Nordstjärneorden

Nordstjärneorden (NO), officiellt Kungliga Nordstjärneorden, en svensk kunglig orden som utdelas till svenska medborgare genom Kungl. Maj:ts Orden i samråd med Utrikesdepartementets protokollavdelning, samt efter beslut av regeringen till utländska medborgare eller statslösa personer som gjort personliga insatser för Sverige eller för svenskt intresse. Orden delas formellt ut av Kungl. Maj:ts orden som är de svenska statsordnarnas gemensamma organisation. Stormästare för Nordstjärneorden är Sveriges monark. Orden har sedan ordensreformen 1975 inte delats ut till svenska medborgare men i maj 2018 meddelade sex ledamöter i Konstitutionsutskottet att ordensväsendet ska ses över och att svenska medborgare återigen ska kunna förlänas svenska ordnar och att tilldelningar av utmärkelser inom Nordstjärneorden, Vasaorden och Svärdsorden ska återupptas. Konstitutionsutskottets betänkande, 2021/22:KU39, kom 9 juni 2022 och den 15 juni 2022 fattade riksdagen beslut om att återinföra ordensväsendet, vilket innebär att förlänandet av Nordstjärneorden till svenska medborgare återinfördes 1 februari 2023.

Nordstjärneorden har fem värdigheter och blått band med gula kanter. Ordens devis är Nescit occasum (latin: "den vet inte av någon nedgång") vilket syftar på Polstjärnan (Nordstjärnan) som är fixerad på himlavalvet. Till orden hör även Nordstjärnemedaljen.

Historia 
Nordstjärneorden instiftades 1748 tillsammans med Serafimerorden och Svärdsorden efter beslut av sekreta utskottet på kanslipresident Carl Gustaf Tessins initiativ. Den 23 februari 1748 skrevs de av riksrådet utarbetade statuterna under av kung Fredrik I. Nordstjärneorden var tänkt att vara en belöning för medborgerliga förtjänster, ämbets- eller tjänstemannagärning, vetenskaper, vittra, lärda och nyttiga arbeten samt för nya och gagneliga inrättningar. Den hade ursprungligen två grader, kommendör och riddare, och svart band. Genom ordensreformen 1952 kan orden även utdelas till kvinnor, dessa benämns dock inte riddare, utan ledamot.

Sedan 1995 kan orden delas ut även till medlemmar av kungahuset. Berömda mottagare av orden har varit Christopher Polhem (kommendör 1748), Jonas Alströmer (riddare 1748), Carl von Linné (riddare 1753), H.C. Andersen (1878), Olof Molander (kommendör 1953), Greta Garbo (kommendör 1983), Susan Sontag (2004), Jennifer Granholm (kommendör av första klassen 2010) och Christopher O'Neill (kommendör 2013).

Se även Lista över mottagare av Nordstjärneorden

Insignier 
 Kedjan består av elva par blå ryggställda F (för Fredrik I) krönta med kunglig krona förenade med vita nordstjärnor. Kedjan bärs över axlarna.
 Kraschanen finns i två modeller. Storkorskraschanen består av ett malteserkors i silver belagt med en nordstjärna och med strålknippen utgående från vinklarna. Kommendörskraschanen är likadan bortsett från att den saknar strålknippen. 
 Ordenstecknet är ett vitt malteserkors med öppna kronor i vinklarna och belagd med en blå glob på vilken är anbragt en vit nordstjärna med omskriften NESCIT OCCASUM och krönt med kunglig krona. Ordenstecknet finns i två storlekar.
 Ordensbandet - Ordensbandets färg var under åren 1748 - 1975 svart, samt är det återigen från 2023, detta då det swarta är thet okunskapens mörker stiernans stråålar will genomlysa. Under åren 1975 - 2022 var bandet blått med gula kanter (detta då man ville att det skulle synas, att orden var svensk). 2013 bars orden, enligt beslut av Konungen, i svart band även av prinsar inom kungahuset.

Vid mottagares död
När en mottagare av Nordstjärneorden dör, skall ordenstecken samt eventuell kedja, i enlighet med ordens statuter, återsändas till skattmästaren vid Kungl. Maj:ts Orden, då de inte är personlig egendom utan bara nyttjas under innehavarens livstid.

Briljanterade ordenstecken

En person kunde i vissa, sällsynta fall förlänas med en briljanterad orden.
Vanligtvis inträffade detta om personen gjort konungen eller kungafamiljen något personligt.
Till skillnad mot de ordinarie ordenstecknen så hade de briljanterade ordenstecknen en särställning. Dels var ordenstecknen personlig egendom och behövde inte återsändas till kungen vid innehavarens död, dels skulle innehavaren även bära de lägre graderna trots att en högre tilldelats.

Mottagare av briljanterade ordenstecken

 Jean de Bedoire, riddare med briljanter 1788.
Lars von Engeström, kommendör med stora korset med briljanter.
Pehr von Afzelius, riddare med briljanter 1828.
Magnus Brahe, kommendör med stora korset med briljanter 1831.
Erik Gustaf Geijer, riddare med briljanter 1837.
Baron Pie de Crombrugghe de Looringhe, kommendör med stora korset med briljanter, 24 maj 1841.
Magnus Huss, riddare med briljanter 1844.
Carl Johan Ekströmer, riddare med briljanter 1844.
Albert Ehrensvärd, riddare med briljanter 1856.
Ludvig Manderström, kommendör med briljanter, 1857.
Andreas Munch, riddare med briljanter 1864.
Gustaf Ljunggren, riddare med briljanter 1868.
Carl Yngve Sahlin, riddare med briljanter 1877.
Louis Palander, riddare med briljanter 1880.
Adolf Erik Nordenskiöld, kommendör med stora korset med briljanter 1880.
Alfred Lagerheim, kommendör 1kl. med briljanter, 1881.
Johan Lorentz Hafström, riddare med briljanter 1883.
Carl Malcolm Lilliehöök, riddare med briljanter 1889.
Xavier Paoli, riddare med briljanter, 1896.
Sven Hedin, riddare med briljanter, 1901.
Edvard Brändström, kommendör 1kl. med briljanter, 1908.
Sven Hedin, kommendör med briljanter, 1909.
Carl Lundberg, riddare med briljanter.
John Hellström, riddare med briljanter 1942.
Reinhold Hugo Josef Rudbeck, kommendör med stora korset med briljanter, 1951

Grader 
Kvinnor och präster sågs traditionellt inte som "stridande" och kallades således inte Riddare, utan istället Ledamot av andliga ståndet för präster och Ledamot för kvinnor. Nordstjärneorden har fem grader:

 
 Kommendör med stora korset (KmstkNO) - Bär det stora ordenstecknet i band över höger axel och storkorskraschan på vänster bröst.
 Kommendör av första klassen (KNO1kl) - Bär det stora ordenstecknet i band om halsen och kommendörskraschan på vänster bröst.
 Kommendör (KNO) - Bär det stora ordenstecknet i band om halsen.
 Riddare eller ledamot av första klassen (RNO1kl/LNO1kl) - Bär det lilla ordenstecknet i guld i band (rosett för damer) på vänster bröst.
 Riddare eller ledamot (RNO/LNO) - Bär det lilla ordenstecknet i silver i band (rosett för damer) på vänster bröst.

Ordenshärold 

När Sverige införde riddarordnar 1748 blev endast en härold för Serafimerorden utsedd, det dröjde till 1785 innan de andra ordnarna fick sina egna härolder. Härolderna bar speciella häroldskåpor och bar alltid den egna ordens ordenstecken på bröstet (se bild nedan). Ämbetet som Nordstjärneordens härolder var obesatt från 1868,  och Nordstjärneordens härolder avskaffades med 1952 års ordensstadgar. Dock fanns Serafimerordens härolder samt den av Gustav III 1780 införda rikshärolden, som även fungerade som härold för Kungl. Maj:ts orden kvar till ordensreformen 1974.

Ordensdräkt 

De svenska riddarordnarna hade alla ordensdräkter, som de som uppnått kommendörsgrad kunde bära. Senaste gången som ordendräkt bars var vid Oscar I:s kröning 1844. Nordstjärneordens dräkt som fastställdes 1762 var i rött siden, med vita detaljer, och över axlarna bars en slängkappa i rött med vita kanter i siden och sammet. Runt livet bars ett skärp i vitt. Från 1778 fick dräkten samma snitt som den nationella dräkten som instiftades av Gustaf III.

Bildgalleri

Se även 
 Lista över mottagare av Nordstjärneorden
 Kungl. Maj:ts orden
 Nordstjärnemedaljen

Referenser

Externa länkar 
 

 
Priser och utmärkelser instiftade 1748