kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ärvdabalken

Ärvdabalken är en av nio balkar i 1734 års lag som behandlar arv, testamente och förmynderskap. Den gällde i Sverige till 1959 och i Finland till 1966. Den hade då upprepade gånger ändrats i båda länderna.

Den moderna motsvarigheten är i Sverige . I Finland gäller Ärvdabalken (5.2.1965/40). Lagarna är likartade.

Lagstadgandet "Gånge hatt till och huva ifrån" återfinns i den medeltida Östgötalagen, där det föreskrevs att söner, som bar hatt skulle ges arvsföreträde före döttrar, som bar huva. En språklig detalj är att formen gånge är presens konjunktiv av verbet gå. Kvinnor hade även långt efter medeltiden väsentligt mindre arvsrätt än män.

Dock inte i Småland, där kvinnor ärvde lika som män enligt gammal tradition. Om detta kan man läsa om i Svenskarna och deras hövdingar.

Lag om lika arvsrätt för män och kvinnor infördes i hela Sverige 1845. Se även arvejord och avlingejord.

Noter

Externa länkar 

 Ärvdabalk för Finland (5.2.1965/40)

Svensk rättshistoria
Finländsk rättshistoria
Sverige under 1200-talet
Sverige under 1300-talet
Sverige under 1400-talet
1734 års lag
Arv
Vattenlagen

Vattenlagen (SFS ), VL, är en ej längre gällande svensk lag från 1983. Den ersatte en tidigare vattenlag från 1918 och upphävdes i sin tur den 1 januari 1999 då en del av reglerna infogades i miljöbalken. En del av 1983 års vattenlag hamnade dock i den så kallade restvattenlagen, eftersom de reglerna inte passade in i miljöbalkens systematik.

Före 1918 års vattenlag 
Före tillkomsten av 1918 års vattenlag var de svenska vattenrättsliga bestämmelserna uppdelade på flera olika lagar och förordningar, bland annat vattenrättsförordningen (förordningen om jordegares rätt öfver vattnet å hans grund) och dikningslagen (lagen om dikning och annan vattenafledning).

1918 års vattenlag 
I slutet av 1800-talet började detta betraktas som opraktiskt och 1906 tillsattes två kommittéer på området, den så kallade vattenrättskommittén och den så kallade dikningslagskommittén. Dessa lämnade 1910 ett gemensamt betänkande. Efter ytterligare behandling lämnade sakkunniga ett nytt betänkande 1917 med förslag på vattenlag.

1918 års vattenlag utfärdades 28 juni 1918 och trädde i kraft 1 januari 1919. Samtidigt utfärdades en lag med övergångsbestämmelser (lag om hvad iakttagas skall i afseende å införande af Vattenlagen) samt lagen om förteckning å vattendrag, där kungsådra finnes.

1918 års vattenlag reglerade de vattenrättsliga förhållandena i fråga om rätten till vatten i allmänhet och om byggande i vatten, inklusive vattenreglering, särskilt med avseende på vattenkraft. 

Vattenlagens innehåll kompletterades 1919 med ytterligare bestämmelser om flottning och 1920 med bestämmelser om allmän farled, torrläggning av jord och om kloakledningar. 

Ytterligare delreformer av vattenlagstiftningen genomfördes under kommande decennier med 1918 års vattenlag fanns kvar i sina huvuddrag till 1983.

1983 års vattenlag 
1968 tillsattes vattenlagsutredningen, med Gösta Dyrssen som ordförande, för att se över vattenlagen. Utredningen fick vidgade uppgifter 1972 och lämnade tre delbetänkanden 1970, 1972, 1973 samt ett slutbetänkande 1977. I slutbetänkandet föreslog utredningen en ny vattenlag snarare än ytterligare ändringar i 1918 års vattenlag.

Utredningens slutbetänkande ledde slutligen fram till 1983 års vattenlag, som trädde i kraft 1 januari 1984.

Källor

Externa länkar 
 

Svenska historiska lagtexter
Vattenrätt
Dreamworks

DreamWorks Pictures, också känt som DreamWorks SKG eller DreamWorks Studios är ett amerikanskt filmbolag grundat i oktober 1994 av Steven Spielberg, Jeffrey Katzenberg och David Geffen. 2004 upphörde bolagets animationsavdelning, DreamWorks Animation, att vara en del av moderföretaget och börsintroducerats som eget företag för att få in kapital. I december 2005 enades grundarna dock om att sälja bolaget till Viacom, och idag ingår det i Viacom-koncernens filmkonsortium Paramount Motion Pictures Group, tillsammans med bland andra Paramount Pictures, MTV Films och Nickelodeon Movies.

Produktion (i urval) 
För animerade filmer se DreamWorks Animation
 1917
 A.I. - Artificiell Intelligens
 A Beautiful Mind
 Almost Famous
 American Beauty
 Amistad
 Anchorman
 Cast Away
 Catch Me If You Can
 Collateral
 Cowboys & Aliens
 Deep Impact
 Ett hus av sand och dimma
 Familjen är värre
 First Man
 Flags of Our Fathers
 Galaxy Quest
 Gladiator
 Green Book
 The Island
 Just Like Heaven
 Lemony Snickets berättelse om syskonen Baudelaires olycksaliga liv
 Letters from Iwo Jima
 Lincoln
 Match Point
 The Mexican
 Minority Report
 München
 The Post
 Real Steel
 The Ring
 The Ring 2
 Road to Perdition
 Rädda menige Ryan
 Seabiscuit
 Skorpionens förbannelse
 Släkten är värst
 Spionernas bro
 Sweeney Todd: The Demon Barber of Fleet Street
 The Terminal
 Transformers
 Transformers: De besegrades hämnd
 Tropic Thunder
 Världarnas krig
 War Horse

Externa länkar 
Officiell webbplats

Amerikanska filmbolag
Företag bildade 1994
Steven Spielberg
Det gör ont

{{Infobox singel
|Namn          = Det gör ont
|Typ           = Singel
|Artist/grupp  = Lena Philipsson
|Släppt        = 2004
|Inspelad      = 
|Format        = CD
|Genre         = PopSchlager
|Längd         = 
|Skiva         = 
|Skivbolag     = Sony
|Låtskrivare   = Orup
|Producent     = Anders Hansson
|Listposition  = 
|B-sida        = "Det gör ont" (Instrumental, svenska)"It Hurts" (Instrumental, engelska)
|Övriga spår   = 
|Musikvideo    = 
|Singel artist/grupp = Lena Philipsson
|Förra singel  = "Spell of Love/Lady Star"  (2001)
|Denna singel  = "Det gör ont" och "It Hurts"  (2004)
|Nästa singel  = "Spell of Love/Lady Star"  (2004)
|Album         = Det gör ont en stund på natten men inget på dan
|Förra         = "Låt oss säga vi var gifta" (3)
|Denna         = "Det gör ont" (4)
|Nästa         = "På gatan där jag bor" (5)
}}

Det gör ont är en poplåt, skriven av Orup och producerad av Anders Hansson. I framförande av Lena Philipsson deltog den i Melodifestivalen 2004 (där den vann) och Eurovision Song Contest 2004 (där den kom på femteplats).

Låten släpptes även på singel det året, och toppade den svenska singellistan. Den finns även med på Lena Philipssons album Det gör ont en stund på natten men inget på dan (2004).

 Melodifestivalen och Eurovision Song Contest 
Låten framfördes av Lena Philipsson i den svenska Melodifestivalen 2004 med ett vitt mikrofonstativ och en uppmärksammad koreografi av Hans Marklund. Bidraget segrade, och blev därigenom Sveriges bidrag till Eurovision Song Contest 2004'' där Lena Philipsson sjöng den med text på engelska under titeln "It Hurts'''" som slutade på delad femteplats med Cypern.

Svensktoppen och Tracks 
I svenskspråkig version gick melodin den 25 april 2004 direkt upp på första plats på Svensktoppen . Den 13 juni 2004 var melodin nedpetad till andraplatsen av melodin "Min kärlek" framförd av Shirley Clamp . Den 1 augusti 2004  var melodin utslagen, efter 14 omgångar på Svensktoppen . Melodin låg även på Trackslistan 2004 där den blev årets mest framgångsrika låt.

Listplaceringar

Covers och andra sammanhang 
2008 gjorde M.A. Numminen en cover på låten .
I Dansbandskampen 2008 framfördes låten av Scotts, med förspelet till Dansa i neon.
I Dansbandskampen 2010 tolkades låten av Patrik's Combo .
2010 fanns låten även med i häftet för Allsång på Skansen.

Referenser

Externa länkar 
 Information i Svensk mediedatabas.
 Information i Svensk mediedatabas.

Bidrag till Eurovision Song Contest 2004
Låtar av Orup
Låtar framförda av Lena Philipsson
Melodifestivalbidrag 2004
Musiksinglar 2004
Singlar utgivna på Sony Music
Svensktoppsmelodier 2004
Sveriges bidrag i Eurovision Song Contest
Svenskspråkiga sånger
Singelettor i Sverige
Petra Nielsen

Petra Magdalena Nielsen, ursprungligen Inczèdy-Gombos, född 1 februari 1965 i Maria Magdalena församling, Stockholm, är en svensk skådespelare, sångare och musikalartist. Hon har medverkat i ett antal musikaluppsättningar och även en gång i Melodifestivalen. Hon har belönats med teaterpriset Guldmasken tre gånger.

Karriär 
Nielsen är mest känd för att under 1980- och 1990-talen ha medverkat i ett antal stora musikaler på Chinateatern i Stockholm – Cats, West Side Story, Grease och Fame. På senare år har hon gjort stora roller i såväl Garbo The Musical på Oscarsteatern i Stockholm som En vacker dag i Kramfors.

Nielsen gjorde stor succé som Roxie Hart i musikalen Chicago i Göteborg och Stockholm 1999, en roll hon senare även gjorde i London (i sex månader 2000) och på Broadway (i sex veckor 2001).

Hon deltog i Melodifestivalen 2004 med bidraget "Tango! Tango!". Hon kom på en fjärde plats.

Hösten 2008 medverkade Nielsen i Footloose på Intiman i Stockholm.

Hösten och våren 2010/2011 medverkade Nielsen som Velma Kelly i Östgötateaterns uppsättning av Chicago. 

Nielsen har medverkat som Morticia i musikalen Familjen Addams på Östgötateatern, Lorensbergsteatern (Göteborg) och på Slagthuset i Malmö under 2014.

Familj 
Hon är dotter till fotografen Adam Inczèdy-Gombos och skådespelaren Monica Nielsen samt syster till Paula Nielsen. Hon var 1993–2002 gift med musikalartisten och dansaren Rennie Mirro.

Produktioner (i urval)

Filmografi 
1968 - I huvet på en gammal gubbe
1986 - Bödeln och skökan - Kvinnlig fånge
1994 - Polismördaren - Eva
1994 - Pillertrillaren - Monique
2006 - Frostbiten - Annika

TV-produktioner 
1986 – Hassel – Beskyddarna – Saga
1991 – Rosenbaum – Anette
1994 – Den vite riddaren – Anna Holt
1996 – Anna Holt – polis – Anna Holt
1997 – Pentagon
1999 – Anna Holt – polis – Anna Holt
2004 – Kvinnor emellan – Myran

Teater

Priser och nomineringar

Referenser

Noter

Externa länkar 

Deltagare i Melodifestivalen 2004
Svenska musikalartister
Svenska skådespelare
Svenska sångare
Födda 1965
Kvinnor
Levande personer
Personer från Stockholm
Guldmasken för bästa kvinnliga biroll
Lotta Bromé

Charlotta Elisabet (Lotta) Bromé, född 18 december 1964 i Skövde, Skaraborgs län, är en svensk programledare i radio och TV. Hon har varit julvärd i SVT och vunnit i tv-programmet På spåret, men är mest känd som programledare i Sveriges Radio. Från maj 2022 är hon programledare i Mix Megapol.

Karriär

Musik
Lotta Bromé åkte som tioåring runt och spelade piano på ålderdomshem; hennes mor var framgångsrik i lokalrevyerna i Skara och hennes syster sjunger i ett jazzband. Bromé har senare haft popband tillsammans med Anna-Lena Brundin och skrivit låttexter åt bland andra Shirley Clamp.

Radio och TV
Bromé inledde sin radiokarriär som ungdomsprogramledare på Radio Skaraborg. Senare har hon arbetat på Sveriges Radio och har lett program som Sommartoppen, Efter tre, På gränsen och Klang & Co. Hon har även varit programledare på Radiosporten. Tidigare sände hon det lokala morgonprogrammet i P5 Radio Stockholm. Från februari 2008 till november 2017 ledde hon radioprogrammet P4 Extra i Sveriges Radio P4. Bromé började våren 2022 på Mix Megapol, där hon i slutet av maj 2022 har premiär med programmet Halv tre med Lotta Bromé.

Hösten 2003 var Bromé programledare för Söndagsöppet i Sveriges Television. Hon var även SVT:s julvärd 2003, den första efter Arne Weises trettioåriga värv. Hon har deltagit, ofta tillsammans med Carl Jan Granqvist, i TV-programmet På spåret; duon vann 1998.

#metoo 
I spåren av #metoo-kampanjen inledde Sveriges Radio en internutredning av Bromé efter anklagelser om sexuella trakasserier och maktmissbruk. Detta ledde till att hon i november 2017 lämnade företaget och arbetet som programledare för P4 Extra, som hon varit med om att starta tio år tidigare. Bromé tillbakavisade anklagelserna och gjorde anmälningar som resulterade i fällningar av Expressen i Pressens Opinionsnämnd och av SVT i Granskningsnämnden.

Utmärkelser
Åtta år i rad, 2008–2015, har Bromé vunnit Stora Radiopriset-kategorin "Årets mest populära (kvinnliga) programledare". Bromé utsågs till Filipstads ambassadör för år 2001.

Familj
Lotta Bromé har en dotter, född 2006.

Filmografi

Referenser

Externa länkar

 P4 Extra – Om Lotta Bromé
 
 

Svenska radioprogramledare
Svenska TV-programledare
Filipstads ambassadörer
Kvinnor
Födda 1964
Levande personer
Julvärdar i SVT
Personer från Skövde
Patriotisk musik

Patriotisk musik, en typ av musik som hyllar fosterlandet. Dit hör framför allt nationalsånger och hyllningssånger till nationalsymboler som flaggan (till exempel Sveriges flagga) och regenten (till exempel Kungssången). Patriotisk musik är besläktad med militärmusik, som oftast är marschmusik.

I Sverige komponerades mycket patriotisk musik under 1800-talet då den nationalromantiska rörelsen var stark. De flesta manskörer på den tiden hade många patriotiska sånger på sin repertoar.

Se även
Nationalism och Patriotism
Militärmusik i Sverige

Musikgenrer
Nationalism
Utlämning

Utlämning innebär att en stat låter gripa en person och överlämna denne till en främmande stat. Utlämning sker enligt internationella mellanstatliga utlämningsavtal, bland annat då den utlämnade gjort sig skyldig till brott i det mottagande landet. 

Utlämning från Sverige beslutas av regeringen. Svenska medborgare kan inte utlämnas till länder utanför Norden och EU. De avtal Sverige har med länder utanför Norden och EU har också villkor om att dödsstraff inte får tillämpas.

Jämför avvisning, landsförvisning och utvisning.

Europeiska unionen 

Under 1990-talet antogs flera K.3-konventioner om utlämning mellan Europeiska unionens medlemsstater av personer som är dömda eller misstänkta för brott. 2002 antogs ett rambeslut om överlämnande mellan medlemsstaterna genom en europeisk arresteringsorder. Regelverket förenklar förfarandet för överlämning inom unionen.

Referenser

Noter 

Straffrätt
Apelrost

Apelrost (Gymnosporangium tremelloides) är en parasitsvamp som lever på äppelträds blad. Under sommaren och hösten bildar svampen på blad, grenar och frukter gulröda geléartade klumpar.

Referenser 

Växtsjukdomar
Kollaboratör

En kollaboratör är en person som samarbetar med fienden.  Kollaboratör är bildat av verbet kollaborera som betyder samarbeta.  Benämningen kollaboratör började användas under andra världskriget om personer i tyskockuperade länder som samarbetade med tyskarna.

Etymologi  
Orden kollaboratör och kollaborera härstammar från latinets collaborare som bildats av com ’med’ och laborare ’arbeta’. Ett äldre svenskt ord kollaborator, som sällan används idag, betyder medhjälpare, kollega, biträdande präst och assisterande lärare. Kollaboratör har en nedsättande innebörd och syftar på en person som samarbetar med fienden. Ordet är en försvenskning av franskans collaborateur som betyder samarbetspartner, kollega och medhjälpare. Collaborateur är alltså egentligen inte är ett värdeladdat ord utan bara beskrivande men det har sedan andra världskriget även fått betydelsen "en person som under den tyska ockupationen av Frankrike samarbetade med Tyskland".

Ordets franska ursprung 
En del menar att collaborateur användes pejorativt redan under Napoleonkrigen (1803-1815), dels om tyskar och fransmän som samarbetade med fienden och dels om smugglare som gjorde affärer med engelsmännen och hjälpte monarkister över engelska kanalen. Det är inte osannolikt att så är fallet men det allmänna bruket av ordet uppstod under andra världskriget om personer i tyskockuperade länder som samarbetade med tyskarna. Det franska ordet collaborateur spreds då med denna negativa innebörd till de flesta europeiska språk. På svenska blev det kollaboratör.

Den negativa innebörden fick collaborateur  i samband med Vichyregimens samarbete med den tyska ockupationsmakten 1940 - 1944. Den 30 oktober 1940, efter förhandlingar med tyskarna, meddelade den franske staschefen Philippe Pétain det franska folket: ”Une collaboration a été envisagée entre nos deux pays. J’en ai accepté le principe.” (Ett samarbete planeras mellan våra länder. Jag accepterade principen.) Samarbete med ockupationsmakten blev nu den franska statens politik. 

Franska historiker har senare introducerat ordet collaborationniste som beteckning på enskilda personer som av ideologiska skäl eller för egen vinning samarbetade med tyskarna. Detta till skillnad från collaborateur som historikerna använder om personer som verkade inom den statliga franska samarbetspolitiken. Dessa begrepp används även i engelskan.

Historiska exempel 
Kollaboration med axelmakterna under Andra världskriget

Källor och noter 

Politiska neologismer
Landsförräderi
Samarbete
Andra världskriget
Vichyregimen
Benämningar på personer
Pejorativa termer
Yukos

Yukos (ЮКОС; svensk transkription: Jukos) var ett ryskt oljebolag som tidvis stod för omkring 20% av Rysslands oljeproduktion. 

Bolaget ägdes tidigare av Michail Chodorkovskij, som den 25 oktober 2003 blev arresterad av de ryska myndigheterna, anklagad på svaga grunder för skattebrott. Företaget anklagades för att ha undanhållit motsvarande 7 miljarder rubel och såldes 2004 på tvångsauktion till Gazprom.

Namnet kommer av Juganskneftegaz (Юганскнефтегаз; "Jugansk", "olja", "gas") och Kujbysjevnefteorgsintez (Куйбышевнефтеоргсинтез; "Kujbysjev", "olja", "organisk syntes").

Källa

Ryska petroleumbolag
Ryska naturgasbolag
Sveriges skolminister

Skolminister är i Sverige en titel för ett statsråd inom Utbildningsdepartementet. Skolministern har ansvar för förskola, grundskola och gymnasieskola. Lotta Edholm är Sveriges skolminister, i Regeringen Kristersson.

Från det att Jan Björklund (L) befordrades till utbildningsminister 2007 fram till Regeringen Anderssons tillträde 2021 hade Sverige ingen skolminister, utan andra titlar användes för den eller de övriga ministrarna i utbildningsdepartementet, bland annat biträdande utbildningsminister och gymnasie- och kunskapslyftsminister. 

Till skillnad från utbildningsministern har skolministern inte ansvar för högre utbildning och forskning.

Lista över Sveriges skolministrar

Källor

Sveriges biträdande utbildningsministrar
Utbildning i Sverige
Affekt

Affekt är en sinnesrörelse, i vissa tolkningar innebär det en kraftig sinnesrörelse Inom psykologi och psykiatri används ordet om upplevelsen av en känsla. 

Affekt kan vara positiv eller negativ, och av olika slag: nyanserande, begränsande, avtrubbade, inadekvata, labila och flacka. 

Den är ett kortvarigt förlopp inom känslolivet, vilket karakteriseras av att känslor får uttryck genom beteendet. Delvis anses det att det är karakteristiskt att en eller flera känslor stegras till en abnorm styrka och även rubbningar framkallas inom de kroppsliga funktionerna; det råder dock ingen enighet om huruvida det behövs en stark eller till och med abnorm stegring av känslor för att uppfylla kriterierna för begreppsdefinitionen. Tidigare var begreppet vanligare inom psykiatrin, medan det inom psykologi beskrevs med ordet emotion.

Se även 
 Grundaffekter
 Lågaffektivt bemötande

Referenser 

Känslor
Psykologi
Vattumannen (stjärntecken)

Vattumannen (; , Hydrokhoos; symbol: ♒) är ett astrologiskt stjärntecken i zodiaken.

Källor

Externa länkar 

Västerländska zodiaken
Star Wars: Knights of the Old Republic

Star Wars: Knights of the Old Republic (KotOR) är ett datorrollspel till Windows och Xbox från 2003, utvecklat av BioWare. Aspyr har även utvecklat en version för Macintosh. Spelet är baserat på Stjärnornas krig och utspelar sig 4000 år före händelserna i filmerna. En uppföljare kom 2004, Knights of the Old Republic II: The Sith Lords. Spelet är ett rollspel där spelaren skapar sin egen karaktär och genom sina handlingar och ord driver närmare den mörka eller den ljusa sidan. Spelarens val har inverkan på hur andra karaktärer bemöter henne eller honom och hur uppdragen utförs.

Handling 

Darth Malak, en Sith-lord och Darth Revans före detta lärling, har släppt ut en Sith-armé mot Republiken. Malaks anfall har lämnat Jedistyrkorna utspridda och sårbara; flera Jedi-krigare dog i slaget medan andra svor trohet till Malak.

Spelet börjar med att spelarens karaktär (som spelaren väljer kön och ansikte till) vaknar ombord på "Endar Spire", ett av Republikens skepp som attackeras av Malaks styrkor. Hon eller han stöter på Trask Ulgo, en av Republikens soldater, och tillsammans försöker de fly från skeppet. Trask dör dock när han slåss mot Darth Bandon, Darth Malaks lärling, i ett försök att ge karaktären tid till att fly. Karaktären kontaktas av Carth Onasi, rymdskeppets kapten, som berättar att ni två är de sista överlevande besättningsmedlemmarna. Efter att karaktären lyckats ta sig till utrymningskapslarna flyr hon eller han och Carth från skeppet.

Efter att ha rymt från skeppet och landat på planeten Taris blir spelaren gradvis vänner med flera individer och försöker lappa ihop sitt förflutna; detta sker samtidigt som hon eller han försöker stoppa Malaks styrkor. Medan karaktären söker skydd i Jedi-akademin på Dantooine lär hon eller han sig att bli en Jedi och upptäcker en stjärnkarta som berättar om "Star Forge". Star Forge är antagligen det som förser Malak med militära resurser. Men stjärnkartan är gammal och filerna är korrupta; karaktären och hans eller hennes vänner kan bara komma åt en del av kartans minne. Kartan nämner flera andra planeter i galaxen: Dantooine, Manaan, Tatooine, Kashyyyk och Korriban. Gruppen kommer fram till att det kan finnas liknande stjärnkartor på de planeterna som kan förse dem med mer information om Star Forge. När de letar efter dessa kartor avgör karaktärens agerande och tal om hon eller han väljer den ljusa eller den mörka sidan.

Om spelet 

 I spelet kan man välja kläder, rustningar, kraftsköldar, vapen och ljussablar, samt uppgradera dessa.

 Spelet mottogs mycket väl av kritiker och blev utsett till "Game of the Year". Det vann dessutom en rad andra priser. Spelet är bland de bäst säljande spelen någonsin.

Referenser

Externa länkar 
Star Wars: Knights of the Old Republic på IGDB.com

Knights of the Old Republic
Datorrollspel
Datorspel 2003
Xbox-spel
Windows-spel
Datorspel utvecklade av Bioware
Amperetimme

Amperetimme (Ah eller A·h) är en måttenhet för elektrisk laddning. Enheten används ofta i samband med laddningsbara batterier.

Något förenklat kan man säga att begreppet amperetimme betyder att ett batteri kan leverera ett visst antal ampere (en ström) en timme. Om ett batteri har kapaciteten 100 Ah kan det (teoretiskt) leverera 100 ampere i en timme eller en ampere i 100 timmar.

1 Ah motsvarar 3600 coulomb.

Exempel 
Med ett batteri på 12 V och 100 Ah vill man veta hur länge man kan driva en lampa på 75 W. Joules lag säger att effekten (W) är spänningen (V) multiplicerat med strömmen (A). Antalet amperetimmar dividerat på mängden ström bör således ge antalet timmar som lampan kan drivas eftersom Ah / A = h. Beräknar man 100 Ah / (75 W / 12 V) dvs 100 Ah / 6,25 A får vi resultatet 16 h. Alltså kan lampan i teorin drivas med batteriet i 16 timmar.

Laddningsenheter
Batterier