kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Örebro-Kuriren

Örebro-Kuriren eller Nya Örebro-Kuriren, först socialdemokratisk, senare tvärpolitisk dagstidning i Örebro.

Tidningen grundades 1902. Den köptes hösten 2002 tillsammans med Karlskoga-Kuriren av Nerikes Allehanda. 2003 blev den en lokalupplaga av Karlskoga-Kuriren. Den 29 oktober 2005 kom det sista numret av tidningen.

Referenser

A-Pressen
Dagstidningar startade 1902
Nedlagda svenska dagstidningar

Dagstidningar nedlagda 2005
Lista över biskopar i Ribe stift

Ribes biskopsdöme upprättades år 948 eller kort tid före kung Gorm. Ursprungligen fanns det två biskopar för biskopssätet, en dansk biskop och en tysk biskop, som befann sig i exil i Bremen. Först omkring år 1050 slogs ämbetena samman. De första danska biskoparna fick sin utbildning i England och eventuellt även i Normandie.

Katolska biskopar

 
 ca. 1043 – 1060. Val 
 ca. 1060 - 1085. Odder 
 ca. 1085 – 1122. Gerold eller Jareld. 
 ca. 1122 eller ca. 1114 – 1134. Thore eller Thure.
 1134 - ? Nothold
 ? – 1142 Asger
 1142 – 1162. Elias
 1162 – 1170(71). Radulf
 1171 – 1177. Stephan 
 1178 – 1204. Omer
 1204 – 1214. Oluf 
 1214 – 1230. Tuve
 1230 – 1246. Gunner 
 1246 – 1273. Esger 
 1273 – 1288. Tyge
 1288 – 1313. Christiern 
 1313 – 1327. Jens Hee
 1327 – 1345. Jakob Splitaf 
 1345 – 1364. Peder Thuresen 
 1365 – 1369. Mogens Jensen 
 1369 – 1388. Jens Mikkelsen
 1389 – 1409. Eskil 
 1409 – 1418. Peder Lykke
 1418 – 1454. Christiern Hemmingsen 
 1454 – 1465. Henrik Stangeberg
 1465 – 1483. Peder Nielsen Lodehat 
 1483 – 1498. Hartvig Juel 
 1499 – 1536. Iver Munk

Biskopar efter reformationen

 1537 – 1541 Johann Wenth 
 1541 – 1561 Hans Tausen 
 1562 – 1569 Poul Madsen
 1569 – 1594 Hans Laugesen
 1595 – 1614 Peder Jensen Hegelund 
 1614 – 1629 Iver Iversen
 1629 – 1634 Jens Dinesen Jersin 
 1635 – 1643 Hans Brorchardsen 
 1643 – 1650 Erik Monrad
 1650 – 1681 Peder Jensen Kragelund 
 1681 – 1693 Christen Jensen Lodberg
 1693 – 1701 Ancher Anchersen 
 1701 – 1712 Christian Muus 
 1712 – 1713 Johannes Ocksen 
 1713 – 1731 Laurits Thura
 1731 – 1741 Mathias Anchersen 
 1741 – 1764 Hans Adolph Brorson
 1764 – 1773 Jørgen Carstens Bloch 
 1773 – 1774 Eiler Hagerup
 1774 – 1786 Tønne Bloch
 1786 – 1811 Stephan Middelboe
 1811 – 1818 Victor Christian Hjort 
 1819 Stephan Tetens
 1819 – 1825 Jens Michael Hertz 
 1825 – 1831 Conrad Daniel Koefoed 
 1831 – 1833 Nicolai Fogtmann
 1833 – 1849 Tage Christian Müller 
 1850 – 1867 Jacob Brøgger Daugaard 
 1867 – 1895 Carl Frederik Balslev 
 1895 – 1901 Carl Viggo Gøtzsche 
 1901 – 1922 Peter Gabriel Koch
 1923 – 1930 Oluf Kirstein Peter Vogn Olesen 
 1930 – 1939 Søren Mejsen Westergaard 
 1939 – 1949 Carl Immanuel Scharling
 1949 – 1956 Morten Christian Lindegaard 
 1956 – 1980 Henrik Dons Christensen 
 1980 – 1991 Helge Skov 
 1991 – 2003 Niels Holm 
 2003 – 2014 Elisabeth Dons Christensen
 2014 – Elof Westergaard

Externa länkar
Ribe domkyrka

Danska biskopar
Biskopar i Ribe stift
Ribe
Ribe stift
Listor med anknytning till romersk-katolska kyrkan
London Dungeon

London Dungeon är en turistattraktion som ligger på Westminster Bridge Road, nära stationen Waterloo, i London. Det är en av flera som ingår i The Dungeons, en kedja av olika skräckkabinett i olika städer.

London Dungeon återskapar blodiga historiska händelser från Englands historia. Bland de drygt 14 olika utställningarna finns till exempel Stora branden i London, Jack Uppskäraren, Domedagen, Tortyrkammaren, Henrik VIII av England, Towern och Franska revolutionen. 2004 öppnades två nya utställningar, Boat Ride to Hell och Labyrinth Maze of Mirrors som är världens största spegellabyrint.

Hamburg Dungeon, York Dungeon och Edinburgh Dungeon har samma ägare som London Dungeon. 2005 öppnade Amsterdam Dungeon, 2013 Berlin Dungeon.

Externa länkar 

 Officiell webbplats

London
Herrkläder

Herrkläder är kläder som är tillverkade för män. Typiska herrkläder är till exempel frack, smoking och kostym.

Kläder 
 Byxor
 Frack
 Kavaj
 Skjorta
 Smoking
 Tröja
 T-shirt
 Väst

Underkläder 
 Kalsonger (Boxershorts, Y-front m.m.)
 Linne
 Långkalsonger
 Nätbrynja
 Strumpor (Sockor)
 Underställ (som underplagg)

Nattkläder 

 Nattmössa
 Nattskjorta
 Pyjamas
 Underställ (som nattplagg)

Ytterkläder 
 Halsduk
 Handskar
 Hatt
 Jacka
 Mössa
 Vantar
 Ytterrock

Badkläder 
 Badbyxor
 Baddräkt (herrmodell)
 Badmössa
 Våtdräkt

Accessoarer 
 Armbandsur
 Bälte
 Fickur
 Fingerring
 Fluga
 Glasögon
 Hängslen
 Käpp
 Manschettknappar
 Näsduk
 Paraply
 Slips

Se även
Damkläder

Externa länkar

 Wikibooks - Stilguide för herrar

Herrkläder
Nocturne

Nocturne betyder nattlig musik, och kommer från latinets nocturnus. Det är långsamma, romantiska stycken, oftast korta, med utpräglad vacker melodi. En av de första som nyttjade formen var John Field. Det var dock Frédéric Chopin som för pianot vidareutvecklade nocturnen och skrev flera uppskattade stycken, totalt 21 stycken i denna genre, den mest kända Op. 9, No. 2 i Ess-dur.

Lyssna 
 Chopins nocturne #19 i E-moll (MIDI-fil, 12 KB)

Typer av musikstycken
Žužemberk

Žužemberk (tyska: Seisenberg) är ett samhälle och en kommun belägen i södra Slovenien.

Romarna byggde en väg genom regionen. Samhället Žužemberk nämndes första gången i dokument från år 1246 och år 1399 fick man handelsrättigheter. Slottet, som  tros vara från omkring år 1000, användes tidigare som fängelse och under andra världskriget stationerades italienska trupper där. I februari 1945 förstördes  Žužemberk delvis av allierade bombplan och har sedan dess renoverats.

Källor

Sloveniens kommuner
Orter i Slovenien
Šentjernej

Šentjernej är ett samhälle och en kommun belägen i sydöstra Slovenien nära gränsen till Kroatien. Det finns  invånare i kommunen

Sloveniens kommuner
Orter i Slovenien
Ribnica

Ribnica (tyska: Reifnitz) är ett samhälle och en kommun i södra Slovenien. Kommunen har  invånare, och huvudorten med samma namn har  invånare (2019).

Källor

Sloveniens kommuner
Orter i Slovenien
Hermodsdal

Hermodsdal är ett delområde i stadsdelen Fosie i Malmö. 

Hermodsdal består av flerfamiljshus från 1960-talet. Området ligger väster om Eriksfältsgatan, norr om Inre Ringvägen. Den 1 januari 2008 hade 73 % av Hermodsdals befolkning utländskt ursprung.

Hermodsdal har av polisen sedan 2017 klassats som ett särskilt utsatt område.

Skolor

Skolan i Hermodsdal heter Hermodsdalsskolan och är en F–9-skola. Stadsdelens politiker vållade kraftiga protester under våren 2006, när de föreslog att lägga ner skolans högstadium med 200 elever, efter problem med oordning, vandalisering och låga studieresultat. Högstadiet lades ner, men öppnade åter hösten 2011 i begränsad omfattning.

Förskolan i området har lagts ner och stängts.

"Dinosaurieparken" i Hermodsdal 

Parken är egentligen en vanlig gräsmatta, men det finns fotavtryck som då ska föreställa avtryck från en dinosaurie. Det finns tre fotavtryck. Avtrycken syntes mer förr då det bara var sand i dem, men nu har det vuxit gräs på avtrycken. Platsen är väldigt öppen och runt om området växer det buskar och träd.

Noter

Externa länkar 
 Bebyggelseregistrets miljöbeskrivning

Fosie
Miljonprogrammet
Världsturismorganisationen

Världsturismorganisationen (förkortning: UNWTO – tidigare WTO – av det engelska namnet United Nations World Tourism Organization) är en mellanstatlig organisation för främjande av turism med högkvarter i Madrid. 

Organisationen bildades på initiativ av Förenta nationerna efter det internationella turismåret 1967 som följdes upp med en konferens om turism i Sofia i Bulgarien 1969. Året därefter antogs organisationens stadga, och den trädde i kraft 1975 då den ratificerades av 51 länder. 

Organisationen var inte ursprungligen ett fackorgan inom FN, men 1977 upprättades ett avtal mellan UNWTO och FN. Numera är det ett av Ekonomiska och sociala rådets organ.

Externa länkar 
 Officiell webbplats 

Turismorganisationer
Förenta nationernas fackorgan
Organisationer bildade 1967
Konfiguration

''Konfiguration är även ett begrepp inom organisationsteori, se Mintzbergs konfigurationer.
Konfiguration är hur en molekyl är uppbyggd på atomnivå. En polymerkedja är exempelvis uppbyggd av flera monomerer där vissa av monomererna kan skilja sig från övriga. Konfigurationen kan ha stor inverkan på ett materials mekaniska egenskaper. Begreppet används också om isomeri i stereokemiska sammanhang.

Se även 
Konformation
Konstitution
Molekyl

Kemiska egenskaper
Stereokemi
Korrespondensteori

Korrespondensteorin för sanning beskriver sanning som korrespondens mellan en trosuppfattning och den faktiska förhållandena i omvärlden.

Det som gör trosuppfattningen "Detta äpple är grönt" sann, är om äpplet som åsyftas verkligen är grönt. Något skall alltså "svara emot" en trosuppfattning. Vad detta något är, och hur det gör det, kan sägas vara en ontologisk fråga.

Jämför med Aristoteles sanningsdefinition: "Att säga om det som är, att det inte är, eller om det som inte är, att det är, det är falskhet. Men att säga om det som är, att det är, eller om det som inte är, att det inte är, det är sanning." (Metafysik, 1011b26)

Referenser

Webbkällor 
 

Rörelser inom kunskapsteori
Signabøur

Signabøur (IPA: , danska: Signebø) är en ort på Färöarna. Den ligger på sydsidan av Kollafjørður på Streymoy och tillhör Torshamns kommun. Signabøur nämns första gången 1584. Mellan åren 1903 och 1920 fanns här en valfångststation. Vid folkräkningen 2015 hade Signabøur 132 invånare.

Befolkningsutveckling

Referenser

Orter på Färöarna
Scorpius

Se också Scorpius (figur) i Familjen Malfoy

Scorpius är den sjunde romanen av John Gardner om Ian Flemings hemlige agent, James Bond. Den utkom första gången 1988 och har inte översatts till svenska. Det var den första Bond-boken som gavs ut av förlaget Hodder & Stoughton i stället för Jonathan Cape.

Handling
När en ung kvinna drunknar i London, upptäcker polisen att hennes väska innehåller ett enda telefonnummer, James Bonds. M tillkallar Bond, som varit på en ansträngande övning. På väg till London blir emellertid bilen, som körs av en brittisk soldat, Pearlman, anfallen. Bond och Pearlman lyckas dock komma undan. Hos M väntar möten med flera personer, inklusive kvinnans far, en högt uppsatt man, som genast känner igen ett nytt kontokort, Avante Carte, som sektledaren Father Valentine ville starta. Två andra är polischef Bailey och USA:s samordnare i Storbritannien, Wolkovsky. Tillsammans lyckas de ta reda på att Father Valentine, ledare för sekten De ödmjuka (The Meek Ones), lyckats avvänja flera unga män och kvinnor från droger och som tack får stora summor pengar ur deras förmögenheter. Det är oroväckande eftersom Father Valentine är Vladimir Scorpius, en av världens största kriminella vapensmugglare. Bond får med sig Pearlman att ta reda på mer om Avante Carte. På Avante Cartes kontor träffar han Harriet Horner, som är den enda anställda. Efter ett anfall från Horners chef, inser Bond att Horner kommer från USA:s skattemyndighet, som gärna vill sätta dit Scorpius. Då sker ett attentat rum: en mycket högt uppsatt politiker sprängs av en självmordsbombare, bara en kort tid innan ett val i Storbritannien.

Efter flera attentat börjar Bond misstänka både Pearlman och Horner. Men Pearlman räddar skinnet på Bond flera gånger och Horner blir också anfallen av Scorpius trupper. Dessutom blir hon kidnappad (eller försvunnen) när en annan ung kvinna ur sekten återfinns och senare kidnappas. Bond spårar Valentine/Scorpius och är nära att hitta honom när han själv blir förd till Scorpius av Pearlman. Det visar sig dock att Pearlman enbart arbetar med Scorpius för att Scorpius håller hans dotter gisslan i sekten. 

Väl hos Scorpius i USA vill han gifta bort Bond med Horner. Bond får flashback:ar till äktenskapet med Tracy Di Vicenso (i I hennes majestäts hemliga tjänst). De försöker fly, men vildmarken utanför Scorpius område innehåller vattenmockasiner, som dödar Harriet Horner. Wolkovskys män räddar Bond, som tar sig tillbaka och dödar Scorpius. Dock har Scorpius en sista självmordsbombare som ska döda Storbritanniens premiärminister under ett möte med USA:s president, nämligen Pearlmans dotter. Bond och Pearlman lyckas få hjälpa till vid mötet och förhindrar en katastrof.

Karaktärer (i urval)
James Bond
M
Vladimir Scorpius/Father Valentine
Harriet Horner
Pearlman
Bailey
Wolkovsky
Q'ute
Emma Dupré
Trilby Shrivenhamn

Skönlitteratur 1988
James Bond-böckerna
Bivalent logik

Bivalent logik är logik där endast två sanningsvärden förekommer, till skillnad från till exempel flervärd logik och suddig logik. Bivalent logik skiljer sig från lagen om det uteslutna tredje, genom att det förstnämnda baseras på tanken att uttrycket P måste vara sant eller falskt, medan det sistnämnda baseras på tanken att för varje P måste P eller icke-P vara sant. 

Soritesparadoxen utmanar tanken om bivalent logik, och senare debatt har gett upphov till bland annat den suddiga logiken, medan filosofer som Timothy Williamson argumenterat för den bivalenta logiken.

Referenser 

Delområden inom logik
2 (tal)
Herre, evigt stor i ära

Herre, evigt stor i ära är en psalm av Samuel Ödmann (1750-1829), som endast återfinns i 1819 års psalmbok. Det är okänt vilket år psalmen skrevs. Melodin är Hela världen fröjdes Herran

Psalmen inleds 1819 med orden:
Herre! evigt stor i ära,
Höghet, vishet, nåd och makt!
Mild och sann i himlens lära,
Rik och god i jordens prakt,

Publicerad i
1819 års psalmbok som nr 2 under rubriken "Sanningen och trösten av Guds varelse".

Externa länkar 

Svenska psalmer
Verk av Samuel Ödmann
Lista över statliga museer i Sverige

Lista över statliga museer i Sverige, förtecknar statliga museer i Sverige.

I Sverige finns ett antal statliga museer, bland andra:

Centralmuseer
{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geopoint",
  "ids": "Q690002,Q1750428,Q1371375,Q1434569,Q4346239,Q1787641,Q1636176,Q10577450,Q1331646,Q1274511,Q1718267,Q10594800,Q842858,Q1420103,Q10611052,Q537,Q18448716,Q1647895,Q1891413,Q4356728,Q10677676,Q2324548,Q1726607,Q10677695,Q10677698,Q10677700,Q10706196,Q901371,Q378377,Q298289",
  "properties": {
    "marker-color": "#991111",
    "marker-symbol": "museum"
  }
}
Statens centrum för arkitektur och design i Stockholm 
Moderna Museet i Stockholm 
Moderna museet Malmö 
Naturhistoriska riksmuseet i Stockholm 
Nationalmuseum med Prins Eugens Waldemarsudde
Nationalmuseum i Stockholm 
Prins Eugens Waldemarsudde i Stockholm 
Orangerimuseet 

Statens maritima och transporthistoriska museer 
Vasamuseet i Stockholm 
Sjöhistoriska museet i Stockholm 
Marinmuseum i Karlskrona 
Järnvägsmuseet i Gävle 

Statens historiska museer 
Historiska museet i Stockholm 
Kungliga Myntkabinettet - Sveriges ekonomiska museum i Stockholm 
Tumba bruksmuseum i Botkyrka 
Livrustkammaren i Stockholm 
Skoklosters slott i Håbo kommun 
Hallwylska museet i Stockholm 
Statens museer för världskultur
Etnografiska museet i Stockholm 
Medelhavsmuseet i Stockholm 
Världskulturmuseet i Göteborg 
Östasiatiska museet i Stockholm 

Statens försvarshistoriska museer
Armémuseum i Stockholm 
Flygvapenmuseum i Malmslätt 

Statens musikverk
Scenkonstmuseet i Stockholm

Museer under hovstaten
Gustav III:s antikmuseum i Stockholm
Skattkammaren i Stockholm
Kina slott vid Drottningholms slott
Evert Lundquists ateljémuseum vid Drottningholms slott
Museum de Vries vid Drottningholms slott

Universitets- och högskolemuseer
Lunds universitet
Lunds universitets historiska museum 
Skissernas museum 
Biologiska museerna, Lunds universitet
Botaniska museet vid Lunds universitet 
Zoologiska museet vid Lunds universitet 
Uppsala universitet
Evolutionsmuseet
Linnéträdgården
Linnémuseet
Linnés Hammarby
Museum Gustavianum
Uppsala universitets myntkabinett
Victoriamuseet för egyptiska fornsaker
Göteborgs universitet
Herbarium GB
Umeå universitet
Herbarium UME
Sveriges lantbruksuniversitet
Lantbruksmuseet
Hovbeslagsmuseet
Vagnsmuseet
Luleå tekniska universitet
Teknikens Hus

Andra statliga museer
Birkamuseet, under Riksantikvarieämbetet 
Gamla Uppsala museum, under Riksantikvarieämbetet
Tullmuseum, under Tullverket 
Polismuseet, under Rikspolisstyrelsen 
(Thielska galleriet)

Se även
Centralmuseum

Referenser

Noter

Museer i Sverige
 
Statliga museer
Statliga museer
Etnografiska museet

Etnografiska museet kan syfta på:

 Etnografiska museet, Dubrovnik
 Etnografiska museet, Poltava
 Etnografiska museet, Stockholm
 Etnografiska museet, Zagreb
Formellt språk

Ett formellt språk är en mängd ord över ett alfabet Σ. Ett alfabet består av en mängd symboler, t.ex. Σ = {1,2,3,4,5,6,7,8,9,0} och ett ord består av en sträng av alfabetets symboler, här exempelvis "0124311". Ett formellt språk är alltså en mängd av sådana strängar (ord) som i sin tur endast innehåller symboler ur det formella språkets alfabet.

Ett formellt språk är en delmängd av Σ*, där Σ* är alla möjliga kombinationer av strängar över alfabetet Σ.

Ett formellt språk (dvs vilka ord språket innehåller) kan definieras med exempelvis explicita grammatiska regler för hur språkets symboler får kombineras (därmed har man en delmängd av Σ*), men dessa regler skall inte förväxlas med det formella språket självt som ju är varken mer eller mindre än en mängd ord. Om frasen F="över alfabetet {0,a,b,c} så är ett ord en nolla och sedan a eller b eller c" beskriver det formella språket L = {"0a", "0b","0c"} så är L ett formellt språk och F en informell definition/beskrivning av L. Även om det finns en koppling mellan dem så skall de särskiljas: F är alltså inte en del av det formella språket.

Ett formellt språk kan definieras på många sätt, exempel:
 Informellt, beskrivet med ord. Exempel: "alla strängar av längd 4 enbart innehållandes symbolen a". Det formella språket innehåller då bara ordet "aaaa".
 Definiera språkets ord direkt. Exempel: L = {apa,hund,1,0}
 Med reguljära uttryck. Exempel: [a-z]|321. Detta implicerar L = {a,b,..,x,y,z,321}
 Godtyckligt: som siffrorna i antalet munkar Gösta bakade år 1733.

Formella språk används inom logik och matematik, men framförallt i datorsammanhang. Programmeringsspråk för datorer har implicit ett formellt språk eftersom ett programmeringsspråks syntax implicerar en (typiskt oändlig) mängd L av giltiga källkoder.

Se även 
Algoritm
Formalvetenskap
Kontrollerat språk
Naturligt språk
Formell grammatik

Externa länkar 
 University of Maryland, Formal Language Definitions
 James Power, "Notes on Formal Language Theory and Parsing", 29 november 2002. 
 Drafts of some chapters in the "Handbook of Formal Language Theory", Vol. 1-3, G. Rozenberg and A. Salomaa (eds.), Springer Verlag, (1997):t
 Alexandru Mateescu and Arto Salomaa, "Preface" in Vol.1, pp. v-viii, and "Formal Languages: An Introduction and a Synopsis", Chapter 1 in Vol. 1, pp.1-39
 Sheng Yu, "Regular Languages", Chapter 2 in Vol. 1
 Jean-Michel Autebert, Jean Berstel, Luc Boasson, "Context-Free Languages and Push-Down Automata", Chapter 3 in Vol. 1
 Christian Choffrut and Juhani Karhumäki, "Combinatorics of Words", Chapter 6 in Vol. 1
 Tero Harju and Juhani Karhumäki, "Morphisms", Chapter 7 in Vol. 1, pp. 439 - 510
 Jean-Eric Pin, "Syntactic semigroups", Chapter 10 in Vol. 1, pp. 679-746
 M. Crochemore and C. Hancart, "Automata for matching patterns", Chapter 9 in Vol. 2
 Dora Giammarresi, Antonio Restivo, "Two-dimensional Languages", Chapter 4 in Vol. 3, pp. 215 - 267

Språkteknologi
Teoretisk datalogi
Tid för hämnd (roman)

Tid för hämnd (originaltitel Licence to Kill) är den nionde romanen av John Gardner om Ian Flemings hemlige agent, James Bond. Den utkom första gången 1989, och är den första Bond-boken sedan 1983 som översattes till svenska. 

Romanen bygger på manuset till Bond-filmen Tid för hämnd, som skrevs av Richard Maibaum och Michael G. Wilson. Det är den första filmen sedan Moonraker som blev adapterad till romanform.

Handling

Bonds vän och kollega, Felix Leiter, före detta CIA-agent, numera DEA-agent, lyckas fånga in knarkkungen Franz Sanchez. Men Sanchez rymmer, skadar Leiter svårt och dödar Leiters nyblivna fru. När MI6 inte tänker anstränga sig för att ta fast Sanchez, dödar den kollega som hjälpte Sanchez fly och stjäl pengar av Sanchez för att sätta efter honom. När M försöker hindra honom begär Bond avsked.

Karaktärer (i urval)
James Bond
Pam Bouvier
Franz Sanchez
M
Q
Miss Moneypenny
Felix Leiter
Della Leiter
Killifer
Dario
Milton Krest

Övrigt
 Vid adaptionen av manuset till filmen Tid för hämnd ställdes John Gardner inför ett par stora utmaningar: i filmerna är Bond fortfarande Commander, inte Captain (se Win, lose or die), och filmen har lånat friskt från flera Fleming-romaner, vilket bland annat har gjort att Milton Krest som förekommer i Flemings novell Hildebrandrariteten och dör i slutet av den novellen, i den här boken är vid liv igen - utan kommentar. Och i boken Leva och låta dö kastas Bonds vän och kollega Felix Leiter till hajarna. Här råkar Leiter ut för precis samma skador - och lämnas till och med samma meddelande ("Han mådde illa av nånting som åt honom!")! Det sammanträffandet omnämns, men läsaren förväntas att acceptera det.

Skönlitteratur 1989
James Bond-böckerna

en:Licence to Kill#Novelisation
Eller-eliminering

Eller-eliminering eller eliminering av disjunktion är en logisk härledningsregel inom satslogiken med formen:

eller

Det vill säga om en av de ingående delarna i satsen "A eller B" är sann så är denna ingående del sann även för sig själv, vilket leder till elimination av disjunktion.

     Exempel: 
     A = "Jag vill ha kaffe"
     B = "Jag vill ha te"
     A ∨ B (Jag vill ha kaffe eller jag vill ha te)
     Jag vill ha kaffe. ; premiss
     Slutsats: Jag vill ha kaffe.

Slutledningsregler
Vi hade i alla fall tur med vädret

Vi hade i alla fall tur med vädret är en svensk komedifilm från 1980 i regi av Kjell Sundvall, gjord för TV. Filmen hade premiär i SVT den 27 februari 1980 och har i Sverige uppnått något av en kultstatus.

Filmen är en av titlarna i boken Tusen svenska klassiker (2009).

Handling 
Familjen Backlund ska äntligen iväg på sin husvagnssemester som man längtat efter hela året. Enda molnet på pappa Göstas himmel är att hans svärfar Rudolf lovats att få följa med. Under resans gång inträffar den ena incidenten efter den andra, alla orsakade av den mänskliga faktorn.

Om filmen 
Filmen fick en ljum respons från kritikerna, men älskades av tittarna, då den på många sätt visar situationer som många känner igen, fastän de här återges i hårdare tappning. En scen som blev omskriven är den så kallade biltvättsscenen, där skådespelaren Rolf Skoglund har ett klassiskt framträdande. Rune Pettersson som spelar motorcykelpolisen i slutet på filmen var även trafikpolis i verkligheten och medverkade flera gånger i olika reportage och trafikdebatter i media. Filmen var Kjell Sundvalls slutproduktion när han studerade film och spelades in i Norrbotten sommaren 1979.

Senare har den blivit en stor klassiker, som visas ofta i TV. 2008 fick filmen en uppföljare, Vi hade i alla fall tur med vädret – igen.

Rollista i urval 
 Rolf Skoglund – Gösta Backlund
 Claire Wikholm – Gun Backlund
 Gunnar Lindkvist – Rudolf Johansson, morfar
 Lotta Thomsen	– Lotta, Göstas och Guns dotter
 Johan Öhman – Johan, Göstas och Guns son
 Karl-Erik Andersson	
 Folke Asplund – man i röd skjorta på Shellmacken
 Kenneth Josefsson – motorcyklisten
 Lars Lindström – arg man i blå skjorta på Shellmacken
 Harry Näckholm
 Rune Pettersson – motorcykelpolisen
 Åke Ström – morfars fiskekompis
 John Tapper – "gummimannen"
 Odal Wiklund	
 Tomas Östling

Dessutom medverkade ett stort antal spontant inplockade statister, vanliga människor som firade semester i de omgivningar där filmen spelades in.

Utgivning
Filmen utgavs 1983 på VHS.

Källor

Fotnoter

Tryckta källor

Externa länkar 
 Vi hade i alla fall tur med vädret i SVT:s Öppet arkiv

Svenska komedifilmer
Filmer i regi av Kjell Sundvall
Svenska TV-filmer
TV-filmer 1980
Svenskspråkiga filmer
Svenska filmer 1980
Bdellatomi

Bdellatomi (av grekiskans bdella, blodigel, och tome, snitt) är en föråldrad metod att åstadkomma långvariga bloduttömningar med hjälp av blodiglar. Först får igeln suga blod från patienten på normalt sätt. När igeln är full med blod, gör man ett snitt i djurets bakre ände, så att det blod som finns i tarmen rinner ut oupphörligt. Metoden uppfanns av Berlinläkaren Julius Beer (1822-1874).

Källor 

Medicinsk historia
Ugglan