kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Manne af Klintberg

Manne Hans Hugo Ferdinand af Klintberg, tidigare Hans Hugo Ferdinand af Klintberg, född 28 juni 1945 i Engelbrekts församling i Stockholm, är en svensk clown, som uppträder under artistnamnet Manne eller Clownen Manne.

Biografi
Han ledde från 1970-talet ett flertal barnprogram i Sveriges Television, bland annat Tisdagskul med Manne, Manne och Janne och Manne, Janne och Inger. Programmen var riktade mot såväl hörande som hörselskadade och döva barn; Klintberg tecknade därför sina repliker samtidigt som han uttalade dem. Bland rekvisitan som förekom i programmen fanns en sorts träningscykel placerad framför en kuliss på duk, som rullade fram i bakgrunden, medan af Klintberg cyklade i förgrunden. Syftet var att ge illusionen av att han for fram genom ett tecknat landskap.

År 1975 gästade af Klintberg för första gången Parkteatern i Stockholm, som är en del av Stockholms Stadsteater och uppträder gratis i stadens parker. Sedan dess har han varit ett återkommande inslag. Han presenterar vidare Cirkus Kiev i Sveriges Radio P3

Han är innehavare av statlig inkomstgaranti för konstnärer.

Familj
Manne af Klintberg är son till direktör Rolf af Klintberg och friherrinnan Carin Knutsdotter Leijonhufvud. Han är yngre bror till formgivaren Gunila Axén och folklivsforskaren Bengt af Klintberg. Han har fyra barn, bland andra Juli af Klintberg.

Filmografi i urval  
1973 – Den vita stenen
1974 – Tisdagskul med Clownen Manne
1986 – Clownen och Koko
1998 – Blåsningen (TV-program)
2000 – Salt & Peppar (TV-program)
2005 – Clownen – snäll eller läskig?
2008 – TV4 Nyhetsmorgon
2010 – Godmorgon Sverige
2010 – Sommarkväll med Anne Lundberg
2012 – Tungan rätt i mun

Utmärkelser
 2022 -  Medaljen Litteris et Artibus i guld av 8:e storleken (GMleta) för framstående konstnärliga insatser som skådespelare.
 2019 - Stockholms stad hederspris
 2010 - Stockholms-Snäckan
 2008 - Expressens Heffaklump
 2002 - Guldtecknet
 1990 - Årets Charlie

Kommentarer

Referenser

Externa länkar 

 Tisdagskul med Manne

Födda 1945
Innehavare av statlig inkomstgaranti för konstnärer
Levande personer
Mottagare av Litteris et Artibus
Män
Personer från Stockholm
Personer med anknytning till teckenspråk
Svenska artister
Svenska clowner
Manne
Live steam

Live steam (engelska för "ånga under tryck") är en typ av modelljärnväg där lokomotiven drivs av riktiga ångmaskiner. Live steam-anläggningar byggs utomhus och brukar vara i skala 1:8–1:16.

Se även
 Hobbyångmaskin

Modelljärnvägar
Ångmaskiner
Evert Taube-stipendiet

Ej att förväxla med Gröna Lunds Evert Taube-pris.

 
Evert Taube-stipendiet är ett svenskt musik- och litteraturpris instiftat 1960 av Evert Taube själv och tidningen Vi. Stipendiet ges för "sångbar dikt eller tonsättning av dikter". Evert Taube själv har som enda person mottagit priset två gånger. Prissumman är på 50 000 kronor

Stipendiater
1960 – Evert Taube
1961 – Lennart Hellsing
1962 – Povel Ramel
1963 – Anders Österling
1964 – Bo Bergman
1965 – Ulf Peder Olrog
1966 – Lars Forssell
1967 – Beppe Wolgers
1968 – Harry Martinson
1969 – Cornelis Vreeswijk
1970 – Evert Taube
1971 – Olle Adolphson
1972 – Hans Alfredson och Tage Danielsson
1973 – Tor Bergner
1974 – Gunnar Turesson
1975 – Ulf Björlin och Sven-Bertil Taube
1976 – Elisabet Hermodsson
1977 – Lasse Dahlquist
1978 – Matts Arnberg
1979 – Alf Hambe

Stipendiet delades inte ut under 1980-talet men traditionen återupptogs 1990, lagom till Evert Taubes 100-årsdag.

1990 – Georg Riedel
1991 – Mats Paulson
1992 – Robert Broberg
1993 – Allan Edwall
1994 – Monica Dominique
1995 – Thorstein Bergman
1996 – Britt G. Hallqvist
1997 – Staffan Percy
1998 – Mikael Wiehe och Leif "Pedda" Pedersen
1999 – Git Magnusson och Bo Stenhammar
2000 – Leif Bergman
2001 – Ylva Eggehorn
2002 – Benny Andersson
2003 – Owe Thörnqvist
2004 – Barbro Lindgren
2005 – Ulf Lundell
2006 – Laleh Pourkarim
2007 – Håkan Hellström
2008 – Eva Dahlgren
2009 – Lars Winnerbäck
2010 – Louise Hoffsten
2011 – Niklas Strömstedt
2012 – Melissa Horn
2013 – Tomas Andersson Wij
2014 – Stefan Sundström
2015 – Nino Ramsby
2016 – CajsaStina Åkerström
2017 – Emil Jensen
2018 – Annika Norlin
Sedan 2019 delas Taubestipendiet ut av tidningen Vi. 
2019 – Jason ”Timbuktu” Diakité
2020 – Sofia Jannok
2021 – Mattias Alkberg
2022 – Karin Rehnqvist

Referenser

Noter

Övriga källor 
Komplett lista över stipendiater

Externa länkar
Taube-sällskapets webbplats

Svenska litteraturpriser
Svenska musikpriser
Priser och utmärkelser instiftade 1960
Stipendier
TGP

TGP står för Thumbnail Gallery Post. Denna förkortning används för pornografiska webbsidor med länkar som innehåller gallerier med så kallade thumbnails, vilket är en mindre bild som länkar till en större version av bilden. Det är det bästa sättet idag att få sin webbplats uppgraderad utan att man måste byta ut bilder eller länkar. Det går även att använda vanliga länkar (text). Tgp fungerar så att man installerar ett script på sin server – det finns idag en mängd olika men än så länge ingen på svenska språket. Det man använder scriptet till är att hitta sponsorer, så när folk klickar på en tgp är det meningen att någon ska köpa innehållet från någon sida. Tgp sparar tid för webmasters. Man lägger till länkar till sin tgp-sida via något som kallas fhg. Det går att bestämma vilken tid och dag den enskilda sidan ska uppdateras så att det alltid finns nytt innehåll. 

World Wide Web
Syrgasprocess

Syrgasprocess, process inom metallurgi där en metallsmälta renas genom blåsning av syrgas mot eller genom smältan. Processen genomförs vanligen i en konverter, och kallas då syrgaskonverterprocess. Exempel på syrgasprocesser är OBM-processen och LD-processen (en. Basic Oxygen Furnace, uppkallad efter städerna Linz och Donawitz), främst för framställning av stål, men även konvertering av kopparskärsten till råkoppar vid kopparframställning.

Se även 
 Järn- och stålproduktion
 Kaldo-processen

Externa länkar 

Metallurgi
Autokorrelation

Autokorrelationen för en stokastisk process beskriver korrelationen mellan processens olika tidpunkter.

Definition

För en tidskontinuerlig stokastisk process  definieras autokorrelationsfunktionen  som:
 

För en tidsdiskret stokastisk process  definieras autokorrelationsfunktionen  som:
 

Om den stokastiska processen  är svagt stationär beror autokorrelationen endast på skillnaden mellan  och  eller  och , och då skrivs autokorrelationsfunktionen som:
  respektive 

Om autokorrelationen är noll för alla  eller  kallas  för en vit process. Fourier-transformen av autokorrelationsfunktionen kallas för effektspektrum.

Estimering

Givet en serie mätdata  genererad av en svagt stationär stokastisk process  kan autokorrelationen estimeras på två sätt:
 icke väntevärdesriktigt: 
 väntevärdesriktigt: 
I många sammanhang, till exempel för lösning av Yule–Walker-ekvationerna, föredras den icke väntevärdesriktiga varianten. Den väntevärdesriktiga kan då  närmar sig  anta orimligt stora värden.

Signalbehandling
Elizabeth Sakellaridou

Elizabeth Sakellaridou, född 1950, är en grekisk författare och forskare med expertis inom brittisk litteratur och dramatik, främst dramatikern Harold Pinter. Engagerad vid English School of Aristotle University/Panepistimio Aristotelis, University of Leeds och University of London.

Bibliografi (urval)
Pinter’s Female Portraits, London: Macmillan, 1988
English Studies in Transition, red. Robert Clark & Dimitris Tziovas, Lanham: Rowman & Littlefield, 1997
Daughters of Restlessness, red. G. Reisner, H. Wallinger & S. Coelsch-Foisner, 1997

Externa länkar
Elizabeth Sakelaridou, Aristotle University, Thessaloniki

Grekiska författare under 2000-talet
Grekiska litteraturvetare
Födda 1950
Levande personer
Kvinnor
Grekiska författare under 1900-talet
Gränssnitt

Gränssnitt (engelska interface) är utformningen av en anslutning mellan olika objekt som samverkar, till exempel två tekniska system, eller utformningen av människa-maskin-interaktion (användargränssnitt). 

Inom informationsteknologi är gränssnitt kommunikationen mellan olika mjukvarumoduler och/eller hårdvarumoduler eller en människa. Gränssnitten är här en del av en IT-arkitektur och brukar specificeras i en teknisk specifikation som en del av utvecklingens kravhantering. Begreppet användargränssnitt avser här människa-datorinteraktion, exempelvis mellan en användare och applikationsprogramvara via ett grafiskt användargränssnitt. Ett kontaktdon (en fysisk port) kan utgöra ett fysiskt gränssnitt mellan en kabel och en hårdvarumodul. Många programbibliotek har applikationsprogrammeringsgränssnitt (API:er) som möjliggör att applikationsprogram kan använda dem och kommunicera med dem. Dessa programmeringsgränssnitt är specifikationer som kan vara öppna standarder. Sådana standardiserade gränssnitt finns mellan varje protokollager i OSI-modellen och i TCP/IP-modellen för datakommunikation. En socket är ett programmeringsgränssnitt mellan en applikationsprocess och operativsystemets nätverksprogramvara.
 

Inom systemteori avses de olika anslutningspunkten mellan två interagera de system, eller mellan två matematiska systemmodeller. I sociala sammanhang, till exempel, är det möjligt att systemet "skola" ansluter till systemet "familj", men även "kampsportsträning" eller "datorspel". Ibland förutsätter det ena det andra. Med denna teori som utgångspunkt kan man till exempel analysera en persons kulturella eller sociala mönster som ligger till grund för deras identitet.

Se även 
 Användargränssnitt
 API - applikationsprogrammeringsgränssnitt
 headerfil (.h-fil) i programspråken C och C++
 Javainterface
 Kommunikationsprotokoll
 MDI
 Öppet system

IT
Kommunikationsvetenskap
Programutveckling
Interface

Interface kan syfta på:

 Interface – utformningen av en viss förbindelse mellan olika objekt, se Gränssnitt
 Interface (datortidning) – en datortidning som gavs ut av Semic mellan 1991 och 1994
 Interface Definition Language – ett programspråk som används för att beskriva syntax för anrop mellan program, komponenter eller objekt
Effektspektrum

Effektspektrum för en stokastisk process beskriver hur energin är fördelad i frekvensplanet, även kallad för processens spektraltäthet. Effektspektrumet  definieras som Fourier-transformen för processens autokorrelationsfunktion.

För en tidskontinuerlig stokastisk process  definieras effektspektrumet  som:
 
För en tidsdiskret stokastisk process  definieras effektspektrumet  som:
 

Statistik
Laurentius (motpåve)

Laurentius, död 507, var motpåve i Romersk-katolska kyrkan från den 22 november 498 till februari 499 och 501–506.

Laurentius var ärkepräst av Santa Prassede när han den 22 november 498 valdes i Santa Maria Maggiore som bysantinska partiets påve, mot Symmachus. Laurentius stöddes av kejsar Anastasios I och langobardernas kung Theoderik den store. Han installerade sig i Lateranen som påve, varigenom han började den strid som kallas "laurentinska schismen" som varade i fyra år.

Symmachus försökte lösa schismen genom att erbjuda Laurentius att bli biskop av Nuceria i Kampanien, men Laurentius anhängare, däribland senator Rufio Postumio Festo, gick inte med på dessa villkor. Schismen bröts när kung Theoderik drog tillbaka sitt stöd från Laurentius och drev honom ut ur Rom, av rädsla för att Laurentius skulle öka det bysantinska inflytandet över Italien.

Referenser 

Motpåvar
Födda okänt år
Avlidna 507
Män
Präster under 500-talet
Theofylactus

Theofylactus var en ärkediakon i kyrkan i Rom under 700-talet, som enligt vissa källor skall ha blivit satt som motpåve mot Paulus I i slutet av april 757.

När påve Stefan II avled 757, valdes hans bror Paulus I till efterträdare, som stödde Pippin den lilles politik. En gruppbildning i kyrkan motsatte sig denna succession, och valde istället ärkediakonen Theofylactus som efterträdare. Sedan Theofylactus givit upp sina anspråk på påvetronen stannade han i kyrkans tjänst, och år 794 var han en av Hadrianus I:s legater vid en synod i Frankfurt.

Referenser

Tryckta källor

Motpåvar
Heliga stolens diplomater
Män
Präster under 700-talet
Donus II

Donus II, född i Rom, skall enligt vissa källor ha valts till motpåve den 20 december 973 och regerat några månader in på 974. 1926 års utgåva av Annuaire Pontifical Catholique förväxlar honom sannolikt med Donus, medan Annuario Pontificio för år 2001 slår fast att någon Donus II aldrig har existerat.

Äldre källor gör gällande att denne Donus II var en viss Domnus som omkring år 972 utsågs till kardinaldiakon av Johannes XIII.

Namnet "Donus" som i medeltida påvelängder förekommer mellan Benedictus VI och motpåven Bonifatius VII (som dock från början ansågs vara en legitim påve) kan vara frukten av ett skrivfel. "Domnus", en förkortning av latinets ord för herre, "Dominus", har med sannolikhet missuppfattats som ett egennamn, Donnus eller Donus. Det latinska ordet för herre skall således ha syftat på Bonifatius VII eller möjligtvis på Benedictus VI.

Källor
 Donus II stryks från påvelängden. TIME 27 januari 1947. (Webbåtkomst 2008-04-23.)

Noter

Externa länkar 

Motpåvar
Män
Präster under 900-talet
Olympic Lifts

Olympic Lifts är ett band från Irland och består av en DJ och 2 MCs. Bandet startade år 2000 och har spelat med band som Ugly Duckling, Lo-fidelity Allstars och So Solid Crew. Gruppen gav ut albumet "Do One" år 2002.

Referenser 

Irländska musikgrupper
Direkt val

Direkt val är ett val där de röstberättigade väljarna direkt utser ledamöterna till en beslutande församling.

Sveriges val till riksdag och kommun är exempel på direkta val, eftersom väljarna väljer personer som kandiderar för ett parti. Däremot är valet av statsminister och valet av ledamöter till riksdagens utskott inte direkta val eftersom det är de direkt valda riksdagsledamöterna som väljer dessa. Sådana val, som görs av representanter kallas indirekta val.

Ytterligare exempel är presidentvalet i Finland och Frankrike som är direkta val, där väljarna väljer vem som skall bli president, medan motsvarande val i USA är ett indirekt val, där väljarna väljer elektorer som i sin tur väljer president.

Referenser 

Val
Statsrådet och döden

Statsrådet och döden, utgiven 1968, är den första i en serie kriminalromaner av Bo Balderson (pseudonym). Ett svenskt statsråd, i boken endast kallad "Statsrådet", far till fjorton barn, ägnar sig åt att lösa mordmysterier med ofrivillig hjälp av sin svåger, adjunkt Vilhelm Persson.

Handling
Romanen utspelar sig bland Statsrådets sommargrannar på den fiktiva ön Lindö i Stockholms skärgård där Statsrådets sommarställe Villa Björkero ligger. Två av grannarna blir mördade och mördaren verkar finnas i den närmaste kretsen. Statsrådet företar en rad visiter hos sina grannar, åtföljd av en motsträvig och ofta generad svåger, i syfte att lösa fallet. Polisens utredning pågår parallellt.

Mottagande
Statsrådet och döden anses vara en av de bästa i Baldersons bokserie, kanske den allra bästa. Boken fick ett gott mottagande och trycktes om i åtskilliga upplagor. Den är en sofistikerad pusseldeckare. Balderson anser själv att Statsrådet och döden är hans bästa bok:

Rollgalleri
Statsrådet, inrikesminister 
Vilhelm Persson, Statsrådets svåger, adjunkt, berättare
Margareta, Statsrådets maka, Vilhelms yngre syster
Beata Gyllenstedt, änka efter nobelpristagare Gyllenstedt (litteratur)
Barbro Bylind, systerdotter till Beata, lärare
Magnus Cederberg, landshövding
Signe Cederberg, Magnus' maka
Krister Hammarström, professor, överläkare 
Stellan Lindén, konstnär 
Hugo Mattsson, justitieråd med märkligt dass
Eva Ydberg, sjukgymnast, frånskild
Benny Pettersson, poliskommissarie, tidigare elev till adjunkt Persson

TV-film
1976 gjordes en TV-film i Danmark; Ministeren og døden, med Ove Verner Hansen i rollen som Statsrådet och Paul Hagen som adjunkten.

Referenser

Externa länkar
"Snillrik gåta ger ett oavbrutet nöje", recension i SvD 11 april 2006

Skönlitteratur 1968
Svenska kriminalromaner
Stockholms skärgård i skönlitteratur
Statskapitalism

Statskapitalism är ett ekonomiskt system där staten bedriver kommersiell (det vill säga vinstdrivande) ekonomisk verksamhet och där produktionsmedlen är organiserade och förvaltade av statligt ägda företag (inklusive vinst på kapital, lönearbete och centraliserad förvaltning) eller där det finns en stor andel bolagiserade myndigheter (organ som organiseras i enlighet med företagsledningspraxis) eller av offentligt noterade bolag där staten äger en majoritet av aktiekapitalet. Termen började bli vanlig under 1920-talet, främst inom delar av vänsteroppositionen till bolsjevikerna, för att beskriva utvecklingen i Sovjetunionen. Forna Östblocket, Kuba, Kina och Nordkorea beskrivs emellanåt som statskapitalistiska. 

Termen är dock äldre än så. Den tyske socialisten Wilhelm Liebknecht sade redan 1896: "Nobody has combatted State Socialism more than we German Socialists; nobody has shown more distinctively than I, that State Socialism is really State capitalism!". Efter oktoberrevolutionen i Ryssland skrev Vladimir Lenin: "While the revolution in Germany is slow in "coming forth," our task is to study the state capitalism of the Germans, to spare no effort in copying it and not shrink from adopting dictatorial methods to hasten the copying of it." Lenin ansåg att staten tillfälligt skulle driva ekonomin, som sedan skulle tas över av arbetarna, för att då till slut uppnå ett kommunistiskt (det vill säga statslöst) samhälle. 

I dag är "statskapitalism" en vanlig benämning inom delar av den radikala vänstern. Termen används även av liberaler. Laissez-faire-liberalen Murray Rothbard använder till exempel "statskapitalism" för att beteckna statliga ingripanden i marknaden, som exempelvis keynesianism.

Se även 
 Raja Dunajevskaja
 Statssocialism

Referenser

Kapitalism
Ekonomiska system
Varieté

Varieté (franska: variété, 'varieté', 'blandning') är ett scenframträdande med blandad underhållning. Den kan omfatta trolleri, knivkastning, jonglering, akrobatik, utbrytarkonst och liknande scenkonster. Ordet används ibland som benämning på scenbaserad cirkusunderhållning, samt för cirkusföreställningar som saknar dressyrakter. Varieté har förekommit både på fasta etablissemang och på marknader. Varietén utmärks, till skillnad från revyn, av att föreställningens inslag är löst sammanfogade utan någon sammanhängande historia.

Historik
Varietén uppstod på 1800-talet efter fransk modell, som blandad underhållningsform på schweizerier. Efter en motion av P.P. Waldenström 1896 förbjöds alkoholservering vid varietéföreställningar i och med det så kallade varietéförbudet. Detta ledde till att varietén miste popularitet till förmån för revyn. Förbudet upphävdes 1955.

Varietéföreställningar av olika slag har varit vanliga på svenska marknader. En "Kiviks marknad" har, kanske mest på grund av Kiviks rikskända varietéunderhållning, blivit ett begrepp närmast liktydigt med "publikfriande spektakel".

Etablissemang och artister som varit verksamma inom varietékonsten inkluderar bland annat:

Alhambrateatern
Berns salonger
Chinateatern
Mosebacke 
Sveasalen
Anna Hofman-Uddgren
Sigge Wulff
Harry Harries
Harry Houdini
Joséphine Baker
Charlie Chaplin

Music Hall 
Music Hall är en närbesläktad brittisk tradition. Där uppstod Music Hall 1843 genom en lag som förbjöd alkoholservering i samband med teaterföreställningar men tillät den i samband med lättare musikalisk underhållning. Den första kända Music Hall-lokalen var Canterbury Music Hall som öppnades 1852 av värdshusvärden Charles Morton. Music Hall hade sin storhetstid 1890-1914.

Varietéer idag 
Marknadsvarietén för idag har en tynande tillvaro, i dagens mediesamhälle. Delar av varietén lever dock vidare, bland annat som nycirkus. Här är några exempel på idag verksamma varietéartister och -etablissemang.

Sverige
Vazir Varieté 1992-
Arbisteatern
Carl-Einar Häckners Varieté
Max Magiska Cirkusvarieté 
Varieté Vauduvill

Tyskland:
Roncalli's Apollo-Varieté 
Chamäleon 
Wintergarten

Se även 
Burlesk
Cirkus
Nycirkus
Vaudeville
Revy

Referenser

Externa länkar
Akrobatik

Akrobatik är konsten att utföra konstnärliga trick med kroppen, baserat på styrka, smidighet, balans, koordination, vighet och samspel.

Akrobatik förekommer i många olika former såsom till exempel parakrobatik där två personer utför konster tillsammans. Akrobatik är ursprungligen en disciplin inom cirkus. En person som sysslar med akrobatik kallas akrobat.

Se även 
Cirkus
Gymnastik
Varieté
Cheerleading
Parkour
Konståkning
Cykelakrobatik

Externa länkar
Jury

En jury är en särskilt utsedd nämnd, oftast opartisk, med uppdrag och befogenhet att fatta ett eller flera beslut. Juryer utvecklades i England under medeltiden och är ett kännetecken för Anglo common law-rättssystemet. De används fortfarande i dag i Storbritannien, USA, Kanada, Australien och andra länder vars rättssystem härstammar från Englands juridiska traditioner.

Jury inom domstolsväsendet
När en jury används i en rättegång är dess roll vanligen att uttala sig om skuldfrågan, medan påföljden bestäms i några jurisdiktioner helt av domaren, i andra av juryn efter instruktioner av domaren.

I Storbritannien och USA men även i andra länder är rättegångar med jury vanliga även i brottmål och civilrättsliga mål, exempelvis tvister där en part begär skadestånd. I de flesta länder består en jury av ett antal personer som domstolen väljer ut från allmänheten genom någon form av lottning, eller utnämning genom samma sätt som nämndemän i Sverige.

Jury i Sveriges domstolsväsende 
I svensk rätt förekommer jury (bestående av nio lekmän) enbart i mål om tryckfrihetsbrott enligt 7 kap. tryckfrihetsförordningen. Tryckfrihetsmål upptas av tingsrätt inom vars domkrets länsstyrelse har sitt säte.

I tryckfrihetsmål, vari talan föres om ansvar, skall frågan, huruvida brott föreligger, prövas av en jury om nio medlemmar. Då jury prövar, huruvida brott föreligger, ska så anses vara fallet, om minst sex jurymän är ense därom.

Till jurymän ska utses svenska medborgare, som är bosatta inom länet. De bör vara kända för omdömesgillhet, självständighet och rättrådighet.

I brottmål i Sverige förekommer inte jury utan istället representeras allmänheten genom nämndemän, som lekmannadomare.

Jury inom sporten
Juryer förekommer i olika sportgrenar där en subjektiv bedömning fäller avgörandet, som exempelvis i backhoppning, gymnastik, konståkning och simhopp.

Jury inom TV-underhållningsprogram
Juryer finns i flera underhållningsprogram där deltagarnas prestationer ska bedömas, till exempel i Dansbandskampen, Idol, Melodifestivalen och Let's Dance och Talang.

Jury i tävlingar
En jury brukar användas för att avgöra konstnärliga tävlingar, till exempel arkitekturtävlingar och poesitävlingar. Jury används också för att nominera eller bestämma vinnare av konstnärliga priser (till exempel Guldpalmen i Cannes).

Se även
Domare
Lekmannadomare
Nämndeman

Källor

Domstolar
Processrätt
Mål

Mål kan avse:

 Mål (juridik) – en vid domstol anhängiggjord (=väckt) talan i ett tvåpartsförhållande
 Mål (sport) – vinst- eller poänggivande plats i sport
 Mål (skytte) – ett föremål som man i skytte avser att träffa med en projektil
 Mål (enhet) – en gammal enhet för att mäta area
 Mål (musikalbum) – den svenska rockgruppen Dimmornas bros andra studioalbum, utgivet 1979
 Mål – äldre svenskt ord för dialekt
 Tungomål – äldre svenskt ord för språk
 Målkärl – ett redskap för mätning av volym
 Måltid – specifika tillfällen då människor äter
 Organisatoriskt mål – styrande för organisationen under en viss tidsperiod
 Personliga mål – ett tillstånd/resultat som en person anstränger sig för att uppnå

Se även
 Målbur – sportterm för den bur där man skall göra mål i
 Självmål – en sportterm i lagsporter, då det egna laget råkar få in bollen/pucken i egen målbur
Johannes VIII (motpåve)

Johannes, emellanåt benämnd Johannes VIII, var motpåve den 25 januari 844.

Vid påven Gregorius IV:s död den 25 januari 844 utropades en diakon vid namn Johannes till ny påve. En annan fraktion valde dock Sergius II, förkastade Johannes och slog snabbt ned all opposition. Johannes spärrades in i ett kloster.

Källor

Motpåvar
Män
844
Katolska diakoner
Präster under 800-talet