kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Upplands runinskrifter 755

Runstenen U 755 eller Kälstastenen står uppställd vid Kälsta gård i Litslena socken, intill kanten av landsvägen mellan Härkeberga kyrka och Skolsta. Inskriften lyder i översättning:

Inskriften

Beskrivning
Stenen är av grå, grovkornig granit med en höjd av 1,95 meter och en bredd av 1,97 meter. Ritningsytan är knottrig och ojämn. På 1860-talet skriver Richard Dybeck om U 755: "Runstenen står mellan Litslena och Herkeberga kyrka, så nära vägkanten invid Kälstad, att en del af nedre ristningen blifvit förstörd".

Korset på stenen visar att Ågöt var kristen. Namnet Ågöt förekommer inte i något annat material (vare sig runinskrifter eller medeltida källor), Lidsman är likaså det sällsynt men det kan vara fråga om samme man som nämns på en runsten i det närbelägna Simtuna. Inskriften är det första belägget av ortnamnet Kälsta. Ristningens stil anses påminna om andra ristningar av runmästaren Erik, varför denne anses vara upphovsman.

Bilder

Källor
 Informationstavla på platsen
 Kalle Runristare: Runsten U 755.

Externa länkar

Se även
Alfabetisk lista över runinskrifter
Lista över Upplands runinskrifter

Upplands runinskrifter 0755
Thomas Lund

Thomas Haubro Lund, född 1968, är en dansk tidigare badmintonspelare. Hans främsta meriter är VM-gulden i mixed dubbel 1993 och 1995. Han tog även silver i mixed dubbel i VM 1991 och i herrdubbel 1991 och 1995. Guldet från 1993 vanns tillsammans med Catrine Bengtsson från Sverige och 1995 tillsammans med Marlene Thomsen från Danmark.

Externa länkar
Spelarprofil från badminton.dk

Europamästare i badminton
Världsmästare i badminton
Danska badmintonspelare
Män
Födda 1968
Levande personer
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1996 från Danmark
Tävlande i badminton vid olympiska sommarspelen 1996
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1992 från Danmark
Tävlande i badminton vid olympiska sommarspelen 1992
1234

1234 (MCCXXXIV) var ett normalår som började en söndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Mars
 Mars – Vid ärkebiskop Olov Basatömers död kommer den svenska ärkebiskopsstolen att stå tom i två år.

Okänt datum
 Knut Långe besegras och blir möjligen avrättad, varvid Erik Eriksson återinsätts som kung av Sverige. Möjligtvis utspelas ett kort krig i samband med detta.
 Trots att Erik har blivit återinsatt innehas makten av den som innehar jarlämbetet, för närvarande Knut Långes man Ulf Fase.
 Området Lunda i Masku, som tidigare varit hednisk offerlund, överlåts av biskop Thomas till kyrkoherden Wilhelm i Nousis.
 En brand utbryter i Varnhems kloster.
 En brand utbryter i Lunds domkyrka.
 Staden Stralsund anläggs.

Födda 
 Beatrice av Provence, grevinna av Provence, drottning av Neapel och drottning av Sicilien.

Avlidna 
 12 februari – Ermengarde de Beaumont, drottning av Skottland 1186–1214 (gift med Vilhelm I) (död detta eller föregående år)
 19 eller 29 mars – Olov Basatömer, svensk ärkebiskop.
 Knut Långe, kung av Sverige sedan 1229 (möjligen avrättad).

Externa länkar
Ingemar Aava

Ingemar Aava, född den 3 augusti 1957 i Haparanda är en svensk bandyspelare som hade sina största framgångar på 1980-talet i Selånger SK. Delad skytteligavinnare (med Pär Hedqvist) säsongen 1984/1985 (39 mål). Målmedveten perfektionist och renlevnadsman på samma genomtänkta nivå som skidsportens Gunde Svan och tennisens Ivan Lendl.

I februari 2011 röstades Ingemar Aava fram som Selångers bäste bandyspelare genom tiderna.

Källor

Personer från Haparanda
Födda 1957
Levande personer
Svenska bandyspelare
Spelare i Selånger SK Bandy
Män
Patrick Johansson

Patrick "Putte" Johansson, född 1963, är en svensk bandyspelare. 

Han har gjort 336 allsvenska mål och är den ende svenske bandyspelare som två gånger presterat åtta mål i en och samma bandymatch.

Meriter
Årets man i svensk bandy: 1986
Svensk mästare 1986 efter att Vetlanda Finalbesegrat dittills omöjliga IF Boltic 
Vinnare av skytteligan: 1987
Stor grabb i bandy: Nr 190

Födda 1963
Svenska bandyspelare
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke
Män
Levande personer
Bandyspelare i Vetlanda BK
Spelare i Selånger SK Bandy
Selånger

För ortens historia, se Selångers socken

Selånger är kyrkbyn i Selångers socken och en tätort i Sundsvalls kommun i Medelpad. Tätorten ligger i västra utkanten av Sundsvall och söder om Selångersån. Bebyggelsen ingick 2005-2010 i en småort namnsatt till Kungsnäs, Nävsta och Selånger.

Här ligger Selångers kyrka, invigd 1781.

Uppsalagodset och kungsgården Näs, i dag Kungsnäs, omnämns i Hälsingelagen på 1320-talet, och var fogderesidens ända in på 1600-talet.

Selånger har givit namn till idrottsföreningen Selånger SK, vars bandylag var i Svenska bandyfinalen 1981 på såväl herr- som damsidan.

Befolkningsutveckling

Se även
 Kungsnäs
 Ljustorps, Sköns, Indals och Selångers domsagas valkrets
 Selånger marknad
 Selångers församling
 Selångers landskommun
 Selångers tingslag
 Selångersån
Selånger SK (SSK)
Selånger SK Bandy
 Selånger SK Fotboll
 Selånger SOK
Selånger IP
 Slaget vid Selånger
 Sven Selånger

Källor

Fotnoter

Orter i Sundsvalls kommun
Tidigare småorter i Sverige
Tätorter i Sverige
Sashimi

Sashimi (刺身, "stucket kött") är en japansk maträtt vanligen bestående av bitar av rå fisk och andra vattenlevande djur som serveras med olika tillbehör, ofta vit rättika, wasabi, syltad ingefära och sojasås. Även tunna råa strimlor av nötkött kan ingå i sashimi. Vissa råvaror tillagas före serveringen, exempelvis bläckfisk.

I västerlandet blandas sashimi ofta ihop med sushi, men sushi syftar generellt på maträtter som innehåller vinägersmaksatt ris och rå fisk. Sashimi är en traditionell ingrediens i sushi, men det finns flera sushirätter som inte innehåller fisk alls.

Servering 

Sashimi är ofta den första maträtten i en japansk måltid, men kan också vara huvudrätten ihop med misosoppa och ris i separata skålar. Traditionellt är sashimi ansedd att vara den finaste maträtten i det japanska köket och det anses att man bör äta sashimi innan andra starka smaker har påverkat smaksinnet.

De skivade fisk- och bläckfiskdelarna läggs oftast på någon form av garnering, ofta rättika i form av tunna strimlor. Wasabi och sojasås serveras ofta till sashimi och ibland blandar man wasabin med sojasåsen för att skapa en dipsås, något som fördöms av purister.

Varianter 

Några av de populäraste ingredienserna i sashimi är:
 鮭, sake: lax
 いか, ika: bläckfisk
 えび, ebi: kokad räka
 まぐろ, maguro: tonfisk 
 さば, saba: makrill
 たこ, tako: åttaarmad bläckfisk
 とろ, toro: fet tonfisk 
 ふぐ, fugu: blåsfisk
 ほたて貝, hotate-gai: pilgrimsmussla
Vissa ingredienser, som åttaarmad bläckfisk kokas vanligtvis för att minska på tuggmotståndet. De flesta fiskar, som tonfisk, lax och vanlig bläckfisk serveras råa.

Mera sällsynta ingredienser är helt vegetariska alternativ som yuba och rått kött från ko eller häst. Även kyckling förekommer.

Möjliga hälsofaror 
Då sashimi är rått, finns risk att man får bakterier eller parasiter från sashimi, exempelvis torskmask. För att döda parasiter och bakterier fryses ofta fisken in. Fugu är ökänt för att innehålla nervgiftet tetrodotoxin och om fisken tillreds felaktigt kan detta gift finnas i maten.

Referenser

Externa länkar

Mat och dryck i Japan
Fiskrätter
Japanska ord och uttryck
WP:Projekt Japan
Candela

Candela är SI-enheten för ljusstyrka använd inom fotometri, med symbolen cd. Enheten en candela definieras som ljusstyrkan i en given riktning från en ljuskälla som utsänder monokromatisk elektromagnetisk strålning med frekvensen 5,40 hertz, och vars strålningsstyrka i denna riktning är 1/683 watt per steradian, enligt det 16:e CGPM 1979.

Etymologi
Candela kommer från latin och betyder "vaxljus", "talgljus", vilket avslöjar den ursprungliga betydelsen - en candela var ljusstyrkan för ett vaxljus.

Härledda enheter
Från denna enhet kan lumen och lux härledas. Om ljuskällan utstrålar 1 candela i alla riktningar, är ljusflödet per steradian 1 lumen. Totalt strålar källan 4π lumen. Om 1 lumen träffar en yta på 1 m² får den ytan illuminansen ("belysningen") 1 lux. Enheterna lux, lumen och candela hänger således ihop genom att 1 candela = 1 lumen / steradian och 1 lux = 1 lumen / m².

Grundläggande SI-enheter
Belysning
Ljusstyrkeenheter
Tautologi (logik)

Tautologi är en benämning på en sats inom satslogiken, som är sann för varje tillordning av sanningsvärden till dess satssymboler. Ludvig Wittgenstein introducerade begreppet 1921 i verket Tractatus Logico-Philosophicus. Negationen av en tautologi är en kontradiktion.

Översikt och definition
Att en sats S i satslogiken är en tautologi, skrivs med symboler:  .
Ett enkelt exempel på en satslogisk tautologi är:  , som uttrycker den språkliga satsen: A eller icke-A.

Emil L. Post visade att det satslogiska systemet PS med språket P är semantiskt fullständigt och därmed att varje tautologi S, i det satslogiska språket P är ett teorem i systemet PS, vilket symboliskt kan uttryckas enligt följande: Om , så .

Trots att den logiska betydelsen av ordet "tautologi" är helt skild från den äldre rent språkliga betydelsen av ordet, är sammanblandning av de två begreppen vanlig.

Begreppet tautologi är ursprungligen definierat i satslogiken, men har även utvidgats till predikatlogiken, på så sätt att satslogikens satssymboler ersätts med predikatlogiska formler.

Eftersom   är en tautologi i satslogiken, så är exempelvis: 
   en tautologi i predikatlogiken. 

I satslogiken är alla satslogiskt giltiga formler även tautologier, vilket dock inte gäller i predikatlogiken eller generellt i första ordningens logik. Exempelvis är satsen:

satslogiskt giltig, men inte en tautologi eftersom den motsvaras av den satslogiska satsen
 , som inte är en tautologi.

Exempel på tautologier 
De satslogiska konnektiven har följande proritetsordning: .  A, B och C är satssymboler.

Se även 
 Tautolog implikation
 Satslogik
 Boolesk algebra
 Deduktionsteoremet
 Reductio ad absurdum
 Härledningsbegrepp
 Kontradiktion
 Teorem

Referenser

Noter

Källor 
 Raymond M. Smullyan, First-Order Logic, Springer-Verlag, Berlin, Heidelberg, New York, 1968.
 Stephen Cole Kleene, Mathematical Logic, Wiley and Sons, New York 1967.
 Geoffrey Hunter, Metalogic, An Introduction to the Metatheory of Standard First-Order Logic, MacMillan, London 1971.

Logiska uttryck
Logisk sanning
Matematisk logik
Satslogik
Påståenden
Semantik
Meningar efter typ
Härledningsbegrepp
JIT-kompilator

En JIT-kompilator är en kompilator som kompilerar hela eller delar av ett datorprogram först när det faktiskt behövs. JIT står för "Just In Time", eller "precis i rätt tid".

JIT-kompilatorer är användbara när programmeraren inte i förhand vet tillräckligt om under vilka förutsättningar programmet ska användas. Kompilatorn får då istället fatta beslut om vilka optimeringar som är aktuella. Vissa JIT-kompilatorer kan även kompilera om delar av programmet under körning, så att programmet anpassar sig efter rådande omständigheter.

De första versionerna av Suns Java JIT-kompilator kallades lite elakt för att arbeta efter principen "Better Late Than Never".

Tekniken brukar ofta tillskrivas L. Peter Deutsch och Allan M. Schiffman som redan 1983 beskrev och implementerade denna teknik för Smalltalk (då kallad Deutsch-Schiffman-kompilering).

Datavetenskap
Tempel

Ett tempel (av latinets templum) är en större helgedom, kultplats eller gudstjänstlokal, det vill säga en byggnad som är avsedd för religionsutövning, till exempel böner, offerritualer och andra riter. Templet är i många religioner den centrala platsen för dyrkan och tillbedjan och anses vara en helgedom. Ordet "tempel" kommer från latinets templum och dateras tillbaka till 600-talet f.Kr. Inom många religioner använder man dock andra ord än tempel för byggnaden.

Tempelbyggnader i någon form har troligen funnits mycket länge, de äldsta säkra beläggen är dock Göbekli Tepe från omkring 12.000 f. Kr.

Typer av tempel 
Templets funktion och utseende beror på den enskilda religionen. De gamla grekiska templen hade dess ingång på kortsidan. Taken var spetsiga och bildade då en triangel på kortsidan. Den symbolen finns kvar än idag och markerar ofta våra ingångar. Tempel, eller egentligen heliga byggnader tillämpade för religionsutövning, förekom och förekommer inom de flesta organiserade religioner i den gamla världen. Hos animistiska religioner saknas oftast särskilda byggnader för religionsutövning; animister tillber bland annat vid heliga platser i naturen och vid offerplatser.

Tempel förekom hos de flesta religioner i den antika världen, och berömda tempelbyggnader har bevarats från bland annat de grekiska och romerska religionerna. Jerusalems tempel var den viktigaste helgedomen inom judendomen. I Asien kan nämnas att tempel används bland annat inom hinduismen, buddhismen och shintoismen. En nyare och västerländsk religiös rörelse som har tempel är Sista dagars heliga-rörelsen (mormonerna).

Såväl under den mediterrana antiken som i dagens ostasien har templets status som juridisk person och ägarförhållandena varierat kraftigt. Några förekommande modeller har varit: Statligt ägda tempel, kommunalt ägda tempel, tempel ägda av trossamfund, tempel ägda av collegia av präster (eller munkar) och familjeägda tempel.

Även de abrahamitiska religionernas gudahus räknas som typer av tempel. Inom både judendom, främst reformisk judendom och kristendom – främst ortodox kristendom, men även romersk-katolsk och evangelisk kristendom – används ibland ordet tempel istället för synagoga respektive kyrka. I Sverige benämns till exempel Gustav Vasa kyrka i Stockholm så i kartuschen över huvudentrén: ”Till Guds den allsmäktigas ära invigdes detta tempel av konung Oscar II...”

Galleri

Se även 
 Tempelhund
 Tempelriddare

Externa länkar 

Religiösa byggnader
Organisation inom religion
Tempel
Ostra

Ostra är en by i Sundby socken i Eskilstuna kommun.

Under medeltiden var det en gård med namnet Olustra, Olstra. Sannolikt stod här den 29 november 1229 slaget vid Olustra, även om det är tänkbart att slaget skedde i närheten av Alvastra i Östergötland. Erikskrönikan nämner platsen med namnet Olustrom.

Den gamla 300 meter långa bygatan är numera delad av vägen från Eskilstuna mot Sundbyholm, men delar av byns äldre bebyggelse finns ännu bevarad. Genom att nyodlingar i omgångar tagits upp på Kafjärdens tidigare havbotten och tidigare ängsmark gjorts till åker har byn genomgått flera skiften, Storskifte genomfördes på markerna 1760, 1771, 1776, 1802 och 1821. 1760 fanns 15 gårdar i byn, alla vid den dåvarande bygatan. Vid laga skifte 1863-1865 fanns 34 gårdar i byn, av vilka 26 då flyttades ut från bytomten. Bostadshusen ligger främst längs bygatan, här finns flera enkelstugor och parstugor kvar. Många av husen har uppförts i samband med laga skifte. I norra delen av byn finns en modernare del. I de östra delarna finns en äldre gård bevarad, där det äldsta huset är en loftbod från 1700-talet och det yngsta ett hus från 1920. På tomten finns även två parstugor, flera timrade bodar och ett stall sammanbygt med en loftbod.

Vid Ostra Knall finns flera av byns äldre torp, nu uppblandade med moderna fritidshus.

Ett runblock, Sö 118, och en fornborg, Ranstensborgen, se Södermanlands fornborgar finns inom byn.

Källor

Svenskt militärhistoriskt bibliotek

Orter i Eskilstuna kommun
Slaget vid Olustra

Slaget vid Olustra var en sammandrabbning under 1200-talets inbördeskrig i Sverige mellan den omyndige kungen Erik Eriksson och rådmannen Knut Holmgersson ("Knut Långe"). Slaget tros ha ägt rum i Olustra i Södermanland, men även Alvastra i Östergötland har nämnts som en möjlig plats.

Enligt Erikskrönikan hade Knut Holmgersson ett antal stormän vid sin sida under slaget. Tre av dessa omnämns med sina förnamn, Karl, Holmger och Harald. Namnet Holmger antyder att detta är Knut Holmgerssons far eller son. Namnet Karl var ett vanligt namn i Bjälboätten men både Karl Döve och Karl Magnusson hade dött några år tidigare. Harald kan ha varit far till Södermanlands lagman Anund Haraldsson.

Efter sin förlust flydde den unge kungen till Danmark där hans morbror Valdemar Sejr var kung. Knut Holmgersson kröntes till kung 1231 men hans tid vid makten blev kort och han dog 1234. Enligt Lunda-annalerna återvände Erik redan 1232 och kunde återta makten senast efter Knut Långes död.

Referenser

1229
Olustra
Olustra
Olustra
Sverige under 1200-talet
1229

1229 (MCCXXIX) var ett normalår som började en måndag i den Julianska kalendern.

Händelser

November 
29 november – Erik besegras av Knut Långe i slaget vid Olustra och blir avsatt efter att han har flytt till Danmark. Knut Långe väljs efter avsättningen till kung av Sverige.

Okänt datum 
Folkungarna, med Knut Långe i spetsen gör uppror mot kung Erik den läspe och halte.
Erikskrönikan, som går till 1319, inleds detta år.
Påven, Gregorius IX, utarbetar sju brev som stöd för finska kyrkan. Handelsblockaden mot hedningarna ska förstärkas. Biskopen i Finland får påvens tillåtelse att ta hand om hedningarnas lundar och heliga platser.
Åbo grundas under namnet Korios.
Finlands biskopssäte flyttas från Nousis till Korios (Åbo) och biskopen kan nu spela en aktivare roll.
Byggandet av Åbo domkyrka påbörjas.
Fredrik II av Tyskland erövrar oblodigt Jerusalem genom ett fördrag med Saladins bror.

Födda 
Johan I av Holstein, greve av Holstein

Avlidna 
 17 januari – Albert av Riga, biskop av Livland samt tysk riksfurste.
 13 mars – Sancha av Portugal, saligförklarad infantinna (prinsessa) av Portugal.
 Blanka av Navarra, regent i Champagne.

Externa länkar
Lista över politiska partier i USA

Detta är en lista över politiska partier i USA, både tidigare och nuvarande.

Aktiva partier

Andra betydande partier 

 Green Party of the United States (GPUS)
 Constitution Party

Små och regionala partier 

  Alaskan Independence Party
 Reform Party of the United States of America
 Communist Party USA
 Socialist Party USA
 Socialist Workers Party
 Prohibition Party
 Puerto Rican Independence Party (PIP)
 Progressiva partiet (Vermont)
 American Independent Party
 Natural Law Party

Historiska partier 
 Federalistiska partiet (Federalist Party, ca 1789 till ca 1820)
 Country Party, ca 1790 till ca 1807
 Demokratisk-republikanska partiet (Democratic-Republican Party, 1792 till ca 1824)
 Toleration-partiet (1816 till slutet av 1820-talet)
 Anti-Masonic Party (1826–1838)
 National Republican Party (1829 till 1833)
 Nullifier Party (1830 till 1839)
 Whigpartiet (United States Whig Party, 1833 till 1856)
 Liberty Party (1840 till 1848)
 Law and Order Party of Rhode Island (1840)
 Free Soil Party (1848 till 1855)
 Constitutional Union Party (1860)
 Anti-Nebraska Party (1854)
 American Republican Party (1843 till 1854)
 American Party (“Knownothings”) (ca 1854 till 1858)
 Opposition Party (1854 till 1858)
 National Union Party, (1864 till 1868)
 Readjuster Party (1870 till 1885)
 Liberal Republican Party (1872)
 Greenbackpartiet (1874 till 1884)
 Anti-Monopoly Party (1884)
 Populist Party (1892 till 1908)
 Silver Party (1892–1902)
 National Democratic Party (1896 till 1900)
 Silver Republican Party (1896 till 1900)
 Social Democratic Party (1900 till 1901)
 Home Rule Party of Hawaii (1900 till 1912)
 Socialist Party of America (1901 till 1973)
 Progressive Party (1912) (“Bull Moose Party”) (1912 till 1914)
 National Woman’s Party (1913 till 1930)
 Minnesota Farmer-Labor Party (1918 till 1944)
 Progressive Party (1924) (1924)
 Communist League of America (1928 till 1934)
 American Workers Party (1933 till 1934)
 Workers Party of the United States (1934 till 1938)
 Union Party (1936)
 American Labor Party (1936 till 1956)
 America First Party (1944) (1944 till 1996)
 States’ Rights Democratic Party (“Dixiecrats”) (1948)
 Progressive Party (1948) (1948 till 1955)
 Vegetarian Party (1948 till 1964)
 Constitution Party (1952 till 1968?)
 American Nazi Party (1959 till 1967)
 Puerto Rican Socialist Party (1959 till 1993)
 Mississippi Freedom Democratic Party (1964)
 Communist Workers Party (1969 till 1985)
 People’s Party (1971 till 1976)
 U.S. Labor Party (1975 till 1979)
 Concerned Citizens Party (1975 till 1992)
 Citizens Party (1979 till 1984)
 New Alliance Party (1979 till 1992)
 Populist Party (1984 till 1994)
 Looking Back Party (1984 till 1996)
 Grassroots Party (1986 till 2004)
 Independent Party of Utah (1988 till 1996)
 A Connecticut Party (1991 till 1995)
 Green Party USA (1991 till 2005)
 New Party (1992 till 1998)
 Mountain Party (2000 till 2007)

Referenser

Noter

 
USA
Politiska partier
Libertarian Party

The  Libertarian Party (LP) är ett libertarianskt politiskt parti i USA, bildat den 11 december 1971. 

Libertarian Party förespråkar minimalt reglerade laissez faire-marknader, nattväktarstat, starka civila friheter (inkluderat stöd för samkönade äktenskap och andra HBTQ-rättigheter), legalisering av cannabis, separation mellan kyrka och stat, fri invandring, icke-interventionism samt neutralitet i diplomatiska frågor (dvs. undvika utländska militära eller ekonomiska samarbeten med andra nationer) samt frihandel, fritt att resa till alla länder och en mer lyhörd och direkt demokrati.

Partiet hävdar rätten för varje individ att leva precis som de själva vill så länge det inte inkräktar på en annan persons rätt att göra detsamma.
De vill kraftigt krympa staten och sänka skatterna rejält. De är för frihandel, fri marknadsekonomi, drogliberalism och rätten att äga och bära skjutvapen. Partiet vill också verka för att USA ska dra tillbaka sina trupper från andra länder och krympa militärbudgeten kraftigt. De vill ha frivillig militärtjänst, och anser att militären enbart har till uppgift att försvara landet, vilket innebär att partiet motsätter sig militärt bistånd till andra länder. Mall:Libertarian Party/meta/färg

Det finns olika åsikter om huruvida partiet är ett vänsterparti eller högerparti, med nutida amerikansk tolkning av dessa begrepp, eftersom åsikterna hos Libertarian Party i många frågor står långt från de konservativa politiska åsikter som förekommer inom exempelvis Republikanska partiet. Själva anser Libertarian Party sig stå utanför höger–vänster-skalan.

Partiet hade 368 561 medlemmar år 2014 och har lokalavdelningar i alla amerikanska delstater.

Källor 

Nyliberalism i USA
Liberala partier i USA
Politiska partier bildade 1971
Nyliberala partier
Libertarianska partier