kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
1781

1781 (MDCCLXXXI) var ett normalår som började en måndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
17 januari – Amerikanska revolutionen: Striden om Cowpens – Amerikanska trupper ledda av brigadgeneral Daniel Morgan besegrade brittiska trupper ledda av överstelöjtnant Banastre Tarleton vid striden i South Carolina.
24 januari – En ny svensk religionsfrihetslag, det så kallade toleransediktet utfärdas. Katoliker och andra icke-lutherska kristna som har kommit till Sverige får fritt utöva sin religion, men svenskar straffas fortfarande om de konverterar till någon annan religion.

Mars 

13 mars – William Herschel upptäcker planeten Uranus, som han kallar "Georgium Sidus ("Georges stjärna")" efter kung Georg III av Storbritannien.

April 
11 april – I Norge grundas Hedmarks amt.

Augusti 
1 augusti – Den första fyren i världen med roterande spegelapparat sätts upp på tornet på Karlstens fästning i Sverige.

September 
4 september – Los Angeles grundas.

December 
December – En skola skapas i Washington County, Pennsylvania, USA.
31 december – USA:s första centralbank, Bank of North America, grundas (se USA:s centralbankshistorik)

Okänt datum 
Den tyska kyrkomusikern Johann Christian Friedrich Haeffner flyttar till Sverige.
Överstyrelsen för Serafimerordensgillet medger att ett lasarett får skapas i Örebro. Örebro lasarett får från början sex sängplatser och utgör grunden till det nuvarande universitetssjukhuset.

Födda 
24 januari – Louis Mathieu, greve Molé, fransk politiker.
17 februari – René Laënnec, fransk läkare, uppfinnare av stetoskopet.
12 mars – Fredrika Dorotea Vilhelmina av Baden, drottning av Sverige 1797–1809, gift med Gustav IV Adolf.
6 maj – Karl Christian Friedrich Krause, tysk författare och filosof.
22 maj – Newton Cannon, amerikansk politiker.
21 juni – Siméon Denis Poisson, fransk matematiker.
3 september – Eugène de Beauharnais, styvson till Napoleon I.
26 september – Carl Fredrik af Wingård, svensk ärkebiskop 1839–1851.
1 oktober – Robert Smirke, brittisk arkitekt.
2 oktober – William Wyatt Bibb, amerikansk politiker.
20 november – Bartolomeo Pinelli, italiensk illustratör och gravör.
Juana Azurduy de Padilla, boliviansk nationalhjältinna.

Avlidna 
 15 januari – Mariana Victoria av Spanien, portugisisk drottning och regent.
18 maj – Túpac Amaru II, peruansk upprorsledare avrättas i Cuzco.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Siméon Denis Poisson

Siméon Denis Poisson, född 21 juni 1781, död 25 april 1840, var en fransk matematiker.

Biografi 
Poisson blev professor i matematik och mekanik vid École polytechnique i Paris 1802, därjämte medlem av Bureau des longitudes 1808 och professor i mekanik vid Faculté des sciences 1809. Han författade mer än 300 avhandlingar, berörande de flesta grenar av matematiken. Av sina samtida blev han jämförd med Lagrange och Laplace. 

Viktigast torde hans arbeten inom matematisk fysik vara, särskilt rörande läran om elektricitet och magnetism, vars matematiska grundläggning härrör från Poisson, samt den celesta mekaniken. Av stort värde var även hans undersökningar om planetsystemets stabilitet, där han fortsatte Lagranges arbeten och visade, att stabiliteten äger bestånd, även om man tar hänsyn till andra approximationen. Inom den rena matematiken var Poissons främsta avhandlingar ägnade åt teorin för definita integraler och Fourierserier. 

Poisson tilldelades Lalandepriset av Franska vetenskapsakademien 1810 och Copleymedaljen av Royal Society 1832. Han invaldes 1823 som utländsk ledamot nummer 245 av Kungliga Vetenskapsakademien. Hans namn tillhör de 72 som är ingraverade på Eiffeltornet.

Bland Poissons större arbeten kan nämnas Traité de mécanique (1811), Théorie nouvelle de l'action capillaire (1831), Théorie mathématique de la chaleur (1835) och Recherches sur la probabilité des jugements en matière criminelle et en matière civile (1837).

Asteroiden 12874 Poisson är uppkallad efter honom.

Se även 
 Poissonfördelning
 Poissons ekvation

Källor

Externa länkar 

Franska professorer i matematik
Mottagare av Lalandepriset
Mottagare av Copleymedaljen
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Matematiker under 1800-talet
Franska forskare under 1800-talet
Personer från Loiret
Namn på Eiffeltornet
Födda 1781
Avlidna 1840
Män
Ugglan
Ledamöter av Royal Society
Alumner från École polytechnique
336 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Persiska riket 
 Persiska rikets unge kung Arses motsätter sig att bli kontrollerad av Bagoas och försöker förgifta honom. Istället blir dock Arses och alla hans barn mördade av Bagoas.
 Bagoas försöker insätta en ny monark, som skall vara lättare att kontrollera. Han väljer Codomannos, en avlägsen släkting till kungahuset, som tar sig namnet Dareios III. När Dareios försöker göra sig självständig från Bagoas kontroll försöker Bagoas förgifta honom. Kungen blir dock varnad och tvingar Bagoas att dricka giftet själv.

Grekland 
 Efter att Filip II av Makedonien har gift sig med Eurydike flyr hans son Alexander och dennes mor Olympias till Epiros, varifrån Alexander snart förflyttar sig till Illyrien. Snart därefter försonas dock far och son och Alexander återvänder; hans ställning som tronarvinge är dock svag.
 Makedoniska trupper, under Parmenions (Filip II:s lojale general) befäl, anländer till Mindre Asien, men drivs tillbaka av persiska styrkor under den grekiske legosoldaten Memnons befäl.
 Vid ett stort upplagt bröllop mellan hans dotter Kleopatra och Alexander I av Epiros (bror till Olympias), blir Filip II av Makedonien mördad i Aigai av Pausanias från Orestis, en ung makedoniska adelsman, som hyser agg till den unga drottningens farbror Attalos och mot Filip, för att de har nekat honom rättvisa. Pausanias dödas på stället.
 Filip II av Makedonien efterträds av sin son Alexander III. En av Makedoniens ledande generaler vid tiden för Filips död, Antipater, ser till att säkra tronen åt Alexander.
 Den makedoniske generalen Parmenion går med Alexander och hjälper till att mörda prinsarna i Lynkestisregionen, som tros ligga bakom mordet på Filip, tillsammans med andra möjliga rivaler och medlemmar av fraktioner, som är motståndare till Alexander. Hans mor Olympias låter döda Filips sista hustru Eurydike, hennes nyfödda dotter och hennes inflytelserike farbror Attalos.
 Alexander låter omedlbart avrätta Amyntas IV (son till kung Perdikkas III och kusin till Alexander).
 Alexander krossar ett uppror i Makedonien och ett i Illyrien. Han anländer sedan till staden Thebes stadsportar och erhåller dess kapitulation. Därefter marscherar han vidare till Korinthiska halvön och väljs av de församlade grekerna till befälhavare i kampen mot Persiska riket.
 Värnplikt införs i Aten, då unga män tvingas utföra plikter, som är delvis militära, delvis civila.
 Aischines stämmer Ktesifon för att illegalt ha föreslagit att den atenske ledaren Demosthenes, som belöning för de tjänster han har gjort staden, skall erhålla en kungakrona.

Födda

Avlidna 
 Filip II, kung av Makedonien sedan 359 f.Kr. (mördad; född 382 f.Kr.)
 Arses, kung av Persien sedan 338 f.Kr. (mördad)
 Bagoas, vesir av Persien (mördad)
 Attalos, makedonisk general (född omkring 390 f.Kr.)
 Pausanias från Orestis, Filip II:s personlige livvakt och mördare (mördad)
 Eurydike, Filip II:s femte hustru (mördad)
 Amyntas IV, usurpatorkung av Makedonien 359 f.Kr. (avrättad)

Källor 
 Motsvarande artikel på engelskspråkiga Wikipedia.

Externa länkar
Ferdinand VII av Spanien

Ferdinand VII (på spanska Fernando VII), även "Ferdinand den önskade" (Fernando el Deseado), född 14 oktober 1784, död 29 september 1833, var kung av Spanien år 1808 samt mellan 1814 och 1833. Han var äldste son till Karl IV av Spanien och Maria Luisa av Parma.

Biografi
Ferdinand tillträdde som kung när hans far abdikerade efter ett uppror i Aranjuez i mars 1808; detta var egentligen en revolt från Ferdinands sida mot hans mors älskare, Manuel Godoy, och denne blev kastad i fängelse. 

Han blev själv tvungen att abdikera några månader senare, efter sin och sin fars tronavsägelse i Bayonne. Detta var resultatet av ett "medlingsförsök" mellan far och son som leddes av Napoleon I; istället blev Napoleons bror Joseph Bonaparte i juli 1808 kung av Spanien.
Ferdinand satt inspärrad i nästan sju år i slottet i staden Valençay i Frankrike. 

I mars 1814 återkom Ferdinand till Madrid. Han avskaffade snart den liberala konstitution som antagits 1812 och fängslade de liberala ledarna. Han rättfärdigade detta med att han förkastade en konstitution som införts av Cortes under hans frånvaro och utan hans godkännande. 

Samtidigt skedde självständighetskrigen i Sydamerika och Spaniens ekonomi var i dåligt skick. Spanien styrdes nu av en liten camarilla av kungens favoriter. 

1820 kom ett uppror mot kungens regim och för 1812 års konstitution, som Ferdinand blev tvungen att acceptera. I början av 1823 invaderade Frankrike Spanien och Ferdinands absoluta monarki återupprättades. Han slog tillbaka på de liberala krafterna med hårdhet. 1830 ändrade Ferdinand successionsordningen så att kvinnor inte uteslöts från tronföljden. Hans äldsta dotter blev då tronföljare, istället för hans bror Don Carlos, hertig av Molina. Detta upprörde många och ledde senare till carlistkrigen.

Familj

Gemåler 
Ferdinand VII var gift fyra gånger. År 1802 gifte han sig med sin kusin Maria Antonietta av kungariket Bägge Sicilierna (1784-1806), dotter till kung Ferdinand I av Bägge Sicilierna och Maria Karolina av Österrike. Inga barn.

År 1816 gifte han sig med sin systerdotter Maria Isabella av Portugal (1797-1818), dotter till hans äldre syster drottning Charlotta Joakima och kung Johan VI av Portugal. Hon födde två döttrar, den första av dem levde bara fem månader och den andra var dödfödd.

År 1819 gifte han sig med Maria Josepha av Sachsen (1803-1829), dotter till prins Maximilian av Sachsen och Karoline av Bourbon-Parma. Inga barn föddes i detta äktenskap.

År 1829 gifte han sig med annan systerdotter, Maria Kristina av Bourbon-Bägge Sicilierna (1806-1878), dotter till hans yngre syster drottning Maria Isabella och kung Frans I av Bägge Sicilierna. Hon födde två döttrar.

Barn i fjärde äktenskapet 
 Isabella II av Spanien, (1830-1904), gift med sin kusin Frans av Assisi (1822-1902)
 Luisa Ferdinanda av Spanien, (1832-1897), gift med Antoine av Orléans, hertig av Montpensier, son till Ludvig Filip I av Frankrike

Noter 

Personer i Spanien under 1700-talet
Personer i Spanien under 1800-talet
Spaniens regenter
Huset Bourbon
Riddare av Strumpebandsorden
Födda 1784
Avlidna 1833
Män
Mottagare av Serafimerorden
1503

1503 (MDIII) var ett normalår som började en söndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Maj 
Maj – Hemming Gadh erövrar Kalmar från danskarna.

September 
22 september – Sedan Alexander VI har avlidit den 18 augusti väljs Francesco Todeschini Piccolomini till påve och tar namnet Pius III. Han avlider dock efter endast en månad på posten.

November 
1 november – Sedan Pius III har avlidit den 18 oktober väljs Giuliano della Rovere till påve och tar namnet Julius II.

Okänt datum 
Portugiserna annekterar Zanzibar.
Nicolaus Copernicus promoveras i Ferrara till doktor i juridik och teologi (kanonisk rätt).
Leonardo da Vinci målar Mona Lisa.

Födda 
12 augusti – Kristian III, kung av Danmark och Norge 1534–1559.
24 oktober – Isabella av Portugal, spansk drottning och regent. 
17 november – Agnolo Bronzino, italiensk målare.
14 december – Nostradamus, fransk astrolog, matematiker och läkare.
 Engel Korsendochter, nederländsk katolsk aktivist.
 Susannah Hornebolt, engelsk målare.

Avlidna 
11 februari – Elizabeth av York, drottning av England sedan 1486 (gift med Henrik VII)
18 augusti – Alexander VI, född Rodrigo Lanzol-Borja y Borja, påve sedan 1492.
18 oktober – Pius III, född Francesco Todeschini Piccolomini, påve sedan 22 september detta år.
14 december – Sten Sture den äldre, svensk riksföreståndare 1470–1497 och sedan 1501 (död i Jönköping).
 Anacaona, haitisk drottning och poet.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1164

1164 (MCLXIV) var ett skottår som började en onsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

April 
22 april – Guido av Crema utses till motpåve under namnet Paschalis III.

Maj 
28 maj – Svenskarna besegras av novgoroderna i slaget vid Ladoga.

Augusti 
5 augusti – Sverige blir ett eget ärkebiskopsdöme med centrum i Gamla Uppsala. Det nya ärkestiftet står dock under ärkebiskopens i Lund överinseende. Stefan från Alvastra kloster vigs till ämbetet i Sens av Lunds landsflyktige ärkebiskop Eskil i närvaro av påven Alexander III.

Okänt datum 
I ett påvebrev omnämns den svenske kungen som kung i både "Sweorum et Gothorum".
Munkar från Nydala grundar cisterciensklostret i Roma på Gotland. Det får namnet "Monasterium Beatae Mariae Gutnaliae" (Sankta Marias kloster Gutnalia).
Tiondebetalning till kyrkan införs i Sverige.

Födda 
Sverker den yngre, kung av Sverige 1196–1208.

Avlidna 
20 april – Viktor IV, född Ottavianio di Monticelli, motpåve sedan 1159.
Elisabeth av Schönau, tyskt helgon.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
54

54 (LIV) var ett normalår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Oktober 
 13 oktober – Den romerske kejsaren Claudius dör, möjligen efter att ha blivit förgiftad av Agrippina d.y. (hans fru och brorsdotter), varvid Nero efterträder honom och blir det romerska rikets femte kejsare.

Okänt datum 
 Nero försöker förbjuda gladiatorspel.
 Maiden Castle i brittiska Dorset erövras från de keltiska Durotrigerna av Vespasianus.
 Under Nero annekterar Rom Aden för att skydda sjövägen mellan Alexandria och Asien.
 Två centurioner skickas till södra Egypten för att finna Nilens källa och möjligen nya provinser. De rapporterar att även om det finns många städer i öknen verkar området för fattigt för att vara värt att erövra.
 Våldsupplopp utbryter i Caesarea angående judarnas rättigheter, vilket skapar motsättningar mellan judar och "hedningar". Den romerska garnisonen, bestående av syrier, tar "hedningarnas" parti. Judarna möts på marknadsplatsen, beväpnade med klubbor och svärd. Guvernören över Judeen, Antonius Felix, beordrar sina trupper att anfalla, varvid våldet fortsätter och Felix ber Nero att ingripa. Nero tar även han "hedningarnas" parti och reducerar judarna till andraklassmedborgare, vilket ytterligare späder på judarnas missnöje.
 Judeen återbördas bit för bit till Agrippa I:s son Marcus Julius Agrippa mellan 48 och 54.
 Patriarken Onesimos efterträder Stachys som patriark av Konstantinopel.
 Paulus påbörjar sin tredje missionsresa.
 Apollos, sedermera medarbetare till Paulus, omvänds till kristendomen i Efesos.

Födda

Avlidna 
 13 oktober – Claudius, romersk kejsare sedan 41 (mördad)
 Domitia Lepida, änka efter Marcus Valerius Messalla Barbatus, mor till Valeria Messalina och före detta svärmor till Claudius

Externa länkar
1275

1275 (MCCLXXV) var ett normalår som började en tisdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Juni 
 14 juni – Valdemar besegras av Magnus och Erik i slaget vid Hova, varefter de avsätter honom.

Juli 
 22 juli – Magnus väljs till kung av Sverige vid Mora stenar. Hans bundsförvanter sviker honom dock och nya härar tränger in i landet.

Okänt datum 
 Magnus Birgersson och hans bror Erik Birgersson gör uppror mot den gemensamme brodern kung Valdemar Birgersson av Sverige. Den danske kungen Erik Klipping ger dem bistånd mot en pant på 6.000 mark silver.
 Fred sluts mellan Magnus och Valdemar på okänd plats. Magnus tvingas avstå halva riket till Valdemar.
 Erik den helige avbildas för första gången i Uppsaladomkapitlets sigill.
 Åbo katedralskola inleder sin verksamhet.
 De äldsta stenkyrkorna uppförs på Åland.
 Kanonisk rätt införs i Finland.
 Dominikaner och franciskaner anländer till Finland och börjar predika.

Födda 
 Nicolaus V, född Pietro Rainalducci, motpåve 1328–1330.

Avlidna 
 6 januari – Raimund av Peñafort, spansk teolog och helgon.
 26 februari – Margareta av England, drottning av Skottland sedan 1251 (gift med Alexander III)
 17 december – Erik Birgersson, svensk hertig, son till Birger jarl.

Externa länkar
1619

1619 (MDCXIX) var ett normalår som började en tisdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 31 januari – Andra Älvsborgs lösen slutbetalas och det nya Göteborg anläggs efter att Göta älvs mynning åter kommit i svensk besittning. Ett nederländskt faktori har funnits vid Hisingen sedan seklets början och det utländska inflytandet över den nya staden är stort.

Maj 
 31 maj – Kejsarens trupper besegrar protestanterna i slaget vid Sablat.

September 
 21 september – Alingsås får stadsprivilegier.

Okänt datum 
 Gustav II Adolf skickar sändebud till Tyskland för att samla musiker till ett kungligt hovkapell.
 Nederländaren Govert Silentz flyttar till Sverige. Tillsammans med några av sina landsmän bidrar han under 1620-talet med tekniska insatser i kopparbruket. En av dessa insatser är rening av Stora kopparbergets råkoppar.

Födda 
 24 februari
 Gustaf Adolf Levenhaupt, svensk militär, riksråd, fältmarskalk och generalguvernör.
 Charles Le Brun, fransk målare.
 6 mars – Cyrano de Bergerac, fransk dramatiker.
 21 april – Jan van Riebeeck, nederländsk kolonisatör.
 19 maj – Gustaf Rosenhane, svensk friherre och jurist.
 28 augusti – Anne Genevieve av Bourbon, politiskt aktiv fransk hertiginna. 
 17 december – Rupert av Pfalz, engelsk guvernör i Kanada.
 Barbara Strozzi, italiensk barockkompositör.
 Birgitta Durell, svensk textilfabrikör.

Avlidna 
 4 januari – Kristina Svantesdotter Sture, gift med Gustav Axelsson Banér; svensk brevskrivare.
 4 mars – Anna av Danmark, drottning av Skottland sedan 1589 och av England sedan 1603 (gift med Jakob VI/I)
 17 mars – Denis Calvaert, flamländsk konstnär.
 6 maj – Lekë Matrënga, albansk präst och författare.
 22 juli – Laurentius av Brindisi, italiensk kyrkolärare; helgon.
 13 november – Ludovico Carracci, italiensk målare.
 23 december – Johan Sigismund, kurfurste av Brandenburg.
 odaterad – Caterina Vitale, maltesisk apotekare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1625

1625 (MDCXXV) var ett normalår som började en onsdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
16 januari – Gustav II Adolf skriver kontrakt med skeppsbyggmästaren Henrik Hybertsson om ett stort svenskt krigsfartyg, vilket kommer att få namnet Vasa.

Mars 
1 mars – Stilleståndet mellan Sverige och Polen går ut.
27 mars – Vid Jakob I:s död efterträds han som kung av England, Skottland och Irland av sin son Karl I.

Maj 
14 maj – Kapten John Powell gör anspråk på Barbados för England.

Juli 
Juli – Första attacken från Barbareskpirater i sydvästra England inträffar.

September 
1 september – En stor brand härjar i Gamla stan i Stockholm.

Okänt datum 
Nederländarna slår sig ner på Manhattan, och grundar staden New Amsterdam (New York).
Tekniken att använda trä istället för läderbälgar introduceras vid Kopparberget i Falun.
Stora svenska styrkor överflyttas från Finland och Sverige till Livland, för en ny offensiv mot polackerna.
Gustav II Adolf inför kopparmyntfot för att slippa importera silver, sedan utvinningen i Sala silvergruva minskat.
Svenska vatten- och väderkvarnar beläggs med en avgift för varje tunna råg eller korn som mals, den så kallade kvarnskatten.
Invandringen av valloner till Sverige ökar, vilket medför ett tillskott för järnhanteringen.
Universitetsbyggnaden Gustavianum vid Uppsala domkyrka uppförs.
Den kallaste delen av lilla istiden i Skandinavien, som inleddes 1576, tar slut.

Födda 
13 maj – Carlo Maratta, italiensk målare.
8 juni – Giovanni Domenico Cassini, italiensk astronom.
10 oktober – Erik Dahlbergh, svensk greve, fältmarskalk, arkitekt, författare med mera.
 okänt datum - Margareta Beijer, chef för svenska postverket.

Avlidna 
26 februari – Anna Vasa, svensk prinsessa, dotter till Johan III och Katarina Jagellonica.
27 mars – Jakob I/VI, kung av Skottland sedan 1567 samt av England och Irland sedan 1603.
1 juni – Honoré d'Urfé, fransk författare.
26 oktober – Jan Rutgersius, holländsk filolog och diplomat.
16 november – Sofonisba Anguissola, italiensk målare.
8 december – Kristina av Holstein-Gottorp, svensk riksföreståndargemål 1599–1604 och drottning av Sverige 1604–1611, gift med Karl IX.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1614

1614 (MDCXIV) var ett normalår som började en onsdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 20 januari – Sverige sluter ett tvåårigt stillestånd med Polen.

Februari 
 10 februari – Vid en riksdag i Örebro beslutas om en ny svensk rättegångsordning, föregångaren till Svea hovrätt. Den är tänkt som högsta domstol, men får snarast karaktär av regional överrätt.

April 
 5 april – Sverige sluter ett försvarsförbund med Nederländerna i Haag (dokumentet skickas till Sverige för att ratificeras av kungen och återkommer ratificerat till Haag den 14 december). Efter detta inrättas i Nederländerna Sveriges första fasta ambassad.
 20 april – Åbo slott drabbas av en svår brand, mitt under ett besök av Gustav II Adolf.

Maj 
 22 maj – Kristianstad får stadsprivilegier.

Juni 
 Juni – Svenskarna lyckas inta en skans vid floden Volchovs inflöde i Ladoga. En rysk flotta på 30 lodjor erövras också.

Juli 
 14 juli – Svenskarna besegrar ryssarna i slaget vid Bronnicy.

September 
 10 september – Den ryska fästningen Gdov har lyckats stå emot två stormningsförsök av svenskarna, men inför det tredje försöket kapitulerar staden, för att slippa den plundring, som skulle bli följden av en lyckad stormning, och faller alltså i svenskarnas händer.

Okänt datum 
 Kriget mot Ryssland fortsätts under Gustav II Adolfs ledning. Han anländer till Finland efter omfattande rustningar för en avgörande strid mot ryssarna.
 De finska städerna delas upp i stapelstäder och uppstäder. Enbart stapelstäderna (Helsingfors, Åbo och Viborg) får bedriva utrikeshandel. Kronan försöker på detta sätt koncentrera flödet av varor, för att få största möjliga tullinkomster.

Födda 
 7 september – Gustaf Otto Stenbock, svensk greve, riksråd, militär och ämbetsman, riksamiral 1664–1676.
 4 november – Alexander Karol Vasa, son till Sigismund och Konstantia av Steiermark.
 Margaret Fell, engelsk kväkare och religiös ledargestalt.

Avlidna 
 7 april – El Greco, grekisk konstnär.
 14 juli – Camillo de Lellis, italiensk romersk-katolsk präst och ordensstiftare; helgon.
 11 augusti – Lavinia Fontana, italiensk målare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar