kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gångfartsområde

Gångfartsområde eller gårdsgata är ett område där trafiken sker på fotgängares villkor. Fordon får inte framföras i hastigheter högre än gångfart och de har väjningsplikt mot gående. Fordon får endast parkeras på markerade parkeringsplatser. Till skillnad från gågator är motordriven genomfartstrafik tillåten.

Historia

De första gårdsgatorna anlades i Nederländerna i slutet av sextiotalet, etablerades i nederländsk lagstiftning 1976, och anammades i flera andra länder under slutet av sjuttiotalet och början av åttiotalet. Till Sverige kom gårdsgatorna 1994.

Sverige 
Begreppet gångfartsområde och dess märke infördes i Sverige den 1 juni 2007 och ersatte begreppet gårdsgata. För de då befintliga gårdsgatorna gällde de äldre lagkraven fram till 31 maj 2012 och den äldre skyltningen fick användas fram till dess. Därefter accepterar lagen inte längre begreppet gårdsgata. Ett gångfartsområde måste vara utformat så att det framgår att gående nyttjar hela ytan och så att det inte inbjuder fordonsförare att köra fortare än gångfart, vilket inte krävdes för föregångaren gårdsgata. Det var därför inte avsett vid lagändringen att alla gårdsgator skulle bli gångfartsområden.

I Eskilstuna (Nygatan/Gymnastikgatan) har kommunen höjt upp korsningen samt valt att måla hela området blått för att avskilja det från gator där det inte är gångfartsområde.

Finland 
Gårdsgata beskrivs i vägtrafiklagen (FFS 729/2018) som en med vägmärke angiven gata som är avsedd för gång- och fordonstrafik. Gående på en gårdsgata får använda samtliga delar av gatan. De får dock inte i onödan hindra fordons- eller spårvagnstrafik. Högsta tillåtna hastighet för fordon och spårvagnar på gårdsgator är 20 km/h.

Skyltar i olika länder
Skyltarna kan skilja sig en del mellan olika europeiska länder, men har ändå en snarlik symbolik. Det vanligaste är en blå skylt med en bil, ett hus, en vuxen människa och ett lekande barn. Några länder som Sverige, Schweiz och Danmark har en vit zonmarkering som omger det blå fältet. Det finns länder som har omvänd ordning med ett vitt fält och en blå zonmarkering som t ex Rumänien.  Några länder kan ha lite avvikande motiv på bilden som Italien som har ett träd på bilden men ingen bil. Istället för en vuxen och ett barn är det två lekande barn på skylten i Italien. Några kan ha en inbyggd hastighetsskylt som Frankrike och Schweiz. Mest avvikande är skylten i Irland där den dels är gul och svart istället för blå och vit, den är dessutom kompletterad med hastighetsskylt samt en upplysande text.

Trots alla dessa skillnader ska skyltarna ändå vara så pass lika att de är begripliga för den som kör i olika länder, oavsett vilken variant trafikanten är van vid.

Referenser

Noter

Källor
 Trafikförordningen 1998 (SFS 1998:1276). Kan läsas på http://lagen.nu/1998:1276 (besökt 2008-10-07). Gångfartsområde behandlas i 8 kap 1§ (hur man kör) och 10 kap 8§ (utformningskrav). Övergångsbestämmelser för gårdsgata anges under rubrik "Förordning (2007:101) om ändring i trafikförordningen (1998:1276)".

Gång
Typer av vägar
Trafik
Listerlandet

Listerlandet är en halvö, tidigare ö, sydöst om Sölvesborg, som utgör Listers härad. Området avgränsas i nordost av Pukaviksbukten och i sydväst av Sölvesborgsviken. Tidigare utgjorde dess norra avskärmning av sundet, därefter sjön Vesan. Listerlandet har också haft en historisk gräns vid Mörrumsån i öst, en västlig vid Sissebäck och en nordlig någonstans i dagens Olofströms kommun. Under denna period var området ett eget län med gräns till Skåne och Blekinge. Denna uppdelning levde kvar in på 1300-talet.

Administrativ historik 
Listerlandet har förmodligen haft någon nivå av självstyre kring 600-talet. Exakt utformning för detta styre är okänt, men runstenar markerar gränserna i öster kring Ronneby och i väster kring Sissebäck. Den styrande ska ha haft sitt säte någonstans kring dagens Listerområde och riket tros ha hetat Nihua vilket kan ha givit namnet till listerorterna Nogersund och Norje. Ända in på 1570-talet var området ett eget län, men blev därefter en del av Sölvesborgs län, som en del av Skåne och Villands härad. Allt sedan forntiden så var Listerlandet inräknat i dåtidens begrepp Skåne. Enligt traditionen så bodde sagokungen Alarik (möjligen under 300-talet), Skånes förste namngivne kung, här. Dåtidens Skåne var dock inte helt synonymt med dagens Skåne och bland annat räknades inte de skogbeklädda glesbefolkade områdena i norra och inre Skåne in i begreppet. I likhet med Göinge betraktades dock Listerlandet under medeltiden till och från som ett eget område, utanför Skåne. År 1203 finns det första säkra beviset att Listerlandet var en del av Danmark, detta omtalas i Den livländska krönikan (Chronicon Livoniae). Krönikan är skriven av Henrik av Lettland.

Listers härad fick sina nuvarande gränser av den danske kungen Kristian IV under 1600-talet, och under dansk krona urskiljdes Listerlandet slutligen från Skåne genom att häradet inordnades under Blekinge län, då Sölvesborgs län upphörde i och med skapandet av Kristianstad.

Dialekt 
Dialekten på Listerlandet, listerländska, är ett skånskt mål. Dialekten har dock varit mer isolerad än övriga Skåne och avviker därför från övrig skånska och blekingska på en del punkter. Till exempel har listerländskan rullande tungspets-r jämfört med de omkringliggande dialekternas tungrots-r.

Listerhalvön 
Listerhalvön är den halvö varpå stora delar av Listerlandet ligger. Idag används dock Listerlandet och Listerhalvön nästan synonymt i språket, men egentligen är de två olika ting. Upp till tidigt 2000-tal var uppdelningen tydligare då Listers härad fortfarande var en aktiv domstol. Under denna period kunde ordet Listerlandet brukas som term för det område som utgjorde häradet.

Övrigt 
Fotbollslaget Mjällby AIF och Hörvikens IF har sin hemvist på Listerlandet.

Se även 
 Listers härad
 Hanöbukten
 Unverricht-Lundborgs sjukdom, även kallad Listersjukan.

Referenser
Arvid Källström

Arvid Källström, född 17 februari 1893 i Oskarshamns församling, död 27 oktober 1967, var en svensk skulptör.

Arvid Källströms föräldrar var ornamentbildhuggarna Edward Källström och Ida Pettersson. Källström var gift med Elin Nilsson och morfar till Håkan Juholt. Han levde och verkade i nära 30 år i Källströmsgården i Påskallavik. Hans produktion är omfattande och spänner från småskulpturer och porträtt till monumentalgrupper, som fontängrupper och kyrkliga arbeten. Han arbetade i olika material som granit, marmor, trä, brons, terrakotta och betong.

Arvid Källström studerade i Köpenhamn 1916–1919 för Kai Nielsen och fortsatte sin utbildning 1920–1926 i Paris, där han sedan under en följd av år hade sin ateljé. Han besökte som Ester Lindahlsstipendiat 1924–1925 Italien, England, Belgien och Nederländerna. År 1934 återvände han till Sverige och var verksam i Stockholm tills han 1939 slog sig ned i Påskallavik.  
 
I Paris ställde Arvid Källström ut på Salongen och på Salon des Realitets Nouvelles. Han deltog också i utställningar på Charlottenborg och Den Frie Udstilling i Köpenhamn och på Liljevalchs konsthall i Stockholm. 
 
Åren 1936–1937 var han verksam inom expeditionen för Vitterhetsakademiens avgjutningar på Öland, Gotland och i Västergötland. Han är representerad i Nationalmuseum, Moderna museet och Kalmar konstmuseum. Under senare år arbetade han med nonfigurativa kompositioner, där materialets och formens rena, organiska struktur varit föremål för hans studium. Hans konst karakteriseras av ett inträngande naturstudium, i förening med en strävan att nå en samlad, stramt förenklad skulptural form.

Offentliga verk i urval 

 Sjöjungfrun, fontän, brons, 1935, Lilla Torget i Kalmar
 Fontän i Oskarshamn
 Fontän i Hultsfred
 Nils Dacke, brons, Gamla Torget i Virserum
 Esaias Tegnér, brons, 1926, i Växjö 
 Trekungamötet i Kungälv, brons, 1958, Kungälv
 Vid målsnöret, brons, 1936, Hudiksvall
 Solglädje, 1957, ursprungligen Umedalens mentalsjukhus, nu vid Norrlands universitetssjukhus i Umeå
 Ölandsflickan, granit, 1943, framför Borgholms stadshus på Borgholms torg
 Ridån till Sagabiografen i Oskarshamn samt väggreliefer i biografen och det ovanpå belägna Café Oderth, 1949

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Svenskt Konstnärslexikon (1957)

Externa länkar 
 Information om Arvid Källström

Svenska skulptörer under 1900-talet
Personer från Oskarshamn
Födda 1893
Avlidna 1967
Män
Representerade vid Nationalmuseum
Representerade vid Moderna museet
Richard McCulloch

Richard McCulloch, amerikansk författare, filosof och etnopluralist, född 1949. Han är en i hemlandet bekant medlem av rörelsen för vit nationalism och har skrivit ett flertal böcker som förespråkar rasåtskillnad (se etnopluralism).

Bibliografi i urval
Änglarnas levnadsöde (1982)
Det rasliga fördraget (1994)

Personer inom nationalism
Födda 1949
Levande personer
Män
Rasism
Nynazism
Mindre helgdag

Mindre helgdag, förr en beteckning på Mariadagar, helgondagar samt ev. andra bemärkelsedagar. Till skillnad från reguljära helgdagar rådde ingen närvaroplikt i kyrkan.

De sista mindre helgdagarna togs bort 1601 efter en stor utrensning av helgdagar.

Helgdagar
Portalen

Portalen har flera betydelser:
Portalen (byggnad), en byggnad i Skövde
Portalens gymnasium, ett aktiebolag som driver friskolor 
 Portalen (bergspass), ett bergspass i Antarktis

Se även
 Portal (olika betydelser)
Trombay

Trombay är ett område i den indiska storstaden Bombay i delstaten Maharashtra, där Indiens centrum för forskning i kärnfysik, Bhabha atomforskningscentrum, och även en kärnreaktor finns.

Historik 
Urinvånarna i Trombay var fiskare på grund av närheten till Arabiska havet och Thanebukten. Området kallades för "Turbhe" på Marathi.

Källor 

Bombay
Bhabha atomforskningscentrum

Bhabha atomforskningscentrum (Bhabha Atomic Research Centre) är uppkallat efter förolyckade forskaren Homi Bhabha, och är Indiens centrum för forskning om kärnkraft och kärnvapen (jfr kärnfysik). Anläggningen, som grundlades av Nehru 20 januari 1957, finns i Trombay i delstaten Maharashtra.

Kärnteknik
Byggnader och anläggningar i Indien
Extensible Authentication Protocol

Extensible Authentication Protocol, EAP, är ett protokoll för att skicka inloggningsinformation från exempelvis mobil klient till en trådlös accesspunkt. EAP-meddelanden kan bakas in i andra meddelanden exempelvis RADIUS eller TCP/IP (då kallat EAPOL (EAP Over Lan)).

EAP-SIM 

EAP-SIM-protokollet har utvecklats av 3GPP. EAP-SIM specificerar en mekanism för autentisering och sessionsnyckeldistribution med Global System for Mobile Communications (GSM) Subscriber Identity (SIM). EAP-SIM mekanismen anger förbättringar för GSM autentiseringen där flera trippla autentiseringsmetoder kan kombineras för att skapa autentiseringssvar och sessionsnycklar med högre styrka än de individuella GSM-tripletterna. En GSM-triplett är den tupel som bildas av de tre GSM-autentiseringsvärdena RAND (ett 128-bitars slumptal), Kc och SRES. Mekanismen omfattar även nätverksautentisering, stöd för användaranonymitet, resultatindikationer och ett snabbt re-autentiseringsförfarande.

Referenser 

Telekommunikation
Paavo Väyrynen

Paavo Väyrynen, född 2 september 1946 i Kemi landskommun, är en finländsk statsvetare och politiker. Han är politices doktor och docent i internationella relationer vid Lapplands universitet i Rovaniemi.

Väyrynen har bland annat varit partiordförande för Centern 1980–1990, minister i fler regeringar, varav flera gånger utrikesminister och i två omgångar Europaparlamentariker. Han var presidentkandidat 1988, 1994, 2012 och 2018, de tre första gångerna som Centerns kandidat och sist som oberoende kandidat genom en valmansförening. 

År 2016 grundade han Medborgarpartiet (fi. Kansalaispuolue) men lämnade detta 2018 då han planerade att delta i Centerns ordförandeval. Väyrynen lämnade därefter Centern och sin plats i Europaparlamentet 2018, men återvände samma år som riksdagsledamot på ett mandat han vunnit vid valet 2015. Hans nya parti Sjustjärnerörelsen (fi. Seitsemän tähden liike) infördes i partiregistret i december 2018. I riksdagsvalet 2023 ställde han upp för Centern men blev inte invald.

Politisk karriär 
 Riksdagsman 1970–2003, 2007–2011, 2018–2019
 Undervisningsminister 1975–1976 
 Arbetskraftsminister 1976–1977 
 Utrikesminister 1977–1982, 1983–1987 och 1991–1993 
 Partiledare för Centern 1980–1990 
 Presidentkandidat för Centern 1988, 1994 och 2012, fristående presidentkandidat 2018
 Ledamot av Europaparlamentet 1995–2007 och 2014–2018
 Utrikeshandels- och utvecklingsminister 2007–2011

Utmärkelser

Källor

Externa länkar 

 Paavo Väyrynens webbplats
 Paavo Väyrynen – riksdagens ledamotsmatrikel
 

Finländska partiledare
Ledamöter av Europaparlamentet från Finland
Ledamöter av Europaparlamentet 1999–2004
Ledamöter av Finlands riksdag för Centern
Finlands utrikesministrar
Finlands arbetskraftsministrar
Finlands undervisningsministrar
Utvecklingsministrar
Handelsministrar
Finländska statsvetare
Personer från Keminmaa
Födda 1946
Levande personer
Män
Schönhausen (Elbe)

Schönhausen (Elbe), uttalas Schönhausen-Elbe eller Schönhausen an der Elbe, är en stad i Landkreis Stendal i det tyska förbundslandet Sachsen-Anhalt. Staden är även centralort för förvaltningsgemenskapen Elbe-Havel-Land där den ingår tillsammans med kommunerna Kamern, Klietz, Sandau (Elbe), Schollene, Wust-Fischbeck. Den tidigare kommunen Hohengöhren uppgick i  den 1 januari 2020.

Schönhausen är beläget på östra sidan av floden Elbe längst österut i delstaten vid gränsen till Brandenburg.

Kända personer
Otto von Bismarck, rikskansler

Källor

Kommuner och städer i Landkreis Stendal
IAS

IAS kan syfta på:

 IAS – den hastighet som avläses på ett luftfartygs fartmätare, se Indicated airspeed
 IAS –  Indiens civila statsförvaltning, se Indiens civila statsförvaltning
 IAS – ett ansett forskningscenter i Princeton, i New Jersey i USA, se Institute for Advanced Study
 IAS – en internationell redovisningsstandard, se International Accounting Standards
 IAS – ett svenskt marint insatsförband, se Internationella Amfibie Styrkan
 IAS – en medlemsorganisation för Scientologikyrkan, se International Association of Scientologists
 IAS-maskinen – den första elektroniska datorn
Indiens civila statsförvaltning

Indiens civila statsförvaltning (IAS, The Indian Administrative Service) är Indiens civila statsförvaltning och kallas ibland "Indiens stålram", på grund av dess betydelse för indisk politik. Dess goda rykte har dock försämrats under de senaste decennierna på grund av en ökad partipolitisering, korruption och ett mer eller mindre utbrett bruk att sälja och köpa tjänstebefattningar.

Föregångaren till IAS var brittisk-indiska Indian Civil Service, upprättad på 1700-talet av Brittiska Ostindiska Kompaniet som den första byråkratin av modernt europeiskt snitt.

Se även
Indiens politik

Civ
Indiska federala myndigheter
BMC

BMC kan syfta på

 BMC – en byggnad i Uppsala, se Biomedicinskt centrum (Uppsala)
 BMC – ett forskningscentrum vid Lunds universitets medicinska fakultet, se Biomedicinskt centrum (Lund) 
 BMC – en brittisk motorfordonstillverkare deras bilmärke, se British Motor Corporation
 BMC – IATA:s kod för en flygplats i Brigham City, Utah, USA, se Brigham City Airport
 BMC Racing Team – ett amerikanskt cykelstall som tillhör UCI World Tour
 Bordel militaire de campagne – mobil bordell hos franska militärer under krigstid
HSC

HSC kan betyda:

 Humanistiskt-samhällsvetenskapligt centrum, heter numera Ekonomikum
 High-speed craft, en benämning på snabba fartyg, se snabbfärja och Katamaran
Ekonomikum

Ekonomikum är en av Uppsala universitets största institutionsbyggnader, ritad av Peter Celsing 1975, på Kyrkogårdsgatan i Uppsala mellan Observatorieparken och Luthagsesplanaden.

Ekonomikum inrymmer institutioner inom företagsekonomi, nationalekonomi, ekonomisk historia, statistik, handelsrätt, informationsvetenskap, kulturgeografi och medie- och kommunikationsvetenskap. Uppsala studenters närradio, Studentradion 98,9, har sin redaktion och studio i källarvåningen, där det även finns ett meditationsrum, gym och bastu. I huset finns även Ekonomikums bibliotek – en del av Uppsala universitetsbibliotek.

Bakom Ekonomikum ligger Ekonomikumparken, eller Ekoparken, där tusentals ungdomar varje år samlas för att fira sista april.

Historia
Byggnaden är uppkallad efter Theatrum Oeconomicum vid Östra Ågatan, där Uppsalas förste och världens fjärde ekonomiprofessor Anders Berch bedrev sin verksamhet från 1741.

Ursprungligen hette byggnaden Humanistiskt-samhällsvetenskapligt centrum (HSC, eller i dagligt tal "HumC") och utgjorde ett centrum för institutioner vid samhällsvetenskaplig och humanistisk fakultet, den senare fakulteten idag delad i språkvetenskaplig och historisk-filosofisk. Efter en stor renovering under åren 1997–1999 återinvigdes byggnaden i november 1999 som Ekonomikum.

Referenser

Externa länkar
Ekonomikums webbplats

Ekonomi i Uppsala
Byggnader vid Uppsala universitet
Byggnader och anläggningar i Uppsala
Peter Celsing
CPI

CPI kan syfta på

 Communist Party of India – ett politiskt parti i Indien
 Corruption Perception Index – ett mått för att ange graden av korruption i ett land
 CPI Motor Company – Collaboration Professional Innovation – ett taiwanesiskt företag som tillverkar mopeder, ATV och on/offroad-maskiner.

Se även 

 CPI(M) – Communist Party of India (Marxist) – ett politiskt parti i Indien
 CPI(ML)(L) – Communist Party of India (Marxist-Leninist) Liberation – ett politiskt parti i Indien
Breven från Jultomten

Breven från Jultomten är brev till J. R. R. Tolkiens barn från "jultomten". Breven handlar om alla möjliga äventyr på Nordpolen. Dessa utgavs postumt 1976.

Brittisk barnlitteratur
Jul i skönlitteratur
Postuma verk
Brittisk fantasylitteratur
Birth

Birth är en amerikansk långfilm från 2004 i regi av Jonathan Glazer, med Nicole Kidman, Cameron Bright, Danny Huston och Lauren Bacall i rollerna.

Handling
Det har gått 10 år sedan Annas make Sean dog i en hjärtattack och nu ska hon gifta om sig med Joseph. Då infinner sig en 10-årig pojke på Annas mammas födelsedagsparty som frågar efter Anna och som påstår sig vara Sean reinkarnerad. Han varnar henne för att gifta sig med Joseph.  Pojken vet saker om Anna som främmande småpojkar omöjligen kan veta och Anna börjar undra hur hon ska hantera situationen.

Rollista (i urval)

Utmärkelser

Nomineringar
Golden Globe: Bästa kvinnliga huvudroll – drama (Nicole Kidman)
Guldlejonet: Bästa regi (Jonathan Glazer)

Externa länkar

Filmer 2004
Amerikanska dramafilmer
Filmmanus av Jean-Claude Carrière
Filmer från New Line Cinema
Klo

Klor är spetsiga hornbildningar längst ut på vissa djurs tår. Klor kan sägas motsvara människors naglar. Klorna används främst för klättring, hålla fast byten och för att djuret skall kunna starta snabbt löpande.

När man talar om gripklor gäller det "kräftlika" klor som används till att fånga byten och krossa dem med. Sådana klor återfinns bland annat hos kräftor, krabbor, humrar, skorpioner och klokrypare.

Referenser

Externa länkar 

Djuranatomi
Integumentsystemet
Amalthea (mytologi)

Amalthea (grekiska: Amaltheia, latin: Amalthea) var i grekisk mytologi en get som gav sin mjölk till den nyfödde Zeus då han uppföddes på ön Kreta, dold för sin fader Kronos. Hon uppflyttades sedan av Zeus bland stjärnorna.

Då geten en gång brutit av ett horn gav en nymf det åt Zeus, omlindat med blommor och fyllt av frukter. Zeus överlämnade hornet till de nymfer, som vårdat honom, med det löftet, att de i hornet alltid skulle finna det goda de önskade. Amaltheas horn är därför symbolen för ymnighet och rikedom (ymnighetshorn).

Enligt en annan uppfattning var Amalthea en nymf som blev guden Zeus fostermor och som födde upp Zeus med getmjölk och honung.

Se även 
Amalthea (måne)
113 Amalthea

Källor 

Nymfer i grekisk mytologi
Värmeöverföring

Värmeöverföring innebär transport av termisk energi inom ett medium eller mellan medier till följd av skillnad i temperatur. Värme kan spontant överföras endast från ett varmare till ett kallare medium, till följd av termodynamikens andra huvudsats.

Värme kan överföras på tre sätt, genom ledning (värmeledning, konduktion), strömning (konvektion) eller strålning (värmestrålning). Värmeledning sker främst i fasta material och beror på att en temperaturgradient jämnas ut. Konvektion sker på grund av rörelsen hos en fluid, som också omfördelar värme. Vid konvektion är alltid åtminstone en fas en fluid. Strålning förekommer oavsett om mediernas fas är gas, vätska eller fast och behöver inget transporterande medium, utan kan överföra värme genom vakuum.

Se även 
 Värmeväxlare

Källor 

Termodynamik
Värmeöverföring
Malungsfors

Malungsfors är en tätort i Malung-Sälens kommun.

Befolkningsutveckling

Näringsliv
I Malungsfors slutar idag Västerdalsbanan och där finns en timmerterminal som används av bl.a. Fiskarheden AB. Järnvägen har tidvis dock varit hotad och sträckan mellan Malung och Malungsfors var utan trafik mellan 2001 och 2019.

Evenemang
I orten anordnas årligen Malungsfors visfestival.

Se även 
Malungs socken

Referenser

Externa länkar 
 http://malungsfors.se/

Orter i Malung-Sälens kommun
Tätorter i Sverige
Mantorp

Mantorp är en tätort i Mjölby kommun, Östergötlands län, som har cirka 4 000 invånare. Orten är ett villasamhälle beläget drygt en mil från Mjölby samt två mil från Linköping. Mantorp ligger vid motorvägen E4:an samt järnvägens stambana. Länståget Östgötapendeln stannar i Mantorp och med den kan man resa vidare till exempelvis Norrköping, Linköping, Mjölby, Motala och Tranås.

Befolkningsutveckling

Samhället
Orten är ett villasamhälle som i början på 1900-talet växte fram runt järnvägsstationen. Antalet invånare har ökat stadigt. 

Mantorp har mycket goda väg- och tågförbindelser till de närliggande städerna Linköping, Mjölby och Norrköping då samhället är beläget vid motorvägen E4:an samt länståget Östgötapendeln stannar i Mantorp.

I Mantorp finns även köpcentret Depot med bland annat livsmedelskedjan City Gross, apotek, restauranger samt sport-, möbel- och klädaffärer.

Utbildning 
I mantorpsområdet finns totalt sex stycken skolor. Låg- och mellanstadieskolorna är Klämmestorpskolan, Vifolkaskolan (F-6), Veta skola, Normlösa skola samt Västra Hargs skola. Högstadieskolan heter Vifolkaskolan (7-9).

Sport 
I Mantorp ligger Sveriges nationalarena för motorsport Mantorp Park samt Mantorp Hästsportarena som bland annat står värd för V75 några gånger per år. Mantorps IF/HF är samhällets handbollsförening vars herrlag spelar i division 1 södra. Klubben spelar sina hemmamatcher i Klämman Arena där även innebandyklubben IBK Mantorp samt gymnastikföreningen Wifolka GF bedriver sina verksamheter. Ortens fotbollsklubb, Mantorps FF, spelar sina hemmamatcher på Klämmestorps IP.

Se även
Veta socken
Viby socken
Östra Tollstads socken

Noter 

Orter i Mjölby kommun
Tätorter i Sverige
Margretetorp

Margretetorp är en tätort i Ängelholms kommun i Skåne län.

Historia
Enligt legenden skall orten fått sitt namn från drottning Margareta, men det är osäkert om det stämmer då de flesta gårdar med Margareta som en del av namnet bildades under 1100- och 1200-talet. Margretetorps gästgivaregård har en historia som går tillbaka till medeltiden. Bilföretaget Koenigsegg hade sin fabrik här innan den brann ner och bilarna flyttades till Ängelholm.

Befolkningsutveckling

Se även
Hjärnarps socken

Referenser

Noter

Källor 
Kungsvägen genom Halland - Bidrag till halländsk kulturhistoria och underlag för vägminnesvårdsprogram. Stellan Haverling. 1996. Göteborg: Vägverket (refererar Strövtåg i kulturbygd, Vägar över åsen, Thorpert, Rolf. 181. Malmö: Sydkraft)

Externa länkar 
 Margretetorp, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883
 Margretetorp i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
 Margretetorp gästgiveri

Orter i Ängelholms kommun
Tätorter i Sverige