kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ulvåker

Ulvåker är en tätort i Skövde kommun.

Historia
Samhället är ett av många stationssamhällen som uppkom då västra stambanan byggdes. Järnvägssträckan mellan Skövde och Töreboda var färdigbyggd år 1859. Startskottet till tätortens uppkomst var inrättandet av en hållplats längs järnvägen år 1909. Dessförinnan fanns det knappt någon bebyggelse alls. Namnet på hållplatsen var då Ulvängen, efter den närbelägna herrgården Ulvängens herrgård. Namnet på hållplatsen ändrades efter ett tag till Ulvåker för att inte förväxlas med Älvängen (ort längs Göta älv). Namnförväxlingen hade varit problematisk efter inrättandet av en poststation i samhället.  

År 1919 byggdes ett stationshus i nationalromantisk stil ritad av SJ:s chefsarkitekt Folke Zettervall. Sju år senare, år 1926, uppgraderades hållplatsen till järnvägsstation. I slutet av 1960-talet slutade tågen att stanna i Ulvåker.

Den 1 maj 2014 anordnade Altuna bygdegårdsförening ett hundraårsjubileum till minne av året då sista tåget för resande stannade i samhället. Detta firades bland annat med att man lät ett tåg från Kristinehamn stanna vid stationen för påstigande för att sedan fortsätta sin färd mot Skövde där man fick stiga av.

År 2016 påbörjades grävning för fiber till tätorten med omnejd. Fibernätet som förvaltas av "Ulvåkerbygdens fiber ekonomisk förening" driftsattes i december 2017.

Bebyggelse 
Bebyggelsen var till en början oreglerad och man byggde på den mark som fanns tillgänglig. På 1930-talet kunde man i samhället bland annat finna verkstäder, affärslokaler och en busshållplats. Husen från den här tiden hade oftast ljus fasad och brutna tak med tegel. Åren 1965–1975 utvecklades samhället till ett villasamhälle. År 1965 hade en ny byggnadsplan inrättats vilket gav möjlighet för samhället att växa. Samhället växte åt väster med Ringvägens framväxande vilket nästan fördubblade samhällets yta.

Efter att järnvägsstationen stängdes kunde samhället ha dött ut men räddades av Kärnsjukhuset i Skövdes inrättande år 1973 samt Skövde stads utveckling.

Under åren har många olika lanthandlare och diverse företag varit etablerade i samhället. Den senaste och sista lanthandeln var "Sunes Livs" som drevs fram till sommaren 2005. Den kända belysningsaffären Ulvåkers armatur flyttade till Skövde stad under 2000-talet.

Järnvägen 
Järnvägen genom Ulvåker elektrifierades år 1926 i samband med att sträckorna Katrineholm - Falköping - Ranken (209 km) var helt elektrifierade den 15 mars 1926.

Befolkningsutveckling

Samhället 
Samhället har idag (år 2018) två lekplatser, en fotbollsplan som vintertid används som isyta, en bygdegård (Altuna) och en busshållplats. Samhället har tillgång till fiber. Strax utanför samhället finns idrottsplatsen Åbrovallen med fotbollsplaner både inne och utomhus. Idrottsföreningen Ulvåkers IF äger och driver anläggningen.

Idrott
Ulvåkers IF (herrar) spelar år 2019 i division 4 östra.

Se även 
Frösve socken
Locketorps socken
Ulvåkers IF

Noter 

Tätorter i Sverige
Orter i Skövde kommun
Upplanda

För byn Upplanda i Heby kommun, se Upplanda, Östervåla socken.
Upplanda är en tätort i Tegelsmora socken, Tierps kommun strax öster om Örbyhus.

Upplanda genomkorsas av länsväg C 716 samt länsväg C 717. Dannemora-Hargs Järnväg sammanfaller med Uppsala-Gävle järnväg strax sydväst om Upplanda.

Historia
Upplanda omtalas första gången 1309, då vikarien vid Uppsala domkyrka, Knut, testamenterade ett halvt öresland i Upplanda till kyrkan. 1540 fanns här två mantal skatte och två utjordar tillhöriga andra byar. Dessutom en gård tillhörig Örbyhus slott.

Befolkningsutveckling

Referenser 
Det medeltida Sverige, volym 1:4, Tiundaland.

Noter 

Orter i Tierps kommun
Tätorter i Sverige
Damsingel i bordtennis vid olympiska sommarspelen 2004

Damernas singeltävling i bordtennis vid olympiska sommarspelen 2004 avgjordes i Galatsi Olympic Hall i Aten mellan 14 och 22 augusti.  Matcherna spelades i bäst av 5 set.

Medaljörer

Turneringen

Första omgången

Andra omgången
Spelarna i den högra kolumnen stod över första omgången.

Tredje omgången
Spelarna i den högra kolumnen stod över första och andra omgången.

Åttondelsfinaler

Kvartsfinaler

Semifinaler

Bronsmatch

Final

Bordtennis vid olympiska sommarspelen 2004
Serafim Svensson

Serafim Svensson (Séraphin Lampion i original) är en figur som förekommer i Tintin. Han dyker upp första gången i Det hemliga vapnet, och är en dumdryg ("skojfrisk" enligt honom själv) herre. Hans skämtlynne retar emellanåt gallfeber på Kapten Haddock. Svensson presenterar sig som försäkringsagent och är av allt att döma anställd i försäkringsbolaget "Mondass". Vid sidan av arbetet är Svensson en ivrig radioamatör, och amatörskådespelare. En komisk detalj med Svensson är hans enormt stora familj; hustru, sju barn – varav tre tvillingpar – samt svärmor. En annan kär släkting var morbror Anton. Serafim Svensson figurerar även i albumen Castafiores juveler, Koks i lasten, Plan 714 till Sydney och Tintin hos gerillan, samt i det ofullbordade albumet Tintin och alfabetskonsten.

Seriefigurer i Tintin
Seriefigurer introducerade 1956
Fichtelgebirge

Ej att förväxla med berget Fichtelberg i Erzgebirge.

Fichtelgebirge (tjekiska: Smrčiny) är en bergskedja i södra Tyskland. Högsta toppen är berget Schneeberg som är 1052 m högt. Andra toppar är:
Ochsenkopf (1024 m)
Platte (Steinwald) (946 m)
Kösseine (939 m)
Großer Kornberg (827 m)

Fichtelgebirge har sitt namn efter sina täta skogar och består till större delen av urberg (gnejs, glimmerskiffer, granit); endast i västra delen påträffas triaslager. Fichtelgebirge är särskilt viktigt såsom varande Tysklands viktigaste vattendelare. Floder rinner upp och ut i fyra väderstreck: åt söder Naab till Donau (Svarta havet), åt väster Main till (Nordsjön), åt öster Eger till Elbe och åt norr Saale, likaledes till Elbe (Nordsjön).

Fichtelgebirge är en hästskoformad platå, med utgång åt nordöst. Skarpast begränsad är platån mot sydväst, där den stupar brant ned till en dal, som skiljer Fichtelgebirge från den frankiska Juraplatån. I sydvästra delen av bergskedjan ligger dess högsta bergstoppar. Fichtelgebirges medelhöjd är omkring 600 meter och de flesta topparna höjer sig inte nämnvärt över denna höjd. Topparna är avrundade och täckta av ansenliga skogar, men även på flera ställen odlade ända till spetsen. Fichtelgebirge har en areal av omkring 1 000 kvadratkilometer. Området är tätt befolkat. Många ortnamn visar att de förr varit vendiska (slaviska) bosättningar. Två huvudjärnvägar går över Fichtelgebirge och från dem utgår många bibanor.

Bergskedjor i Tyskland
Arbetsdomstolens domar

Arbetsdomstolens domar (ADD) är en rättsfallsamling utgiven av Arbetsdomstolen. Samlingen utges årligen.

Externa länkar
Kostnadsfri information om Arbetsdomstolens domar fr.o.m. år 1993

Arbetsrätt i Sverige
Svenska rättsfall
Årsböcker
ADB

ADB kan syfta på:

 ADB – en populär svensk benämning för det som idag är känt som informationsteknik, se Automatisk databehandling
 ADB – ett biografiskt uppslagsverk, se Allgemeine Deutsche Biographie
 ADB – anslutningsbuss för tangentbord och pekdon, se Apple Desktop Bus
 ADB – en utvecklingsbank Asian Development Bank, se Asiatiska utvecklingsbanken
 ADB – IATA-kod för en turkisk flygplats i Izmir, se Adnan Menderes flygplats
 AdB – ett organ African Development Bank för lån mellan rika och fattiga länder, se Afrikanska utvecklingsbanken
ADB – förkortning för jakthunden Alpenländische dachsbracke
Automatisk databehandling

Automatisk databehandling (ADB) var från slutet av 1950-talet och fram till slutet av 1980-talet en populär svensk benämning för det som idag är känt som informationsteknik (IT) eller informations- och kommunikationsteknik (IKT).

Ofta utlästes ADB som administrativ databehandling (i motsats till teknisk databehandling TDB och numerisk analys) och enligt Svenska datatermgruppen kan förkortningen idag ha båda betydelserna.

Begreppet ADB-system har idag kommit att ersättas av affärssystem eller back office.

ADB-system är en av fyra megatrender enligt Christopher Hoods teori om New public management. Offentlig förvaltning började från 1990-talet ta till sig privata marknadslösningar och ADB-system är en del av den automatisering som setts hos det offentliga.

Litteratur
 Gunnar Brickner, Torsten Odervall, ABC om ADB : automatisk databehandling (1959), 
 SOU 1961:60 Den automatiska databehandlingens teknik,

Se även 
 MDB

Externa länkar
 Svenska datatermgruppen

IT

pt:Processamento de dados
Bombays sju öar

De centrala delarna den indiska staden Bombay (Mumbai) bestod ursprungligen av sju mindre öar:
 Bombay
 Colaba
 Old Woman's Island eller Lilla Colaba
 Mahim
 Mazagaon
 Parel
 Worli

Öarna sammanfogades genom uppdämning på order av den brittiske guvernören William Hornby 1782–1784. Under tidigt 1900-tal fylldes kanalerna mot Salsetteön igen, och Bombay och Trombay sammanfogades med Salsetteön. Trombay och Salsette utgör idag en del av mångmiljonstadens förorter.

De fem öar som återstår idag är: 
 Gharapuri eller Elephanta Island (med Elephantagrottorna)
 Jawahar Dweep eller Butcher Island
 Middle Ground Coastal Battery
 Oyster Rock
 East Ground

Indiens öar
Bombay
Före detta öar
AEA

AEA, eller Aea, kan syfta på:

 AEA – en arbetslöshetskassa som alla akademiker som är yrkesverksamma i Sverige kan vara med i, se Akademikernas erkända arbetslöshetskassa 
 AEA – en kanadensisk organisation för flygplansforskning, se Aerial Experiment Association 
 AEA – en afrikansk kyrklig organisation, se Association of Evangelicals of Africa 
 AEA – koden för bokhistoria i SAB:s klassifikationssystem 
 AEA – ICAO-kod för flygbolaget Air Europa 
 AEA – IATA flygplatskod för en flygplats på ön Abemama, se Abemama Airport 
 Aea – namn under antiken på den georgiska staden Kutaisi 
 SE-AEA - en i Sverige registrerad autogiro av typ Cierva C.30
Akademikernas erkända arbetslöshetskassa

Akademikernas a-kassa, formellt Akademikernas erkända arbetslöshetskassa (AEA), är den arbetslöshetskassa som alla akademiker som är yrkesverksamma i Sverige kan vara med i. Eftersom verksamhetsområdet är just akademiker behöver medlemmarna inte byta a-kassa om de byter arbete eller om man startar egen verksamhet. I Akademikernas a-kassa är medlemmar i i fackförbund inom Sveriges akademikers centralorganisation (Saco) och Vårdförbundet med. A-kassan har också cirka 150 000 medlemmar som inte är med i något fackförbund. Med över 750 000 medlemmar (2021) är Akademikernas a-kassa den största arbetslöshetskassan i Sverige.

Uppgift
Akademikernas a-kassa har till uppgift att ansluta medlemmar, hjälpa medlemmar att ansöka om ersättning, utreda ersättningsrätten och betala ut arbetslöshetsersättning till sina arbetslösa medlemmar. Reglerna för a-kassans verksamhet framgår av lagen om arbetslöshetskassor och villkoren för arbetslöshetsersättningen återfinns i Lag (1997:239) om arbetslöshetskassor. Försäkringsvillkoren återfinns i Lag (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring.

Organisation
Arbetslöshetskassorna är självständiga föreningar vars verksamhet regleras av lagar och stadgar. Högsta beslutande organ är föreningsstämman som utser kassans styrelse. Kassaföreståndare är sedan hösten 2007 Katarina Bengtsson Ekström.

Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, IAF, är tillsynsmyndighet.

Organisationsnumret är 802005-4691.

Verksamhetsområde
Man kan vara med i Akademikernas a-kassa om man är akademiker och har 180 poäng eller mer, om man studerar med målet att ta minst 180 högskolepoäng eller om man tillhör något av kassans distrikt, det vill säga ett Saco-förbund eller Vårdförbundet. För att få gå med i a-kassan krävs också att man arbetar eller har arbetat minst en timme.

Källor

Externa länkar 
 

Svenska arbetslöshetskassor
Fackliga organisationer bildade 1970
Riksdeputation

Riksdeputation (ty. reichsdeputation), var i det tysk-romerska riket ett inom riksständerna tillsatt utskott för ombesörjandet av vissa ärenden. Ett "beslut" (schluss) av en dylik deputation vann i regel laga kraft endast genom att godkännas av riksdagen och kejsaren. Riksdeputationerna var antingen ordinarie (samtliga kurfurstarna, ett antal medlemmar av furstekollegiet och en delegation för städerna) eller extraordinarie (deputerade från alla tre rikskollegierna). De ordinarie, som ägde att mellan riksdagens sessioner (på s.k. "reichsdeputationstage") utöva dess myndighet, upphörde, då den tyska riksdagen 1663 blev permanent. Den sista och mest bekanta av de extraordinarie riksdeputationerna sammanträdde, på grund av en bestämmelse i Lunévillefreden 1801, i Regensburg 24 augusti 1802 för att verkställa den fördelning av de sekulariserade andliga och mediatiserade världsliga ständerna, som var en följd av vänstra Rhenstrandens avträdande till Frankrike.

Den 25 februari 1803 avgavs riksdeputationshuvudbeslutet (reichsdeputationshauptschluss), som kort därpå godkändes av riksdagen och kejsaren. Genom de omstörtningar det medförde i de tyska riksständernas antal, maktförhållanden m.m. (se Tysklands historia) gav det den första väldiga stöten åt det gamla rikets författning.

Källor 
 

Tysk-romerska riket
BPA AB

BPA AB, Bygg Produktion Aktiebolag, var ett svenskt byggbolag, som ägdes av intressen inom LO-sfären och hade täta band till bostadskoncernen Riksbyggen.

Historia
Med inspiration från gillesocialism i Storbritannien började fackföreningar på 1920-talet att bedriva egen byggnadsverksamhet. Det första företaget av denna typ var Fackföreningarnas Byggnadsproduktion i Stockholm (FBP) som grundades 1922 av de lokala byggfackföreningarna. Första uppdraget var en Konsumbutik utanför Stockholm och verksamheten utvecklades så, att det 1967 fanns tolv fackliga produktionsföretag (byggnadsgillen) i landet. De samarbetade intimt med det 1947 grundade Riksbyggen och dess centrala byggbolag, Riksbyggens Produktions AB, bytte 1956 namn till Byggfackens Produktions AB och därmed uppstod förkortningen BPA. 

Den landsomfattande storkoncernen BPA bildades 1967 av 18 företag av vilka 12 var lokala byggnadsgillen. Därutöver blev flera LO-förbund och Kooperativa förbundet delägare. År 1986 noterades bolaget på Stockholms fondbörs.

I början av 1990-talet fick BPA ekonomiska problem i samband med den stora bank- och finanskrisen, då nära tusen fastighetsbolag gick i konkurs. LO-förbunden försökte rädda BPA och gick in med 1,6 miljarder kronor. Man fann det dock nödvändigt att sälja och större delen av företaget togs 1993 över av bröderna Erik och Mats Paulssons bolag Tre Byggare och fick namnet Peab. BPA omstrukturerades sedan till att bli ett rikstäckande installationsföretag inom VVS, el och ventilation. År 2000 fusionerades företaget med norska Telenors installationsverksamhet och bildade Bravida.

I samband med avvecklingen blev det skandal 1993 då BPA-chefen Göran Lövgrens avgångsvederlag på 50 miljoner avslöjades. BPA:s och Byggnadsarbetareförbundets ordförande Åke Wänman och LO:s ordförande Stig Malm tvingades avgå i denna affär.

Se även 
 Bravida
 Landsorganisationen i Sverige (LO)
 Peab
 Riksbyggen
 Svenska byggnadsarbetareförbundet (Byggnads)

Referenser

Vidare läsning

Ej längre existerande svenska byggföretag
Socialdemokratiska organisationer i Sverige
LO-sfären
BLM

BLM kan avse:

 Black Lives Matter
 Bonniers litterära magasin
 Bureau of Land Management är en amerikansk federal myndighet som är en del av USA:s inrikesdepartement.
Bonniers litterära magasin

Bonniers litterära magasin (BLM), ibland kallad "Blemman", var en svensk litteraturtidskrift. BLM utgavs 1932–2004, med ett uppehåll 2000–2002, av Albert Bonniers förlag.

Historik
Grundadet 1932 av Bonniers litterära magasin ingick i omvandlingen av familjeföretaget Bonniers till en mediekoncern, där nya författare genom tidskrifterna också kunde knytas till bokförlaget. Bonniers hade 1929 köpt Åhlén & Åkerlunds förlag, som utgav flera tidskrifter. BLM:s förste redaktör var den unge konsthistorikern Georg Svensson, som närmast dessförinnan varit förläggare på Natur och Kultur.

BLM var under stora delar av 1900-talet en viktig svensk tidskrift för kritik och anmälningar av ny litteratur och poesi. Ända in på 1970-talet kom den ut med tio nummer om året, varav ett sommarnummer för de tre sommarmånaderna. Tidskriften bestod av skönlitterära bidrag, av essäer om och översikter av svensk och utländsk litteratur samt av recensioner av böcker.  Också film och teater recenserades, bland annat film med Harry Schein som recensent 1948–1956. Recensionsavdelningen utgjorde från första början en betydande del av tidskriften.

Tidskriften lades ned 1999, men återuppstod i januari 2002. Den lades ned för andra gången efter 14 nummer i april 2004. Under dess senare utgivningstid, i slutet av 1990-talet och under den andra utgivningsperioden 2002-2004, hade tidskriften omkring 1 300 prenumeranter. Tidskriften utgavs då i fyra nummer per år.

Innehåll och stil
Det första numret i februari 1932 hade artiklar författade av John Landquist, Marika Stiernstedt, Sven Stolpe, Agnes von Krusenstjerna, Rütger Essén, Waldemar Hammenhög, Artur Lundkvist, Louis Bromfield, Ansgar Roth (1879–1949), tidskriftens redaktör Georg Svensson och Sigfrid Svensson. Lösnummerpriset var en krona, och en årsprenumeration med tio nummer kostade nio kronor.

Redaktörer 

 1932–1948: Georg Svensson
 1949–1961: Åke Runnquist
 1962–1966: Daniel Hjorth
 1962–1972: Lars Gustafsson 
 1966–1970: Leif Zern
 1970–1971: Jan Stolpe
 1973–1976: Theodor Kallifatides
 1977–1984: Hans Isaksson
 1977–1982: Lars Grahn
 1982–1987: Lennart Hagerfors
 1985–1990: Ola Larsmo
 1988–1990: Åsa Beckman
 1991: Magnus Palm
 1992–1993: Maria Schottenius 
 1993–1996: Stephen Farran-Lee
 1997: Astrid Trotzig
 1997–1999: Jan Henrik Swahn
 Ej utgiven 2000–2002
 2002–2004: Kristoffer Leandoer och Aase Berg

Källor
Om BLM på Nationalmuseums webbplats

Noter

Externa länkar
Digitaliserade årgångar av BLM på Projekt Runeberg
Arne Johnsson: Anteckningar om en hädanfärd i Aftonbladet den 14 december 1999

Svenska tidskrifter
Kulturtidskrifter
Litteraturtidskrifter
Nedlagda svenska tidskrifter
Tidskrifter startade 1932
Tidskrifter nedlagda 2004
Greensboro, North Carolina

Greensboro är en stad i den amerikanska delstaten North Carolina med en yta på 283,0 km² och en befolkning, som uppgår till 258 671 invånare i staden och 698 497 i storstadsområdet (2008).

Staden är belägen i den norra delen av delstaten cirka 120 kilometer väster om huvudstaden Raleigh och cirka 55 kilometer söder om gränsen till Virginia.

Nära staden finns en radio/TV-mast med höjden 583 meter. Under amerikanska revolutionskriget stod här slaget vid Guilford Curthouse 1781. 

1979 skedde den så kallade Greensboro-massakern i staden, då Ku Klux Klan och amerikanska nazistpartiet sköt ihjäl fem fredligt demonstrerande mänskorättskämpar.

Kända personer från Greensboro 
 Jack Matlock, diplomat
 L. Richardson Preyer, politiker

Referenser 

 
Orter i North Carolina
Pott

Pott kan syfta på:
Pott (spel) – en samling marker (eller pengar eller något annat) som man kämpar om i vissa hasardspel
Pott (mått) – ett inofficiellt mått på s.k. våta varor i södra och sydvästra Sverige
Pott (efternamn) – flera personer
Durham, North Carolina

Durham är en stad i Durham County i den amerikanska delstaten North Carolina med en yta av 245,8 km² och en befolkning, som uppgår till cirka 198 000 invånare (2003). Durham är administrativ huvudort (county seat) i Durham County.

Staden är belägen i den norra delen av delstaten cirka 35 km nordväst om huvudstaden Raleigh och cirka 60 kilometer söder om gränsen till West Virginia.

Se även 
 Duke University

Källor

Fotnoter

Externa länkar 

 
Orter i North Carolina
Winston-Salem

Winston-Salem är en stad i Forsyth County i den amerikanska delstaten North Carolina med en yta av 283,9 km² och en befolkning på cirka 190 000 invånare (2003).

Staden är belägen i den norra delen av delstaten cirka 70 km väster om Greensboro och cirka 45 km söder om gränsen till Virginia. Winston-Salem är administrativ huvudort (county seat) i Forsyth County.

Utbildning 
Winston-Salem är hemort för flera större universitet och högskolor som Wake Forest University, Winston-Salem State University, North Carolina School of the Arts och Salem Academy and College.

Kända personer 
 Skådespelerskan Julianna Guill.

Externa länkar
 Visit Winston-Salem

 
Orter i North Carolina
Fayetteville, North Carolina

Fayetteville är en stad i Cumberland County i den amerikanska delstaten North Carolina med en yta av 155,3 km² och en befolkning, som uppgår till 200 564 invånare (2010). Fayetteville är administrativ huvudort (county seat) i Cumberland County. 

Staden är belägen i den centrala delen av delstaten cirka 90 km söder om huvudstaden Raleigh och cirka 65 km nordost om gränsen till South Carolina.

Kända personer från Fayetteville 
 Dwayne Allen, utövare av amerikansk fotboll
 Ellen S. Baker, astronaut
 Chip Beck, golfspelare
 Frank Porter Graham, politiker och professor
 Brian Tyree Henry, skådespelare
 Henry Washington Hilliard, diplomat, militär och politiker
 Troy McLawhorn, rock- och metalgitarrist
 Brad Miller, politiker
 Julianne Moore, skådespelare och barnboksförfattare
 Hiram Rhodes Revels, politiker

Externa länkar 

 
Orter i North Carolina
Cary, North Carolina

Cary är en stad i den amerikanska delstaten North Carolina. Staden har en yta av 112,6 km² och en befolkning som uppgår till cirka 100 000 invånare (2003).

Staden är belägen i den centrala delen av delstaten cirka 15 km väster om huvudstaden Raleigh. 

Analysföretaget SAS Institute har sitt globala huvudkontor beläget i staden.

Referenser

Orter i North Carolina
Pott (mått)

Pott var ett inofficiellt mått på s.k. våta varor som i äldre tid användes i södra och sydvästra Sverige, med
1 pott = 1/3 kanna = 0,87 l

Även i Danmark och Norge var pott (da. och no. pot) namnet på ett rymdmått som användes i äldre tid, med
1 pott = 0,9661 l

Volymenheter
Enbacka

Enbacka är en bebyggelse i Gustafs socken i Säters kommun. 

Gustafs kyrka ligger i Enbacka.

Administrativ historik
Bebyggelsen utgjorde före 1995 en egen tätort, för att då växa samman med den i Naglarby och då bilda en gemensam tätort med namnet Naglarby och Enbacka. 2015 växte denna samman med den i tätorten Mora och bildade då en gemensam tätort under namnet Enbacka och Mora. 2018 utbröts Naglarby.

Befolkningsutveckling

Noter

Externa länkar

Orter i Säters kommun
Tätorter i Sverige
BIF

BIF kan syfta på:

 BIF – en fotbollsförening från Bjärred , se Bjärreds IF
 BIF – en idrottsförening i Brunflo, se  Brunflo IF
 BIF – en idrottsförening från Gävle, se  Brynäs IF
 BIF – en fotbollsklubb i Köpenhamn, se  Brøndby IF
 BIF – en fotbollsklubb i Borrby, se  Borrby IF
 BIF – valutakof för valutan i Burundi, se Burundisk franc
Nedre Gärdsjö

Nedre Gärdsjö är en tätort i Rättviks distrikt (Rättviks socken) i Rättviks kommun, Dalarnas län (Dalarna). Tätorten omfattar bebyggelse i byarna Nedre Gärdsjö och Ingels samt sedan 2015 även Övre Gärdsjö och Baggetorp.

Befolkningsutveckling

Se även
Rättviks socken

Noter 

Orter i Rättviks kommun
Tätorter i Sverige
Nitta

Nitta är en tätort i Ulricehamns kommun i Västra Götalands län.

Samhället 
Nitta hade tidigare en grundskola, Nitta skola. Efter att varit nedläggningshotad i flera år hade skolan sin sista skolavslutning sommaren 2012. Eleverna flyttades till Hökerums skola och skolbyggnaden gjordes om till förskola.

Nitta hade tidigare en lanthandel. Den hade etablerats år 1927 av Dalsjöfors kooperativa handelsförening men drevs senare av privatpersoner. År 2006 lades butiken ner.

Den år 1909 grundade Ås härads lån- och sparkassa hade ett bankkontor i Nitta. Lån- och sparkassan övertogs år 1919 av Borås bank som år 1924 lade ner kontoret i Nitta.

Befolkningsutveckling

Se även
Varnums socken

Noter 

Tätorter i Sverige
Orter i Ulricehamns kommun
Nedansjö

Nedansjö är en tätort i Sundsvalls kommun.

Nedansjö ligger i Ljungans dalgång, cirka 28 kilometer väster om Sundsvall. Den cirka 2 mil långa Stödesjön avslutas i Nedansjö och övergår återigen till älv. Europaväg 14 passerar orten.

Befolkningsutveckling

Se även 
 Stöde socken
 Nedansjö IK

Noter

Externa länkar 
 Nedansjö Bygdeförenings webbplats

Orter i Sundsvalls kommun
Tätorter i Sverige