kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lärarhögskolan i Stockholm

Lärarhögskolan i Stockholm (LHS) var en svensk lärarhögskola, senare högskola med huvudinriktningen att utbilda lärare.

Historik
Högskolan startade 1956 och låg i Marieberg i Stockholm främst i området Campus Konradsberg. I samband med högskolereformen 1977 avskaffades officiellt begreppet lärarhögskola och Lärarhögskolan i Stockholm sammanslogs då med Gymnastik- och idrottshögskolan och bildade Högskolan för lärarutbildning i Stockholm (HLS). Idrottshögskolan i Stockholm utbröts 1993 åter som egen högskola och då återtogs det gamla namnet Lärarhögskolan i Stockholm. 

Huvudbyggnaden för Lärarhögskolan, Konradsberg, användes för psykiatrisk vård fram till 1995 och togs därefter över av Lärarhögskolan i Stockholm. Från och med 1 januari 2008 infogades verksamheten vid LHS i Stockholms universitet. Även före denna sammanslagning läste dock lärarstudenterna många av sina ämneskurser vid Stockholms universitet. 

Inom Lärarhögskolan fanns flera centrumbildningar med egen styrelse, bland dem Centrum för barn- och ungdomsvetenskap som verkade för att sprida aktuell forskning om barn och ungdomar och som utgav tidskriften Locus.

Rektorer

Rektorer för Lärarhögskolan i Stockholm 
 1991–1997 Bengt Börjeson, professor i socialt arbete
 1997–2006 Eskil Franck, docent i teologi
 2006–2008 Ingrid Carlgren, professor emerita i pedagogik

Referenser

Noter

Tryckta källor
Blix, Erik & Arfwedson, Gerhard, Lärarhögskolan i Stockholm 1956-1996. HLS Förlag, Stockholm. 1996.  Libris

Ej längre existerande universitet och högskolor i Sverige
Högre utbildning i Stockholm
Marieberg
Utbildningsinstitutioner bildade 1956
Utbildningsinstitutioner upplösta 2008
Med Reventberg

Inga Margaretha Ida Reventberg Vicktorsson, känd som Med Reventberg, född 7 juni 1948 i Västra församlingen i Nyköping, död 23 juni 2021 i Matteus distrikt i Stockholm, var en svensk skådespelare och teaterledare.

Biografi 
Reventberg var dotter till förvaltaren Christian Reventberg (1918–1964) och tandläkaren Birgit Reventberg, född Larsson (1917–1993), samt sondotter till Carl Johan Reventberg. Hon växte upp i Trelleborg och började redan som barn att intressera sig för teater. Senare studerade hon vid Drama-Teater-Film vid Lunds universitet och var under denna tid också verksam i Lunds studentteater. Hon umgicks med ideologiskt likasinnade vänstermänniskor som Henric Holmberg, Anki Rahlskog och Per Lysander.

Tillsammans med några andra studiekamrater bildade Reventberg en grupp inom Lunds studentteater som senare kom att bli Nationalteatern. Övriga medlemmar var bland andra Håkan Wennberg, Ulf Dageby, Peter Wahlqvist, Anki Rahlskog, Inga Edwards, Hans Mosesson, Pale Olofsson, Anders Melander och Lars Jakobsson. 1971 flyttade gruppen till Göteborg för att spela på ungdomsgårdar. Flera teaterföreställningar och även skivinspelningar följde.

I slutet på 1980-talet blev hon rikskänd då hon gestaltade Ortrud Bengtsson i tantparet Alfhild och Ortrud i TV-serierna och filmen om Kurt Olsson. Dessa karaktärer fick en spinoff-serie som sändes på SVT i två säsonger, 1990 och 1992.

Hon var engagerad vid Klara Soppteater, Backa teater, Folkteatern i Göteborg, Riksteatern och Borås Stadsteater. Hon var chef för Västerbottensteatern i Skellefteå från 2005 till 2013, då hon gick i pension.

Hon avled 2021, 73 år gammal. Med Reventberg är gravsatt i minneslunden på Skogskyrkogården i Stockholm.

Familj 
Med Reventberg var från 1976 gift med Hans Wiktorsson (född 1950) som hon träffade i Nationalteatern. Sitt civila förnamn Margaretha hade hon kvar till sin död.

Filmografi

Teater

Regi (ej komplett)

Källor

Externa länkar

Svenska scenskådespelare
Svenska teaterchefer under 2000-talet
Svenska teaterregissörer
Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska skådespelare under 2000-talet
Personer från Nyköping
Gravsatta på Skogskyrkogården i Stockholm
Födda 1948
Avlidna 2021
Kvinnor
Motorcykelklubb

En motorcykelklubb eller MC-klubb är i första hand en beteckning på en klubb för motorcykelåkare och andra motorcykelintresserade personer. En motorcykelklubb kan snarare ha fokus på motorcykelkulturen i sig eller snarare vara en träffpunkt där medlemmar umgås och träffar vänner, och även åker motorcykel.

En del MC-klubbar är inriktade på ett visst märke eller en viss typ av motorcykel.

Begreppet MC-klubb har också kommit att förknippas med de kriminella motorcykelklubbarna. Även dessa klubbars medlemmar åker motorcykel, ofta med en förkärlek för Harley-Davidson, men utmärker sig genom att en stor del av deras medlemmar bedriver organiserad brottslighet. Kända exempel på denna typ av motorcykelklubbar är Hells Angels och Bandidos. Totalt sett utgör denna form av motorcykelklubbar en liten andel av det totala antalet MC-klubbar, men får mycket större medial uppmärksamhet än de MC-klubbar där motorcyklarna står i centrum och som är en del av ett normalt föreningsliv och en fullt normal hobbyverksamhet. Denna mediala fokusering på de kriminella MC-klubbarna har lett till att även övriga MC-klubbar i allmänhetens ögon utan grund har kommit att betraktas som en suspekt verksamhet.

Mycket av motorcykelkulturen har ett ursprung i USA, så väl den rent motorcykelorienterade delen, som de kriminella MC-klubbarna.

MC-klubbar kallas ibland "MC-gäng", men detta är en beteckning som klubbmedlemmarna inte använder själva.

I Sverige 

De svenska motorcykelklubbarna är organiserade i Sveriges Motorcyklister.

Exempel på MC-klubbar 
Bandidos
GoldWing Club Sweden
Holy Riders MC
Hells Angels
Svenska Ducatiklubben

Se även
 Knutte

Källor

Bikers
Motorcykelsport
Föreningar
Surmjölk

Surmjölk eller kulturmjölk är mjölk som har fått surna vilket gör den trögflytande, ger längre hållbarhet och syrlig smak.

Bildandet av surmjölk är en naturlig process, orsakad av mjölksyrabakterier, som sker spontant i mjölken om den inte hålls kyld. Samtidigt ökar hållbarheten vilket var viktigt framför allt i varmare länder innan kylskåpet uppfanns. Därmed är sannolikt surmjölk den äldsta förädlade mjölkprodukten som funnits så länge människan har tagit vara på mjölk från mjölkande djur.

Filmjölk och yoghurt är exempel på surmjölk med olika varianter av mjölksyrabakteriekulturer. Historiskt uppkom filmjölk i norra Europa och yoghurt i de södra delarna vilket hänger samman med temperaturen under de varma månaderna av året. I länder med en temperatur på upp emot 40 grader trivdes yoghurtbakterierna bättre och i Skandinavien där rumstemperaturen sällan kom över 20 grader trivdes andra bakteriekulturer som gav upphov till filmjölk.

De varianter av surmjölk som finns att köpa i butiker tillverkas av homogeniserad och pastöriserad mjölk där olika syrakulturer tillsätts beroende av vilken produkt som efterfrågas.

Exempel på surmjölk 
Filmjölk
Kefir
Kärnmjölk
Yoghurt

Referenser 

Mejeriprodukter
Syrade maträtter
Cecilia Rydinger

Cecilia Maria Kristina Rydinger (tidigare känd under namnet Rydinger Alin), född den 16 december 1961 i Västerås, är en svensk dirigent, professor och musikchef.

Biografi
Rydinger, som växte upp i Ludvika, utbildades till dirigent och kyrkomusiker vid Kungliga Musikhögskolan i Stockholm 1989–1991. Hon vann Kungliga Teaterns stora dirigenttävling 1991 och har sedan dess fått återkommande engagemang vid Kungliga Operan i Stockholm. Hon har även varit gästdirigent vid Folkoperan, Stora Teatern i Göteborg samt Norrlandsoperan. 

Mellan 1994 och 1998 var hon chefsdirigent vid Musikteatern i Värmland. Åren 1998–2007 var Rydinger lektor i orkesterdirigering vid Musikhögskolan i Stockholm. Den 15 oktober 2007 utnämndes Rydinger till professor i orkesterdirigering vid Musikhögskolan i Stockholm. Hon blev därvid den första kvinnan i Norden i sin position. Hon utsågs som tillförordnad rektor för samma högskola från den 1 juli 2012 och utsågs senare som rektor för perioden 5 juni 2013 till 4 juni 2019.

Hon var 1988–2009 dirigent för Allmänna Sången. Sedan 2008 leder hon Orphei Drängar. 

Den 19 juni 2010 ledde Rydinger den hyllningskör representerande Sveriges Körförbund, som uppvaktade kronprinsessan Victoria och prins Daniel vid deras vigsel.

Hon har tidigare varit gift (vigsel 1987) med musikern Folke Alin.

Priser och utmärkelser
1993/94 – Operapriset av Tidskriften OPERA
1999 – Norrbymedaljen
2001 – Sten Frykbergs minnesstipendium
2004 – Uppsala kommuns hedersmedalj
2005 – Litteris et Artibus
2009 – Årets körledare

Källor

Externa länkar
 Cecilia Rydinger på Svensk mediedatabas

Svenska dirigenter
Professorer vid svenska musikhögskolor
Ledamöter av Kungliga Musikaliska Akademien
Mottagare av Litteris et Artibus
Kvinnor
Födda 1961
Levande personer
Rektorer vid Kungliga Musikhögskolan i Stockholm
Svenska musikchefer
Hedersledamöter vid Västmanlands-Dala nation
Mottagare av Norrbymedaljen
Musiker från Västerås
Alumner från Kungliga Musikhögskolan i Stockholm
Svenska musiker under 2000-talet
Konsumtionsmjölk

Konsumtionsmjölk är mjölk som är avsedd att säljas till en konsument, i stället för att bearbetas till andra mejeriprodukter.

Europeiska Unionen
Konsumtionsmjölk finns inom EU av följande varuslag.
obehandlad mjölk: mjölk som har uppvärmts till högst 40 °C och som inte genomgått annan behandling som har en likvärdig effekt.
helmjölk: värmebehandlad mjölk som vad gäller fetthalt uppfyller ett av följande krav:
standardiserad helmjölk: mjölk med en fetthalt på minst 3,5 %. Medlemsstaterna får emellertid meddela föreskrifter om ytterligare en kategori helmjölk med en fetthalt på minst 4 %.
mjölk med naturlig fetthalt: mjölk vars fetthalt inte har ändrats sedan mjölkningsstadiet, varken genom tillsats eller borttagande av mjölkfett eller genom uppblandning med mjölk vars naturliga fetthalt har ändrats. Fetthalten får dock inte underskrida 3,5 %.
standardmjölk: värmebehandlad mjölk vars fetthalt är cirka 3 %.
mellanmjölk: värmebehandlad mjölk vars fetthalt har sänkts till lägst 1,5 % och högst 1,8 %.
skummjölk ("lättmjölk/minimjölk"): värmebehandlad mjölk vars fetthalt har sänkts till högst 0,5 %.
kärnmjölk, det som är kvar när man vid smörframställning tagit bort så mycket fett som möjligt. Kallas ibland blåmjölk på grund av den blåskimrande färgen.

Vassle
Vassle är det som blir kvar av mjölken när smörämnena har skilts bort. Det är utgångsmaterial för messmör och mesost.

Profitmarginaler
Konsumtionsmjölk är i regel den produkt i sortimentet som mejeriföretag har störst marginal på.

Se även
Mjölk
Gammaldags mjölk
Filmjölk

Referenser 
Rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”)

Mjölk
Sönderfallskedja

Sönderfallskedja (även sönderfallsserie) är ett radioaktivt ämnes serie av dotterämnen som dess partiklar kommer att bilda vid de olika stadier som gås igenom innan sönderfallet når sitt slut vid ett stabilt ämne. Även information som de olika ämnesstadiernas varaktighet och typ av sönderfall kan rymmas under begreppet.

Radioaktiva ämnen som sönderfaller kan sända ut alfapartiklar eller betapartiklar och förändrar på så sätt sin sammansättning. Den största atomära förändringen sker när en alfapartikel sänds ut då atomen mister två protoner och två neutroner varvid masstalet, A, minskar fyra steg. Därför kan radioaktiva isotoper grupperas in i fyra sönderfallsserier vars masstal ligger fyra steg isär; toriumserien (A = 4n), neptuniumserien (A = 4n+1), uranserien (A = 4n+2) eller aktiniumserien (A = 4n+3), där n är ett heltal. Neptuniumserien återfinns inte längre naturligt på jorden eftersom all 237Np, med halveringstiden 2,14 miljoner år, numera sönderfallit. Kortare sönderfallsserier, med isotoper lättare än bly, produceras av kosmisk strålning.

Toriumserien 
Toriumserien, A = 4n.

Neptuniumserien 
Neptuniumserien, A = 4n+1. Förekommer inte längre naturligt på jorden.

Uranserien 
Uranserien, A = 4n+2. Kallas även radiumserien.

Aktiniumserien 
Aktiniumserien, A = 4n+3.

Externa länkar 
SSI, Sönderfallskedja för uran-238

Kärnfysik
Melody Maker

Melody Maker, MM, veckovis utgivet brittiskt musikmagasin. Melody Makers började ges ut 1926 då den innehöll artiklar med hjälpsamma råd för musiker och sångblad. Publikationens inriktning ändrades med tiden och med musikens utveckling. Under det sena 1920-talet och 1930-talet kom den, bland annat genom musikern och skribenten Spike Hughes att utvecklas till sin tids ledande tidskrift för jazz. Som sådan utgjorde den en viktig inspirationskälla för den första svenska jazztidskriften Orkesterjournalen. På 1970-talet skrev tidningen om ny rock och annan modern musik och tidningen hade ca 300 000 veckovisa läsare. När 80-talet kom gick det lite knackigt för tidningen, man tappade marknad till arga och hungriga konkurrenter som Q och New Musical Express. Numera är Melody Maker nedlagd som egen publikation, den utges tillsammans med New Musical Express.

Litteratur & källor (urval)
 Lars Westin: "Melody Maker" i Orkesterjournalen'' nr 3 2008

Musiktidningar
Tidskrifter startade 1926
Haskell (programspråk)

Haskell är ett funktionellt programspråk. Utvecklingen av språket, som fick sitt namn efter den amerikanska logikern Haskell Curry, startades 1987 av en internationell kommitté. Femton år senare, år 2003, publicerade de sedan en stabil definition av språket. Haskell bygger till stor del, som många andra funktionella programspråk, på lambdauttryck och rekursion, men har också ett starkt typsystem och flera andra relativt ovanliga egenskaper som exempelvis lat evaluering. Språket är också konstruerat för att vara så kompakt och så likt matematik som möjligt, och lånar därför symboler ur både logiken och matematiken.

Det finns flera implementationer av Haskell, mest kända är tolken Hugs och kompilatorn Glasgow Haskell Compiler, båda två är fri programvara. Hugs är en läs-tolka-skriv-slinga liknande den som många Lisp-system har och används för att interaktivt köra och testa sina program och funktioner. Även GHC har en interaktiv tolk, GHCi, med ett gränssnitt liknande Hugs.

Egenskaper 
 Typsystemet har stark statisk typning med typinferens
 Haskell använder lat evaluering som standard
 Språket är rent, och  sidoeffekter kapslas in i  monader
 Haskell har högre ordningens funktioner (se nedan)
 Mönstermatchning och Guards

Kodexempel

Hello, World! 
Skriver ut en rad med texten "Hello World".
main :: IO ()
main = putStrLn "Hello World"

Fakultet 
Beräknar fakulteten av det givna heltalet. Funktionen är odefinierad för negativa tal.
fac :: Integral a => a -> a
fac 0 = 1
fac n = n * fac (n-1)

Högre ordningens funktioner 
Standardfunktionen map tar två argument;  en funktion och en lista, och applicerar funktionen på varje element i listan. Notera även mönstermatchningen som görs på det andra argumentet i (x:xs).
map :: (a -> b) -> [a] -> [b]
map _ []     = []
map f (x:xs) = f x : map f xs

Monader 
Utskrift till skärm och läsning av fil är exempel på operationer som har sidoeffekter. I Haskell stängs sådana operationer in i monader, och i detta fall IO-monaden. Notera dock att funktionen size inte är monadisk, utan har den enkla typen String -> Int
main :: IO ()
main = do
    putStrLn "Rollin in the IO Monad"
    f <- readFile "text.txt"
    putStrLn "Filen text.txt är " ++ (size f) ++ " rader lång"
  where
    size :: String -> Int
    size file = length $ lines file

Externa länkar 
 Haskell.org

Källor 

Funktionella programspråk
Programspråk
Värmebehandlad mjölk

Värmebehandlad mjölk har sitt ursprung i 1800-talet för att minska risken för smittspridning av patogena bakterier såsom tuberkulos och tyfus till människan, vilket var mycket vanligt förr.
Det var den franska forskaren Louis Pasteur som upptäckte att värmebehandling dödade såväl patogena bakterier som bakterier som förstör mjölken.

Mjölkprodukter som inte är värmebehandlade får inte säljas i butik och produkter som är tillverkade av obehandlad mjölk måste märkas med "framställd av obehandlad mjölk".

Värmebehandlingen kan ske vid olika temperaturer och olika länge,vilket ger olika egenskaper hos den färdigbehandlade mjölken.

Värmebehandlad mjölk finns av följande typer:
 Termiserad mjölk, vid 57–68 °C i minst 15 sekunder (EU-riktlinje); för osttillverkning.
 Pastöriserad mjölk, lågpastöriserad 72–75 °C, högpastöriserad 80 °C
 ESL (Extended Shelf Life), ett mellanting av högpastörisering och UHT, med snabb nedkylning.
 UHT-mjölk, ultrapastöriserad vid exempelvis 147 °C i 1–4 sekunder.
 Buddisering var en äldre metod, där förutom värmebehandling vid 50–55 °C, även väteperoxid tillsattes.

Referenser 

Mejeriprodukter
Bikini Kill

Bikini Kill är ett amerikanskt punkrock-band som bildades 1990 i Olympia, Washington. Bandet har betytt mycket för riot grrrl-vågen under 1990-talet, och har inspirerat en mängd band under hela 90-talet. Bandet splittrades 1997, men återförenades för turnéer 2019 och 2020.

Bandet bildades 1990 på Evergreen State College av Kathleen Hanna, Kathi Wilcox och Tobi Vail. Tillsammans började de arbeta med ett fanzine som de kallade Bikini Kill, och bildade sedan bandet med samma namn tillsammans med gitarristen Billy Karren som tidigare hade varit med i The Go Team. Hanna skrev de flesta av bandets låtar och skapade en kvinnocentrerad miljö på deras konserter genom att uppmana tjejer att komma fram till scenen och ge dem blad med texter på. 

Efter en independent-demokassett, Revolution Girl Style Now, gav Bikini Kill ut The Bikini Kill EP på indieskivbolaget Kill Rock Stars. Den producerades av Ian MacKaye från Fugazi och började etablera en publik åt bandet. 1993 åkte Bikini Kill till England och började arbeta med Huggy Bear. Tillsammans gjorde de en skiva och turnerade i Storbritannien. Lucy Thane gjorde en dokumentärfilm om turnén som hette It changed my life:Bikini Kill in the UK. Året efter fick riot grrrl-rörelsen mycket uppmärksamhet i media och Bikini Kill utpekades oftare och oftare som ledare för rörelsen. Bandet kände dock att både de och rörelsen misstolkades i medierna.

Bandet återvände till USA och började arbeta tillsammans med Joan Jett från The Runaways, vilkas musik Hanna beskrev som ett tidigt exempel på riot grrrl-estetik. Jett producerade Bikini Kills singel New Radio/Rebel Girl. Vail och Wilcox började skiva låtar 1994, i samband med releasen av Pussy Whipped. Den sista skivan bandet släppte var Reject All American, som kom 1996, och bandet splittrades 1997. Strax innan bandet gick skilda vägar släpptes en singelsamling, The Singles, med låtar som tidigare bara getts ut på vinyl.

Medlemmar 

Kathleen Hanna - sång
Kathi Wilcox - bas
Tobi Vail - trummor
Billy Karren - gitarr

Diskografi

Album
Bikini Kill — 1992
Pussy Whipped — 1994
Reject All-American — 1996

Singlar
"New Radio" — 1993
"The Anti Pleasure Dissertation" — 1995
"I Like Fucking" — 1995
"Peel Sessions" — 1996

Amerikanska punkband
Musik i Washington
Musikgrupper bildade 1990
Musikgrupper upplösta 1997
Sundbornsån

Sundbornsån kallas ån mellan sjöarna Toftan och Hosjön i Falu kommun, Dalarna. Ån är en del av Svärdsjövattendraget, som transporterar vatten från skogarna mellan östra Dalarna och Hälsingland till Runn. Sundbornsån genomrinner Hobbornsjön. Vid forsen i Hosjöholmen finns en kanotslalombana. Vid platsen där ån börjar ligger Sundborn (Sundbornsbyn).

Vattendrag i Falu kommun
Vattendrag i Dalarna
Dalälvens avrinningsområde
Erik Eriksson (Gyllenstierna)

Erik Eriksson (Gyllenstierna) kan syfta på:

Erik Eriksson (Gyllenstierna) d.ä.
Erik Eriksson (Gyllenstierna) d.y.
Maria Antoniou

Maria Antoniou, född 8 december 1964 i Hägersten, Stockholm, är en svensk skådespelare.

Antoniou studerade vid Teaterhögskolan i Stockholm 1986-1989.  Hon har bland annat uppmärksammats för sina roller vid Stockholms stadsteater och Uppsala Stadsteater.

Hon har även varit verksam som skådespelare på TV och i film. Debuten skedde i långfilmen Vargens tid. I serien/filmen Tusenbröder hade hon en återkommande roll som lärare. Hon har även medverkat i Bella - bland kryddor och kriminella (2002) och Livet i Fagervik (2008).

Filmografi
 ("Kvinna i Horats folk")

 (till och med 2007)

Källor

Fotnoter 

 

Svenska skådespelare under 2000-talet
Kvinnor
Födda 1964
Levande personer
Skådespelare från Stockholm
Alumner från Teaterhögskolan i Stockholm
Kaffemjölk

Kaffemjölk används som salunamn för mjölk som är tänkt att användas i kaffe. Mjölken är normalt UHT-behandlad för att ha lång hållbarhet och för att kunna förvaras i rumstemperatur. Den vanligaste förpackningsstorleken är portionsförpackningar på 14-20 ml. Fetthalten brukar ligga mellan 1,5 och 4 procent men lägre fetthalt förekommer. 

Om fetthalten är runt 10-12 procent säljs produkten under salunamnet kaffegrädde och förekommer då även i konsumentförpackningar på 2,5-5 dl.

Kaffemjölk ska inte förväxlas med Caffelatte, Café au lait eller Café con leche som alla tre betyder kaffemjölk i översättning från sina respektive språk men som är varmt kaffe med olika mängd tillsatt mjölk.

Referenser

Mjölk
Basileus

Basileus (Grekiska βασιλεύς) är en titel som i det antika Grekland närmast motsvarade kung. Femininformen (drottning) var basilinna eller basilissa.

Under mykensk tid kallades konungen wanax (anax på homerisk grekiska), medan gwasilēs var lokala ståthållare. Under Greklands mörka århundraden föll de mykenska palatsväldena och basileus ersatte anax som titeln för den främste makthavaren de grekiska stadsstaterna (poleis). Basilēs var inga envåldshärskare utan snarast "främst bland likar" inom stadsstaternas aristokrati. (Envåldshärskare, som ofta tillsattes med folkligt stöd, kallades för tyranner.) Sparta hade två basilē, vilka var överbefälhavare för krigsmakten. I Aten användes titeln om den andre arkonten, som ansvarade för de religiösa funktionerna.

De makedonska härskarna (Filip, Alexander och diadokerna) gav titeln en mer kunglig eller kejserlig prägel, och på grekiska kom de romerska kejsarna att kallas basileus jämte titlar som kaisar (caesar), sebastos (augustus) och autokrator (imperator); detta i motsats till det latinska språkområdet, där rex aldrig användes om kejsarna. Titeln användes senare i det Bysantinska riket och blev där den vanligaste titeln för kejsarna. Efter Konstantinopels fall återupplivades titeln när Otto I blev vasilefs (nygrekiskt uttal) av kungariket Grekland.

Av basileus kommer ord som basilika och basilisk, samt namn som Basil och Vasilij.

Referenser

 
Titlar i antikens Grekland