kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Pashto

Pashto (eget namn پښتو) är ett östiranskt språk som tillhör den indoeuropeiska familjen. Pashto talas av folkgruppen pashtuner, men idag finns ingen absolut samstämmighet mellan modersmål och etnisk tillhörighet.

Pashto talas av cirka 45–50 miljoner människor. I Pakistan talas pashto av 25 miljoner människor (15 % av Pakistans befolkning) och är landets näst största språk. Språket talas mest i västra Pakistan, och är det provinsiella officiella språket i de federalt administrerade stamområdena FATA (99,1 % pashtotalande) och i provinserna Khyber Pakhtunkhwa (73,9 % pashtotalande) och Baluchistan (29,64 % pashtotalande).

I Afghanistan talas språket av 18–19 miljoner människor. Det är ett av de officiella språken i Afghanistan tillsammans med dari.  

Pashto har betecknats som ett makrospråk omfattande tre språk: central, nordlig och sydlig pashto.

Litteraturen på pashto är starkt influerad av persisk litteratur.

Fonologi

Konsonanter 

Källa:

Vokaler 

Källa:

Skriftspråk 
Pashto har sedan den tid då islam bredde ut sig över Centralasien skrivits med en modifierad form av arabisk skrift. Det finns 44 bokstäver.

Referenser

Noter 

 
Subjekt–objekt–verb-språk
Hansagård

Hansagård är en ort norr om Falkenberg i Falkenbergs kommun, Hallands län. Fram till år 2000 räknades orten av SCB som en egen småort.

Orter i Falkenbergs kommun
Tidigare småorter i Sverige
Källsjö

För sjöar med snarlika namn, se: Källsjön

Källsjö är kyrkbyn i Källsjö socken och en småort i nordöstra delen av Falkenbergs kommun. 

Källsjö med Källsjö kyrka ligger cirka 10 kilometer från Ullared. Byn omges av många sjöar och stora skogar. Mitt i byn ligger Källsjö mejeri, som tillverkar ost, ostkakor och mjölk. I närområdet finns även ett antal serviceföretag, gårdsbutiker och hantverksföretag. Det finns ett rikt föreningsliv.

Strax norr om orten ligger en av Hallands bäst bevarade och längsta hällkistor. Den 7,3 meter långa kistan är från stenåldern och ca 4 000 år gammal. Sydöst om orten ligger Trollgrottan, Hallands längsta grotta. Den är sammanlagt 38 meter lång.

Kvarnfallsringen fritidsboende består av 74 fastigheter som är uppdelade i fyra stugbyar. De uppfördes 1978-79.

Noter 

Orter i Falkenbergs kommun
Småorter i Sverige
Långasand

Långasand är en ort i Eftra distrikt (Eftra socken) i Falkenbergs kommun. Orten var före 2015 klassad som en småort och räknas från 2015 som en del av tätorten Långasand och Ugglarp. Nära samhället ligger Suseåns mynning med naturreservatet Vesslunda.

Kända personer med anknytning till Långasand
Gunnar Sträng, sommargäst

Noter

Orter i Falkenbergs kommun
Tidigare småorter i Sverige
Olofsbo

Olofsbo är en tätort (före 2018 Småort) i Falkenbergs kommun, huvudsakligen belägen i Stafsinge distrikt (Stafsinge socken) med en mindre del i Morups distrikt (Morups socken). Orten ligger omkring sex kilometer norr om Falkenberg. 

I Olofsbo ligger den gamla hallandsgården "Staffens", som numera är Olofsbo hembygdsgård. Vid havet har sedan 1950-talet byggts ett stugområde på byns gamla betesmarker. Denna bebyggelse är en småort . Bebyggelsen i detta område består huvudsakligen av fritidshus, men på senare tid har antalet permanentboende ökat kraftigt.

I Olofsbo stugområde finns två campingar och en livsmedelsbutik.
I Olofsbo finns en lång sandstrand, norr om denna ligger naturreservatet Morups tånge.
 

I Olofsbo ligger även ett fjäderfäslakteri, en fönstertillverkare och en bildemontering. Precis vid stranden hittar man även Klittergården som byggdes 1947 och var på den tiden ett populärt dansställe. De första badstugorna/Badhytterna började byggas redan i mitten av 1930-talet.

Befolkningsutveckling

Noter

Orter i Falkenbergs kommun
Tidigare småorter i Sverige
Tätorter i Sverige
Cobra 11

Cobra 11 (org. titel: Alarm für Cobra 11 - Die Autobahnpolizei), tysk TV-serie inspelad 2000. Cobra 11 är en actionserie som handlar om två poliser som heter Semir och Tom som arbetar för motorvägspolisen. TV-serien är huvudsakligen inspelad i Köln.

Externa länkar 
  Cobra 11-Spoiler

Tyska TV-serier från 2000-talet
Köln
TV-program i RTL Television
Kafir

Kafir (av arabiska كافر kāfir, aktiv particip av kāfara, som betyder "att dölja", "ej vilja tro på", "förneka"; plural kuffar) innebär inom islam "en som förnekar sanningen", otrogen eller icke-muslim.

Kafir är den allmänna benämningen på var och en som förnekar Muhammeds profetiska budskap och Koranens gudomliga ursprung samt på en person som inte bekänner sig till islam, särskilt de kristna och judarna. Kuffar är en ytterst nedsättande arabisk benämning på icke-muslimer. 

Ordet kafir har i turkiskan genom flera mellanformer (kiafer, giaver) givit upphov till skymfordet giaur. Muslimerna på ön Zanzibar använde ordet kafir för sina grannar, de svarta i nuvarande Tanzania och ur benämningen bildades kaffer, vilket anses nedsättande för en färgad person i Sydafrika. "De otrogna", kafirerna, gav namn åt området Kafiristan i nordöstra Afghanistan, numera Nurestan.

Källor

Living islam

Noter

Islamisk troslära
Ugglan
Islamiska termer
Islamisk rättslära
Kafiristan

Kafiristan var det historiska namnet på provinsen Nuristan eller Nurestan i nordöstra Afghanistan. Området kallades Kafiristan eftersom kafir betyder otrogen (här i betydelsen icke-muslim), och -istan är det persiska ordet för land. En annan förklaring är att det kommer från Sanskrit, Kapiś (= Kapish).

Området var helt polyteistiskt fram till slutet av 1800-talet, då det blev muslimskt.  Detta beskrevs 1896 av George Scott Robertson i The Kafirs of the Hindu Kush. Övergången skedde strax efter då Emir Abdur Rahman Khan invaderade området. Han lät döpa om området till Nuristan, som betyder "De upplystas land". Området plundrades och mycket stora delar av dess konstskatter förstördes, även om delar av det togs till Kabul och Paris.  Det som hamnade i Kabul blev senare, även det förstört, men restaureras nu. 

Området finns beskrivet av kinesiska och ryska upptäcktsresande. Det finns även omskrivet i Rudyard Kiplings historia Mannen som ville bli kung - "The Man Who Would Be King" som även filmatiserades 1975.

I dag 
I dag är Nuristan en av 34 provinser i Afghanistan. Området är fattigt och folk försörjer sig på jordbruk. Det gränsar mot Pakistan.

Källor 
World digital library

Externa länkar
Nuristan Summary, Program for Culture & Conflict Studies (engelska).

Afghanistans historia
Sandkärr

Sandkärr är en bebyggelse i Morups socken norr om Glommen i Falkenbergs kommun vid kusten. Området var från 2000 till 2015 av SCB klassat som en småort med namnet Sandkärr och del av Rosendal. Området räknade från 2015 som en del av tätorten Glommen. Vid avgränsningen 2020 blev den åter klassad som en separat småort

Referenser 

Orter i Falkenbergs kommun
Småorter i Sverige
Skrea strand

Skrea strand är bebyggelse i Falkenbergs distrikt (Skrea socken) i Falkenbergs kommun och en omkring två kilometer lång badstrand med höga sanddyner. För bebyggelsen avgränsade SCB före 2015 en småort med detta namn och en tätort med namnet Skreanäs. 2015 uppgick både dessa områden i tätorten Falkenberg.

Vid Falkenberg Strandbad (före detta Hotell Strandbaden) finns en 250 meter lång badbrygga med handikappramp. I området finns omkring 1 600 badhytter. Närbelägna Klitterbadet erbjuder inomhusbad i 50 meter saltvattensbassäng. Glasskaféer, kiosker, restauranger finns längs Klittervägen.

Historia

Området var ursprungligen en utmark till Skrea. Då kommunikationerna förbättrades, bland annat genom Västkustbanan och förbättrade vägförbindelser kom antalet badande att öka.

År 1914 hade ett tiotal badhytter uppförts på stranden. De hade 1928 ökat till omkring 300. Tuberkulosföreningen startade 1917 en strandkoloni för barn. Ett badhus blev byggt 1932. Från 1930-talet och framåt byggdes hotell, restaurang med mera i området. Hotell Strandbadens första byggnad stod klar 1937 på samma plats där det nuvarande hotellet ligger. Klitterbadet anlades 1969.

I statistiken från SCB år 2005 angavs att Skrea strand hade fler än 200 invånare, men att orten dock fortfarande räknades som småort (och inte tätort), i och med att mer än hälften av husen är fritidshus. Dock reviderades uppgifterna gällande år 2005 för flera småorter den 2 oktober 2012, på grund av förbättrat dataunderlag.

Källor

Noter

Badplatser i Sverige
Orter i Falkenbergs kommun
Tidigare småorter i Sverige
Stränder i Sverige
Hallands geografi
Stensjö, Falkenberg

Stensjö är en ort i Eftra socken i Falkenbergs kommun vid kusten och gränsen mot Halmstads kommun. För bebyggelsen avgränsade SCB före 2015 en småort benämnd Stensjö och del av Stora Skipås som även omfattade en mindre västlig del av bebyggelsen i Stora Skipås som är belägen i Steninge socken i Halmstads kommun. Från 2015 ingår bebyggelsen i tätorten Steninge.

Referenser 

Tidigare småorter i Sverige
Orter i Falkenbergs kommun
Indoeuropéer

Indoeuropéer kan avse:

 Indoeuropéer (stammar) – spridning av indoeuropeiska språk inte i detalj klarlagt
 Urindoeuropéer – de tänkta talarna av det urindoeuropeiska språket

Se även
 Indoeuropeiska språk – en familj om flera hundra till olika grad besläktade språk
 Urindoeuropeiska – det urspråk som med varierande grad av säkerhet kan rekonstrueras utifrån lagar om fonetiska förändringar bland de indoeuropeiska språken

es:Indoeuropeo
Ugglarp

För Ugglarp utanför Trelleborg, se Ugglarp, Trelleborgs kommun.

Ugglarp är en ort i Eftra distrikt (Eftra socken) i Falkenbergs kommun. Orten var före 2015 klassad som en småort och räknas från 2015 som en del av tätorten Långasand och Ugglarp. Orten ligger vid kusten söder om Falkenberg och är en så kallad sommarort, då de flesta husen är sommarstugor.
Precis invid Kustvägen i Ugglarp ligger Svedinos Bil- och Flygmuseum.

Noter

Orter i Falkenbergs kommun
Tidigare småorter i Sverige
Veka och Grimsholmen

Ej att förväxla med Veka naturreservat, Halmstads kommun.
Veka och Grimsholmen är en av SCB avgränsad och namnsatt småort i Falkenbergs kommun i Hallands län. den omfattar bebyggelse i orterna Veka och Grimsholmen belägna i Skrea socken söder om Falkenberg.

Se även
 Grimsholmens naturreservat

Noter

Orter i Falkenbergs kommun
Småorter i Sverige
Bagare

En bagare är en person som yrkesmässigt bakar till exempel matbröd, bullar och kakor. "Bakare" hette det från början, men ordet utvecklades under 1400-talet i både danskan och svenskan till bagare (på samma sätt som Svea rike blev "Sverige"). 

Från medeltiden och fram till skråväsendets avskaffande i mitten av 1800-talet hade bagarna ett eget skrå. Man skilde länge på vita och svarta bagare – de vita bakade ljust vetebröd, och de svarta mörkt grovt bröd. Som brödnaggar användes ihopknutna hönsfjädrar, och hålet i mitten av brödkakan gjordes med ett kohorn. Kringlan-symbolen är från 1600-talet.

Bagare kan arbete i ett mindre bageri med tillhörande konditori, butik eller på ett industribageri. De kan även arbeta i privathem. Större delen av allt matbröd som produceras idag görs på några få olika stora företag som har ett antal industribagerier var. Hur brödtillverkningen ser ut beror mycket på bageriets storlek, men något som alltid måste finnas är bagarens kunskap om bröd och bakning. Tillverkningen av matbröd är mycket automatiserad. Arbetsuppgifterna på ett automatiserat bageri kan till exempel vara att knappa in ett recept på det som ska bakas i bakdatorn, varefter maskinen sköter nästan allt själv. Tillverkningen av kaffebröd är inte lika automatiserad som för matbröd. Även mindre bagerier brukar vara väl utrustade med maskiner och kan ibland även ha bakdatorer. Vissa små bagerier är däremot inte så väl utrustade med maskiner och där görs mer för hand. Det kan vara allt från att väga upp ingredienser till att forma, jäsa och grädda brödet eller kakorna. Man tar också alltid hand om disken och håller arbetsplatsen ren och snygg.

De bagare som jobbar på ett industribageri arbetar oftast på natten och helgarbete kan förekomma. På ett litet bageri eller konditori börjar man oftast mycket tidigt på morgonen. I jobbet som bagare så går och står man mycket, och det kan slita på ben och knän. Omfattande kontakt med mjöldamm kan leda till att en allergi utvecklas. För att säkerställa god hygien används särskilda arbetskläder, där bland annat ett förkläde ingår.

Sverige 
Den i Sverige som vill bli bagare kan gå Livsmedelsprogrammet i gymnasieskolan. Det finns också olika lokala utbildningsinriktningar mot bageri och konditori på ett antal olika orter i Sverige. Lärlingsutbildning förekommer också. Som bagare kan man avlägga prov för gesäll- och mästerbrev. Man tjänar mellan 16 000 och 22 000 kronor i månaden. Lönen blir högre för de flesta genom tillägg för obekväm arbetstid, eftersom bagare jobbar mycket kvällar och nätter. Lönen varierar också beroende på utbildning, erfarenhet, ort och arbetsuppgifter.

Se även 
Konditor
Sockerbagare

Referenser

Externa länkar 

Bakning
Cellandning

Cellandning kan syfta på två närliggande begrepp. Ofta menar man all biologisk förbränning och energiutvinning. Rent vetenskapligt är cellandningen det sista steget i energiutvinningen, även kallad elektronkedjan (se elektrontransport och oxidativ fosforylering). En synonym till cellandning är inre andning.

Cellandningen består av delprocesserna glykolys, citronsyracykeln, elektrontransportkedjan och oxidativ fosforylering. Glykolysen sker i cytosolen; de andra delprocesserna sker i omgivningen till det inre membranet i mitokondrien.

Cellandningen omvandlar kemisk energi i socker och syre till kemisk energi i ATP. ATP är en form som cellen kan använda direkt i de flesta av de processer som kräver energitillskott.  I cellandningen omvandlas druvsocker och syre (bränslet) till koldioxid, vatten (restprodukter) och energi. Huvuddelen av ATP-genereringen sker i oxidativ fosforylering.

Oxidativ fosforylering är slutsteget i en kedja av energiomvandlingar (se även tabellen nedan): 
energirik molekyl → elektron i elektronbärare → hög protonkoncentration → ATP

Översiktstabell 

Totalt: 38 ATP (motsvarar 1,14 MJ)

Cellandning: C6H12O6(druvsocker) + 6O2 →  6H2O + 6CO2 + energi (ATP)

Se även  
 Fotosyntes 
 Kompensationspunkten

Referenser

Noter 

Metabolism
Träningsfysiologi
Bjäresjö kyrka

Bjäresjö kyrka är en kyrkobyggnad i Bjäresjö. Den tillhör Ljunits församling, fram till 2002 Bjäresjö församling, i Lunds stift.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan byggdes vid 1100-talets mitt, antagligen av samma mästare som var verksamma vid Lunds domkyrka. Ungefär 1760 fick kyrkan korsarmar. År 1892 gjordes en förlängning västerut av långhuset och det gamla tornet från medeltiden revs för att ge plats åt ett nytt i nyromansk stil.

Utmärkande för kyrkan är dess kalkmålningar från ungefär 1220 som finns i koret och absiden, utförda av Bjäresjögruppen. Dessa skadades dock av en restaurering under 1800-talet utförd av Nils Månsson Mandelgren. Snårestadsmästaren utförde kalkmålningar i långhuset under senare delen av 1300-talet.

Ovanför västportalen finns ett tympanon med Kristus hållande en bok med de grekiska bokstäverna A och O.

Dopfunten ska ha utförts av Tove stenmästare och dateras till 1100-talet.

Orgel
1830 byggde Anders Larsson en orgel med 6 stämmor.
1931 byggde A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund en pneumatisk orgel. Fasaden är från 1830 års orgel.

1989 byggdes en ny orgel av J. Künkels Orgelverkstad AB, Färjestaden. Orgeln är mekanisk.

Källor

 Bjäresjö kyrka på Ljunits församlings webbplats

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar
 Ljunits församling

Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader i Ystads kommun
Incheon

Incheon (koreanska: 인천), äldre namn Chemulpo (濟物浦), äldre transkribering Inchon, är en stad i nordvästra Sydkorea och är med sina 3,0 miljoner invånare landets tredje största. Staden är ett viktigt industricentrum, Seouls hamnstad och ligger inom huvudstadens storstadsområde. Incheons internationella flygplats finns också i området. Incheon utgör en administrativ enhet, gwangyeoksi (ungefär storstad), på samma nivå som landets provinser. Under Koreakriget landsteg FN-styrkor i Incheon för att öppna en andra front. Tillsammans med Busan är staden en av Sydkoreas två ekonomiska frizoner. De asiatiska spelen 2014 hölls i staden.

Historia 
Människor har funnits i området sedan neolitikum. Under tiden för Koreas tre kungariken var namnet på området Michuhol. Den genomgick ett antal namnbyten innan det nuvarande, som det fick 1413 av kung Taejong av Joseon. Den blev sedan ett distrikt under Goryeo. Hamnen i staden öppnade 1883. Staden fick storstadsstatus 1981.

Geografi 
Incheon är beläget vid Gula havet, 28 kilometer från Sydkoreas huvudstad, Seoul. Det högsta berget i området är Manisan, som är 469 meter över havet. De flesta bergen i området tar sig dock inte över 300 meter över havet. 

Det finns ett antal vattendrag i Incheon, varav den längsta är Gulpocheon.

Klimatet i området är relativt torrt. Det påverkas mycket av vindarna, som blåser säsongsvis. Den nordvästliga träffar staden på vintern, medan den sydvästliga upplevs på sommaren. Temperaturen brukar ligga på ungefär 10 °C. I januari brukar medeltemperaturen vara på -3 °C. I augusti brukar temperaturen vara ungefär 25 °C.

Administrativ indelning 
Incheon är indelad i åtta stadsdistrikt (gu) och två landskommuner (gun).

Bupyeong-gu
Dong-gu
Gyeyang-gu
Jung-gu
Michuhol-gu
Namdong-gu
Seo-gu
Yeonsu-gu
Ganghwa-gun
Ongjin-gun

De åtta stadsdistrikten är alla belägna på fastlandet, förutom den västra delen av Jung-gu som bland annat består av ön Yeongjongdo, där Incheons internationella flygplats är belägen.

Ganghwa-gun, som utgör mer än 40 procent av stadens totala yta, omfattar ön Ganghwado samt några andra öar i omedelbar närhet. Ganghwa-gun är beläget nordväst om Incheons centralort, och har maritim gräns mot Nordkorea.

Ongjin-gun omfattar en mängd mindre öar som ligger spridda i Gula havet i väster. Några av öarna i nordväst är belägna vid gränsen mot Nordkorea, varav den mest avlägsna är Baengnyeongdo, som samtidigt är Sydkoreas västligaste punkt.

Källor

Externa länkar

 Lokal webbplats

 
WP:Projekt Korea
Lista över runinskrifter i Eskilstuna kommun

Lista över runinskrifter i Eskilstuna kommun är en förteckning över alla de kända runristningar som finns inom kommunen, förkortat Sö efter Södermanland, samt försedda med Runverkets nummer. Runinskrifterna sorteras efter respektive socken, uppställningsplats, typ av sten eller annat föremål och eventuellt dess namn. Eskilstuna kommun omfattar Västerrekarne härad och Österrekarne härad.

Västerrekarne härad

Lista socken 
 Sö 76, Lista kyrka
 Sö 78, Lista kyrka

Torshälla socken 
 Sö 79, Hällby, Torshälla 
 Sö 80, Rambron, Torshälla
 Sö 81, Rambron, Torshälla

Tumbo socken 
 Sö 82, Tumbo kyrka, runsten 
 Sö 83, Tumbo kyrka, text i portal eller fönster, nu borttagen
 Sö 84, Tumbo kyrka, runsten
 Sö 85, Västerby, Tumbo, fragment

 Sö 362, Tumbo kyrka
 Sö 363, Tumbo kyrka 
 Sö FV1958;242, Tumbo kyrka
 Sö SB1965;12, Tumbo kyrka

Västermo socken 
 Sö 86, Stora Åby, Västermo, runblock

Öja socken 
 Sö 87, Öja kyrka
 Sö 88, Valby, Öja, runsten

Österrekarne härad

Hammarby socken 
 Sö 89, Hammarby kyrka
 Sö 90, Lövhulta, Hammarby, runsten 
 Sö 91 Tidö, Hammarby
 Sö FV1958, Hammarby kyrka
 Sö FV1958;247B, Hammarby kyrka
 Sö FV1958;247C, Hammarby kyrka, Södermanland\Hammarby kyrka
 Sö FV1958;247D M, Hammarby kyrka
 Sö FV1958;247E M, Hammarby kyrka
 Sö FV1958;247F, Hammarby kyrka

Husby-Rekarne socken 
 Sö 92, Husby-Rekarne kyrka, runsten
 Sö 93, Berga, runsten 
 Sö 94, Berga, runsten 
 Sö 95, Berga, runsten

Jäder socken 
 Sö 96, Jäders kyrka, fragment
 Sö 97, Jäders kyrka, runsten, nu på kyrkogården
 Sö 98, Jäders kyrka, inmurad runsten, "Limpan"
 Sö 99, Jäders kyrka
 Sö 100, Jäders kyrka
 Sö 101, Sigurdsristningen, Ramsundet, runhäll
 Sö 102, Vävle, Jäder, runsten
 Sö 103, Vävle, Kapellagården, Jäder, runsten

Kjula socken 
 Sö 104, Berga, Kjula, runsten 
 Sö 105, Högstena, Kjula, Ingvarssten, runsten 
 Sö 106, Kungshållet på Kjulaåsen, runsten 
 Sö FV1948;301, Kjula kyrka
 Sö FV1969;298, Kjula kyrka
 Sö FV1986;218, Harby, Kjula

Eskilstuna stad (Fors socken) 
 Sö 107, Gredby, runsten 
 Sö 108, Gredby, runsten
 Sö 109, Gredby, runsten
 Sö 110, Grönsta
 Sö 355, Fors kyrka
 Sö 356
 Sö 357, Slottsskolan, runsten
 Sö 358, Slottsskolan
 Sö FV1973;355, Fors kyrka

Stenkvista socken 
 Sö 111, Stenkvista kyrka, runsten 
 Sö 112, Kolunda, runsten 
 Sö 113, Kolunda, runsten 
 Sö 114 Kolunda, runsten 
 Sö 115, Kolunda, runsten, försvunnen 
 Sö FV1990;31, Kolunda 
 Sö NOR1998;22, Kolunda

Sundby socken 
 Sö 116, Sundby kyrka
 Sö 117, Sundby kyrka
 Sö SB1963;149, Sundby kyrka
 Sö 118 Ostra, Sundby

Ärla socken 
 Sö 120, Skrivarstenen, Skogshall, Ärla, runblock

Barva socken 
 Sö ATA7551/92, Örleds såg, Barva

Se även 
 Lista över Södermanlands runinskrifter
 Alfabetisk lista över runinskrifter
 Samnordisk runtextdatabas

Södermanlands runinskrifter
Fornminnen i Eskilstuna kommun
Runinskrifter i Eskilstuna kommun
Daegu

Daegu, tidigare skrivet Taegu, (hangul: 대구, hanja: 大邱) är en stad i sydöstra Sydkorea med cirka 2,4 miljoner invånare, vilket gör den till landets fjärde största stad. Daegu är en av Sydkoreas storstäder (gwangyeoksi), och är en självständig enhet på ungefär samma administrativa nivå som landets provinser. I staden finns bland annat textil-, läder- och metallindustri. Det finns fem universitet i staden.

Historia 
Området där Daegu är beläget idag har spår av invånare från förhistorisk tid. Fynd från bronsåldern har upptäckts. En bronskniv som har hittats vid Daegu har utsetts till Sydkoreas nationalmonument nummer 137. Den första stammen som bebodde området var Dalgubeolstammen. Staden hamnade sedan under Sillas kontroll. 689 hade Silla planer på att flytta sin huvudstad till Daejon. Det var även under Silla som stadens namn omnämns först, under kung Gyeongdeok. Namnet blev officiellt av kung Jeongjo av Joseon, då Daegu var huvudort i provinsen Gyeongsang. Under 1200-talet blev staden en militär knutpunkt.

Geografi 
Daegu är belägen i en sänka, omgiven av låga berg. I de centrala delarna av staden rinner floden Sincheon. En annan flod, Geumho, flyter norr och söder om staden. Väster om Daegu flyter den samman med Nakdong som är Sydkoreas längsta flod. 

I staden kan man urskilja fyra årstider, liksom i övriga Korea. Vintrarna är ofta kalla medan somrarna är varma och tryckande. Det råder regnperiod mellan juni och september. Den varmaste perioden är mellan juli och augusti medan den kallaste är januari.

Administrativ indelning 
Daegu är indelat i sju gu (stadsdistrikt) och en gun (landskommun).
 Buk-gu
 Dalseo-gu
 Dong-gu
 Jung-gu
 Nam-gu
 Seo-gu
 Suseong-gu
 Dalseong-gun

De sju stadsdistrikten (gu) är indelade i 132 dong (stadsdelar), och Dalseong-gun är indelat i sex eup (köpingar) och tre myeon (socknar).

Kultur och turism

Sport 
Den 27 mars 2007 blev staden utsedd till värd för världsmästerskapen i friidrott 2011. Evenemanget ägde rum 27 augusti till 4 september. Daegus främsta medtävlande om IAAF-rådets röster var Moskva och Brisbane i Australien. Tilldragelsen är den första av världsmästerskapen i friidrott som hålls på det asiatiska fastlandet. Daegu World Cup Stadium (Blue Arc) är en sportarena i Daegu. Den tar 66 000 åskådare och byggdes för Fotbolls-VM 2002. Fyra matcher i detta VM spelades på arenan. Hemmaplan för fotbollslaget Daegu FC.

Vänorter 
  Atlanta, USA (1981) 
  Almaty, Kazakstan (1990) 
  Qingdao, Kina (1993) 
  Minas Gerais, Brasilien (1994) 
  Hiroshima, Japan (1997) 
  Sankt Petersburg, Ryssland (1997) 
  Milano, Italien (1998) 
  Plovdiv, Bulgarien (2002)

Kommentarer

Referenser 
 Daegu

Noter

Externa länkar 

 
WP:Projekt Korea