kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Brudkläder

Brudkläder är kläder och accessoarer för damer och bärs i samband med bröllop och vigsel.

Under den så kallade första empiren (directoiren, 1799-1805) blev vit brudklädsel sed bland överklassens flickor och idag väljer omkring 90 % av all världens blivande brudar lång och vit klänning. Vitt står för oskuld; redan under antiken skulle bruden bära vitt, men sedermera bar bruden blott den finaste klänning hon ägde, oftast folkdräkten. Om brudklänningen var ny syddes den till bröllopet, och användes sedan som festplagg. Slöjan kom till i början av 1800-talet, och ersatte så småningom seden att bruden hade utslaget hår.

Kort klänning användes först på 1940-talet, då även dräkt var vanligt på grund av kristider. Efter andra världskriget kom kommersen igång på allvar, med särskilda butiker där man köpte, sydde eller hyrde klänning - och frack. Rosarutigt och brodyr kom in i bilden 1959 då den så kallade bardotrutan slog igenom, men det var främst för trendiga brudar. Kortkort accepterades på 1960-talet, och klädseln var även superdesignad; exempelvis Paco Rabanne kom med ett gör-det-själv-paket bestående av plastlameller i påse som man kunde sätta ihop sin egen kortkorta av.

På 1970-talet ändrades vanorna radikalt; att gifta sig i mormors nattlinne på en äng var rätt då, om man alls gifte sig. Sedan 1960-talet är det lika vanligt att gifta sig borgerligt som kyrkligt. Sedan 1990-talet har det samtidigt kommit en ny trend mot mer påkostade bröllop. En påkostad klänning kan vara svår att snabbt ta sig ur, vilket gör att bruden kan välja att använda ett särskilt inkontinensskydd (engelska bridal diaper).

Först mot sekelskiftet 1900 kom den ursprungligen brittiska seden att det skulle vara lyckobringande att bära "något gammalt, något nytt, något lånat, något blått" - kronan var gammal, underkläderna nya, klänningen lånad/omsydd, strumpebandet blått. Något gammalt som minne av brudens tidigare liv, något nytt som tecken på ny ordning, något lånat för att behålla gamla vänner samt något blått symbol för hoppet eller en bra framtid.

Morgongåvan, det smycke eller värdehandling bruden fick morgonen efter bröllopet, var en lagstadgad änkeförsörjning. Brudbuketten bars sedan 1700-talet av mannen, först 1888 fick kvinnan ta hand om (och välja) buketten. Brudkrona eller brudkrans ersattes för första gången på 1920-talet av enbart slöja, på 1960-talet hade man hellre blomkrans i håret än slöja.

Under brudklänningen bärs ofta vita brudunderkläder, som passar till klänningen och inte skiner igenom. Bruden kan bära crèmefärgade strumpor eller strumpbyxor. Om bruden väljer strumpor, är det behändigt att även bära en strumpebandshållare eller torsolett/body med inbyggd strumpebandshållare. Bruden kan bära underkjol, ibland av krinolinmodell, för att få vidd på en vid brudklänning. Om bröllopet äger rum på vintern, kan bruden vilja vara lite mer klädd under. Då kan hon bära en vit underklänning.

På en möhippa brukar bruden bära enkla, mer skämtsamma varianter av brudkläder, med slöja, krona eller tiara och ibland klänning.

Typer av brudkläder
 Brudklänning
 Brudslöja
 Brudkrona
 Brudhandskar

Se även
 Privilège du blanc
Parallel Lines

Parallel Lines är ett musikalbum av punk och new wavegruppen Blondie. Det lanserades i september år 1978 på Chrysalis Records. Albumet producerades av Mike Chapman. Det var ett av Blondies mest populära, och i mångas mening deras bästa album. Skivan innebar också deras breda genombrott i hemlandet USA där deras tidigare skivor, till skillnad från i Europa endast sålt blygsamt. Albumet gjorde mycket stor succé i Storbritannien, och singeln "Heart of Glass" hamnade överst på såväl amerikanska Billboard-listan och brittiska UK Singles Chart. "One Way or Another" blev en hyfsat stor singelhit i USA och nådde placering 24 på singellistan, medan gruppen fick ytterligare en singeletta i Storbritannien med "Sunday Girl". Även "Hanging on the Telephone" och "Picture This" släpptes som singlar från albumet.

Parallel Lines har sålt i över 20 miljoner exemplar. Albumet blev listat av magasinet Rolling Stone som #140 på listan The 500 Greatest Albums of All Time.

Låtar på albumet
"Hanging on the Telephone" (Lee) - 2:17 
"One Way or Another" (Harrison/Harry) - 3:31 
"Picture This" (Destri/Harry/Stein) - 2:53 
"Fade Away and Radiate" (Stein) - 3:57 
"Pretty Baby" (Harry/Stein) - 3:16 
"I Know But I Don't Know" (Infante) - 3:53 
"11:59" (Destri) - 3:19 
"Will Anything Happen?" (Lee) - 2:55 
"Sunday Girl" (Stein) - 3:01 
"Heart of Glass" (Harry/Stein) - 3:45 
"Gonna Love You Too" (Mauldin/Petty/Sullivan) - 2:03 
"Just Go Away" (Harry) - 3:21

Listplaceringar

Källor
Parallel Lines på Allmusic
Fotnoter

Musikalbum 1978
Album av Blondie
Albumettor i Storbritannien
Skyways

Skyways var en svensk flygresearrangör. Huvudnavet var Arlanda varifrån de flög till 10 destinationer. År 2005 flög 900 000 resenärer med Skyways, som samma år omsatte nära 1,3 miljarder SEK. Skyways flygningar utfördes av Avia Express, Avitrans och av Direktflyg. Den 21 maj 2012 begärdes Skyways i konkurs och alla flygningar ställdes in.

Historia 
Skyways föddes när de små regionala flygföretagen Salair och Avia slogs ihop. Det sammanslagna bolaget tog 1993 namnet Skyways, samtidigt som Salenia tog över hela ägaransvaret för bolaget. Familjen Salén ägde då hela bolaget. Bolaget sålde i november 2009 det dotterbolag som bedrev den operativa verksamheten för att Skyways helt skulle kunna fokusera på biljettförsäljning, marknadsföring och varumärket. Skyways såldes i december 2010 till den ukrainska miljardären Ihor Kolomojskyjs bolag Manswell Enterprise. Ihor Kolomojskyj planerade att skapa ett nytt nordeuropeisk flygbolag innefattande bland annat danska Cimber Sterling.  Skyways köpte i april 2011 City Airline och 30 november 2011 gick bolagen samman under det gemensamma varumärket Skyways. Under maj 2012 gick först Cimber och senare även Skyways och City Airline i konkurs.

Destinationer 
 Danmark
 Köpenhamn - Kastrups flygplats
 Lettland
 Riga - Rigas internationella flygplats
 Litauen
 Vilnius - Vilnius internationella flygplats
 Norge
 Bergen - Bergen flygplats, Flesland
 Røros - Røros flygplats [säsong]
 Stavanger - Stavanger flygplats, Sola
 Trondheim - Trondheim flygplats, Værnes
 Sverige
 Borlänge - Dala Airport
 Gällivare - Lapland Airport
 Göteborg - Göteborg-Landvetters flygplats
 Halmstad - Halmstads flygplats
 Jönköping - Jönköping Airport
 Karlstad - Karlstad Airport
 Kristianstad - Kristianstad Airport
 Oskarshamn - Oskarshamns flygplats
 Skellefteå - Skellefteå Airport
 Stockholm - Stockholm-Arlanda flygplats
 Sundsvall - Sundsvall-Härnösands flygplats
 Trollhättan - Trollhättan-Vänersborgs flygplats
 Visby - Visby flygplats
 Växjö - Smaland Airport
 Örnsköldsvik - Örnsköldsviks flygplats
 Storbritannien
 Birmingham - Birmingham International Airport
 Manchester - Manchester Airport
 Tyskland
 Berlin - Berlin-Tegels flygplats

Flotta 
Så här såg Skyways flotta ur den 4 mars 2011:

Referenser

Externa länkar 
Skyways webbplats

Flygbolag bildade 1993
Ej längre existerande svenska flygbolag
SAS Group
Flygbolag upplösta 2012
Eat to the Beat

Eat to the Beat är ett musikalbum av Blondie släppt i oktober 1979 på Chrysalis Records. Albumet blev en framgång i Storbritannien där det debuterade på albumlistans förstaplats, och där singlarna "Atomic" och "Dreaming" blev stora hits. I Europa släpptes "Union City Blue" som singel, medan man i USA släppte "The Hardest Part" som singel. Även låten "Slow Motion" var påtänkt att släppas som singel, men detta blev inte av efter att Call Me oväntat blev en stor singelhit 1980. Skivan blev inte en lika stor framgång i USA. Albumet brukar räknas som något svagare än sin föregångare, Parallel Lines.

En musikvideo spelades in till alla albumets låtar, och hela albumet släpptes på VHS 1980. År 2001 släpptes en nymixad version av albumet där fyra liveinspelningar ingick som bonusspår.

Låtar på albumet 
(upphovsman inom parentes)
 "Dreaming" (Harry/Stein) - 3:08 
 "The Hardest Part" (Harry/Stein) - 3:42 
 "Union City Blue" (Harrison/Harry) - 3:22 
 "Shayla" (Stein) - 3:57 
 "Eat to the Beat" (Harrison/Harry) - 2:40 
 "Accidents Never Happen" (Destri) - 4:14 
 "Die Young Stay Pretty" (Harry/Stein) - 3:33 
 "Slow Motion" (Davis/Destri) - 3:27 
 "Atomic" (Destri/Harry) - 4:39 
 "Sound-A-Sleep" (Harry/Stein) - 4:17 
 "Victor" (Harry/Infante) - 3:18 
 "Living in the Real World" (Destri) - 2:43

Listplaceringar

Källor
Eat to the Beat på Allmusic
Fotnoter

Musikalbum 1979
Album av Blondie
Albumettor i Storbritannien
Blondie

Blondie kan syfta på:

 Blondie (musikgrupp) – amerikansk rockgrupp bildad 1974
 Blondie (tecknad serie) – amerikansk dagsstrippserie och svensk serietidning
 Blondie (film) – svensk dramafilm från 2012 i regi av Jesper Ganslandt

Se även 
Blondi – Adolf Hitlers hund
Raffset

Ett raffset är en uppsättning (finare) damunderkläder som anses vara sexiga ("raffiga"). Uppsättningen består vanligtvis av behå, trosor, strumpebandshållare och nylonstrumpor.

Se även 
Lingerie

Referenser 

Damunderkläder
Johanna Andersson (präst)

Johanna Andersson, tidigare Almer, född 1962, är en svensk teolog i religionsvetenskap, tidigare präst i Svenska kyrkan, ledamot i Kyrkomötet, och jämlikhetssamordnare på Chalmers tekniska högskola.

Johanna Andersson anmälde Svenska kyrkan till JämO 2003, då hon ansåg att kvinnoprästmotståndarna hade en alltför stark ställning i Svenska kyrkan. Hon var sommarvärd i P1:s radioprogram sommar den 16 juni 2003 och har hållit betraktelser i radioprogrammet Helgsmål i Sveriges Radio P1. Johanna Andersson är med i tankesmedjan Fri Tanke som grundats av humanisternas ordförande Christer Sturmark. Hon disputerade i september 2019 på avhandlingen Den nödvändiga manligheten. Om maskulinitet som soteriologisk signifikant i den svenska debatten om prästämbete och kön.

Hon var, tillsammans med Annika Borg och Helena Edlund, initiativtagare till facebookgruppen "Mitt kors", som började som en kampanj för att uppmärksamma förföljelse av kristna. Den grundades i samband med terrordådet i Normandie i juli 2016, då Jacques Hamel, en fransk romersk-katolsk präst hölls som gisslan och mördades av islamister. Kampanjen väckte kritik bland annat från Svenska kyrkan för att vara polariserande och det ledde till att Johanna Andersson begärde utträde ur Svenska kyrkan, och därmed förlorade rätten att verka som präst.

Noter 

Kvinnor
Sommarvärdar 2003
Svenska präster under 1900-talet
Personer verksamma vid Chalmers tekniska högskola
Födda 1962
Levande personer
Ledamöter av kyrkomötet
Yngve Bergqvist

Nils Yngve Bergqvist, född 3 februari 1948 i Frösö församling i Jämtland, är svensk entreprenör.  1990 grundade han Ishotellet i Jukkasjärvi.

Biografi
När Bergqvist först kom till Kiruna arbetade han med miljöfrågor på LKAB. I början på 1970-talet återuppväckte han Jukkasjärvi hembygdsgård tillsammans med  hembygdsföreningen som då hade legat i träda under en tioårsperiod. Han arrangerade också forsränningsturer för turister med gummibåtar.

Efter att 1988 besökt flera kalla platser världen över grundade Bergqvist år 1990 Icehotel AB och började vintertid bygga ishotellet i Jukkasjärvi vid Torneälven. Hotellet byggs upp varje år av 30 000 ton snö och 4 000 ton is och består av kompletta anläggningar med rum och sviter, en iskyrka och en bar. Ishotellkonceptet har varit mycket framgångsrikt och lockar besökare från hela världen. Sommartid anordnas också konstutställningen och varje år försöker man utveckla verksamheten.

Bergqvist är fortfarande 2015 styrelseledamot i Icehotel AB samt i sidobolagen Icehotel Creative Experience AB (ordförande) och Icebar AB. Dessutom är han styrelseledamot i Progressum i Kiruna AB samt ordförande i både Spaceport Sweden AB och Kaamos i Jukkas AB.

Den 17 juni 2003 var Bergqvist sommarvärd i P1:s radioprogram Sommar. Bergkvist utsågs till hedersdoktor vid Luleå tekniska universitet 2001. 2002 utsågs han av föreningen Svenskar i Världen till Årets svensk i världen.

Referenser

Svenska entreprenörer
Hedersdoktorer vid Luleå tekniska universitet
Personer inom svensk hembygdsrörelse
Sommarvärdar 2003
Personer från Frösö socken
Födda 1948
Levande personer
Män
Årets svensk i världen

Årets Svensk i Världen utses av organisationen Svenskar i Världen. Sedan 1988 utser Svenskar i Världen Årets Svensk i Världen. Utmärkelsen går till en eller flera svenskar som har gjort en extraordinär insats inom sitt verksamhetsområde och därmed har satt både sig själv och Sverige på världskartan. Sedan 2022 utses även Svenskar i Världens hederspris som syftar till att uppmärksamma en person eller organisation för dess mångåriga insatser för Sverige och utlandssvenskarna.

Verksamhetsområdena spänner mellan kultur, näringsliv/entreprenörskap, vetenskap, idrott och det humanitära och diplomatiska området.

Vinnare
1988 – Oscar Carlsson, missionär och uppfinnare
1989 – Ingvar Kamprad, grundare av IKEA
1990 – Pontus Hultén, professor och museiman
1991 – Lennart Bernadotte och Sonja Bernadotte, greveparet på Mainau
1992 – Percy Barnevik, koncernchef ABB
1993 – Lars Gustafsson, författare och professor
1994 – Torbjörn Lagerwall, professor och teknikforskare
1995 – Agneta Nilsson, grundare av organisationen SWEA
1996 – Peter Jablonski, pianist
1997 – Astrid Lindgren, författare
1998 – Adolf H Lundin, entreprenör & företagsledare
1999 – Benny Andersson och Björn Ulvaeus, kompositörer och textförfattare
2000 – Håkan Lans, uppfinnare
2001 – Sven-Göran Eriksson, fotbollstränare
2002 – Yngve Bergkvist, entreprenör Ishotellet i Jukkasjärvi
2003 – Jonas af Jochnick och Robert af Jochnick, entreprenörer Oriflame
2004 – Margot Wallström, EU-kommissionär
2005 – Jan-Ove Waldner, bordtennisstjärna
2006 – Bertil Hult, grundare av utbildningsföretaget EF Education
2007 – Hans Rausing, f.d. VD för Tetrapak
2008 – Anne Sofie von Otter, operasångerska
2009 – Hans Blix, föreläsare och debattör
2010 – Annika Sörenstam, golflegend och företagare
2011 – Peter Wallenberg, nestor och nyskapare
2012 – Hans Rosling, folkbildare och professor i internationell hälsa
2013 – Zlatan Ibrahimović, fotbollsspelare 
 2014 – Martin Lorentzon och Daniel Ek, IT-entreprenörer och företagsledare 
 2015 – Max Martin, låtskrivare och musikproducent
 2016 – Staffan de Mistura, diplomat 
 2017 – Pia Sundhage, fotbollstränare
 2018 – Nina Stemme, operasångerska
 2019 – Cecilia Malmström, EU:s handelskommissionär
 2020 – Max Tegmark, fysiker
 2021 – Mikael Dolsten, läkare och forskningschef vid Pfizer
 2022 – Zara Larsson, artist
 2023 – Sveriges krigskorrespondenter

Se även
Årets svensk
Årets svenska kvinna

Källor
Årets svensk i världen på SVIVs hemsida

Noter

Externa länkar
SVIV:s webbplats

Listor över svenskar
Priser i Sverige
Priser och utmärkelser instiftade 1988
UPS

UPS eller ups kan syfta på:

 UPS (transportföretag) – ett amerikanskt företag
 UPS – engelska: Uninterruptible Power Supply, en elektrisk apparat som tillhandahåller en hög kvalitet på lik- eller växelspänning, se avbrottsfri kraftförsörjning
 UPS – en ideell studentförening vid Uppsala universitet, se Uppsala Politicesstuderande
 UPS – ett plant koordinatsystem som täcker områdena runt polerna, se Universal Polar Stereographic
 Ups (berg i Island) – ett berg på Island
 Unit Production System - ett materialhanteringssystem för klädtillverkning utvecklat av Eton Systems.
Teamsters

International Brotherhood of Teamsters, Chauffeurs, Warehousemen and Helpers of America, vanligen bara Teamsters, är ett av USA:s största fackförbund. Ursprungligen var en teamster en person som arbetade som kusk på en hästdragen kärra. Det var sådana som bildade förbundet i början av 1900-talet och därav föll sig namnet naturligt.

Teamsters bildades officiellt 1903 i Niagara Falls, när flera grupper som representerade teamsters gick samman. På 1920-talet började man även organisera lastbilschaufförer. Under depressionen och andra världskriget växte förbundet starkt. 1949 hade man 1 miljon medlemmar.

På Teamsters kongress 1957 i Miami Beach valdes Jimmy Hoffa till ordförande i förbundet, vilket vid det här laget hade 1,5 miljoner medlemmar. Under de två därpå följande decennierna hade Hoffa problem med rättvisan vid ett flertal tillfällen, han misstänktes även ha band till den organiserade brottsligheten. Detta ledde till att många medlemmar lämnade förbundet.

Liksom många andra fackförbund har Teamsters haft en nedgång av antalet medlemmar under de senaste 20 åren. Teamsters leds sedan 1999 av Jimmy Hoffas son James P. Hoffa.

Externa länkar

  

Amerikanska fackliga organisationer
Fackliga organisationer bildade 1903
Brokad

Brokad (av ital. broccato, eg. "genomstucket") är ett sidentyg med ornament eller figurer i olika färger på monokrom botten. 

Egentligen menas med begreppet endast broscherade vävnader vävda i praktfullare material som guld, silver och siden på botten av siden eller sammet. Det kan även användas om andra praktvävnader som inte är broscherade och där alla mönstertrådar löper över hela bredden och annars inte är egentlig brokad.

Det förekommer även att andra polykroma tyger exempelvis kappfoder i halvsiden kallas brokad.

De praktfullaste brokaderna vävdes i Italien under 1300–1500-talen samt i Frankrike under 1600- och 1700-talen. Även i Spanien tillverkades under renässansen dyrbara brokader.

Brokateller kallas enklare vävnader, främst i halvsiden, ylle och linne, som hade invävda metalltrådar och avsåg att efterlikna brokaderna, vars mönster de ofta troget följde. Under hög- och senrenässansen vävdes i Italien och Spanien mycket vackra brokateller.

Källor 
 

Vävsätt
Pyjamas

Denna artikel behandlar klädesplagget pyjamas. Se även Pyjamas (TV-program)

Pyjamas är en tvådelad nattdräkt. En endelad motsvarighet kallas för pyjamasoverall eller onepiece. De finns både för män och kvinnor och för vuxna och barn. Pyjamasen består av en jacka eller tröja samt byxor. Plaggen är i huvudsak avsedda att sova i, men används också innan man klätt sig för dagen och då man bytt till nattdräkten på kvällen.

Utformning, användning 
En pyjamas kan tillverkas i flera olika material, till exempel bomull, flanell och siden. Ibland hör en nattmössa till. I informellt språkbruk kan pyjamas även syfta på en nattklädsel bestående av udda överdel och byxor, exempelvis en t-shirt och mjukisbyxor.

Etymologi 
Ordet pyjamas kommer från engelskan, som i sin tur hämtat det från hindustani där det avser en form av enkla byxor. Medan det på svenska är singular, är det engelska ordet med s på slutet plural och avser just att pyjamasen ofta består av flera delar, men används ändå i plural även för en overallpyjamas.

Ytterst härstammar ordet från det persiska ordet payjama (پايجامه), som betyder "benplagg" (pāy, 'ben'; jāme, 'klädesplagg') Begreppet "pyjamas" anses ha kommit till västvärlden som ett resultatet av främst brittisk kolonial närvaro i Syd- och Östasien under 1800-talet.

Pyjamasparty
Det svenska begreppet "pyjamasparty" är sannolikt en översättning av det ursprungligen amerikanska termen slumber party. Det syftar på en vanligen föräldraorganiserad social kvällsaktivitet för yngre barn. Deltagarna är klädda i pyjamas eller andra nattkläder och aktiviteterna avslutas med att barnen sover över hos den inbjudande familjen.

Bilder

Se även 
 Pyjamaspapper

Referenser

Externa länkar 

Nattkläder
Olympiska sommarspelen 1916

Olympiska sommarspelen 1916 blev inställda på grund av det pågående första världskriget. Spelen var planerade att gå i Berlin med Deutsches Stadion som huvudarena. Efter 20 år kom arenan att användas vid Olympiska sommarspelen 1936.

1916 i Tyskland
Inställda sportevenemang
1916
Sportåret 1916
Kåsös (möbel)

Kåsös (av franskans causeuse) är ett slags mindre, helt överstoppad soffa för två personer. Kåsösen har sittplatserna riktade mot två motsatta håll med ett S-format ryggstöd. Soffan var populär i slutet av 1800-talet. Det förekommer även kåsöser som har tredelat ryggstöd och sittplats för tre personer.

Ordet kåsös i denna betydelse är belagt i svenskan sedan 1837.

Referenser 

Sittmöbler

de:Loveseat
Viola d'amore

Viola d'amore är en renässansvariant av violan med vanligen 6-7 spelsträngar och ett antal resonanssträngar under greppbrädan.

Viola d'amoren har idag blivit synnerligen populär inom den svenska folkmusiken tack vare dess kombination av bordunklanger och stämspelsmöjligheter. De moderna rekonstruktionerna skiljer sig dock en del i konstruktionen i och med att de oftast har 5 spelsträngar (C-G-D-A-E), altfiolkropp och f-hål istället för de typiska blixtformade ljudhål som fanns på renänssansinstrumenten.

Violetta marina var en variant som användes i England i början av 1700-talet, bland annat av Georg Friedrich Händel.

Källor 

Stråkinstrument
Lista över päronsorter

Detta är en lista över päronsorter.

Ibland förekommer flera namn och stavningar för samma päronsort, i listan nedan har kända synonymer länkats samman så att de hänvisar till samma sortbeskrivningar.



A
Alexander Lucas
Amanlis (päronsort)
André Desportes
Anjou
Aspa hushållspäron
Augustipäron
Augustipäron (Experimentalfältets)

B
Bergamott, Gansels
Blodpäron
Bonchrétien (Bunkakängor)
Bonchrétien (Lundströms)
Bonchrétien (Toppig)
Bonne Louise
Bonne Louise d'Avranches
Bunkakängor
Bunkatiner

C
Carola
Cecilia
Charneu
Clapps favorit
Clara Frijs
Colorée de Juillet
Comice
Comte de Chambord
Conference

D
Diamantpäron
Diel
Docteur Jules Guyot
Doyenné de Juillet
Doyenné du Comice
Dubbel Filip

E
Epargne
Esperens Herre
Experimentalfältets Augustipäron

F
Filip
Flemish Beauty
Fulleröpäron
Furstligt grönt taffelpäron

G
Gansels bergamott
General Totleben
Giffard
Greve Moltke
Gråpäron
Grännapäron
Gränna Rödpäron
Göteborgs diamant

H
Hardy
Herzogin Elsa
Holländskt fikonpäron
Hovrådspäron
Hovsta
Höstbergamott

J
Johantorp
Joséphine de Malines
Julipäron

K
Kanelpäron, litet
Kanelpäron, långt
Kanelpäron, Vingåkers
Kejsarinnepäron
Kongresspäron
Kämpastenspäron (försvunnen päronsort)

L
Larsmässpäron
Liegel
Litet kanelpäron
Lundströms Bonchrétien
Lybeckerbergamott
Långt kanelpäron

M
Madame Treyve
Magdalenapäron
Marguérite Marillat
Moltke
Munkpäron
Munvätepäron

N
Napoleon
Nélis
Nouveau Poiteau

P
Packham
Pierre Corneille
Pitmaston
Pyrus paschia
Påskpäron

R
Rörstrandspäron

S
Seckel
Seckel, Worden
Skånskt sockerpäron
Soldat Laboureur
Sommarbergamott
Souvenir du Congrès
Södermanlandspäron

T
Toppig bonchrétien
Trogsta augustipäron

V
Vingåkers kanelpäron
Vinter-Williams

W
Wennströmspäron
Williams
Windsor
Worden Seckel

Ä
Älebypäron

Se även
Lista över äppelsorter
Lista över plommonsorter

Päron
Päron
Sankt Clemens kapell

Sankt Clemens kapell är ett begravningskapell på norra kyrkogården i Simrishamn. Sitt namn har det fått efter Sankt Clemens. Det tillhör Simrishamns församling i Lunds stift.

Kapellet invigdes 1987 och används främst vid begravningsgudstjänster, men även till andra gudstjänster. Arkitektparet Kerstin Barup och Mats Edström har gjort ritningarna. Dess fasad är murad i rött tegel.

Orgel
Den nuvarande orgeln byggdes 1988 av A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund och är en mekanisk orgel med ny fasad.

Externa länkar och källor
 Svenska kyrkan i Simrishamn informerar
 Åsbo Släkt- och Folklivsforskare informerar

Se även de kyrkor som heter Sankt Clemens kyrka.

Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader i Simrishamns kommun
Kyrkobyggnader invigda 1987
Kapell i Sverige
1987 i Sverige