kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Norman Demuth

Norman Demuth född 15 juli 1898 i South Croydon, död 21 april 1968 i Chichester, var en engelsk kompositör och musikvetare.

Demuth studerade en tid vid Royal College of Music, men var till stor del självlärd. Han var intresserad av fransk musik och skrev flera böcker om franska kompositörer såsom Cesar Franck, Paul Dukas, Albert Roussel, Charles Gounod och Maurice Ravel samt om fransk opera.

Från 1930 undervisade han vid Royal Academy of Music och senare vid University of Durham.

Brittiska kompositörer
Brittiska musikologer
Födda 1898
Avlidna 1968
Män
Yxsjön

Yxsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Yxsjö, sjö i Falkenbergs kommun,  (30,3 ha)
Yxsjön, Härryda kommun, sjö i Härryda kommun,  (1,06 km²)
Yxsjön (Järnboås socken, Västmanland), sjö i Nora kommun,  (91,4 ha)
Yxsjön (Ljusnarsbergs socken, Västmanland), sjö i Ljusnarsbergs kommun,  (61,5 ha)
Yxsjöberg ligger vid denna sjö, 
Yxsjön, Bollnäs kommun, sjö i Bollnäs kommun,  (25,3 ha)
Yxsjön, Lappland, sjö i Åsele kommun,  (83,1 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Santa Claus is Coming to Town

Santa Claus is Coming to Town är en julsång på engelska, skriven av J. Fred Coots och Haven Gillespie från USA. Originalversionen spelades in av Harry Reser 1934, den 24 oktober 1935 spelades den in av Tommy Dorsey och hans orkester. Sången har även sjungits in på singel, av The Jackson Five 1970, 1994 av Mariah Carey och 2005 av Emma Roberts. Mariah Carey har även givit ut sången på sitt julalbum "Merry Christmas" från 1994. Även artister som Bruce Springsteen, The Crystals och Arvingarna (2007) har sjungit in denna sång.

Svenska översättningar
Sången har även fått text på svenska, av Monica Forsberg som "Nu tror du på tomten igen", inspelad av bland andra henne själv 1979 och Leif Bloms 1980. En annan text på svenska, Tomten kommer snart, skrevs av Peter Ström och sjöngs 1990 in av Jerry Williams.  Arvingarna

Publikation
Julens önskesångbok, 1997, under rubriken "Nyare julsånger"

Källor

Fotnoter

Amerikanska julsinglar
Amerikanska julsånger
Engelskspråkiga sånger
Musiksinglar 1970
Musiksinglar 2005
Sånger 1934
Mer jul

Mer jul är en julsång på svenska, skriven och ursprungligen inspelad av Adolphson & Falk.

Ursprungsversionen av låten, som tar upp flera jultraditioner, spelades i Kjell Alinges radioprogram Eldorado. Producenten LG Nilsson hade förinspelat bakgrunden på en Revox G36 bandspelare med bas från Prophet One, i den ena kanalen och bastrumma, virveltrumma, hi-hat och rimshot från Boss Dr Rhythm, DR-55, i den andra. Han använde också bjällror och ett julcollage med ett hopkok av jullåtar från grammofonarkivet. Inspelningen gjordes i Studio 31, en talstudio på Sveriges Radio i december 1981 och utgavs 1982 på samlingsalbumet Eldorado. Stjärnornas musik. En omarbetad version av låten, fast med samma bakgrund, men ny sång, nya gitarrer och ny ljudtekniker, Dag Lundquist, utgavs på en röd vinyl singel 1984 och har blivit den "klassiska" versionen. Den låg även på Trackslistan under perioden 15-22 december 1984, placerad på 20:e respektive 16:e plats innan den lämnade listan.

Upphovsmännen Adolphson & Falk menar att låten skiljer sig både från deras egen övriga produktion samt från andra jullåtar då den är skriven med en stor portion ironi och humor.

Mer jul är varje år en av de mest spelade jullåtarna i Sverige. Enligt STIM var den den mest spelade svenska jullåten av alla under 2000-talets första decennium. 2010, 2011 och 2012 var den årets mest spelade svenska jullåt. Dess hittills högsta placering på Sverigetopplistan är en fjärde plats, som den nådde under julen 2018.

2021 uppgavs Mer jul ha över 37 miljoner spelningar på Spotify. Samma år firade Adolphson & Falk 40-årsjubileet av låten med att ge ut en ny akustisk version samt för första gången släppa den som musikvideo.

Coverversioner
 2008 spelades låten in av Amy Diamond på julalbumet En helt ny jul.
 2008 spelades låten in av Värmlandspojkarna på julalbumet Värmlandspojkarnas jul.
 2016 släppte Axel Schylström en nyinspelning av låten som singel.

Listplaceringar

Referenser

Radioåret 1981
Musiksinglar 1984
Svenska julsånger
Svenskspråkiga sånger
Sånger 1981
Tracks 1984
Tomten, jag vill ha en riktig jul

Tomten, jag vill ha en riktig jul är en julsång, skriven av Kenneth Fridén. Den spelades in av Busungarna 1982, och släpptes på singel, vilken som högst placerade sig på 11:e plats på försäljningslistan för singlar i Sverige. Sången lades också på gruppen Busungarnas album Tjena, vi är Busungarna 1984 .

Sången handlar om julstämning samt barn som önskar sig av jultomten. Det lades till referenser som kommit att bli tidstypiska för 1980-talet, som radiostyrt flygplan, flipperspel, Donkey Kong och fotbollsspel.

1991 spelades en variant av melodin in med kockduon Werner & Werner. Ny alternativ text med titeln "Tomten du är så otroligt ful". 1997 spelades låten in av Håbo musikskola på EP-skivan  Flingor som singlar . 1998 spelades låten in av Drängarna & Smådrängarna på albumet En skitkul jul . 2002 släppte tjejduon Peaches sin version av låten på en jul-EP . En musikvideo spelades också in. 2008 tolkade Sonja Aldén, Shirley Clamp och Sanna Nielsen låten i sin julshow men med annan text. 2010 släppte Måns Zelmerlöw sin version  av låten på albumet Christmas with Friends.

Listplaceringar

Publikation
Julens önskesångbok, 1997, under rubriken "Nyare julsånger"

Referenser

Noter

Källor 
Information i Svensk mediedatabas.

Musiksinglar 1982
Singlar utgivna på Polar Music
Svenska julsånger
Min barndoms jular

Min barndoms jular är ett julalbum av Kikki Danielsson, utgivet i december 1987. Albumet placerade sig som högst på 19:e plats på den svenska albumlistan.

Albumsläpp
Några år senare började felaktiga källor ofta uppge att albumet släpptes den 1 november 1988

Ute i skivaffärerna uppstod förvåning då albumet plötsligt bytte omslag, och många inte visste om det var ett nytt album eller inte.

Låtmaterial
Albumet innehåller äldre och nyare julsånger, och är till stor del ett konceptalbum, då många av sångerna var Kikki Danielssons barndomsfavoriter i juletider. Flera av sångerna handlar om julminnen från barndomen och ungdomen, medan andra har ett kristet jultema och handlar om föddes. Den stora hitlåten blev I kväll jag tänder ett ljus som låg i fem veckor på Svensktoppen under perioden 13 december 1987–31 januari 1988.

Titelspåret spelades 1995 in på skiva av Ann-Cathrine Wiklander som samma år gav ut sin tolkning av låten på ett minialbum med samma namn, som även innehöll sångerna "Nu är julen här igen", "Julklockor över vår jord" och "Jag önskar er alla en riktigt god jul".

Nyutgåva
Albumet återlanserades den 1 november 2001 på Mariann Grammofon, då under titeln Nu är det advent, och då fanns även den då nya Nu är det advent, en sångduett mellan Kikki Danielsson och Janne Önnerud, men som "bonusspår" (och första spår). Denna låt låg även på Svensktoppen i sex omgångar under perioden 9 december 2000–27 januari 2001, med tredjeplats som högsta placering.

Precis som Papaya Coconut 1986 är albumet helt på svenska.

Låtlista

Original 1987

Sida A

Sida B

Bonusspår 2001

Listplaceringar

Referenser

Information på Discogs

Album av Kikki Danielsson
Julmusikalbum 1987
Svenska julmusikalbum
Svenska konceptalbum
Svenskspråkiga julmusikalbum
Jag såg mamma kyssa tomten

Jag såg mamma kyssa tomten är en jullåt från USA med originaltiteln I Saw Mommy Kissing Santa Claus på engelska som släpptes till julen år 1952, inspelad av Jimmy Boyd. Låten sjungs utifrån ett barns perspektiv, ett barn som fortfarande tror på jultomten och inte vet att det är pappan som klätt ut sig till jultomten. Därför tycker detta barn att det ser "lustigt" ut då mamman kysser tomten.

Den svenska versionen av låten spelades in för första gången av Lisbeth Bodin år 1956. Texten skrevs av Ingrid Reuterskiöld. Den utgavs på EP-skivan Tomtegubben som hade snuva, som släpptes i november år 1956 av skivbolaget Cupol 

År 1981 tolkades låten av Agnetha Fältskog och hennes dotter Linda Ulvaeus på albumet Nu tändas tusen juleljus, där låten är ett av Lindas nummer . Andra insjungningar har gjorts av bland andra musikgruppen Troll.

Publikation 
Julens önskesångbok, 1997 (på engelska samt på svenska med text av Ninita), under rubriken "Nyare julsånger"

Referenser 

Amerikanska julsånger
Musiksinglar 1952
Rudolf med röda mulen

Rudolf med röda mulen, på engelska: Rudolph the Red-Nosed Reindeer, är en populär julsaga om en av jultomtens renar, skriven av Robert L. May 1939. Berättelsen har senare blivit  sång, teater och TV, och översatts bland annat till svenska. 

Historien handlar om hur Rudolf, som blir retad och mobbad av de andra renarna för sin röda mule. Men en dimmig julaftonskväll säger tomtefar att Rudolf behövs för att tomtens släde skall synas bättre. Då slutar de andra renarna att reta Rudolf.

Tillkomst 
May arbetade på varuhuset Montgomery Ward som brukade dela ut små sagoböcker kring jul. Hans chef ville att man skulle skapa en egen saga för att minska kostnaderna och anlitade May att skriva den. Robert L. May utgick från sin egen känsla av utanförskap och skrev en fula ankunge-historia om en mobbad ren. Han funderade på om han skulle kalla renen Rollo eller Reginald, innan han slutligen bestämde sig för namnet Rudolf. Hans fyraåriga dotter älskade historien, men chefen var skeptisk till den röda nosen, att den kunde associeras till fylleri och därför vara olämpligt i en julsaga för barn. Berättelsen fick dock ett varmt mottagande, men eftersom May hade skrivit historien i uppdrag för varuhuset så fick han till en början inga royalties för berättelsen, men lyckades få det 1947. 

Mays svåger, låtskrivaren Johnny Marks skrev en sång om Rudolf, som bland annat översatts till svenska. Gene Autry spelade in sången 1949 och sålde i två miljoner exemplar det året, och kom att bli en av tidernas bäst säljande sånger. Sången skiljer sig dock något från Mays saga, i sagan så växte inte Rudolf upp på Nordpolen hos jultomten, utan tomten fann honom då han delade ut julklappar i Rudolfs hem.

Publikation
Julens önskesångbok, 1997 (på engelska och svenska), under rubriken "Nyare julsånger"

Fotnoter

Fiktiva hjortdjur
Jultomten
Fiktiva figurer i musikaliska verk
Amerikanska julsånger
Konstsagor
Litterära figurer från USA
Figurer i barn- och ungdomslitteratur

ja:赤鼻のトナカイ
John Foulds

John Herbert Foulds, född 2 november 1880 i Manchester, död 25 april 1939 i Calcutta, var en engelsk kompositör av klassisk musik.

Foulds var en nyskapande och till största delen självlärd kompositör. Några av hans verk är Three Mantras för orkester och kör (1919–1930), Essays in the Modes för piano (1920–1927), pianokonserten Dynamic Triptych (1927–1929) och hans nionde stråkkvartett Quartetto Intimo (1931–1932). 

Känt är också hans gigantiska World Requiem (1919–1921), som framfördes under fyra år i Royal Albert Hall och Queen's Hall i London av upp till 1 250 musiker och sångare. När intresset för World Requiem svalnade flyttade Foulds från London till Paris år 1927 och slutligen reste han till Indien 1935 där han samlade in folkmusik och komponerade för traditionella indiska musikensembler.

 

Brittiska kompositörer
Födda 1880
Avlidna 1939
Män
Sätt dig på bocken

Sätt dig på bocken eller Resan till Pepparkakeland är en svensk julsång, skriven av Einar Nerman och publicerad i Morfars visor. Sången beskriver en ridtur på bock, borttill en så kallad "pepparkakskung". Villkoret för den som vill följa med är att inte äta upp kungen.

Sången är delvis känd för att Ingela "Pling" Forsman sjöng den som fyraåring sången i barnprogrammet "Barnens brevlåda" i Sveriges Radio.

Publikation
Lek med toner, 1971 (som "Resan till Pepparkakeland")

Inspelningar
Sången har spelats in av bland andra Solveig Linnér. och av Kerstin Andebys barnkör & Peter Wanngrens orkester, och gavs ut på skivalbumet Julskivan 2005.

Referenser

Noter

Referenser

Svenska julsånger
Svenskspråkiga sånger
Risinge kyrka

Risinge kyrka kan syfta på:

Risinge gamla kyrka (Sankta Maria kyrka)
Risinge nya kyrka
Finspångs slottskapell
Tre pepparkaksgubbar

Tre pepparkaksgubbar, även känd som Vi komma, vi komma från Pepparkakeland eller Pepparkaksvisan, är en svensk julsång med text av Astrid Gullstrand och musik av Alice Tegnér. Sången publicerades 1913 både i Bärina Hallonhätta och andra visor och häfte 6 av Alice Tegnérs Sjung med oss, Mamma!.

Sången handlar om tre pepparkaksgubbar med ögon av korinter som berättar att de om julen kommer vandrande från Pepparkakeland. De har dock inte med sig någon tomte eller bock, eftersom dessa stannat kvar vid spisen tillsammans med pepparkaksgrisen. Sången brukar sjungas av pojkar utklädda till pepparkaksgubbar i samband med Luciatåg, ofta av en trio för att spegla sångtexten.

Tryckta utgåvor (i urval)  
Sjung med oss, Mamma! 6, 1913
Nu ska vi sjunga, 1943, under rubriken "Lekvisor"

Inspelningar
En tidig inspelning gjordes av en flickkör som sjöng in sången på skiva i Solna i april 1931 och gav ut den i november samma år. Sången finns också insjungen på skiva av Ingela "Pling" Forsman, Mona Wessman och Peter Himmelstrand från 1975 på ett skivalbum med "Nu ska vi sjunga"-tema.

Sången har också spelats in på spanska av Maria Llerena som "Tres viejos del paiz de los bizchochos" på skivalbumet Chiquitico mio från 1988.

Referenser

Noter

Källor 

Alice Tegnér
Svenska julsånger
Svenskspråkiga sånger
Sånger 1913
Tretal
Silmido

Silmido är en sydkoreansk film från 2003 i regi av Woo-Suk Kang. Silmido är en av de mest påkostade koreanska filmerna som någonsin gjorts.

Filmen är baserad på en verklig händelse. Nordkoreanska trupper försöker att ta sig över gränsen för att mörda den sydkoreanske presidenten. Detta misslyckas men regeringen bestämmer sig för att bilda ett elitförband med uppdrag att mörda Nordkoreas president. De som rekryteras är dödsdömda fångar som får välja mellan döden eller att ingå i detta superhemliga elitförband. De frivilliga förs till den öde ön Silmido där utbildningen påbörjas.

Filmer 2003
Kullen (halvö)

Kullen (uttalas  med accent 1, singular bestämd form av dialektordet kull) eller Kullahalvön är en halvö i nordvästra Skåne. Den ligger i Höganäs kommun samt, beroende på definitionen, till en mindre del i Helsingborgs kommun. Halvön ligger mellan Öresund och Skälderviken. Kullens spets utgör, tillsammans med Gilbjerg hoved på Själland, den nordliga avgränsningen av Öresund.

I nordväst ligger Kullaberg, en urbergshorst med brant stupande klippor mot Skälderviken. Längst ut på udden ligger Kullens fyr. Kullaberg är idag ett naturreservat. 

Kulturgeografiskt används det geografiskt starkt överlappande begreppet Kullabygden.

Områdets huvudnäringar genom åren har varit fiske och jordbruk. Mölle och Kullagården var centra för den tidiga badturismen. Centralort på Kullen är Höganäs. De havsnära orterna, till exempel Nyhamnsläge, Mölle och Arild är alltjämt attraktiva orter för turister, liksom naturreservatet Kullaberg.

Geologi
Efter senaste istiden var Kullen en ö, som skildes från fastlandet av ett sund. Sundet täckte det nuvarande fastlandet från Lerberget och Viken vid Öresund, till Halsahamn och Tunneberga vid Skälderviken. Av sundet återstår Görslövsån och låglandet vid Ornakärr, som fortfarande på 1700-talet kallades för Wasahamn.

Kullens avgränsning
Kullens avgränsning mot sydost har varit föremål för diskussion åtminstone sedan 1700-talet.

Enligt Simon Petrus Sundius, som under Sven Lagerbrings handledning skrev en avhandling om Kullen 1754, gick den rätta gränsen – "Kullens rätta råmärke" – från Halsahamn vid Skälderviken till Görslövsån mellan fiskelägena Lerberget och Viken vid Öresund. Denna avgränsning är korrekt ur ett geologiskt-historiskt perspektiv, eftersom den motsvarar ön efter istiden (se ovan).

Landskapsforskaren Mårten Sjöbeck har emellertid visat, att det bygdehistoriska begreppet Kullen, i meningen Kullabygden,  har en vidare innebörd. Som indicium på detta anför han de gamla betesallmänningarna, fäladerna, som sträckte ut sig på bygden även sydost om Görslövsån. Nordväst om Görslövsån låg Brunnby, Väsby och Jonstorps socknar. Sydost om ån låg Farhults, Välinge, Kattarps, Allerums  och Fleninge socknar. Alla dessa socknar hade rätt att använda Kulla fälad, och tillhörde därmed med enligt gammal rätt Kullen, resonerade Sjöbeck..

Till de (enligt Sjöbeck) åtta Kullasocknarna kan idag även läggas Vikens socken, som blev egen socken först på 1760-talet, och Höganäs, som blev egen församling år 1919. En omfattande historik över Kullahalvöns socknar finns i andra delen av Höganäs kommuns officiella bokverk Höganäs historia.

Vingårdar

Till följd av det för nordiska förhållanden milda klimatet och terroiren har på Kullen etablerats tre kommersiella vingårdar. Dessa är bland andra Kullabergs vingård, Arilds vingård och Vingården Villa Mathilda som alla bedriver vinodling i kommersiell skala. Ett flertal produkter finns tillgängliga i Systembolagets lokalsortiment och i beställningssortimentet.

Se även
Kullaberg
Kulla Gunnarstorp
Kullamannen
Kullens fyr
Mölle

Referenser

Tryckta källor

Vidare läsning

 
Skånes geografi
Öar i Höganäs kommun
Öar i Helsingborgs kommun
Primorial

Primorialen eller primfakulteten (för detta verk lånat direkt från engelska primorial; etablerad svensk term saknas) är en matematisk funktion som ger produkten av alla primtal (tal som inte är delbara med något tal förutom 1 och sig själva: 2, 3, 5, 7, 11, ...) upp till ett visst tal. Exempelvis är primorialen av 7 lika med 2 · 3 · 5 · 7 = 210. Funktionen definieras analogt med fakulteten n!, produkten 1 · 2 · 3 · ... · n av alla de första n positiva heltalen.

Definition
Primorialen betecknas ibland n#, och definieras som produkten av alla primtal som är mindre än eller lika med n. Om pj betecknar det j:e primtalet är alltså

medan för ett godtyckligt positivt heltal n

där π(n) betecknar primtalsfunktionen som ger antalet primtal mindre än eller lika med n.

För primtalen p = 2, 3, 5, ... antar p# värdena 
2, 6, 30, 210, 2310, 30030, 510510, 9699690, ...

som på engelska kallas primorial numbers (primorialtal). För heltalen n = 2, 3, 4, ... är n# lika med 
2, 6, 6, 30, 30, 210, 210, 210, 210, ...
där talen upprepas beroende på avstånden mellan primtalen. Talet 1 är inte ett primtal, men 1# kan definieras att vara lika med 1 eftersom produkten av inga primtal alls är den tomma produkten, med värdet 1.

Användning vid sökande efter primtal
Euklides utnyttjade primorialen i sitt berömda bevis för att antalet primtal är oändligt. Han gjorde antagandet att det finns ett största primtal pN och betraktade därefter primorialen pN#, varvid han kunde konstatera att pN#+1 antingen är ett primtal eller innehåller en primtalsfaktor som inte ingår i produkten, vilket leder till en motsägelse. Med detta som bakgrund kallas talen pn#+1 ibland Euclid numbers (euklidestal) och betecknas En.

Mer allmänt kallas primtal på formen n# ± 1 på engelska primorial primes (primorial-primtal), analogt med fakultetsprimtalen, primtal på formen n! ± 1. Primorial-primtalen på formen pn#−1 är 

5, 29, 2309, 30029, 304250263527209, ...

vilka fås då n = 2, 3, 5, 6, 13, 24, 66, ... . Primorial-primtalen på formen pn#+1 är 

2, 3, 7, 31, 211, 2311, 200560490131, ...

och fås då n = 1, 2, 3, 4, 5, 11, 75, ... . Det största kända primorial-primtalet är 392113#+1 med 169 966 siffror.

Gränsvärden
Följande gränsvärde av det n:e primtalet och den n:e primorialen ger den fundamentala matematiska konstanten e ≈ 2,71828:
 

Summan av primorialtalens reciproker,

konvergerar till en konstant med värdet 
0,70523 01717 91800 96514 74316...

Riemanns zetafunktion för positiva heltal större än 1 med hjälp av primorialen och Jordans funktion J_k(n):

Källor och fortsatt läsning
 Caldwell, Chris. The Prime Pages. The Top Twenty: Primorial, innehåller bland annat en lista över de 20 största kända primorial-primtalen
 Weisstein, Eric W. Euclid Number. MathWorld.
 Weisstein, Eric W. Primorial. MathWorld.
 Weisstein, Eric W. Primorial Prime. MathWorld.

Heltalsföljder
Primtal

ru:Факториал#Праймориал или примориал
Drönare

Drönare är hannar av sociala gaddsteklar, som myror, getingar och bin. Dessa utvecklas ur obefruktade ägg, vilket innebär att de är haploida. En drönare saknar gadd.

Referenser

Steklar

fr:Apis (genre)#Faux-bourdons
EC

EC kan avse:

 EC – European Community, engelskspråkig förkortning för Europeiska gemenskapen
 EC – en typ av tåg som går över gränserna mellan olika europeiska länder, se  EuroCity
 EC – nationalitetsbeteckning för motorfordon från Ecuador
 .ec – nationell toppdomän för Ecuador
 EC – en amerikansk utgivare av serietidningar, se EC Comics
 EC-nummer – en nomenklatur för enzymer
 EC - Elimination Communication, på svenska även elimineringskommunikation eller babypottning.

Se även 
 Europacup
Skänninge stadsvapen

Stadsvapnet för Skänninge bygger på en förlaga från 1300-talet. Det moderna vapnet registrerades 1942. 

Blasoneringen är: ''I blått fält en stående naturfärgad madonna med klädnad av silver samt krona och gloria av guld, bärande barnet på vänstra armen och en liljestav av guld i högra handen samt på vardera sidan åtföljd av ett Maria-monogram av guld. Barnet är likaledes naturfärgat med klädnad av silver och gloria av guld.

Skänninges historia
Biologiskt värde

Biologiskt värde (BV) anger hur väl ett livsmedels proteininnehåll kan tillvaratas av kroppen. Ett livsmedel med värdet 100 kan man äta hälften så mycket av jämfört med ett med värdet 50, och ändå få lika många av de viktigaste byggstenarna till kroppen. Här följer en liten lista över biologiskt värderade livsmedel.

Biologiskt värde räknas ut genom kväve absorberat ut livsmedel i kroppen (Na)

Tillgodogörandet av kvävet ur livsmedel i kroppen (Nr)

BV = ( Nr / Na ) * 100

Tabellen nedan använder helt ägg som mätreferens.

Se även
Protein
Aminosyra
Essentiella aminosyror

Referenser

Noter 

Näringslära
BV

BV, Bv eller bv kan avse:

 BV –  en svensk myndighet som fanns från 1988 till 2010, se Banverket
 BV – en kristen lågkyrklig rörelse, se  Missionssällskapet Bibeltrogna Vänner
 BV – hur väl ett livsmedels proteininnehåll kan tillgodoses av kroppen, se Biologiskt värde
 BV – en sjukdom i vagina orsakad av en alltför stor förekomst av bakterier, se Bakteriell vaginos
 .bv – en ej använd nationell toppdomän för Bouvetön

Se även
 Blohm + Voss – ett tyskt skeppsvarv
Stenungsunds Segelsällskap

Stenungsunds Segelsällskap, STSS, är ett segelsällskap i Stenungsund. Stenungsunds Segelsällskap (STSS) bildades 1964.

STSS:s största evenemang är det årliga Tjörn Runt. Stenungsunds segelsällskap arrangerar tillsammans med Tjörns Segelsällskap, Pater Noster Race där man rundar Hamneskär där Pater Nosterfyren har sin plats. Starten går växelvis ifrån Skärhamn och från Stenungsund, med målgång i Stenungsund alternativt Skärhamn.

Se även
Svenska Seglarförbundet
Lista över segelsällskap
Tjörn Runt

Externa länkar
STSS
Tjörn Runt

Stenungsunds kommun
Segelsällskap i Sverige
Sportklubbar bildade 1964
Johann Wolfgang Goethe-Universität Frankfurt am Main

Johann Wolfgang Goethe-universitetet, även känt som Frankfurts universitet, ligger i Frankfurt am Main i Tyskland. Universitetet öppnades 1914 och har runt 38 000 studenter. 1932 namngavs universitetet efter Johann Wolfgang von Goethe. 

Sedan 2008 är det officiella namnet Goethe-Universität Frankfurt am Main.

Vid universitetet finns följande institutioner:
 Campus Bockenheim: rättsvetenskap, ekonomi, socialvetenskap, pedagogik, psykologi, matematik, datavetenskap, geografi
 Campus Riedberg: farmaci, fysik, kemi, biologi
 Campus Westend: teologi, filosofi, historia, filologi, arkeologi
 Campus Niederrad: medicin, Frankfurts universitetssjukhus

Externa länkar 
Universitetets webbplats

Universitet och högskolor i Tyskland
Utbildning i Frankfurt am Main
Lamina propria

Lamina propria är ett lager av bindväv som innehåller mycket blodkärl och är lokaliserat i mukosan (slemhinnan) under basalmembranet, som i sin tur ligger under lagret av epitelceller (lamina epitelialis).

Referenser 

Histologi