kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kalmar recess

Kalmar recess är en överenskommelse som träffades i Kalmar den 7 september 1483 mellan rådsherrar i Sverige och i Danmark-Norge. Avtalet behandlade förhållandena inom Kalmarunionen och villkor för kung Hans för att betraktas som kung också i Sverige. Villkoren stödde sig på kungens tidigare försäkran i Halmstad den 1 februari 1483, dock "med någon förbättring efter Sveriges rikes läglighet, nytta och gagn".

Kalmar recess utgör i viss mån en kungamaktens kapitulation inför rådet och de högre stånden, och höjdpunkten av adelns anspråk på regenten. Här slogs bland annat fast att kungen skulle styra riket med inländska män och garantera de privilegierade stånden deras företrädesrätt. Nya medlemmar av rikets råd skulle utses efter "meniga riksens råds råd". 

Bara med "rådets råd" skulle alla viktigare beslut fattas, såsom i fråga om förläningars givande och återtagande, slotts och läns pantsättande, krigs förklarande samt utländsk härs indragande i landet. Alla högre ämbeten och län skulle kungen anförtro åt rikets förnäma män, och inte "draga dem någon vanbörding över huvudet i någon måtto".

Andligt och världsligt frälse hävdades i full utsträckning, det vill säga att ingen skatt skulle utkrävas av adel och prästerskap. Vidare ägde undersåtarna rätt till uppror mot kungen, om denne inte höll vad som blivit fastställt i överenskommelsen i Kalmar. Stormännen skulle kunna vägra kungen tillträde till sina gårdar och ha rätt att ta andra i försvar mot kungen.

Recessens verkställande
Riksföreståndaren Sten Sture den äldre lyckades under 14 år hindra recessens verkställande. Först 1497 kunde kung Hans konsolidera sin ställning som kung av Sverige, efter att ha infallit i Stockholm med en tysk militär styrka, besegrat ett av Sten Sture organiserat bondeuppbåd från Dalarna vid slaget vid Rotebro den 28 september 1497 och belägrat Stockholm. En överenskommelse träffades mellan kung Hans och Sten Sture den 6 oktober 1497, varvid Sten Sture bland annat kompenserades med stora förläningar.

Litteratur 
 Gottfrid Carlsson: Kalmar recess 1483, Vitterhetsakademien, i serien Historiskt arkiv nr 3, 1955

Källor

1483
Kalmars historia
Sverige under 1400-talet
Beck Hansen

Beck Hansen, född Bek David Campbell 8 juli 1970 i Los Angeles, Kalifornien, är en amerikansk musiker, singer-songwriter och multiinstrumentalist känd under sitt artistnamn Beck. Han slog igenom internationellt med singeln "Loser" från albumet Mellow Gold 1994. Han följde upp framgången med singeln "Where It's At" från albumet Odelay 1996.

Beck blev i och med Odelay känd för sin förmåga att blanda olika musikstilar och göra det till ett eget sound. På skivan hade han hjälp av tidigare Beastie Boys-producenterna The Dust Brothers (Mike Simpson och John King). Med hjälp av Becks fascination för blues, elektronisk musik och hiphop, samt mängder av samplingar så skapades ett sound som var helt unikt för sin tid. Beck har efter sitt genombrott fortsatt att skapa musik som är oförutsägbar och låter aldrig två album låta likadant. 2015 vann Beck en Grammy för albumet Morning Phase i kategorin Album of the Year.

Musikalisk stil 
Becks musikaliska stil har ansetts tillhöra alternativ rock och indierock. Han är känd för att spela många av instrumenten själv i sin musik  och även för sin säregna användning av musikaliska element med syntetiserade ljud influerat av en rad olika populärmusikaliska traditioner, som hiphop, robot funk och blues.

Privatliv
Från 2004 fram till 2019 var han gift med skådespelaren Marissa Ribisi, tvillingsyster till Giovanni Ribisi. Av en slump var det Becks mor Bibbe Hansen som hjälpte tvillingarna Ribisi till världen, trots att hon inte är utbildad barnmorska. Tillsammans har Beck och Marissa Ribisi två barn. Både Beck och hans hustru har växt upp inom scientologin.

Diskografi 
 1993 - Golden Feelings
 1994 - A Western Harvest Field by Moonlight
 1994 - Stereopathetic Soulmanure
 1994 - Mellow Gold
 1994 - One Foot in the Grave
 1996 - Odelay
 1998 - Mutations
 1999 - Midnite Vultures
 2002 - Sea Change
 2005 - Guero
 2006 - The Information
 2008 - Modern Guilt
 2014 - Morning Phase
 2017 - Colors
 2019 - Hyperspace

Referenser

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Födda 1970
Amerikanska musiker
Män
Levande personer
Grammy Award-vinnare
Personer från Los Angeles
Coop

Coop kan syfta på:
Coop Sverige – en dagligvarukedja i Sverige tillhörande Kooperativa Förbundet
Bolaget Coop Butiker & Stormarknader som driver en del av den svenska Coop-kedjan
Konsumentföreningar som driver andra delar den svenska kedjan, däribland Coop Väst
Coop Provkök – ett provkök
Coop Norge – ett norskt kooperativt bolag
Coop Kaffe – ett kaffemärke som produceras av Coop Kaffe AS som ägs av Coop Norge
Coop Norden –  ett svenskt aktiebolag som ägdes av konsumentkooperationer i Sverige, Norge och Danmark 2002-2008
Coop Norrbotten Arena – en idrotts- och evenemangsarena i Skutviken utanför Luleå
Co-op-spel – en spelform inom spel där man hjälps åt med andra människor, se Kooperativt spelande
Coop Himmelb(l)au – en österrikisk arkitektbyrå
BIL.COOP – en samarbetsorganisation för bilpooler i Skandinavien
Sven Co-op – en modifikation till Half-Life
.coop – en domän för kooperativ verksamhet
Coop Italia – en kooperativ detaljhandelskedja i Italien

Se även
Kooperativa Förbundet
Arboga artiklar

Arboga artiklar är en stadga av 14 april 1561, där gränserna bestämdes mellan den kungliga och den furstliga makten i de hertigdömen som inrättats av Gustav Vasa. I hans testamente uttrycktes hertigarnas ställning mycket tvetydigt, men gav tillräcklig anledning åt furstarna att göra anspråk på en myndighet, jämngod med kungens. För att undanröja dessa faror sammankallade Erik XIV en riksdag i Arboga 1561 och förmådde där sina bröder Johan och Magnus att skriva under artiklarna (Karl var ännu ett barn). 

Aktstycket, som stödde sig på rådet och ständerna, gjorde så att hertigarna inte mer kunde göra anspråk på en ställning som självständiga furstar, utan blev kungens verkliga undersåtar. Invånarna i furstendömena skulle svära kungen trohetsed. Krigsfolket skulle årligen mönstras av kungens mönsterherrar och i krigstid lyda under hans fältherrar. Hertigarna fick inte utan kungens tillstånd sluta förbund eller förhandla med främmande makter, inte heller med tvång sammankalla de vanliga människorna i sina furstendömen eller pålägga skatter. Högsta domsrätten i hertigdömena skulle liksom i kungariket tillhöra kungen; han ensam ägde att i dem ge frälse och andra privilegier. Kungliga påbud, som gällde riket i allmänhet, skulle också gälla hertigdömena; biskop och lagman skulle utnämnas av kungen.

För hertigarna återstod knappt annan rätt än att uppbära de årliga inkomsterna, åtnjuta kungens andel i böter, döma i mål som häradshövdingen väckt, och tillsätta underordnade tjänstemän. Inskränkningarna i deras makt föranleddes närmast av det misstroende, som Erik XIV hyste till sin äldste bror, Johan – han mötte också hos denne det främsta motståndet. Då Erik XIV avsattes, anfördes dessa "hårda och olideliga" artiklar såsom ett av skälen till avsättningen, och Johan kunde därefter inte fordra artiklarnas godkännande av hertig Karl.

Källor

1561
Sverige under vasatiden
Arbogas historia
Ugglan
Metica

Metica var en webbtidning om musik. Tidningen publicerade i huvudsak artiklar om musik som synth, hårdrock, pop och rock. 

Metica grundades den första mars 2002 under namnet X3M!ST men bytte namn till Metica ett år senare.

Externa länkar
Info om Meticas webbplats

Svenska tidskrifter
Clay Regazzoni

Gianclaudio Giuseppe "Clay" Regazzoni, född 5 september 1939 i Porza i Ticino, död 15 december 2006 i Parma i Italien, var en i schweizisk racerförare.

Racingkarriär 

Regazzoni debuterade i formel 1 för Ferrari säsongen . Hans största merit är andraplatsen i formel 1-VM 1974.

Regazzoni omkom i en trafikolycka den 15 december 2006. Vid obduktionen framkom att han kan ha dött en naturlig död strax före eller i olyckan.

F1-karriär

Källor

Externa länkar 
 Clay Regazzoni Official Web Site

Födda 1939
Avlidna 2006
Schweiziska racerförare
Schweiziska Formel 1-förare
BRM-förare
Ferrari F1-förare
Williams F1-förare
Formel 1-racevinnare
Formel 1-racevinnare under 1970-talet
Sportvagns-VM-förare
Personer som omkommit i trafikolyckor
Män
Kvalitetskontroll

Kvalitetskontroll (ibland QC, för "Quality Control") är en process som används inom tillverkningsindustrin för att säkerställa att produkter och tjänster uppfyller köparens krav och förväntningar. Man delar upp arbetet strukturerat i de två delarna: tillverkning och kvalitetskontroll. De olika momenten görs antingen helt separat på olika avdelningar eller integrerat i processarbetet. För att avgöra kvaliteten används ofta en serie mätpunkter, där bedömningen sker enligt en binär skala (godkänd/icke godkänd) eller en flergradig skala (till exempel 1-5). Kvalitetskontrollen görs antingen maskinellt (såsom genom en våg som avgör ifall produkten faller inom godkända ramar) eller av människor.

Inom läkemedelstillverkning används exempelvis Good Manufacturing Practice.

Se även
 Andrasortering
 Corrective and Preventive Action
 Kvalitetssäkring
 Kvalitetsteknik
 Totalkvalitet

Kvalitetsteknik
Sakramentalier

Sakramentalier är inom den Romersk-katolska kyrkan en rad heliga handlingar som på ett eller annat sätt förmedlar den gudomliga nåden men som inte räknas till sakramenten. Några exempel är korstecknet, vigvatten, heliga bilder/ikoner, ordenslöftena, välsignelser av såväl föremål och platser som människor och djur, kyrkoinvigningen, den kungliga smörjelsen, exorcismer med flera. Sakramenten inrättades enligt katolsk tro av Jesus under dennes jordeliv, under det sakramentalierna inrättats av kyrkan i kraft av den myndighet hon fått av "sin gudomlige grundare". 

Enligt den ortodoxe teologen John Meyendorf skiljer inte de ortodoxa kyrkorna på sakrament och sakramentalier: Båda kallas för mysterier.

Källor
Katolska kyrkans katekes - § 1667-1673.

Katolsk liturgi
Sakrament
Michael Axelsson

Bengt Michael Axelsson, född 21 september 1976 i Högsbo, är en svensk regissör, filmproducent och manusförfattare.

Filmografi

Skådespelare

Regi och manus

Producent

Källor

Svenska filmproducenter
Svenska manusförfattare under 2000-talet
Födda 1976
Män
Levande personer
Regissörer från Göteborg
Svenska skådespelare under 2000-talet
Svenska regissörer under 2000-talet
Svenska filmregissörer
Manusförfattare från Göteborg
Skådespelare från Göteborg
Lorne Michaels

Lorne Michaels, ursprungligen Lorne Michael Lipowitz, född 17 november 1944 i Toronto i Kanada, är en kanadensisk-amerikansk komiker, TV-producent och manusförfattare. 

Michaels skrev ett antal TV-serier under det sena 1960- och tidiga 1970-talet, men han är mest känd som skapare av det amerikanska TV-programmet Saturday Night Live, där han varit producent och manusförfattare under två perioder, 1975–1980 och från 1985 fram till idag (2023). 

1979 startade Michaels produktionsbolaget Broadway Video som producerat bland annat Kids in the Hall.

Sedan 1993 har han även producerat NBC:s Late Night with Conan O'Brien. Michaels producerar även TV-serien 30 Rock.

Filmografi (i urval)
 Saturday Night Live, (1975–1980, 1985–idag) (producent och manusförfattare)
 The Rutles, (1978) (TV) (exekutiv producent) 
 Gilda Live, (1980) (producent) 
 The New Show, (1984) TV-serie (producent)
 Three Amigos!, (1986) (producent)
 The Kids in the Hall, (1989) TV-serie (exekutiv producent) 
 Wayne's World, (1992) (producent) 
 Coneheads, (1993) (producent) 
 Late Night with Conan O'Brien, (1993-2009) TV-serie (exekutiv producent) 
 Wayne's World 2, (1993) (producent) 
 Lassie, (1994) (producent) 
 Tommy Boy, (1995) (producent) 
 Black Sheep, (1996) (producent) 
 Kids in the Hall: Brain Candy, (1996) (producent)
 A Night at the Roxbury, (1998) (producent) 
 Rutles 2: Can't Buy Me Lunch, (2002) (TV) (exekutiv producent)
 (exekutiv producent)

 (exekutiv producent)

 (exekutiv producent)
 (exekutiv producent)

 (exekutiv producent)
 (exekutiv producent)
 (exekutiv producent)
 (exekutiv producent)

Referenser

Noter

Externa länkar
 
NBC:s presentation av Lorne Michaels

Kanadensiska manusförfattare
Kanadensiska filmproducenter
Födda 1944
Män
Levande personer
Mottagare av Frihetsmedaljen
Alumner från University of Toronto
2020-talet

2020-talet, eller i vardagligt tal 20-talet, är det nuvarande årtiondet som började den 1 januari 2020 och avslutas den 31 december 2029.

År 2019 började ett tidigare okänt coronavirus att spridas i Wuhan i Kina. Viruset fick namnet sars-cov-2 och sjukdomen covid-19, kort för coronavirussjukdom 2019. Den pandemi som följde satte stark prägel på decenniets tidiga år. I försök att begränsa spridningen av viruset infördes i de flesta länder olika former av restriktioner av människors rörelsefrihet, med stor påverkan på hälsa, utbildning och ekonomi.

Världens länder började i början av 2022 avskaffa merparten av restriktioner då vaccineringsprogram börjat ge önskad effekt. I fotspåren av Covid-19-pandemin inledde Ryssland den 24 februari 2022 en militär invasion av Ukraina, till följd av en konflikt som pågått sedan 2014, kallad Krimkrisen. Invasionen motiverades av Ryssland som att Ukraina "närmat sig NATO" och behöver avnazifieras vilket utgjorde, enligt Ryssland en säkerhetsrisk gentemot Ryssland. Följden av invasionen var att EU och andra västländer införde sanktioner gentemot Ryssland, bl.a. förbud mot import av rysk gas.

Tidiga 20-talet präglades också av en högre inflation än föregående årtionde. USA:s inflation ökade från 3,2 procentenheter år 2011 till 4,7 procentenheter år 2021. Anledningen till inflationen beskrevs som så kallade flaskhalsar i utbudssidan, kriget och pandemin.

Händelser 
 2021 – De 32:a olympiska sommarspelen ägde rum i Tokyo, Japan, ett år senare än ursprungligen planerat till följd av coronaviruspandemin.
 2022 – De 24:e olympiska vinterspelen hölls i Peking, Kina.
 2022 - Rysslands invasion av Ukraina 2022: Ryssland inleder en fullskalig invasion av grannlandet Ukraina och hårda sanktioner från omvärlden införs.
 2022 – Världsmästerskapet i fotboll planeras hölls i Qatar. Detta var det första världsmästerskapet som anordnats under vintermånaderna november-december.
 2024 – De 33:e olympiska sommarspelen planeras hållas i Paris, Frankrike.
 2026 – De 25:e olympiska vinterspelen planeras hållas i Milano, Italien.
 2026 – Världsmästerskapet i fotboll planeras hållas i Kanada, Mexiko och USA.
 2028 – De 34:e olympiska sommarspelen planeras hållas i Los Angeles, USA.

Referenser
2100-talet

Denna artikel handlar om seklet 2100-talet, åren 2100-2199. För decenniet 2100-talet, åren 2100-2109, se 2100-talet (decennium).

2100-talet kommer att bli ett sekel som startar 1 januari 2100 och slutar 31 december 2199.

Förutsedda händelser 
 Totalt 239 månförmörkelser antas inträffa under seklet.
 2108 12 maj – Merkuriuspassage
 2117 11 december – Venuspassage
 2125 8 december – Venuspassage
 2126 - Total solförmörkelse torde inträffa den 16 oktober i Sverige för första gången på 172 år. Senast detta hände var 30 juni 1954.
 2126 - Kometen Swift-Tuttle når den 12 juli för första gången sedan 1992 perihelium (punkten i banan närmast solen). Tidigare befarades det att kometen vid denna passage skulle kollidera med jorden men detta har kunnat uteslutas.
Bosniska

Bosniska (bosanski, med kyrillisk skrift босански) är ett sydvästslaviskt språk talat av bosniaker huvudsakligen i Bosnien-Hercegovina där det är officiellt språk. Antalet talare uppskattas till 2,9 miljoner (2020) i det landet. Övriga länder, där bosniska talas som minoritetsspråk, (första- eller andraspråk), är Kroatien, Kosovo, Nordmakedonien, Montenegro och Serbien. Totalt antal bosniskspråkiga är cirka 3 miljoner (2020). Bosniska liknar i mycket hög grad serbiska och kroatiska, och åtminstone tidigare under ex-Jugoslaviens tid betraktades alla tre som varianter av ett och samma språk under det kontroversiella samlingsnamnet "serbokroatiska". Bosniska skrivs idag både med ett modifierat latinskt alfabet lokalt känt som gajevica och även kyrilliska, men där det latinska alfabetet är mer dominerande. Båda alfabeten är dock officiella inom landet.

Besläktade språk 
Det bosniska skriftspråket bygger liksom serbiskan och kroatiskan på den sydslaviska štokaviska dialekten. I det kommunistiska Jugoslavien agerade man på politisk nivå för att minimera skillnaderna mellan de former av štokaviskan och närbesläktade dialekter som talades i Bosnien, Kroatien, Serbien och Montenegro. Efter Jugoslaviens sönderfall har man åter, inte minst av politiska skäl, framhävt olikheterna, vilka tidigare varit förbjudna i officiellt språkbruk. För utomstående kan bosniska, kroatiska och serbiska tyckas låta identiska. Förutom alfabetet skiljer sig emellertid bosniskan från kroatiska och serbiska i ordförråd, grammatik och prosodi (satsmelodi). Influensen av orientaliska ord är också anmärkningsvärt mycket större i det bosniska språket (cirka 12 000 ord).

Alfabet 

Även under äldre medeltiden skrev man på både det latinska och kyrilliska alfabetet i Bosnien, dock är den äldre kyrilliska versionen av bosniska utdöd och den kyrilliska skriften som används idag är samma alfabet som i serbiskan. Den kyrilliska skriftvarianten som användes i området har flera namn men kallas vanligtvis för bosančica vilken var använt i en av regionens äldsta diplomatiska dokumentet Kulin Bans charter  . Skriften uppkom någon gång kring 1000-talet. Under den osmanska perioden använde muslimerna i Bosnien-Hercegovina en variant av det arabiska alfabetet, vilken kallas arebica. Den äldsta bevarade bosniska ordboken är skriven av Muhamed Hevaji Uskufi och är daterad till år 1631.

De moderna bosniska alfabeten:

|}

Grammatik 
Huvudartikel: Bosnisk grammatik

Källor

Externa länkar 

 Om bosniska, kroatiska och serbiska - från Institutionen för språk och litteraturer, Göteborgs universitet

Bosniska
Makedonska

Makedonska eller makedoniska (македонски, makedonski) är ett sydöstslaviskt språk talat i och omkring Nordmakedonien.

Beskrivning
Makedonska är ett sydslaviskt språk. Makedonskan och bulgariskan, som är sydöstslaviska språk, har stora likheter i den grammatiska strukturen och är också lexikaliskt närbesläktade. Några av likheterna är bestämda artiklar, jämförelse med användning av prefix samt avsaknad av infinitiv och kasussystem.

Det makedonska skriftspråket bygger på kyrilliska, som kan spåras tillbaka ända till 860 e.Kr då fornkyrkoslaviskan utvecklades.

Grunden för det makedonska skriftspråket lades av Krste Misirkov 1903, då han publicerade en bok som beskrev grunderna i språket. Det dröjde dock till 1944 innan makedonskan erhöll status som officiellt skriftspråk. Under efterkrigstiden har det utvecklats till ett standardspråk, och grunden bygger på västliga dialekter i Nordmakedonien.

Det finns mycket spår av osmanska riket i språket samt arabiska och persiska, med många turkiska och grekiska lånord som har överlevt till idag. Idag skapas många ord med engelska och italienska ord som förebild.

Fonologi

Konsonanter 

Källa:

Vokaler 

Källa:

Se även 
 Fornmakedonska
 Makedonska alfabetet

Referenser

Externa länkar 

 Bernard Comrie och Greville G. Corbett, The Slavonic Languages (Routledge Language Family Descriptions), Macedonian av Victor A. Friedman, 30 maj 2002, 

 The Macedonian Language, Macedonian FAQ
 The Macedonian Language in the Balkan Language Environment, Council for Research into South-Eastern Europe of the Macedonian Academy of Sciences and Arts Skopje, Macedonia, 1993
 Ethnologue report for Macedonian
 Nature of Standard Macedonian language by Mladen Srbinovski

Slaviska språk
Språk i Nordmakedonien
Världsmästerskapet i basket för herrar

Världsmästerskapet i basket för herrar (officiellt FIBA World Cup) är en internationell basketturnering som arrangeras av Internationella basketförbundet (FIBA) och spelas sedan 1950. Vinnaren tilldelas Naismiths Trophy, döpt efter James Naismith som gav upphov till sporten. Turneringen spelas vart fjärde år.

Fram till VM 2014 spelades turneringen vid jämna årtal. Därefter lades cykeln om så turneringen spelas ojämna år före olympiska sommarspel, med start i och med VM 2019.

Medaljörer

Medaljliga 

 Fotnot: Socialistiska federativa republiken Jugoslavien splittrades 1992. Efterföljande FR Jugoslaviens och Serbien och Montenegros historia räknas till nuvarande Serbiens.

Se även 
 Europamästerskapet i basket för herrar
 Världsmästerskapet i basket för damer

Källor

Externa länkar 

  

Internationella baskettävlingar
Återkommande sportevenemang i augusti
Återkommande sportevenemang i september
Återkommande sportevenemang med premiär 1950
Basket herrar
Institute of Electrical and Electronics Engineers

Institute of Electrical and Electronics Engineers eller akronym IEEE (utläses aj-trippel-i) är en sammanslutning av över 360 000 ingenjörer och vetenskapspersoner från cirka 175 länder, varav 1664 i Sverige (2006-04-15).

IEEE har sin hemvist i USA och är en icke-vinstorienterad organisation, bildad 1963 genom sammanslagning av två tidigare elektrotekniska organisationer: AIEE (American Institute of Electrical Engineers) med rötter från 1884, och den några decennier yngre IRE (Institute of Radio Engineers), grundad 1912.

IEEE:s publikationer 
IEEE tillför omkring 30% av världens litteratur inom de elektriska och elektroniska ingenjörs- och datavetenskapliga områdena, genom att publicera gott och väl 100 granskade tidskrifter. Innehållet i dessa tidskrifter liksom det från flera hundra årliga konferenser är tillgängliga på IEEE:s online digitala bibliotek. Övrigt finns under titlar som IEEE Transactions, Journals, Letters och Magazines inom specifika områden. IEEE publicerar också fler än 750 konferens-proceedings årligen. 

Härutöver består en del av IEEE:s arbete i att utarbeta och publicera standarder inom data- och elektroteknik.

IEEE:s standarder 
IEEE Standards Association upprätthåller över 1.300 standarder inom ingenjörsvetenskap. Några exempel på standarder från IEEE inom kommunikationsområdet är:
 IEEE 488 - Digital buss för programmerbara mätsystem (GPIB)
 IEEE 802
 IEEE 802.3 - Ethernet
 IEEE 802.3af - Power over Ethernet (PoE) 12,95 W
 IEEE 802.3at - Power over Ethernet (PoE) 25,50 W
 IEEE 802.11 - Trådlös kommunikation
 IEEE 1003 - POSIX
 IEEE 1394 - FireWire, iLink
 IEEE 1588 - Precisionstidsprotokoll för datornätverk (Ethernet)

Noter och referenser

Externa länkar 
 IEEE officiell hemsida 
 Svenska IEEE ('IEEE Sweden Section') 

Internationella ideella organisationer
Organisationer bildade 1963