpar som han senare släppte ut hemma vid Dödskallegrottan. De försvann upp i De dimmiga bergen och är, med största sannolikhet, förfäder till Devil.

Hund eller varg?
På 1950-talet hände det att Devil kallades "varghund", och vissa Bengaliska zoologer menar att vargstammen i Bengalis bergstrakter nog är väl uppblandad med olika vildhundsraser, men hund är han inte. Många Fantomentecknare har detta till trots avbildat Devil som en tämligen välväxt schäfer. Ett stående skämt är att Fantomen ofta blir tillsagd att han inte får ta med sig sin "hund" in i flygplan eller liknande, varpå han svarar att "Det är inte en hund, det är en varg".

Se även
 Varg
 Hund
 Historiska hundar

Externa länkar 
Fantomen.com

Fantomen
Amerikanska seriefigurer
Fiktiva vargar
Sjuttonde balladen

Sjuttonde balladen är en sång av Evert Taube, publicerad första gången 1924 i vissamlingen Den Gyldene Freden, med inledningsorden ”Det kostar på att hålla fred, Gud vet, med den som tigger mig att jag skall sjunga”. Sången har föredragsbeteckningen "con temperamento" och underrubriken ”Till mina vedersakare”.

Sången skiljer sig stort från alla andra visor Taube producerat i så måtto att den visar det stora förakt skalden emellanåt kände för den publik som beundrade honom och som han var beroende av. Evert Taube ville själv se sig som en poet bland de riktigt stora poeterna, men upplevde sig mestadels som en poet omgiven av borgarbrackor i Stockholms societet, vars välvilja han dessutom var beroende av.

Sjuttonde balladen trycktes aldrig i Taubes Samlade visor, han sjöng den aldrig offentligt och spelade aldrig in den på skiva, säkerligen medveten om att det var oklokt att stöta sig med dem som faktiskt medverkat till hans framgång. Visan utkom på skiva först 1966, då John Ulf Anderson spelade in den på sitt debutalbum Den okände Evert Taube. 

Sid Jansson tipsade sedan Cornelis Vreeswijk att han skulle ta med den på sin Taube-skiva. Sångens kvalitet uppenbarades då på nytt när Cornelis 1969 spelade in den på skivan Cornelis sjunger Taube, och gjorde stor succé.

Sången finns inspelad av bland andra Hootenanny Singers (1974), Eldkvarn (1990), Erik Sædén (1996), Freddie Wading (1999), Lasse Tennander (2002), Thorsten Flinck (2011) och Loa Falkman (2012). Den 28 januari 2011 framförde Sven-Bertil Taube sin fars visa i TV-programmet På spåret. Det var första gången han sjöng Sjuttonde balladen offentligt.

Se även 
 18:e balladen

Referenser

Fotnoter

Källor 

Sånger 1924
Sånger skrivna av Evert Taube
DAF (olika betydelser)

DAF, Daf eller Daf‘ kan syfta på:

 DAF – en nederländsk lastbilstillverkare och tidigare personbilstillverkare
 DAF –  en Incoterm, se Delivered At Frontier
 DAF – en arbetsorganisation i Nazityskland, se Deutsche Arbeitsfront
 DAF – ett amerikanskt departement Department of the Air Force, se USA:s flygvapendepartement
 DAF-CUPEN – en bandyturnering för klubblag
 DAF (musikgrupp) – en spansk musikgrupp
 D.A.F. – en tysk electropunk-grupp som bildades år 1978, se Deutsch-Amerikanische Freundschaft
 Daf (musikinstrument) – ett musikinstrument
 Leyland DAF Cup – en fotbolltunering 1989–1991, se EFL Trophy
 Studentbladet-Daf –  en svenskspråkig studenttidning i Finland, se Studentbladet

Geografi
 Daf‘ – ett oljefält i Libyen
 Daf‘ Sawfajjīn – en saltöken i Libyen

Personer
 Omar Daf (1977–), en före detta fotbollsspelare från Senegal
D

D [] är den fjärde bokstaven i det moderna latinska alfabetet.

Betydelser

Versalt D 
 Programspråket D
 Länsbokstav för Södermanlands län.
 I det romerska talsystemet beteckning för talet 500.
 Symbol för talet 13 i det hexadecimala talsystemet.
 Tidigare förkortning för prefixet deka, dock ersatt av da.
 Nationalitetsbeteckning för motorfordon från Tyskland.
 Benämning på en typ av svenskt ellok, se D-lok.
 Inom bibliotekens klassifikationssystem SAB beteckning för filosofi och psykologi, se SAB:D.
 Kemiskt tecken för  isotopen deuterium.
 Benämning för derivata i Eulers beteckning (märk att D:et inte är kursiverad, i enlighet med svensk standard SS-ISO 31-11):
Förstaderivata: Dxf(x) = f′(x)
Andraderivata: Dx2f(x) = f″(x)
 Söndagsbokstav för normalår som börjar en torsdag

Gement d 
 Beteckning för måttenhetsprefixet deci ()
 Symbol för enheten dygn.
 Internationella fonetiska alfabetets symbol för tonande alveolar klusil.
 Används i Leibniz' beteckning för derivata då derivatan beräknas av en funktion av en variabel, samt i integraluttryck (märk att d:et inte är kursiverat, i enlighet med svensk standard SS-ISO 31-11)
Förstaderivata: 
Andraderivata: 
Integral:

Runt d (∂) 
Runt d benämns tecknet ∂, som är en variant av det gemena d:et. ∂ kan ses i äldre skrivstil, men ses numera användas inom matematiken för att beteckna partiell derivata:

Unicode-koden för ∂ är U+2202 (Partial Differtial) och dess LaTeX-kod är \partial ().

Historia 
Till det latinska alfabetet kom bokstaven D från den grekiska bokstaven delta. Grekerna hade i sin tur fått sin bokstav från feniciernas "daleth", som allra först föreställde en fisk ("digg"), men sedan kom att föreställa en dörr (dalet).

Datateknik 
I Unicode har D samt förkomponerade bokstäver med D som bas och vissa andra varianter av D följande kodpunkter:

I ASCII-baserade kodningar lagras D med värdet 0x44 (hexadecimalt) och d med värdet 0x64 (hexadecimalt). I EBCDIC-baserade kodningar lagras D med värdet 0xC4 (hexadecimalt) och d med värdet 0x84 (hexadecimalt). Övriga varianter av D lagras med olika värden beroende på vilken kodningsvariant som används, om de alls kan representeras.

Latinska alfabetet