kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Långbro sjukhus

Långbro sjukhus utgjorde tidigare ett psykiatriskt sjukhus i Långbro, Stockholms kommun. Arkitekt var Gustaf Wickman. Sjukhuset byggdes 1905–10 och lades ned 1997. Långbroparken utgör det tidigare sjukhusets kärnområde.

Historik 

År 1902 beviljade stadsfullmäktige, Stockholms stad, medel för att bygga en anstalt för tillfällig vård av sinnessjuka vid Långbro gård i dåvarande Brännkyrka landskommun (nuvarande stadsdelen Långbro). Staden köpte 56 tunnland skogsmark av ägaren, Alfred Söderlund. Gustaf Wickman fick 1904 uppdraget av Medicinalstyrelsen att rita det nya sjukhuset. Byggarbetena, utförda av byggmästaren Frans Albert Andersson, påbörjades 1905 och avslutades i maj 1910, men redan i december 1909, då manspaviljongen och alla ekonomibyggnaderna var färdiga, kunde anstalten delvis tas i bruk. Utom två sjukpaviljonger, en för manliga och en för kvinnliga patienter, fanns en särskild administrationsbyggnad, en ekonomibyggnad, bostad för överläkaren, uthus m.m. Sjukhusets ändamål var att motta sinnessjuka från Stockholms stad och vårda dessa patienter.

Sjukplatserna på anstalten uppgick 1912 till 640. År 1922 fullbordades en ny paviljong varigenom platsantalet utökades till 730. Till följd av ytterligare utbyggnad uppgick platsantalet då det var som störst, på 1970-talet, till 1350. Därefter påbörjades avvecklingen så att det 1993 fanns 600 platser, varefter sjukhuset helt nedlades 1997.

Den tyske nazisten Hermann Göring var vid flera tillfällen under perioden 1925–1927 intagen på Långbro sjukhus på grund av psykisk ohälsa, som en följd av hans morfinmissbruk.

”Elisabeth” är kvinnan, som av pressen fått epitetet ”Sveriges farligaste kvinna”. Hon vårdades redan som nioåring på institution, på grund av sina aggressioner och utbrott. Tolv år gammal flyttades hon till en psykiatrisk klinik vid Långbro sjukhus. Allmänheten kanske minns bilden av ”Elisabeth”, iklädd en svart sopsäck och fjättrad till händer och fötter, togs med hjälp av en insmugglad kamera 1977. Då var hon 22 år gammal och betraktades som en psykologisk gåta.  I årtionden trodde läkarna att hon led av en allvarlig psykos. Först 1990 fick hon rätt diagnos och rätt behandling. Hon skrev ut 1999, som en av de sista patienterna vid sjukhuset.

Parken

Referenser

Källor

Noter

Externa länkar 

Långbro sjukhusmuseum

Mentalsjukhus i Sverige
Byggnader och anläggningar i Söderort
Långbro
Byggnader ritade av Gustaf Wickman
Sjukhus i Stockholms län
Ej längre existerande sjukhus i Sverige
Ugglan
Karsuddens sjukhus

Karsuddens sjukhus (även kallat Regionsjukhuset Karsudden) är ett svenskt sjukhus och tillika regionklinik, beläget vid Katrineholm. Här vårdas mestadels patienter enligt lagen om rättspykiatrisk vård (LRV). Karsudden är Sveriges största sjukhus för rättspsykiatrisk vård med Stockholms läns landsting (60 vårdplatser), Västra Götalandsregionen (24 vårdplatser) och Sörmlands läns landsting (30 vårdplatser) som upptagningsområden.

Kliniken öppnades 1964 och har totalt 155 vårdplatser fördelade på 14 avdelningar. Medräknat observations- och intagningssplatser är antalet patientplatser 130.

Sjukhusområdet klassas av Statistiska centralbyrån som ett arbetsplatsområde utanför tätort, med en area om 11 hektar och 1 arbetsställe med totalt 200-499 anställda. Områdeskoden är A0390.

Kända patienter 
 Stig Bergling, spion
 Christer Pettersson, huvudmisstänkt i utredningen om mordet på Olof Palme. Dömd för dråp och andra brott. 
 Södermannen, serievåldtäktsman

Referenser

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Psykiatriska vårdinrättningar i Sverige
Byggnader och anläggningar i Katrineholm
Bildanden 1964
Sjukhus i Södermanlands län
Arts and Crafts

Arts and Crafts Movement var en konstriktning och social rörelse i Storbritannien som, inledningsvis, lät sig inspireras av John Ruskins skrifter, i synnerhet The Stones of Venice (1853) och kapitlet The Nature of Gothic, och hade som störst betydelse mellan 1880 och 1910.

Historik
Arts and Crafts-rörelsen spred sig omkring 1900 utanför Storbritannien och fick stor betydelse för Jugendstilens utveckling.

Arts and Crafts hade mycket stort inflytande på hantverk, arkitektur, stadsplanering, trädgårdskonst och inredning, i synnerhet i Storbritannien. I USA kan termen i stället avse inredningsarkitektur i allmänhet mellan jugend och art déco ungefär 1910-1925.

Arts and Crafts-rörelsen startades som en av flera rörelser som eftersträvade en stil som var specifik för 1800-talet och kom till som en reaktion mot de eklektistiska, historiska stilarna och de stilimiterande industriprodukter som den industriella revolutionen hade skapat. Rörelsen förordade hantverksföremål i stället för maskintillverkade produkter och en personlig stil i stället för de historiska stilarna. 

Emellertid kan man i den formgiving som rörelsen gav upphov till se en viss preferens för nygotik och lantlig idyll, och många föremål som producerades lämnades medvetet ofärdiga för att ge ett mer rustikt intryck. Man hade en helhetsvision av den visuella miljön, där både bruksföremål, byggnader, omgivning och dekorationer skulle ges en genuin estetisk prägel.

I USA och Europa kom en viss kvinnlig emancipation att följa Arts and Crafts-rörelsen. Många kvinnor kunde få en egen ekonomisk inkomst tack vare sin verksamhet som inte sällan bedrevs från hemmet. En amerikansk förgrening fick rörelsen när Elbert Hubbard 1895 grundade Roycroft-samfundet i East Aurora, New York, vid vars boktryckeri de svenskfödda typografbröderna Axel Edward och Emil Georg Sahlin var verksamma.

Svenska förhållanden
I Sverige företräddes estetiken främst av arkitekten Ragnar Östberg och fick ett visst genomslag under åren 1900-1915. På det sociala området inspirerades sannolikt bland andra Ellen Key och Karl-Erik Forsslund av rörelsen.

Inflytande från Arts and Crafts kan dock vara svårt att skilja från den allmänna nationalromantik och strävan efter rustika material, hantverksskicklighet och autenticitet, som rådde inom arkitektur och formgivning i Sverige vid tiden. Exempel på byggnader som lånat drag från Arts and crafts, är bl.a. säteriet Adelsnäs parkanläggning, Masthuggskyrkan i Göteborg, Stockholms stadshus, och Sigtunastiftelsen i Sigtuna. Carl Larsson, Karin Larsson och deras hemtrevliga idyll "Lilla Hyttnäs" i Sundborn i Dalarna påverkades en hel del av William Morris och Arts and Crafts. Även villaområdet Storängen i Nacka öster om Stockholm bär drag av Arts and Crafts, även om strömningen även i detta fall kan vara svår att urskilja från inhemska idéer och ideal.

Konstnärer
William Morris
Charles Robert Ashbee
T J Cobden Sanderson
Walter Crane
William Robinson
Gertrude Jekyll
Baillie Scott
Arthur Heygate Mackmurdo
Charles Voysey
Philip Webb

Se även
 Charles Rennie Mackintosh
 Jugend i Sverige
 Prerafaeliterna
 Trädgårdsstad

Källor
Ropa till Gud

Ropa till Gud är en lovsång, ursprungligen författad 1993 av Darlene Zschech (text och musik), för att sedan översättas till svenska av Bengt Johansson, 1997. Koralsatsen i Verbums psalmbokstilläggs koralbok är skriven av Jerker Leijon.

Publicerad i
Psalmer och Sånger 1987 som nummer 789 under rubriken "Lovsång och tillbedjan".
Jubla i Herren 2000 som nummer 157.
Verbums psalmbokstillägg 2003 som nummer 703 under rubriken "Lovsång och tillbedjan".
SjUNGboken 2001 som nummer 97.
Ung psalm 2006 som nummer 280 under rubriken "Du är alltid mycket mer – lovsång ända in i himlen".
Sång i Guds värld Tillägg till Svensk psalmbok för den evangelisk-lutherska kyrkan i Finland 2015 som nummer 816 under rubriken "Lovsång".

Referenser

Noter 

Australiska psalmer
Jöran Gyllenstierna

Jöran Gyllenstierna af Björksund och Helgö, född 2 februari 1632 i Dorpat, död 20 oktober 1686 i Stockholm, var ett svenskt riksråd, greve och ämbetsman som medverkade i reduktionen av adelns gods.

Biografi

Tidiga år 
Såsom Karl X Gustavs kammarherre (1655), utnämndes Gyllenstierna 1664 till landshövding i Upplands län 1664, upphöjdes 1666 till riksråd. Samma år utnämndes han till hovrättsråd i Svea hovrätt samt kommissarie i reduktionskollegium och blev 1668 president i samma ämbetsverk.

Sedan Karl XI själv tillträtt styrelsen, och i synnerhet sedan den yngre brodern Johan lyckats vinna konungens oinskränkta förtroende, befann sig Jöran Gyllenstiernas karriär under några år i oupphörligt stigande.

Senare år 
År 1676 utnämndes han till kammarråd och 1677 till amiralitetsråd samt 1678 till överståthållare i Stockholm. Men när hans bror Johan, den mäktige gunstlingen, avlidit i juni 1680 var det också slut med Jöran Gyllenstiernas framgångar.

År 1682 måste han begära avsked från riksrådsämbetet. Hans ansökan blev dock en av de få som ej beviljades och han utnämndes till president i Göta hovrätt, en syssla han dock aldrig tillträdde. Själv hade han som ordförande i reduktionskollegium varit bland dem som ivrigast yrkat på en genomgående räfst med kronogodsen. När åtgärden kom till verkställighet blev han en av de första som drabbades.

Familj 
Jöran Gyllenstierna var son till landshövdingen i Uppland, friherre Göran Göransson Gyllenstierna den äldre och friherrinnan Anna, född Skytte, efter sin fars död 1646 friherre till Lundholm. Han gifte sig 1657 med friherrinnan Barbro Margareta Banér, dotter till riksrådet Axel Banér i dennes andra giftermål. Bröderna Jöran och Johan (1635–1680) erhöll grevlig värdighet samtidigt, 16 maj 1674.

Barn 
Barn med Barbro Margareta Banér:
Nils Göransson Gyllenstierna af Björksund och Helgö.

Källor
Nationalencyklopedin på internet (abonnemang). Sökord : Jöran Gyllenstierna
Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel, uppå des begäran wid 1751. års riks-dag, utgifwen med historiska och genealogiska anmärkningar af ... Anders Ant. von Stiernman, Stockholm 1754, s. 36

Svenska grevar
Landshövdingar i Uppsala län
Lagmän i Södermanland
Svenska riksråd under 1600-talet
Överståthållare
Födda 1632
Avlidna 1686
Män
Lagmän i Uppland
Personer från Tartu
Svenska kammarråd
Göran Gyllenstierna (riksmarskalk)

Göran Nilsson Gyllenstierna af Björksund och Helgö, född 11 april 1724, död 17 maj 1799 i Norrköping, var en svensk greve av Gyllenstierna af Björksund och Helgö och riksmarskalk.

Biografi
Göran Gyllenstierna var son till riksrådet Nils Gyllenstierna, greve till Björksund och Helgö, och överhovmästarinnan Ulrika Juliana Brahe.

Han inskrevs efter slutade studier i Lund och Uppsala 1742 som auskultant i Svea hovrätt, utnämndes samma år till kammarherre och 1750 till lagman över Närkes lagsaga, vilken lagsaga han 1759 bytte mot Södermanlands lagsaga.

1762 erhöll han avsked med landshövdings titel. Fastän han vid riksdagarna föga deltagit i partistrider blev han vid mössornas seger 1765 utkorad till riksråd.

Som syskonbarn med Erik Brahe och svåger med Gustav Jakob Horn hörde han till hattarnas motståndare. Gyllenstierna motsatte sig i likhet med de övriga mössorna i rådet 1768 sammankallandet av en riksdag. Vid mössornas fall 1769 blev han jämte sina ämbetsbröder avsatt från rådsämbetet. När på våren 1772 mössorna ånyo grep makten över regeringen, erhöll Gyllenstierna kallelse att återinträda i rådet, men avböjde detta anbud.

Gyllenstierna föredrog det enskilda livets lugn framför det offentliga livets utmärkelser och stormar. 1781 lyckades dock Gustav III övertala honom att emottaga riksmarskalksstaven och den därmed sammanhängande rådsvärdigheten. "Hans namn var en prydnad för hovet och rådkammaren, vilket väl även inverkade på valet" (Odhner), något politiskt inflytande erhöll han icke. År 1787 erbjöd konungen Gyllenstierna genom Elis Schröderheim furstlig värdighet, men den gamle magnaten svarade, att han ej kunde annat än anse det som en onåd, om någon förändring skedde i det stånd, vari han var född, levat och tänkte dö. 1788 nedlade han sina ämbeten.

"Om dygder danade män för stora ämbeten", skriver Schröderheim i sina anteckningar till Gustav III:s historia, "så hade grefve Gyllenstierna tagit företrädet för de fleste".

Källor

Noter

Svenska riksmarskalkar
Svenska riksråd under 1700-talet
Svenska grevar
Födda 1724
Avlidna 1799
Män
Mottagare av Serafimerorden
Lagmän i Södermanland
Lagmän i Närke
Gustav III:s hov
Göran Nilsson Gyllenstierna

Göran Gyllenstierna, född 31 december 1575 på Kronobergs slott, död 24 augusti 1618, var en svensk friherre och riksamiral. Han var son till Nils Göransson Gyllenstierna.

Biografi
Liksom brodern Johan höll sig Göran i början till Sigismunds parti, men övergick omsider till hertig Karl, blev 1601 hovjunkare och utnämndes till riksråd 1602. Två år därefter fick han fullmakt som underamiral, utnämndes 1607 till översteamiral och 1611 till "riksens öfverste amiral".

Oaktat sina befordringar utförde Nilsson inga synnerliga bedrifter; inte ens 1612, då danska flottan trängde in i Stockholms skärgård. Han blev samma år lagman i Tjust och överförde 1617 de trupper, som inledde polska kriget med Dünamündes intagande. Mer att värdera är de redliga och för riket välgörande råd, som han gav hertig Johan vilken, huvudsakligen på Nilssons tillstyrkan, år 1604 nedlade sina anspråk på Sveriges krona till förmån för Karl IX som då de facto sedan länge varit kung av Sverige. 

Vid Gustav II Adolfs kröning slagen till riddare, utnämndes han till den förste presidenten i det samma år inrättade amiralitetskollegium och dog den 24 augusti 1618. 

Friherre till Lundholmen i Vrigstads socken.

Familj
Gyllenstierna gifte sig 27 juli 1600 med Ingeborg Claesdotter Bielkenstierna (död 1628), dotter av amiralen Claes Hansson (Bielkenstierna) och Kerstin Nilsdotter (Ryning). De fick tillsammans barnen landshövdingen Göran Göransson Gyllenstierna d.ä. (1601–1646), Ebba Gyllenstierna som var gift med hovjunkaren Erik Eriksson (Ulf af Horsnäs), en son (född 1605), assessorn Nils Gyllenstierna (död 1638) i Göta hovrätt, Johan Gyllenstierna (död 1638), Carl Gyllenstierna (död 1618), Christina Gyllenstierna (död 1671) som var gift med överstelöjtnanten Christer Zelow och Gustaf Gyllenstierna (1615–1641).

Referenser

Noter 

Lagmän i Smålands lagsaga
Svenska militärer under 1500-talet
Svenska militärer under 1600-talet
Svenska amiraler
Svenska friherrar
Svenska riddare
Svenska riksråd under 1600-talet
Födda 1575
Avlidna 1618
Män
Personer under stormaktstiden
Militärer från Växjö
Björka, Gagnefs kommun

Björka är en småort och by i Gagnefs socken i Gagnefs kommun på södra sidan om Västerdalälven. Västerdalbanan går genom orten, men har ingen hållplats där. Björka är känt för bland annat Björka Kickers, en klubb som verkar för Björkas framtid och trygghet.

Noter 

Orter i Gagnefs kommun
Småorter i Sverige
Bodarna, Gagnefs kommun

Bodarna är en småort i Gagnefs socken i Gagnefs kommun. Den ligger söder om Västerdalälvens utflöde i Dalälven. Det finns en vägbro över Västerdalälven som förbinder byn norrut mot Djurås och E16.

Noter

Externa länkar
byns webbplats

Orter i Gagnefs kommun
Småorter i Sverige
Brännland, Skellefteå kommun

Brännland är en by i Skellefteå kommun. Brännland ligger precis invid gränsen till Piteå kommun.

Orter i Skellefteå kommun
Bröttjärna

Bröttjärna är en småort och by i Gagnefs socken i Gagnefs kommun. Byn ligger tre kilometer öster om Mockfjärd, söder om Västerdalälven. Den är långsträckt i nord-sydlig riktning. Många av gårdarna är kringbyggda med bevarat månghussystem.

Befolkningsutveckling

Noter

Orter i Gagnefs kommun
Småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Dalarnas län
Djurås by

Djurås by är en bebyggelse i Gagnefs socken i Gagnefs kommun, Dalarnas län. SCB avgränsade denna före 2015 till en småort, tidigt benämnd "Djurås (södra delen)". Från 2015 har den uppgått i tätorten Djurås.

Byn
Djurås by ligger cirka 1,73 kilometer sydost om Djurås centrum. Byn utmärks av en utspridd bebyggelse med äldre och nyare röd- och vitmålade bostadshus och uthuslängor. Vid Djuråsbyvägen 26 återfinns Djurås missionskyrka från 1897.

Bilder

Se även 
 Djurås

Noter

Externa länkar

Orter i Gagnefs kommun
Tidigare småorter i Sverige
Färmsnäs

Färmsnäs är en by i Mockfjärds distrikt (Gagnefs socken) i Gagnefs kommun, Dalarnas län (Dalarna). Fram till 2010 klassade SCB Färmsnäs som en småort. Sedan 2015 räknas byn åter igen som en småort.

Byn ligger cirka tre kilometer nordöst om Mockfjärd, och strax norr om E16. Den äldre vägsträckningen gick genom byn.

Noter

Orter i Gagnefs kommun
Småorter i Sverige
Frankrikes nationalförsamling

Nationalförsamlingen () är det franska parlamentets andra kammare och har 577 ledamöter (på franska kända som députés). Nationalförsamlingen instiftades den 27 juni 1789 och håller sedan 1830 till i Palais Bourbon.

Historia 
Nationalförsamlingens första viktigare åtgärder var att under franska revolutionen avskaffa ståndsprivilegier, adelstitlar, förstatliga kyrkan och omgestalta den kungliga armén, samt att anta 1791 års konstitution. Det var det tredje ståndet, som förklarade sig vara nationalförsamlingen. De hade målet att göra Frankrike till ett jämlikt samhälle. Kungen stängde deras mötesplats varvid nationalförsamlingen började träffas i bollhuset istället.

Den politiska höger–vänster-skalan härstammar från den första nationalförsamlingen (1789–1791) då de revolutionära satt till vänster om talmannens bord och de konservativa till höger om detsamma.

Se även 
 Franska senaten

Referenser

Externa länkar 
 Franska nationalförsamlingens webbplats

Politik i Frankrike
Franska revolutionen
Underhus
Frankrikes parlament
Gagnefsbyn

Gagnefsbyn är en by på västra sidan om Österdalälven i Gagnefs socken i Gagnefs kommun, Dalarnas län med Gagnef på andra sidan älven. SCB har för bebyggelsen i byn och dess grannby Nordåker avgränsat och namnsatt småorten Gagnefsbyn och Nordåker.

Historik
Gagnefsbyn hör till de äldsta byarna i Gagnefs kommun och omtalas redan år 1324 då nämndemannen Olaff i Gagnaeff nämns i skriftliga handlingar. År 1529 skrivs byn ”Gagneff”, 1537 ”Gagne” och 1548 ”Gagneffz by”. Flest gårdar i byn fanns 1856 med 28 hushåll, ännu 1937 låg 17 gårdar i Gagnefsbyn.

Byn
Samhället har mycket av sin ursprungliga bykaraktär bevarad. Bebyggelsen sträcker sig längs Byvägen och består huvudsakligen av kringbyggda gårdar och uthuslängor. Husen är målade med den traditionella falu rödfärgen. Men det finns även en omålad timmerbyggnad. På senare tid har några fasader förändrats med moderna byggnadsmaterial och en del nya bostadshus har tillkommit.

Mellan de två byarna Gagnefsbyn och Nordåker ligger Gagnefsbyns lekplats där det varje midsommar hålls majstångsresning och en traditionsenlig brännbollsmatch med såväl boende som sommargäster från byn.

Bilder

Noter

Externa länkar

Byns webbplats

Orter i Gagnefs kommun
Småorter i Sverige
Johan Lönnroth

Johan Magnus Lönnroth, född 25 december 1937 i Vasa församling i Göteborg, är en svensk politiker (vänsterpartist) och nationalekonom. Lönnroth var riksdagsledamot 1991–2003 och vice partiordförande för Vänsterpartiet 1993–2003.

Biografi 
Lönnroth var initiativtagare till och ledde under en period Vägval Vänster. Han är docent i nationalekonomi och filosofie licentiat i matematik. Han arbetar idag deltid vid Göteborgs universitet. Han var fram till 2010 också ordförande i Göteborgs Schackförbund 

Lönnroth är son till Erik Lönnroth och dotterson till Carl Lagercrantz samt bror till Lars Lönnroth och Louise Lönnroth. Han är vidare systerson till Olof Lagercrantz och Lis Asklund.

Bibliografi

Böcker av Johan Lönnroth 
Marxism som matematisk ekonomi: en kritik av några moderna Marxtolkningar, 1977
Minervas uggla: om ekonomerna som maktens predikanter, 1985
Politisk ekonomi: svenska och internationella tanketraditioner, 1989
Ekonomi för alla, 1991
Schamanerna: om ekonomi som förgylld vardag, 1993
Politisk ekonomi: svenska och internationella tanketraditioner (ny utökad upplaga), 1996
Den tredje vänstern, 1997
Gunnar Westin Silverstolpe: folkbildare, poet och naivistisk nationalekonom, 2003
Göteborgsskolan: praktisk, friakademisk, historisk, folkbildande, social, 2006
Den tredje vänstern (ny reviderad upplaga), 2009
Hallonöarna, 2010
Albin Ström och det frihetliga spåret i svensk arbetarrörelse, 2014
Den tredje vänstern: För en global frihetlig socialism (med Ann-Marie Ljungberg och Jimmy Sand), 2017
Jonna och den gränslösa demokratin, 2020

Böcker om Johan Lönnroth

Referenser

Externa länkar 

Ledamöter av Sveriges riksdag för Vänsterpartiet
Svenska nationalekonomer
Personer verksamma vid Göteborgs universitet
Projekt Kvinnliga huvudpersoner övriga
Politiker från Göteborg
Födda 1937
Levande personer
Män
Skatteskrapan

Skrapan (tidigare Skatteskrapan, även Studentskrapan) är ett höghus beläget vid Götgatan på Södermalm i Stockholm. Skrapan är en känd Stockholmsbyggnad, ritad av funkisarkitekten Paul Hedqvist, med en av Sveriges första curtain wall-fasader. Byggnaden är belägen i kvarteret Gamen, som hetat så sedan 1800-talet, på centrala Södermalm och var tidigare huvudkontor för Skattemyndigheten i Stockholm (numera en del av Skatteverket).  Byggnaden är 86 meter hög och har 26 våningar. Den stod klar 1959.

Beskrivning

Skatteverket

År 1954 fastställdes en ny stadsplan för området. I denna placerades skattehuset på en klippa i den tidigare sjön Fatburen. Komplexet bestod av ett höghustorn med 25 våningar omgiven av en låghusdel i fem våningar.

Paul Hedqvist gav huvudbyggnaden en turbinformad plan, vilket innebär fyra flyglar som omsluter ett centralt trapphus. Denna planlösning garanterade gott dagsljus till samtliga kontorsrum, som anordnades längs fasaderna med mittenkorridorer. Även korridorerna fick dagsljus genom gavelfönstren i korridorens slut. Korridorerna är korta och kontorsenheten i varje flygel är inte större än 180 m², vilket gav en ”mänsklig” arbetsplats utan ändlös långa korridorer. Till höghuset ansluter en fem våningar hög byggnad, även den innehöll kontor samt en hall för allmänheten. Komplexet uppfördes av Skånska cement och Bygg-Oleba Olle Engkvist AB.

Fasaderna består dels av en lätt curtain wall-konstruktion i glas och aluminium dels av bärande betongväggar, som behövdes för att göra den höga byggnaden vindstyv och stabil. Den uppglasade fasaden delade Hedqvist in i fyra fält med tre fönster i vardera fält, de slutna delarna består av fasadbetong med frilagd ballast i marmorkross.

Studentbostäder
Efter att Skatteverket flyttat till Magnus Ladulåsgatan byggdes Skatteskrapan om invändigt för att ge plats åt studentbostäder. Huset kallas allt mer Studentskrapan, på grund av sin nya funktion.

Torsdagen den 20 september 2007 invigdes den nya gallerian Skrapan, som är belägen i markplanet. Byggnaden var från början 24 våningar hög men två våningar med restaurang och skybar har lagts till i samband med ombyggnaden till studentbostäder. Arkitekt för om- och tillbyggnaden är Ahrbom & Partner, som arbetat med kvarteret sedan 1994.

Skatteskrapan i populärkultur 
I ett avsnitt av den amerikanska tv-serien The Simpsons omtalas Skatteskrapan.

Bilder

Se även
 Lista över Stockholms högsta byggnader

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar

Skrapan
Skrapan hos fastighetsägaren Vasakronan
Studentskrapan i restaurangväg - Allt om Stockholm

Skyskrapor i Stockholm
Byggnader och anläggningar på Södermalm
Blåmärkta byggnader i Stockholm
Byggnader ritade av Paul Hedqvist
Vaxön

Vaxön är den ö i Vaxholms kommun där staden Vaxholm är belägen. Vaxön har knappt 5 000 invånare. Vaxholms fästning ligger däremot inte på Vaxön, utan på en holme mellan Vaxön och Rindö, som heter just Vaxholmen och gav staden dess namn.

År 1558 erhöll kronan Vaxön i ett byte med Peder Brahe d. ä.

Källor 

Öar i Vaxholms kommuns skärgård