kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gzip

gzip står för GNU Zip och är ett öppet komprimeringsprogram/format. Filer som är komprimerade med gzip brukar ha filändelsen .gz.

Bakgrund
Gzip konstruerades 1992 av Jean-loup Gailly och Mark Adler som en ersättare till compress, som var standardverktyget för filkomprimering på Unix. Anledningen till detta var att man till GNU-systemet ville ha ett format som inte använde den patenterade kompressionsalgoritmen LZW, som compress gjorde. Version 1.0 släpptes i februari 1993.

Teknologi
Komprimeringsalgoritmen som gzip använder är DEFLATE, det vill säga samma som zip. DEFLATE är LZ77 kombinerat med huffmankodning.

Eftersom gzip är en komprimering för dataströmmar (Till skillnad från exempelvis zip), finns det ingen inbyggd metod för att samla ihop flera filer till en, utan komprimering kan endast utföras på en fil (dataström) i taget. Man brukar därför använda gzip i kombination med tar, som kombinerar flera filer till en. Filändelsen blir då .tar.gz, eller möjligtvis .tgz.

Detta innebär att en mängd filer komprimerade med tar+gzip sannolikt får högre komprimeringsgrad än samma filer komprimerade med zip – eftersom gzip inte bryr sig om var de individuella filerna i tar-arkivet börjar och slutar, kan den godtyckligt kombinera ihop information från de olika filerna för att få bästa kompression. I fallet zip komprimeras dock varje fil alltid för sig. Detta förfarande har dock även nackdelar; zip kan utan fördröjning dekomprimera vilken som helst av filerna i innehållet, men gzip måste dekomprimera större mängder för att komma åt en specifik fil.

Gzip är en av de vanligaste komprimeringsmetoderna för HTTP 1.1-strömmar (data från en webbserver). För att spara på bandbredden kan vissa webbservrar vara konfigurerade att skicka data som en komprimerad gzip-ström. De flesta webbläsare har stöd för att ta emot data i detta format, och det hela sker utan att användaren märker något.

Se även
bzip2
tar
zip

Externa länkar
http://www.gzip.org 
Webbplats hos GNU
RFC 1952   – formatspecifikation för gzip

Komprimeringsprogram
Filformat
MS-DOS-program
Windows-program
Linux-program
Komma

Komma kan syfta på:

 Kommatecken –  ett skiljetecken som används i skrift

Publikationer 
 Komma (tidskrift, 1966–1968) – en unglitterär tidskrift som utgavs av Bonniers förlag 1966–1968
 Komma (tidskrift, 2005–2011) – en svensk litterär tidskrift som gavs ut 2005–2011
 Komma rätt, komma fel och komma till punkt – en bok om interpunktion

Övrigt 
 Komma ut ur garderoben – handlingen att den som är homosexuell, bisexuell eller transperson berättar detta
 Pythagoras komma – inom musiken ett fenomen som betecknar skillnaden mellan 12 rena kvinter och 7 oktaver
Tore Johnson

Tore Yngve Johnson, född 8 januari 1928 i Frankrike, död 14 maj 1980 i Maria Magdalena församling i Stockholm, var en svensk fotograf. Han var medlem av gruppen Tio fotografer och son till Eyvind Johnson.

År 1948 var han assistent hos K.W. Gullers och en kortare tid hos Sten Didrik Bellander. Från 1948 var han verksam som frilansfotograf med uppdrag för bland annat tidningen Vi.

Johnson var en av de medverkande i utställningen ”Unga Fotografer” 1949 i Stockholm. Han vistades i Paris under flera år runt 1950 tillsammans med svenska fotografkollegor, en vistelse som kom att prägla mycket av hans framtida stil. Han utförde på 1950- och 1960-talen fotouppdrag åt dåvarande Stockholms stads gatukontor, där han bland annat dokumenterade gatukontorets arbete.

Tore Johnson kom att bli mest känd för sina verklighetsnära men samtidigt poetiska bilder av storstadens miljöer och människor, såväl inom som utom landet, bland annat i Kongo, USA, Frankrike och i Arktisregionen. Hans arkiv ingår sedan 2002 i Nordiska museets samlingar.

Tore Johnson pryder också konvolutet på Imperiets sista LP från 1988, med fotot ”strippan” Finnerödja från 1956 samt sex fotot på baksidan från samma serie. Han är gravsatt i minneslunden på Skogskyrkogården i Stockholm.

Bibliografi
 Dagbok från Schweiz. Text Eyvind Johnson. Bonniers 1949.
 Paris hemliga tecken. Text Göran Schildt. Wahlström och Widstrand 1952.
 Okänt Paris. Text Ivar Lo-Johansson. Rabén & Sjögren/Vi 1954.
 Skulptur. Text/dikt Harry Martinson. Bok-Konsum 1958.
 Färdmän från isarna. Text Jan Sundfeldt. Forum 1964.
 LKAB i bild. Text Sven Brunnsjö. LKAB 1965.
 Hallarna i Paris. Text Sven Aurén. Wahlström och Widstrand 1967.
 Ögonblick ur tidens flod. Text Rune Hassner. Fyra Förläggare/Lucida 1987.

Filmfoto

Källor
 Svart på vitt om Tio fotografer av Per Lindström. Historiska Media 2008.
 Johnson, Tore Yngve på SvenskaGravar.se

Noter

Se även

Svenska fotografer under 1900-talet
Gravsatta på Skogskyrkogården i Stockholm
Födda 1928
Avlidna 1980
Män
Björn Borg (olika betydelser)

Björn Borg kan avse:

 Björn Borg (simmare) (1919–2009), en svensk simmare
 Björn Borg (1956–), en svensk före detta professionell tennisspelare
 Björn Borg AB – ett företag som äger klädmärket Björn Borg
Marianne Fredriksson

Marianne Fredriksson (), född Persson den 28 mars 1927 i Göteborg, död 11 februari 2007 i Österskär, var en svensk författare och journalist.

Marianne Fredriksson började sin journalistkarriär 1947 på Göteborgs-Tidningen. Åren 1962 till 1974 arbetade hon på Åhlén & Åkerlunds förlag, blev chefredaktör för Allt i hemmet och startade tidningarna Vi Föräldrar och Allt om mat. 1974 kom hon till Svenska Dagbladet där hon startade I dag-sidan, banbrytande för sin tid genom en journalistik om psykologi, känslor och existentiella frågor. Efter pensioneringen 1987 ägnade hon sig enbart åt sitt författarskap. Hon skrev femton romaner och hennes skönlitterära produktion har översatts till sammanlagt 47 språk.

Bibliografi 
1975 – Kärlek, jämlikhet, äktenskap?: om pojkar, flickor, kärlek, parbildning, könsroller (med Britta Hansson)
1980 – Evas bok
1981 – Kains bok
1983 – Noreas saga
1985 – Paradisets barn
1985 – Simon och ekarna
1988 – Den som vandrar om natten...
1989 – Gåtan
1990 – Syndafloden
1992 – Blindgång
1993 – På akacians villkor. Att bygga och bo i samklang med naturen (med Bengt Warne)
1993 – Om kvinnor vore kloka skulle världen stanna
1994 – Anna, Hanna och Johanna
1997 – Enligt Maria Magdalena
1997 – De elva sammansvurna
1999 – Flyttfåglar
2001 – Älskade barn
2003 – Mein Schweden (på tyska)
2004 – Skilda verkligheter
2006 – Ondskans leende

Priser och utmärkelser 
1985 – BMF-plaketten för Simon och ekarna
1990 – Deverthska kulturstiftelsens stipendium
1994 – BMF-plaketten för Anna, Hanna och Johanna
1994 – Årets författare (SKTF)

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar 
 

Svenska författare under 1900-talet
Svenska författare under 2000-talet
Svenska journalister under 1900-talet
Svenskspråkiga författare
Författare från Göteborg
Journalister från Göteborg
Födda 1927
Avlidna 2007
Kvinnor
Lustigknopp

Lustigknopp är Gästriklands högsta berg, 402 m ö.h., beläget i Ockelbo kommun i den nordvästligaste delen av landskapet. Berget utgör den punkt där Gästrikland, Hälsingland och Dalarna möts, därmed ligger också områden av berget i Bollnäs och Falu kommuner. Andra höga punkter i samma område är Baståsen, Vallberget och Åberget.

Lustigknopp bestigs lättast från byn Baståsen i Svartnäs socken i Dalarna, dit närmaste bilväg går. Därifrån är det ca 2 km vandring till toppen.

Referenser

Berg i Bollnäs kommun
Berg i Falu kommun
Berg i Ockelbo kommun
Berg i Gästrikland
Sveriges landskaps högsta punkter
Berg i Hälsingland
Berg i Dalarna
Kungsberget

För skidanläggningen, se Kungsbergets skidanläggning.
Kungsberget är ett naturreservat i Sandvikens kommun kommun som omfattar ett berg i Gästrikland, känt för skidanläggningen med samma namn.

Kungsberget ligger i Sandvikens kommun, mellan byarna Kungsfors och Kungsberg, cirka 25 kilometer nordväst om Sandviken. Höjden är 309 meter över havet. Namnet Kungsberget nämns första gången i mitten av 1700-talet och syftar sannolikt på att det förefaller vara det högsta berget i trakten. Moderna mätningar i slutet av 1800-talet fastslog emellertid att både Björnbackberget och Lustigknopp är högre.

Klimatet på Kungsberget skiljer sig mellan nord- och sydsidorna; nordsidan, där skidanläggningen ligger, har vinterklimat och snö flera veckor längre än omgivningen, medan sydsidan härbärgerar många växter som annars bara återfinns nedanför den så kallade Norrlandsgränsen, bland annat hassel. 

I romanen Pukevind och honung (1981) skildrar Göran Norström i mytens form och med stor humor människorna i byarna runt Kungsberget och låter dessa uppleva makalösa ting i sin vardag.

Källor 
Länsstyrelsen, naturreservat Kungsberget

Fotnoter 

Berg i Sandvikens kommun
Berg i Gästrikland
Naturreservat i Sandvikens kommun
Naturskyddsområden bildade 1971
Förenta nationernas generalsekreterare

Förenta nationernas generalsekreterare är organisationens främste representant och är chef för FN-sekretariatet. 

FN:s nuvarande generalsekreterare är António Guterres från Portugal. Han är generalsekreterare sedan 1 januari 2017 och efterträdde Ban Ki-Moon från Sydkorea.

Uppdrag 
FN-stadgan beskriver generalsekreterarens roll som en chefstjänsteman för hela FN. Generalsekreteraren skall handla i denna egenskap och utföra sådana uppgifter som lämnas till vederbörande från säkerhetsrådet, generalförsamlingen, Unesco och andra FN-organ. Enligt organisationens stadga skall också generalsekreteraren fästa säkerhetsrådets uppmärksamhet på sådana ärenden som enligt generalsekreterarens åsikt kan hota den internationella freden och säkerheten.

Lista över Förenta Nationernas generalsekreterare 

Trots FN:s mål om en mer jämlik organisation gällande könsfördelningen så har ingen av de hittills nio generalsekreterarna varit en kvinna. Idag består 75 % av organisationen av män, men det finns ett mål även i det internationella samfundet att en kvinna skall ersätta António Guterres position. Kampanjen startad av UN Women har föreslagit kandidater där bland annat Vesna Pusić från Kroatien är högt rankad.

Referenser

Noter

Externa länkar 
 

Förenta nationernas generalsekreterare
Tomas Gustafson

Nation:  

Sven Tomas Gustafson, född 28 december 1959 i Stora Malms församling, Katrineholm, är en svensk före detta skridskoåkare.

Tomas Gustafson är med tre olympiska guld, ett olympiskt silver och två EM-guld en av Sveriges mest framgångsrika skridskoåkare någonsin. Tomas lyckades även sätta världsrekord två gånger på 10 000 meter. Tomas Gustafson fick motta Oscarstatuetten 1982 och 1988 samt Fair Play-priset 1988.

Han växte upp i Eskilstuna och var aktiv i Eskilstuna IK och i SK Pollux. Tomas Gustafson bor sedan 2001 i Uppsala tillsammans med sin fru Elisabet Gustafson, som är en tidigare curlingspelare. Paret har två barn. Han var vice ordförande i Sveriges Olympiska Kommitté 2000–2013, och arbetar i dag som frilansande företagskonsult och föreläsare.

Övrigt
Tomas Gustafson gjorde sin värnplikt i en idrottspluton på I 2 i Karlstad, 1978.

Han deltog i den andra säsongen av TV-programmet Mästarnas mästare i SVT.

Meriter
1979 • juniorvärldsmästare (allround)
1980 • juniorvärldsmästare (allround)
1982 • Europamästare (allround)
1983 • silver i VM (allround)
1984 • OS-guld på 5 000 m, silver på 10 000 m
1986 • brons i EM (allround)
1988 • Europamästare (allround)
1988 • OS-guld på 5 000 m och 10 000 m
1990 • silver i EM (allround)

Kommentarer

Referenser 

Svenska skridskoåkare
Svenska olympiska guldmedaljörer
Svenska olympiska silvermedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 1984
Olympiska silvermedaljörer 1984
Olympiska guldmedaljörer 1988
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1980 från Sverige
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1984 från Sverige
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1988 från Sverige
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1992 från Sverige
Tävlande i hastighetsåkning på skridskor vid olympiska vinterspelen 1980
Tävlande i hastighetsåkning på skridskor vid olympiska vinterspelen 1984
Tävlande i hastighetsåkning på skridskor vid olympiska vinterspelen 1988
Tävlande i hastighetsåkning på skridskor vid olympiska vinterspelen 1992
Födda 1959
Mottagare av Victoriapriset
Män
Levande personer
Personer från Katrineholm
Svenska idrottare under 1900-talet
Europamästare i hastighetsåkning på skridskor
Mottagare av Svenska Dagbladets guldmedalj
Mottagare av Jerringpriset
Damen med slöjan

Damen med slöjan är en målning av Alexander Roslin från 1768. Målningen föreställer konstnärens hustru, tillika pastellmålaren och ledamoten av franska konstakademien Marie-Suzanne Giroust, klädd à la Bolognaise, det vill säga såsom kvinnorna från italienska Bologna var klädda. Roslin återger på ett utsökt sätt sidentygets textur och lyster.

Målningen ställdes ut på salongen i Paris 1769. Per Bjurstöm har antagit att Henric Wilhelm Peill som stod Roslin nära köpte målningen där. Den kan vara identisk med "Ett Fruntimmes Porttraitte Knäduk" som upptas dels i en förteckning över Peills målningar från hans levnad och senare i en förteckning över hans efterlämnade målningar. Den torde i början av 1800-talet ha hamnat på Österbybruk. Möjligen är den identisk med "Porträtt af ett fruntimmer" som upptas i inventarieförteckningen 1841. I förteckningen 1876 kallas den Porträtt av enögt fruntimmer. Idag finns den på Nationalmuseum där den fått titeln Damen med slöjan. Alexander Roslin var från 1759 och fram till hennes död 1772 gift med Marie-Suzanne Giroust.

Damen med slöjan är också återgiven av Postverket på ett av märkena i frimärksserien Gustaviansk konst 1972.

Källor

Noter

Externa länkar 
Damen med slöjan i Nationalmuseums webdatabas

Målningar av Alexander Roslin
Målningar på Nationalmuseum
Målningar från 1700-talet
Porträttmålningar
Charlotta Sörenstam

Petra Charlotta Sörenstam, född 16 april 1973 i Järfälla församling, är en svensk golfspelare. 

Hon blev professionell 1995. Hon är yngre syster till Annika Sörenstam och har deltagit i Solheim Cup en gång (1998).

Meriter

LPGA-segrar
2000 Standard Register Ping

Källor

Idrottare från Stockholm
Svenska golfspelare
Födda 1973
Kvinnor
Levande personer
Personer från Järfälla kommun
Åke Borg

Nation: 

Claes Åke Borg, född 18 augusti 1901 i Stockholm, död 6 juni 1973, var en svensk simmare. Åke Borg var tvillingbror till Arne Borg.

Födda 1901
Svenska simmare
Män
Avlidna 1973
Olympiska bronsmedaljörer 1924
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Idrottare från Stockholm
Tvillingar
Lista över Storbritanniens regenter

Lista över Storbritanniens regenter omfattar de hittills 13 personer, varav tre kvinnor och tio män, som har varit monark över Storbritannien. Kungariket Storbritannien grundades den 1 maj 1707 genom sammanslagning av kungariket England och kungariket Skottland, som hade varit i personalunion under ätten Stuart sedan 24 mars 1603. Den 1 januari 1801 sammanslogs Storbritannien med kungariket Irland och bildade därmed Förenade kungariket Storbritannien och Irland. Sedan det mesta av Irland hade lämnat unionen den 6 december 1922 ändrades namnet den 12 april 1927 till Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland.

Ätten Stuart 

Trots att monarkin återupprättades 1660 visade det sig att någon stabil uppgörelse inte var möjlig innan den ärorika revolutionen 1688, då parlamentet slutligen erhöll rätten att utse vem man ville till monark.

Ätten Hannover 

Den hannoverska tronföljden tillkom genom den så kallade Uppgörelseakten (1701), antagen av Englands parlament. I utbyte mot tillgång till de engelska plantagerna i Nordamerika, ratificerades den hannoverska tronföljden och unionen av Skottlands parlament 1707.

Sedan Anna hade dött utan några levande arvingar var Georg I, som var son till Sofia av Pfalz, som i sin tur var dotterdotter till Jakob I av England/Jakob VI av Skottland genom dennes dotter Elisabet Stuart, den närmaste protestantiske arvingen till tronen.

Ätten Sachsen-Coburg-Gotha 

Trots att Edvard VII var Viktorias son och tronarvinge räknades han som tillhörig sin fars ätt, vilken därvid även blev ny brittisk kungaätt.

Ätten Windsor 

Ättenamnet Windsor antogs 1917 under första världskriget. Det ändrades från Sachsen-Coburg-Gotha på grund av de antityska stämningarna i Storbritannien under kriget.

Grafisk tidsaxel över Storbritanniens regenter

Se även 
Storbritanniens monarki
Lista över Storbritanniens regentgemåler
Brittiska tronföljden
Lista över Englands regenter
Lista över Skottlands regenter
Lista över Irlands regenter

Referenser

Noter

Externa länkar 
English Monarchs – A complete history of the Kings and Queens of England (engelska)
Britannia: Monarchs of Britain (engelska)
Archontology (engelska)
Kings of England (engelska)

Listor över statschefer
Lista över vattendrag i Sverige

Artikeln innehåller listor över vattendrag (älvar, strömmar, åar, bäckar, etc.) i Sverige, ordnade efter mäktighet, geografi och alfabetisk ordning.

Sveriges tolv mäktigaste flodsystem 
Tre vanliga storleksmått på flodsystem är:
 Vattenföring: Tabellen nedan visar Sveriges tolv största vattendrag ordnade efter medelvattenföring vid havsmynningen. Om man istället räknar maximala vattenföringen vid vårfloden så tas de översta sex platserna av norrlandsälvar, med Torneälven i spetsen.
 Avrinningsområde: Arean avser det totala område som avvattnas av flodsystemet. Med detta mått kommer Motala ström (15 480 km2) och Ljungan (12 850 km2) in på 12-i-topp-listan nedan istället för Skellefteälven och Piteälven.
 Längd: Detta räknas normalt från källflöde till mynningen i havet, men det längsta sådana avståndet inbegriper ofta floddelar med annat namn och passage genom sjöar (t.ex. inräknas Trysilelva, Klarälven och Vänern in i längden på Göta älv-systemet). Med detta mått kommer Ljungan (399 km) in på 12-i-topp-listan nedan istället för Norrström+Mälaren+Kolbäcksån.

Avrinningsområdena och längderna ovan inbegriper delar i Finland och Norge.

Inre vattendrag 
Inre delar av flodsystem kan ibland konkurrera i storlek med de totala systemen. I Sverige kan Vindelälven (biflod till Umeälven), Lilla Luleälven (biflod till Luleälven) och Klarälven (ingår i Göta älvs avrinningsområde) tävla bland de tolv mäktigaste systemen:

Avrinningsområdena och längderna ovan inbegriper delar i Norge (t.ex. Trysilelva).

Geografisk sortering 
Följande listor över Sveriges vattendrag går medurs från norr till söder, inklusive biflöden. 

Vattendrag i Sverige som utmynnar i Bottenviken och Kvarken
Torne älv
Kalix älv
Råne älv
Lule älv
Pite älv
Skellefte älv
Ume älv 

Vattendrag i Sverige som utmynnar i Bottenhavet och Ålands hav
Ångermanälven
Indalsälven
Ljungan
Ljusnan
Dalälven

Vattendrag i Sverige som utmynnar i Östersjön
Norrström med Hjälmaren och Mälaren
Nyköpingsån
Motala ström med Vättern
Emån
Ljungbyån
Ronnebyån
Mörrumsån
Helge å

Vattendrag i Sverige som utmynnar i Öresund, Kattegatt och Skagerack
Rönne å
Lagan
Nissan
Ätran
Viskan
Göta älv med Klarälven och Vänern

Alfabetisk förteckning 
Vattendrag i Sverige A-C
Vattendrag i Sverige D-F
Vattendrag i Sverige G-I
Vattendrag i Sverige J-L
Vattendrag i Sverige M-O
Vattendrag i Sverige P-R
Vattendrag i Sverige: S
Vattendrag i Sverige T-U
Vattendrag i Sverige V-Ö

Källor 

Vattendrag
Folke A. Nettelblad

Folke A. Nettelblad, född 12 maj 1958, är en svensk skribent, läroboksförfattare och översättare med bakgrund inom medicin, kemi och molekylärbiologi.

Verksamhet
Nettelblad skriver och översätter, tillsammans med hustrun Karin Nettelblad, populärvetenskap, läroböcker och pressinformation.

Utöver böckerna har Nettelblad bland annat skrivit radioföredrag för P1-programmet Värt att veta, artiklar för de populärvetenskapliga tidskrifterna Forskning & Framsteg, Fakta och Illustrerad Vetenskap, vetenskapsmaterial för dagspressen, populär forskningsinformation för Uppsala universitet och artiklar i Nationalencyklopedin. Under 13 år medverkade han i Upsala Nya Tidning med dagliga historiska notiser om jubileer och minnesdagar. Delar av detta material publicerades i bland annat Göteborgsposten, Nerikes Allehanda och Helsingborgs Dagblad.

Bibliografi
Spektrum Kemi, Liber Utbildning/Almqvist & Wiksell 1995; ny, omarbetad upplaga 2002; tredje upplagan, inklusive separat "lightbok" 2006; fjärde upplagan (inklusive "lightbok") 2013; femte upplagan (inklusive "lightbok") 2022 
Bonniers Teknik, Bonnier Utbildning 1999; (senare upplagor, bearbetade av andra författare, under titeln Teknik Direkt)
Bonniers Fysik, Bonnier Utbildning 2000; (senare upplagor, bearbetade av andra författare, under titeln Fysik Direkt)

Översättningar (urval) 
(Alla tillsammans med Karin Nettelblad)
 Benjamin H. Natelson: Trötthet: fakta och funderingar (tillsammans med Birgitta Evengård) (Studentlitteratur, 2002)
 Ian R. McWhinney: Familjemedicin (Studentlitteratur, 2004)
 Margaret Carruthers: Land, hav och luft (Almqvist & Wiksell, 2005)
 Jacqueline Mitton: Stjärnor och planeter (Almqvist & Wiksell, 2005)
 David Bradley och Ian Crofton: Atomer och molekyler (Almqvist & Wiksell, 2005)
 Chris Woodford: Vetenskapens historia: Gravitation (Almqvist & Wiksell, 2005)
 Jen Green: Vetenskapens historia: Medicin (Almqvist & Wiksell, 2005)
 Chris Woodford och Martin Clowes: Vetenskapens historia: Materia (Almqvist & Wiksell, 2005) 
 Mads Werner: Smärtbehandling: Farmakologiska aspekter (Remedica, 2007)

Referenser

Externa länkar
 

Svenskspråkiga författare
Svenska översättare
Översättare från engelska
Översättare från franska
Översättare från tyska
Översättare från italienska
Översättare från danska
Översättare från kinesiska
Översättare från norska
Översättare från spanska
Födda 1958
Män
Levande personer
Atomslag

Med ett atomslag menas något av de 118 olika (upptäckta) slagen av atomer som kan förekomma. Ett atomslag innefattar i det här fallet alla atomer som har samma antal protoner i kärnan och som därmed har samma atomnummer. Atomslaget beskrivs ofta genom en "typatom" med visst neutronantal i atomkärnan och därmed ett visst masstal. Några exempel på atomslag är väteatomen som har en proton, järnatomen som har 26 och uranatomen som har 92 protoner.

Begreppet atomslag är inte allmänt vedertaget utan närmast ett pedagogiskt hjälpmedel inom kemin som används för att särskilja de två olika innebörderna hos ordet grundämne. Enligt denna alternativa terminologi bör ordet grundämne endast användas om "ett ämne som är byggt av atomer av ett enda atomslag". Exempelvis består grundämnet vätgas helt och hållet av väteatomer (som i naturen är parvis förenade). Vatten, som består av vattenmolekyler, H2O, innehåller de båda atomslagen väte och syre. Men vatten innehåller inget grundämne, eftersom det är en kemisk förening, alltså en förening mellan atomer av olika atomslag. Enligt denna terminologi ska man alltså inte fråga "vilka grundämnen innehåller vatten" utan "vilka atomslag består vatten av".

Enligt gängse terminologi kan dock ordet grundämne användas såväl för betydelsen atomslag som för ämnen som bara innehåller atomer av ett enda atomslag. I teorin kan man uppnå en större tydlighet genom att skilja på dessa betydelser, men för det krävs att en definition av begreppet atomslag blir allmänt vedertagen.

Även på engelska händer det att man väljer att särskilja de båda begreppen genom att tala om "species of atom" (atomslag) respektive "elementary substance". Mer vedertaget är det på franska, där élément betyder "atomslag", medan man använder corps simple för "ett ämne som är byggt av atomer av ett enda atomslag". På motsvarande sätt skiljer ryska mellan химический элемент och простые вещества.

Se även 
grundämne
periodiska systemet

Noter

Kemi
UseModWiki

UseModWiki är en wikiprogramvara av Clifford Adams. Han publicerade programmet under GPL-licensen. UseMod är ett Perlscript, som (oftast) läggs i cgi-bin-katalogen och styr skrivandet och redigeringen av sidor på en wiki. Wikipedia använde UseMod innan det gick över till MediaWiki (svenskspråkiga Wikipedia kördes fram till 1 december 2002 i UseMod).

Skriptet (som är en enda fil, med över 5 000 rader) tar liten plats samt kan konfigureras i flera olika språkversioner; färdiga översättningar finns i form av en följdfil.

Till skillnad från till exempel det nuvarande Wikipedia-skriptet behövs ingen rationell databas, ty skriptet tillverkar själv textfiler och deras mappar automatiskt, och wikin tar därför väldigt liten serverplats.

Vidareutvecklingar av UseMod
 Oddmuse - utvecklad ur UseMod 0.92
 PurpleWiki

Externa länkar
 Mer information på UseMod

Fria wikiprogram