Sverigedemokraterna

Sverigedemokraterna (SD) är ett nationalistiskt, socialkonservativt och högerpopulistiskt politiskt parti i Sverige. Partiet betecknar sig som socialkonservativt med en nationalistisk grundsyn. Efter valet 2022 är Sverigedemokraterna riksdagens näst största parti samt största parti i regeringsunderlaget för regeringen Kristersson. På partiets valsedlar anges partibeteckningen Sverigedemokraterna. Partiledare är sedan 2005 Jimmie Åkesson och gruppledare i riksdagen är sedan 2023 Linda Lindberg.

Sverigedemokraterna bildades 6 februari 1988 i Stockholm. Bland partiets grundare och tidiga medlemmar fanns flera personer tidigare verksamma i högerextrema och nazistiska partier och organisationer som Framstegspartiet, Sverigepartiet och Bevara Sverige Svenskt (BSS). I partiprogrammet antaget 1989 skriver partiet "Vi tror att en nationellt inriktad politik är lösningen på många av de problem som Sverige har idag." 

I slutet av 2011 ändrade partiet sin ideologiska profil genom att i första hand beskriva sig som "ett socialkonservativt parti med en nationalistisk grundsyn" från att tidigare ha beskrivit sig som "ett demokratiskt, nationalistiskt parti". Genomgripande frågor för partiet är enligt detsamma bekämpning av brottslighet och en restriktiv flykting- och invandringspolitik. I den statliga utredningen "Utredningen om ett effektivare arbete mot främlingsfientlighet" betecknades partiet 2012 som främlingsfientligt och att det även ger uttryck för en etnopluralistisk hållning.

Partiet fick sina första mandat i kommunfullmäktige i valet 1991 och passerade riksdagens fyraprocentsspärr i valet 2010 med resultatet 5,7 procent. Efter Riksdagsvalet 2014 blev Sverigedemokraterna Sveriges tredje största riksdagsparti. Övriga riksdagspartier vägrade samarbeta med Sverigedemokraterna fram till 2019 då Moderaterna och Kristdemokraterna öppnade för politiskt samarbete. Även Liberalerna öppnade för samarbete i mars 2021. Sverigedemokraterna stod innan Alliansen upphävdes 2019 utanför blockpolitiken och innan riksdagsvalet 2022 utanför andra koalitioner på riksnivå.

Sverigedemokraterna har sitt starkaste stöd till övervägande del i Sydsverige, framför allt Skåne. Svagast stöd har partiet i Västerbotten. 

Sverigedemokraterna blev invalda i Europaparlamentet för första gången i valet 2014, där partiet fick 9,7 procent av rösterna. Efter valet anslöt sig partiets Europaparlamentariker till EU-parlamentsgruppen Gruppen Frihet och direktdemokrati i Europa (EFDD). men bytte grupp 2018 till Gruppen Europeiska konservativa och reformister (ECR-gruppen).

Partiet är också en nomineringsgrupp i Svenska kyrkan, och är sedan 2001 invalt i kyrkomötet.

Historia 
Huvudartikel: Sverigedemokraternas historia

Före inträdet till Riksdagen 
Sverigedemokraterna bildades den 6 februari 1988 på ett extrainsatt årsmöte för Sverigepartiet i Stockholm. Närvarande på det grundande mötet var bland andra Leif Zeilon, Sven Davidson och Johan Rinderheim. I Sverigedemokraternas vitbok har partiet beskrivits som en ombildning av Bevara Sverige Svenskt till politiskt parti. Bland de personer som var aktiva vid Sverigedemokraternas grundande hade minst 18 personer av 30 en bakgrund inom BSS. Sverigedemokraterna fortsatte att använda parollen "Bevara Sverige Svenskt" fram till slutet av 1990-talet.

Minst 9 av de 30 personer som var aktiva i att grunda partiet hade en direkt koppling till nazistiska och fascistiska organisationer. Bland dessa märks bland annat Nysvenska rörelsen och Nordiska rikspartiet, där partiets första ordförande Anders Klarström tidigare varit aktiv. En av grundarna till SD Malmö var SS-veteranen Gustaf Ekström. Personer som var aktiva vid grundandet hade även en bakgrund inom populistiska partier som Framstegspartiet och Sverigepartiet. I partiorganet Sverige-Kuriren marknadsfördes böcker av anti-semitiska författare som Jüri Lina, Ivor Benson och Douglas Reed, samt fascistiska politiker som John Tyndall. 

När vänsterpartiets ledare Gudrun Schyman förstamajtalade i Kungsträdgården 1993 fanns nynazisten Robert Vesterlund, ordförande för Sverigedemokratisk Ungdom och en tidigare SD-styrelseledamot i publiken beväpnade med en handgranat. En av partiets grundare, Leif Ericsson, lämnade partiet 1994 för att senare bilda Hembygdspartiet. Valet samma år resulterade i stora skulder och många aktiva medlemmar lämnade politiken. Mikael Jansson, som tidigare varit verksam i Centerpartiet, tog över partiledarskapet och började städa upp i partiet. Sverigedemokraterna förbjöd 1996 bomberjackor och uniformsliknande klädsel vid sina möten.

Valåret 1991 fick partiet sina första kommunala mandat i Dals Ed och Höör. 

I Europaparlamentsvalet 1999 blev Sverigedemokraterna för första gången i ett val i Sverige det största av partierna utanför riksdagen med 0,33 procent av rösterna. Sverigedemokraterna erhöll i kyrkovalet 2001 två mandat på riksnivå i kyrkomötet och ett mandat i vardera Lunds och Stockholms stiftsfullmäktige. Med anledning av kyrkovalet startades också ett nytt förbund, Fädernas kyrka. Samma år (2001) uteslöt partiledningen flera företrädare ur partiet, vilka då bildade Nationaldemokraterna.

År 2005 valdes Jimmie Åkesson till partiledare för Sverigedemokraterna efter inre stridigheter. Ett år senare bytte Sverigedemokraterna partisymbol. 1990 hade SD via medlemsomröstning valt blomman Förgätmigej som kort därpå ersattes med en hand hållande en fackla i svenska flaggans färger, en symbol som ibland jämförts med brittiska National Fronts tidigare logga. Istället för facklan antog man en blåsippa, vilket ledde till anklagelser om varumärkesintrång från småpartiet Högerpartiet de konservativa. Jimmie Åkesson förklarade bytet av symbol med att partiet genomgått så djupgående förändringar att partiet inte var detsamma som för 10–15 år sedan och att detta måste visas i yttre symboler.

I riksdagsvalet 2006 fick Sverigedemokraterna 2,93 procent av rösterna vilket var en ökning mot valet 2002 (1,44 procent), men under riksdagens fyraprocentsspärr. I Europaparlamentsvalet 2009 fick Sverigedemokraterna 3,27 procent av rösterna vilket inte räckte till något mandat. I kyrkovalet samma år utökade partiet sina mandat från fyra till sju. Partiet hade 4 094 medlemmar den 31 december 2009.

Sverigedemokraterna i Riksdagen (2010-2022) 
I riksdagsvalet 2010 fick Sverigedemokraterna, med 5,7 procent av rösterna, 20 av 349 mandat. Samtliga övriga riksdagspartier hade då före valet avvisat alla former av samarbete med Sverigedemokraterna.

Under sin tid i riksdagen har partiet skakats av flera kontroverser. Som konsekvens kritiserades partiet för att fortfarande vara kvar i sitt ursprung medan partiet själva förklarade fenomenet med att den snabba tillväxten inte har kunnat hanteras korrekt. I oktober 2012 vidtogs åtgärder i ett försök att motverka detta. En ny kommunikationsplan infördes och nolltolerans mot extremism och rasism. Under samma period fick partiet ett stöd i opinionsmätningar på 8,5 procent i Sifos novembermätning och Ipsos oktobermätning. Enligt dessa två var partiet då Sveriges fjärde respektive tredje största parti.

I riksdagsvalet 2014 fick partiet 12,86 procent av rösterna och blev Sveriges tredje största parti. I enlighet med praxis erhöll Sverigedemokraterna rätten att utse riksdagens andre vice talman, vilken besattes av Björn Söder. Övriga partier valde att inte ta med Sverigedemokraterna i något regeringsunderlag, vilket ledde till diskussioner om extraval. Extravalet avvärjdes genom decemberöverenskommelsen mellan regeringen och Alliansen. Under 2015 försämrades relationen mellan Sverigedemokraterna och dess dåvarande ungdomsförbund SDU kraftigt, vilket slutligen ledde till att partiet helt sade upp bandet till SDU och istället bildade ett helt nytt ungdomsförbund. Detta nya ungdomsförbund fick namnet Ungsvenskarna SDU.

I riksdagsvalet 2018 fick partiet 17,53 procent och stärkte därmed sin ställning som det tredje största partiet i Riksdagen. Regeringsbildningen efter detta val blev långdragen och kom till stor del att handla om olika inställningar till just Sverigedemokraterna. Partiet gick miste om talmansposten, då Vänsterpartiet presenterade en motkandidat som vann riksdagens stöd.

Sverigedemokraterna begärde votering om misstroendeförklaring mot statsråd i Regeringen Löfven I och II vid fem tillfällen mellan 2015 och 2021. De första fyra omröstningarna erhöll inte riksdagens stöd. Den femte misstroendeförklaringen väcktes i juni 2021 efter att Vänsterpartiet meddelat att de saknade förtroende för Stefan Löfven med anledning av januaripartiernas bostadspolitik. Misstroendeförklaringen blev historisk genom att det var första gången en statsminister blev fälld av Sveriges riksdag. Riksdagens misstroende mot statsministern resulterade i regeringskrisen i Sverige 2021.

Första gången som Sverigedemokraterna medverkade i statsbudgetsamtal med Moderaterna och Kristdemokraterna var hösten 2021. Budgeten antogs av riksdagen och regeringen Andersson tvingades regera med oppositionens budget som grund.

Sverigedemokraterna i Riksdagen 2022– 
I riksdagsvalet 2022 blev Sverigedemokraterna Sveriges näst största parti, och blev sedermera även det största partiet i moderatledaren Ulf Kristerssons regeringsunderlag. Partiet fick direkt regeringsinflytande genom ett nära samarbete med de tre regeringspartierna Moderaterna, Kristdemokraterna och Liberalerna. Samarbetet formaliserades genom undertecknandet av Tidöavtalet, som anses ha inneburit en stor sakpolitisk framgång för Sverigedemokraterna. Således hade övriga partiers isolering av partiet i varje fall delvis brutits varefter Sverigedemokrater för första gången också accepterades som presidiemedlemmar i utskott och internationella delegationer. Riksdagen valde återigen en Sverigedemokrat som andre vice talman (Julia Kronlid). För första gången blev också en Sverigedemokrat utsedd som statlig utredare: Staffan Eklöf.  

Följande personer kom att bli Sverigedemokraternas första utskottsordföranden:

 Richard Jomshof, Justitieutskottet
 Aron Emilsson, Utrikesutskottet
 Magnus Persson, Arbetsmarknadsutskottet
 Tobias Andersson, Näringsutskottet

Följande personer kom att bli Sverigedemokraternas första delegationsledare:

 Markus Wiechel, svenska delegationen till Europarådets parlamentariska församling
 Björn Söder, OSSE-delegationen
 Staffan Eklöf, Riksdagens delegation till parlamentariska Östersjökonferensen
 Adam Marttinen, Delegationen till den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen för Europol

Ideologi 
Sverigedemokraterna betecknar sig som ett socialkonservativt parti med en nationalistisk grundsyn, som lägger stor vikt vid värdekonservatism och konservativa kulturella värden. Partiet vill värna om svenskheten och de svenska traditionerna, som partiet menar håller på att gå förlorade. För Sverigedemokraterna är den sociokulturella dimensionen i politiken central. Principprogrammet, i synnerhet versionen som gällde mellan 2011 och 2019, talar dessutom om hur biologiskt arv, och den nedärvda essens som kan utmärka folkgrupper, har betydelse för gruppens kultur, och att nationell kulturell särart endast kan förändras mycket långsamt, jämför essentialism. Programmet betecknar ändå partiets nationalism som ickerasistisk.

Invandringspolitik är en av Sverigedemokraternas kärnfrågor. Partiet är mycket kritisk mot det mångkulturella samhället som de menar hotar det nationella arvet och den svenska kulturen. Partiet kräver en kraftigt begränsad invandring och att de invandrare som bor kvar i Sverige själva assimilerar sig (genom en process mot fullständig anpassing till svensk kultur) och är emot integration. Partiet kräver stora besparingar i integrationspolitiken för att stödja en budget.

Värderingsmässigt har partiet inspirerats av nationalkonservatismen. Inom familjepolitiska frågor ser partiet försvaret av den heterosexuella kärnfamiljen som viktig och utomstående har beskrivit att Sverigedemokraterna ser en liberal hållning i dessa frågor som hot mot den svenska kulturen. Partiets syn på kriminalpolitik anses också ha påverkats av nationalkonservatismen med krav på hårdare straff och en mer repressiv rättsstat för att skydda svenska medborgare. 

Sverigedemokraternas ideologi där kulturella värdefrågor är överordnade rent materiella överväganden gör att partiet betecknas som "kulturalistiskt". Det är ett relativt nytt inslag inom svensk politik där konflikten sedan demokratins införande i början av 1900-talet varit fokuserad på socioekonomiska frågorna, det vill säga materialistiska frågor om ekonomisk tillväxt och fördelningspolitik. 

Partiet har betoning på skattesänkning, men också på statens ansvar för allt från försvarspolitik till äldreomsorg, pensioner, sjukvård och skola. Partiet förespråkar en stark välfärdspolitik för svenskfödda, med minimala integrationssatsningar, och betonar också att samhället har begränsade resurser. Sverigedemokraterna ser därför en stark motsättning mellan invandringen, som de menar har blivit alltför stor, och välfärden (välfärdschauvinism). Samtidigt som partiet lyfter fram och ger staten en betydande roll i samhällsekonomin har dess ekonomiska politik inte någon framskjuten position.

Placering på höger-vänsterskalor

På GAL–TAN-skalan ger en europeisk forskargrupp partiet en ytterlighetsplacering som mer traditionellt, auktoritärt och nationalistiskt, och mindre grönt och frihetligt, än övriga riksdagspartier, jämförbart med Front National i Frankrike. På den ekonomiska höger–vänster-skalan ger forskargruppen partiet en center-högerposition, mellan socialdemokraterna och de borgerliga partierna. På den generella höger-vänsterskalan har partiet en högerposition mellan kristdemokraterna och moderaterna, både enligt forskarnas bedömning och väljarnas. Partiet har varit villigt att samarbeta med ett center-högerblock. 

Sverigedemokraternas ståndpunkter inom kultur och moraliska värderingar har beskrivits som tillhörande den auktoritära högern. Partiet har av bland andra sociologen Jens Rydgren beskrivits som främlingsfientligt och högerpopulistiskt.

Statsvetaren Sören Holmberg sade i februari 2021 att "högerextremt" inte var en bra beteckning av partiet eftersom partiets position på vänster-höger-skalan i väldigt många frågor inte är till höger om de borgerliga partierna utan snarast ligger mot mitten eller strax till höger om mitten. Holmberg sade att "populistiskt parti" visserligen stämde in, men påpekade samtidigt att många andra partier också är det. Holmberg menade att "nationalkonservativt" var en bättre beteckning.

Sociologen Göran Adamson skrev i april 2021 att den som sammanblandar Sverigedemokraternas socialkonservatism med högerextremism visar på djup okunnighet och att partiet på flera områden snarare tenderade åt det liberala hållet. Adamson fann inga belägg för att SD skulle vara anti-liberalt, icke-demokratiskt eller fascistiskt.

Politik, profilfrågor 
Enligt Sverigedemokraterna själva prioriterar partiet fyra områden (mars 2023): 

 Migrationspolitik
 Rättspolitik
 Bränslepriser
 Välfärd

I en undersökning 2016 bedömdes Sverigedemokraternas riksdagsledamöter stå närmare den borgerliga alliansen i 44 procent av sakfrågorna och närmare de rödgröna i 25 procent av frågorna.

Invandrings- och assimileringspolitik 

Sverigedemokraterna kritiserar det mångkulturella samhället och betonar i stället värnande av det nationella arvet. Man vill se ett stärkande av den svenska kulturen och ställer krav på att invandrare assimileras i stället för att integreras. Man vill öka undervisningen om svensk historia i skolan, avskaffa modersmålsundervisningen och att det svenska kulturarvet ska synliggöras mer i det offentliga än idag. Partiet vill slopa allt stöd till invandrarföreningar och liknande verksamheter.

Sverigedemokraterna vill införa förbud för vissa religiösa huvudbonader (heltäckande muslimsk slöja) på alla offentliga platser och muslimsk slöjförbud i den svenska skolan (vad gäller omyndiga elever i skolan), samt mot halal- och kosherslakt. De vill också att lovdagar i anslutning till religiösa högtider även framgent bara ska omfatta traditionellt svenska och kristna högtider. Ledande partiföreträdare har också i olika sammanhang uttalat sig mot moskéer på svensk mark och förbud mot böneutrop.

Partiet vill ha minskad invandring, speciellt från vad man kallar "kulturellt avlägsna" länder. Tillfälliga arbetstillstånd för arbetskraftsinvandrare ska kunna tilldelas arbetstagare med kompetens som omöjligen går att finna i Sverige.

Partiet vill även att antalet asylsökande som beviljas uppehållstillstånd ska sänkas till ett minimum. Partiet vill att kraven för medborgarskap ska höjas (att det ska krävas tio års boende i landet), dubbla medborgarskap ska vara omöjligt och medborgarskapsprov ska införas. Medborgare som fått medborgarskap på falska grunder ska kunna förlora detta och utvisas. Partiet var förut emot utomeuropeiska adoptioner, men bytte ståndpunkt i frågan år 2002.

Partiet vill begränsa anhöriginvandring till att ge uppehållstillstånd endast för makar och barn. De vill införa ett försörjningskrav baserat på ett prisbasbelopp för att härboende skall få ta hit sin make eller maka.

Partiet såg år 2009, enligt Jimmie Åkesson, islam som ett hot mot det svenska samhället där han ansåg att "dagens mångkulturella svenska maktelit är så totalt blind för farorna med islam och islamisering". Han ansåg därför att "Om vi vill slå vakt om de värderingar som är förhärskande i Sverige måste därför den muslimska invandringen stoppas."

Utifrån en analys av partiets invandrarpolitik år 2012 kom den statliga utredningen "Utredningen om ett effektivare arbete mot främlingsfientlighet" fram till att det är att betrakta som ett främlingsfientligt parti som ger uttryck för en etnopluralistisk hållning. Denna slutsats har även gjorts inom forskning.

Kyrkopolitik 
Trots att få av partiets medlemmar och väljare i riksdagsvalet är regelbundna kyrkobesökare vill partiet prioritera kyrkovalet. För att värna svenskt kulturarv vill partiets förbund Sverigedemokraterna – Fädernas kyrka, och det kyrkopolitiska programmet Sverigedemokraterna i Svenska kyrkan, i kyrkovalet slå vakt om luthersk tradition och motverka sekulär partipolitisk styrning och kulturradikal omvandling av den svenska kyrkan. Förbundet vill också ytterligare stärka Svenska kyrkans ställning i samhället, och har tidigare haft som mål att svenska kyrkan återigen skall bli en statskyrka. Partiledaren säger istället att Svenska kyrkan bör ha en särställning i det svenska samhället. Han slår inte vakt om kristendom som personlig gudstro, men om kristendom som normsystem, dock utan att vara överens med kyrkoledare om att kristna värderingar innebär internationalism och generositet mot flyktingar. Istället strävar förbundet efter en fosterlandsvänlig förkunnelse, och har tagit sitt namn efter den avskaffade nationalistiska psalmen Fädernas kyrka. Vidare är förbundet skeptisk till vissa former av interreligiös dialog med muslimska ledare i Sverige och vill att dialogen ska ske genom att kyrkan är mer offensiva i sin inhemska mission för muslimer, och tydligare tar ställning för kristna som utsätts för religionsförföljelse och hatbrott i Sverige och världen.

Kriminalpolitik 
Sverigedemokraterna vill införa straffskärpningar för grova och upprepade brott. Preskriptionstiden för grov brottslighet mot liv och hälsa ska avskaffas. Partiet vill införa verkliga livstidsstraff. Skadeståndet till brottsoffer ska höjas och garanteras av staten. De vill även införa åtgärdsprogram mot våldtäkter och andra former av sexuellt våld och införa ett register över pedofiler och upprepat dömda sexualbrottslingar. Sverigedemokraterna vill också göra sexköpslagen mer effektiv samt införa fängelse som minimistraffet för grovt köp av sexuell tjänst samt köp av sexuell handling av barn. De vill också stärka gränsskyddet.

Äldrepolitik 
Partiet vill sänka skatten för pensionärer, öka antalet trygghetsboenden och anslå resurser till kommunerna för bättre mat inom äldreomsorgen.

Arbetsmarknadspolitik och ekonomisk politik 
Partiet vill reformera LAS så fler personer kan undantas från turordningsreglerna. Man vill också riva upp reglerna för arbetskraftsinvandring och verka för ett avskaffande av påverkan från EU över svensk arbetsmarknadspolitik. Vidare vill man att instegsjobb för invandrare skall avskaffas och asylsökande skall heller inte kunna arbeta från dag ett. Partiet vill också förbjuda alla former av positiv särbehandling samt etnisk kvotering på arbetsmarknaden. När det gäller EU är man emot fri rörlighet för arbetskraft, men man är för när det gäller de nordiska länderna.

Partiet vill ha lägre skatter på kapital, lägre inkomstskatter, slopad förmögenhetsskatt, sänkt fastighetsskatt och slopad reavinstskatt vid försäljning av aktier och egendom och högre arbetsgivaravgift generellt. Man är emot Ekonomiska och monetära unionen och vissa av villkoren för frihandel. Sverigedemokraterna vill att staten ska uppmuntra svenskt ägande och menar att staten bör äga företag viktiga för nationen, som företag som äger mycket svensk mark, gruvföretag och producenter av infrastruktur, energi och försvarsmateriel.

Familjepolitik 
Partiet förordar fri abort fram till den tolfte graviditetsveckan. Partiet vill förbjuda aborter efter tolfte graviditetsveckan om inte särskilda skäl föreligger, och då skall man ha ett godkännande från socialstyrelsen. 

Partiet anser att barn som har förlorat båda sina biologiska föräldrar bör ha rätt till både en man och en kvinna som en ersättning för den far och den mor barnet har förlorat. De motsätter sig statligt sanktionerad adoption för såväl ensamstående, som samkönade par och polyamorösa grupper. Undantaget från ovanstående princip är fall som gäller nära släktingar eller personer som barnet redan odlat en nära relation till. Enligt deras bedömning är det viktigt med moders- och fadersgestalter. Barn som inte växer upp i en kärnfamilj skall ha rätt att umgås med båda sina biologiska föräldrar och i de fall detta inte är möjligt skall barnet i alla fall ha rätt att få information om vilka de biologiska föräldrarna är eller var.

Sverigedemokraterna vill införa ett förbud mot manlig omskärelse av omyndiga pojkar som görs av andra än medicinska skäl. Partiets syn bygger delvis på en debattartikel från 2013 av Fredrik Malmberg (barnombudsman), Sineva Ribeiro med flera. I artikeln menar de att omskärelse av omyndiga som utan medicinsk grund strider mot barnkonventionen och är "en kränkning av barnets rätt till respekt för sin fysiska integritet." Björn Söder har yttrat sig i saken och menar att religiös omskärelse skall tillåtas, dock att ingreppet endast får utföras på myndiga pojkar som kan samtycka till det, och att det inte ska ekonomiskt belasta den allmänna sjukvården.

Skolpolitik 
Sverigedemokraterna vill ha ett statligt huvudmannaskap för den svenska skolan. Partiet menar att kommunaliseringen av skolan i Sverige infördes trots motstånd från såväl lärarkåren som Lärarnas Riksförbund. Vidare menar partiet att kvaliteten i den svenska skolan har försämrats sedan kommunaliseringen och citerar Jan-Eric Gustafsson, som har konstaterat att det är rimligt att förändringarna på 1990-talet har varit betydelsefulla för den sjunkande resultatgenomsnittet i skolsystemet. Än så länge som skolor förblir kommunaliserade vill Sverigedemokraterna att kommunerna ska ha vetorätt mot startandet av nya friskolor. Sverigedemokraterna ställer sig kritiskt till vad man ser som en överetablering av friskolor och förordar ett system där det måste finnas ett påvisbart behov av den utbildning som en friskola avser att ge, till exempel en viss pedagogisk profil eller språkskola, för att en friskola ska få starta. Partiet vill verka för ett friskolesystem likt det i Finland.

Som i övriga Norden ville Sverigedemokraterna tidigare införa ett förbud mot uttagning av vinster ur friskoleverksamheter. Enligt Sverigedemokraterna gick det "utmärkt" att driva en friskola utan att ta ut vinst. Partier menade även att många väljare delar denna uppfattning, och citerar en undersökning utförd 2009 av Lärarnas Riksförbund där 83 procent av de intervjuade väljarna ansåg att en eventuell vinst bör återinvesteras i skolan eller återbetalas till kommunen. Sverigedemokraterna vill införa ett förbud med kommunal avknoppning av skolor. Partiet delar kritik framförd 2007 av dåvarande ordförande för Lärarnas Riksförbund, Metta Fjelkner, som menar att privatisering av skolor motverkar det som friskolereformen syftade till. 2015 svängde SD i frågan och vill inte längre se ett förbud mot vinstuttag.

Sverigedemokraterna vill att den obligatoriska grundskolan blir 10-årig, genom att införliva den frivilliga förskoleklassen för sexåringar. Partiet menar att detta ska ge barn lika möjligheter, öka studieresultat och ge skolor möjligheten att fånga barnens behov i ett tidigare stadium. Partiet vill även införa betyg från årskurs 4 samt obligatorisk skoluniform.

Sjukvårdspolitik 

Partiet vill satsa på barn- och ungdomspsykiatrin och utöka antalet vårdplatser på landets akutmottagningar. Sverigedemokraterna vill även avskaffa rätten till annat än akut sjukvård för personer som vistas i Sverige utan tillstånd.

Djurskyddspolitik 

Partiet vill inrätta en djurskyddspolis och skärpa straffen för djurplågeri samt på sikt införa en ersättning för de merkostnader som kommer med högre krav på djurskydd och djurvälfärd gentemot andra länder inom EU. Sverigedemokraterna ställer sig också kritiskt till avlivning genom avblodning utan bedövning, pälsindustrin och vill förbjuda import av varor som strider mot intentionerna med den svenska djurskyddslagstiftningen.

EU-politik 

Sverigedemokraterna ställer sig kritiskt till vad man menar är en ständig maktförskjutning från Stockholm till Bryssel, och menar att EU borde reformeras i en mer mellanstatlig riktning, där medlemsländerna återtar kontrollen över vissa politikområden. Man menar att EU-samarbetet borde fokusera på bland annat den inre marknaden, samarbete kring gränsskydd och bekämpande av illegal migration, medan frågor som skatt, välfärd och utbildning hålls på nationell nivå. Om detta i framtiden inte skulle visa sig möjligt överväger partiet att börja verka för ett utträde. 

SD vill att Sverige ska behålla kronan som valuta och begära ett permanent undantag från EU:s krav att på sikt gå med i euro-samarbetet.

Klimatpolitik 
I officiellt informationsmaterial och motioner förnekar inte partiet klimathotet. Partiet vill därför verka för att bevara och utveckla kärnkraften, och för att EU:s system för utsläppshandel sprids globalt. Sverigedemokraterna är dock det enda parti som röstade nej i riksdagen till att Sverige skulle vara med i Parisavtalet 2015, och Jimmie Åkesson ville 2017 att Sverige skulle lämna Parisavtalet med hänvisning till att Sverige har gjort tillräckligt. Flera företrädare för partiet har uttryckt klimatskepticism, och den klimatskeptiske debattören Lars Bern har hjälpt partiet att utforma sin klimatpolitik. Några ur SD:s riksdagsgrupp svarade i en undersökning genomförd av SVT 2022 att de inte håller med om att världen står i brand och att det pågår en klimatkris samtidigt som partiledaren Åkesson sade att han inte sett något vetenskapligt stöd för att det här och nu skulle pågå en klimatkris. Partiet vill skära ned budgeten på området, begränsa SMHI:s budget på grund av myndighetens opinionsbildande roll kring klimathotet, och riva upp flygskatten. Partiets nuvarande klimat- och miljöpolitik avviker från övriga riksdagspartiers som mindre ambitiös, enligt flera utomstående bedömare.

I första partiprogrammet från 1989 profilerade sig partiet som ett närmast radikalt miljöparti med ekologiskt medvetande, låga gränsvärden för miljöfarliga utsläpp och straffavgifter för all miljöskadlig verksamhet i programmet.

Utrikespolitik 
Sverigedemokraterna var länge negativt inställda till ett svenskt medlemskap i Nato, men efter Rysslands invasion av Ukraina i februari 2022 ändrade partiet hållning och stödde ett svenskt medlemskap om även Finland blev medlemmar.

I Europaparlamentet var Sverigedemokraterna 2019–2022 det svenska parti som var mest Rysslandskritiskt, och partiets parlamentariker hade röstat för de mer kritiska alternativen i 93,7 procent av fallen. 2014–2019 var dock två av partiets Europaparlamentariker de som röstade mest Rysslandsvänligt. Först 2022 inleddes en "storstädning" mot partiets företrädares Rysslands- och Putinvänliga hållning.

Organisation och verksamhet 
Sverigedemokraterna är uppbyggt av 16 distrikt. Varje distrikt består av ett antal kommunföreningar, som kan omfatta en eller flera kommuner. I kommuner som inte täcks av en kommunförening finns i stället arbetsgrupper.

Sidoorganisationer 
Ungsvenskarna SDU - Sverigedemokraternas ungdomsförbund. Sverigedemokraterna bröt med sitt tidigare ungdomsförbund Sverigedemokratisk Ungdom 12 september 2015 efter valet av Jessica Ohlson som ny ordförande.
Sverigedemokraterna – Fädernas kyrka - Partiets kyrkopolitiska organ, startat efter kyrkovalet 2001.
sdwebbtv - Partiets kanal på Youtube.
SD-Kuriren - Sverigedemokraternas pressorgan.
SD-kvinnor - Sverigedemokraternas kvinnoförbund
SD-Bulletinen - Tidigare intern medlemstidning som lades ner år 2012.
Partiet sänder också närradio.

Partistyrelse 
Sverigedemokraternas partistyrelse väljs vartannat år vid partiets stämma, kallad landsdagarna, som hålls på udda år under perioden mellan den 1 september och den 30 november. Partistyrelsen, som för två år valdes i Örebro på Sverigedemokraternas landsdagar (tidigare användes benämningen riksårsmöte) i november 2019, följer enligt nedan.

 Partiordförande: Jimmie Åkesson
 Vice ordförande: Henrik Vinge
 Andre vice ordförande: Julia Kronlid
 Partisekreterare: Mattias Bäckström Johansson
 Internationell sekreterare: Mattias Karlsson

Ledamöter 

 Mattias Bäckström Johansson
 Caroline Nordengrip
 Björn Söder
 Oscar Sjöstedt
 Tobias Andersson
 Hanna Nilsson
 Martin Kinnunen
 Linda Lindberg
 Bo Broman
 Heikki Klaavuniemi
 Jonas Andersson (Östergötland)
 Christina Östberg
 Aron Emilsson
 Magnus Olsson

Suppleanter 

 Jörgen Grubb
 Elin Jensen
 Fredrik Lindahl
 Ljubica Jasic-Modin
 Jonas Andersson (Västerbotten)
 Johan Wifralius
 Zandra Pettersson
 Katja Nyberg
 Mats Nordberg
 Peter Lundgren

Tidigare ledamöter 

1989–1990 Sven Davidson
1989–1990 Tord Hagström
1989–1990 Per Johansson
1989–1991 Jerker Magnusson
1989–1990 Niklas Krantz
1989–1990 Ola Sundberg
1989–1990 Reine Wikström
1990–1991 Ulf Stehr
1990–1991 Christer Lindell
1990–1991 Mikael Lahrzon
1990–1991 Robert Andersson
1990–1991 Gabriel Wikman
1994–1995 Sven Erik Larsson (Borlänge)
1994 Charlotte Wemmenlöv
1994–1995 Mats Tolgén
1994, 1996 Marcus Koch
1994–1995 Tomas Johansson
1994 Urban Persson
1994 Roger Lindh
1994 Ing-Marie Dahlström
1995 Peter Kjellin
1995–1999 Torbjörn Kastell 
1995–1998 Arnold Boström 
1995–1999 Per Emanuelsson
1995– Anders Westergren
1996 Henrik Enmark
1996 Lars Emanuelsson
1996–1998 Thomas Söderberg
1996–1998 Jakob Eriksson
1996–1999 Eva Nyman
1996 Magnus Edman
1996 James Christensen
1996–1999 Paul Svensson
1998 Tor Paulsson
1998–1999 Martin Karlsson
1998 Joakim Larsson
1998–1999 Gun-Britt Holmgren
1999 Arne Andersson
1999 Michael Andersson

Tidigare suppleanter 

1989–1990 Lars Ljungh
1989–1990 Maria Fogel
1989–1990 Örjan Melander
1990–1991 Sven Davidson
1990–1991 Lars Kärnestam
1990–1991 Ola Sundberg
1990–1991 Bernt Hübner
1996 Torbjörn Kastell
1996 Martin Karlsson
1996–1998 Steve Larsson
1996 Mats Tolgén
1998 Markus Koch
1998–1999 Arne Andersson
1998 Roland Nilsson
1998 Jimmie Åkesson
1998 Björn Söder
1998 Anders Steen
1998 Jens Leandersson
1998 Christian Andersson
1998 Martina Lundqvist

Talespersoner (1988–1992)

Partiledare (1992–) 

Under Jimmie Åkessons sjukskrivning hösten 2014 till våren 2015 vikarierade gruppledaren Mattias Karlsson som partiledare.

Partisekreterare

Partikassör

Gruppledare i riksdagen

Vice gruppledare i riksdagen

Säkerhetsorganisation 

Sverigedemokraterna byggde sedan valet 2010 upp en egen säkerhetsorganisation med en säkerhetschef och en deltidsarbetande tillförordnad chef på riksplanet. I distrikten finns det sedan säkerhetssamordnare och säkerhetskommunikatörer. Alla medlemmar uppmanas att rapportera incidenter till säkerhetsenheten. Organisationen består av cirka 60 personer.

Enligt Brottsförebyggande rådets rapport Politikernas trygghetsundersökning 2012 uppgav varannan sverigedemokrat i fullmäktige att de utsatts för trakasserier, hot eller våld; det är ungefär dubbelt så mycket som bland övriga partier. Sverigedemokraterna polisanmälde 95 händelser 2012.

Organisationen bevakar även så att partiets egna medlemmar inte läcker uppgifter till pressen via mail genom att kolla e-postloggar.

Politiska avhopp och uteslutningar 
Sverigedemokraterna är det parti i Sveriges riksdag, och med representation i kommuner och landsting, som haft flest politiska avhopp sedan riksdagsvalet 2010. Ett antal av dessa partimedlemmar har blivit uteslutna ur partiet för att de gjort yttranden partiledningen ansett skadar partiets anseende, exempelvis rasistiska påhopp och tillmälen. De avhoppade och uteslutna medlemmarna har främst engagerat sig på kommunal nivå för partiet.

Vid flera tillfällen har Expressen visat på hur förtroendevalda sverigedemokrater anonymt spridit hat och rasism via sajter som Avpixlat, Fria tider och Exponerat som lett till att tvingande avsägelser av uppdrag.

Kontroversiella uttalanden 
I november 2012 avgick riksdagsledamoten Lars Isovaara efter att ha anklagat två personer med utländsk bakgrund för att ha stulit hans väska (som det senare visade sig att Isovaara själv hade glömt på en restaurang). Vid sin bostad nära riksdagen fortsatte sedan Isovaara med att både verbalt och fysiskt (genom spottloskor) smäda en säkerhetsvakt, som även denne hade utländsk bakgrund. De poliser som bevittnade händelsen rapporterade i sin anmälan att det rörde sig om rasistiska uttalanden. Isovaara avgick senare självmant och ersattes med Markus Wiechel som då var distriktsordförande för SD Östergötlands samt suppleant i Sverigedemokraternas partistyrelse. 

Den 18 mars 2013 beslutade partistyrelsen att utesluta tolv medlemmar ur partiet. Den mest namnkunnige av de uteslutna personerna var Patrik Ehn som uteslöts med hänvisning till en samlad bedömning av hans, enligt partistyrelsen, "politiska bakgrund i nazistiska och extremistiska rörelser och kombinationen av en rad utspel och olika händelser". Patrik Ehn menade att partistyrelsen tagit lösryckta uttalanden ur privata e-postmeddelanden, twitter- och blogginlägg och kopplat dessa till nazism och extremism, samt att bakgrunden till uteslutningsbeslutet var ett internt maktspel inom partiet.

I november 2013 blev riksdagsledamoten och dåvarande vice partiordförande Jonas Åkerlund uppmärksammad för att bland annat ha kallat invandrare för "parasiter", under en av partiets egna radiosändningar från 2002. Åkerlund försvarade sig senare med att han vid tillfället var "politiskt omogen".

Den 9 september 2014 avgick Christoffer Dulny som ordförande för Sverigedemokraterna i Stockholms stad. Detta skede efter att det framkommit att han på alternativa mediesajter bland annat skrivit att människor med härkomst från Mellanöstern "har våldsammare gener". Dulny var också partiets förstanamn till riksdagsvalet i Stockholms stad där han den 14 september valdes in som ordinarie ledamot. Han avgick även från denna post den 29 september, samma dag som han officiellt tillträdde.

Den 6 oktober 2016 uppmärksammades riksdagsledamoten och partiets ekonomisk-politiske talesperson Oscar Sjöstedt i svensk media. Detta efter att en video läckt ut där han glatt ses skämta om hur några tidigare arbetskamrater med nazistiska sympatier hånat judar och bland annat likställt dem med får. Händelsen ska ha inträffat på en fest under 2012. Sjöstedt själv menade att han bara återberättat en "bisarr händelse" och att det hela handlade om galghumor. Han hävdade vidare att han fortfarande hade partiledningens förtroende och att han inte avsåg lämna riksdagen.

En dag senare, den 7 oktober, konfronterades riksdagsledamoten och partiets andre vice ordförande Carina Ståhl Herrstedt med uppgifter om att hon under 2011 skickat ett mejl till sin dåvarande sambo med rasistiska formuleringar. I mejlet, som skickades från partiets servrar och senare läcktes till Aftonbladet, kallades bland annat svarta fotbollsspelare i Landskrona BoIS för "negrer". I texten porträtterades också människor med romskt ursprung som tjuvar. Ståhl Herrstedt menade själv att det hela handlade om humor och ironi, samtidigt som hon förklarade att "Jag kan tycka att det är lite halvroligt".

I oktober 2016 meddelades det också att riksdagsledamoten Anna Hagwall riskerar att uteslutas ur partiet efter att hon lagt fram en motion som syftat till att minska ägarkoncentrationen inom media. Enligt Svenska Dagbladet gränsade vissa av formuleringarna i motionen till antisemitism. I december 2016 uteslöts hon från partiet.

Under Sverigedemokraternas landsdagar i november 2017 sade Martin Strid i talarstolen inför landsmötet att muslimer inte är fullt ut människor och humana. Något som partiet tog ställning emot och hotade att utesluta Strid om han inte lämnade själv, Strid valde att avgå. Strid förklarade sedan inlägget med att han hade tidsbrist och var stressad, han har i efterhand sagt att det var olyckligt formulerat.

Järnrörsskandalen 

Den 14 november 2012 avsattes Sverigedemokraternas ekonomisk-politiske talesperson Erik Almqvist efter att Expressen avslöjat en filminspelning där Almqvist fäller rasistiska och sexistiska kommentarer. Almqvist förnekade först händelsen men erkände efter att ha blivit konfronterad med filmbevis. Den 15 november 2012 presenterade Expressen ytterligare material som visar att Erik Almqvist, Kent Ekeroth, partiets rättspolitiske talesperson, samt den tidigare riksdagskandidaten, Sverigedemokraternas utrikespolitiska råd och styrelsesuppleant för Sverigedemokraterna i Stockholms stad, Christian Westling, beväpnar sig med aluminiumrör på stan i Stockholm. Incidenten kom att kallas järnrörsskandalen i många massmedia. Det presenterade materialet föranledde Ekeroth att ta timeout från sitt uppdrag, och den 21 november meddelade Ekeroth att han lämnar sitt uppdrag som rättspolitisk talesperson och att han inte kommer delta i några utskottsarbeten. Westling ansåg inledningsvis att han kunde behålla sina politiska uppdrag men valde att avgå den 16 november 2012. Almqvist lämnade sin riksdagspost i februari året därpå, medan Ekeroth satt kvar i riksdagen och åter nominerades i riksdagsvalet 2014.

Brytningen med SDU 
Partiledningens beslut att sparka Erik Almqvist mötte hård kritik från ungdomsförbundet Sverigedemokratisk Ungdom, genom dess dåvarande förbundsordförande Gustav Kasselstrand och vice förbundsordförande William Hahne. Den 21 september 2012 skildes Kasselstrand från sina tjänster vid Sverigedemokraternas kansli, något Kasselstrand menade berodde på hans kritik mot partiledningens hantering av Erik Almqvist: "Jag har kritiserat Sverigedemokraterna för att vara ett repressivt parti och så drabbas jag själv av detta."

Konflikten mellan SDU och partiledningen aktualiserades åter i januari 2015, då William Hahne vann en infekterad strid kring posten som ordförande för SD i Stockholms stad. Detta ledde till att ett uteslutningsärende öppnades mot flera SDU-medlemmar, och i april 2015 uteslöts Kasselstrand och Hahne ur partiet. De båda meddelade att de ämnade stanna kvar på sina poster inom SDU fram till höstens förbundskongress. 

Under förbundskongressen representerades Kasselstrands och Hahnes falang av Jessica Ohlson, medan partistyrelsen lyfte fram Tobias Andersson som kandidat. Ohlsson vann omröstningen med 44 röster mot Anderssons 38. Strax efter valet av Ohlson stängdes ungdomsförbundets hemsida ned och ersattes med en text i vilken partistyrelsen meddelade att de bryter allt samarbete med SDU och i stället avser bilda ett helt nytt ungdomsförbund med samma namn. Några dagar efter valet uteslöts Ohlson och övriga medlemmar i förbundsstyrelsen ur Sverigedemokraterna.

Alternativ för Sverige 
Ett antal personer knutna till det före detta ungdomsförbundet lanserade den 5 mars 2018 det nya partiet Alternativ för Sverige, med Gustav Kasselstrand som partiledare. De sverigedemokratiska riksdagsledamöterna Olle Felten och Jeff Ahl valde senare samma månad att lämna Sverigedemokraterna och i stället ansluta sig till Alternativ för Sverige, och satt kvar som partilösa på sina mandat från förra partiet. Den följande månaden anslöt sig också Sverigedemokraternas tidigare partiledare, riksdagsledamoten Mikael Jansson, till det nya partiet.

Henrik Vinge, presschef hos Sverigedemokraterna, beskrev vid lanseringstillfället Alternativ för Sverige i starkt kritiska ordalag, och jämförde det nybildade partiet med Nordiska Motståndsrörelsen.

Övriga politiska utbrytningar 
Sedan starten har flera grupperingar brutit sig ur Sverigedemokraterna för att starta nya partier. Till de mer välkända hör Hembygdspartiet, vilket under ledning av Leif Zeilon bröt sig ur SD 1995 i och med att Mikael Jansson ersatte Anders Klarström som partiledare. 2001 skedde nästa stora utbrytning, då flera medlemmar i partistyrelsen lämnade SD för att grunda det etnonationalistiska Nationaldemokraterna. Andra utbrytarorganisationer är bland andra det av Johan Rinderheim grundade Demokratisk allians.

Internationella förbindelser och samarbeten 

Våren 1997 deltog Sverigedemokraternas Johan Rinderheim i den konferens i Strasbourg då nätverket Euronat grundades på initiativ av Nationella fronten. Rinderheim skrev på den gemensamma deklarationen, där medlemmarna bland annat uttryckte sin strävan efter ett "återfött" Europa som skulle "byggas upp med de europeiska nationer som är baserade på civilisationer med rötter i grekiska, keltiska, germanska, latinska och kristna traditioner”. Euronat nämndes också av Torbjörn Kastell i ett tal till Fosterländska Folkförbundet (IKL) i Hyvinge, Finland 27 juli 1997 som en förebild för de nordiska nationalistpartiernas samorganisation Nord-Nat. Nord-Nat, till vilket SD var primära initiativtagare, var ett nätverk där SD samarbetade med partierna Nationalpartiet Danmark, Fosterländska folkförbundet och Fedrelandspartiet. SD lämnade båda nätverken kring millennieskiftet.

Kring 2000-talet hade Sverigedemokraterna franska Nationella fronten som förebild, men framhåller numera det danska partiet Dansk Folkeparti som sin främsta utländska förebild, och har länge sökt ökade kontakter med partiet. Företrädare för Dansk folkeparti förhöll sig länge kallsinniga till ökade kontakter, men efter Sverigedemokraternas framgångar i samband med valet 2010 har ett allt tätare samarbete inletts. DF:s dåvarande partiledare Pia Kjærsgaard besökte under valrörelsen Sverigedemokraternas valmöte i Höganäs och partiets valvaka gästades av den framträdande Dansk Folkeparti-politikern Søren Espersen. Efter valet inledde också partiernas ungdomsförbund ett officiellt samarbete.

Sverigedemokraternas före detta partisekreterare Björn Söder sade i en artikel publicerad i Svenska Dagbladet 13 november 2010 att Sverigedemokraterna då enbart ville ha ett samarbete med Dansk folkeparti och inte ville ha något närmare samröre med andra utländska partier. Söder beskrev i samband med detta bland annat det norska Fremskrittspartiet som ett "ultraliberalistiskt parti".

I internationell och svensk media rapporterades det om att Sverigedemokraterna inför Europaparlamentsvalet 2014, tillsammans med nationalistiska högerpartier som franska Nationella fronten, belgiska Vlaams Belang, österrikiska FPÖ, nederländska Partij voor de Vrijheid, enades om en politisk plattform. Linus Bylund, pressekreterare för Sverigedemokraterna, sa att kampanjerna skulle bli nationellt betonade, något även Philip Claeys från Vlaams Belang instämde i: "En enda gemensam högerextrem kampanj blir det inte. Men vi kan lära av varandra och cirkulera goda idéer."
Sveriges Radio rapporterade att målet var att högerextrema partier ska skapa en gemensam partigrupp i Europaparlamentet. Sverigedemokraterna menade dock att någon överenskommelse ännu inte fanns, utan att förutsättningslösa samtal fördes och att bland annat Nationella fronten var en intressant samarbetspartner. Dansk Folkeparti reagerade och varnade Sverigedemokraterna för att inleda ett sådant samarbete med hänsyn till att det skulle kunna försämra partiets förmåga att vinna väljare i valet till Sveriges riksdag 2014. Dansk Folkeparti hotade även att överge samarbetet med Sverigedemokraterna om ett fördjupat samarbete med Nationella fronten inleddes.

Den 18 juni 2014 meddelade Sverigedemokraterna att de har anslutit sig till EU-parlamentsgruppen Gruppen Frihet och direktdemokrati i Europa (EFDD). I juli 2018 har partiet bytt till Gruppen Europeiska konservativa och reformister (ECR).

Ekonomiska donationer 
Inför riksdagsvalet 1998 fick Sverigedemokraterna ett betydande ekonomiskt stöd av franska Nationella fronten, för tryckning av politiskt material som bland annat valfoldrar. Utländska donationer har även senare finansierat Sverigedemokraternas politiska verksamhet. Inför europaparlamentsvalet 2004 kontaktade Bernard Mengal, en belgisk bokförläggare, partiet med ett erbjudande om att betala ett stort postutskick åt partiet, något som accepterades trots indikationer på att Mengal hyste rasistiska värderingar.

Media, social media och samarbeten 
I en granskning av Sverigedemokraternas kommunikation presenterad 25 november 2015 skriver Expressen om hur partiet använder flera förtäckta nätkanaler på sociala medier och hemsidor parallellt med det öppna kampanjarbetet för att anonymt kunna sprida sitt budskap, exempelvis på Facebook där invandring och mångkultur kopplas samman med brottslighet. Kommunikationschef Joakim Wallerstein bekräftade för Expressen att Sverigedemokraterna "jobbar med olika varumärken helt enkelt" för att lättare komma ut med sitt budskap. Enligt Medieakademins Maktbarometer var Sverigedemokraterna femte mäktigast på sociala medier i Sverige år 2021.   

22 mars 2017 presenterade Expressen en granskning av hur sverigedemokratiska riksdagsmän tillsänt hatsajter material i hemlighet, såsom kartläggningar av politiska motståndare, uthängningar av kritiker och spekulationer om misstänkta brottslingar. Exempelvis försåg riksdagsledamoten Josef Fransson (SD) Avpixlat med information om en regional LRF-ordförande som resulterade i att Avpixlat publicerade en artikel om ordföranden som djurplågare och kvinnomisshandlare trots att han hade frikänts från anklagelserna i flera instanser.

SD-Kuriren 

Sverigedemokraterna ger ut tidningen SD-Kuriren som är partiets officiella organ och medlemstidning (sedan 2003). Tidskriften utkommer 4–6 gånger per år och ges ut från Lund. Ansvarig utgivare är Richard Jomshof, som från och med 1999 också var chefredaktör men efterträddes på den posten 2009 av Tommy Hansson. Nästa chefredaktör var Paula Bieler som tillträdde 1 juli 2013 men som sedermera lämnat alla politika uppdrag i SD år 2020.

Samtiden 

Sverigedemokraterna ger ut webbtidningen Samtiden. Tidningen började komma ut i slutet av maj 2014. Till chefredaktör och ansvarig utgivare vid starten utsågs Jan Sjunnesson. Han efterträddes som ansvarig utgivare av Markus Jonsson. Sedan 2016 är Dick Erixon ansvarig utgivare och chefredaktör.

Avpixlat 

Partiet har på senare tid kopplats samman med bloggen Avpixlat då Kent Ekeroth upplåtit sitt bankkonto för donationer till sajten och även haft synpunkter på det redaktionella innehållet men partiledningen ser inget problem med att Ekeroth är med och styr arbetet på Avpixlat. Tidigare uttalade Jimmie Åkesson att det var problematiskt att partiet förknippas med sajten och att partiet saknar kontroll över denna. Avpixlat fick sin förste ansvarige utgivare, Mats Dagerlind, i maj 2014. Hösten 2015 avslöjade Expressen att Sverigedemokraternas gruppledare i Riksdagen, Mattias Karlsson, skrivit anonyma artiklar för Avpixlat. Karlsson motiverade valet av anonymitet med att han visste för lite om vilka som låg bakom sajten.

Dispatch International 

I slutet av 2012 distribuerade Sverigedemokraterna ett nummer av tidningen Dispatch International till samtliga sina medlemmar, vilket väckte starka reaktioner eftersom tidningen beskrivs som rasistisk och islamfientlig. Beslutet att distribuera ett nummer av tidningen togs av SD-kurirens ansvariga utgivare Richard Jomshof som försvarade beslutet med att tidningen har en viktig roll i samhällsdebatten eftersom den diskuterar islam på ett sätt andra inte gör.

Nyheter Idag 

I en granskning gjord av Expressen 2017 framgick att Kent Ekeroth registrerade domänen Nyheter Idag och att partiet hade betalat Nyheter Idag för att publicera negativa nyheter om den gamla SDU-ledningen som låg i linje med partiets uppfattning tiden innan brytningen mellan partiet och ungdomsförbundet. Tidningens chefredaktör Chang Frick sade att tidningen opinionsmässigt är positiv till SD och föreslog ett upplägg för pressekreteraren Martin Kinnunen att odla en bild av oberoende mellan SD och Nyheter Idag. Kinnunen uttryckte skepsis till idén. Frick svarade att syftet inte var att sänka eller skada partiet, men istället utföra normal granskning.

Riks 

Sverigedemokraterna lanserade år 2020 mediekanalen Riks. Kanalen publicerar videoklipp på Youtube.

Valresultat 
Mandaten i denna statistik utgör valresultatet och kan ändra sig under mandatperioderna på grund av politiska vildar eller tomma stolar.

Europaparlamentsval

Riksdagsval

Resultat i riksdagsval per kommun

Landstingsval

Kommunalval

Kyrkomötesval

Fotnoter

Referenser

Noter

Tryckta källor

Webbkällor

Vidare läsning

Externa länkar 
 
 SD-Arkivet

 
Nationalistiska partier i Sverige
Nationalkonservativa partier
Socialkonservativa partier
Islamkritik
Euroskeptiska partier
Nomineringsgrupper i Svenska kyrkan
Wikipedia:Projekt neutralitet