kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Samuels bok

Denna artikel handlar om romanen av Sven Delblanc.  För bibelböckerna, se Första Samuelsboken och Andra Samuelsboken.

Samuels bok () utkom 1981 och är den första boken i böckerna om Samuel och hans döttrar. Boken är skriven av Sven Delblanc och handlar om Samuels liv runt sekelskiftet 1800-1900. Serien fortsätter med Samuels döttrar.

Samuels bok är en roman, vilket Delblanc understryker i efterordet. Dock bygger hela första delen, Pastor Eriksson, på hans egen morfars (Axel Nordfält) dagboksanteckningar, och Delblanc säger att boken är ett sätt att behandla sina förfäders liv och leverne.

Romanen är en av titlarna i boken Tusen svenska klassiker (2009).

Sammanfattning 
Efter att ha varit i Amerika med sin fru och varit pastor, kommer Samuel till Sverige och ska tjäna sitt uppehälle som präst där. Hans prästutbildning från Amerika godtas inte, och pengar till studier har han inte. Den enda tjänst han lyckas få är ett vikariat på Gotland, långt bort från sin familj.

En hel höst fram till vintern får man följa Samuels dagboksanteckningar tillsammans med en berättelse om vad han verkligen gör på dagarna. På prästgården lever han som rik, med tillgång till ett stort bibliotek och med tjänarinna. Han umgås med biskopen och vinner dessutom böndernas förtroende. Dock har Samuel inte mycket pengar; han må ha en präktig prästgård till låns, men nästan allt han får i lön skickar han hem till sin fru och barn.

Samuel är nog inte dum, men till slut hamnar han i problem. Han köper en alltför dyr kostym på kredit, och en ung flicka förälskar sig i honom - hon hoppar i hans famn, men han får skulden. Till slut, på vintern, blir han entledigad från sin tjänst och får åka hem. Präst blir han dock aldrig mera, numera är det bara Mäster Samuel.

Mäster Samuel kommer hem, och får leva med sina barn en tid. Han blir dock aldrig riktigt sig själv, och i den fattigdom som kommer av att storasyster är den enda som kan jobba - som piga - kommer Samuel aldrig ur sitt bedrövade tillstånd. Samuel blir känd som Tok-Sam i bygden, och hamnar till slut på hospital i Kristinehamn.

Samuels bok berättar vidare om hur Samuel till sist dör på hospital, och även hur deras barn klarar sig fram till tonåren och under tonårstiden.

Se även
Världsbiblioteket

Källor

Fotnoter

Tryckta källor 
 

Böcker tilldelade Nordiska rådets litteraturpris
Skönlitteratur 1981
Svenskspråkig skönlitteratur
Svenska romaner
Verk av Sven Delblanc
The Tourists

The Tourists var en brittisk new wave-grupp bildad år 1976, då under namnet The Catch. Medlemmar i gruppen var David A. Stewart, Annie Lennox, Peet Coombes, Eddie Chinn, och Jim Toomey. 

Efter att gruppen brutit upp 1980 bildade Stewart och Lennox Eurythmics.

Bandmedlemmar
Peet Coombes – sång, gitarr
David A. Stewart – gitarr
Annie Lennox – sång, keyboard
Eddie Chin – basgitarr
Jim Toomey – trummor

Diskografi
Studioalbum
Tourists (1979)
Reality Effect (1980)
Luminous Basement (1980)

Samlingsalbum
Should Have Been Greatest Hits (1984)
Greatest Hits (1997)

Singlar
"Blind Among the Flowers" (UK #52) (1979)
"The Loneliest Man in the World" (UK #32) (1979)
"I Only Want to Be with You" (UK #4) (1979)
"So Good to Be Back Home Again" (UK #8) (1980)
"Don't Say I Told You So" (UK #40) (1980)
"From the Middle Room" (1980)

Externa länkar
Diskografi på Discogs

Brittiska musikgrupper
E.T. the Extra-Terrestrial

E.T. the Extra-Terrestrial är en amerikansk science-fiction-film från 1982, regisserad och producerad av Steven Spielberg, med manus av Melissa Mathison. I huvudrollerna ses Henry Thomas, Dee Wallace, Robert MacNaughton, Drew Barrymore och Peter Coyote. Filmen hade biopremiär i USA den 11 juni 1982.

Handling 
Filmen handlar om en liten pojke vid namn Elliott som blir vän med en utomjording, kallad E.T., som har blivit strandsatt på jorden. Elliott och hans syskon hjälper utomjordingen att återvända hem, och samtidigt försöka hålla honom gömd från deras mamma och de lokala myndigheterna.

Rollista i urval

Om filmen 
Filmen gavs ut av Universal Pictures, och som snabbt blev en framgångsrik blockbuster-film. Den överträffade filmen Stjärnornas krig till att bli den mest inkomstbringande filmen genom tiderna, ett rekord som filmen höll i tio år till biopremiären av Jurassic Park, en annan film som Spielberg har regisserat, 1993.

Ett flertal filmkritiker har hyllat filmen som en tidlös berättelse om vänskap, och det rankas som den största science fiction-filmen som någonsin gjorts enligt en undersökning från Rotten Tomatoes. Filmen fick en utgåva år 1985 och sedan igen år 2002 för att fira filmens 20-årsjubileum, med förändrade filmeffekter och ytterligare scener. En blu-ray-utgåva av filmen gavs ut år 2012 för att fira filmens 30-årsjubileum.

Filmen dubbades till svenska av Sun Studio inför 20-årsjubiléet år 2002.

Inspelning
Stora delar av filmen spelades in i San Fernando Valley i Kalfironien.

Nomineringar och priser

Referenser

Externa länkar 

 20th anniversary editions officiella webbplats
 

Amerikanska filmer 1982
Amerikanska dramafilmer
Amerikanska science fiction-filmer
Filmer i regi av Steven Spielberg
Filmer producerade av Steven Spielberg
Fiktiva utomjordingar
Skönlitteratur 1985
San Fernando Valley på film
Engelskspråkiga filmer
Filmmusik av John Williams
Filmer från Amblin Entertainment
Halloweenfilmer
Golden Globe Award för bästa film – drama
Filmer bevarade i National Film Registry
Filmer från Universal Studios
Filmer inspelade i Kalifornien
The Sorrows

The Sorrows, brittiskt R&B-inspirerat mods-band bildat 1963 i Coventry, England. Gruppen fick en hit 1965 med "Take a Heart".

Medlemmar
Originalmedlemmar
Philip (Pip) Whitcher (f. 1943 i Coventry) – sång, gitarr
Don Fardon (f. Donald Arthur Maughn 19 augusti 1940 i Coventry) – sång
Philip (Phil) Packham (f. 13 juni 1945 i Bidford-on-Avon, Warwickshire) – basgitarr
Wez Price (f. Wesley Price 19 juli 1945 i Coventry) – gitarr
Bruce Finley (f. 20 september 1944 i Huntly, Aberdeenshire) – trummor

Nuvarande medlemmar
Don Fardon – sång
Nigel Lomas – trummor, sång
Marcus Webb – gitarr
Brian Wilkins – gitarr, munspel, sång
Mark Mortimer – basgitarr

Övriga medlemmar
Roger (Rog) Lomas (f. Roger David Lomas 8 oktober 1948 i Coventry) – gitarr (1966–1967)
Chuck Fryers (f. Alan Paul Fryers 24 maj 1945 i Bognor Regis, West Sussex) – gitarr, sång (1967–1969)
Geoff Prior – basgitarr (1967)
Chris Smith – sång, orgel

Diskografi 
Album
Take a Heart (1965)
Old Songs, New Songs (1967)
Pink, Purple, Yellow and Red (1987)
The Sorrows (1991)

Singlar
"I Don't Wanna Be Free" / "Come With Me" 1965)
"Baby" / "Teenage Letter" (1965)
"Take A Heart" / "We Should Get Along Fine" (1965) (#21 på UK Singles Chart)
"You've Got What I Want" / "No No No No" (1966)
"Let The Live Live" / "Don't Sing No Sad Songs For Me" (1966)
"Let Me In" / "How Love Used To Be" (1966)
"Pink, Purple, Yellow and Red" / "My Gal" (1967)

Externa länkar
The Sorrows på AllMusic
Diskografi på Discogs

Brittiska musikgrupper
Sorrows
Right Said Fred

Right Said Fred är en brittisk musikgrupp bildad 1989. Gruppen består sedan 1996 av bröderna Fred och Richard Fairbrass (den senare född 22 september 1953 i Kingston upon Thames i London). Gruppen hade mellan 1990 och 1996 en tredje medlem, Rob Manzoli. 

Right Said Fred fick en världshit 1991 med låten "I'm Too Sexy". Gruppen betraktades då närmast som ett skämt och som ett typiskt one-hit wonder, men de följde upp med fler hitsinglar, exempelvis "Don't Talk Just Kiss" och "Deeply Dippy". Bröderna Fairbrass var även före tiden med Right Said Fred aktiva i musikbranschen; Fred har exempelvis turnerat med Bob Dylan och Richard med bland andra Mick Jagger och David Bowie.

Right Said Fred har under senare år även gjort sig känd i Storbritannien som politiskt aktiva i olika frågor, bland annat homosexuellas rättigheter, och även officiellt givit sitt stöd till Liberaldemokraterna.

Diskografi
Studioalbum
Up (1992)

Singlar (topp 100 på UK Singles Chart)
"I'm Too Sexy" (1991) (#2)
"Don't Talk Just Kiss" (1991) (#3)
"Deeply Dippy" (1992) (#1)
"Those Simple Things" / "Daydream" (1992) (#29)
"Stick It Out" (1993) (#4)
"Bumped" (1993) (#32)
"Hands Up (4 Lovers)" (1993) (#60)
"Wonderman" (1994) (#55)
"Living on a Dream" (1995) (#91)
"Big Time" (1996) (#77)
"You're My Mate" (2001) (#18)
"I'm Too Sexy" (återutgåva) (2007) (#56)

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats
 Right Said Fred på Allmusic.com
 Diskografi på Discogs

Brittiska musikgrupper
Musikgrupper med syskon
Henrik Johnsson

Henrik Martin Vilhelm Johnsson, född 20 juni 1972 i Stora Råby församling, Malmöhus län, är en svensk programledare och TV-producent. Han har bland annat arbetat för Sveriges Radio, Sveriges Television, TV3, TV4, ZTV och Kanal 5.

Karriär

Massmedia
Henrik Johnsson började i receptionen på SVT:s sportredaktion 1994 men fick snart följa med som chaufför och senare som reporter. 
Tillsammans med Alice Bah Kuhnke gjorde han ungdomsprogrammet Kannan under två säsonger, varefter han arbetade på ZTV och gjorde programmen Biocheck och Hemma hos Henrik. Därpå återvände han till SVT och gjorde programmet Diggiloo, vars namn han är upphov till. Sedermera blev det engagemang inom TV3, bland annat TV3 Direkt tillsammans med Cia Berg, Rumba tillsammans med Birgitte Söndergaard. Dessutom har han varit programledare för vissa av TV4:s Nyhetsmorgon somrarna 2004-2012.

Sedan 2016 är han också programledare för P4 Extra i Sveriges Radio.

Henrik Johnsson har också varit programledare i SVT:s TV-huset, såväl för Kvitt eller dubbelt som för Ljushuvudet 2004–2006.

Åren 2008–2011 arbetade han inom Scandic Hotel som chef för strategiska partnersamarbeten. Under hösten 2008 ledde han programmet Musikmaskinen i Kanal 5. 2012 var han inslagsproducent för Melodifestivalen och 2013 producent för programmet "Studio Eurovision".

Henrik Johnsson har också producerat ett antal Sommar i P1-program i Sveriges Radio, bl.a. med Henrik Larsson 2011, Anja Pärson 2012, Maja Ivarsson 2013 och bloggaren Pewdiepie samt Arash "Ash" Pournouri 2015

Den 22 maj 2015 avgav han sin röst till Eurovision Song Contest 2015 som en av jurymedlemmarna i den svenska jurygruppen. Juryns röster presenterades dagen efter i samband med Eurovision Song Contests final.

Tillsammans med sin fru Malin Baryard-Johnsson ledde han programmet Det stora hoppet på TV3 under hösten 2017.

Idrott
Han var handbollsmålvakt i H43 och spelade sex juniorlandskamper. Han är numera styrelseledamot i Handbollslandslaget AB.

Privatliv 
Henrik Johnsson var mellan 1998 och 2002 gift med medieprofilen och politikern  Alice Bah Kuhnke. Sedan 2004 är han gift med hoppryttaren Malin Baryard-Johnsson; de har tillsammans två söner.

Programledare (i urval)
Kvitt eller dubbelt (TV-huset)
Sportspegeln
Lilla Sportspegeln
Kannan 
Parasoll
Hemma hos Henrik 
Biocheck
Diggiloo
Fångarna på fortet
Musikmaskinen
Postkod Lingo
Det stora hoppet

Referenser

Externa länkar 

Födda 1972
Svenska TV-programledare
Män
Levande personer
Spelare i H43 Lund
Personer från Lund
Svenska TV-producenter
Svenska radioproducenter
Paderborn

Paderborn är en stad i den tyska delstaten Nordrhein-Westfalen. Staden är belägen cirka 50 kilometer söder om Bielefeld, och hyser bland annat ett äldre universitet. Paderborn har cirka  invånare. Genom stadens område flyter floderna Lippe (en av Rhens högerbifloder), Pader och Alme, som alla tre flyter samman inom stadens gränser.

Historia 
777 - En riksdag hölls här av Karl den store. 
799 - Karl den store och påven Leo III, för tillfället i exil under ett uppror i Rom, möttes i Paderborn.
836 - Relikerna av S:t Liborius av Le Mans fördes till Paderborn, som då var biskopsstad i ärkestiftet med samma namn.
1295 - Staden blev medlem i Hansan.
1614 - Universitetet grundades..
1630 - Friedrich von Spee skrev i Paderborns jesuitkollegium "Cautio Criminalis". 
1692 - Paderborns universitet grundades, verksamheten fortsatte till 1819
1802 - Furstbiskopsdömet Paderborn tillföll Preussen, där det uppgick i Regierungsbezirk Minden. 
1803 - Apotekaren F. Sertürner i Paderborn lyckades extrahera morfin ur opium.
1818 - Preussens regering upplöste universitetet.
1945 - Staden blev nästan fullständigt förintad av de allierades bomber.
1947 – Efter Preussens upplösning tillföll staden Nordrhein-Westfalen.
1972 - Universitetet grundades på nytt. 
1996 - Påven Johannes Paulus II besökte Paderborn.

Storstadsområde 
Paderborns pendlingsområde, vilket avser den region där minst hälften av de dagliga pendlarna (till bland annat arbetsplatser och utbildningar) söker sig in till de centrala delarna, omfattar totalt sex städer och tre kommuner.

Pendlingsområdet består av städerna Paderborn, Bad Lippspringe, Bad Wünnenberg, Delbrück, Lichtenau och Salzkotten, samt kommunerna Altenbeken, Borchen och Hövelhof.

Sevärdheter 
I staden finns världens största datormuseum, Heinz Nixdorf MuseumsForum, som baseras på Heinz Nixdorfs (grundaren till kontorsmaskinföretaget Nixdorf) samlingar. Nixdorf ingår numera i Siemenskoncernen. Museet behandlar informationsteknik under 5 000 år.

Idrott
Stadens fotbollslag, SC Paderborn 07, slutade tvåa i näst högsta ligan (2. Fußball-Bundesliga) säsongen 2013/2014 och blev därmed uppflyttad till högsta ligan (Fußball-Bundesliga).

Industri 
Claas
Wincor Nixdorf

Kända personer från Paderborn 
Heinrich Aldegrever - kopparstickare och målare, född 1502 i Paderborn

Referenser 

Kommuner och städer i Kreis Paderborn
 
Hansan
Sennelager

Sennelager är ett militärt övnings- och förläggningsområde i nordöstra delen av den tyska delstaten Nordrhein-Westfalen, beläget norr om staden Paderborn, vid västliga kanten av landskapet Senne och strax väster om den gamla småstaden Bad Lippspringe.

Sennelager grundlades av den preussiska regeringen 1851, som en övningsplats för kavalleriet. Under första och andra världskriget användes Sennelager som krigsfångläger, under andra världskriget för ryska krigsfångar. Under Tredje riket användes Sennelager också som en allt viktigare övningsplats och som förråd för vapen och ammunition. Under kriget omgrupperades och övades nya förband, sedan gamla förband upplösts på grund av svåra förluster vid fronten och dylikt. Man utförde även vapenforskning i Sennelager, bland annat för Stridsvagnen Tiger.

Nutid 
Efter den nazistiska regimens fall förlade Brittiska armén trupper i Sennelager. Idag används övningsområdet av brittiska trupper förlagda vid Westfalen Garrison, som är en av Storbritanniens armés största utländska baser.  Där det största förbandet är i form av 20th Armoured Brigade (20. Pansarbrigaden). 

Sennelager omnämns bland annat i de föregivet självbiografiska romanerna av Sven Hassel.

Externa länkar
www.sennelager.net

Tysklands militär
Glokalisering

Glokalisering (eng. glocalization) term först introducerad i slutet på 1980-talet i en artikel i Harvard Business Review. I ekonomiska och sociologiska sammanhang betecknar kombinationen, samvaron, av globalisering och lokalkulturella yttringar i en produkt eller artefakt.

Ett exempel är det globaliserade McDonald's anpassning av sin meny till lokala förhållanden eller McDonald's byte av Ronald McDonald-figuren mot serietidningshjälten Asterix.
Företagsekonomi
Erhard

Erhard är ett mansnamn med tyskt ursprung, bildat av er - ära, och hard - hård,stark ("starkt i ära"). Det är även ett tyskt efternamn.

I Sverige är Erhard är ett ovanligt namn. Det hade en viss popularitet kring förra sekelskiftet, men numera förekommer namnet endast som andranamn.
31 december 2009 fanns det totalt 531 personer i Sverige med namnet, varav 67 med det som tilltalsnamn.
År 2003 fick 4 pojkar namnet, men ingen fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 5 maj (sedan 2001).  
I äldre tiders almanackor (före 1901) hade Erhard namnsdag den 8 januari, till åminnelse av en tysk biskop som levde på 700-talet, men var sedan borttagen ur almanackan fram till 1986.

Personer med namnet Erhard
 Erhard av Regensburg, biskop, helgon
 Erhard Heiden, SS-officer
 Erhard Keller, västtysk skridskoåkare
 Erhard Milch, tysk fältmarskalk
 Erhard Wikfelt, koralkompositör
 Ludwig Erhard, västtysk förbundskansler
 Werner Erhard, författare

Noter 

Mansnamn
Tyska förnamn
Tyska efternamn
Definition

En definition är ett kortfattat, klart och tydligt angivande av vad något är till skillnad från allt 
annat. Definitioner är ett sätt att bestämma och avgränsa språkliga uttrycks betydelser. De spelar en stor roll i logisk analys.

Element 
Elementen i en definition är definiendum (latin för ”det som ska definieras”) och definiens (latin för ”det som definierar”).

I satsen "ett fordon är ett hjälpmedel för transport över land", är definiendum "fordon" och definiensen "hjälpmedel för transport över land".

Typer av definition 
En definition kan vara av flera slag:

En annan indelning är:

Huruvida allt kan definieras är omstritt. G.E. Moore hävdar att vissa begrepp är enkla, omöjliga att spjälka upp i beståndsdelar, till exempel det goda eller det sköna. Kant talar om a priori respektive a posteriori, där aprioriska kategorier ej kan definieras.

Juridik

Legaldefinition 
Inom juridiken och rätten (latin lege) förekommer begrepp och ord som inte nödvändigtvis har samma betydelse som deras motsvarigheter i vardagligt tal. Eftersom juridik oundvikligen handlar om språkhantering väljer lagstiftare därför ibland att i rättsakter ta med legaldefinitioner som förklarar hur ett begrepp som förekommer i den aktuella lagtexten ska förstås vid tillämpningen av den lagen. Ett exempel är legaldefinitionen av personuppgifter i artikel 4.1 GDPR eller legaldefinitionen av konsument i 1 kapitlet 2 § konsumentköplagen (2022:260).

Se även 
 Argumentation
 Precisering
 Identitet
 Operationell definition
 Teoretisk definition
 Ostension
 Extension (filosofi)
 Intension

Kommentarer

Referenser 
 Arne Næss; Empirisk semantik, Esselte studium, Uppsala (1981).

Noter 

Termer inom logik
Operationell definition

Operationell definition, även kallat operationalisering, är en mer konkret definition på ett abstrakt begrepp, vilken kan användas som grund för åtgärder eller för automatisering av en process.

Den operationella definitionen kan användas till exempel vid specifikation av hur material ska samlas in för en undersökning och sedan tolkas. Det är nödvändigt i empiriska undersökningar. Den operationella definitionen skall ligga nära den teoretiska definitionen, men innehåller i allmänhet förenklingar. Operationaliseringen kan vara behäftat med olika slags fel, validitet och/eller reliabilitet, vilka påverkar överensstämmelsen med den teoretiska definitionen.

Exempel: Vi vill undersöka graden av demokrati i en grupp länder. Vi ställer först upp en teoretisk definition av begreppet demokrati: folkligt deltagande i beslutsprocesser. Vi ställer sedan upp den operationella definitionen (vi operationaliserar den teoretiska definitionen). Exempelvis kan den operationella definitionen i vårt fall handla om valdeltagande och fri diskussion, där den fria diskussionen mäts genom att läsa ledarsidorna i de två största tidningarna och undersöka hur kritiska dessa är mot makten, för att sedan väga dessa för att skapa ett index. Högt indexvärde motsvarar hög grad av demokrati. Mätandet av röstdeltagandet har hög reliabilitet, men mindre bra validitet. Förhållandet är det motsatta hos "fri press"-mätningen.

Metodik
Gunno

Gunno är ett mansnamn, och är en konstlat latiniserad form av Gunne, som i sin tur är en gammal kortform av namn som börjar på Gun-. 

Under en kort tid, 1986–1992, hade Gunno namnsdag den 9 januari.

Antalet svenska personer med tilltalsnamnet Gunno var cirka 100 år 2003. Antalet svenskar som hade Gunno som något förnamn var cirka 300 år 2003.

Personer med förnamnet Gunno
 Gunno Larsson
 Gunno Dahlstierna
 Gunno Gunnmo
 Gunno Kinnman
 Gunno Klingfors
 Gunno Palmquist
 Gunno Södersten

Mansnamn
Teoretisk definition

Teoretisk definition är i empiriska undersökningar en specifikation av problemställningen,  alltså en begränsning av det ursprungliga begreppet.

Se även
operationell definition
definition

Logik
Metodik
Gunne

Gunne är både ett mans- och kvinnonamn samt ett efternamn. Det är ett fornnordiskt namn bildat av ordet gunnr som betyder strid. Namnet har förekommit i Sverige åtminstone sedan 1000-talet.

Den 31 december 2014 fanns det totalt 31 kvinnor och 209 män folkbokförda i Sverige med namnet Gunne, varav 16 kvinnor och 65 män bar det som tilltalsnamn. Dessutom fanns det 38 personer som bar Gunne som efternamn.

Namnsdag: saknas

Personer med förnamnet Gunne
 Gunne Prika, nämns i medeltida källor under 1300-talet.
Carl-Gunne Fälthammar, svensk fysiker

Personer med efternamnet Gunne
 Carl Gunne (1893–1979), konstnär och museitjänsteman
 Lars Gunne (född 1923), psykiater
 Monica Gunne (född 1945), journalist och författare
 Per Gunne (född 1970), chefredaktör för tidningen Metro
 Stig Gunne (1912–2013), ämbetsman
 Stina Gunne (1912–1995), politiker, moderat

Källor

Svenska efternamn
Mansnamn
Kvinnonamn
Validitet

Validitet handlar i grunden om mätningars relevans, alltså i hur hög grad ett prov verkligen mäter det man vill mäta. I moderna resonemang tas ibland också hänsyn till mätningens konsekvenser.

Validiteten kan uttryckas som korrelationen mellan den teoretiska definitionen och den operationella definitionen.

Validitet inom psykometri 

Inom psykometri brukar man traditionellt skilja mellan tre olika typer av validitet, ibland kallade "den heliga treenigheten".

Begreppet innehållsvaliditet (content validity) används vid kunskapstest eller väl avgränsade färdighetstest. Det avser hur representativt ett test är för sitt område, den kunskapsdomän provet ska mäta . Om man till exempel vill testa kunskap om svensk historia så finns det ett stort antal tänkbara frågor, men i testet finns bara plats för ett fåtal. Med innehållsvaliditet avses hur bra ett resultat på testet korrellerar med ett resultat på den tänkta mängden av möjliga frågor. Det är oftast inte möjligt att få ett kvantitativt mått på innehållsvaliditet; den bedöms i stället av experter på ett mer eller mindre subjektivt sätt.

Kriterievaliditet eller empirisk validitet innebär hur väl en testvariabel korrelerar med ett i förväg uppsatt kriterium. Detta kan vara ett annat mått som mäter samma sak eller någon extern indikator på att ett visst kunskapsmått är uppnått . Kriterievaliditet kan vidare delas in i samtidig (concurrent) och prediktiv validitet. Vid samtidig validitet görs en mätning av kriterievariabeln vid samma tillfälle, och resultaten korreleras. Vid prediktiv validitet görs mätning av kriterievariabeln långt senare, och korrelationen anger då hur väl mätningen kunde förutsäga resultaten. Ett exempel på prediktiv validitet är hur väl högskoleprovet förutsäger senare framgång vid högskolestudier. Ett annat exempel är körkortsprovet, som bör ge information om en körskoleelevs förmåga att köra bil på ett säkert sätt. 

Begreppsvaliditet (construct validity) är ett inom testpsykologi omdiskuterat ämne . Detta avser hur väl ett psykologiskt test mäter ett abstrakt psykologiskt begrepp, som till exempel aggressivitet eller viljestyrka. I praktiken mäter man ofta detta som korrelation med andra, väletablerade test. Denna praktik kritiseras av vissa som ett cirkelresonemang.

Utöver dessa tre "klassiska" delar används ibland begreppet face validity, ungefär "uppenbar" eller "självklar" validitet, för att ange hur relevant testet vid en första anblick uppfattas av testdeltagarna. Detta kan vara viktigt att säkerställa, då en testperson kan behöva uppfatta testet som relevant för att känna motivation.

Reliabilitet 

Ett närliggande begrepp är reliabilitet, som uttrycker noggrannheten i mätningen.  Ett valitt mått måste vara reliabelt, men det omvända gäller inte. Reliabiliteten för de två ingående variablerna sätter en övre gräns för vad validiteten kan vara, enligt:

där  är validiteten, och  och  är reliabiliteten för de två variablerna.

Referenser 

Psykometri
Statistik
Termer inom vetenskap
Pedagogiska mätningar