kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Skeppsholmsbron

Skeppsholmsbron är en bro i Stockholm som går mellan halvön Blasieholmen på Norrmalm och Skeppsholmen.

Den första bron på platsen uppfördes 1638-1640 och bekostades av amiralitetet. Denna bro var av trä, stod på pålar och var försedd med en vindbrygga. År 1765 försågs Skeppsholmsbron med en ny vindbrygga. 1789 togs vindbryggan bort och ersattes med en klaff vid brons norra del. En slussavgift infördes som tillföll Galäreskaderns kassa och som kom att användas till brons reparationer.

Bron, som även kallades Holmbron, förstördes i en brand år 1822. Efter branden användes en provisorisk flottbro. Provisoriet fanns kvar till 1861, då den ersattes av nuvarande konstruktion som bekostades av staten. Bron är en stålkonstruktion i fem fack med en total längd av 165 meter, bredden är ungefär 9,5 (körbanan 5,5 meter och två gångbanor à 2 meter). Denna bro tillverkades av Motala Verkstad och uppvisade redan efter 15 år vissa förskjutningar som gjorde att den blev krokig. Den rätades upp och kompletterades med diagonalstag som saknades. I början på 1950- och 1980-talen utfördes ytterligare förstärkningsarbeten. Mötande fordonstrafik på bron är ej möjligt och trafiken är reglerad med trafiksignaler. Broräcket är smyckat med gyllene kronor, som ibland blir till turistsouvenirer.

Regeringen beslutade 1935 att Skeppsholmsbron tillsammans med andra byggnadsverk på Blasieholmen och Kastellholmen skulle klassas som statligt byggnadsminne. Detta innebar att bron inte fick flyttas, rivas eller byggas om till sitt yttre. Detta förhållande kom att ifrågasättas och ändras på 1990-talet. Statens fastighetsverk skrev 1997 att "Smidesjärnskonstruktionen är svårt sönderrostad och flera oberoende experter som Fastighetsverket anlitat har konstaterat att den inte går att rädda. Även om man i framtiden bara skulle tillåta gångtrafik över bron så skulle den ändå behöva demonteras i sina minsta beståndsdelar och sedan återsättas i hop med mer än hälften av stålkonstruktionen utbytt. Det skulle innebära ett oerhört tidskrävande arbete som knappast ens går att kostnadsberäkna." En ny bro projekterades och skulle ersätta den gamla. Stora protester mot rivningen gjorde dock att beslutet ändrades och den gamla bron restaurerades.

Bilder

Källor

Externa länkar

 Artikel från Marinarkeologisk Tidskrift, 1-98

Broar i Stockholm
Blasieholmen
Skeppsholmen
Blåmärkta byggnader i Stockholm
Generatris

En generatris är inom geometrin en linje som rör sig genom rummet och därmed bildar (genererar, därav namnet) en yta, till exempel mantelytan på en cylinder eller kon.

Exempel 
Om vi tänker oss två raka långa linjer som skär varandra i en punkt S. Vi kallar vinkeln mellan dem för u och låter den ena linjen rotera kring den andra med den konstanta vinkeln u. Den fasta linjen blir då figurens axel, och den som roterar kallar vi för generatris. Den skapar en konisk yta som vi kan kallar K, med två mantelytor. Ytans spets kallas punkten S.

Geometri
Biskupia Górka

Biskupia Górka (tyska Stolzenberg, även Bischofshügel) är en kulle i närheten av Gdańsk i Polen. Biskupia Górka har genom historien haft en viktig strategisk betydelse.

Historia 
Vid Biskupia Górka avrättades den 4 juli 1946 elva personer som dömts till döden för krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten i koncentrationslägret Stutthof. Jämte kommendanten Johann Pauls hängdes fem kvinnliga lägervakter, Jenny Wanda Barkmann, Elisabeth Becker, Wanda Klaff, Ewa Paradies och Gerda Steinhoff samt fem manliga lägerfunktionärer, Józef Reiter, Wacław Kozłowski, Franciszek Szopiński, Jan Breit och Tadeus Kopczyński. Avrättningen skedde inför tusentals människor och de dömda anlände sittande på stora lastbilflak som körts fram till galgen. Deras händer bakbands samt deras fötter. En fotograf som bevittnade avrättningen tog flera bilder av fångarna. Varje fånge hade en egen skarprättare som lade snaran runt den dömdes hals. Sedan rullade bilarna bort från galgen och hängningen var ett faktum.

Källor 
 Hinrichtung von Kriegsverbrechern

Polens geografi
Benedetto da Maiano

Benedetto da Maiano, född 1442 i Maiano (Fiesole), död 24 maj 1497 i Florens, var en italiensk arkitekt och skulptör.

Benedetto da Maiano påbörjade 1489 Palazzo Strozzi i Florens.

Referenser

Externa länkar

Personer från Fiesole
Italienska arkitekter under 1400-talet
Italienska skulptörer under 1400-talet
Renässansarkitekter
Renässansskulptörer
Män
Födda 1442
Avlidna 1497
Muhammad (namn)

Muhammad (arabiska: محمد, Muḥammad) är det vanligaste arabiska mansnamnet med betydelsen 'prisad', 'förhärligad'. Namnets popularitet kommer av att det bars av islams grundare profeten Muhammed 

Namnet translittereras även som Muhammed, Muhamed, Mohammed, Mohammad, Mohamed, Mahmud, Mahommed, Mehmet, Mehmed och Mahomet. Muhammad förkortas ibland till MD eller Md.

Namnet Muhammad i dess olika varianter är ett vanligt namn på nyfödda pojkar i Storbritannien, men inte det vanligaste namnet som det ibland rapporteras.

Ett urval personer med namnet Muhammad
Muhammed - profet och grundare av islam
Mehmet I (turkisk variant av Muhammad, ibland skrivet just Muhammad/Muhammed)  osmansk sultan
Mehmet II (turkisk variant av Muhammad, ibland skrivet just Muhammad/Muhammed)osmansk sultan
Mahmud II av Stora Seldjuk, seldjukisk härskare.
Mehmet II av Stora Seldjuk, seldjukisk härskare.
Mehmet II av Kerman
Muhammed II av Khwarezm, härskare i Persien på 1200-talet.
Mohammed II av Umayyaddynastin, kalif av Cordoba.
Mehmet III (turkisk variant av Muhammad, ibland skrivet just Muhammad/Muhammed) osmansk sultan
Muhammed III av Cordoba
Mehmet IV (turkisk variant av Muhammad, ibland skrivet just Muhammad/Muhammed), osmansk sultan
Mehmet V (turkisk variant av Muhammad, ibland skrivet just Muhammad/Muhammed), osmansk sultan
Mehmet VI (turkisk variant av Muhammad, ibland skrivet just Muhammad/Muhammed), osmansk sultan
Mohammed VI av Marocko - kung i Marocko
Muhammad al-Nasir, död 1213, almohadisk kalif
Muhammed Abdelaziz - västsaharisk gerillaledare och politiker.
Muhammed Adil Shah - furste i Bijapur, Indien
Muhammed Ahmed - härskare över Sudan
Muhammad Ali - boxare
Muhammed Ali av Egypten - osmansk furste,
Muhammed av Ghur - afghansk krigsherre, och grundaren av Delhisultanatet och ghuridernas dynasti
Muhammed Jakub Khan - emir av Afghanistan
Mohamed Omar - talibanledare, se Mulla Omar 
Mohamed Omar - svensk-iransk kulturskribent
Muhammad Qutb - egyptisk islamist
Muhammed Sayed - indisk politiker 
Muhammad Shah II - grundare av Tughluqdynastin, och sultan i Delhi
Abd-ul-lah ibn Seijid-Muhammed - sudanesisk kalif
Abu Raihan Muhammed ibn Ahmed al-Biruni - persisk vetenskapsman
Djelal-eddin Muhammed Akbar - grundläggaren av mogulriket
Shejk Muhammed Abdullah - kashmirisk politiker och ättling till kashmiri pandits
Mehmet Kaplan (MP) Sveriges bostadsminister

Se även
Muḥammad, den fyrtiosjunde suran i Koranen.

Källor

Arabiska namn
Mansnamn
Muhammed
Boulder

Boulder är en stad (city) i Boulder County i norra Colorado, USA. Boulder är administrativ huvudort (county seat) i Boulder County. Staden är den viktigaste universitetsstaden i Colorado och säte för University of Colorados huvudcampus.

Boulder ligger  meter över havet i Boulder Valley där Klippiga bergen möter de stora slätterna (Great Plains). Väster om staden ligger de rödbruna sandstensformationerna Flatirons som har blivit stadens landmärke.

Boulder kallas ofta för meteorologins "Mecka", eftersom både National Oceanic and Atmospheric Administration (NOAA) och National Center for Atmospheric Research (NCAR) har stora forskningsanläggningar i staden. Havs- och atmosfärsforskare från hela världen kommer därför regelbundet till Boulder för olika forskningsprojekt.

Vänorter
Boulder har följande vänorter:
 Dusjanbe, Tadzjikistan
 Jalapa, Nicaragua
 Kisumu, Kenya
 Lhasa, Tibet, Kina
 Ciudad Mante, Mexiko
 Yamagata, Japan
 Yateras, Kuba

Källor

Externa länkar 
 City of Boulder

 
Orter i Colorado
Hem och Skola

Riksförbundet Hem och Skola (RHS) är en svensk organisation för vårdnadshavare till barn i för-, grund-, och gymnasieskola.

Historia

Före 1945
I mitten på 1800-talet påbörjades en diskussion om lärarnas förhållande till skolbarnens föräldrar. Redan då fanns argumentet att barnens flit och ambition är beroende av hemmets inställning till undervisningen, varför föräldrarna borde informeras om nyttan av de kunskaper som skolan förmedlar. Redan 1892 samlade folkskolläraren Jonas Jonasson föräldrar i Gustafsbergs skolområde på Alnön, för att vinna dem för sina idéer om att ett samarbete mellan skola och hem skulle inledas för att öka kontakten mellan dessa och för att eleverna skulle nå bra resultat i skolan. Här bildades nu den första föräldragruppen som sedan skulle bli förebild för liknande föreningar.

Målsmännens Riksförbund, 1945–1967 
Den första övergripande organisationen kallades Målsmännens Förening, bildad 26 mars 1941. Initiativet togs av läkarfrun Aina Nycander och till sin hjälp hade hon bland andra Alva Myrdal. I ett uttalande av rektor Karl Petander sades att "Målsmännens Förening vill vara opinionsbildande i skolfrågor och aktivt delta i de reformprojekt som kan komma att läggas av den sittande skolkommittén under ledning av statsrådet Gösta Bagge."
 
Undan för undan blev man inom föreningen på det klara med att från olika håll i landet förelåg ett behov av ett centralt språkrör för föräldrarna, och våren 1944 sände man ut en förfrågan till de föräldraföreningar man kände till – då ett 60-tal – om man var villig att ta upp frågan om en anslutning till Målsmännens Förening till debatt. När intresset visade sig vara stort inbjöd föreningen samtliga till en konferens i Stockholm i januari 1945. De förslag man fick in omarbetades och man sände ut en inbjudan till en ny konferens i Stockholm. Den hölls den 14–16 juni 1945 och ledde till bildandet av Målsmännens Riksförbund. 1947 startade Målsmännens Riksförbund tidskriften Barn i hem, skola, samhälle som gavs ut i drygt 50 år.

De sista årtiondena på 1900-talet
Förbundet var som allra störst under 1960- och 1970-talet och representerande över 1 000 lokala föräldraföreningar med över 620 000 elever. Avsikten var att genom organiserad föreningsverksamhet vid varje skola vara ett samarbetsorgan för skolan, skolans anställda, elever och föräldrar. Föreningen har bland annat drivit projekt som Föräldraombudsmannen.

Under 1980-talet tog föreningen tillsammans med Sveriges lärarförbund ställning mot videovåldet.

Från 2000
Slutet av 1900-talet innebar en drastisk minskning av antalet medlemmar.

Den 27 oktober 2010 sände Uppdrag granskning ett program som visade på problem inom föreningen. Bland annat framkom det att 80 % av de medel föreningen samlade in från sponsorer gick direkt till telemarketingföretaget Poolmedia, att styrelsemedlemmar låtit föreningen betala dyra restaurangbesök, samt att föreningen ljugit om sitt medlemsantal i en ansökan till Skolverket.

Referenser

Intresseorganisationer i Sverige
Organisationer bildade 1945
Utbildning i Sverige
Farsø kommun

Farsø kommun var fram till kommunreformen 2007 en kommun i Nordjyllands amt i Danmark. Kommunen är numera en del av Vesthimmerlands kommun.

Tidigare kommuner i Danmark
Vesthimmerlands kommun
Ariane 1

Ariane 1, fransktillverkad rymdraket från Aerospatiale. 

Första uppskjutningen genomfördes 24 december 1979 från raketbasen Centre Spatial Guyanais utanför Kourou i Franska Guyana i norra delen av Sydamerika. Den sista uppskjutningen skedde 21 februari 1986.

Uppskjutningar
Se Lista över Ariane uppskjutningar för en lista över alla Arianeuppskjutningar.

Totalt gjordes elva uppskjutningar av Ariane 1-raketer. Två av dem misslyckades.

Den mest kända av lasterna bör vara rymdsonden Giotto som skickades upp för att studera Halleys komet.

1986 sköts den svenska satelliten Viking upp med en Ariane 1-raket.

Referenser 

Rymdraketer
Aérospatiale
Ariane 2

Ariane 2, fransktillverkad rymdraket från Aerospatiale. I stort sett var raketen en förlängd Ariane 1.

Första uppskjutningen genomfördes 30 maj 1986 från raketbasen Kourou i Franska Guyana i norra delen av Sydamerika. Den sista uppskjutningen skedde 1 april 1989. Bara sex starter skedde med denna rakettyp varav den första misslyckades. Den sista uppskjutningen lade den svenska kommunikationssatelliten Tele-X i geostationär omloppsbana.

Uppskjutningar
Se Lista över Ariane uppskjutningar för en lista över alla uppskjutningar av Ariane.

Totalt gjordes sex uppskjutningar av Ariane 2-raketer. Den första uppskjutningen misslyckades då raketens tredje steg inte startade.

Referenser 

Rymdraketer
Aérospatiale
Ariane 3

Ariane 3, fransktillverkad rymdraket från Aerospatiale. Raketen var i grunden en Ariane 2 raket med två startraketer.

Första uppskjutningen genomfördes 4 augusti 1984 från raketbasen Kourou i Franska Guyana i norra delen av Sydamerika. Den sista uppskjutningen skedde 11 juli 1989.

Uppskjutningar
Se Lista över Ariane uppskjutningar för en lista över alla Ariane uppskjutningar.

Totalt gjordes elva uppskjutningar av Ariane 3 raketer. En uppskjutningen misslyckades då raketens tredje steg inte startade.

Referenser 

Rymdraketer
Aérospatiale
Östlind & Almquist

Östlind och Almquist var en svensk piano- och orgelharmoniumtillverkare. Firman grundades 1888 i Arvika av Anders Nilsson Östlind, född 30 maj 1857 i Gunnarskog, död 14 september 1915 i Stockholm.

1888 tillverkades 19 harmonier och 1889 tillverkades 59 harmonier. 1890 ingick musikhandlare Anton Almquist, Göteborg, som delägare i firman. 1890 tillverkades 128 harmonier. 1918 slogs Östlind & Almquist samman med sex andra harmonium- och pianofabriker i landet till AB Förenade Piano- och Orgelfabriker, men de enskilda bolagen existerade alltjämt formellt. 1928 hade fabriken i Arvika levererat 37 000 och 1936 47 200 flyglar, pianon och orgelharmonier.

Företaget fick en guldmedalj vid utställningen i Bryssel 1897 och har fått andra guld- och silvermedaljer samt hedersomnämnanden vid tävlingar med amerikanska, engelska, tyska och franska orgelfabriker. Företaget har senare ingått i J. G. Malmsjös Pianofabrik och tillverkningen i Arvika lades ner 1966 då man flyttade till nybyggda lokaler i Vik utanför Arvika. Fabriksbyggnaden har sedan dess bland annat inrymt en högstadieskola (Esplanadskolan, fram till 1994) och ett lågprisvaruhus. Numera är fastigheten ombyggd till hyreslägenheter samt inhyser ånyo en högstadieskola, friskolan Klässbols högstadium, med inriktning på musik.

Östlind & Almquist lades ner 1977, och fanns sista tiden dessförinnan i Klässbol.

Äldre pianon och orgelharmonier finns tillsammans med annat historiskt material på Klaverens Hus i Lövstabruk.

Orgelharmonium
Påbörjad lista över tillverkade orgelharmonium.

Källor

Noter

Sveriges industrihistoria
Svenska pianotillverkare
Företag i Arvika
Ej längre existerande svenska företag
Efternamnspar
Text mining

Text mining eller text data mining är processen att upptäcka meningsfulla mönster och samband i ostrukturerad information/ostrukturerade data, det vill säga texter. Text mining är inte en sökmotor, informationssökare eller tolkare.

Språkteknologi
Uppbo

Uppbo är en ort i Stora Skedvi socken i Säters kommun, Dalarna. 

Uppbo ligger vid Dalälven och riksväg 69 och dess bebyggelse bildar en småort, Uppbo och Nedernora, tillsammans med grannbyn Nedernora. På andra sidan älven ligger Fäggeby.

Genom orten rinner Uppboån som leder sjöarna Hyen och Uppbo tjärns vatten till Dalälven.

Historia
Vid platsen för den medeltida färjeövergång, Uppbo färja, besegrade Sten Sture den äldre 1470 en upprorsarmé ledd av Erik Karlsson (Vasa) vid vad som kallats slaget vid Uppbo färja. Senare ersattes färjan av en flottbro och idag har Uppbo/Fäggeby en högbro i betong.

Uppbo hade länge ett gästgiveri, som flyttades över Dalälven till Fäggeby på 1850-talet. Närmaste gästgiveri norrut mot Falun var Strand i Vika och söderut fanns nästa gästgiveri i Hedemora.

Orter i Säters kommun
Tyfonen Keith

Tyfonen Keith är det officiella namnet på ett av de allra kraftigaste tropiska oväder (tropisk cyklon) som någonsin registrerats. 

Tyfonen/orkanen som drog fram över västra Stilla havet i månadsskiftet oktober/november 1997 hade som lägst ett lufttryck i ögat (d.v.s. ovädrets centrum) på endast 872 millibar. Det är (näst tyfonen Tip) det lägsta lufttryck som någonsin registrerats i en tropisk cyklon. Uppgifterna om hur hög högsta medelvinden var varierar något men anges officiellt till 85 m/s (306 km/h). 

Vindstyrkorna i "Keith" är bland de allra högsta som någonsin registrerats i en tropisk cyklon. Vindstyrkor är mycket svåra att mäta när det handlar om så extremt höga värden men troligen hade tyfonen maximala vindbyar på över 100 m/s (över 360 km/h), drygt 3 gånger gränsen för orkan (33 m/s, 118 km/h). Åskmolnen i ovädret nådde en höjd på nästan 17 km, extremt mycket även för en tropisk cyklon.

Lyckligtvis gjorde tyfonen aldrig "landfall", dvs ögat nådde aldrig land, och därför orsakade ovädret inga dödsoffer. Efter att ha passerat norr om Guam (som dock fick rejäl känning och en del materiella skador) i Marianerna svängde ovädret av åt norr och mattades efterhand.  

Keith
Doggy

Doggy AB (tidigare Lantmännen Doggy) är ett företag i Vårgårda som sedan 1903 tillverkar hund- och kattmat. De var först i världen med att sälja konserverad kattmat i Tetra Recart.

Aron Heyman köpte Vårgårda herrgård 1859 och inledde satsningen på kvarnverksamhet som senare ledde fram till tillverkningen av Doggy hundfoder.

Under 2015 sålde Lantmännen företaget till investmentbolaget NDX.

Fotnoter

Externa länkar 
 

Svenska företag
Vårgårda kommun
Flugsmälla

Flugsmälla är ett redskap som används för att slå ihjäl flugor med. En flugsmälla består av nät och ett fjädrande handtag. Det finns många former av flugsmällor och även elektriska flugsmällor.

Ordet flugsmälla är belagt i svenska språket sedan 1587.

Se även 
Flugfångare

Referenser 

Redskap
Skadedjursbekämpning
Tyfonen Paka

Tyfonen Paka var en kraftig tropisk cyklon som i december 1997 drog fram över de centrala och västra delarna av Stilla havet. Ovädret drog fram bara drygt en månad efter att supertyfonen Keith dragit fram. Även om uppgifterna om Pakas maximala vindstyrkor är ofullständiga (vindmätarna blåste sönder på många ställen) var vindstyrkorna i cyklonen troligen fullt jämförbara med Tyfonen Tip och "Keith" som båda nådde medelvindar på upp till 85 m/s (306 km/h). Det finns uppgifter om vindbyar i "Paka" på ända upp till 106 m/s (380 km/h). Det skulle i så fall vara den högsta vindhastighet som någonsin registrerats i en tropisk cyklon men de har aldrig bekräftats som officiella.

Ovädret orsakade enorma skador på Marshallöarna och Marianerna innan den började att mattas i mitten av december. Lägsta uppmätta lufttryck i Paka var 901 millibar.

Paka
Fröken på Björneborg

Fröken på Björneborg är en svensk film från 1922 regisserad av Gustaf Edgren.

Om filmen
Filmen premiärvisades 30 oktober 1922 i Kristinehamn och Arvika. Den var den dåvarande journalisten Gustaf Edgrens debut som filmregissör och den spelades in utan ateljéresurser och alla scener uppges vara tagna på Björneborgs herrgård samt exteriörscener i Kristinehamn, Södermalm och Kungsholmen i Stockholm under sommaren 1922. För foto och klippning svarade Adrian Bjurman.

Rollista i urval
Rosa Tillman - Ann-Mari Löfvenholm 
Wictor Hagman - Halvar Segerstedt, student 
Fridolf Rhudin-  Baron Emil Hökenklou 
Henning Ohlsson - Johan Alfred Karlsson, fördräng 
Edit Ernholm - Lotta, mjölksurra 
Elsa Wallin - Elsie 
Carl Striboltz - Löfvenholm, godsägare 
Ester Nyberg - Fru Löfvenholm 
Anders Larsson - Anders, drängpojke 
Agnes Olsson - Stina på Höjden 
Naemi Pettersson - Malena, trotjänarinn

Filmer 1922
Svenska dramafilmer
Filmer i regi av Gustaf Edgren
Svenska 1920-talsfilmer
Bulgariskans historia

Bulgariskans historia kan indelas i fyra stora perioder: 
 förhistorisk period (från slavernas inflyttning på Balkanhalvön till slutet av 800-talet), 
 fornbulgariska (från sent 800-tal till 1000-talet), 
 medelbulgariska (från 1100-talet till 1400-talet), 
 nybulgariska (från 1500-talet och framåt). 

Bulgariska som skriftspråk existerar sedan slutet av 800-talet, det vill säga från fornbulgariskans tid.

Fornbulgariska
Fornbulgariskan var det första skrivna språket i det bulgariska språkets utveckling. Den kan beskrivas som ett mycket syntetiskt språk med ett omfattande böjningssystem. Språket finns belagt i ett antal handskrifter från sent 900-tal och tidigt 1000-tal, skrivna vid Preslavs litterära skola och Ohrids litterära skola eller några av de mindre skrivarskolorna runt dem. Det användes för en rikhaltig litterär verksamhet, huvudsakligen i slutet av 800-talet och början av 1000-talet, med författare som Konstantin av Preslav, Johannes Exark, Klemens av Ohrid, Tjernorizets Chrabar och Naum av Preslav (Naum av Ohrid). Inget av dessa författares arbeten har dock bevarats i original, utan de är endast kända genom senare kopior.

Namnet
Namnet “fornbulgariska”  är synonymt med fornkyrkoslaviska.

Kännetecken
Fornbulgariskan (eller den bulgariska varianten av fornkyrkoslaviskan) kännetecknas av ett antal fonetiska, morfologiska, syntaktiska och lexikala drag (av vilka vissa, såsom reflexerna av *tj ([t']) och *dj ([d']), är typiska endast för bulgariskan), som följer:

fonetiska:
 mycket öppen artikulation av jat-vokalen (), vilket fortfarande bevarats i den ålderdomliga bulgariska dialekten i Rodopibergen,
 protoslaviska reflexer av *tj ([t']) och *dj ([d']):

bruket av [ra-], [la-] för protoslaviska [or-], [ol-] 
bruket av [s] för protoslaviskt [č] före protoslaviskt åi 
användande av [cv-], [dzv-] för protoslaviska [kv-], [-] 

morfosyntaktiska
 bruket av possessiv dativ vid personliga pronomen och substantiv: ; , 
 deskriptivt futurum med verbet , 
 bruket av den komparativa formen мьнии (mindre) i betydelsen yngre,
 bruket av suffigerade demonstrativa pronomen (тъ, та, то). Dessa utvecklades senare till suffigerade bestämda artiklar. 

ortografiska:
 ursprungliga [ы] och [ъi] sammansmälte till [ы]
 ibland förenades användningen av boktstaven 'Ѕ' (dz) med användningen av 'З' (z)
 verbformerna naricają, naricaješi ersattes eller alternerade med naričą, naričeši

lexikala:    
 bruket av ord av protobulgariskt  ursprung, såsom кумиръ, капище, чрьтогъ, блъванъ, etc.

Källor 

Bulgariska
Geir Hilmar Haarde

Geir Hilmar Haarde, född 8 april 1951 i Reykjavik, är en isländsk politiker (självständighetspartiet), finansminister 1998-2005, och utrikesminister mellan 2005 och 2006. Geir tillträdde 2006 som statsminister och avgick den 26 januari 2009 tillsammans med hela sin regering, sedan våldsamma demonstrationer riktats mot regeringens hantering av finanskrisen.

Referenser

Externa länkar
Alþingi.is

Födda 1951
Islands statsministrar
Islands utrikesministrar
Män
Levande personer
Alumner från University of Minnesota
Värmlandsfilm

Värmlandsfilm var ett filmproduktionsbolag i Kristinehamn.

Värmlandsfilm grundades av Gustaf Edgren 1922, delvis med hans eget kapital, från detta lokala filmbolag skulle det under de följande åren komma en rad filmer. I flertalet av dessa filmer engagerade Edgren lokala skådespelare från amatörteatern i Kristinehamn. En av amatörskådespelarna, Fridolf Rhudin, skulle bli en enastående publikattraktion och göra en lysande karriär som filmkomiker.

Filmografi
1926 - Hon, Han och Andersson
1925 - Styrman Karlssons flammor
 
 
        

Ej längre existerande svenska filmbolag
Företag bildade 1922