kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Shocking Blue

Shocking Blue var en popgrupp från Haag i Nederländerna bildad 1967. Gruppen fick en stor hit år 1969 med Venus. (Låten blev även en stor hit för Bananarama när de gjorde en cover på den på 1980-talet.) Andra låtar som nådde topplistorna var Mighty Joe, Never Marry a Railroad Man, Inkpot, Hello Darkness, Send Me a Postcard och Long and Lonesome Road.

Gruppen upplöstes 1974. Robbie van Leeuwen (f. 1944) som varit dess framgångsrike låtskrivare och så kallade musikaliska motor, startade då den ganska kortlivade gruppen Galaxy Lin, med möjlighet att själv sjunga mer. Succén uteblev och 1977 startade han gruppen Mistral, som fick tre smärre hits men inte i närheten av vad Shocking Blue haft. Han drog sig till stor del tillbaka från musiken.

1993 drog sångerskan Mariska Veres igång Shocking Blue igen; dock utan några av de övriga ursprungliga bandmedlemmarna. Robbie van Leeuwen gav Mariska tillstånd att använda namnet "Shocking Blue" på hennes grupp och producerade även deras CD-singel Body & Soul, som släpptes 1994. Gruppen framträdde under många festivaler, speciellt i Tyskland.

Ett flertal återutgivningar av Shocking Blues hits från tidigt 70-tal, då man sålde 14 miljoner skivor, har gjorts. Massmediala rykten om möjlig återförening strax in på 2000-talet visade sig ogrundade och upphörde givetvis när Mariska 2006, vid 59 års ålder, avled i cancer. Av den legendariska gruppen är van Leeuwen numera den ende ännu levande.

Medlemmar
 Mariska Veres (sång)
 Robbie van Leeuwen (gitarr)
 Klaasje van der Wal (bas)
 Cor van der Beek (trummor)

Referenser

Externa länkar 

 Inofficiell webbplats

Nederländska musikgrupper
Musikgrupper bildade 1967
995

995 (CMXCV) var ett normalår som började en tisdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Februari 
 Februari – När ladejarlen Håkon Sigurdsson dör avsätter Olav Tryggvason den danske kungen Sven Tveskägg från den norska tronen och utropar sig själv till kung av Norge. Därmed upphör tillfälligt det danska väldet över Norge, som har varat sedan 970. Danskarna återtar dock makten över Norge redan fem år senare.

Okänt datum 
 Olof Skötkonung efterträder sin far Erik Segersäll som kung av Sverige vid dennes död. Därvid går Sveriges danska besittningar förlorade.
 Efter Kenneth II:s död efterträds han som kung av Skottland av sin släkting Konstantin III.
 Abul-Fat'h al-Mansur ibn Buluggin efterträds av Abu Qatada Nasir ad-Dawla Badis ibn Mansur i ziriddynastin.

Födda 
 Emund den gamle, kung av Sverige 1050–1060
 Håkon Eriksson, ladejarl över Norge 1012–1015 och 1028–1029 under de danska kungarna Sven Tveskägg och Knut den store
 Knut den store, kung av Danmark 1018–1035, av England 1016–1035 och av Norge 1028–1035 (troligen född omkring detta år)
 Olav den helige, kung av Norge 1015–1028

Avlidna 
 Februari – Håkon Sigurdsson, jarl över Norge under de danska kungarna Harald Blåtand och Sven Tveskägg sedan 970
 Erik Segersäll, kung av Sverige sedan 970
 Kenneth II, kung av Skottland sedan 971
 Lady Finella, skotsk adelskvinna och mördare.

Externa länkar
Olof Haraldsson

Den här artikeln handlar om den danske prinsen Olof Haraldsson. För den norske kungen, se Olav den helige.
Olof Haraldsson, död 1141 eller 1143, var son till Harald Kesja och sonson till Erik Ejegod. Han var den ende av Haralds många söner, som 1135 undgick farbrodern Erik Emunes förföljelser, genom att (utklädd i kvinnokläder) fly till Sverige. Under kung Erik Lamm trädde Olof 1138 fram i Skåne med krav på riket. Han försökte lönnmörda Erik, blev utropad till kung av skåningarna, besegrade biskop Eskil och intog Lund. Han måste dock åter fly till Sverige, men förde i flera år en hård och blodig kamp mot Erik, tills han stupade vid Tjuteå i Skåne.

Källor 
 
Denna artikel är delvis baserad på Den Store Danske, 25 maj 2010

Män
Avlidna 1140-talet
Danmarks kungligheter
Skånes historia
Födda okänt år
Ugglan
Pretendenter till Danmarks tron
Personer i Danmark under 1100-talet
852

852 (DCCCLII) var ett skottår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Boris I blir khan av Bulgarien.
 Muhammad I efterträder Abd ar-Rahman II som emir av Córdoba.
 Ansgar besöker Birka för andra gången.

Födda 
 Odo, kung av Västfrankiska riket 888–898 (född efter detta år)
 Ealhswith, drottning av Wessex 871–899 (gift med Alfred den store) (född omkring detta år)

Avlidna 
 Abd ar-Rahman II, emir av Córdoba

Externa länkar
889

889 (DCCCLXXXIX) var ett normalår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Skottlands samregerande kungar Eochaid och Giric blir avsatta av sin syssling Donald II, som tar över som kung av Skottland.
 Arnulf av Kärnten tilldelar Osnabrück handelsprivilegier.
 Italienska Forlì blir medeltida kommun för första gången.
 Prins Svatopluk I av Stormähren ockuperar sorbernas rike.
 Boris I abdikerar som khan av Bulgarien och efterträds av Vladimir.
 Bagrat Mampali inleder sin regeringstid i Georgien.
 Yasovarman I efterträder Indravarman II som härskare i Khmerriket.
 Det enade Sillariket försöker med våld driva in skatt från bönderna, som därför inleder kraftiga bondeuppror.
 Bongwontemplet grundas i nuvarande Korea.
 Den japanska eran Ninna avslutas och Kanpyō inleds.
 Kejsar Zhaozong av Tang inleder sin regeringstid.

Födda 
 Liu Yan
 Minamoto no Kintada, poet

Avlidna 
 Eochaid och Giric, samregerande kungar av Skottland sedan 878
 Ibn Qutaibah, muslimsk författare
 Al-Dinawari, kurdisk historiker och matematiker
 Sumbat I Mampali, georgisk härskare
 Bořivoj I, den förste hertigen av Böhmen i Huset Přemyslid
907

907 (CMVII) var ett normalår som började en torsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Nordbor anfaller Konstantinopel anförda av rusen Oleg av Kiev.

Födda 
Wenzel av Böhmen, hertig av Böhmen.

Avlidna 
 Boris I, khan av Bulgarien 852-889.
 Árpád, ungersk härskare

Externa länkar
Johan Kasimir

Johan Kasimir kan avse:

 Johan Kasimir av Pfalz-Simmern (1543–1592), pfalzgreve och kurfurste
 Johan Kasimir av Sachsen-Coburg (1564–1633), hertig
 Johan Kasimir av Nassau-Weilburg (1577–1602), greve
 Johan Kasimir av Pfalz-Zweibrücken (1589–1652), pfalzgreve, far till kung Karl X Gustav av Sverige
 Johan Kasimir av Anhalt-Dessau (1596–1660), hertig 
 Johan II Kasimir (1609–1672), kung av Polen 1648–1668, son till Sigismund av Sverige
Steve Marriott

Stephen Peter "Steve" Marriott, född 30 januari 1947 i Manor Park i Newham i London, död 20 april 1991 i Arkesden i Essex, var en brittisk sångare, munspelare och gitarrist. 

Marriott var frontfigur i modmusikgruppen Small Faces åren 1965–1969. Han lämnade detta band mitt under ett liveframträdande då de på slutet av 1960-talet fallit i popularitet. Han startade istället gruppen Humble Pie som höll på till 1975.

Marriott hann vara med på en återförening av Small Faces på 1980-talet innan han omkom i en brand i sitt hus 1991.

Diskografi
Album med Small Faces

Album med Humble Pie

Steve Marriott soloalbum

Externa länkar

Steve Marriott diskografi

Brittiska musiker
Födda 1947
Avlidna 1991
Personer som omkommit i bränder
Män
Sköldkörtelcancer

Sköldkörtelcancer, är en elakartad (malign)  neoplasi eller tumör i sköldkörteln. Det utgör 0,4-1 % av alla cancerfall hos människor (2007). Det kan delas in utifrån vilken celltyp cancern utgår från. Det finns papillär, follikulär, anaplastisk och medullär cancer.

Differentierad cancer

Papillär cancer 
Papillär cancer är den vanligaste cancern i thyroidea. Den kan finnas på flera ställen (multifokal) i sköldkörteln och även spridas till lymfknutor.

Follikulär cancer 
Follikulär cancer finns bara på ett ställe. Den sprids via blodet till lungor, ben och hjärna. Den sprids sällan via lymfknutorna.

Behandling 
Man försöker avlägsna all thyroideavävnad. Först genomförs kirurgi och sedan kompletteras den av behandling med radioaktivt jod. Prognosen är bra om behandlingen utförs korrekt.

Odifferentierad cancer

Anaplastisk cancer och lymfom 
Anaplastisk cancer och lymfom liknar varandra kliniskt, och cytologi från finnålsbiopsi måste göras för att särskilja dem. Patienten är vanligen en äldre kvinna som har haft en snabb och kraftig sköldkörteltillväxt. Det finns ingen bra behandling, men joniserande strålning kan ge tillfällig förbättring. Lymfomprognosen är bättre.

Medullär cancer 
Medullär cancer kommer från parafollikullära C-celler. Tumören kan utsöndra kalcitonin, serotonin, ACTH och prostaglandiner. Carcinoidsyndrom och Cushings syndrom kan uppstå. Kalcitonin-nivåer i blodet är bra att följa för att se om sjukdomen svarar på behandlingen. Enda behandling är att ta bort hela sköldkörteln med kirurgi. Medullär cancer kan vara del av MEN typ 2.

Externa länkar

Referenser 

Huvud- och halscancer
Sköldkörtelsjukdomar
Parkas

En parkas är en sorts fodrad vinterjacka för både kvinnor och män. En regelrätt parkas är knälång, har en huva eller kapuschong med pälskant och en dragsko i midjehöjd. Numera är det vanligt med syntetisk päls på kapuschongen, som också ofta är löstagbar.

Bakgrund
Jackor av typen parkas härstammar från inuiterna på Grönland och användes ofta under jakt och fiske.

En modernare variant är snorkelparkasen, som började användas av USA:s armé på 1950-talet. Namnet härstammar från att kapuschongen likt en snorkel kan förslutas nästan helt och enbart lämnar ett litet hål för att se ut och andas, vilket gör denna sortens parkas effektiv i extremt kalla klimat.

En annan variant är fishtailparkasen, som även denna utvecklades av USA:s armé och började användas under Koreakriget. Namnet kommer från att jackan är försedd med ett fisksvansliknande utskott längst ned på ryggen, vilket kan fästas mellan benen för bättre skydd mot väder och vind. Fishtailparkasen gjordes till mode av den brittiska modskulturen under 1960-talet, då plaggen var billiga och lättillgängliga genom de amerikanska militärbaserna i Europa och skyddade kläderna från smuts vid färd på skotrar. Även bland svenska mods var fishtailparkasen populär, vilket ledde till att den i Sverige ofta kallades för "Koreaduffel".

Etymologi 
Ordet "parkas" är belagt i svenska språket sedan 1950-talet och kommer från engelskans "parka" med samma betydelse. Ursprungligen kommer ordet från inuitiskans "parkee" och betyder en pälsjacka med kapuschong.

Se även 
Anorak

Referenser 

Ytterkläder
Vinterkläder
Lennart Stendahl (radioman)

Lennart Rolf Stendahl, född 15 september 1945 i Johannes församling i Stockholm, död 30 oktober 1995 i Vantörs församling i Stockholms län, var en svensk radioman. Hans aska är utspridd i minneslunden på Skogskyrkogården.

Lennart Stendahl var en välkänd röst i Stockholms närradio på 1980-talet. Via Mälardalens Radiosällskap, och nattsändningar på Stockholms Närradio kom han in i närradioverksamheten 1982. Stendahl fick med tiden allt större ansvar för föreningens sändningar som självkörande programledare i veckosändningarna på tisdagar. Han höll också i ett flertal nattsändningar som gick under namnet glappkontakt. Det gick att ringa in till sändningarna och mycket ofta var det debatter om fri radio. Publiken som ringde in var blandad och ämnena kunde handla om det mesta.

Stendahl var en entusiast när det gällde piratradio och rapporterade om och när olika piratradiostationer hade sänt, under pseudonymen Rolf Waltin, en pastisch på radiopejlaren Ulf Altin. Dessa rapporter gjordes under Mälardalens Radiosällskaps sändningar och spelades in med stor innovation, allt för att rösten inte skulle kunna avslöjas. Alla tekniker prövades, allt från att ringa från telefonkiosk, spela in med mikrofon i litermått till att köra rullband på högre hastighet. Även familjemedlemmar fick ställa upp ibland, som fru Stendahl som Viola Waltin.
 
Lennart Stendahl var med och introducerade Stockholms andra närradiokanal på FM 95,3, hösten 1986, där han införde den s.k. "slingan", en kanal där alla föreningar med sändningsrätt överlät sin sändningstimma mot ett utbyte av en ”reklamspot” för sin verksamhet.

Stendahl började 1989 på Radio Nova i Vagnhärad där han året därpå introducerade det första reklamfinansierade programmet i "modern tid", då helt i strid med gällande lag. 

Stendahl var också entusiastisk samlare av Radio Nord-material och sammanställde 1992, tillsammans med populärmusikhistorikern Eric Hallberg, CD:n "Historien om Radio Nord".

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
https://web.archive.org/web/20150207052133/http://radiohistoria.jvnf.org/pirat2.htm

Svenska radioprogramledare
Män
Födda 1945
Avlidna 1995
Gravsatta på Skogskyrkogården i Stockholm
Programledare från Stockholm
Tesked

Ett teskedsmått (tsk) används inom matlagning och ibland för medicindosering och rymmer nominellt 5 ml. Storleken på teskedar varierar kraftigt och hur full (eller rågad) en tesked eller ett teskedsmått skall vara vid användning som mått är ofta oklart. Som icke-metriskt mått är "en tesked" ungefär lika stor. I historiska recept kan den avsedda storleken skilja sig från dagens standarder.

En tesked är en liten sked som dukas fram jämte en kaffe- eller tekopp. Den skiljer sig från en kaffesked främst genom att vara något större, något som också gör den bättre lämpad att använda till bakverk som eventuellt serveras till drycken. Man kan äta tårta med en tesked och det är även vanligt att använda en tesked till övriga efterrätter och bakverk (i brist på dessertsked och dessertgaffel vore alternativet en matsked).

Se även
Matsked
Kryddmått
Kokboksmått

Källor

Volymenheter

de:Essbesteck#Löffel
Tång

Tång kan avse:

 Tång (biologi) –  ett vardagligt samlingsnamn för flera olika grupper flercelliga alger som rödalger, grönalger och brunalger
 Tång (handverktyg) – ett handverktyg
Tång (handverktyg)

Tång är ett handverktyg som består av två skänklar som är förenade med en bult. Beroende på ändamål har tänger olika utseende. Tången fungerar enligt principen för den tvåarmade hävstången.

En avbitartång kan beskrivas som en kombination av de enkla maskinerna hävstång och kil som bygger på samma princip som sax.

Ordet tång, i denna bemärkelse, är belagt i svenska språket sedan början av 1400-talet.

Ändamål för tänger med exempel 

Hålla fast (runda eller platta föremål)
Näbbtång (spetsig tång)
Plattång (eller flacktång)
Locktång
Dragtång (för att greppa tråden vid tråddragning)
Parallelltång (med parallellgående käftar)
Muttertång (för att dra rundade muttrar)
Polygrip (ställbar)
Rörtång
Smidestång
Svetstång (låsbar, för att fixera detaljer vid svetsning)
Klippa av
Sidavbitare
Ändavbitare, nära besläktad med griptång/hovtång (se nedan)
Kraftavbitare (används oftast för avklippning av wirar och kraftigare stållinor)
Nageltång (även Nagelklippare)
Bultsax
Dra ut
Griptång eller hovtång (för hovslagaren att dra ut hästskosöm (kallas även då för bräcktång) och snickaren att dra ut spik)
Forma
Böjtång
Skentång (guldsmedsverktyg med en platt och en mjukt rundad sida för att forma ringskenor)
Falstång (för att böja plåt)
Skränktång (för att skränka (växelvis sidböja) sågtänder)
Håltång (med hålpipor för att ta upp hål i bland annat läder)
Krustång för att bland annat krusa band till örngott
Montera
Modulartång för montering av modularkontakter
Presstång för att montera stift och hylsor på kabel medelst kontaktpressning. 
Låsringstång för montering och demontering av låsringar samt för bygge av ringväv i fjäderstål
Najtång för montering, sammanlänkning (najning) och fixering av armeringsjärn vid betonggjutning.
Flera funktioner
Kombinationstång (plattång, rörtång, sidavbitare), även kallad linjetång
Radiotång (plattång med lång spets, sidavbitare)

Referenser

 
Hävstänger
Domkraft

Domkraft är ett verktyg som används för att lyfta tunga saker över korta distanser. En domkraft finns tillsammans med reservdäck i många bilar. Den är oftast optimerad med tanke på storleken. Domkraft för förvaring i bil är oftast mekanisk, det vill säga drivs av en vev som genom en kuggväxel eller en gänga lyfter bilen. Hos en del bilmodeller finns en typ av domkraft som bara passar till det egna bilmärket eller den egna bilmodellen. 

Det finns även domkrafter som ej är avsedda att ha i bilen utan är av kraftigare modell, så kallade garagedomkrafter. Dessa är ofta av hydraulisk typ, vilket innebär att användaren pumpar upp ett tryck som via hydraulik övergår till lyftplattan. Även skruvdomkrafter klarar stora laster och ger en linjär rörelse.

Ordet "domkraft" finns belagt i svenskan sedan 1691.

Referenser 

Fordonsteknik
Lyftdon
Xylografi

Xylografi (av grekiska ξύλον "trä" och γράφω "skriva") även kallat trägravyr eller trästick är en form av högtrycksmetod.

Metoden går ut på att man i ändträet av ett mycket hårt träslag, vanligen buxbom, åstadkommer en bild med hjälp av sticklar som vid framställandet av linoleumsnitt. Den tryckande ytan (oftast täta linjer) är upphöjd och skiljs därmed från den icke-tryckande ytan genom en nivåskillnad, ungefär som på en stämpel som här kallas kliché eller tryckstock. De upphöjda delarna färgas in och kan sedan överföras på exempelvis papper.

Metoden uppfanns av Thomas Bewick i Storbritannien och fick mycket stor betydelse för bok- och tidningsillustrationer under 1800-talet. En av Sveriges främsta xylografer var Wilhelm Meyer som i slutet av 1800-talet drev i Stockholm Sveriges ledande xylografiska anstalt.

Se även 
 Träsnitt
 Djuptryck

Källor

Litteratur 
 Lena Johannesson: Xylografi och pressbild: bidrag till trägravyrens och till den svenska bildjournalistikens historia. Stockholm 1982. (avhandling)

Grafik
Drina

Drina (serbisk kyrilliskaː Дрина. Latin: Drinus) är en flod i sydöstra Europa. Den bildar gräns mellan Bosnien och Hercegovina och Serbien. Tidigare utgjorde floden gräns mellan Östrom och Västrom. Drinas längd är 346 km, dess avrinningsområde 19 570 km². Drina är ett biflöde till Sava. Flodens medelflöde vid mynningen i Sava är 370 m³/s.

En berömd roman av nobelpristagaren Ivo Andrić, Bron över Drina, handlar om vad som hänt i staden Višegrad under århundraden, en dramatisk och grym historia.

Externa länkar 

Vattendrag i Serbien
Vattendrag i Bosnien och Hercegovina
Donaus avrinningsområde
Sava

Sava eller Save (bosniska/kroatiska/slovenska Sava/ Сава) är en biflod från höger till Donau i Sydeuropa. Längden är 990 km (inklusive källflöden) och avrinningsområdet cirka 96 000 km². Den rinner upp i Krain i sydöstra Alperna och flyter genom Slovenien, Kroatien, Bosnien-Hercegovina (som del av gränsen mot Kroatien) och Serbien och rinner ut i Donau vid Belgrad. Medelflödet vid mynningen i Donau är 1 722 m³/s. Savas största biflöde är Drina.

Sträckningen nedanför bifloden Unas utlopp utgjorde 1699–1718 och 1739–1878 gränsen mellan de habsburgska och osmanska rikena och är en av de mest markanta kulturgeografiska gränserna i Europa.

Källor 
Store norske leksikon/Sava

Noter

Externa länkar 

Vattendrag i Slovenien
Vattendrag i Kroatien
Vattendrag i Bosnien och Hercegovina
Vattendrag i Serbien
Donaus avrinningsområde
Gränsvattendrag
Vardar

Vardar (makedonska: Вардар, Vardar, grekiska: Axios eller Vardaris, albanska: Vardari) är en flod på Balkanhalvön. Dess avrinningsområde är omkring 23 000 km² och dess längd omkring 390 km.

Vardar är den viktigaste floden i Nordmakedonien och rinner genom huvudstaden Skopje och fortsätter därefter in i den norra grekiska regionen Mellersta Makedonien för att till slut rinna ut i det Egeiska havet väster om Thessaloniki.

Vardarbäckenet omfattar två tredjedelar av territoriet i Makedonien. Området kallas ibland för "Vardar Makedonien" efter floden för att skilja det från de två andra delarna av den historiska regionen Makedonien, det Egeiska Makedonien i norra Grekland och Pirinmakedonien (Blagoevgradregionen) i södra Bulgarien. Dalen består av bördig mark i Polog, och prefekturen Gevgelija och Thessaloniki. I övrigt omges floden av berg. Motorvägen mellan Skopje och Thessaloniki som heter A1 i Grekland och M1 i Nordmakedonien och som utgör en del av europavägen E75 går i dalen längs floden hela längden till i närheten av Skopje.

Floden avbildas på Skopjes stadsvapen, som i sin tur ingår i stadens flagga.

Vardarecvind 
Vardarec (eller Vardaris) är en kraftfull ihållande nordlig ravinvind som blåser genom älvdalen i Nordmakedonien samt genom det egeiska Makedonien. Till en början ned längs den kanal som Vardardalen bildar, vanligtvis som en lätt vind. När den stöter på de höga bergen som skiljer Grekland från Nordmakedonien sjunker den ned på andra sidan, samlar en enorm fart och ger kalla förhållanden till Thessaloniki. Något liknande mistralvinden i Frankrike, inträffar den när det atmosfäriska trycket över Sydösteuropa är högre än vid det Egeiska havet, vilket ofta är fallet vintertid.

Referenser

Noter

Externa länkar 

Vattendrag i Nordmakedonien
Vattendrag i Grekland
Gutta

Guttae. Fig. 1 till vänster och fig. 2 till höger

Gutta (latin för 'droppe'), pluralis guttae, kallas de små vattenavledande dropp- eller konformade tappar under triglyferna i den doriska kolonnordningen. De är fästade vid en liten platta, regula.

Sex stycken guttae hänger under triglyfens dropplist, taenia, (fig. 1) och tre gånger sex stycken under dropplattorna, mutul, som pryder gesimsen (fig. 2).

Se även 
 Vattenkastare

Källor 

Byggnadsdetaljer
Latinska ord och uttryck
Accelerated graphics port

AGP, akronym av accelerated graphics port, är en databuss i äldre PC-datorer som är avsedd för grafikkort. AGP ersatte PCI-bussen runt år 1997 för anslutning av grafikkort då dessa började kräva mera bandbredd än vad PCI klarar av att leverera. AGP har sedan 2004 blivit helt ersatt av PCI Express. 2008 såldes grafikkort med AGP främst som utbyteskort till den europeiska och nordamerikanska marknaden.

Varianter
 1x – 66 MHz / 32-bit; 3.3 V
 2x – 133 MHz / 32-bit; (3.3 V)
 4x – 266 MHz / 32-bit; (1.5 V)
 8x – 533 MHz / 32-bit; (0.8 V)

Klockfrekvensen definierar den maximala bandbredd som bussen klarar av att överföra. Dock hänger det fortfarande på grafikkortet att kunna bearbeta data i tillräcklig takt.

Källor

Databussar
Datorgrafik
Sainte-Chapelle

Sainte-Chapelle (franska: Heliga kapellet) är ett gotiskt kapell beläget på Île de la Cité i Paris. Det började planeras 1241, byggnationen påbörjades året därpå och kapellet färdigställdes den 23 april 1248. Kapellet uppfördes av Ludvig IX i anslutning till Palais de la Cité för att härbärgera Jesu Kristi törnekrona, en del av Kristi kors och andra reliker. Det kungliga palatset är idag försvunnet; kvar är idag endast Sainte-Chapelle, helt omgärdat av Palais de Justice. 

Kristi törnekrona och några andra reliker köptes 1239 från kejsaren av Konstantinopel, Balduin II, för den enorma summan 135 000 livre; kapellet kostade endast 40 000 livre att uppföra. 

Det kungliga kapellet är dekorerat med 15 målade glasfönster, träsniderier föreställande de tolv apostlarna samt ett magnifikt rosettfönster som återger uppenbarelseberättelsen i 86 glasfält. Rosettfönstret var en gåva från Karl VIII år 1485. Från palatset kunde kungen gå direkt till kapellet via en övertäckt passage. Under det kungliga kapellet finns ytterligare ett kapell som var byggt som församlingskyrka för anställda vid palatset. 

Under franska revolutionen användes kapellet som kontor och fönstren skymdes av stora arkivskåp. På detta sätt skyddades de från vandalism; under revolutionen förstördes spiran och relikerna flyttades till Notre-Dame de Paris. Den nuvarande 75 meter höga spiran tillfördes av Viollet-le-Duc 1853 och 1862 förklarades byggnaden som ett historiskt monument.

Källor
Dillange, Michel, La Sainte-Chapelle. Rennes: Éditions Ouest-France 1992.

Externa länkar

Romersk-katolska kyrkobyggnader i Paris
Romersk-katolska kyrkobyggnader på Île de la Cité
Paris första arrondissement
Romersk-katolska kyrkobyggnader invigda under 1200-talet
Monument historique i Paris