kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Färila

Färila är en tätort i Ljusdals kommun i Hälsingland och kyrkbyn i Färila socken. Färila består av öppna dalgångsmarker utmed Ljusnan och är en bostads- och industriort.

Befolkningsutveckling

Samhället
Den östra infarten ger besökaren en förr vanlig men numera ovanlig syn, nämligen Färilas kyrkstallar. Sådana användes tidigare av långväga kyrkobesökare för att härbärgera sina hästar. I Färila är kyrkstallarna timrade och rödmålade med vanlig rödfärg. Pilgrimsleden till S:t Olofs grav i Trondheim passerar här. Så gör även jämtarnas led till Mellansverige.

Färila har kommunens enda badhus, ett badhus som från början var en traditionell simhall men som sedan 2010 även har klättervägg, tempererade bassänger (ej fullstora), trampolin och vattenrutschbana.

Näringsliv 
Färila är den största orten för verkstadsindustrin inom Ljusdals kommun. Största företaget är ExTe, som tillverkar lastbankar och lastförankringssystem för lastbilar och tåg. Peges Mekaniska Verkstads AB, som är en komponenttillverkare, har numer lagt ner sin verksamhet i Färila, och ExTe har tagit över deras lokaler. Pendling förekommer till och från Ljusdal. Ett gammalt företag är Färila sågverk utanför Korskrogen, som ägs av Setra Group.

Färila är även känd för sin tillverkning av korv. Färilakorven, som är en falukorvsliknande korv tillverkas av Dehlins samt forbondekorven som är av mer salamiliknande karaktär och tillverkas av Björks. Båda fabrikanterna är familjeföretag med lång historia. Färilas jordmån, en god morän på lerbasis, är perfekt för odling av Bintjepotatis.

Utbildning
Färila skola, tidigare benämnd Färila centralskola, fick från 1996 betydande anslag inom ramen för projektet Färila Skola 2000 för att utveckla framtidens pedagogik. Skolan kunde bland annat köpa in bärbara datorer till samtliga elever och lärare, vilket gjorde att skolan uppfattades som en pionjär inom datorer och internet i undervisningen. Resultatet av projektet blev tvetydigt och det avslutades som planerat år 2002.

Kända personer 
Bland kända Färilabor kan nämnas artisten Moto boy samt Curt Göransson, som på 1980-talet var en av Europas mest meriterade truckracingförare. Författaren Albert Viksten var bosatt i Färila från 1924 fram till sin död 1969. Hans Göran Franck bodde i Färila i unga år. Förre riksbankschefen och socialdemokraten Per Åsbrink var från Färila, liksom den framstående dansaren och koreografen Per Jonsson.

Den svenske artisten Kaah har spelat in videon till låten "Innan du går" i Färila. I den kan man bland annat se Vallabron och Krogen folkan.  Bakom videon står Färilabördige reklamfilmaren och regissören Ragnar Jansson.

Bilder

Se även 
Vikstenstorpet

Källor

Noter

Externa länkar 

Orter i Ljusdals kommun
Tätorter i Sverige
Ljusnan (olika betydelser)

Ljusnan kan syfta på:

 Ljusnan – en älv i Härjedalen och Hälsingland
 Ljusnan (Värmland) – en älv i Värmland
 Ljusnan (tidning) – en dagstidning för södra Hälsingland
 Sulfit AB Ljusnan – ett tidigare företag med papperstillverkning i Vallvik
 Ljusnans kontrakt – ett tidigare kontrakt i Uppsala stift –2004
 Ljusnans pastorat –  ett pastorat inom Svenska kyrkan i Hälsinglands norra kontrakt av Uppsala stift 2017–
Open Systems Interconnection

Open Systems Interconnection eller OSI är ett standardiseringsprojekt för datorkommunikation som påbörjades inom Internationella teleunionen (ITU) 1977. Rekommendationerna blev ISO-standarder 1984.

Det mest kända resultatet av OSI-arbetet är OSI-modellen ISO/IEC 7498.

Projekt
Standarder och konventioner
Tallåsen

Tallåsen är en tätort i Ljusdals distrikt (Ljusdals socken) i Ljusdals kommun, Gävleborgs län (Hälsingland), belägen cirka fem kilometer nordväst om Ljusdal. Tallåsen är en bostadsort.

Blandad info om orten 

 Möbeltjänst,  en butik med möbler, inredning och belysning, ligger i Tallåsen.
 Tallåsens IF är fotbollslaget på orten.

Befolkningsutveckling

Bildgalleri

Noter 

Orter i Ljusdals kommun
Tätorter i Sverige
Datornätverk

Datornätverk utgörs av sammankopplade datorer, skrivare, routrar, nätverksväxlar och andra enheter som överför data till varandra genom ett i förväg specificerat protokoll, till exempel TCP/IP.

Nätverkstopologier 
Nätverkstopologin beskriver i vilket mönster de olika noderna (enheterna) i nätverket är hopkopplade. Den underliggande nätverkstekniken begränsar vilka topologier som är möjliga.
 Maskformigt datanät
 Stjärnformat datanät
 Trädformat datanät
 Bussnät exempelvis Controller Area Network (CAN) eller Local Interconnect Network (LIN)
 Ringformat datanät exempelvis Token Ring och Media Oriented Systems Transport eller MOST (se nedan)
 Meshnät

Nätverksklasser 
Nätverksklassen beskriver storleken på nätverket och vad det används till, men behöver inte vara kopplat till en viss nätverksteknik.
 PAN (Personal Area Network, nätverk som begränsar sig till en enda person)
 LAN (Local Area Network, lokalt nätverk)
 WLAN (Wireless Local Area Network, trådlöst LAN) exempelvis WIFI och Blåtand
 MAN (Metropolitan Area Network, stadsnätverk, campusnätverk)
 WAN (Wide Area Network, omfattande datanätverk, exempelvis Sunet eller hela det globala Internet)
 SAN (Storage Area Network, för lagring och säkerhetskopiering av data)
 Datornätverk (fordon) för kommunikation mellan elektroniksystem (datorer) inom ett fordon och i vissa fall inom ett maskinsystem:
 Controller Area Network eller CAN för snabb kommunikation. Busstopologi
 Local Interconnect Network eller LIN för långsammare enkel kommunikation. Busstopologi.
 Media Oriented Systems Transport eller MOST för kommunikation av ljud, bild och även Internet. Ringtopologi.

Nätverksprotokoll 
 TCP
 IPX
 SPX

 IP
 X.25
 DECnet

 PPP
 SLIP
 Ethernet
 Token ring
 CAN
 LIN
 MOST

Begrepp 
 OSI-modellen
 P2P-nätverk (Peer-to-peer)

Se även 
 Nätverk (Andra sorters nätverk)
 Nätverkskort
 Nätverkskabel

Datornätverk
Skillingaryd

Skillingaryd är en tätort i Småland. Orten är centralort i Vaggeryds kommun, Jönköpings län, tillsammans med Vaggeryd. De kommunala förvaltningarna är uppdelade mellan de båda orterna.

Orten ligger vid järnvägslinjen Halmstad-Nässjö, tidigare en del av Halmstad-Nässjö Järnvägar, HNJ. Den blev i sin helhet klar 1882.

Skillingaryd är även plats för militära skjut- och övningsfältet Skillingaryds skjutfält, samt militärhistoriska museet Miliseum.

Varje år går evenemanget Hjulafton av stapeln i Skillingaryds centrum där invånare och besökare får möjlighet att fira tätortens födelsedag. Vanliga aktiviteter är godisregn och framträdanden av lokala talanger.

Historia

Administrativa tillhörigheter
Skillingaryd var en ort i Tofteryds socken och ingick efter kommunreformen 1862 i Tofteryds landskommun där Skillingaryds municipalsamhälle inrättades 8 oktober 1920. Municipalsamhället med kringområde utbröts 1952 ur landskommunen och bildade Skillingaryds köping som 1971 uppgick i Vaggeryds kommun med Skillingaryd som en av två centralorter.

I kyrkligt hänseende har Skillingaryd alltid hört till Tofteryds församling, som 2014 ombildades till Skillingaryds församling.

Orten ingick till 1948 i Östbo tingslag därefter till 1971 i Östbo och Västbo tingslag. Från 1971 till 2005 ingick orten i Värnamo domsaga och Skillingaryd ingår sedan 2005 i Jönköpings domsaga.

Befolkningsutveckling

Stadsbild 
Orten som har en nordsydlig utsträckning utmed järnvägen och huvudgatan som tidigare var en del av riksettan, senare E4, som numera är en motorväg öster om samhället.

I samhället finns flera kyrkor. Svenska Kyrkan med Skillingaryds kyrka och tillhörande församlingshem, Missionskyrkan (Alliansmissionen), Pingstkyrkan och Frälsningsarmén. 

I Skillingehus är delar av kommunens förvaltning inrymd.

På huvudgatan som förr kallades Kaffegatan hade förr i tiden nästan varje hus utmed gatan kaférörelse på somrarna. Denna rörelse pågick från 1 maj varje år, det datum då militärerna började anlända. Här samlades militärerna, så snart det blev rast, trots att det var enligt "lag" förbjudet att passera den så kallade Gropabäcken, som utgjorde gränsen mellan de civilas område och de militäras.

Näringsliv
Skillingaryd är en gammal industriort med många stora företag som Thor Ahlgren AB, Kinnarps, Proton Engineering AB, Presso AB (tid. Fameco), Skillmech, Stilexo, Stacke Hydraulik och Uppåkra Mekaniska AB.

Bankväsende
Tofteryds sockens sparbank grundades i Skillingaryd år 1877. Den uppgick 1969 i Finnvedens sparbank, som senare blev en del av Swedbank.

Hvetlanda bankaktiebolag hade gjort ett försök att starta ett kontor i Skillingaryd år 1904, men det avslogs av Kungl. Maj:t. Istället öppnade Smålands enskilda bank ett avdelningskontor den 12 januari 1905.

Den 30 juni 2016 stängde både Swedbank och Nordea sina kontor och Skillingaryd stod utan bank.

Se även
 Skillingarydslägret
Tofteryds socken

Noter 

 
Centralorter i Jönköpings län
Tätorter i Sverige
Orter i Vaggeryds kommun
Nationalpark

En nationalpark är ett speciellt naturområde som skyddats som nationalpark av ett lands statsmakt. Syftet är att bevara naturen som allmän natursevärdhet eller för att öka naturkännedomen eller intresset för naturen. Nationalparker kan också grundas för att skydda kulturlandskap.

Nationalparker i urval

Nationalparker i Europa 
 Finland
 Georgien
 Italien
 Kroatien - Plitvicesjöarnas nationalpark.
 Norge - Hardangervidda.
 Portugal - Parque Nacional da Peneda-Gerês.
 Serbien - Fruška Gora och Järnporten.
 Spanien
 Sverige - Rapadalen och Sarek.
 Tyskland

Nationalparker i Asien 
 Indien
 Japan
 Nepal
 Lista över Sri Lankas nationalparker

Nationalparker i Nordamerika 
 USA

Nationalparker i Sydamerika 
 Argentina - Los Cardones.

Nationalparker i Afrika 
Tanzania - Serengeti.
Nationalparker i Tanzania
Masai Mara

Nationalparker i Australien och Oceanien 
 Nya Zeelands nationalparker
 Tasmaniens nationalparker

Bilder

Anmärkningsvärda parker 
Den största nationalparken i världen som uppfyller internationella naturvårdsunionen-definitionen är Grönlands nationalpark, som grundades 1974.

Se även 
 Nationalstadspark
 Naturpark
 Landskap
 Naturskydd
 UNEP
 Naturreservat
 Ekopark

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Sveriges nationalparker

 
Parker
Naturskyddsområden
Riksintresse

Riksintresse är ett begrepp som kan avse ett område, plats eller enstaka objekt som är skyddat och anses viktigt ur en nationell synvinkel. Begreppet riksintresse används i Sverige och Finland.

Riksintresse i Sverige
Riksintresse i Sverige är mark- eller vattenområden som långsiktigt ska skyddas mot åtgärder som påtagligt kan skada det värde som konstituerat riksintresset. Riksintressen skyddas enligt hushållningsbestämelserna i 3 och 4 kap i miljöbalken. Riksintressen hanteras först i samband med prövningar av myndigheter enligt ett antal uppräknade lagar, plan- och bygglagen, väglagen med flera, och gäller inte gentemot enskild.  I Sverige har Boverket det övergripande ansvaret vad gäller riksintressen. Enligt förordningen (1998:896) om hushållning med mark- och vattenområden 12 förvaltningsmyndigheter som har ansvaret att bedöma vilka mark- eller vattenområden som ska betraktas som riksintresse. Kommunerna ska sedan i sina översiktsplaner visa hur man ska ta tillvara riksintressena.

Riksintressen i Sverige kan vara bland annat orörda naturtillgångar, kulturhistoriska miljöer, energiförsörjning och kommunikationer. I 4 kap finns även ett antal geografiska områden utpekade som riksintressen, till exempel hela Gotland och Öland. Riksintressen och innebörden av dessa preciseras i dialog mellan stat och kommun och redovisas i översiktsplanen. Riksintressen bevakas av länsstyrelsen och får inte skadas påtagligt av exempelvis nya byggprojekt.

Riksintressemyndigheter
I Sverige har följande 12 myndigheter ansvaret för att bedöma riksintresset enligt sitt respektive regleringsbrev. Boverket omnämner dessa som riksintressemyndigheter.

Typer
Inom samhällsplaneringen ska man till exempel se till att det blir en god hushållning med mark och vatten. Det finns därför riksintressen som exempelvis rör järnvägar, vägar, flygplatser, hamnar, farleder kommunikationer,  fiske, mineralresurser, industriell produktion och vindkraft. Andra riksintressen berör naturvård, rennäring, kulturmiljövård och friluftsliv.

Se även  
 Riksangelägenhet

Referenser

Samhällsplanering
Landskapsbildskydd

Landskapsbildskydd är ett skydd för särskilt tilltalande landskap. Detta är en gammal form av skydd och har idag ersatts av hänsynsregler till skydd för landskapsbilden. I vissa län har dessa områdesskydd tagits bort.

Se även
Naturskydd
Länsstyrelsen

Naturskydd
Djur- och växtskyddsområde

Ett djur- eller växtskyddsområde är ett landområde där en viss, eller flera, djur eller växtart behöver extra skydd utöver det som redan ges i miljöbalken och jakt- och fiskelagstiftningen. För ett sådant område kan länsstyrelsen eller kommunen besluta om föreskrifter som inskränker rätten till jakt eller fiske eller allmänhetens eller markägarens rätt att uppehålla sig inom området.

Det vanligaste syftet är att skydda fåglar under deras häckningstid.

Se även 
 Naturskydd
 Länsstyrelsen

Naturskydd
Samrådsområden

Samrådsområde, modern svensk politisk term. Områden där myndigheterna vill kunna kontrollera vad som sker, kan skyddas politiskt som samrådsområden. Detta innebär att varje gång någon tänker göra något som kan påverka området, exempelvis bygga hus, dra en väg eller hugga ner träd, så måste detta anmälas till länsstyrelsen.

Se även
Naturskydd
Länsstyrelsen

Politik i Sverige
Miljöskyddsområde

Ett miljöskyddsområde är i Sverige enligt Miljöbalken en form av naturskydd. Om ett större område utsätts för föroreningar eller har låg miljökvalitet på något annat sätt kan det skyddas som miljöskyddsområde. Miljöskyddsområden upprättas av regeringen, och regleras av länsstyrelsen. Länsstyrelsen bestämmer vad som ska göras för att uppnå vissa miljökvalitetsnormer, exempelvis att komma under maxvärden för utsläpp och buller, uppnå en viss vattengenomströmning eller förekomst av organismer.

Naturskydd
Miljövård
Naturminne

Naturminnen är fridlysta små områden med skyddsvärda naturföreteelser eller enskilda naturobjekt, såsom enstaka träd eller trädgrupper, flyttblock eller jättegrytor.

Sverige
I Sverige finns omkring 1 500 naturminnen, som är en av sju former för att skydda natur enligt naturvårdslagen. En länsstyrelse kan med stöd av 13  § besluta om fridlysning. Skyddsformen infördes år 1909. De flesta av dagens naturminnen skapades under första halvan av 1900-talet. Naturminnen får inte skadas, men precis som för naturreservat varierar reglerna beträffande enskilda naturminnen.

På Lantmäteriets kartor är upplysningssymbolen för naturminne av biologiskt slag ett stiliserat "B" och ett likadant stiliserat "G" för naturminne av geologiskt slag. Båda symbolerna påminner om runmärket "R". Under första halvan av 1900-talet markerades ett naturminne genom en rund gjutjärnsskylt med tre kronor och texten "Naturminnesmärke fridlyst enligt lag". Det finns även en oval skylt i aluminium med samma text. Idag används en rektangulär blå-vit plastbricka med texten "Naturminne" och symbolen för naturreservat (vita stjärnan). Stora ekar är de vanligaste biologiska naturminnena i Sverige. Ett exempel för ett geologiskt naturminne är Biskopsstenen, ett flyttblock vid Tomtberga kyrkogård i Huddinge kommun.

Exempel från Sverige

Exempel från andra länder

Se även 
Naturskydd
Naturreservat

Källor 

 Artikel om naturminne i första numret av Sveriges Natur 1910.
 Naturminnen i Östergötlands län – Inventering och uppdatering 1995

Naturskydd
Biotopskyddsområde

Biotopskyddsområde är i Sverige små biotopområden med speciella livsmiljöer för växter och djur som kan skyddas genom klassificering som biotopskyddsområde. 

Enligt ett regeringsbeslut är en del områden skyddade i hela landet: alléer (med minst fem träd), pilevallar och åkerholmar (högst 0,5 hektar) samt i jordbrukslandskapet förekommande stenmurar, odlingsrösen, källor med omgivande våtmark och småvatten och våtmarker. 

Andra områden skyddas av länsstyrelsen, även andra myndigheter, som till exempel Skogsstyrelsen eller en kommun, får besluta om att ett område ska utgöra biotopskyddsområde. Dessa myndigheter kan också besluta om dispens i de områdena.

Inom ett biotopskyddsområde får inte bedrivas verksamhet eller vidtas åtgärder som kan påverka naturmiljön. Syftet är att bevara områdets naturvärden. Ett exempel på ett biotopskyddsområde i Sverige är Korpberget i Huddinge kommun.

Se även
 Biotopskydd
 Naturskydd
 Nyckelbiotop
 Biosfärområde

Källor
 Länsstyrelsen i Jönköping: Biotopskydd i detaljplan (.PDF)

Naturskyddsområden
Miljövård
Naturvårdsavtal

Naturvårdsavtal, svenskt civilrättsligt avtal för att skydda och utveckla miljön och naturen. 

Om andra skyddsformer inte räcker till eller anses onödiga kan skogsvårdsstyrelsen eller länsstyrelsen istället teckna ett naturvårdsavtal med den som äger marken. Man upprättar då ett tidsbestämt kontrakt med markägaren och skapar en skötselplan i vilket det definieras hur den specifika marken skall skötas. Avtalet utvärderas kontinuerligt och vid ett avtals slut kan ett nytt ta vid. Just nu ligger avtalen på maximalt 50 år, vilket är den längsta tid man lagsenligt kan binda sig i Sverige. 

Under avtalstiden måste markägaren avstå från:
 Avverkning och borttagande av död ved
 Plantering av barrträd
 Markberedning
 Avverkning av ädla lövträd som har en bröstdiameter större än 40 centimeter (bröstdiameter = diameter i brösthöjd, cirka 1,3 meter över mark)
 Avverkning av 20 barrträd per hektar som har en bröstdiameter större än 40 centimeter

Se även 
Naturskydd
Naturreservat

Källor
 Informationsskylt vid Naturrvårdsavtal-Malmvik Ekerö kommun.

Miljörätt
Naturskydd
Skydd mot främmande arter

Skydd mot främmande arter är skyddsåtgärder och föreskrifter som syftar till att hindra vissa arter att komma ut i en naturmiljö där de inte förekommer naturligt. Skydd mot främmande arter kan motiveras genom försiktighetsprincipen då konsekvenserna av den främmande artens etablering i naturmiljön kan befaras vara negativa eller är okända.

Se även 
 Naturskydd
 Introducerad art
 Invasiv art

Naturskydd
Haparanda skärgård

Haparanda skärgårds nationalpark är en nationalpark i Sverige belägen i skärgården i Haparanda kommun i Norrbottens län. Nationalparken utgör en del av Haparanda kommuns skärgård.

Nationalparken består av ett antal öar i Bottenviken och har en sammanlagd yta på 6 600 hektar, varav den största, Haparanda Sandskär utgör en tiondel. Nationalparken inrättades 1995.

Några av sevärdheterna är de vidsträckta sandstränderna med sanddyner samt en intressant flora och rikt fågelliv.

Nationalparken nås med båt på sommaren och med skidor eller snöskoter över isen vintertid. Sandskär har  båtförbindelse från Nikkala flera gånger i veckan under juli och början av augusti.

TV4-programmet Expedition Robinson 
Skärgården blev 2020-2021 uppmärksammad för inspelningen av 2021 års säsong av TV-programmet Expedition Robinson. TV4 valde att flytta inspelningarna till Haparanda skärgård efter att coronapandemin stoppat produktionsbolaget från utlandsresor.

Se även
 Naturskydd
 Bottenvikens nationalpark
 :Kategori:Öar i Haparanda skärgård
 Haparanda

Externa länkar 
 Sveriges nationalparker: Haparanda Skärgårds nationalpark
 Nationalparker i Norrbottens län: Haparanda skärgård med Haparanda Sandskär 
 Bosmina skärgårdsturer, Haparanda

Referenser

Nationalparker i Sverige
Skärgårdar i Sverige
Haparanda kommuns geografi
Norrbottens öar
Bottniska viken
Naturskyddsområden bildade 1995
Muddus

Muddus (även Muttos, som är det samiska namnet) är en nationalpark i Lappland, Sverige. Den ligger sydväst om Gällivare tätort; större delen av Muddus ligger i Gällivare kommun och resterande del i Jokkmokks kommun. Nationalparken inrättades 1942, utvidgades 1984 och har en areal på 49 340 hektar. Den är Sveriges största skogliga nationalpark och ingår i världsarvet Laponia.

Nationalparkens syfte är att bevara områdets skog- och myrlandskap.

Sevärdheter i nationalparken är urskogen med sina stora tallar, de mosaikartade myrområdena, de djupt nedskurna klippravinerna med sin intressanta flora och Muddusjokks vattenfall samt parkens djurliv. I parkens södra del finns kursusdalar med upp till 100 meter höga, lodräta bergväggar. Muddus är helt befriad från vägar.

Muddus är som område förknippat med många berättelser om samisk historia och den samiska mytologin. Väster och söder om nationalparken finns Stora Luleälv. Anmärkningsvärt med älvsträckan är att älven på cirka 6 mil faller nästan 300 meter, därav 60 m vid Porjus, 107 m vid Harsprånget vattenkraftverk, 40 m vid Ligga vattenkraftverk och cirka 87 m vid Messaure kraftverk. Vid dessa tidigare forsar och fall återfinns idag fyra av Sveriges tio största vattenkraftverk.

Se även 
Länsstyrelsen
Naturskydd
Laponia

Källor 
 "Muddus: den gamla skogen ", utgiven 1976, med berättelser av tillsynsman/naturbevakare Lennart Arvidsson och bilder av den kände naturfotografen och tidigare tillsynsmannen i Sarek, Edvin Nilsson.

Externa länkar 

 Sveriges nationalparker: Muddus/Muttos nationalpark
 Laponia
 Länsstyrelsen i Norrbottens län: Muddus/Muttos

Laponia
Nationalparker i Sverige
Våtmarker i Sverige
Gällivare kommuns geografi
Jokkmokks kommuns geografi
Naturskyddsområden bildade 1942
Vattenfall i Sverige
Hamra

Hamra kan syfta på:

 Hamra socken, Gotland – en som socken ingick i Gotlands södra härad
 Hamra landskommun – en tidigare landskommun i Gotlands län 1863–1951
 Hamra församling, Visby stift – en tidigare församling i Visby stift –2006
 Hamra kyrka, Gotland – en kyrkobyggnad på Storsudret, Gotland
 Hamra distrikt, Gotland – ett distrikt i Gotlands kommun och Gotlands län 2016–
 Hamra församling, Uppsala stift – en tidigare församling i Uppsala stift i Ljusdals kommun i Gävleborgs län 1931–2002
 Hamra kyrka, Dalarna – en kyrkobyggnad i Hamra
 Hamra, Ljusdals kommun – en småort i Los socken i Ljusdals kommun och kyrkby för Hamra församling, Uppsala stift
 Hamra distrikt, Dalarna – ett distrikt i Ljusdals kommun och Gävleborgs län 2016–
 Hamra nationalpark – en nationalpark i Ljusdals kommun, Gävleborgs län
 Hamra gård – en gård i Tumba i Botkyrka kommun
 Hamra gård, Fröslunda socken - en sätesgård i Fröslunda socken i Enköpings kommun
 Hamra naturreservat – ett naturreservat i Eskilstuna kommun
 Hamre-Talltorp – ett administrativt bostadsområde i östra Västerås
 Hamra – en skidby i Tännäs socken i södra Härjedalen
 Hamrafjället – ett fjäll i södra Härjedalen
 Hamra, Ärla socken - kyrkbyn i Ärla socken
 9373 Hamra – en asteroid som upptäcktes 1993.

Se även
Hammar
Garphyttans nationalpark

Garphyttan är en nationalpark vid Kilsbergens östra sluttning i Lekebergs kommun, nära Svenshyttan. Nationalparkens areal är 111 hektar (1,11 kvadratkilometer) och den inrättades 1909 då Riksdagen avsatte mark till nio nationalparker, de första i Europa.

Området utgörs i princip av ägorna till den tidigare bergsmansgården Östra gården, en av fyra bergsmansgårdar i Svenshyttan. Parken består av artrik ängsmark och omkringliggande naturskog. Efter att nationalparken hade bildats, lämnades ängsmarken orörd, vilket ledde till att det värdefulla kulturlandskapet växte igen. Senare återupptogs slåttern och ängarna har kunnat återställas.

Skogsmarken som ingår i parken kalhöggs under 1870-talet. Vid parkens bildande sågs den hårt brukade skogsmarken inte som ideal för avsättning till nationalpark, men man hoppades att den näringsrika kalkhaltiga jorden skulle innebära en snabb återväxt. Sedan nationalparkens bildande lämnas skogen att fritt utvecklas.

Sevärdheter: De blomsterrika gamla odlingsmarkerna, det rika fågellivet och utsikten från Svensbodaberget.

Se även
 Länsstyrelsen 
 Naturskydd
 Garphyttan

Referenser

Externa länkar 
 Garphyttans nationalpark i första numret av Sveriges Natur.
 Sveriges nationalparker: Garphyttans nationalpark

Nationalparker i Sverige
Lekebergs kommun
Naturskyddsområden bildade 1909