kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ängshaverrot

Ängshaverrot  (Tragopogon pratensis) är en art i familjen korgblommiga växter. Storlek: 30-80 cm lång Tid:Juni-juli
Plats:Näringsrik och torr Latin:T.pratentis
Färg:Blekgul Blad:spetsiga och gröna

Fruktens blekbruna, ovanligt stora svävapparat, en skaftad fjäderpensel (liknande den hos rotfibbla), består av styva, rikt förgrenade och till en tät skärm sammanhållna hår. Den har hög, grenig och mångbladig stjälk. Bladen är breda vid basen och långsamt avsmalnande. Den kägellika holken har fjäll som är lika långa som de yttersta blommorna. Den är lätt att förbise under blomningen, eftersom korgarna står öppna endast under dagens tidigaste timmar. Enligt Linnés "blomsterur" för Uppsala (och juni månad?) öppnas de mellan klockan 3 och 5 på morgonen och sluter sig redan mellan klockan 9 och 10 (på förmiddagen). 

Denna art hör hemma på ängar i södra och mellersta Sverige, sydöstra Norge (samt Trondheimstrakten) och södra Finland, framför allt på odlade platser, som till exempel åkerrenar och vägarnas gräskanter. 

Växtens vetenskapliga släktnamn Tragopogon betyder "bockskägg", och åt samma håll pekar namnet "haverrot", som kommer från det fornnordiska hafr, "bock". Precis som antyds av detta namn har växtens rot en viss betydelse: den är ätlig och sötaktigt saftig.

Externa länkar
Den Virtuella Floran

Haverrotssläktet
Än Växtindex
Eurostar

Eurostar kan syfta på:

 Eurostar (bio) – en svensk biografkedja bildad 1984
 Eurostar EV97 – ett litet tvåsitsigt lågvingat sportflygplan

Järnväg
 Eurostar (snabbtåg) – ett system av snabbtåg som utgår från London och går till Paris och Bryssel  
 Eurostar (tåg) – tågsätten som trafikerar höghastighetsbanorna som ansluter till kanaltunneln
 Eurostar Italia – ett nätverk av italienska interurbana tåg
Eurostar e300

Eurostar e300, formellt klass 373 respektive klass 374, är tågsätten som trafikerar kanaltunneln och höghastighetsbanorna som ansluter till den. De är en kombination av motorvagnar och släpvagnar. En snarlik lösning hade för övrigt den första generationen TGV-PSE-tåg från början av 1980-talet.

Tågen av klass 373 är tillverkade av Alstom som tillverkat alla andra snabbtåg i Frankrike. De har anpassats till ett antal olika tekniska standarder vad gäller kontaktledning och signalsystem. Storbritannien har ett elsystem för lokaltåg med strömskena (750 V) som Eurostar använder på äldre banor i England (till exempel på Waterloo-stationen), i övrigt används elsystemet med 25 kV (höghastighetsbanorna), utom ett särskilt system närmast Bryssel (3 kV DC), och ett annat system på franska mindre järnvägar i sydöst (1,5 kV DC). Tågsättets topphastighet är mycket lägre med de låga spänningarna.

I oktober 2010 valde Eurostarbolaget Siemens som leverantör av en framtida serie tåg. Siemens tillverkar bland annat de tyska ICE-tågen. De är av modellen Siemens Velaro e320 som av köparen kallas klass 374. Vid slutet av 2014 hade totalt 17 st beställts. Den första sattes i trafik i november 2015. Dessa tåg kan gå på tyska och nederländska spår, vilket klass 373 inte kan.

Tekniska uppgifter för Eurostar

Externa länkar
 Eurostar Hemsida

Snabbtåg
Alstom
Olof Bergström

Olof Henrik Oskar Bergström, född 21 november 1919 i Karlskrona, död 22 november 1984 i Solna församling, var en svensk skådespelare och regissör.

Biografi 
Bergström tänkte från början bli ingenjör, varför han gick reallinjen i gymnasiet i syfte att senare fortsätta med högre teknisk utbildning. Sång- och teaterintresset tog dock överhanden och redan under skoltiden både författade och spelade han revyer samt tog sånglektioner. Senare fortsatte han i Karlskrona amatörsällskap där han bland annat spelade i Tiggarstudenten.

1939 antogs Bergström vid Dramatens elevskola. Scendebuten skedde 1940 på Nya Teatern, i föreställningen Diana går på jakt, då Bergström fortfarande studerade. 1942 tog han examen och engagerades då vid Dramaten, där han förblev fram till 1955. Därefter fortsatte han till Helsingborgs stadsteater (1955–1956), Göteborgs Stadsteater (1956–1959), Malmö Stadsteater (1960–1969) och från 1969 Stockholms Stadsteater.

Förutom teatern var Bergström också verksam som skådespelare i TV och på film. Filmdebuten skedde under 1941 i Den ljusnande framtid. Han kom att medverka i filmer ända fram till sin död 1984. Som skådespelare har han beskrivits som intellektuell med allvarlig framtoning. Inte sällan fick han spela fadersgestalter eller andra karaktärer med hög social status, till exempel disponenten i Bo Widerbergs Ådalen 31 (1969).

Han var gift 1945–1951 med skådespelaren Anita Björk och var far till skådespelaren Jonas Bergström.
Bergström var även gift med Guy de la Bergs mor, operasångaren Henriette Guermant 1952–1960.

Olof Bergström är begravd på Lösens kyrkogård i Lyckå församling.

Filmografi

Roller 

 (kortfilm)

 (TV-film)
 (TV-film)

Regi och manus

Teater

Roller

Regi (ej komplett)

Radioteater

Roller

Priser och utmärkelser 
 1944 – Teaterförbundets De Wahl-stipendium
 1976 – Svenska Dagbladets Thaliapris
 1980 – Teaterförbundets Gösta Ekman-stipendium

Bilder

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 
 
 
 

Svenska scenskådespelare
Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska filmregissörer
Personer från Karlskrona
Födda 1919
Avlidna 1984
Män
Petter Billengren

Claes Petter Rudolf Billengren, född 6 april 1969 i Uppsala, är en svensk skådespelare.

Billengren är uppvuxen i Linköping och utbildade sig till skådespelare i New York och Stockholm. Han medverkar i Östra Teaterns produktioner sedan 2005. Han har på senare år anlitats som manusförfattare och researcher. 2023 medverkar i SVT drama serien "Du å jag".

Filmografi i urval

Teater
1994 - Publiken, Teater Regina
1995 - Balm in Gelead, Scenstudion
1996 - Stor och liten, Spegelteatern
1996-97 - Sound of Music, Göta Lejon
1997 - Sanning och konsekvens, Spegelteatern
2005-08 - Mohikan med vita strumpor, Östra Teatern
2005-08 - När lillan kom till jorden, Östra teatern
2008 - Boogie för benlösa, Östra teatern
2011 - "Autist, javisst!", Östra teatern
2013 - "Churchill var inte heller klok", Östra teatern
2016 - Skuggsyskon
2022 - Strutsdansen

Utbildning
1993 - Bona Teaterlinje, Motala
1994 - Kulturama, Stockholm
1995 - Scenstudion, Stockholm
1996 - Teaterakademien, Stockholm
1998 - Stella Adler school, New York, USA
1998 - H.B Studios, New York, USA

Källor

Externa länkar
 
 Östra teatern

Födda 1969
Svenska skådespelare under 2000-talet
Män
Levande personer
Skådespelare från Uppsala
Pachomios

Pachomios, född 292, död 346, var en koptisk munk från Thebaïs i Egypten. Han grundade ett av världens första kloster i Egypten på 320-talet. Han blev sedermera helgonförklarad med festdag 4 maj och räknas som en av ökenfäderna. Pachomios räknas av många som en grundläggare av det moderna klosterväsendet, och vid hans död var han högste abbot över nio munkkloster och två nunnekloster. Den typ av kloster han grundade kallas cenobitiska kloster, vilket skiljer sig från eremitiska kloster genom att man lever och arbetar tillsammans i sin tro.

Pachomios skrev även regler för klosterlivet där utövarna skulle underkasta sig disciplinär kontroll av sina överordnande. Dessa regler blev sedan förebild för senare klosterregler som utformades efterhand som klosterrörelsen spred sig i den kristna världen.

Referenser 

Egyptiska helgon
Avlidna 346
Män
Personer i Egypten under 300-talet
Galjon

Galjon var den byggnad som, på en del segelfartyg från 1500- till in på 1800-talet, var uppförd för om förstäven på övre skägg- eller galjonsknäna, på ömse sidor om skägget. Dess ändamål var dels att ge främsta delen av fartygets överbyggnad ett prydligare utseende, dels underlätta arbetet med bogsprötet och dess tackling, och dels att, då det fanns plats, användas för besättningens toalettbehov.

Från ordet 'galjon' har även namnet galeon på tre- eller fyrmastade fartyg härletts.

Se även 
 Galeon
 Galjonsfigur

Källor
 

Sjöhistoria
Ugglan
Dagmar Ebbesen

Dagmar Wilhelmina Ebbesen, född 1 oktober 1891 i Stockholm, död 5 december 1954 i Solna, var en svensk skådespelare och sångerska. Ebbesen är främst förknippad med folklustspel, bland hennes filmer märks
Anderssonskans Kalle (1922), Söderkåkar (1932), Augustas lilla felsteg (1933), Karl Fredrik regerar (1934), Flickorna på Uppåkra (1936), Ett brott (1940), Vi hemslavinnor (1942), Kvinnan tar befälet (1942), Hemsöborna (1944), Änkeman Jarl (1945), Kristin kommenderar (1946) och Greven från gränden (1949).

Biografi 
Dagmar Ebbesen var dotter till skådespelarna Thorald Ebbesen och Jenny Öhrström samt syster till skådespelaren Elsa Ebbesen. 

Ebbesen debuterade redan som 13-åring i skådespelet Tummeliten på Östermalmsteatern. 1906–1909 var hon engagerad hos Albert Ranft, därefter följde landsortsturnéer med olika teatersällskap innan hon blev engagerad vid Folkteatern i Göteborg 1916–1919 och Folkteatern i Stockholm 1919–1928.

Hon fick något av ett genombrott 1921 när hon spelade hembiträdet Kristin i lustspelet Hemslavinnor, en roll som hon kom att spela i över 500 föreställningar. Pjäsen låg även till grund för filmerna Hemslavinnor (1923), Hemslavinnor (1933) och Vi hemslavinnor (1942) i vilka Ebbesen upprepade sin paradroll.

Ebbesen kom senare att ägna sig mestadels åt film och gjorde allt färre roller på teatern. Ofta fick hon spela hembiträden, rakryggade fruntimmer som ställde saker och ting tillrätta och sa till på skarpen när det gick för långt. Hon kunde konsten att spela barska och vresiga kvinnor med värme och humor.

Till Ebbesens största framgångar på film hör Flickorna på Uppåkra (1936), Kvinnan tar befälet (1942) och Kristin kommenderar (1946). Men hon spelade inte bara hembiträden utan gav liv åt många andra rollfigurer; här kan nämnas till exempel rollen som Madam Flod i Hemsöborna (1944).

Dagmar Ebbesen avled 1954 och är begravd på Norra begravningsplatsen i Stockholm.

Ebbesen har en gata uppkallad efter sig i Solna, Dagmar Ebbesens väg.

Privatliv 
Dagmar Ebbesen var gift första gången mellan 1911 och 1913 med journalisten Oskar Thorell (född 1888) och andra gången från 1926 med musikern och kapellmästaren Heribert Abrahamson (1889–1956), pianist hos Ernst Rolf. Hon hade en son Torald Holger Thorell (1911–1983).

Filmografi i urval 

 

 (Totalförbjuden av censuren, frisläppt först 1975)
 

 

 

 

 
 

 

 

  

 
 (kortfilm)

Teater

Roller

Radioteater

Roller

Referenser

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 
 
 

Födda 1891
Avlidna 1954
Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska stumfilmsskådespelare
Svenska sångare
Kvinnor
Skådespelare från Stockholm
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Mansardtak

Mansardtak (av franska mansarde, "vindsvåning"; toit en mansarde, "vindsvåningstak"), även kallat brutet tak, är ett yttertak med brutet takfall. Det kan beskrivas som ett sadeltak som, beroende på modell, sluttar brantare nedåt på långsidorna med början cirka två tredjedelar från taknocken (takåsen) mätt. Ibland förekommer både brutet och valmat takfall, det vill säga att taket går ner även på byggnadens kortsidor. Konstruktionen underlättar inredd vind med så kallad mansardvåning.

Termens ursprung är omtvistat; antingen har den franske arkitekten François Mansart (1598–1666) eller hans systers sonson Jules Hardouin-Mansart (1646–1708; även han arkitekt) givit namn åt taktypen.

Se även
 Säteritak

Källor
 Nationalencyklopedin om mansardtak

Externa länkar

Tak
Elsa Ebbesen

Elsa Gerda Ebbesen-Thornblad, född 7 juli 1890 i  Hedvig Eleonora församling i Stockholm, död 21 december 1977 på Höstsol i Täby, var en svensk skådespelare.

Biografi 
Ebbesen-Thornblad studerade vid Dramatens elevskola 1906–1909. Under studietiden medverkade hon i sex roller på Dramaten, bland annat i en uppsättning av William Shakespeares Macbeth. 1936 engagerades hon återigen vid samma teater och kom att bli kvar där till sin död. Hennes sista roll på Dramaten blev den som Anne-Marie i Henrik Ibsens Ett dockhem (1962). Hon kom sammanlagt att göra 89 roller på teatern.

Hon filmdebuterade 1922 i Gustaf Molanders Amatörfilmen som kom att följas av ett sextiotal filmroller. Hennes sista film blev i rollen som Juror i Kenne Fants Monismanien 1995 (1975). 

Elsa Ebbesen var dotter till varietésångaren Thorald Ebbesen och skådespelaren Jenny Öhrström samt syster till skådespelaren Dagmar Ebbesen. Hon gifte sig 1917 med målarmästare Sven Thornblad (1882–1962). De är begravda på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Filmografi

Teater

Roller (ej komplett)

Radioteater

Roller

Källor

Externa länkar 
 
 

Elsa Ebbesens arkiv, Musik- och teaterbiblioteket (Musikverket) 

Svenska skådespelare under 1900-talet
Alumner från Dramatens elevskola
Svenska scenskådespelare
Svenska stumfilmsskådespelare
Kvinnor
Födda 1890
Avlidna 1977
Skådespelare från Stockholm
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Metodistkyrkan

Metodistkyrkan kan syfta på:

 Metodism – en utgrening av den protestantiska kristenheten och uppkom på 1700-talet i Storbritannien dit bland annat Metodistkyrkan i Sverige och Frälsningsarmén räknas

Organisationer
 Metodistkyrkan i Sverige – ett svenskt kristet samfund grundat 1868 och som sedan 2011 ingår i Equmeniakyrkan
 Metodistkyrkan i USA – ett amerikanskt trossamfund mellan 1939 och 1968
 Methodist Episcopal Church – metodistiskt trossamfund bildat i Baltimore, USA 1784 gick in Metodistkyrkan i USA 1939
 Methodist Episcopal Church, South – ett trossamfund som existerade i de amerikanska sydstaterna mellan 1844 och 1939
 Methodist Protestant Church – ett metodistiskt trossamfund i USA, bildat den 2 november 1830 av medlemmar av The Associated Methodist Churches gick in Metodistkyrkan i USA 1939
 Metodistiska Världsrådet – en världsvid gemenskap av metodistiska kyrkor, bildad 1881
 Förenade Metodistkyrkan – den största kyrkan inom det Metodistiska Världsrådet grundad 1968
 African Methodist Episcopal Church –  ett metodistiskt trossamfund i USA som grundades 1816
 Ethiopian Church – en kyrka i Sydafrika
 Brittiska Metodistkyrkan – ett metodistiskt trossamfund med församlingar i Storbritannien, Kanalöarna, Isle of Man, Malta och Gibraltar, bildat 1932
 Wesleyan Methodist Church – den ursprungliga brittiska metodistkyrkan
Metodistkyrkan i södra Afrika –  ett kristet trossamfund i södra Afrika efter misson av Wesleyan Methodist Church
 Primitiva metodister –  en metodistisk rörelse grundad 1812 i Staffordshire, England
 Primitive Methodist Church in the United States of America – amerikanskt trossamfund bildat 1840 genom mission av primitiva metodister från Storbritannien
 The United Methodist Church – ett brittiskt trossamfund mellan 1907 och 1932
 Förenade Metodister – benämningar på tidigare metodistiska grupper i Storbritannien
 Methodist New Connexion – ett brittiskt trossamfund, bildat 1797
 Bible Christian Church – ett metodistiskt trossamfund bildat i North Cornwall, den 18 oktober 1815
 Siasi Uesiliana Tau‘ataina ‘o Tonga – det största metodistiska trossamfundet i Tonga bildat 1885 som Free Church of Tonga
Metodistkyrkan, Norge

Byggnader
 Kikebokyrkan – en kyrkobyggnad i Oskarshamn, tidigare kallad Metodistkyrkan
 Metodistkyrkan, Kiruna – en kyrkobyggnad i Kiruna
 Metodistkyrkan, Sundsvall – en byggnadsminnesmärkt kyrkobyggnad i Stenstan, Sundsvall
Kateryna Jusjtjenko-Tjumatjenko

Kateryna Mychajlivna Jusjtjenko-Tjumatjenko (ukrainska: Катерина Миха́йлівна Ющенко-Чумаченко), född Catherine Claire Chumachenko 1 september 1961 i Chicago, Illinois, USA, är hustru till Ukrainas före detta president Viktor Jusjtjenko. 

Jusjtjenko-Tjumatjenko blev ukrainsk medborgare först 31 mars 2005, efter att ha fått kritik för att behålla sitt amerikanska medborgarskap. Ukraina tillåter inte dubbelt medborgarskap.

referenser 

Ukrainare
Födda 1961
Kvinnor
Levande personer
Personer från Chicago
Alumner från Edmund A. Walsh School of Foreign Service
Wanda Rothgardt

Wanda Rothgardt, som gift egentligen Wanda Friedmann, född 12 mars 1905 i Stockholm, död 16 juni 1950 i Göteborg, var en svensk skådespelare. Rothgardt medverkade bland annat i filmer som Herr Arnes pengar (1919), Unga hjärtan (1934), Ordet (1943), Två människor (1945), Kristin kommenderar (1946) och Konsten att älska (1947).

Biografi 
Rothgardt filmdebuterade som barn, 1915, i Mauritz Stillers Hans hustrus förflutna. Hon kom senare även bland annat att medverka i hans film Herr Arnes pengar (1919). Rothgardt medverkade i 19 filmer under sin drygt 30 år långa karriär, den sista 1948. 

Wanda Rothgardt gjorde som tolvåring scendebut i På de anklagades bänk på Svenska Teatern i Stockholm samtidigt som hon spelade skolteater vid Almquistska skolan. Senare försökte hon komma in vid Dramatens elevskola men misslyckades. Hon var engagerad i Helsingborgs stadsteater 1923–1926 där hennes första roll blev Julie i Komedien samt vid Lorensbergsteatern 1926–1929 och Folkteatern i Göteborg 1929–1931. Wanda Rothgardt var engagerad vid Dramaten och Riksteatern 1931–1935 och från 1936 till sin bortgång vid Göteborgs stadsteater.

Rothgardt var dotter till skådespelaren Pietro Rothgardt och sångaren Edla Rothgardt samt gift med skådespelaren Semmy Friedmann från 1930. Hon var mor till skådespelaren Jane Friedmann. 

Wanda Rothgardt är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Filmografi

Teater

Roller (ej komplett)

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar 
 
 
 

Svenska scenskådespelare
Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska barnskådespelare
Svenska stumfilmsskådespelare
Skådespelare från Stockholm
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1905
Avlidna 1950
Kvinnor
Semmy Friedmann

Semmy Friedmann, född 14 september 1891 i Kristianstad, död 13 januari 1964 i Oscars församling i Stockholm, var en svensk skådespelare.

Biografi 
Friedmann studerade vid Dramatens elevskola 1911–1913. Efter studierna engagerades han vid Svenska Teatern i Helsingfors och därefter vid Dramaten 1915–1917, 1917–1920 vid Lorensbergsteatern i Göteborg, 1921–1925 vid Ernst Eklunds teater, 1924–1929 åter vid Lorensbergsteatern och 1931–1936 åter vid Dramaten. Mellan 1936 och 1952 var han primärt verksam i Göteborg vid stadsteatern där. Han gjorde även en kortare återkomst vid samma teater på 1960-talet.

Friedmann var även verksam som filmskådespelare. Han debuterade 1916 i Edmond Hansens Ålderdom och dårskap och skulle komma att medverka i drygt 15 produktioner (inklusive TV-teaterpjäser). Han blev kontroversiell för sin roll som den judiske Josef Bendel i 1933 års Pettersson & Bendel då rollen ansågs vara antisemitisk - Semmy Friedmann var själv judisk. Han hade även en liknande roll i Simon i Backabo (1934), men denna gick tämligen obemärkt förbi.

Han mottog Teaterförbundets De Wahl-stipendium 1927 och han var även riddare av Vasaorden.

Semmy Friedmann är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Privatliv 
Semmy Friedmann var gift med skådespelaren Wanda Rothgardt och är far till skådespelaren Jane Friedmann.

Filmografi

TV-produktioner

Teater

Roller (ej komplett)

Regi

Referenser

Noter

Källor 

 Östgötateaterns arkiv

Externa länkar 

 
 
 

Svenska scenskådespelare
Svenska stumfilmsskådespelare
Svenska skådespelare under 1900-talet
Riddare av Vasaorden
Skådespelare från Kristianstad
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1891
Avlidna 1964
Män
Guldkorset

Guldkorset (original: The Champion, utgiven från 1997) är en bok skriven av Elizabeth Chadwick. Den kom ut på svenska 1999.

Handling
Alexander de Montroi kommer till sin bror, Hervi, som befinner sig på en tornerplats i Normandie. Alexander stannar hos Harvi som lär honom allt om tornerspelets ädla liv.

Monday de Cerizay bor också på tornerplatsen. När båda hennes föräldrar dör stannar hon hos Alexander och Hervi. Alexander och Monday blir mer än bara goda vänner, och Monday blir rädd och flyr till Rouen där hon blir älskarinna åt kungens yngre bror, Johan. Hon föder honom två barn.

Efter några år kommer Alexander till Rouen. Han har nu blivit en ädel riddare i kungens armé.

När Monday och Alexander återförenas avslöjas en hemlighet som Monday hållit gömd länge.

Utgivning
1999 –

Källhänvisningar

Skönlitteratur 1997
Brittiska romaner
Historiska romaner
Kärleksknuten

Kärleksknuten (en. The Love Knot) är en bok skriven av den brittiska författaren Elizabeth Chadwick. Den utspelar sig under 1100-talet.

Handling

Oliver Pascal upptäcker då han återvänder från en pilgrimsfärd att han har förlorat sitt hem och att landet är skövlat av inbördeskrig. En dag räddar han den mystiska Catrin, som är barnskötare till en av konungens oäktingar, Richard. Oliver, Catrin och Richard stannar i en borg där de alla får jobb. Oliver som riddare, Richard som väpnare och Catrin som läkare.

Dagarna och åren går och kärleken mellan Catrin och Oliver växer, men en dag händer det som inte får hända, Catrins make Louis kommer tillbaka.

Se även 

Brittiska romaner
Historiska romaner
1100-talet i skönlitteratur
Engelskspråkig skönlitteratur
Erövringen

Erövringen är en bok av Elizabeth Chadwick som handlar om slaget vid Hastings. Den saxiska kvinnan Ailith väntar sitt första barn. Efter att ha förlorat både sitt barn och sin make, ger Ailith upp. Men så träffar hon Rolf de Breeze, Normandisk hästuppfödare och blir hans husfru på hans egendomar i England. Ailth blir även ammad av sin grannes son, Benedict. Rolf och Ailith får en dotter, Julitta.

Brittiska romaner
Historiska romaner
1066 i skönlitteratur
England i skönlitteratur
Engelskspråkig skönlitteratur
Skönlitteratur 1997
Bengt Ekerot

Nils Bengt Folke Ekerot, född 8 februari 1920 i Kungsholms församling i Stockholm, död 26 november 1971 i Oscars församling i Stockholm, var en svensk skådespelare och regissör.

Biografi 
Bengt Ekerot var son till civilingenjören Folke Ekerot och Vivan, ogift Olsson, samt morbror till regissören Jonas Cornell och journalisten Peter Cornell. Han studerade vid Dramatens elevskola i början av 1940-talet. Han var engagerad 1947–1949 i Malmö och 1947–1950 i Göteborg. Han fick anställning vid Dramaten 1953 där han verkade fram till 1965.

Han debuterade som filmskådespelare 1940 i Thor L. Brooks och Alf Sjöbergs film Med livet som insats och han regidebuterade med filmen Det glada kalaset 1946. Han har dock främst blivit ihågkommen för sin roll som Döden i Ingmar Bergmans Det sjunde inseglet. På Sveriges Riksbanks tvåhundrakronorsedel 2015 avbildas Ingmar Bergman i samtal med Bengt Ekerot i rollen som Döden.

1956 tilldelades Bengt Ekerot Teaterförbundets guldmedalj för "utomordentlig konstnärlig gärning".

Han var gift två gånger, första gången från 1946 med norskan Antoinette Gram (1920–1998), dotter till norske juristen och högerpolitikern Harald Gram, och andra gången 1959–1968 med Margareta Hallin.

Han avled i lungcancer 1971 vid 51 års ålder och är begravd i Ekerots familjegrav på Skogskyrkogården i Stockholm.

Filmografi

Film

TV-produktioner 

 (TV-teater)

Regi 

 (tv)
 (tv)
 (tv)
 (tv)

Teater

Roller (ej komplett)

Regi

Referenser

Externa länkar 
 
 
 
 Bengt Ekerot på Malmö stadsteater

Svenska scenskådespelare
Svenska teaterregissörer
Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska filmregissörer
Regissörer från Stockholm
Skådespelare från Stockholm
Gravsatta på Skogskyrkogården i Stockholm
Födda 1920
Avlidna 1971
Män