kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Obwalden

Obwalden är en kanton i centrala Schweiz. Den bröts ut ur Unterwalden.

Geografi 
Obwalden gränsar i väster och norr till Luzern samt i söder till Bern. Exklaven Engelberg har gränser mot Bern, Nidwalden och Uri. Obwalden innehåller Schweiz geografiska mittpunkt och har landets lägsta kantonsskatt, en platt skatt på 1,8 procent. Reformen genomfördes 2007 genom en folkomröstning, där över 90 procent röstade för förslaget. Obwalden genomförde den sista civila avrättningen i landet 1940, av bankrånaren och mördaren Hans Vollenweider i Sarnen.

Indelning 
Obwalden är indelat i sju kommuner:
Alpnach
Engelberg
Giswil
Kerns
Lungern
Sachseln
Sarnen

Politik
Kvinnlig rösträtt infördes 1972. Landsgemeinde avskaffades 1988.

Direktdemokrati
 Obligatoriska folkomröstningar äger rum vid författningsändringar, samt när kantonsparlamentetet inte har stött ett folkinitiativ rörande lagstiftning eller finansbeslut.
 Lagändringar, beslut om enstaka utgifter över en miljon schweizerfranc och årligen återkommande utgifter om 200 000 franc underställs folkomröstning om 100 medborgare eller en tredjedel av kantonsparlamentet kräver det.
 Folkinitiativ till författningsändringar, lagändringar och finansbeslut kan framläggas av 500 medborgare.

Kantonsparlamentet
Kantonsparlamentet kallas Kantonsrat (kantonsrådet). Det omfattar 55 personer och väljs på fyra år genom proportionella val. Varje kommun måste vara representerad av minst fyra ledamöter. Vid valen 2014 fick Schweiz kristdemokratiska folkparti 19 platser, Schweiziska folkpartiet 13 platser, FDP. Liberalerna tio platser, Obwaldens kristligt sociala parti sju platser och Schweiz socialdemokratiska parti sex.

Kantonsregeringen
Kantonsregeringen kallas Regierungsrat (regeringsrådet) och består av fem ledamöter. Det väljs direkt av folket för fyra år i majoritetsval. Ordföranden har titeln Landammann, vice ordföranden Landesstatthalter; båda väljs för ett år i sänder av kantonsparlamentet bland regeringsrådets ledamöter. Regeringsrådet valdes 2014 och består två representanter för Schweiz kristdemokratiska folkparti, två för FDP. Liberalerna och en för Obwaldens kristligt sociala parti.

Sevärdheter 
Pilatusbahn, Alpnachstad - världens brantaste järnväg

Referenser

Noter

Externa länkar 
 

 
Schweiz kantoner
Schweiz tyskspråkiga kantoner
Kantoner med halv kantonsröst
Sankt Gallen (kanton)

Sankt Gallen () är en kanton i nordöstra Schweiz.

Historia 
Under medeltiden styrdes Sankt Gallen av abbotar från klostret Sankt Gallen. Dessa var också tysk-romerska riksfurstar från år 1206 fram till reformationen 1524. År 1531 återupprättades dock det andliga styret och det varade till år 1798. Sankt Gallen blev medlem i det schweiziska edsförbundet år 1803 och kantonens nuvarande författning härrör från 1890.

Geografi 
Sankt Gallen gränsar i söder till kantonen Graubünden, i sydväst till kantonerna Glarus och Schwyz, i väster till kantonen Zürich, i norr till kantonen Thurgau och Tyskland samt i öster till Österrike och Liechtenstein. Kantonerna Appenzell Ausserrhoden och Appenzell Innerrhoden är helt omgärdade av Sankt Gallen.

Sankt Gallen domineras av bergskedjan Alperna. Kantonens högsta punkt är Ringelspitz, 3 248 meter över havet. Huvudort i kantonen är staden Sankt Gallen.

Indelning 
Till och med 2002 var kantonen Sankt Gallen indelat i distrikt. Distrikten var regionala förvaltningsorgan, men dess uppgifter fördes successivt över på andra förvaltningar. I och med en ny författning så upphörde distrikten. 

Dagens indelning i valkretsar (Wahlkreise) har i motsats till distrikten inte någon förvaltningsmässig funktion. De används dock som statistikområden.

Kantonen Sankt Gallen är sedan den 1 januari 2003 indelad i åtta valkretsar som i sin tur är indelade i 77 kommuner.

Ekonomi 
Jordbruket i Sankt Gallen är inriktat främst på boskapsskötsel. Den rika tillgången på vattenenergi bidrog till att kantonen industrialiserades tidigt. Idag är Sankt Gallen ett centrum för textilproduktion.

Demografi 
Kantonen Sankt Gallen hade 514 504 invånare (2020). Majoriteten av befolkningen är tysktalande.

Referenser

Externa länkar 

 
Schweiz kantoner
Schweiz tyskspråkiga kantoner
Schaffhausen (kanton)

Schaffhausen () är en kanton i norra Schweiz.

Geografi 
Schaffhausen gränsar i söderut (huvudsakligen i floden Rhen) till kantonerna Thurgau och Zürich samt till Tyskland i övriga väderstreck.

Huvudort är staden Schaffhausen. Kantonen består av tre delar, åtskilda från varandra, som alla ligger norr om floden Rhen: staden Schaffhausen med den största delen av kantonens yta samt 2 st exklaver, som är omgärdade av kantonerna Zürich och Thurgau samt Tyskland. I den större exklaven finns kommunen och staden Stein am Rhein samt kommunerna Buch, Ramsen och Hemishofen. En mindre del av staden Stein am Rhein ligger dock på den södra sidan av Rhen. Den minsta exklaven i sydväst består av kommunerna Rüdlingen och Buchberg). I staden Schaffhausens närhet finns även den tyska exklaven Büsingen am Hochrhein.

Indelning 
Kantonen Schaffhausen är indelad i 26 kommuner. 

 Bargen
 Beggingen
 Beringen
 Buch
 Buchberg
 Büttenhardt
 Dörflingen
 Gächlingen
 Hallau
 Hemishofen
 Lohn
 Löhningen
 Merishausen
 Neuhausen am Rheinfall
 Neunkirch
 Oberhallau
 Ramsen
 Rüdlingen
 Schaffhausen
 Schleitheim
 Siblingen
 Stein am Rhein
 Stetten
 Thayngen
 Trasadingen
 Wilchingen

Fram till juli 1999 var Schaffhausen indelat i sex distrikt: Oberklettgau, Reiat, Schaffhausen, Schleitheim, Stein samt Unterklettgau. Därefter var Schaffhausen endast indelat i 33 kommuner, vilket har minskat till 26 kommuner genom kommunsammanslagningar.

Ekonomi 
Schaffhausens jordbruk producerar bland annat vete, potatis, frukt och vindruvor. I kantonens industri framställs bland annat verkstadsprodukter, livsmedel och ur.

Demografi 
Kantonen Schaffhausen hade 83 107 invånare (2020). Majoriteten av befolkningen är tysktalande.

Sevärdheter 
 Rhenfallet

Referenser

Externa länkar 

 Kantonens officiella webbplats

 
Schweiz kantoner
Schweiz tyskspråkiga kantoner
Schwyz (kanton)

Schwyz () är en kanton i centrala Schweiz.

Historia 
Schwyz var en självstyrande bondekommun under den tidiga medeltiden. År 1240 erhöll Schwyz riksomedelbarhet av kejsar Fredrik II. Det var en av de tre urkantonerna i det schweiziska edsförbundet, som grundades 1291. Schwyz var den ledande av de tre och namnet på hela edsförbundet blev Schwyz, senare förändrat via högtyska till Schweiz. Kantonen namngavs i sin tur från huvudorten Schwyz. Namnet Schwyz omnämns för första gången år 970.

Geografi 
Schwyz gränsar i väster till kantonerna Luzern och Nidwalden, Uri i söder, Glarus i öster samt kantonerna Zürich och Sankt Gallen i norr. Kantonens huvudort är staden Schwyz.

Indelning 
Schwyz är indelat i sex distrikt och 30 kommuner.
 Einsiedeln (1 kommun)
 Gersau (1 kommun)
 Höfe (3 kommuner)
 Küssnacht (1 kommun)
 March (9 kommuner)
 Schwyz (15 kommuner)
Se även: Lista över kommuner i kantonen Schwyz

Ekonomi 
Schwyz präglas av landsbygd, och en större andel arbetar inom jordbruket än riksgenomsnittet. Kantonens jordbruk är främst inriktat på boskapsskötsel. Industrin i Schwyz tillverkar bland annat textilier, verkstadsprodukter, livsmedel och möbler. I kantonen finns den schweiziska arméknivstillverkaren Victorinox, som har sitt huvudkontor och huvudfabrik i orten Ibach.

Demografi 
Kantonen Schwyz hade 162 157 invånare (2020). Majoriteten av befolkningen är tysktalande.

Referenser

Externa länkar 

 
Schweiz kantoner
Schweiz tyskspråkiga kantoner
Jan Scherman

Jan Olof Scherman, född 21 juni 1950 i Filipstad, är affärsområdeschef för Aftonbladet TV och debattör inom massmedia. Han var verkställande direktör för TV4-Gruppen mellan 2001 och 2011. Tidigare har han bland annat varit programledare för samhällsmagasinet Kalla fakta i TV4 och nyhetspresentatör i Östnytt i SVT.

Biografi och karriär 
Scherman växte upp i Linköping och sommararbetade med att skriva vigselnotiser på Östgöta Correspondentens länsredaktion 1967. Han studerade franska och därefter journalistik vid Göteborgs universitet innan han tog examen 1972. Han var politiskt aktiv i Göteborgsavdelningen av FNL.

TV-karriären inleddes 1980 när han började arbeta vid Sveriges Television, först på Rapport och senare på Östnytt och Aktuellt. 1989 delade han Stora journalistpriset med Göran Ellung för grävande journalistik kring JAS-projektet. 1991 var han med och startade TV4:s samhällsprogram Kalla fakta och 2001 blev han verkställande direktör för TV4.

Scherman lämnade under 2011 sin plats som VD för TV4-gruppen till Casten Almqvist. Scherman har efter att han slutat på TV4 arbetat på Bonniers med tv och medier. Den 28 juli 2012 var Scherman sommarpratare i P1. Sommaren 2013 meddelades att Scherman fått anställning som strategisk rådgivare för Aftonbladet TV från årsskiftet 2013/2014. Ett arbete som han kombinerar med styrelsearbete och andra uppdrag. 2016 lämnade han sin tjänst för att få mer tid med privatlivet men fortsätter som konsult och debattör. 

I september 2016 meddelades att Scherman skulle göra tv tillsammans med sin förre programdirektör Tobias Bringholm på den sistnämndes bolag Storyfire. Förutom att bidra med sina kontakter och sitt kunnande om tv skulle Jan Scherman även bidra journalistiskt till Storyfire.

Familj 
Scherman är syssling med artisten Cat Stevens. Han har fru, barn och barnbarn (läst 2010).

Källor 

Födda 1950
Svenska TV-chefer
Män
Levande personer
Sommarvärdar 2012
Vinnare av Stora journalistpriset
Svenska journalister under 1900-talet
Svenska journalister under 2000-talet
Personer från Filipstad
Delphi

Delphi kan avse:

 Delphi (programspråk) – ett programspråk
Delphi (studentbostadsområde) –  ett studentbostadsområde i Lund
 Delphi Corporation –  en amerikansk underleverantör till fordonsindustrin

Geografi

Grekland
 Delphi (kommun)
 Delphi – latinskt namn på en modern och en forngrekisk stad i landskapet Fokis i Grekland, se Delfi

USA
 Delphi, Indiana – administrativ huvudort i Carroll County
Trappspindel

__NoTOC__

En trappspindel eller en trappstock är ett mittparti kring vilket en spiraltrappa är uppbyggd. Spindeln är den bärande axelpelaren i en spiraltrappa på vilken planstegen fästs i innerkant. Spiraltrappor har självbärande konstruktion och saknar vangstycken.

Etymologi
Ordet trappspindel är belagt sedan 1859 och bygger på ordet spindel i betydelsen axel som något rör sig kring.

Externa länkar

Byggnadsdetaljer
Kakafoni

Kakafoni kan syfta på:

Herman Hedning & Co : "kaos i dumskallefabriken" : 16,66 år av konflikter, kakafoni och krångel! – en bok av Jonas Darnell ()Kakafoni (bok) – en bok av Daniel Hjorth och Henrik Tikkanen

Se även 
Kakofoni
Kakofoni

Kakofoni kommer av grekiskans kakophonia "missljud", som i sin tur kommer av kakos "dålig" och phone "ljud", "ton", "röst". Kakofoni betyder således missljud, disharmoni, illalåtande sammanblandningar av olikartade ljud, helt enkelt osköna ackord. Motsatsen är eufoni.

Begreppet används subjektivt, ofta för att angripa musik som upplevs som komplicerad och dissonant. Begreppet blev populärt då det låter som en elak förvanskning av ordet dodekafoni (tolvtonsteknik), som på 1920-30-talen av de konservativa lyssnarna betraktades som kulturens och estetikens ändpunkt.

Kakofoni används även utanför musikaliska sammanhang om (vad som upplevs som) oljud i allmänhet.

Ordet skall ej sammanblandas med begreppet kakafoni, som avser förhållandena i Österrike-Ungern under den kejserliga-kungliga perioden under 1800-talets senare hälft och i början av 1900-talet.

Se även
 Kakafoni

Referenser 

Musikteori
Harmonik
Konsonantkluster

Konsonantgrupp, konsonantklunga eller konsonantkombination uppstår när flera konsonantljud avlöser varandra i ett ord, utan mellanliggande vokal. Begreppet gäller språkljud och inte stavning. De nio konsekutiva konsonanterna i ”Borsjtjschlager” utgör en konsonantklunga av längd fem (”r”, ”sj”, ”tj”, ”sch” och ”l”). Det finns språk, i vilka inga konsonantklungor alls existerar, exempelvis hawaiiskan, som i orden Honolulu, Niihau, Kauai, Oahu, Molokai, Lanai, Kahoolawe och Maui. I språk som serbiska förekommer exempelvis srpski (som betyder just serbiska) med fem konsonanter i rad, men där är r:et stavelsebildande, dvs det utgör kärnan i en stavelse.

I svenskan
Konsonantgrupper finns naturligt i svenskan med maximalt tre konsonanter i rad. I ords början är det första ljudet i samtliga fall en frikativa, ett s: språk, sträng, spricka, etc. När konsonantgruppen förekommer genom tillförandet av suffix kan konsonantgruppen dock bli längre. I ”Herbstskts” har språkvetaren Adolf Noreen hittat åtta i rad. Det är efternamnet Herbst följt av adjektivsuffixet -sk, sedan neutrum -t, och slutligen genitiv -s. 

Svenskans konsonantgrupper kan ställa till problem för talare med annat modersmål, se bruten svenska. Till exempel skjuts en e-liknande vokal in av spansktalande före initiala konsonantgrupper i ord som (e)sko och (e)skola. Personer som har turkspråk eller iranska språk som modersmål har en tendens att skjuta in e-, a- och u-liknande vokaler i konsonantgrupper, till exempel f(e)licka. Folk med finska som modersmål tappar istället ofta konsonanter i initiala grupper, exempelvis (sk)riva. Det är även vanligt att personer som lär sig svenska realiserar konsonanter i grupper assimilerat, till exempel tonassimilation i ord som "vänta" (vilket då uttalas som "vända").

I kulturen
Povel Ramel har skrivit en dialog som heter "Curat ocoh Gunanar", som handlar om att Gunnar (Gunanar) alltid sätter in en vokal mellan två konsonanter när han talar för att motverka konsonantgrupper, vilka enligt honom själv, gör att svenska språket exploderar.

Se även 
 Svensk fonologi

Referenser

Noter

Källor 
Bannert, Robert (1990). På väg mot svenskt uttal. Lund: Studentlitteratur

Fonetik
Ortografi
Svenska cupen i fotboll

Svenska cupen i fotboll är en årlig cupturnering i fotboll, öppen för klubblag för herrar i Sverige. Den räknas som den, näst efter Allsvenskan (vars vinnare blir svenska mästare), förnämsta nationella fotbollsturneringen för herrlag i Sverige.

Turneringen har spelats sedan 1941, dock med uppehåll 1954–1966. Segraren får lyfta Vandringspriset Gustaf VI Adolfs pokal som instiftades 1967, och delades ut fram till 1983. Mellan åren 1984 och 1996 delades priset Scandiacupen ut. 1997-2001 delades SFF-pokal ut. 2002 återinfördes Gustaf VI Adolfs pokal. Åren 1941- 1953 hette vandringspriset Gustaf V:s pokal.

Samtliga klubbar i Allsvenskan och Superettan har rätt att delta i Svenska cupen. Dessutom får 68 klubbar från övriga divisioner delta. Som exempel kan nämnas att vinnaren av Upplandscupen (arrangerad av Upplands Fotbollförbund) kvalificerar sig till Svenska cupens första omgång.

Svenska cupen är också kvalificerande för Uefa Europa Conference League och var tidigare kvalificerande för Uefa Europa League och innan dess Europeiska cupvinnarcupen.

Säsonger

Spelplatser och finalister

1941-1953

1967-framåt

Svenska cupmästare

Sändningsrättigheter 
Direktsändning av matcher från Svenska cupen:
 2001 – 2005: Kanal 5
 2006 – 2011: TV4
 2012 – 2015: SVT 
 2016 –2025 : Cmore
 2025 - framåt: Viaplay

Referenser

Externa länkar 
 Svenska Fotbollförbundets lista över svenska cupfinaler: (1941–)
 

 
Fotbollstävlingar i Sverige
Nationella cuper i fotboll
Kylix

Denna artikel är om dryckesbägaren. För Linux-programmet, se Kylix (programspråk).

En kylix är en forngrekisk flat dryckesbägare på fot och med två handtag. Ett stort antal sådana kärl, oftast rikt smyckade och mestadels attiska, har bevarats till vår tid; från Argos har man funnit exemplar av något avvikande form.

Källor

Externa länkar 
 

Dryckeskärl
Arkeologiska artefakter
Ugglan
Ole Svendsen Bakke

Ole Svendsen Bakke, klockare i Ids socken, Norge, förvärvade sig historisk namnkunnighet för sitt raska uppträdande under  Fredrikshalds belägring 1716 då han grep till vapen och deltog i striden vid Enningdals bro, vilken utföll fördelaktigt för norrmännen, dock dog B. själv vid detta tillfälle. Han har blivit ihågkommen av eftervärlden tack vare den danske diktaren Jörgen Friis och av Ove Malling i dennes Store og gode Handlinger af Danske, Norske og Holstenere (1777). Över Bakkes grav restes 1846 ett enkelt minnesmärke

Källor

Externa länkar
lokalhistoriewiki.no - Ole Svendsen Bakke 

Personer i Norge under 1700-talet
Personer som stupat i strid
Personer i stora nordiska kriget
Avlidna 1716
Män
Personer från Østfold fylke
Semifinal

Semifinal kallas den näst sista omgången i utslagsturneringar, inom sport ofta kallad cup, där deltagarna kvalificerar sig till final. I finalen koras sedan segraren (individuellt eller lag) av hela turneringen. 

I de flesta utslagsturneringar återstår fyra tävlande parter när semifinalomgången skall spelas och dessa delas upp i två semifinaler. Vinnare av respektive semifinal går vidare till final och de två förlorande parterna i semifinalen möts i en match om tredje pris. De fyra parterna i en semifinal har ofta nått semifinalomgången genom att vinna varsin kvartsfinal (åtta parter) och dessa vann varsin åttondelsfinal (16 parter). I tävlingar där semifinalen består av fler än fyra deltagande parter kan kvalificeringen ha skett på annat sätt, till exempel genom gruppspel, del-finaler eller heats.

Inom vissa sporter spelas semifinalen i "bäst av"-format, till exempel i Svenska hockeyligan där två lag möts i semifinal i bäst av sju matcher. Det lag som först vunnit fyra av de sju semifinalmatcherna mellan lagen går vidare till final.

Se även 
 Playoff

Sporttermer
Schwyz

Schwyz  (, , , ) är en stad och kommun i distriktet Schwyz i kantonen Schwyz i centrala Schweiz. Kommunen har  invånare (). Schwyz är huvudort i kantonen med samma namn.

Kommunen består av orterna Schwyz, Rickenbach, Ibach och Seewen.

Namnet på staden Schwyz känt från år 972 och skrevs då "Suittes". Namnet på landet Schweiz kommer från staden Schwyz. Järnvägsstationen Schwyz ligger i orten Seewen.

Geografi 
Staden Schwyz är belägen vid foten av berget Grosser Mythen, nära Vierwaldstättersjön. Den ligger cirka 27 kilometer öster om Luzern och cirka 40 kilometer söder om Zürich. Schwyz ligger på en höjd av 516 meter över havet.

Schwyz har en yta om 53,18 km². Av denna areal används 24,79 km² (46,6 %) för jordbruksändamål och 19,94 km² (37,5 %) utgörs av skogsmark. Av resten utgörs 5,39 km² (10,1 %) av bostäder och infrastruktur, medan 2,99 km² (5,6 %) är impediment.

Ekonomi 
Företaget Victorinox har sitt huvudkontor och huvudfabrik i orten Ibach. De tillverkar den berömda schweiziska armékniven som finns i många olika utföranden.

Demografi 
Kommunen Schwyz har  invånare (). En majoritet (90,8 %) av invånarna är tyskspråkiga (2014). 75,1 % är katoliker, 5,0 % är reformert kristna och 19,9 % tillhör en annan trosinriktning eller saknar en religiös tillhörighet (2014).

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Schwyz
Kommuner i Schwyz
Orter i Schwyz (kanton)
Schweiz kantonshuvudstäder
Uri

Uri är en kanton i mellersta Schweiz kring floden Reuss. Huvudstad är Altdorf. Det är ett alplandskap där man främst lever av turism och av jordbruk i dalarna. Uri är en av de schweiziska urkantonerna i Schweiziska edsförbundet. Enligt legenden var denna kanton Wilhelm Tells hembygd.

Geografi

Politik

Parlament
Urner Landrat, lantrådet i Uri, är kantonens parlament. Lantrådet har 64 ledamöter som väljs på fyra år. Var och en av de tjugo kommunerna utgör en valkrets. Medan de valkretsar som har tre eller flera ledamöter har ett proportionellt valsätt, har de övriga valkretsarna majoritetsval.

Regering
Uris regering kallas för regeringsrådet (Regierungsrat); regeringsråd är också titeln för de enskilda medlemmarna av regeringen. Ordföranden kallas Landamman, vice ordföranden Landesstatthalter. Regeringsrådet väljs direkt av väljarna för fyra år.

Direktdemokrati
 Författnings- och lagändringar är underkastade obligatoriska folkomröstningar.
 Mot en av lantrådet fattat beslut kan 300 väljare kräva en folkomröstning.
 600 väljare kan föreslå ändringar i eller upphävande av konstitutionella stadganden, lagar och parlamentariska beslut. Förslaget underställs sedan en folkomröstning.

Administrativ indelning 
Kantonen Uri är indelad i 19 kommuner sedan 2021.

Altdorf
Andermatt
Attinghausen
Bürglen
Erstfeld
Flüelen
Gurtnellen
Göschenen
Hospental
Isenthal

Realp
Schattdorf
Seedorf
Seelisberg
Silenen
Sisikon
Spiringen
Unterschächen
Wassen

Referenser

Schweiz kantoner
Schweiz tyskspråkiga kantoner
Unterwalden

Unterwalden är en gammal kanton i mellersta Schweiz söder om Vierwaldstättersjön. Den utgörs numera av de båda halvkantonerna Nidwalden med huvudorten Stans (276 km². 35 400 inv. (2001)) och Obwalden med huvudorten Sarnen (490 km². 31 000 inv. (2001)). Unterwalden är en av urkantonerna i Schweiziska edsförbundet.

Unterwalden
Ej längre existerande schweiziska kantoner
Borgarråd

Borgarråd är en titel för heltidsarvoderade politiker som är utsedda av Stockholms stad sedan Stockholms författningsreform 1920. Begreppet motsvaras i andra kommuner i Sverige av kommunalråd.

Borgarråden var ursprungligen sex till antalet. För närvarande (2021) utser den styrande majoriteten tio borgarråd. Tillsammans bildar borgarråden borgarrådsberedningen, vilken förbereder ärenden för kommunstyrelsen. Därtill utser oppositionen fem oppositionsborgarråd.

De borgarråd som utsetts av majoriteten i kommunfullmäktige har så kallad föredragningsskyldighet, vilket innebär att de är chef för en rotel med ett visst verksamhetsområde och ordförande i de nämnder som hör till området. De är för närvarande (2021) finansborgarrådet, arbetsmarknads-, idrotts- och integrationsborgarrådet, 
bostads- och fastighetsborgarrådet, miljö- och klimatborgarrådet,
skolborgarrådet, socialborgarrådet, 
stadsbyggnadsborgarrådet, trafikborgarrådet, 
äldre- och trygghetsborgarrådet samt 
kultur- och stadsmiljöborgarrådet. Verksamhetsområdena kan variera något beroende på resultatet av förhandlingar mellan partierna efter ett val. 

Finansborgarrådet har sedan Stockholms författningsreform 1940 en särställning bland borgarråden, och är sedan 1994 även ordförande i kommunstyrelsen. Oppositionsborgarråden har inte föredragningsskyldighet, det vill säga är inte chef för rotlar. Borgarrådens politiska sekreterare kallas borgarrådssekreterare. Bland tidigare borgarrådssekreterare märks bland andra sedermera partiledarna Gösta Bohman och Fredrik Reinfeldt.

Historia
Termen borgarråd myntades av stadshusarkitekten Ragnar Östberg, och systemet med borgarråd och rotlar infördes genom Stockholms förvaltningsreform 1920 då den tidigare drätselkammaren avskaffades. Antalet rotlar har förändrats över tiden, och likaså vilka ansvarsområden som ligger på respektive rotel. Senare har borgarrådens titlar kommit att få rotelnamnet som förled; borgarrådet som leder stadsbyggnadsroteln kallas därför ofta stadsbyggnadsborgarråd.

Från och med Stockholms författningsreform 1940 har finansborgarrådet haft en särställning bland borgarråden. Borgarrådsberedningen formaliserades då med finansborgarrådet som ordförande, och sedan dess har finansborgarrådet alltid tillsatts av den politiska majoriteten i fullmäktige. Då blev finansborgarrådet även kommunstyrelsens ordförande. Dagens finansrotel benämndes drätselroteln fram till 2002.

Se även
Lista över borgarråd i Stockholms stad
Borgarrådssekreterare
Politik i Stockholms stad
Kommunalråd

Referenser

Noter

Webbkällor 
 Stockholms stad, Borgarråd och rotlar

Externa länkar

Politiska titlar
 
Politik i Stockholms stad