kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Brus

Brus eller distorsion kan definieras i teoretiska termer som en slumpmässig (stokastisk) signal eller som en störning i en signal. I vardagligt språk menar man oftast ett ljud som skapas av till exempel vinddrag eller forsande vatten, eller ljudet som kommer ur en radiomottagare eller tv-apparat med dålig mottagning. I teknisk mening används brusbegreppet ofta om elektriskt brus som stör en elektrisk signal, men det är relevant för andra typer av signaler, system, fysikaliska storheter och mättekniker. Det kan till exempel vara elektromagnetiskt brus (radiovågor) som tas emot av en tv-antenn och blir till slumpvisa prickar i rutan. Inom kommunikation sätter bruset en teoretisk gräns för hur noggrant man kan urskilja en önskad signal (se även informationsteori). Detta kallas den brusbegränsade känsligheten hos apparaten.

Ett vanligt mått på signalkvaliteten är signal/brus-förhållandet mellan effekten hos signalen (S) och effekten hos bruset (B). Egentligen kan detta inte mätas direkt, utan man mäter först den effekt som tas emot när den önskade signalen finns vilket är S + B och därefter den effekt som tas emot, när den önskade signalen är avstängd. Till slut beräknar man kvoten mellan dessa två mätvärden. Resultatet kan antingen tas numeriskt som det är, det s.k. brustalet, eller som logaritmen för kvoten. Om resultatet uttrycks i decibel (dB) blir formeln

där x har värdet 1 om man använder ett sant effektkännande mätinstrument, och värdet 2 om mätinstrumentet är spänningskännande.

Om man i stället vid beräkningen använder naturliga logaritmer bortfaller faktorn 10 och svaret uttrycks i Neper (Np).

Om signalen S är mycket större än B (minst 10 gånger) kan man i kvotens täljare försumma B och förenkla beräkningen tiii S/B.

Vid mycket svag önskad signal måste den fullständiga formeln användas, då man i annat fall får ett fullständigt missvisande värde som resultat. Detta iakttas inte alltid i ovetenskapliga sammanhang, varför källkritisk syn måste användas vid tolkningen av publicerade utrustningsdata.

Brus kan klassificeras efter sitt energispektrum som vitt brus, som har jämn effektfördelning, eller som färgat brus som har ojämn effektfördelning. En i praktiken ofta förekommande brusfördelning är linjärt ökande med frekvensen.

Se även 
 Bekvämlighetsbrus

Brus
Informationsteori
Jättebäver

Jättebävern (Castoroides ohioensis) levde i nuvarande Nordamerika under pleistocen tid och dog ut för cirka 10 000 år sedan. Den kunde bli stor som en svartbjörn med en längd upp till 2,2 m och en vikt upp till 125 kg.

I samma släkte beskrevs ytterligare en art, Castoroides leiseyorum, som levde i sydöstra Nordamerika.

Fossil har hittats i provinserna Ontario och Yukon i Kanada. De flesta fossil har hittats i mellanvästern i USA, framförallt i Ohio, Minnesota, Indiana, och Wisconsin. Kvarlevorna är  till  år gamla.

Skillnaden mellan moderna bävrar och jättebävrar är inte bara kroppsstorleken, utan även att moderna bävrar har mejsellika tänder utmärkta för att gnaga på trä, medan jättebäverns tänder var längre, cirka 15 cm långa, och bredare. Dessutom måste jättebäverns svans ha varit smalare och bakbenen kortare.

Enligt olika studier från senare 1900-talet saknade arten förmåga att fälla träd med framtänderna.

De första fossilen efter jättebävrar upptäcktes år 1837 i ett kärr i Ohio, varav namnet ohioensis. Ingenting är känt om huruvida de byggde bon liknande de som moderna bävrar bygger. I Ohio har man funnit spår som skulle kunna tolkas som härrörande från ett jättebäverbo som var 1,50 m högt och 2,5 m i diameter och byggt av trädstammar med en diameter upp till 7,5 centimeter och kvistar.

Det är inte exakt utrett varför arten dog ut men jakt från förhistoriska människor utpekas som en möjlig orsak.

Referenser 

Bävrar

en:Giant Beaver
pt:Castor-gigante
Good Girls Don't...

Good Girls Don't..., amerikansk komedieserie för TV från skaparna av That '70s Show. Serien har åtta avsnitt, och sändes ursprungligen i kanalen Oxygen under perioden 4 juni-1 augusti 2004.

Bree Turner som Marjorie
Joy Gohring som Jane
Kevin Christy som Ben
Brent King som Davis
Nichole Hiltz som Lizzie

Externa länkar 
 

Amerikanska komediserier på TV
TV-serieavslutningar 2004
TV-seriestarter 2004
Amerikanska TV-serier från 2000-talet
Pauliprincipen

Pauliprincipen, eller Paulis uteslutningsprincip, innebär att vågfunktionen för ett system av fermioner (ourskiljbara partiklar med halvtaligt spinn) måste vara antisymmetrisk under byte av två av de ingående partiklarna. Detta leder till att två fermioner inte kan vara i samma kvanttillstånd samtidigt, eller med andra ord ha samma uppsättning kvanttal.

Den är viktig inom fysiken eftersom den bestämmer villkor för de partiklar som bygger upp all materia: elektronen, protonen och neutronen. 

Principen formulerades av Wolfgang Pauli 1925, och är grunden för många viktiga egenskaper hos materien, från storskalig stabilitet till egenskaperna hos det periodiska systemet, där den bestämmer antalet elektroner i varje elektronskal, och därmed grundämnenas kemiska egenskaper.

Bosonerna, som är den andra typen av partiklar och som bland annat innefattar de kraftförmedlande partiklarna, som till exempel fotoner, omfattas inte av Paulis uteslutningsprincip.

Se även 
 Utbytesväxelverkan

Kvantfysik
Brownie

Brownie kan syfta på:

Brownie (kaka) - en form av liten chokladkaka.
Kodak Brownie – en kamera från Kodak
Brownie – en medlem av flickscoutrörelsen, se Blåvinge (scouting)
Shadwell, Virginia

Shadwell var namnet på den plantage i Albemarle County där Thomas Jefferson föddes år 1743. Plantagen var belägen i den amerikanska delstaten Virginia, nära staden Charlottesville. Den fick sitt namn efter församlingen Shadwell i londonkommunen Tower Hamlets, där Thomas Jeffersons mor Jane Randolph döptes år 1721. Plantagen förstördes i en brand år 1770, vilket föranledde familjen Jefferson att flytta till Edge Hill i samma county.

Virginias historia
Orter i Virginia
Charlottesville

Charlottesville är en stad och ett countyfritt område (independent city) i delstaten Virginia, USA. Staden är på alla sidor omgiven av men inte en del av Albemarle County. Charlottesville hade år 2000 45 049 invånare i staden och 190 278 invånare i storstadsområdet. Straх utanför stadsgränsen bodde president Thomas Jefferson på herrgården Monticello och James Monroe på herrgården Ash Lawn-Highland. Charlottesville är mest känd för University of Virginia, som grundades 1819 av Thomas Jefferson. Staden uppkallades efter Storbritanniens drottning Charlotte av Mecklenburg-Strelitz.

Se även 
Robert E. Lee (staty)
Unite the Right Rally, en uppmärksammad högerextrem demonstration som hölls 2017.

Referenser

Externa länkar 

 University of Virginia
 Monticello - Thomas Jeffersons hem
 Ash Lawn - James Monroes hem
Länsväg 162

Länsväg 162 går mellan E6 (Gläborgsmotet norr om Munkedals centrum) och Lysekil i Bohuslän. Längd 30 km. 
Vägen passerar orterna Brastad, Brodalen och Håby. Skyltningen är Lysekil resp Munkedal.

Anslutningar
Den ansluter till följande vägar:
 E6
 Länsväg 171
 Länsväg 161

Standard
Normal för länsvägar. Relativt mycket trafik på sommaren.

Historia
Vägen har haft numret 162 sedan vägnummer infördes på 1940-talet, och går i exakt samma sträckning som då.

Se även
 Lista över länsvägar i Västra Götalands län

Referenser

Länsvägar i Västra Götalands län
Skötbåt

Skötbåt är i huvudsak en snipa som byggdes tidigare av trä, huvudsakligen använd vid fiske med skötar efter strömming. Båten var vanligen en öppen och bred båt med ett eller två par åror och sprisegel. Då små motorer blev överkomliga i pris försågs skötbåtarna med motor. Ordet skötbåt är känt från sörmlandskusten och norrut, även i Finland. Även skötekor förekom beroende på tradition av lokalt förankrad båttyp.

Skötar är nät som på Östersjökusten används för strömmingsfiske.

Skötbåten i litteraturen 
{{citat|Men när de kommit halvvägs, stördes de plötsligen av ett sorl nerifrån hamnen. De som sutto närmast fönstret sågo nu en skötbåt, som just strök ner råseglet, komma in till bron. I fören stod fröken Maria med fladdrande hår under den skotska blåa mössan, och vid roret satt assistenten svängande sin hatt till tecken av framgång. Båten var överlastad med skötar, genom vilkas mörka maskor glittrade fisk vid fisk.
– Kom hit, ska ni få strömming! utropade flickan med segrarens frikostighet'|ur I havsbandet av August Strindberg }}

KällorNordisk familjebok'' (1952-55 års upplaga)
 SAOB

Båtar
Allmogebåtar
Länsväg 161

Länsväg 161 går mellan Uddevalla (Torpmotet) och Lysekil i Bohuslän och är 28 km lång.

Sträckning
Sträckningen är: Torpmotet (E6 och riksväg 44) – Skår – färja (Gullmarsleden) – Finnsbo – Lysekil.

Sträckan har en färjelinje över Gullmaren (Gullmarsleden), cirka 2 km lång, 10 minuter gångtid, och avgång var 20:e minut. Alternativ väg utan färja är E6 och länsväg 162 vilket dock är 60 km, alltså 32 km längre.

Anslutningar
Vägen ansluter till följande vägar:
 Riksväg 44
 E6
 Länsväg 160
 Länsväg 162

Standard
Närmast Uddevalla (Torpmotet) till länsväg 160 (Rotviksbro): tre filer (2+1) med mitträcke. I övrigt, cirka 8 meter bred. Inte alltför krokig.

Historia
Vägen fick nummer i slutet av 1960-talet, efter det att Nötesundsbron byggts. Innan dess var det inte några nummer på denna vägsträcka. Färjan Skår–Finnsbo infördes vid denna tid; innan dess fanns färja Lysekil–Fiskebäckskil.

Planer
Det finns planer för nybyggnad på sträckan Bäcken–Rotviksbro, 4 km. Det ska bli 2+1-väg med mitträcke i ny sträckning, troligen cirka år 2020.

En ny cirkulationsplats ska byggas i korsningen med länsväg 162 nära Lysekil, cirka år 2016.

Se även
 Lista över länsvägar i Västra Götalands län

Referenser

Externa länkar
 https://www.trafikverket.se/farjerederiet/  Trafikverket Färjerederiet
 https://web.archive.org/web/20080331064314/http://farjerederiet.se/files/tidtabeller.aspx Tidtabeller, klicka på Gullmarsleden

Länsvägar i Västra Götalands län
Kommundel

Kommundel betecknar en del av en kommun i Sverige. 

Det finns ingen särskild juridisk definition för termen. Vissa kommuner är officiellt indelade i kommundelar. I andra fall kan det vara rent informellt och helt enkelt betyda "en del av kommunen". I en kommundel, som på grund av geografiskt läge eller annat skäl kan anses behov av ett begränsat självstyre, kan en kommundelsnämnd inrättas.

Som exempel kan nämnas Umeå kommun som har tre kommundelar: Holmsund-Obbola, Hörnefors och Sävar. Olika kommuner kan ha olika namn på och olika befogenheter för dessa områden, vilket gör det svårt att jämföra kommundelar i olika kommuner.

Motsvarande begrepp i andra länder

Polen 
I Polen kallas kommundelarna på landsbygden sołectwo, och styrs av ett lokalt direktvalt byråd och en byäldste.

Tyskland 
I Tyskland används begreppet Ortsteil om en mindre ort eller ett bostadsområde som ingår i en kommun (Gemeinde) eller en stad (Stadt). En Ortsteil kan ha vissa lokala funktioner delegerade från central kommunal nivå till kommundelens/stadsdelens administration. Ofta har de uppstått genom att en tidigare självständig kommun genom sammanslagning bildat en Ortsteil inom en större kommun.

I praktiken varierar begreppets innebörd och storleken på en Ortsteil kraftigt; stadsdelen Neukölln i Berlin, Ortsteil Berlin-Neukölln har till exempel omkring 164 000 invånare medan många lantliga byar endast har några hundra invånare. Gemensamt för alla är dock att de utgör en underindelning av en kommun. Storstäder använder även begreppet Bezirk eller Stadtbezirk som en högre mellannivå där flera Ortsteile ingår (jämför svenskans Stadsdelsområde).

Se även
NYKO-område
Sveriges distrikt
Stadsdelsområde
Stadsdelsnämndsområde
Stadsdel
Primärområde
Delområde
Kommunernas officiella geografiska indelningar

Noter 

Kommuner
Länsväg 160

Länsväg 160 är en ca 50 km lång länsväg som går i Bohuslän, Västra Götalands län, mellan Rotviksbro (väster om Uddevalla) och Stora Höga (söder om Stenungsund) via Henån, Varekil, Myggenäs, Källön och Stenungsund. 

Vägen passerar över Orust och Tjörn, två av Sveriges största öar, via Tjörnbron, Skåpesundsbron och Nötesundsbron.

Vägstandard och planer

Vägen är cirka 8 meter bred och relativt kurvig. På sommaren är den ganska hårt trafikerad, och över Tjörnbroarna och söderut mycket hårt trafikerad. Vid midsommar när trafiken är som tätast med många inbjudna gäster till och från sommarstugorna på öarna, bildas ofta mycket långa köer här.

2018 påbörjades en ombyggnation av sträckan Varekil - Säckebäck på Orust, cirka 3 km. Man planerade att öppna den nya sträckningen för trafik under 2020, men den kunde öppnas redan på sommaren 2019.

Turistväg
Vägen är en betydande turistväg.

Attraktioner: 
 Henån, kustsamhälle. 
 Skåpesundsbron (mellan Orust och Tjörn), rastplatsen vid norra änden har en mycket vacker utsikt.
 Tjörnbroarna, särskilt huvudbron. Man kan inte stanna nära själva bron, utan det rekommenderas den rastplats som skyltas en bit väster om den.
 För mer information, se Orust och Tjörn.

Anslutningar
Den ansluter till följande vägar:
Länsväg 161 vid Rotviksbro 
Länsväg 178 på Orust
Länsväg 169 på Tjörn
E6 och Länsväg O 650 vid Stora Höga

Trafikplatser, broar och tunnlar

|}

Historia
På 1940-talet och 1950-talet hade denna sträcka inte några vägnummer. Det fanns en färja vid Nötesund norr om Orust, men inte någon mellan Stenungsund och Tjörn, utan färjan mellan Svanesund och Kolhättan fick användas.

Sedan Almöbron byggts 1960 infördes vägnummer 160 mellan Henån och Stora Höga. Sedan Nötesundsbron och ny väg Henån-Lanesund byggts 1966 förlängdes väg 160. Sträckorna Henån-Skåpesund och Stenungsund-Stora Höga är förbättrad gammal väg, medan övriga vägar är nybyggda i samband med brobyggena.

Den 18 januari 1980 rasade Almöbron efter att den blivit påseglad av bulkfartyget Star Clipper. Bron ersattes av Tjörnbron, som öppnades, den 9 november 1981.

Se även
 Lista över länsvägar i Västra Götalands län
 Tjörnbrokatastrofen

Referenser

Länsvägar i Västra Götalands län
Länsväg 167

Länsväg 167 går mellan Lilla Edet och Ljungskile. Den är 19 km lång och skyltas Lilla Edet respektive Ljungskile.

Korsningar och anslutningar

Standard
Vägen är relativt smal och krokig utom de nordligaste 5 km som är bred och rak.

Historik
Sträckningen ingick i Rikstvåan mellan 1945 och 1953. Man körde alltså via Lilla Edet för att resa till exempel Göteborg–Uddevalla. När Rikstvåan skyltades om till att gå via Kungälv fick vägen Lilla Edet–Backamo (söder om Ljungskile) numret länshuvudväg 167 istället, och blev oförändrad vid reformen av vägnumren 1962.

De nordligaste 5 km av dagens 167:a var före 1991 E6:an. Då invigdes motorvägen Stora Höga–Ljungskile. Denna del av 167 byggdes på 1950-talet. Den äldre vägen finns kvar bevarad i originalskick.

Sträckan Lilla Edet-Backamo går i samma sträckning sedan lång tid tillbaka. Det finns två milstenar står längs vägen (där har alltså vägen samma sträckning som på 1700-talet), och ett par vid sidovägar.

Lilla Edetbron vid Lilla Edet är öppningsbar och byggdes i slutet av 1970-talet. Innan dess fanns en mycket smal bro från 1920-talet ett stycke norrut, och innan dess ingen bro alls. En förbifart förbi centrala Lilla Edet byggdes omkring 1980-talet och motorvägsanslutningen med E45 år 2012.

Se även
 Lista över länsvägar i Västra Götalands län

Källor

Länsvägar i Västra Götalands län
Hälsovård (tandvård)

Hälsovård är en finländsk specialinriktning för tandläkare. Specialisttandläkare i hälsovård har legitimation från rättsskyddscentralen och har en treårig specialistutbildning i allmäntandvård.

Källor 

Odontologi
Antroposfär

Antroposfären (ibland benämnd teknosfären) är det område som är gjord eller modifierad av människor för användandet av mänsklig aktivitet och boende.

Begreppet har skapats i analogi med biosfären.

Ekologi
Biogeografi
Herman Rasch

Lars Herman Rasch, född 4 april 1879 på Forsså bruk i Forsa socken, död 4 maj 1957 i Danderyd, var en svensk civilingenjör, filmmecenat och konstsamlare.

Biografi 
Rasch, som var son till konsul Eduard Rasch och Carolina Ferner, utexaminerades från Chalmers tekniska läroanstalt 1900. Efter praktik i textil- och pappersbranschen var han direktör för en papp- och pappersfabrik i Ryssland 1901–1916, befullmäktigat ombud för export av råmaterial från Ryssland 1916–1919 och medlem av svenska handelskommittén i Petrograd 1916–1918. Han hade gjort sig en förmögenhet inom handel och industri i Ryssland. Han var en av grundarna till filmbolaget Historisk Film som stod bakom de två filmerna om Karl XII. Trots att filmerna blev publikframgångar spelade de endast in 531 000 kronor. Produktionskostnaden bedömdes vid tiden för inspelningen ha varit 893 000 kronor (År 2021 motsvarade produktionskostnaden ca 29 600 000 kr och intäkterna ca 17 600 000 kr). Förlusten bestreds av Herman Rasch personligen.

Rasch var från 1918 gift med Arla Lenhartson (1893–1922), dotter till tandläkare Albin Lenhartson, och därefter från 1924 till sin död gift med Elsofie Tisell (1903–1982), dotter till grosshandlare Carl Gösta Tisell. Herman Rasch och hans hustrur är begravda på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm. Dottern Hélène Rasch var 1951–1967 gift med officeren Berthold Dieden.

Villa Sandrews
År 1921 köpte Rasch huset Floragatan 4 i Stockholm, det hus som senare kom att kallas Villa Sandrews. I den översta våningen inredde han ett tavelgalleri med utländska mästare så som Rembrandt, Velasquez och Goya. Här fanns även en tidig hemmabio.

Producent

Vidare läsning
, En Rembrandt på villovägar

Referenser

Noter

Externa länkar
 

Svenska filmproducenter
Svenska konstsamlare
Svenska ingenjörer under 1900-talet
Personer från Forsa socken
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1879
Avlidna 1957
Män
Nicolai de Seversky

Nicolai de Seversky, artistpseudonym : Severskij, född (: Nikolaj Georgijevitj Prokofjev) 1875 i Tiflis (nu Tbilisi), död 1941 i Paris, var en exilrysk-fransk operasångare (baryton) och skådespelare, som bland annat spelade tsar Peter den store i de svenska filmerna Karl XII och Karl XII del II.
 
Vid sidan av sången och skådespeleriet var de Seversky intresserad av flygning och var en av Rysslands första innehavare av ett privatflygplan. Hans son, Alexander P. de Seversky (1894-1974), blev en framstående amerikansk stridspilot, militärstrateg och uppfinnare under andra världskriget.

Filmografi
 (Peter den store)
 (Peter den store)
 (som Nicolas de Seversky)

Källor

 Kortbiografi över de Severskys son i John C. Fredriksen: American military leaders: from colonial times to the present, del 2 (med uppgifter även om fadern)
 Recension av CD-box med tidiga ryska operainspelningar (däribland av de Seversky) i Gramophone nr 71, december 1993

Externa länkar
 Fotografi av bland annat de Seversky på Historic Opera

Ryska operasångare under 1900-talet
Ryska skådespelare under 1900-talet
Franska skådespelare under 1900-talet
Artistpseudonymer
Personer från Tbilisi
Män
Födda 1875
Avlidna 1941
Klykskrabb

Klykskrabb, Icelus bicornis, är en ovanlig fisk i svenska vatten. Den tillhör familjen simpor (Cottidae) i ordningen kindpansrade fiskar (Scorpaeniformes).

Beskrivning
Fisken är gul till brun och brunspräcklig. Fisken kan bli upp till 15,5 cm, men vanligtvis blir hanen inte mer än omkring 7 cm och honan 12 cm. 

Ögonen är stora, huvudet knöligt. Gällocket har taggar. Fisken har två rader med benknölar på vardera sidan.

Vanor
Klykskrabben återfinns vanligen nära bottnen på upptill 200 meters djup (Ännu större djup, upp till 900 m, har rapporterats). Födan består av bottendjur som kräftdjur och havsborstmaskar samt småfisk. 

Den saknar ekonomisk betydelse.

Utbredning
Klykskrabben återfinns vid havskuster på norra halvklotet, från arktiska Kanada med Hudson Bay, Ungavabukten och Newfoundland, östra Atlanten med Grönland, Island, Jan Mayen, Spetsbergen, Barents hav, Karahavet samt nordvästra Skandinavien. I svenska vatten påträffas den sällsynt utanför Bohuslän men fortplantar sig troligen inte där.

Fortplantning
Genitalpapillen är påfallande stor hos hanen, och arten har inre befruktning. Fisken leker under sensommaren till hösten, då hanen uppvisar en ljusröd buk. Honan lägger 150–1 300 ägg. 

Internationellt anses arten inte hotad.

Källor

Simpor
Thor Christiernsson

Thor Agne Henrik Christiernsson, född 6 februari 1876 i Hovförsamlingen i Stockholm, död 24 februari 1941 i Brännkyrka församling i Stockholm, var en svensk skådespelare och regissör.

Biografi
Thor Christiernsson, som var son till Henrik Christiernsson och Agnes Christenson, regisserade vid Folkteatern i Göteborg på 1910-talet, var engagerad som skådespelare vid Oscarsteatern under följande årtionde och medverkade i omkring 15 filmer under tiden 1924–1933.

Han var gift första gången mellan 1904 och 1913 med skådespelaren Elsa Palmén, senare gift Baude. Andra gången var han gift 1914–1923 med skådespelaren Ebba Kristina Peréus, ursprungligen Petersson (1890–1923), syster till skådespelaren Anna Carlsten. Tredje och sista makan var Anna Linnéa Margareta (Greta) Larsson, född 28 september 1900. De vigdes i Storkyrkan i Stockholm den 2 juni 1928 och var gifta fram till hans död.

Filmografi

Regi

Teater

Roller (ej komplett)

Regi (ej komplett)

Referenser

Fotnoter

Källor

Externa länkar
 
 

Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska regissörer under 1900-talet
Skådespelare från Stockholm
Regissörer från Stockholm
Födda 1876
Avlidna 1941
Män
Svenska filmregissörer
Svenska teaterregissörer
Spider Jerusalem

Spider Jerusalem är en seriefigur och huvudpersonen i Warren Ellis och Darick Robertsons framtidsepos "Transmetropolitan". Ellis har satt sin antihjälte i en värld inte helt olik vår egen. Media, och mer specifikt, politiker, utnyttjar en envägskommunikation som passivifierar pöbeln; Spider tar motvilligt på sig rollen att säga sanningen, övertygad om att pöbeln har kapacitet att acceptera den. Han berättar för folket precis hur fult och idiotiskt folk beter sig - och de älskar honom för det.

Den framlidne Hunter S. Thompson (författare till böcker som "Fear and Loathing on the Campaign Trail" och "Fear and Loathing in Las Vegas") har varit en inspiration och ledstjärna för många, och tydligen också för Warren Ellis. I Spider har han fått en futuristisk, humoristisk, våldsam och intelligent tvillingsjäl.

Amerikanska seriefigurer
Lajban

Lajban var en svensk barntidning som gavs ut åren 1969–1978. 

De första två åren innehöll tidningarna inga serier, utan enbart sagor, illustrationer och pyssel. Från 1972 utvecklades den alltmer till en renodlad serietidning. Som symbol för tidningen specialproducerade man en huvudserie, av Olle Snismarck, – även den kallad "Lajban" – som handlade om ett busfrö i samma tradition som "Dennis" och "Peo".

Tidningen gavs från början ut av förlaget Williams, uppköpta av Semic 1975 med fortsatt utgivning av tidningen.

Nedlagda svenska serietidningar
Svenska serier
Svenska seriefigurer