kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Draken (biograf, Stockholm)

Draken är en före detta biograf vid Fridhemsplan på Kungsholmen i stadsdelen Marieberg i Stockholm. Den tidigare biograflokalen ligger vid Fridhemsplan 25-27. Biografverksamheten började den 27 september 1938 och slutade den 2 maj 1996.

Beskrivning

Draken var vid invigning ett av Stockholms största filmpalats med 1125 platser. Arkitekten för byggnaden var Ernst Grönwall. Byggmästare var Nils Nessen. Filmteatern saknade läktare och det välvda taket var klätt med rödbokspanel. Ridån hade drakmotiv i 135 färgnyanser formgiven av Isaac Grünewald. Biografen renoverades flera gånger varvid platserna minskades efterhand ner till 1038. Biografen lades ner 2 maj 1996, den var då den sista biografen på Kungsholmen. 

Den karaktäristiska Draken-skylten med en neonskylt visande en grön drake med rörlig röd eldstunga, ritad av konstnären Rudolf Persson och konstruerad av Ruben Morne, finns kvar på byggnaden idag och kommer förbli kvar oavsett vilken verksamhet som kommer bedrivas i lokalen. Drakens formgivning hade inspireras av den drake som Isaac Grünewald applicerade på biografens ridå. Den är ett tidigt exempel på rörlig neon. Med jämna mellanrum söker drakens tunga kontakt med det röda neonröret som löper längs taklisten.

Foajén har förändrats genom åren. Ursprungligen var taket tapetserat med ett filmaffischmontage. På väggarna fanns intarsiabilder. I december 2010 fanns fortfarande dricksvattenfontänen med sin drakskulptur i brons, utförd av konstnären Gösta Fredberg. Det eleganta, randiga stengolvet ligger kvar intakt med SF:s röda matta på, biljettkassan är övergiven och skylten nertagen.

Efter stängningen
Drakenlokalen har använts för olika kortvariga ändamål efter stängningen av biografen. Bland annat har lokalen använts för religiösa sammankomster och som festlokal. Under långa tider har dock lokalen stått oanvänd. Den 4 augusti 2000 beslutade Länsstyrelsen att Draken inte skall byggnadsminnesförklaras delvis på grund av att ridån och stolarna inte finns kvar samt att biografverksamheten lagts ner. 2010 såldes byggnaden till fastighetsbolaget Selstor som byggde om lokalen till förrådsutrymmen för hyrlager. 

Ombyggnaden innebar bland annat att biografsalongen blev förråd/lager och foajén konverterades till butikslokaler. Ett nytt bjälklag på pelarstomme byggdes i salongen och ett hisschakt placerades mellan befintliga valvbågar och bryter igenom taket. Foajén delas upp i nya rum med nya mellanväggar. Den kända neonskylten med draken skall vara kvar. Stockholms stadsmuseum ansåg att den föreslagna användningen till lager/förråd är olämplig och inte förenlig med byggnadens kulturhistoriska värden.

Idag (2012) påminner bara Draken-skylten om den tidigare biografen. Skylten renoverades (vilket innebar att en helt ny skylt tillverkades) och återmonterades på taket i maj 2012.

Bilder

Se även
 Draken-skylten

Källor

Kjell Furberg om Draken

Noter

Externa länkar

Nedlagda biografer i Stockholm
Förvaringsanläggningar i Sverige
Marieberg
Biografer ritade av Ernst Grönwall
60 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Rom 
 Julius Caesar nedslår ett uppror och erövrar hela Lusitania åt Rom.
 Caesar, Pompeius och Crassus bildar det första triumviratet, en informell politisk allians (eller 59 f.Kr.).

Födda 
 Ptolemaios XIV, farao av Egypten (född detta eller nästa år)

Avlidna 
 Aretas III, kung av Petra

Externa länkar
Sickla kaj

Sickla kaj är en kaj och hamn vid den södra sidan av Hammarby sjö i stadsdelen Södra Hammarbyhamnen i Stockholm.

Kajen sträcker sig från kvarteret Luma vid Kölnagatan bort till Sickla sluss och Hammarby fabriksväg. Området var tidigare en del av Hammarby industriområde och var nästan helt inhägnat, men sedan några år är industrierna borta och det finns numera bostäder längs kajen. Numera är det bara fritidsbåtar som syns här.

Vid Kölnagatan ligger Lumabryggan med färjetrafik till Barnängsbryggan på Södermalm.

Vid Lugnets allé en bit ifrån har Tvärbanan en hållplats med namnet "Sickla kaj". Avståndet till station Alvik är 10,4 kilometer.

Södra Hammarbyhamnen
Informella områden i Stockholm
Sicklasjön

Sicklasjön (tidigare namn Långsjön) är en insjö belägen i Nacka kommun och Stockholms kommun. Sjöns norra och östra del tillhör Nacka och dess södra Stockholm.

Beskrivning
Sjön har en yta som är 13 hektar stor, varav 7,5 hektar ligger inom Stockholms kommun. Sjön ligger 4,7 meter över havets yta och rinner ut via Sickla Sluss och Sickla Kanal i Hammarby Sjö. Österut hänger den vid Nackanäs ihop med Järlasjön. Största djupet är 5,2 meter. Sjön är långsträckt, cirka 1400 meter lång och som störst 160 meter bred. Den södra stranden är utöver gården Lilla Sickla i det närmaste obebyggd och är en del av Nackareservatet. 

Den norra sidan hyser bostadsområdena Sickla Allé, Sickla strand, Sickla sjö, Tallbacken och Nysätra. Tidigare låg här gården Stora Sickla och ett flertal industrier, bland dem Atlas Copco. Sjön hette tidigare Långsjön och bytte till nuvarande namn i början av 1970-talet. Namnet "Sickla Siön" förekommer dock redan på en karta från 1774.

Historiska kartor

Delavrinningsområde 
Sicklasjön ingår i delavrinningsområde (657804-163366) som SMHI kallar för Utloppet av Sicklasjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 6 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Nackaån mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (25 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 63 procent av avrinningsområdet.

Bilder

Se även 
 Lista över insjöar i Stockholms kommun

Källor

Externa länkar 

 
 
 Miljötillstånd och åtgärdsarbete för Sicklasjön – Stockholms Miljöbarometer

Insjöar i Norrström-Tyresåns kustområde
Insjöar i Stockholms kommun
Insjöar i Nacka kommun
Sickla kanals avrinningsområde
Insjöar i Södermanland
Kim Novak

Kim Novak, ursprungligen Marilyn Pauline Novak, född 13 februari 1933 i Chicago, Illinois, är en amerikansk skådespelare. Novak har spelat huvudroller i filmer som Utflykt i det gröna (1955), Mannen med den gyllene armen (1955) och Pal Joey (1957). Hon är dock troligen främst känd för rollen som Madeleine Elster i Alfred Hitchcocks thriller Studie i brott (1958).

Biografi 
Kim Novak är dotter till en invandrad tågklarerare av tjeckiskt ursprung. Novak arbetade bland annat som hissflicka och reste runt i USA som demonstratris för kylskåp, innan hon mest av en slump fick en liten filmroll 1954 i The French Line. Samma år skrev hon kontrakt med filmbolaget Columbia. Dess bolagschef Harry Cohn övervakade henne personligen som sitt lilla guldägg och formade henne till stjärna.

Trots att Novak var helt oerfaren som skådespelare och egentligen inte alls trivdes framför kameran, blev hon snabbt enormt populär, mycket tack vare sin klassiska skönhet och röst. En av hennes mest kända filmer är Studie i brott.

Kim Novak var även omskriven i skvallerspalterna för sina kärleksaffärer med kända män såsom Frank Sinatra, Cary Grant och prins Aly Khan. Det betraktades lite som en "skandal" när hon 1958 fick en lyxbil i present av sonen till Dominikanska republikens diktator Rafael Trujillo - presenten diskuterades till och med i amerikanska kongressen.

Novak var åren 1965-1966 gift med den brittiske skådespelaren Richard Johnson. I början på 1970-talet tröttnade hon på Hollywood och filmen och drog sig tillbaka till ett ensligt beläget hus utanför Carmel i Kalifornien, där hon levde ensam, omgiven av en stor mängd husdjur. 1976 gifte hon sig med veterinären Robert Malloy.

Sin senaste film gjorde Novak 1991. 

Asteroiden 9339 Kimnovak är uppkallad efter henne.

Filmografi i urval

Se även 
Kim Novak badade aldrig i Genesarets sjö

Referenser

Noter

Externa länkar 
 
 Kim Novak Photo Gallery
 Kim Novak Official Website

Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Amerikanska TV-skådespelare
Födda 1933
Skådespelare från Chicago
Kvinnor
Levande personer
Krigsmakt

Krigsmakt är i vissa länder benämningen på landets militärstyrkor, oftast innefattande landets armé, flotta och flygvapen. En krigsmakt kännetecknas av att styrkorna är anpassade till både försvar av hemlandet och krigföring i andra länder. Sveriges militära styrkor heter sedan 1975 Försvarsmakten och där ingår även frivilliga, officiellt erkända sammanslutningar under deras tjänstgöring vid försvarsmakten.

Se även 
 Försvarsmakt
 Krigsmakten

Referenser 

Väpnade styrkor
Lapplandsjägare

En lapplandsjägare var en jägarsoldat, befäl eller officer utbildad och/eller verksam vid tidigare Lapplands jägarregemente (I 22/Fo 66 eller I 22/GJ 66) i Kiruna garnison. I mitten av 80-talet krigsorganiserades åtta gränsjägarkompanier, ett mindre antal fristående gränsjägarplutoner, åtta fristående jägarkompanier och två fördelningsunderrättelsekompanier samt att det gjordes försök med ett så kallade fjärrjägarkompani. Populärt, men felaktigt, är att jämföra Lapplandsjägare med Norrlandsjägare, vilka utbildas vid Norrlands dragonregemente (K 4) i Arvidsjaurs garnison.

Referenser

Befattningar inom Försvarsmakten (Sverige)
Infanteri
K3

K3, K 3  eller K-3 kan syfta på:

 K 3 – ett svenskt kavalleriregemente sedan 1815–, se Livregementets husarer
 K3 (TV-kanal) – en spansk TV-kanal
 Klickportalen K3 – en utbildningsplattform på Internet
 K3 (musikgrupp) – en belgisk-nederländsk musikgrupp
 K3 (redovisning) – en redovisningsnorm utgiven av Bokföringsnämnden 2012
 K3b – en fri programvara
SBS

SBS kan syfta på:

 SBS- Steam Boiler Service AB ett Svenskt aktiebolag som i huvudsak arbetar med Ång/Hetvattensystem inom industri, även Processteknik, Energieffektivisering, Konstruktion samt Energiutveckling. se sbs-ab.se

 SBS – mediebolag i Europa och ägaren till bland annat Kanal 5, Kanal 9, Mix Megapol, The Voice och Rockklassiker, se SBS Broadcasting Group
 SBS Discovery Media – en svensk TV-kanal
 SBS – ett mediebolag i Australien, se Special Broadcasting Service
 SBS – ett TV-bolag i Sydkorea, se Seoul Broadcasting System
 SBS – en förening för verksamma bibliotekarier, se Svenska Bibliotekariesamfundet
 SBS –  brittiskt marint specialförband, se Special Boat Service
 SBS – Sick Building Syndrome, personer i byggnader upplever obehag eller komfortproblem, se Sjuka hus-sjukan
 SBS –  en form av barnmisshandel, se Shaken baby syndrome
 SBS (Nordcert) – certifieringsmärke på stålprodukter, se Nordcert
 SBS –  förkortning av "skit bakom spakarna", se PEBKAC
 SBS – en frivillig försvarsorganisation i Sverige, se Svenska Blå Stjärnan
 SBS Championship – en golftävling på den amerikanska PGA-touren
 SBS MTV – en sydkoreansk kabel-TV-kanal
 SBS Open – en tidigare golftävling på den amerikanska LPGA-touren
SBS –  Stockholm Business School, företagsekonomiska institutionen vid Stockholms universitet
SBS Transit, ett kollektivtrafikbolag i Singapore
Special Boat Service

SBS är ett brittiskt specialförband utbildat för strid och underrättelsetjänst i marin miljö på djupet av en fiendes territorium samt lågintensiv krigföring eller Military Operations Other Than War (MOOTW). Förbandet hette tidigare Special Boat Squadron.

SBS har likt flera moderna specialförband sina rötter i andra världskriget. SBS äger sin motsvarighet inom arméns Special Air Service men har haft en tydligare inriktning på marina operationer. De bägge förbanden lyder idag gemensamt under en brittisk stab för specialförband. Formellt är de dock en del av marinen och deras roll är ofta förknippad med litoral krigföring. Majoriteten av de aktiva har rekryterats från Royal Marine Commandos. Deras motto är "Genom styrka och list" ("By strength and guile"). Enheten är stationerad utanför Poole i Dorset i England i Storbritannien. Normalt består enheten av 100 till 200 personer. 

Fler tros dö under övningar än i faktiska strider.

Enheter 
 C Squadron – Simmande och kanotburna operationer. 
 M Squadron – Antiterrorism och bordning av fartyg. Uppdelad i undergrupper. 
 S Squadron – Specialiserad på småbåtsoperationer och miniubåtar.
 X Squadron – Ibid. 
 SBS(R) - Reservister.

Historia 
Enheten har funnits sedan 1940, har deltagit i både krig och ofred.

Storbritanniens flotta
Specialförband
Militära förband i Storbritannien
Pinturicchio

Pinturicchio (egentligen Bernardino di Betto Biagio), född 1454 i Perugia, Italien, död 11 december 1513 i Siena, var en italiensk målare under renässansen.

Biografi 
Pinturicchio började sin konstnärsbana som lärling i verkstaden hos Fiorenzo di Lorenzo. Han påverkades också av Perugino, vars assistent han var när de från 1481 till 1483 medverkade vid utsmyckningen av Sixtinska kapellet.

Förutom i Perugia och Rom arbetade Pinturicchio i Orvieto, Spoleto, Spello och Siena, där han 1502 bosatte sig. 1502–1508 dekorerade han Biblioteca Piccolomini i Siena med målningar, bland annat Aeneas Piccolomini presenterar Eleonora av Portugal för kejsar Fredrik III.

Pinturicchio arbetade i första hand som freskomålare, men han efterlämnade även religiösa historiemålningar och porträtt. Han använder en behaglig, ibland genrelikt berättande stil med dekorativ verkan som i allmänhet avstår från dramatiska element. Hans färger har en intensiv lyskraft. Som en av den italienska renässansens första målare inför han den från antiken övertagna groteskornamentiken.

För påven Alexander VI:s räkning dekorerade Pinturicchio en praktvåning i Vatikanen, Appartamento Borgia.

Mästerverket – Cappella Bufalini 
I kyrkan Santa Maria in Aracoeli i Rom smyckade Pinturicchio 1487–1489 Cappella Bufalini med fresker föreställande scener ur den helige Bernardinus liv. Helgonet hade försonat familjerna Bufalini och Baglione med varandra, och för att hugfästa minnet av denna händelse uppdrog advokaten vid kurian, Niccolò Bufalini, åt Pinturicchio att måla familjekapellets väggar. En av de imponerande freskerna är Den helige Bernardinus begravning. Med sin färgprakt anses dessa fresker vara bland de vackraste i Rom.

Externa länkar 

 

Umbriska målare
Födda 1454
Avlidna 1513
Renässansmålare
Män
Hantel

En hantel är ett redskap för träning som utgörs av en stång med tyngder i båda ändarna. En hantel är cirka 40 centimeter lång och används som redskap vid styrketräning och av kroppsbyggare. Hanteln används för träning av en mängd muskelgrupper såsom bröst, armar, rygg och ben.
Användning av hantlar ger också en bättre effekt emot maskinövningar. Eftersom en frivikt(hantel) ger också resultat på alla små muskler runt själva muskeln som tränas, balansmusklerna.
Dock kan fria vikter anses vara en större skaderisk, eftersom många aspekter spelar in på person som utövar övningen, medan en maskinövning är enklare att utföra.

Ordet "hantel" kommer från tyskans likalydande ord med samma betydelse och kan beläggas i svenska språket sedan 1882.

Se även 
 Kettlebell
 Skivstång

Referenser

Externa länkar 
Eleikosport Svensk tillverkare
Casall PRO Svensk tillverkare

Träningsredskap
Mattias Nylund

Mattias Nylund, född 23 september 1980 i Sundsvall, är en svensk fotbollsspelare (back). 

Nylund har spelat en A-landskamp mot Mexiko (2005).

Klubbar
 Östavalls IF (2011)
 GIF Sundsvall (2010)
 Trelleborgs FF (2008-2009)
 Aalesunds FK (2006-2007)
 GIF Sundsvall (2004-2005)
 AIK (2003)
 IFK Timrå (2002)
 GIF Sundsvall (2000-2001)
 SV Josko Ried (1999-2000)
 Söråkers IF (moderklubb)

Källor 
Mattias Nylund på elitefootball.com

Män
Födda 1980
Spelare i IFK Timrå
Fotbollsspelare i GIF Sundsvall
Spelare i SV Ried
Spelare i AIK Fotboll
Spelare i Aalesunds FK
Spelare i Trelleborgs FF
Levande personer
Idrottare från Sundsvall
Svenska landslagsspelare i fotboll
Minoritetsspråk

Minoritetsspråk är språk som talas av en språklig minoritet i en stat där majoriteten av befolkningen talar ett annat språk och inte innehar en explicit position som statsbärande språk. Ett minoritetsspråk kan även definieras ur en sociolingvistisk synvinkel, där ett minoritetsspråk talas av någon som inte talar samma språk som talarna i den direkta närheten eller lokalt.

Juridiskt 
Stater, eller administrativa enheter (exempelvis delstater i en federativ nation), kan välja att formellt fastslå vilka språk som innehar officiell status som minoritetsspråk. Detta kan ske enligt lagstiftning eller genom internationella avtal. Exempelvis Europeisk stadga om landsdels- eller minoritetsspråk är ett sådant internationellt avtal som också legat till grunden för lagstiftningen på en nationell nivå. Juridiskt sett är sådana språk som talas av ett mindre antal människor inte ett minoritetsspråk inom en stat eller annat område. Exempel på sådana språk talas av en mindre antal människor inom en stat men ändå inte är minoritetsspråk är svenska i Finland, franska i Schweiz och franska i Belgien. Fallet Schweiz visar hur denna ställning påverkar människors vardag då Schweiz är en stat byggd på i regel starkt enspråkiga kantoner. Därför har franskspråkiga få rättigheter i tyskspråkiga kantoner och vice versa.

Den juridiska ställningen som minoritetsspråk har betydelse för dess talare då statusen som minoritetsspråk ger språket ett visst skydd samtidigt som det även markerar språkets ställning i relation till det statsbärande språket. Med exempel från Finland ser man en policy där språkliga minoriteter förutsätts lära sig någondera av nationalspråken, finska eller svenska, är mycket starkare än för de som har något av nationalspråken som modersmål.

I Sverige är juridiskt fastslagna minoritetsspråk meänkieli, jiddisch, finska, romani chib och samiska och omnämns i olika nationella lagar. I Finland är det svårare att säga vad som är ett juridiskt fastställt minoritetsspråk, men utöver nationalspråken finska och svenska nämns samiska, romani och teckenspråk i lagstiftningen. Finland har också enligt "Europeisk stadga om landsdels- och minoritetsspråk" ett förstärkt skydd för karelska, tatariska, ryska  och jiddisch.

Sociolingvistiskt 
Trots den juridiska ställningen som officiellt språk kan språkets talare befinna sig i en de facto minoritetsställning även i geografiskt avgränsade områden. Således är exempelvis flertalet finlandssvenskar i minoritet, eftersom de oftast bor på orter där finskan är i majoritet. I ett fåtal fall är en finskspråkig i minoritetsposition i Närpes, på Åland eller i vissa delar i Raseborg. Ett sådant förhållande påverkar mer hur språk används i samhället hos gruppen på orten och hos individen och mindre officiell språkpolicy. Det är även inom de sociala kontakterna som bilden på den egna gruppen och den andra skapas, samt att språkliga maktförhållanden stadfästs, utmanas eller skapas.

Se även
Europeisk stadga om landsdels- eller minoritetsspråk
Utrotningshotade språk 
Modersmål
Nationell minoritet
Minoritetsspråk i Sverige
Ramkonvention om  skydd för nationella minoriteter
Ursprungsfolk

Referenser

Språkpolitik
Stabens flygavdelning

Stabens flygavdelning SFA,  bildades 1926 för att förse flygledningens behov av flygträning och transporter.

För att den flygande personalen vid staben skulle upprätthålla flygkunskaperna avdelades ett mindre antal flygplan av olika typer för allmän flygträning. Flygplanen stationerades på Barkarby där Flygkompaniet tidigare anlagt ett flygfält och uppfört två mindre hangarer. En mindre utbyggnad av fältet skedde 1932-1933 under flygavdelningens ledning. I mitten av 1934 utfördes genom arbetslöshetskommissionen förbättringsarbeten av fält och byggnader.

Flygfältet bestod av två sammanbundna grässtråk det västra var 1.000 m x 1.200 m och det östra 700 m x 900 m.
 
I oktober 1938 upphörde Stabens flygavdelning som eget självständigt flygförband och överfördes till F 8 Barkarby som bildade en egen 4.division vid flottiljen.

Övrigt
Fram till 1938 märktes Stabens flygavdelning flygplan med Västgöta flygflottiljs flottiljsiffra.

Järfälla kommun
Ej längre existerande svenska statliga militära myndigheter
Stockholms garnison
Svenska militära enheter bildade 1926
Svenska militära enheter upplösta 1938
Trafikförvaltningen Göteborg–Dalarne–Gävle

Trafikförvaltningen Göteborg–Dalarne–Gävle (GDG), var en sammanslutning för drift och underhåll av järnvägs- och busstrafik. 1919 drog sig Stockholm–Västerås–Bergslagens Järnvägar (SWB) ur samarbetet inom den så kallade Trafikförvaltningen Göteborg–Stockholm–Gävle (GSG). De tre kvarvarande privatbanorna Bergslagernas Järnvägar (BJ), Gävle–Dala Järnväg (GDJ) och Södra Dalarnes Järnväg (SDJ) utvecklades då till Trafikförvaltningen Göteborg–Dalarna–Gävle.Bergslagernas Järnvägar hade ekonomiska intressen i Dalslands Järnväg, Dal–Västra Värmlands Järnväg, Kil–Fryksdalens järnväg, Lödöse–Lilla Edets Järnväg och Åmål–Årjängs Järnväg som samtliga anslöts till GDG.

1947 introducerade GDG det första svenska expresståget som trafikerade sträckan Göteborg C–Falun C–Gävle C under namnet GDG-expressen.

Trafikförvaltningen var verksam fram till 1947 när samtliga bolag som ingick i GDG köptes av staten och införlivades i Statens Järnvägar 1948. 

GDG var Sveriges största enskilda järnvägsbolag och ett av de genom tiderna mest lönsamma. Bolagen i trafikförvaltningen var till en stor del ägda av Göteborgs respektive Gävle städer. Delar av järnvägarna ingår idag i Trafikverkets järnvägsnät.

GDG Biltrafik AB

Medan järnvägen, efter förstatligandet, så småningom införlivades med Statens järnvägar (SJ) förblev busstrafiken ett dotterbolag till SJ, GDG Biltrafik AB. Under detta namn bedrevs SJ:s busstrafik i bland annat Dalarna, samt längre veckoslutstrafik fram till 1991, då SJ samlade hela sin lokala busstrafik i Swebus. Den länsöverskridande veckoslutstrafiken i egen regi fortsatte under namnet Swebus Express.

Referenser

Vidare läsning

Svenska trafikförvaltningar
Ej längre existerande svenska företag
Svenska bussbolag
Groteskornamentik

Groteskornamentik (italienska grottesco, av grotta, "grotta", "håla") är en typ av yttäckande ornamentik sammansatt av olika avbildande figurer i geometriska enheter. Groteskerna hör ursprungligen hemma i den romerska konsten och återupptäcktes under renässansen i Roms då ännu outgrävda ruiner, bland annat Neros gyllene hus. Ruinerna benämndes grotte ("grottor"), eftersom man nödgades att ta sig in i dem genom taket.

Groteskornamentiken utgjordes av fält där fantastiska skepnader i form av människor, djur etc. förenades av blommor, girlander och arabesker till ett symmetriskt mönster som täckte en vägg eller ett tak.

Mest kända blev Rafaels och Giovanni da Udines grotesker i Vatikanens loggior, utförda på stuckatur och målning omkring 1517–1520. Groteskornamentiken har sedan levt kvar under de olika stilepokerna genom sin anpassningsförmåga. Under barockepoken var den pompös och svulstig, under rokokon lekfull och graciös, under klassicismen åter "antikt" stram och klart uppbyggd. Jean Baptiste Androuet du Cerceau och Jean Bérain den äldre har betytt mycket för groteskornamentikens vidareutveckling.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1932.

Externa länkar

Målarkonst
Ornament
Doktor Müller

Doktor Müller är en fiktiv karaktär skapad av tecknaren Hergé och medverkar i flera av Hergés verk om Tintin. Müller ägnar sig mer åt kriminella affärer än att utöva läkekonsten, fast i albumet Den svarta ön berättar Dr. Müller för Tintin att han är direktör för ett sinnessjukhus, varpå man kan anta att han är psykiater. Det antyds också att på Müllers sinnessjukhus kommer patienterna in friska men ut sinnessjuka.

I albumet Den svarta ön är Doktor Müller inblandad i en falskmyntarliga och gör allt han kan för att röja Tintin ur vägen.

Dr. Müller är också med i äventyret Det svarta guldet, där han på uppdrag samverkar med en grupp terrorister och kidnappar även Emiren Muhammed Ben Kalish Ezabs son Abdallah som inte gör det lätt för sin kidnappare med sina bustricks.

Man kan även se honom i äventyret Koks i lasten där han kallar sig själv för Mull Pascha.

I Den svarta ön har Dr. Müller tangorabatt och pipskägg, men i Det svarta guldet har han anlagt helskägg.

I Belvisions version från 1970-talet är han vithårig, men i den senare serien, som skapades av Nelvana, har han mörkt hår.

Alias 
 Professor Smith, Det svarta guldet
 Mull Pascha, Koks i lasten

Seriefigurer i Tintin
Skurkar i Tintin
Fiktiva brottslingar
Fiktiva hemliga agenter och spioner
Militärer i Tintin
Seriefigurer introducerade 1938