Carl Yngve Sahlin

Carl Yngve Sahlin, född den 4 mars 1824 i Fröskogs socken i Älvsborgs län, död den 29 maj 1917 i Stockholm. var en svensk filosof. Han var far till generaldirektör  Mauritz Reinhold Sahlin och farfars farfar till tidigare prorektorn för Uppsala universitet, professor Kerstin Sahlin.

Biografi
Sahlin började studera i Uppsala 1841, promoverades där 1851 till filosofie magister. Han förordnades till docent i teoretisk filosofi 1853 och utnämndes till adjunkt i teoretisk och praktisk filosofi vid Lunds universitet 1856, samt förestod (som tillförordnad) professuren i teoretisk filosofi 1859-1862. Sistnämnda år befordrades Sahlin till ordinarie professor i samma ämne i Lund. 1864 lämnade han Lund såsom utnämnd professor i praktisk filosofi vid Uppsala universitet, en lärostol han beklädde till 1894, då han bosatte sig i Stockholm. 1873-1874 var Sahlin ledamot i kommittén för utarbetande av förslag till ändringar i vissa delar av universitetens statuter och 1888-1889 ordförande i kommittén angående undervisningsexamen och studieväsendet inom filosofiska fakulteterna.

I sin ungdom, närmare bestämt i ett par omgångar på 1850-talet, var Sahlin uppsalastudenternas ordförande. Han har senare intagit en ledande ställning bland de akademiska lärarna och var universitetets i Uppsala rektor 1876-1889, varunder bland andra för universitetet det nya universitetshuset tillkom. Sahlin var inspektor vid Kalmar nation vid Lunds universitet 1862-1864.

Sahlin var en av Christopher Jacob Boströms lärjungar och den förnämsta utvecklaren av dennes system. "Hans skrifter är hållna i en något hård vetenskaplig stil och utmärker sig för stor logisk skärpa i distinktionerna, med strängt fasthållande av de i varje fall använda synpunkterna."

Sahlin var ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien (1901) och Kungliga Humanistiska Vetenskapssamfundet i Uppsala (1889), hedersledamot av Vetenskapssocieteten i Uppsala (1886) och 1893 juris hedersdoktor. Vid 1883 års kyrkomöte var Sahlin lekmannaombud för Karlstads stift.

Bibliografi
Utom disputationer har Sahlin utgivit bl.a. följande skrifter:
Recension öfver Om rättigheten att kritisera Hegelska filosofien. I tidningen Torgny N:o 29, 30, 1845.
Anmälan af Boströms satser om lag och lagstiftning. I Studentbladet N:o 15, 1846.
Recension öfver C. E. Fahlcrantz Om C. J. L. Almqvist. I Studentbladet N:o 20, 21, 1846.
Har Hegel öfvervunnit dualismen?, 1851, 53.
      
Om grundmotsatsen i världen, 1856.
Hvilket läroämne bör vara lärdomsskolans hufvudämne?, I Väktaren N:o 35, 36, 1856.
Om grundmotsatsen i världen. I Nord. Univ. Tidskr, 1856.     .
Om det akademiska disputationsväsendet, med särskildt afseende på Uppsala universitet, I Nord. Univ. Tidskr. för 1856, h. 4, 1857.
Om motsatsen mellan subjekt och objekt, I Nord. Univ. Tidskr, 1858.
Anmälan af Geijers föreläsningar öfver människans historia, I Nord. Univ. Tidskr. för 1857 h. 4, 1858.
Minnesteckning II öfver Kristian Claëson I Skr. af Claëson, 1860.        
Karakteristik af Kristian Claessons vetenskapliga ståndpunkt och riktning, 1860.
Christopher Jacob Boström, I Upsala-Posten N:o 26, 27, 1866. I ny uppl. af förf. genomsedd, Smärre skrifter utgifna af Boströmsförbundet, N:o IV, 1909.
Naturens förbannelse af Wikner, Recension, I Sv. Litteratur-Tidskr. utg. af Nyblom, 1867.
Om grundformerna i etiken, I Ups. Univ. Årsskrift, 1869.
Är den Boströmska filosofien eklektisk?, I Svensk Tidskr. utg. af Forssell, 1870.
Svensk filosofi, I Svensk Tidskr. utg. af Forssell, 1873.
Naturfilosofi och empirisk naturvetenskap, I Sv. Tidskr. utg. af Forssell, 1874.      
Om det stoiska högmodet, I Upsala Univ. Årsskrift, 1875.
Öfverensstämmer Platos sedelära med kristendomen?, 1875.
Svensk filosofi, I Sv. Tidskr. utg. af Forsell, 1875.
Anföranden vid Studentmötet 1875, 1875.
Om ministrarne i den konstitutionella monarkien, I Ups. Univ. Årsskr, 1877.
Kants, Schleiermachers och Boströms etiska grundtankar, I Upsala Univ. Årsskrift, 1877.
Om subjektivt och objektivt betraktelsesätt i filosofien, I Upsala Univ. Årsskrift, 1877.
Om naturens lif, I Upsala Univ. Årsskrift, 1878.
Är det sköna rent?, I Uppsala Univ. Årsskrift, 1878.
Om bestämmelsegrunders valbarhet, I Uppsala Univ. Årsskrift, 1878.
Om det inre och det yttre, I Uppsala Univ. Årsskrift, 1879.
Hvad är det högsta i historien?, I Uppsala Univ. Årsskrift, 1881.
Om logikens uppgift, I Uppsala Univ. Årsskrift, 1882.
Om personlig storhet, I Uppsala Univ. Årsskrift, 1882.
Förord till Spencer, Utvecklingsläran öfvers. af V. Pfeiff, 1883.
Tal vid kyrkomötet, jämte motioner vid samma möte, I kyrkomötets protokoll med bilagor, 1883.   
Om andlig frihet, I Upsala Univ. Årsskrift, 1883.
Om grundformerna i logiken I, I Upsala Univ. Årsskrift, 1883.
Om grundformerna i logiken II, I Upsala Univ. Årsskrift, 1884.
Om fosterlandskärleken, I Upsala Univ. Årsskrift, 1885.
Om positiv och negativ lagbestämdhet, I Upsala Univ. Årsskrift, 1887.
Några tankar om människan och samhället, I Upsala Univ. Årsskrift, 1887.
Inbjudningsskrift vid universitetsbyggnadens invigning, 1887.
Tal af Rektor vid invigningen af nya universitetshuset, Upsala den 17 maj 1887, Akademiska boktryckeriet, Edv. Berglin, Upsala 1888. 
Om brytningspunkten i vår tids filosofi, I Upsala Univ. Årsskrift, 1888.
Om världens relativitet, I Upsala Univ. Årsskrift, 1889.
Om det inre lifvet, I Upsala Univ. Årsskrift, 1893.
Om moralisk förpliktelse och tillåtelse, Föreläsning, Refererad i Sv. Dagbladet 3 nov, 1894.
Om filosofiens metod enligt Boströms åsikt, I festskriften till Boströms minne, 1897.
Om den etiska seden, I Hum. Vetenskapssamfundets i Upsala skrifter, 1897.
Den tragiska konflikten i Sofokles' Antigone, I Vårt Land 25 jan, 1899.    
Till Sigurd Ribbings minne, I Stockholms Dagblad 26 febr. 1899.
Till Axel Nyblaeus' minne,  I Stockholms Dagblad 5 mars. 1899.
Om språkundervisning inom de humanistiska läroverken, I Pedag. Tidskr. 1900.
Till Christofter Jacob Boströms minne, I Stockholms Dagblad den 22 mars 1906, I ny upplaga af förf. genomsedd, Smärre skrifter utgifna af Boströmsförbundet. N:o IV. 1909.

Utmärkelser
  Kommendör med stora korset av Nordstjärneorden, 1 december 1893.
  Riddare med briljanter av Nordstjärneorden, 1877.
  Kommendör av första klassen av Norska Sankt Olavs orden, senast 1915.
  Kommendör av första klassen av Sachsen-Weimarska Vita falkens orden, senast 1915.

Källor

Noter

Vidare läsning

Litteratur 
Ärkebiskop Nathan Söderbloms tal vid C. Y. Sahlins jordfästning i Uppsala domkyrka 3 juni 1917.
Eugène Schwartz, Karl Yngve Sahlin, skrift av Eugène Schwartz utgiven av Boströmsförbundet, 1909.

Svenska filosofer under 1800-talet
Svenska professorer i teoretisk filosofi
Svenska professorer i praktisk filosofi
Boströmianer
Personer verksamma vid Lunds universitet
Rektorer vid Uppsala universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Hedersledamöter vid Gästrike-Hälsinge nation
Hedersledamöter vid Västmanlands-Dala nation
Hedersledamöter vid Göteborgs nation i Uppsala
Hedersledamöter vid Kalmar nation i Uppsala
Hedersledamöter vid Värmlands nation i Uppsala
Alumner från Uppsala universitet
Personer från Fröskogs socken
Födda 1824
Avlidna 1917
Män
Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård
Ledamöter av Kungliga Humanistiska Vetenskapssamfundet i Uppsala
Kommendörer med stora korset av Nordstjärneorden
Kommendörer med stjärna av Sankt Olavs orden
Mottagare av Vita falkens orden
Ledamöter av kyrkomötet