kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Holken, Hammarö kommun

Holken är en bebyggelse på sydöstra stranden av halvön Hammarön i Hammarö kommun, Värmlands län. SCB avgränsade 1995 bebyggelsen i orten och området omkring och namnsatte den till en småort benämnd Rud Södra. Vid SCBs ortsvagränsning 2018 klassades bebyggelsen som en del av tätorten Rud.

Noter

Se även 
 Rud, Hammarö kommun
 Rud – flera platser i Karlstads kommun

Orter i Hammarö kommun
Tidigare småorter i Sverige
Tye

Tye är en tätort i Hammarö kommun, Värmlands län, belägen på västra sidan av en halvö som sträcker sig ut i nordost från ön Hammarön.

Befolkningsutveckling

Noter

Orter i Hammarö kommun
Tidigare småorter i Sverige
Tätorter i Sverige
Strömvallen

Strömvallen är en fotbollsarena i Gävle som var hemmaarena för Gefle IF Fotboll till maj 2015, då laget flyttade till Gavlevallen. Kapaciteten är 6 703 åskådare och underlaget är konstgräs. Strömvallen ligger vid Gavleån i stadsdelen Villastaden, mellan konserthuset och kulturhuset Silvanum. Numera används Strömvallen som fotbollsarena åt Gefle IF:s ungdomslag och läktarna på bägge kortsidor har tagits bort.

Historia
År 1892 motionerades första gången om att en idrottsplats borde anläggas i staden, men det dröjde till september år 1900 innan stadsfullmäktige beslöt att upplåta de så kallade Mattonska vretarna på södra sidan av Gavleån, mitt för Stadsträdgården, till Gefle IF. År 1903 stod Strömdalens idrottsplats klar, med fotbollsplan, löparbanor för friidrott och bänkar för 400 åskådare.

De närmsta tio åren byggdes idrottsplatsen ut med läktare, plank, bättre löparbanor och omklädningsrum (med moderna duschar) och år 1915 anordnades SM i friidrott inför 5 000 åskådare. Strömdalen räknades då som Sveriges främsta idrottsplats efter Stockholms Stadion.

Under ledning av idrottsmannen och grosshandlaren Isaac Westergren genomfördes åren 1920–1923 en total ombyggnad av Strömdalen till en modern anläggning ritad av arkitekten Erik Vestergren. En namntävling utlystes och vid invigningen den 3 juli 1923 tillkännagavs det nya namnet, Strömvallen.

På 1940-talet tävlade flera av stadens brandmän för Gefle IF i löpning, däribland Olle Åberg, Ingvar Bengtsson, Gösta "Sågmyra" Bergkvist, Henry Eriksson och inte minst Gunder Hägg. En tävling med Gunder Hägg den 29 juli 1942 innehar fortfarande publikrekordet, 9 333 åskådare, och de fyra förstnämnda satte år 1949 det första (men inte det sista) världsrekordet på Strömvallen, 15.30,2 på distansen 4 x 1500 meter.

Vinteridrott i form av skridsko och bandy utövades på Strömvallen under åren 1920–1959; bland annat spelades här SM-finalen i bandy 1939 då IK Huge slog Nässjö IF. I mitten av 1960-talet byggdes läktarna ut, bland annat med begagnat material från Gävle isstadion som då avvecklades till förmån för Gavlerinken som stod klar 1967. Under 1970-talet och 1980-talet spelades några år allsvensk fotboll på Strömvallen med Brynäs IF och senare Gefle IF. När Gavlestadion stod färdig år 1984 togs löparbanorna bort och Strömvallen blev en renodlad fotbollsarena.

Vid VM i fotboll för damer 1995 spelades bronsmatchen på arenan, där USA vann med 2-0 över Kina.

Gefle IF flyttar
År 2013 meddelade Gävle kommun och Gefle IF avsikten att bygga en ny fotbollsarena på Sätraåsen, invid Gavlerinken Arena, till en kostnad av 130 miljoner kronor.  Detta efter att Gefle IF tvingats ansöka om dispens för att spela på Strömvallen säsongen 2014, efter att Svenska Fotbollförbundets arenakrav för svensk elitfotboll skärpts, och diskussioner om upprustnings- och utbyggnadsåtgärder övergetts. Den nya arenan, som döpts till Gavlevallen, invigdes maj 2015 och har en publikkapacitet på 6 500 personer.

Källor

Fotbollsanläggningar i Sverige
Sportanläggningar i Gävle kommun
Sport i Gävle
Sportanläggningar invigda 1903
1903 i Sverige
Zoja Kosmodemjanskaja

Zoja Anatoljevna Kosmodemjanskaja (ryska: Зоя Анатольевна Космодемьянская), född 13 september 1923 i Osino-Gai, Tambov oblast, död 29 november 1941 i Petrisjtjevo, Moskva oblast, var en sovjetisk partisan och Sovjetunionens hjälte.

Biografi 
Zoja Kosmodemjanskaja blev år 1938 medlem av det ryska kommunistpartiets ungdomsorganisation. I oktober 1941 gick hon med i en partisangrupp för att bekämpa den tyska ockupationsmakten. Redan påföljande månad, i november 1941, greps hon av tyska soldater, när hon skulle utföra sabotage genom att sätta eld på tyska kaserner och stall. Trots att hon blev mycket svårt torterad och förnedrad, bland annat piskad, avklädd och bränd, vägrade hon att avslöja medlemmarna i sin partisangrupp.

För att avskräcka och skrämma den ryska ortsbefolkningen till lydnad, hängde tyskarna Zoja Kosmodemjanskaja i den lilla byn Petrisjtjevo nära Moskva den 29 november 1941. Innan hon dog, skall hon ha ropat: "Ni kan inte hänga oss alla! Mina kamrater kommer att hämnas min död! Sovjetunionen kommer att vinna kriget!" 

Samma dag avrättades Vera Volosjina.

Zojas kropp hängde kvar för allmän beskådan i flera dagar; hennes ena bröst var då avskuret och hennes kropp skändad.

Bilder

Se även 
 Zoja, film från år 1944

Källor 
 Zoya's Story

Noter

Externa länkar 

Partisaner
Födda 1923
Avlidna 1941
Ryska kommunister
Ryska martyrer
Kvinnor
Personer från Tambov oblast
Personer som blivit avrättade av Tyskland under 1900-talet
Personer som blivit avrättade genom hängning
Näsviken

Näsviken kan avse:

 Näsviken, Hudiksvalls kommun – en tätort i Hudiksvalls kommun
 Näsviken, Strömsunds kommun – en tätort i Strömsunds kommun
 Näsviken, Karlshamns kommun – en plats i Karlshamns stad
Repellering

Repellering - olika betydelser.

Repellera betyder stöta ifrån sig, stöta bort. Begreppet förekommer i olika sammanhang, däribland:

Bergsnedfirning. Att repellera sig ner för en klippvägg eller bro via rep.
elektromagnetisk term. Likadana fysiska laddningar repellerar varandra.

Fysikalisk kemi
Elektromagnetism
Loshultskuppen

Loshultskuppen var en kupp som utfördes under början av Skånska kriget, 1676, då göingska bönder tillsammans med några danska ryttare lyckades överfalla och stjäla en stor del av en svensk militär penningtransport, när transporten hade slagit läger i byn Loshult nära söder om den gamla riksgränsen. Kronans män försökte sedan skydda återstoden av pengarna genom att frakta dem tillbaka till Älmhult, men där blev transporten återigen plundrad – denna gång av småländska bönder.

Totalt fanns det pengar till ett värde av minst 28 600 daler i transporten. Att uppskatta vad det motsvarar i nutida penningvärde är inte helt enkelt, och beroende på hur man räknar fås siffror på allt från 6 till 159 miljoner kronor. Förutom pengar ingick dessutom en del andra föremål i transporten, som ett tält tillhörigt Karl XI och ammunition.

Merparten av pengarna bestod av 1- och 2-dalers plåtmynt av koppar, förpackade i tunnor. Eftersom en 1-dalers plåt vägde omkring 1,5 kilo, torde hela transporten utgjort minst 40 ton gods. Hur många fordon detta krävde är inte klarlagt, men ofta uppges att frakten bestått av 250 vagnar. Kanske är ett något lägre antal, omkring 100-150 vagnar, mera troligt.

En rannsakning av ärendet skedde på 1680-talet efter Skånska krigets slut, men myndigheterna lyckades bara få tillbaka en mindre del av alla pengarna från lokalbefolkningen vid den före detta riksgränsen.

Loshultskuppen omgärdades av en myt att stora delar av bytet skulle ha grävts ner på ett ställe. Sanningen är troligare att bytet gömdes på en mängd platser, eftersom det fördelats på många händer. Små fynd av plåtmynt som härstammar från kuppen har gjorts, senast 1996 i skogen utanför Älmhult.

Källor
Tryckta verk

Internet

Noter

Skånska kriget
1676 i Sverige
Ledamot

Ledamot är bland annat en person som tilldelats eller valts till ett uppdrag att vara representant för en större grupp människor i en styrelse eller liknande beslutande organ. 

Ledamöter utses i politiska sammanhang genom allmänna val eller bland medlemmar/ägare i en organisation. De omfattas inte av kollektivavtal, men uppdragens trygghetsregler och ersättningsnivåer fastställs av den instans som äger rätten att fatta beslut. 

Förtroendemannalagen omfattar ledamöter i offentliga uppdrag på arbetsmarknaden. De äger därmed rätt till tjänstledighet för utförande av uppdraget under vissa omständigheter.

Noter

Val
Personer inom en organisation
Personer inom politik
Väländan

Väländan är en tätort i Haninge kommun. Orten ligger väster om tätorten Västerhaninge, söder om länsväg 257 från Vårsta och cirka 4,5 km ifrån Tungelsta station.

Befolkningsutveckling

Se även 
Västerhaninge socken

Noter 

Orter i Haninge kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Muskö (tätort)

Muskö är en tätort i Haninge kommun och kyrkbyn i Muskö socken, belägen på ön Muskö i Stockholms skärgård i Haninge kommun, Stockholms län. Tätorten utgör en väl avgränsad bebyggelse mitt på huvudön öster och norr om Muskö kyrka. Här ligger förutom kyrkan även prästgården, Muskö skola med skolhus från 1925 (senare tillbyggt) och Muskö hembygdsgård.

Allmänt
Vägen från fastlandet till ön Muskö går under Östersjöns Mälbyfjärden genom den knappt tre kilometer långa Muskötunneln som invigdes 1964. Muskö trafikeras av Storstockholms Lokaltrafik, SL. Redan innan tunneln byggts fanns det busstrafik på ön, vars vägnät vid den tiden var tämligen enkelt. I norr ligger Trafikverkets Mickrums brygga med sjökrog, pizzeria och badplats men ingen reguljär båtförbindelse. På ön finns ytterligare en tätort, Hoppet, belägen på öns nordöstra del.

Befolkningsutveckling

Bilder

Noter

Externa länkar

Orter i Haninge kommun
Tätorter i Sverige
Orter i Stockholms skärgård
Lagun

En lagun (av italienska och spanska laguna, av latinets "lämna, fördjupning") är geologiskt en genom smala landremsor från havet avstängd och vanligen grund del av havet. Det finns två huvudtyper:

 Vid korallöar förekommer ofta grunda vatten omgivna av ringrev eller atoller.

 Vid långgrunda kuster eller utanför mynningen av floder, till exempel Nilen eller Po, varest deltabildning försiggår eller har ägt rum. Venediglagunen vid Venedig är världsbekanta exempel; Frisches Haff och Kurisches haff, i vilka Wisła och Njemen utmynnar, är också laguner. Sådana laguner, som utgör delar av floddeltan, blir i tidernas längd fyllda av flodernas sand och slam, och de övergår därför småningom till ett lågt, flackt land, genomskuret av mångfaldigt förgrenade flodarmar. Snarlika begrepp är "haff" och "strandsjö"

Se även
 Haff
 Bodden
 Estuarium
 Atoll

Källor

 
Kustlandformer och oceaniska landformer
Ugglan
Kolartorp (byggnadstyp)

Kolartorp var de torp där brukaren hade skyldighet att kola och leverera en viss mängd träkol till gården som torpet lydde under.

För att försörja gruvor och hyttor i Bergslagen fanns det under flera hundra år fram till slutet av 1930-talet torp där brukaren hade skyldighet att leverera en viss mängd träkol och vid budning arbeta utan lön för bolaget ett mindre antal dagar per år. Kolartorparen var förbjuden att arbeta åt andra men kunde på gården driva jordbruk för sin egen och familjens försörjning. Den ekonomiska kärnan i detta system var att det gick åt enorma mängder ved för att producera den mängd träkol som behövdes för att hålla igång en hytta.

Källor
 Nationalencyklopedin

Sveriges industrihistoria
Byggnadstyper
Vega, Haninge kommun

Vega är en kommundel i norra delen av Haninge kommun. Det gränsar i norr och väster till Länna och Lissma i Huddinge kommun och i söder till Handen. Vegas folkmängd var 3 665 i december 2009.

Allmänt
Bebyggelsen, som ingår i tätorten Stockholm, består huvudsakligen av villor. Genom området passerar såväl Nynäsvägen Riksväg 73 som Nynäsbanan, men det har ändå legat ganska isolerat. För närvarande byggs såväl en ny trafikplats på motorvägen (trafikplats Vega , mellan trafikplatserna Skogås och Länna) som en ny pendeltågsstation (se nedan) som ska trafikförsörja tillkommande bebyggelse.

Vega är bland annat känt för Vegabaren. Restaurangen var från början en korvkiosk och kallades Drive in. Med start 1957 var den ett av de första ställena i Sverige som serverade hamburgare. Den renodlade hamburgerbaren med det nuvarande namnet invigdes 1964 och räknas till de äldsta hamburgerrestaurangerna i Sverige.

Namnet
Vega är ett namn som tillkommit på privat initiativ. En villaägare i området, som i april 1880 hade bevistat S/S Vegas ankomst till Dalarö, uppkallade sin villa efter fartyget . Vid namnsättning av vägar i området kom senare namn med anknytning till Vegaexpeditionen att användas. Även en hållplats på Nynäsbanan fick namnet Vega.

Utbyggnadsprojekt
Ett stort stadsbyggnadsprojekt, Vegastaden, pågår , vilket innebär bland annat byggandet av 3 000 nya bostäder. Ett officiellt "första spadtag" för den nya bebyggelsen togs den 3 december 2012 . I augusti 2020 öppnar en kommunal grundskola vid namn Nakterhusskolan i området.

Kommunikationer
Den 1 april 2019 öppnade Vega pendeltågsstation. Stationen uppfördes på Västra Täckeråkers tidigare ängar mellan Skogås och Handen och består av en mittplattform med biljetthall och entré i dess södra del. 
Mellan 1929 och 1973 fanns en hållplats söder om järnvägens nuvarande gångbro i Vegas villasamhälle .

Postort
Från den 1 april 2010 blev Vega en egen postort (tidigare Haninge), omfattande Kvarntorp, Söderhagen och Vega. Postnumret i Vega är 136 49-136 58.

Bilder

Se även
Täckeråker, Österhaninge
Österhaninge socken

Referenser

Externa länkar

Orter i Haninge kommun
Postorter i Sverige
Heder

Heder eller ära är ett antropologiskt och sociologiskt begrepp kopplat till social status, och handlar om andra människors uppskattning av andra familjer och släkter eller en människas personliga värde. Hederns syfte är att bevara ordningen i ett samhälle. Varje individ har ett mått av heder inom en grupp, och en grupp har också ett mått av heder inom en större grupp. Hedern förändras med personens handlingar - en handling som gynnar gruppen ökar individens heder, medan en handling som skadar gruppen också skadar personens heder. Den som förlorat sin heder riskerar att bli utstött ur gruppen och i värsta fall bli utsatt för hämnd, medan stor heder kan leda till makt och andra privilegier. Normen för vad som anses hedrande och vanhedrande varierar med tid och plats - till exempel har en ogift kvinnas kyskhet och en gift kvinnas trohet varit avgörande för hennes heder i många kulturer; ett annat exempel är den traditionella mansrollens ansvar att försörja sin familj.

Motsatsen till heder är skam eller vanheder.

Heder i olika kulturer 
Jägar- och samlarsamhällen grundades på hedersväsendet. När vissa samhällen växte till städer så ökade mängden potentiella konflikter (jfr Metcalfes lag) och därmed våldet, och hedern befanns otillräcklig för att upprätthålla ordningen. Detta bidrog på vissa håll till utvecklingen av despotier, på andra håll till rättssystem med skrivna lagar. Båda dessa system grundade sig på våldsmonopol.

Människor har ibland värderat sin heder högre än sitt liv, vilket har lett till dueller och självmord för att sona skamliga handlingar.

Heder kan ses som ett allmänmänskligt fenomen, kopplat till människans grundläggande behov av att bli sedd och erkänd av sin omgivning. Däremot varierar de värderingar som läggs i begreppet heder mellan olika kulturer och epoker. Även en kulturs sätt att hantera hedersbrott skiljer sig åt. I subkulturer med ett begränsat antal individer, där rättsväsendet av olika skäl är ineffektivt kan hedersbegreppet få en särskilt stark ställning, exempelvis bland nomadfolk, i glest befolkade samhällen och i kriminella kretsar. Dessa kan då kallas hederskulturer. På motsvarande sätt har hedern spelat en avgörande roll inom militär och ordenssällskap - inte minst inom riddar- och samurajväsendena.

I svenska språket används heder bland annat i begreppen "på heder och samvete", tjuvheder och hedersmord.

Litteratur 
En forskare som skrivit om hedersbegreppet är den brittiske socialantropologen Julian Pitt-Rivers.

Se även 
 Etik
 Moral
 Godhet
 Hedersmedborgare
 Hämnd
 Socialt kapital
 Rangordning
 Personlig integritet
 Ättesamhälle

Noter 

Moral
Uppförandekod
Chidambaram

Chidambaram [tjida'mbaram] (Chilambaram, Chelumbrum eller Thillai) är en stad i den indiska delstaten Tamil Nadu, och tillhör distriktet Cuddalore. Folkmängden uppgick till 62 153 invånare vid folkräkningen 2011. Chidambaram ligger mellan floden Vellar och en arm av Coleroon, nordlig arm i Kaveris delta. 

Staden har siden- och bomullsindustri. Den religiösa mässan lockar årligen många hinduiska pilgrimer, och stadens tempel är bland de ryktbaraste i södra Indien, framför allt det åt Shiva och Parvati helgade Sabhanaiken Kovil eller Kanak Sabha, "guldhelgedomen", som skall ha byggts av en kung i Kashmir på 400-talet.

Se även 
Srikalahasti

Källor

Noter

Orter i Tamil Nadu
Pilgrimsorter
Ugglan
Lynchning

Lynchning är ett slag av egenmäktig rättskipning, varigenom straff omedelbart utkrävs av en förmodad förbrytare i mer eller mindre ordnade former utan laga rannsakning och dom. I allmänhet består straffet i hängning, men den förmente brottslingen kan även lynchas av en uppretad folkmassa som misshandlar sitt offer till döds. Lynchning i form av våldsamt straff utan att döda kan förekomma till exempel genom metoden att smörja in offret i tjära och sedan rulla det i fjädrar.

I dag används "lynchning" inte främst bokstavligt utan som en metafor då en brottsmisstänkt person får utstå utomrättsliga prövningar, till exempel genom massmedia eller aktivister.

Bakgrund
Begreppets uppkomst är oklar, men troligt är att det uppkom efter amerikanska revolutionen, där det fick namn efter överste Charles Lynch, som lät använda metoden mot förmodade kriminella och personer som stödde britterna.

Lynchning associeras idag bland annat med de omfattande rasistiskt motiverade morden på svarta i USA under slutet av 1800-talet och ända fram till 1968. De flesta offren för lynchningar var afroamerikaner i sydstaterna. 83 % av alla dokumenterade lynchningar skedde i sydstaterna.

Kända fall av lynchning 
 Lynchningen av Axel von Fersen
 Lynchningen av Edward Coy
 Lynchningarna i St. Charles 1904
 Lynchningen av Henry Lowery
 Lynchningen av John Carter
 Rosa Luxemburg
 Karl Liebknecht
 Muammar al-Gaddafi

Galleri

Se även 
Strange Fruit

Referenser

Noter

Externa länkar

 
Attacker efter metod
Våld
Organisk

Organisk kan vara

 Organisk kemi – vetenskapen om kolföreningarnas kemi
 Kolföreningar – kemiska föreningar där kol ingår
 Organisk syra – organiska föreningar som samtidigt är syror
 Organiskt material – det material i marken som är av organogent ursprung
 Organisk jord – jordarter som i huvudsak består av organiskt material
 Organisk psykos – en form av psykos som har organiska orsaker
 Organisk personlighetsstörning –  en psykiatrisk diagnos i ICD-10 för en personlighetsstörning
 Organisk arkitektur – en typ av arkitektur som förespråkar harmoni mellan människan och naturen
 Organisk tillväxt – inom företagsekonomi, att växa genom expansion till skillnad från uppköp.
 Organisk-biologisk odling – en form av ekologisk odling

Se även
 Organism – fysikaliskt strukturerade materiella objekt som till största del består av organiskt kemiska substanser
Eranos

Eranos (grekiska "knytkalas"), Acta philologica Suecana, är en tidskrift för klassisk filologi som grundades 1896 av Vilhelm Lundström, som var dess redaktör till sin död 1940. Den redigeras av en redaktionskommitté bestående av (i alfabetisk ordning) Erik Bohlin vid Göteborgs universitet, Eric Cullhed vid Uppsala universitet, Elena Dahlberg vid Uppsala universitet, Anna Fredriksson vid Uppsala universitet, Christian Høgel vid Lunds universitet och David Westberg vid Uppsala universitet. Nuvarande ägare till tidskriften är Svenska Klassikerförbundet.

Från början var tidskriftens huvudspråk svenska och latin. Numera förekommer i större utsträckning engelska, franska och tyska.

Källor

Externa länkar
Webbplats

Svenska tidskrifter
Klassisk filologi
Hemvärn

Hemvärn är en typ av nationella militära reservförband bestående av frivilliga personer.

Status 
Den frivillige hemvärnssoldaten har normalt ett civilt liv och all verksamhet inom hemvärnsförbandet som till exempel övningar sker på fritiden. I de flesta fall tränas och utrustas soldaterna av samt är underställda landets reguljära försvarsmakt eller krigsmakt. Hemvärnssoldater betraktas som kombattanter enligt Genèvekonventionerna. Beroende på de nationella lagarna har en soldat oftast skyldighet att inställa sig för tjänstgöring under vissa former av kriser eller under krigstillstånd. I en del länder kan en soldat efter avslutad tjänstgöring i ett ordinarie förband gå över till ett hemvärnsförband för att kompetensen ska behållas inom landets väpnade styrkor.

Hemvärn i världen 
Listan är ej komplett.

Se även 
 Hemvärnet – nationella skyddsstyrkorna
 Milis

Källor 
Engelskspråkiga wikipedia
Boknorskspråkiga wikipedia
Danskspråkiga wikipedia

Noter 

Väpnade styrkor
Flickan och kråkan

"Flickan och kråkan" är en låt av Mikael Wiehe, ursprungligen utgiven på hans album Kråksånger från 1981.

Wiehe skrev texten, inspirerad av en bild av den svenske tecknaren Oscar Cleve: Liten flicka ilar till veterinär med skadskjuten kråka. Greg FitzPatrick spelar synt till melodin i Wiehes originalversion, han är känd för sitt stämningsfulla samarbete med Adolphson-Falk.

Coverversioner av sången har bland annat gjorts av Dia Psalma, Strebers, Viba Femba, Sten & Stalin och Timbuktu. Enligt Wiehe ville Anni-Frid Lyngstad från Abba i början av 1980-talet göra en engelsk version till ett av sina soloalbum men han tackade nej, en bidragande orsak var att hon medverkat i SAF-kampanjen "Satsa på dig själv".

När museet i Landskrona i början av 1990-talet hade en stor utställning med Oscar Cleve-bilder blev Wiehe inbjuden tillsammans med några av Oscar Cleves släktingar. På utställningen kommer en äldre dam fram till honom. Hon presenterar sig som Oscar Cleves dotter och säger: "Det är jag som är flickan med kråkan." 

Timbuktus version från Så mycket bättre gick 2012 in på Svensktoppen.

Listplaceringar

Timbuktus version

Källor 
 Flickan och kråkan, mikaelwiehe.se. Hämtad 22 maj 2008.

Fotnoter 

Sånger 1981
Låtar av Mikael Wiehe
Svensktoppsmelodier 2012
Oscar Cleve

Oscar Reinhold Cleve, född 19 mars 1906 i Göteborg, död 1991, var en svensk målare och tecknare. Han har bland annat gjort bilden Liten flicka ilar till veterinär med skadskjuten kråka, som inspirerat Mikael Wiehes sång "Flickan och kråkan".

Cleve växte upp i Landskrona, men flyttade på 1930-talet till Roslagen, byn Lindris, Häverö socken, Uppland. Som konstnär är han autodidakt och han debuterade med en utställning i Göteborg 1944. Året efter ställde han ut i Malmö och 1947 medverkade han på De ungas salong i Stockholm. Han tecknade för bland annat Folket i Bild, Grönköpings Veckoblad, Svenska Dagbladet och Dagens Nyheter. Han är representerad på Göteborgs konstmuseum  och Teckningsmuseet i Laholm.

Bibliografi
1943 - Paff och Puff. Två valpar i marginalen.

Källor
Svenskt konstnärslexikon del I sid 313-314 Allhems Förlag Malmö

Noter

Externa länkar
 Oscar Cleves teckningar och tavlor

Svenska tecknare under 1900-talet
Födda 1906
Avlidna 1991
Män
Svenska målare under 1900-talet