Johanneberg

Johanneberg är en stadsdel och ett primärområde i stadsområde Centrum i Göteborgs kommun, beläget i den södra delen av centrala Göteborg. Stadsdelen har en areal på 75 hektar. Johanneberg fick sitt namn den 30 januari 1920 – från Johannebergs landeri – då Göteborg gjorde sin första indelning i stadsdelar. Landeriet ligger numera i stadsdelen Lorensberg.

Nedre Johanneberg

Området för Nedre Johanneberg ligger inom stadens tidiga markområde.
Stadsfullmäktige i Göteborg utlyste år 1901 en internationell stadsplanetävling om stadens utveckling åt söder. Det vinnande bidraget, inspirerat av Camillo Sitte var framtaget av Per Hallman och Fredrik Sundbärg. Inspirationen var även hämtad från svensk medeltid och Vasarenässansen. Materialen som förespråkades var natursten och rött tegel. Större delen av Nedre Johanneberg tillhör idag Lorensberg. Det gränsar även direkt till Övre Johanneberg och Vasastaden.

År 1904 utarbetades en första plan som omfattade nuvarande Nedre Johanneberg, vilken reviderades 1917 av stadsingenjör Albert Lilienberg. Åren 1924–1929 uppfördes kvarteren närmast Terrassgatan i 20-talsklassicism. Längs Gibraltargatan exploaterades området mer än vad planen från 1917 medgav. Här lämnades istället en öppen parkyta mot Johannebergskyrkans tomt.

I områdets ståtliga paradvåningar kom en stor del av dåtidens välbärgade redare och fabrikörer att bosätta sig. I synnerhet har kvarteren kring Lorensbergs villastad bebotts av inflytelserika familjer som haft en betydande roll under och efter industrialismens Göteborg.

Kvarter
Kvarter 1 NÄKTERGALEN. Uppfördes 1924-28.  
Kvarter 2 TALTRASTEN. Uppfördes 1924-28. 
Kvarter 4 GÖKEN. Uppfördes 1928-36. 
Kvarter 5 TOFSMESEN. Uppfördes 1928-36. 
Kvarter 7 GRÖNSISKAN. Uppfördes 1935-37.
Kvarter 8 ENTITAN. Uppfördes 1934-38.

Övre Johanneberg

Området tillhörde före 1883 Krokslätts Bys Egor, och vid sekelskiftet 1900 var det fortfarande obebyggt. Funktionalismens genomslag 1930 i samband med Stockholmsutställningen 1930 resulterade i att Uno Åhrén 1936 upprättade en stadsplan med en renodlat funktionalistisk bebyggelse i Övre Johanneberg. Området bebyggdes 1937-1944 och är Göteborgs mest utpräglade område i funktionalistisk stil. När husen byggdes ansågs hyrorna mycket höga vilket resulterade i att folk drog sig för att flytta in.

Johannebergs vattentorn uppfördes 1925. Det byggdes om till studentbostäder 1996.

Johannebergskyrkan stod klar 1940 och är ritad av Sigfrid Ericson. Kyrkan markerar en tydlig gräns mellan 20-talsklassicismen och funkisbebyggelsen.

Övre Johanneberg ansågs inte ligga tillräckligt centralt och HSB i Johanneberg var tvungen att införa hyresrabatter för att locka boende. Stadsdelen är definierad som riksintressant för kulturmiljövården och ingår i Göteborgs Stads "Kulturhistoriskt värdefull bebyggelse”.

Stadsdelen har en blandad befolkning men präglas starkt av studenter. Stiftelsen Göteborgs studentbostäder och Chalmers studentbostäder har tillsammans ca 2 200 studentlägenheter i området, exempelvis Viktor Rydbergshemmet och Chabo. Den västra delen av Johanneberg utgörs nästan uteslutande av Chalmers tekniska högskolas campus.

Vid årsskiftet 1955-1956, stod det största garage som byggts i Sverige efter andra världskriget, klart. Det var uppfört i kvarteret 18 Domherren, i triangeln vid Viktor Rydbergsgatan-Lemansgatan och Eklandagatan. Det hade två våningar under jord och tre ovan, och kunde rymma 600 bilar. Firma Centralgaraget var beställare. Här rymdes även kontor och butiker. Centralgaraget revs 2015 och under hösten samma år inleddes byggandet av lägenhetshus på platsen.

Byggnadskvarter

1 kv. Näktergalen
2 kv. Taltrasten
3 kv. Bofinken
4 kv. Göken
5 kv. Tofsmesen
6 kv. Blåmesen
7 kv. Grönsiskan
8 kv. Entitan
9 kv. Koltrasten
10 kv. Talgoxen
11 kv. Flugsnapparen 
12 kv. Rödhaken
13 kv. Rödstjärten
14 kv. Stenskvättan
15 kv. Sidensvansen
16 kv. Gärdsmygen
17 kv. Hämplingen
18 kv. Domherren
19 kv. Stjärtmesen
20 kv. Snöskatan
21 kv. Strömstaren
22 kv. Staren
23 kv. Törnskatan
24 kv. Tornsvalan
25 kv. Ladusvalan
26 kv. Kungsfågeln
27 kv. Steglitsan
28 kv. Sädesärlan
29 kv. Lappmesen
30 kv. Gulärlan
31 kv. Talltitan
32 kv. Nötväckan
33 kv. Ringduvan
34 kv. Kolmesen
35 kv. Korsnäbben
36 kv. Gulsparven
37 kv. Gråsparven
38 kv. Lappsparven
39 kv. Backsvalan
40 kv. Alsiskan
41 kv. Pilfinken
42 kv. Snösparven
43 kv. Ringtrasten
44 kv. Klippduvan
45 kv. Rörsångaren
46 kv. Blåhaken
47 kv. Berglärkan
48 kv. Lövsångaren

Kommunikationer 
Johannebergs huvudsakliga kollektivtrafik består av stombusslinjerna 18,19 och 52. 18 har sin ändhållplats vid Pilbågsgatan i utkanterna av Johanneberg och 19 passerar igenom Johanneberg till Fredriksdal i Mölndal. Ett antal busslinjer passerar också Johanneberg via Eklandagatan respektive Kapellplatsen. Johanneberg nås med spårvagn via kollektivtrafikshuben Korsvägen samt spårvagnshållplatsen Chalmers. Under Carlanderska sjukhemmet går Chalmerstunneln som invigdes 2000. Den förbinder spårvagnstrafiken mellan Södra Vägen i öster och Chalmers i väster. Det finns ingen hållplats inne i tunneln.

Nyckeltal

Stadsområdes- och stadsdelsnämndstillhörighet 
Primärområdet tillhörde fram till årsskiftet 2020/2021 stadsdelsnämndsområdet Centrum och ingår sedan den 1 januari 2021 i stadsområde Centrum.

Se även
Johannebergs församling
Stadsdelar i Göteborgs kommun
Stadsplanering i Göteborg
Stadsplanering i Sverige

Referenser

Noter

Källor

Vidare läsning

Externa länkar
goteborg.se : Johannebergs historia i kortform

Stadsdelar i Göteborg
Primärområden i Göteborg
Johanneberg