kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
MP4

MP4, egentligen MPEG-4 Part 14, är ett multimediaformat som är till för att lagra ljud och video, speciellt de som ingår i gruppen MPEG. Mp4-formatet kan också lagra andra data, såsom undertext och stillbilder. MP4 är i sig ingen kodningsalgoritm (eng. codec) utan endast en container som i sin tur innehåller andra mediaströmmar, till exempel MP3-ljud och H.264 video. Containern buntar ihop de olika strömmarna och innehåller även timing-information för att möjliggöra för avkodarna att synkronisera de olika mediaströmmarna (till exempel filmljudet, videobilden, kommentatorspåret och undertexter).

Det moderna MP4-formaten har stöd för strömmande data (från till exempel Internet eller en mobiltelefonoperatör). MP4-filer har typiskt filändelsen ".mp4".

Lämpliga program 
De flesta videouppspelningsprogram stödjer MPEG-4 Part 14, några av dessa är:

 Media Player Classic
 MPlayer
 VLC media player
 Quicktime Player
 RealPlayer
 Itunes
 Nero Media Player
 Avidemux
 ZoomPlayer

Följande program kan visa informationen om innehållet i containern:
 MediaInfo

Filformat
Fredrik Ribbing

Fredrik Ribbing, född 23 april 1721 i Göteborg, död 11 oktober 1783 i Stockholm, var en svensk greve och riksråd.

Bakgrund
Fredrik Ribbing var son till Bengt Johansson Ribbing och grevinnan Ulrika Eleonora Piper, dotter till greve Carl Piper och Christina, född grevinna Törnflycht. Han föddes i Göteborg och var det tredje av tio överlevande syskon. Som fem av sina bröder fick han officersutbildning. Efter studentexamen från Lunds universitet anslöt han sig till det Hessensteinska regementet i Göteborg där han gjorde en snabb karriär och blev överste. Vid kungaparets kuppförsök 1756 försökte han hjälpa drottningen att pantsätta några diamantsmycken, men i det rättsliga efterspelet friades han från anklagelserna om inblandning i kuppförsöket. Han deltog i det pommerska kriget som Sverige förde mot Preussen 1757–1762. Ribbing hade stött de kungatrogna Hovpartiet men 1765 deklarerade han sitt stöd för mössorna. Därigenom blev han 1766 utnämnd till riksråd av kung Adolf Fredrik.

På 1760-talet lärde han känna grevinnan Eva Helena Löwen, mer än 20 år yngre än han själv, och de gifte sig i Pommern. I januari 1765 föddes deras första barn, Adolph Ludvig. I november 1765 föddes deras andra barn Carl Vilhelm men pojken dog samma dag han föddes. I juli 1774 föddes Gustaf.

1766 blev han utnämnd till guvernör för prins Fredrik Adolf, då 16 år, en tjänst han uppehöll till prinsen var 20 år. Som riksråd deltog han i Gustav III:s kröning 1772 och vid processionen på vägen till Storkyrkan fick Ribbing rida bakom kungen hållande riksbaneret. 1774 tilldelades han Svärdsorden och senare även Serafimerorden. I december 1778 upphöjdes han från friherre till greve i samband med drottning Sofia Magdalenas kyrkogångsdag vilket innebar att han var både huvudman för den grevliga ätten Ribbing som friherre Ribbing af Koberg. Genom förlänandet av grevetiteln blev även hans barn grevar.

1778 köpte han egendomen Brogård i Bro socken i Uppland. Fredrik Ribbing och hans hustru tillbringade mycket tid i det kungliga hovet och i februari 1779 utnämndes han till överstemarskalk vid änkedrottning Lovisa Ulrikas hov. Hon höll främst till på Svartsjö slott på Svartsjölandet och på Fredrikshovs slott på nuvarande Östermalm i Stockholm. Förhållandet mellan Gustav III och änkedrottningen var svalt och det har även smittat av sig på förhållandet mellan kungen och Fredrik Ribbing och hans hustru. Det fanns också rykten om att drottning Sofia Magdalena var alltför förtjust i Fredrik Ribbing. I juli 1782 avled änkedrottningen och vid begravningen i Riddarholmskyrkan blev det Fredrik Ribbings uppgift att framför de församlade gästerna bryta itu sin marskalkstav som ett tecken på att änkedrottningens hov var upplöst.

Den 11 oktober 1783 avled Fredrik Ribbing vid 63 års ålder. Han jordfästes tre dagar senare i Sankt Jacobs kyrka i Stockholm.

Källor

Svenska riksråd under 1700-talet
Svenska grevar
Födda 1721
Avlidna 1783
Män
Riddare och kommendör av Kungl. Maj:ts Orden
Kommendörer av Svärdsorden
Bureätten
Mottagare av Serafimerorden
Fredrik
Militärer från Göteborg
Fest i valen (musikalbum)

Fest i valen är ett musikalbum av den svenska musikgruppen Slagsmålsklubben. Albumet släpptes i endast 15 exemplar i februari 2001 i samband med musikfestivalen Fest i valen i Norrköping, men har även gjorts tillgängligt för nedladdning. Skivan innehåller samtliga låtar, presenterade i kronologisk ordning, som den dåvarande trion gjorde innan Hannes Stenström och övriga medlemmar anslöt sig till gruppen.

Anledningen till släppet har sagts vara för att bli av med låtarna och slippa se dem igen.

Låtlista

Källor

Album av Slagsmålsklubben
Musikalbum 2001
Bengt Ribbing (1686–1741)

Bengt Johansson Ribbing, född 1686, död 1741, var en svensk friherre och militär.

Biografi
Som kapten vid livdragonerna följde han Karl XII till Bender och deltog i dennes försvar av Pommern. Han blev 1722 chef för Garnisonsregementet i Göteborg, tillika stadens kommendant. Han blev generalmajor 1730, landshövding i Göteborgs och Bohus län och överkommendant vid Göteborg och Bohuslänska fästningarna 1730–1741. 

Han var son till Johan Ribbing och far till Fredrik Ribbing.

Referenser

Noter 

Svenska militärer under 1700-talet
Svenska generaler
Svenska regementschefer
Landshövdingar i Göteborgs och Bohus län
Födda 1686
Avlidna 1741
Män
Personer under frihetstiden
Bengt
Blackmail Is My Life

Blackmail Is My Life (originaltitel: Kyokatsu koso Waga Jinsei) är en japansk film från 1968 i regi av Kinji Fukasaku.

Handling
En liten grupp på fyra personer arbetar som professionella utpressare, men när de en dag försöker utpressa yakuzan tar de vatten över huvudet.

Rollista (i urval)
Hiroki Matsukata
Tomomi Sato
Yôko Mihara
Tetsurō Tamba
Bin Amatsu

Externa länkar

Filmer 1968
Japanska komedifilmer
Japanska kriminalfilmer
Filmer i regi av Kinji Fukasaku
WP:Projekt Japan
Bengt Ribbing

Bengt Ribbing kan syfta på bland andra:

 Bengt Svensson Ribbing (1541–1594), riksråd
 Bengt Eriksson Ribbing (1609–1653), landshövding
 Bengt Johansson Ribbing (1686–1741), landshövding
 Bengt Ribbing af Koberg (1754–1811), friherre
 Bengt Ribbing (1863–1927), överste
Bengt Ribbing (1609–1653)

Bengt Ribbing, född 1609, död 1653, var en svensk ämbetsman under den svenska stormaktstiden i släkten Ribbing. Han var landshövding i Jönköpings län åren 1645–1653.

Biografi
Bengt Ribbing föddes 1609 på Stora Dala i Dala församling. Han var son till lagmannen Erik Ribbing och Emerentia Gyllenstierna. Ribbing blev militär 1627 och var överstelöjtnant vid Västgöta infanteriregemente. Han blev 1642 överste vid Västgöta knekar. Ribbing blev 19 maj 1645 landshövding i Jönköpings län och slutade vid tjänsten 1 januari 1653. Han avled 1653 på Stora Dala i Dala församling och begravdes i Dala kyrka.

Ribbing ägde gårdarna Stora Dala i Dala socken och Säby i Visnums socken.

Familj
Ribbing gifte sig första gången 29 juni 1642 med Ebba Sparre (1615–1644). Hon var dotter till riksrådet Johan Eriksson Sparre af Rossvik och Anna Rune. De fick tillsammans dottern Emerentia Ribbing (1644–1670) som var gift med generalguvernören Henrik Horn af Marienborg.

Ribbing gifte sig andra gången 26 juli 1652 med Anna Bonde (1622–1687). Hon var dotter till assessorn Jöns Bonde och Ingeborg Lilliesparre af Fylleskog. De fick tillsammans dottern Ingeborg Christina Ribbing som var gift med överstelöjtnanten Gabriel Sparre.

Referenser

Noter 

Födda 1609
Avlidna 1653
Landshövdingar i Jönköpings län
Män
Personer under stormaktstiden
Bengt
Lilo & Stitch

Lilo & Stitch är två figurer från Disneys filmer och TV-serier, ursprungligen från Disneyklassikern Lilo & Stitch från år 2002. Lilo är en ensam hawaiisk flicka och Stitch ett resultat av utomjordiska experiment. Tillsammans blir de bästa vänner.

Lilo bär oftast en röd klänning med vita palmblad och ibland en likadan grön.

Filmografi 
Lilo & Stitch (Lilo & Stitch, 2002)
Stitch! – Experiment 626 (Stitch! The Movie, 2003)
Lilo & Stitch (TV-serien Lilo & Stitch: The Series, 2003-2005)
Lilo & Stitch 2 (Lilo & Stitch 2: Stitch Has a Glitch, 2005)
Stitch ursprung, (The Origin of Stitch, 2005, kortfilm, släppt på DVD:n Lilo & Stitch 2)
Leroy & Stitch (Leroy & Stitch, 2006)

Disneyfigurer
Fiktiva radarpar
The Crow

Filmen baserad på serien återfinns på The Crow (film)
The Crow är en tecknad serie av James O'Barr. O'Barr skapade serien som ett sätt att bearbeta sin flickväns död; hon blev överkörd av en rattfyllerist. Serien publicerades 1989, och blev en succé i underground-kretsar. 1994 släpptes en film med samma namn. Det har sedan även gjorts uppföljare och en TV-serie. Serien har även publicerats i svensk översättning i Seriemagasinet, med originalnamnet intakt.

Handling 
Serien handlar om Eric Draven och hans flickvän Shelly som blir mördade av fyra män när de stannar längs vägen då deras bil går sönder. Eric återvänder sedan med en kråka som följeslagare för att hämnas deras död.

Amerikanska serier
Tecknade serier som blivit film
Tecknade serier som blivit TV-serier
Detroit i fiktion
Ernst Johan Creutz den yngre

Ernst Johan Creutz den yngre, född 12 februari 1675 i Åbo, Egentliga Finland, död 3 april 1742 på Kristineholm i Södermanland, var friherre, senare greve, och son till Ernst Johan Creutz den äldre. Han gifte sig 1711 med friherrinnan Ebba Margareta Banér.

Efter avslutade studier utnämndes han av änkedrottning Hedvig Eleonora till hovjunkare. 1718 utnämndes han till lagman i Östergötlands lagsaga, där han utmärkte sig, särskilt under de ryska härjningarna längs länets kust 1719 efter Karl XII:s död. 1721 utnämnde Fredrik I honom till landshövding över länet. Han innehade detta ämbete till 1727, då han blev riksråd. År 1731 upphöjdes han till greve, dock utan att söka introduktion på riddarhuset. År 1735 tillträdde han som kansler för Kungliga Akademien i Åbo.

Då Creutz var motståndare till ett krig med Ryssland och ansluten till Arvid Horns parti, var han ett av de fem riksråd som tvingades licentiera sig, då Hattpartiet vid 1738 års riksdag skapade sin partiregering. Vid 1740 års riksdag anklagade hattarna honom, i likhet med Ture Gabriel Bielke, för delaktighet i de Gyllenstiernska stämplingarna, varpå han fråntogs sin riksrådspension och förvisades till sina gods. Kort före sin död instiftade han en barmhärtighetsinrättning.

Noter

Källor 

Ridderskapet och adelns riksdagsledamöter
Mösspartiet
Svenska riksråd under 1700-talet
Landshövdingar i Östergötlands län
Lagmän i Östergötland
Lagmän i Hallands lagsaga
Svenska grevar
Finlandssvenskar
Personer från Åbo
Födda 1675
Avlidna 1742
Män
Ugglan
SBH
Personer under frihetstiden
Gravsatta i Riddarholmskyrkan
Matias Concha

Hernán Matías Arsenio Concha, född 31 mars 1980 i Vellinge, är en svensk före detta fotbollsspelare med chilenska rötter. Han arbetar numera som fastighetsmäklare i Marbella.

Karriär
Hans allsvenska debut kom med Malmö FF under säsongen 2001. Inför säsongen 2004 bytte han klubb till Djurgårdens IF, han tog då över Niclas Rascks roll som ordinarie högerback. Conchas första allsvenska mål kom våren 2006 i mötet på Stockholms Stadion mot förra klubben Malmö FF. Den 20 juni 2007 presenterade tyska VfL Bochum Concha som ett nyförvärv.

Hans debut i svenska fotbollslandslaget kom i januari 2006 under landslagets turné med spelare från de nordiska ligorna. Han blev även uttagen till landslagets turné i januari 2007 och fick då ytterligare speltid.

Gick på transfer från Djurgårdens IF till VfL Bochum i Tyskland sommaren 2007. Bochum spelade då i den tyska högstadivisionen, men degraderades senare till andradivisionen. Under en match mot Union Berlin i tyska andradivisionen (2.Bundesliga) den 6 december 2010 bröt Concha benet i en duell . Strax efter benbrottet opererades han och första prognosen löd att han skulle kunna spela om 4–5 månader vilket i så fall vore april–maj 2011.
30 juli 2012 blev det officiellt att Matias Concha återvänder till Allsvenskan och Malmö FF. Kontraktet skrevs till och med 2014. Efter säsongen 2014 valde Concha att avsluta sin spelarkarriär.

1 augusti 2016 tillträdde Concha tjänsten som sportchef i Östers IF, en tjänst som sedan avslutas den i början av mars 2018 

1 augusti 2018 tillträdde han sin nya tjänst som fastighetsmäklare på Serneholt Estate  där han kommer att jobba med försäljning av bostäder på den spanska solkusten.

Familj
Matias Concha är bror till operasångaren Fernando Concha Viaux.

Meriter 
 Mästare, Svenska cupen: 2004, 2005
 Mästare, SM-guld, 2005, 2013, 2014
 Juniormästare JSM-guld 1998
 A-landslagsspelare

Seriematcher och mål 
 2001: 6 / 0
 2002: 15 / 0
 2003: 18 / 0
 2004: 22 / 0
 2005: 23 / 0
 2006: 20 / 2
 2007: 11 / 0
 2007–2008: ?
 2008–2009: ?
 2009–2010: 9 / 0 (källa), per 16 december 2009

Referenser

Externa länkar

 Concha klar för VfL Bochum (vfl-bochum.de, 2007-06-20)
 Landslagsstatistik på svenskfotboll.se

Svenska fotbollsspelare
Svenska landslagsspelare i fotboll
Fotbollsspelare i Malmö FF
Spelare i Djurgårdens IF Fotboll
Spelare i VfL Bochum
Spelare i Superettan
Spelare i Fotbollsallsvenskan
Spelare i Fußball-Bundesliga
Spelare i 2. Fußball-Bundesliga
Personer från Vellinge kommun
Födda 1980
Levande personer
Män
Svenska fastighetsförmedlare
Svenska mästare i fotboll
Ernst Johan Creutz

Ernst Johan Creutz kan syfta på:

Ernst Johan Creutz den äldre (1619–1684) 
Ernst Johan Creutz den yngre (1675–1742)
Ernst Johan Creutz den äldre

Ernst Johan Creutz den äldre, född 20 maj 1619, död 24 februari 1684 i Åbo, var en svensk-finländsk friherre och ämbetsman.

Biografi
Creutz föddes 1619. Han var son till landshövdingen Ernst Creutz och Catharina Hess von Wichdorff. Creutz blev 30 maj 1633 student vid Dorpats universitet och 21 februari 1637 vid Leidens universitet. Han blev 9 april 1644 assessor i Svea hovrätt och 15 november 1652 landshövding i Nyland och Tavastehus län. Creutz adlades 5 juni 1654 till friherre Creutz tillsammans med brodern amiralen Lorentz Creutz och de introducerades 1654 i Sveriges Riddarhus som nummer 48. Han blev 13 februari 1666 landshövding i Åbo och Björneborgs län, 6 juni 1667 landshövding i Västmanlands län och även från 11 oktober 1667 assessor i bergskollegium. Creutz blev 21 oktober 1670 direktor i kommissionen över trolldomsväsendet i Dalarna, 17 september 1674 riksråd och president i Åbo hovrätt. Han avled 1684 i Åbo, begravdes 21 januari 1685 i Åbo domkyrka och nedsattes i Cretzska graven i Pernå kyrka.

Som hovrättspresident vann han högt anseende för sin skicklighet, men på grund av sitt kärva sätt blev han illa omtyckt.

Han gifte sig 1668 med Kristina Posse, men hon dog i Västerås bara ett halvår efter bröllopet.

Familj
Creutz gifte sig första gången 12 juli 1646 på Stockholms slott med Anna Silfversparre (1626–1664), dotter av översten Isak Silfversparre och Kerstin Fleming. De fick tillsammans barnen ryttmästaren Isak Henrik Creutz (1647–1685), studenten Ernst Creutz (1648–1669), ett barn (död 1650), Catharina Helena Creutz som var gift med översten Hans Henrik von Bellingshausen, översten Johan Lorentz Creutz (1652–1702) vid Björneborgs infanteriregemente, Christina Creutz som var gift med hovstallmästaren Esbjörn Reutercrantz, ryttmästaren Axel Creutz (död 1693) vid Karelska kavalleriregemente, studenten Carl Gustaf Creutz (död 1676), Anna Gertrud Creutz som var gift med ryttmästaren Herman Reinhold Zöge vid Åbo läns kavalleriregemente och ryttmästaren Johan Ekebom vid Åbo läns kvalleriregemente, två söner och Elsa Margareta Creutz (1664–1743) som var gift med kammarherren Carl Gustaf Horns af Marienborg och ryttmästaren Israel Rithenhielm.

Creutz gifte sig andra gången 7 juni 1668 på Lindholmen i Barva med Christina Posse (1630–1668), dotter av landshövdingen Christer Axelsson Posse och Christina Sparre af Rossvik. Christina Posse var änka efter landshövdingen Carl Philip von Sack.

Creutz gifte sig tredje gången 1 december 1673 i åbo med Maria Silfverhielm (1634–1712), dotter av översten Arvid Silfverhielm och Maria Stierna. Maria Silfverhielm var änka efter fältmarskalken Gustaf Horn af Kankas. Creutz och Silfverhielm fick tillsammans sonen landshövdingen Ernst Johan Creutz (1675–1742).

Källor

Noter

Tryckta källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Externa länkar

 Svenskt biografiskt lexikon.
 

Svenska riksråd under 1600-talet
Landshövdingar i Västmanlands län
Landshövdingar i Åbo och Björneborgs län
Landshövdingar i Nylands och Tavastehus län
Hovrättspresidenter i Åbo hovrätt
Födda 1619
Avlidna 1684
Män
Ugglan
Personer under stormaktstiden
Personer i Finland under 1600-talet
Abgar Barsom

Abgar Aram Diego Barsom, född den 4 september 1977 i Örebro, är en svensk före detta professionell fotbollsspelare.

Karriär 
Barsom, som har syrianskt ursprung, slog igenom i moderklubben BK Forward, varefter han flyttade till hårdsatsande Djurgårdens IF 2000. Sedan följde en framgångsrik period i Djurgårdens IF 2001–2002, där han skördade framgångar tillsammans med Kim Källström, Andreas Isaksson med flera. I augusti 2002 blev Barsom proffs i nederländska SC Heerenveen. Där blev det dessvärre inte mycket speltid och han återvände inför säsongen 2004 till Djurgårdens IF. Comebackåret i Djurgårdens IF kantades av skador och Barsom fick ta nya tag till säsongen 2005. Där var han en starkt bidragande orsak till klubbens SM-guld. I slutet av sommaren 2006 skadade han sig och blev borta resten av säsongen.

I januari 2007 skrev Barsom på ett halvårskontrakt med den grekiska andradivisionsklubben Messiniakos. Den 27 augusti samma år presenterades han som nyförvärv av Örebro SK. Efter åtta år utanför hemstaden vände således Barsom hem, men denna gång inte till BK Forward utan till "storebror" ÖSK.

Redan nästa säsong flyttade Barsom dock igen, nu till Fredrikstad FK i Norge. Där blev han kvar i två säsonger innan han avslutade den aktiva karriären med två år för Syrianska FC.

Från och med säsongen 2004 bar Barsom spelartröjor med samma nummer som födelseårtalet – 77.

Barsom kandiderade 2006 i valet till kommunfullmäktige i Stockholm för Kristdemokraterna, men blev inte invald.

Referenser

Noter

Webbkällor

Externa länkar 

Svenska fotbollsspelare
Idrottare från Örebro
Spelare i BK Forward Fotboll
Spelare i Djurgårdens IF Fotboll
Spelare i SC Heerenveen
Spelare i Örebro SK Fotboll
Spelare i Fredrikstad FK
Spelare i Syrianska FC
Spelare i Fotbollsallsvenskan
Spelare i Superettan
Födda 1977
Levande personer
Män
Assyrier/syrianer i Sverige
Göingehövdingen (TV-serie)

Göingehövdingen (på danska Gøngehøvdingen) är en dansk äventyrs-TV-serie i tretton avsnitt från 1992 med Søren Pilmark i huvudrollen som Göingehövdingen Svend Povlsen.

Serien är baserad på Carit Etlars äventyrsroman från 1853. I Sverige visades serien på TV2 med start den 18 mars 1992. Regissör var Peter Eszterhas. Manus skrevs av bröderna Gert Henriksen och Bjarne O. Henriksen. Flera av scenerna spelades in på slott i Själland som är stängda för allmänheten. Drottning Margrethe tillät även den danska beridna högvakten och hovstallet att medverka i många av scenerna. Vinterscenerna spelades in i Östersundstrakten. När serien sändes i Sverige var det svenska officerarnas röster dubbade från danska till svenska.

Handlingen utspelar sig under Karl X Gustavs första danska krig (1657–1658) och Göingehövdingen leder en grupp snapphanar i gerillakrigföring mot svenskarna.

Rollista i urval 
Søren Pilmark – Svend
Per Pallesen – Ib
Kirsten Lehfeldt – Kulsoen
Jens Okking – Manheimer
Benedikte Hansen – Ane Marie
Kurt Ravn – Tam
Søren Hauch-Fausbøll – Abel
Asger Reher – Jens Jerntrøje
Henrik Larsen – Hartvig
Adam Schächter – Palle
Henning Jensen – Frederik III
Charlotte Sieling – Sophie Amalie
Søren Rode – Gabel
Bent Mejding – överste Sparre
Flemming Enevold – Kai Lykke
Wencke Barfoed – Julie Parsberg
Ilse Rande – Else Parsberg
Jarl Forsmann – Ving
Mogens Brix-Pedersen – skägg-korpralen

Referenser

Externa länkar 

1650-talet i fiktion
1660-talet i fiktion
Danska TV-serier från 1990-talet
Äran-klass

Äran-klass var en fartygsklass som ingick i svenska flottan. Fartygen bestod av pansarskeppen Äran, Wasa, Tapperheten och Manligheten. Fartygen levererades mellan åren 1901 och 1903. Wasa utrangerades före andra världskriget medan de övriga tre modifierades och användes under kriget. Manligheten var det sista fartyget att utrangeras, vilket skedde år 1950.

Bakgrund och byggnation
Anslag för byggandet av de tre första fartygen i Äran-klassen, Äran, Wasa och Tapperheten, godkändes i riksdagen år 1899. Regeringen hade i sin proposition inte formellt begärt detta, men planerna fanns med i regeringens underlag från marinförvaltningen. Orsaken till att riksdagen godkände byggandet var bland annat att den norska flottan året innan hade tillförts två nya pansarskepp och ytterligare två var under byggnad. Då den svensk-norska unionen befann sig i en allt svårare kris kunde dessa fartyg bli ett hot mot Sverige. 

Efter anbud från både svenska och utländska varv beslutades att fartygen skulle byggas på tre svenska varv. Äran byggdes vid Lindholmens varv i Göteborg, Wasa vid Finnboda Varv i Stockholm, och Tapperheten vid Kockums Mekaniska Verkstad i Malmö. 

Två år efter att belsutet om de första tre fartygen hade tagits beviljades Manligheten, vilken likt Tapperheten byggdes av Kockums i Malmö.

Utformning

Äran-klassens konstruktion var en utveckling av Dristigheten. Fartygen var byggda av nitat stål och var 89,7 meter långa och 15,02 meter breda. Maskineriet bestod av två stycken 3-cylindriga trippelexpanderande ångmaskiner som fick ånga ifrån åtta koleldade ångpannor. Detta maskineri avgav en effekt av 5 500 hästkrafter vilket fördelade på två propellrar resulterade i en maxfart på 16,5 knop.

Bestyckning
Fartygens huvudbestyckning bestod av två stycken 21 cm kanoner m/98B i var sitt torn belägna på för- respektive akterdäck. Sekundärartilleriet bestod av sex stycken 15,2 cm kanoner m/98. En stor skillnad från tidigare pansarskeppsklasser var att dessa var uppställda i egna torn, istället för i kasematter. Vidare fanns sex stycken 57 mm kanoner m/89B samt två torpedtuber belägna under vattenlinjen för 45,7 cm torpeder. De båda ångsluparna som medfördes var bestyckade med var sin 37 mm kanon m/98B.

Modernisering inför andra världskriget

Mellan åren 1938 och 1941 genomgick fartygen omfattande modifieringar. Dessa utfördes emellertid inte på Wasa då hon ansågs alltför sliten. Fartygen saknade från början artilleriledningssystem, vilket vid denna modifiering installerades. Dessa övertogs från de tre fartygen i Sverige-klassen, som tidigare hade fått nya artillerisystem. På grund av flygets snabba utveckling installerades även luftvärnskanoner.

De tre fartygen fick något olika modifieringar, gav dem skilda utseenden. Äran fick bland annat akter om skorstenarna en ny brygga för luftvärnet. Manligheten genomgick de mest omfattande modifieringarna, och fick bland annat ett helt nytt förskepp.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar

Pansarskeppsklasser