kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kidnappning

Kidnappning är en vardaglig benämning på brottet människorov. Ordet (eng. kidnapping) kommer av engelskans kid "barn" och nap (variantform av nab) "stjäla", "norpa", "nappa". 
 
Straffrättsligt rubriceras kidnappning som människorov eller, beroende på omständigheterna, olaga frihetsberövande eller egenmäktighet med barn. Människorov är ett brott enligt svensk rätt (4 kap. 1 § brottsbalken) och avser genom våld olovlig bortföring (rov) av människa. För människorov döms den, som bemäktigar sig och för bort eller spärrar in ett barn eller någon annan med uppsåt att skada denne till liv eller hälsa eller att tvinga denne till tjänst eller att öva utpressning. Straffet för människorov är fängelse i mellan 4 och 18 år, eller livstid. Är brottet mindre grovt döms till fängelse i högst sex år.

Enligt kriminolog Leif G.W. Persson skedde den första dokumenterade kidnappningen i slutet av 1800-talet.

Kända fall
Charles Lindberghs son
Patty Hearst
Fabian Bengtsson
Mordechai Vanunu

Se även
Bortförande, motsvarande fenomen i ufologi
Enlevering
Gisslan
Påtvingat försvinnande

Källor 

 
Våldsbrott
Papa, Shetlandsöarna

Ej att förväxla med Papa Little, en fyra gånger större ö 22 km norrut

Papa är en av Scallowayöarna som ingår i Shetlandsöarna i Skottland. Ön är obebodd.
 
Papa ligger nordväst om West Burra och öster om Oxna i Shetlandsöarna. Öns sista invånare lämnade ön någon gång mellan 1891 och 1930. De flesta bosättningarna låg på öns östra sida. Öns area är cirka 59 hektar.

Shetlandsöarnas öar
Väderkvarnspalm

Väderkvarnspalm (Trachycarpus fortunei) är en palmart från bergstrakter i Asien. Det är en härdig och robust palm som i sitt ursprungsområde kan bli över tio meter hög. Bladen är solfjädersformade och stammen är brun och hårig, något som hjälper den överleva vintrarna i sina hemtrakter.

Väderkvarnspalmens goda köldhärdighet har gjort den populär utanför de områden som andra palmer kan växa i. Den har blivit mycket vanlig i områden av Europa med milda vintrar där den planteras som park- och gatuträd. I bland annat södra Schweiz har den spridit sig ut i det vilda och förvildade exemplar växer nu i vissa dalgångar.

Även i Skandinavien har denna palm blivit allt vanligare och kan beskådas bland annat i Botanisk Have i Köpenhamn. I Skanör/Falsterbo hade kommunen sedan 1998 två exemplar på friland, dessa dog dock vintern 2010-11. Palmen går också att finna planterad på friland i många privata trädgårdar i södra Sverige upp till åtminstone Uppsala. Dock är lokationerna där den går att kultivera en längre period utan omfattande skydd (frigolit, värmekablar) väldigt sparsamma till antalet, om ens någon plats i Sverige. I vissa områden i Danmark och Norge finns lokationer med mildare vinterklimat där palmen kan kultiveras även utan vinterskydd.

Referenser

Externa länkar

Palmer
Vä Växtindex
Kinas flora
WP:Projekt Kina
Coverband

Coverband kallas ett band vars repertoar huvudsakligen består av coverversioner, det vill säga nyinspelningar av låtar som skrivits och/eller spelats in av andra artister. 

En speciell typ av coverband är sådana som specialiserat sig på en grupp och också klär ut sig till denna grupp. Norrköpingsgruppen Liverpool, som imiterat The Beatles har här varit föregångare. Denna typ av grupp tar ofta sitt namn med anknytning till den grupp de imiterar - ofta en låttitel. Dessa kallas tributeband.

Magnus Uggla besjöng 2007 fenomenet i sången Coverbandens förlovade land på albumet Pärlor åt svinen.

Se även 
 Hyllningsband

Källor

Musikgrupper
Samuel Schmid

Samuel Schmid, född 8 januari 1947 i Rüti bei Büren i den schweiziska kantonen Bern, är en schweizisk politiker, som till 2008 tillhörde Schweiziska folkpartiet och därefter Schweiz borgerliga demokratiska parti. Han var ledamot av Schweiz förbundsråd (regering) och landets försvarsminister från 2001 till 2008. År 2005 var han förbundsrådets ordförande och därmed Schweiz förbundspresident.


Politisk karriär
Kommunfullmäktig i Rüti bei Büren 1972–1974
Kommunpresident i Rüti bei Büren 1974–1982
Ledamot i Nationalrådet 1994–1999
Ledamot i Ständerrådet 2000

Ministerposter
Försvars- och idrottsminister 2001–2008

President och vicepresident
Förbundspresident 2005
Vicepresident 2004

Externa länkar
admin.ch – Detailansicht Bundesratmitglied (schweiziska förbundsrådets webbplats)
Schweiz förbundsförsamling: Schmid Samuel

Födda 1947
Män
Schweiziska förbundsrådsledamöter
Schweiz förbundspresidenter
Försvarsministrar
Idrottsministrar
Levande personer
Schweiziska politiker under 1900-talet
Schweiziska politiker under 2000-talet
A-Teens

A-Teens, tidigare kända som Abba Teens, var en popgrupp från Stockholm. Gruppen bestod av Marie Serneholt, Sara Lumholdt, Dhani Lennevald och Amit Paul.

Gruppen bildades 1998 av Niklas Berg på skivbolaget Stockholm Records i syfte att göra covers i moderna versioner på den svenska popgruppen Abba:s låtar. Vid den tiden pågick förberdelserna för 25-årsjubileet för Abba:s stora genombrott med Waterloo 1974. Gruppen bildades då Serneholt, Lumholdt, Lennevald, och Paul förenades under gruppnamnet Abba Teens. På begäran från Björn Ulvaeus och Benny Andersson från Abba, fick gruppen byta namn till A-Teens för att undvika förväxling.

I maj 1999 debuterade de med singeln "Mamma Mia", och i augusti samma år släpptes debutalbumet The Abba Generation. I oktober 2001 meddelades att gruppen sålt sex miljoner album världen över.

Bandets musikvideo för "Dancing Queen" är väldigt likt John Hughes film The Breakfast Club. Dessutom spelades rektorn i musikvideon av Paul Gleason, samma skådespelare som var rektorn i filmen. 

På efterföljande musikalbum frångick gruppen att göra covers och framförde istället originallåtar. Senare har de även gjort en cover på Elvis Presleys "Can't Help Falling in Love", som i sin tur blev ledmotivet till Disneyfilmen Lilo & Stitch. Innan dess hade gruppen också sjungit in ledmotivet till en annan Disneyfilm; En prinsessas dagbok.

I april 2004 meddelade gruppen att man tänkte ta en paus efter utgivningen av samlingsalbumet Greatest Hits i maj samma år. I början av 2006 gav Marie Serneholt ut sitt debutalbum, och den 15 april samma år meddelades det att A-Teens är nedlagd som grupp. I april 2008 gav Amit Paul ut sitt debutalbum Songs in a Key of Mine.

Diskografi

A-Teens släppte mellan 1999 och 2004 flera musikvideor, singlar och följande album.

Källor

Musikgrupper bildade 1998
Musikgrupper upplösta 2006
Upplösta svenska popgrupper
Svenska tributband
Musikgrupper från Stockholm
Abba-tributband
Moritz Leuenberger

Moritz Leuenberger, född 21 september 1946 i Biel, är en schweizisk politiker (socialdemokrat). Han var mellan 1995 och 2010 medlem av Förbundsrådet.

Federala ministerposter
Miljö-, transport-, energi- och kommunikationsminister 1996–2010

President och vicepresident
Förbundspresident 2001, 2006
Vicepresident 2000, 2005, 2010 (t.om. 31 oktober)

Män
Födda 1946
Schweiz förbundspresidenter
Schweiziska förbundsrådsledamöter
Schweiziska socialdemokrater
Schweiz kommunikationsministrar
Transportministrar
Miljöministrar
Energiministrar
Levande personer
MC

MC eller Mc kan syfta på:

 mc eller MC – ett fordon på två eller tre hjul, se motorcykel
 MC-ambulans – en tung motorcykel för ambulanssjuksköterska i storstadsmiljö
 MC Collection museum – museum i Sollentuna
 Mc-bil –  trehjuliga och mycket små fyrhjuliga bilar
 MC – talet 1100 med romerska siffror
 MC – från engelska master of ceremonies en talare som presenterar något för en publik, se Konferencier
 MC (hiphop) – ett vanligt förekommande begrepp inom hiphopkulturen
 MC – nationalitetsbeteckning för motorfordon från Monaco
 .mc – nationell toppdomän för Monaco
 MC – en mjölkandelsförening, se Mjölkcentralen
 MC –  ett begrepp i astrologi, se Medium coeli
 MC – aktiesymbol för McDonald’s
 MC - en vanlig förkortning för spelet Minecraft
Frideborg

Frideborg är ett kvinnonamn med tyskt ursprung, bildat av orden 'frid', ('fred' eller i en äldre betydelse 'skön', 'älskad') och 'borg' som betyder 'beskydd'. Det äldsta belägget i Sverige är från år 1865.

Namnet var populärt i slutet av 1800-talet och första halvan av 1900-talet, vilket gör att det totalt sett fortfarande är ett ganska vanligt namn även om det är ovanligt bland de yngsta.

Den 31 december 2014 fanns det totalt 2 434 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Frideborg, varav 103 bar det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 12 januari (sedan 1901)

 Personer 
 Mor Frideborg
 Helga Frideborg Maria Stéenhoff
 Berit Gustava Frideborg Spong

Källor 

Kvinnonamn
Ođđasat

Ođđasat är ett av NRK, SVT och Yle samproducerat nyhetsprogram på samiska. Programmet belyser frågor som rör Samelands svenska, norska, finska och ryska områden. Därtill bevakar man urfolksfrågor över hela världen. Man har redaktioner i Karasjok, Enare och i Kiruna. Ođđasats svenska programledare är journalisten Mariela Idivuoma.

Programmet textas på norska, svenska eller finska beroende på om det sänds av NRK, SVT eller Yle. Till skillnad från de flesta andra nordiska nyhetsprogram använder man sig av dubbning av intervjuer på andra språk än samiska.

Programmet hade premiär i augusti 2001 då det enbart sändes av NRK och SVT. Yle deltog inledningsvis inte i samarbetet.

Se även 

 Sameradion

Externa länkar 
 Ođđasat på Sveriges Radio
 
 Ođđasat på NRK TV
 Ođđasat på NRK Radio
 Ođđasat på YLE TV

Samiska TV-program
NRK
Rundradion
Nyhetsprogram på TV
Finländska TV-program
Norska TV-program
Bildanden 2001
Nyhetsprogram i Sveriges Television
Norsk rikskringkasting

Norsk rikskringkasting, vanligtvis förkortat till NRK, är Norges public service-radio och -television.

NRK:s sändningar finansieras av statliga anslag och avgifter för TV-licens.

Bakgrund 
Ordet ”kringkasting” är ett inlånat ord från engelskans ”broadcasting”, och började användas 1924. Redan 1925 blev ordet officiellt i Norge.

Sändningar i Norge startades av  Kringkastingselskapet A/S redan 1924. Kringkastingselskapet A/S var en föregångare till NRK som etablerades 1933. NRK bildades som helstatligt bolag, och de hade monopol på radio fram till det att privat lokalradio tilläts på 1980-talet. NRK saknade även konkurrens på TV-marknaden fram till 1992 då Norska TV2 etablerades.

1954 inleddes provsändningar av TV i Norge, och 1960 startades reguljära sändningar. Provsändningar av färg-tv inleddes 1972 och 1975 startade reguljära sändningar även i färg. 1983 tillkom även Text-TV.

Den 16 juni 2011 meddelades att NRK går miste om sändningarna från olympiska vinterspelen 2014 i Sotji och olympiska sommarspelen 2016 i Rio de Janeiro, efter att rättigheterna köpts av TV 2 Norge.

NRK:s stationer och kanaler

TV 

 NRK1 (startad 1960)

 NRK2 (startad 1995)

 NRK3 (startad 2007)

 NRK Super (startad 2007)

NRK1 Tegnspråk (startad 2001)

Radio 
 NRK P1 (startad 1933)
 NRK P2 (startad 1983)
 NRK P3 (startad 1993)
 NRK mP3 (startad 2000)
 NRK Gull
 NRK Sport
 NRK Barn
 NRK 5.1
 NRK P1 Oslofjord
 NRK P3 Urørt
 NRK Alltid Klassisk (startad 1995)
 NRK Alltid Nyheter (startad 1997)
 NRK Alltid Folkemusikk (startad 2004)
 NRK Alltid Jazz (startad 2000, lades ned samma år)
 NRK Metro (startad 2000, lades ned 2001)
 NRK Stortinget (startad 2000)
 NRK Sámi Rádio (de första samiska radiosändningarna inleddes 1946)

Digital-TV 
Norge har likt Sverige valt att släcka ned sitt analoga sändarnät etappvis. De sista analoga sändningarna släcktes ned i Nordnorge under kvartal 4 2009.
I det digitala marknätet ligger NRK öppet i en egen MUX medan andra kanaler till exempel TV2 är kodat och kräver abonnemang. I Norge använder man MPEG-4 standarden för sina sändningar.

Källor

Externa länkar 
 Norsk Rikskringkasting (officiell webbplats)
 NRK Nettradioradio - Internet radio
 NRK Nett - TV - Internet TV
 yr.no: väder (NRK och Meteorologisk institutt)
 Norkring

 
Eurovisionen
Norska företag med statligt ägande
Företag bildade 1933
Radiokanaler och radiostationer startade 1933
Fridolf

Fridolf är ett mansnamn med tyskt ursprung. 
Bildat av fridu 'fred' och wolf 'varg'. 
En äldre alternativ stavning är Fridulf. 

Namnet har använts i Sverige sedan 1700-talet och fanns då i almanackan. Det återinfördes 1986 men är ganska ovanligt, speciellt som tilltalsnamn. Den 31 december 2008 fanns det totalt 566 personer i Sverige med namnet, varav 68 med det som tilltalsnamn.
År 2003 fick 13 pojkar namnet, varav 5 fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 12 januari  (sedan 1986)

Personer med namnet Fridolf
Fridolf Lundberg, tonsättare
Fridolf Rhudin, skådespelare och komiker
Fridolf Thapper, politiker (s), riksdagsman, talman
Fridolf Wallin, chefredaktör
Fridolf Wijnbladh, arkitekt
Fridolf Ödberg, historiker

Se även
Lilla Fridolf

Referenser 

Förnamn
Mansnamn
Svenska förnamn
Svenska mansnamn
Martin Luther King III

Martin Luther King III, född 23 oktober 1957 i Montgomery, Alabama, är en amerikansk politisk aktivist.

Han är son till Martin Luther King Jr och Coretta Scott King samt bror till Yolanda King som var det förstfödda av syskonen.

Han har bland annat varit ledare för Southern Christian Leadership Conference.

Källor

Externa länkar
Mississippi State to welcome Martin Luther King III

Amerikanska aktivister under 2000-talet
Personer från Montgomery, Alabama
Födda 1957
Levande personer
Män
Alumner från Morehouse College
Teologie doktor

Teologie doktor är en titel som erhålls genom doktorsexamen (doktorsgrad) från teologisk fakultet. Fram till 1900-talets början utdelades teologie doktorsgraden av konungen som ett hedersvedermäle. Detta skedde ofta i samband med en större tilldragelse, som en kröning eller en jubelfest. Från 1900-talets början utdelas titeln teologie doktor på grundval av disputationen.

Referenser 

Doktorsexamina
Teologisk fakultet

Teologisk fakultet är en akademisk fakultet för teologi med eget administrativt och ekonomiskt ansvar inom ett universitet och under ledning av en dekanus. Den teologiska fakulteten är den äldsta av de fyra klassiska fakulteterna (teologi, juridik, medicin och humaniora) och finns i Sverige idag endast vid Uppsala universitet och Lunds universitet, där de leder sin historia tillbaka till universitetens respektive grundande 1477 respektive 1666. 

I Finland finns det tre teologiska fakulteter. Teologiska fakulteten vid Åbo Akademi är svenskspråkig, medan arbetsspråket vid Helsingfors universitets och Joensuu universitets teologiska fakulteter är finska.

I all praktisk bemärkelse är den verksamhet som bedrivs vid teologisk fakultet idag synonym med begreppet religionsvetenskap, dvs det vetenskapliga studiet av religion. Somliga forskare vid teologisk fakultet väljer att kalla sig teologer, andra för religionsvetare, på grund av den inomdisciplinära diskussion som alltjämt pågår angående teologins ställning inom akademin. Denna diskussion kan framförallt ledas tillbaka till den religionsdebatt som Ingemar Hedenius 1949 startade i Dagens Nyheter och i sin därpå följande bok Tro och vetande.

Se även
 Teologiska fakulteten, Uppsala universitet
 Centrum för teologi och religionsvetenskap vid Lunds universitet
 Teologiska högskolan Stockholm
 Örebro teologiska högskola

Externa länkar 
http://www.teol.lu.se - Centrum för teologi och religionsvetenskap vid Lunds universitet
http://www.teol.uu.se - Teologiska fakulteten vid Uppsala universitet
https://web.archive.org/web/20080925132455/http://www.umu.se/religion/ - Institutionen för Religionsvetenskap vid Umeå universitet
http://www.ths.se - Teologiska Högskolan, Stockholm
Dispens

Dispens är ett uttryck för en befrielse i ett enskilt fall från att följa villkor som framgår av lag eller förordning. Det ingår i allmänhet i vissa myndigheter befogenheter att ge dispens från vissa typer av förvaltningsbestämmelser, exempelvis vissa regler för byggande.

I Sverige har möjligheten att söka dispens – tidigare kallat "att skriva till kungs" – medeltida rötter i landskapslagarnas bestämmelser om kungens skyldighet att rätta felaktiga beslut. Förutom prövning av domar har dispenser kunnat sökas för äktenskap mellan nära släktingar, för skilsmässa, mildrande av straff (nåd), återfående av medborgerligt förtroende och mycket annat.  

Från 1720 delegerades kungens personliga domsrätt till Justitierevisionen, vilken 1789 ersattes av den nybildade Högsta domstolen, som bland annat fick ansvar för att behandla överklaganden och resningsärenden, Andra typer av dispenser kom att hanteras av den så kallade Nedre justitierevisionen eller i justitiekonselj, en sammansättning av statsråd och högre domare. När den senare avskaffades år 1909 togs äktenskapsärenden över av Justitiedepartementet, som från 1965 även fick ansvar för nådeansökningar.

Dispens är också ett begrepp i romersk-katolsk kanonisk rätt, och innebär att ett undantag beviljas från en kyrklig bestämmelse.

Källor

Externa länkar 

 Riksarkivets databas över Konseljärenden 1840–1920

Juridiska termer
Felicia

Felicia är ett latinskt kvinnonamn som betyder lycklig. Den manliga motsvarigheten är Felix. 

Från att ha varit mycket ovanligt blev namnet allt populärare i Sverige under  1990-talet.

Den 31 december 2014 fanns det totalt 20 800 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Felicia, varav 13 241 bar det som tilltalsnamn. En variant är Felice.

Namnsdag: 14 januari (sedan 1986)

Personer med namnet Felicia 
 Felicia av Sicilien, ungersk drottning
 Félicia Ballanger, fransk tävlingscyklist
 Felicia Cornaro, ventiansk dogaressa och de facto politiker
 Felicia Day, amerikansk skådespelerska
 Felicia Farr, amerikansk skådespelerska
 Felicia Feldt, svensk författare, dotter till Anna Wahlgren
 Felicia Hemans, brittisk poet
 Felicia Löwerdahl, svensk skådespelerska
 Felicia Mihali, rumänsk-kanadensisk författare
 Felicia Olsson, svensk sångerska
 Felicia Țilea-Moldovan, rumänsk friidrottare

Fiktiva personer med namnet Felicia 
 Felicia, Astolfs älskade i Per Daniel Amadeus Atterboms sagospel Lycksalighetens ö från 1824-1827
 Felicia Venhaug, person som lever i ett triangelförhållande i Aksel Sandemoses romaner Varulven (1958) och Felicias bryllup (1961)
 Felicia, person på Cornelis Vreeswijks skiva Felicias svenska suite från 1978
 Felicia Ekebladh, person i SVT:s dramaserie Sjätte dagen från 1999

Romaner med titeln Felicia 
 Felicia av George Alec Effinger 1976

Bilmodeller 
 Skoda Felicia

Källor

Kvinnonamn
Romerska namn
Latinska förnamn
Vrist

Vristen (latin: tarsus) eller fotleden är det anatomiska partiet mellan smalbenet och foten och består av flera leder och ben. I vristen möts skenbenet, vadbenet och fotens ben. Ankel kan avse vrist eller (yttre eller inre) fotknöl (malleol).

Skador på vristen är vanliga inom många idrottsgrenar.

Ordet "vrist" är besläktat med orden "vricka", "varv" och "vrida", och förekommer i en del germanska språk som ord för handled.

Se även
Fotrotsben

Referenser

Noter

Externa länkar

Nedre extremitetens anatomi
Daily Planet

Daily Planet (på svenska även Dagsnyheterna) är en fiktiv dagstidning i berättelserna om Stålmannen. Stålmannens alter ego Clark Kent arbetar på tidningens kontor i staden Metropolis. Tidningen grundades 1775. Perry White är dess chefredaktör. Lois Lane arbetar som journalist på tidningen, och Jimmy Olsen som fotograf.

Personal
I personalen återfinns bland andra:

Clark Kent
Lois Lane
Jimmy Olsen
Perry White
Lana Lang
Cat Grant
Ron Troupe
Steve Lombard

Externa länkar
 "Superman at the Star": Intervju med Joe Shuster i Toronto Star, 26 april 1992

Stålmannen
Fiktiva organisationer
Fiktiva organisationer i DC Comics
Connemara

Connemara () är ett område på de yttersta delarna av västra Irland, väster om staden Galway.

Se även 
 Connemaraponny
 Les Lacs du Connemara

Referenser

Externa länkar 

Irlands geografi
Lizzie McGuire

Lizzie McGuire, amerikansk TV-serie om 13-åriga Lizzie McGuire, som går i grundskolan. Hennes tankar om livet visas genom hennes tecknade jag, Cartoon Lizzie.

Serien hade svensk premiär på Kanal 5 och på Jetix (Fox Kids) den 1 februari 2004.

Rollista 
Hilary Duff- Lizzie McGuire
Adam Lamberg - David 'Gordo' Gordon
Lalaine Vergara-Paras - Miranda Sanchez (2001-2003)
Jake Thomas - Matt McGuire
Hallie Todd - Jo McGuire
Robert Carradine - Sam McGuire
Madelene Stenberg - Veronica Anna Smith

Referenser

Amerikanska komediserier på TV
TV-seriestarter 2001
TV-serieavslutningar 2004
USA i fiktion
Engelskspråkiga TV-serier
TV-program i Nickelodeon
Amerikanska TV-serier från 2000-talet
Familjehögtid

En familjehögtid eller familjefest är en högtid då traditionen bjuder att storfamiljen återsamlas till släktträff och fest. Ofta avser det sammankomster för att hedra en persons övergång mellan olika skeden i livet. Till sådana familjehögtider räknas de som traditionellt har firats med religiösa ceremonier  – namngivning (exempelvis dop eller barnvälsignelse), konfirmation, bröllop och begravning – men också examensfirande, förlovningsfest och födelsedagsjubileum. Vissa årliga högtider - religiösa såväl som sekulära - har karaktär av familjehögtid i olika kulturer. Familjehögtider kan utannonseras med familjeannonser, inbjudningskort eller via sociala medier. 

Mycket stora släktåterträffar kan organiseras av släktforskare. Större fester och evenemang för deltagare i alla åldrar från många olika familjer kan ibland beskrivas som familjehögtider, familjefester eller familjedagar, och arrangeras ibland av föreningar, folkrörelser och kommuner.

Exempel från olika kulturer
I traditionell svensk kultur används begreppet familjehögtid ofta om jul- och midsommarfirande. Under dessa högtider samlas många släkter för att äta svensk festmat. Traditionellt kunde man även inbjuda ensamma icke-släktingar till julfirandet.

Jul firas i hela den kristna världen, men i många kristna länder är påsken den viktigaste religiösa högtiden och familjehögtiden.

I USA och Kanada är thanksgiving en längre familjehögtid.

Nyår firas i de flesta kulturer vid tidpunkt som anges i den kalender som tillämpas. Nyår har i allmänhet inte samma religiösa betydelse, och har i exempelvis Sverige inte samma karaktär av familjehögtid, utan kan lika gärna firas med goda vänner.

Exempel på andra familjehögtider som traditionellt firas inom olika religioner är:
 Den muslimska Eid al-adha.
 Buddhismens Raksha Bandhan
 Hinduismens Diwali
 Den judiska Sabbaten (lördagar), högtiden Chanukka, och övergångsriter som B'rit mila, Bat mitzvah och Bar mitzva 
 Shintoismens Shichi-go-san

Källor 

Familjehögtider
Sallad

Sallad är en typ av maträtt, oftast kall, som består av skurna och hackade ingredienser. Huvudingrediensen är vanligtvis någon grönsak, frukt eller rotfrukt. En sallad kan serveras som tillbehör, sidorätt, huvudrätt eller efterrätt. En sallad som ska ätas som huvudrätt innehåller ofta annat än grönsaker, såsom skinka, kyckling, tonfisk, pasta, ägg, fetaost eller bönor. En sallad till efterrätt brukar innehålla frukt, juice eller andra söta ingredienser.

Exempel på sallader är caesarsallad, waldorfsallad, pizzasallad, grekisk sallad och dallassallad. Några sallader är uppkallade efter någon ingrediens, exempelvis räksallad, sillsallad, potatissallad och fruktsallad.

Vissa sallader serveras i regel med en dressing, som kan vara baserad på vinäger, majonnäs eller yoghurt. Till en del sallader serveras krutonger.

Varma sallader har blivit populär restaurangmat på 2010-talet. I livsmedelsbutiker finns färdiga sallader och ibland även salladsbufféer med självplock.

Tillbehör

Salladsdressing

Den sås som används för att smaksätta en sallad kallas för salladsdressing eller enbart dressing. I regel består en salladsdressing antingen av en vinägrett eller en krämigare typ av dressing baserad på majonnäs eller mejeriprodukter.

Referenser

Externa länkar