kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Strandaster

Strandaster (Tripolium vulgare eller Tripolium pannonicum) eller strandkil är en halofyt eller saltväxt inom släktet strandastrar. Den förekommer vid stränder i Eurasien och Nordafrika.

Förekomst 
Strandastern växer vid havsstränder, estuarier och saltkärr, samt ibland vid saltbemängda områden i inlandet, i Eurasien och Nordafrika. I Skandinavien finns den bland annat vid steniga strandbäddar och leriga strandängar; den är allmän i de sydligare landskapen, sällsyntare norrut. Den kan växa på fin sand, grus eller lera.

Vid fjordarna i Norge håller den sig mestadels nära havet, men i andra delar av Europa påträffas den på saltslätter i det inre av kontinenterna. I Sverige förekommer den på sten- och grusvallar samt åsöar i Östersjön.

I bland annat Finland växer den nära havssälting, salttåg och gulkämpar.

Biologi 
Växten är mestadels tvåårig, med en höjd på 10 till 60 cm. Korgen och dess blommor är av samma typ som hos prästkragen, men med den vackra färgkontrasten av gult och violett. Blomfärgen tonar ofta i rosa eller blått, med tunglika strålblommor; de gula, rörlika diskblommorna är bildade av fem sammanväxta kronblad.

Hela blomman bildar en två till tre cm bred blomkorg, med fem ståndare och en pistill uppbyggd av två fruktblad. Den har överlappande, rundade holkfjäll i två eller fler rader, och blomkorgarna samlas likt kvastar.

Liksom de flesta halofyter har växten tjocka, köttiga, kala blad, som är fattiga på klorofyll (bladgröna). Detta kan tillskrivas inflytandet av de salter – i synnerhet klornatrium (koksalt) – som till övermått upptas ur saltvattnet. Bladen är linjära och smalt elliptiska och helbräddade; de lägre lägre bladen är skaftade, de övre oskaftade.

Blomningstiden är från juni till september. Därefter sker en fruktsättning, där frukten är en gulbrun, platt nöt. Denna har en en finhårig hårpensel.

Utanför Europa är det närbesläktade astersläktet mycket art- och formrikt (mest i Nordamerika).

Släktskap 
Strandastern räknades tidigare till astrar under det vetenskapliga namnet Aster tripolium. Växten och besläktade arter har senare brutits ut, för att bilda det egna släktet strandastrar (Tripolium).

En nära släkting är trädgårdsastern, Callistephus chinensis (L.) Cass., som allmänt odlas med fyllda korgar, en av de härdigaste bland senhöstens skönblommiga växter i våra trädgårdar och mycket variabel till följd av odlingen.

Referenser

Externa länkar
 

Korgblommiga växter
St Växtindex
Maines flagga

Maines flagga antogs 16 juni 1909. I mitten syns delstatens vapen, en älg under en gran, antaget 1820, då Maine blev en amerikansk delstat. Vapnets sköldhållare är en bonde och en sjöman. Ovanför skölden står delstatens motto: Dirigo ("jag leder").

Referenser 
 Znamierowski, A, "The World Encyclopedia of Flags: The Definitive Guide to International Flags, Banners, Standards and Ensigns", sid 199, Anness Publishing Ltd (2006)

Noter 

USA:s delstatsflaggor
Maine
Marjane Satrapi

Marjane Satrapi (persiska: مرجان ساتراپی), född 22 november 1969 i Rasht, Iran är en iransk-fransk konstnär, serietecknare och regissör. Satrapi har bott i Österrike och Sverige. Hon har därefter slagit sig ner i Paris, Frankrike, tillsammans med sin svenske man.

På svenska finns bland annat serien Persepolis i fyra delar. Det är en självbiografisk serie som handlar om hennes uppväxt. Satrapi har även illustrerat flera barnböcker.

Satrapi har även agerat regissör när hennes seriealbum Persepolis och Kyckling med plommon filmatiserades år 2007 respektive 2011. 2019 regisserade hon den brittiska spelfilmen Marie Curie: Pionjär. Geni. Rebell., baserad på Lauren Redniss' serieroman.

Bibliografi 
 2004 - Persepolis, del 1 (Persépolis 1, 2000)
 2004 - Persepolis, del 2  (Persépolis 2, 2001)
 2005 - Persepolis, del 3 (Persépolis 3, 2002)
 2005 - Persepolis, del 4 (Persépolis 4, 2003)
 2006 - Broderier (Broderies, 2003)
 2007 - Alla monster är rädda för månen (les Monstres n'aiment pas la lune, 2001)
 2008 - Kyckling med plommon (Poulet aux prunes, 2004)

Priser och utmärkelser 
2004 – Max-und-Moritz-Preis
2005 – Peter Pan-priset
2005 – Urhunden
2015 – Adamsonstatyetten

Referenser

Externa länkar
Utdrag ur Persepolis (engelska)
 

Iranska illustratörer
Franska illustratörer
Iranska serieskapare
Franska serieskapare
Födda 1969
Kvinnor
Levande personer
Personer från Rasht
Urhundenvinnare
Stormtrooper

Stormtroopers är fiktiva soldater som anlitas av Rymdimperiet i Stjärnornas krig.

Historia 
Efter klonkriget i episod II och III tar kejsaren makten över Galaktiska republiken och byter namn på den till Rymdimperiet. Klonarmén som skapades ersattes efterhand med stormtrooper.

Olika truppslag 
Förutom det ordinära truppslaget finns även specialiserade truppslag. På grund av att soldaterna ska vistas i väldigt olika miljöer specialiseras vissa av trupperna.

 Spaningstrupper förekommer bland annat i jedins återkomst på månen Endor. De är lätt beväpnade och har Speeder bike som är snabba och kan ta sig fram i svår terräng.
 Snöstormtroopers förekommer i Rymdimperiet slår tillbaka på planeten Hoth. Deras kläder är gjorda för att klara extrem kyla och deras stövlar är halksäkra.
 Sandstormtroopers finns bland annat på Tatooine. Kläderna är gjorda för att hålla borta värmen i öken.
 Shadowtroopers håller till bland träsken, och har till viss del vattentäta kläder. De har fått sitt namn av att de kan göra sig tillfälligt osynliga om de står still.
 Klonsoldater är företrädare till stormtroopers, och gav namn till Klonkrigen, som utspelar sig i episod II och III.

Dator- och TV-spel
I dator- och TV-spelen är de vanligt förekommande som fiender på banorna.

Källor

Externa länkar

Fiktiva militära organisationer
Rollfigurer i Star Wars
Fiktiva figurer introducerade 1977
Arbetarna lämnar Lumières fabrik i Lyon

Arbetarna lämnar Lumières fabrik i Lyon, fransk film från 1895, en av världens första filmer.

Handling 
Filmen saknar handling i egentlig bemärkelse - det enda man ser är ett antal arbetare vid Lumières fabrik i Lyon lämna sin arbetsplats.

Om filmen 
Inspelningen var tvungen att göras om eftersom alla arbetare inte lämnade fabriken i tid.

Externa länkar 
 
 

Filmer 1895
Franska dokumentärfilmer
Massachusetts flagga

Massachusetts flagga antogs 21 mars 1971. På flaggan syns i mitten delstatens vapen, en indian med pil och båge. På dess baksida fanns fram till och med 1971 en grön gran i blå sköld. Numera är flaggans båda sidor lika.

Referenser 
 Znamierowski, A, "The World Encyclopedia of Flags: The Definitive Guide to International Flags, Banners, Standards and Ensigns", sid 199, Anness Publishing Ltd (2006)

Noter 

USA:s delstatsflaggor
Massachusetts
Ketsui

Ketsui - Kizuna Jigoku Tachi är ett arkadspel från den japanska tillverkaren Cave tillverkat 2002. Ketsui är av typen "shmup" (shoot 'em up) eller vertical shooter och tillhör Bullet Hell-subgenren. Många av Caves shooters spelas vertikalt, det vill säga att bilden rullar neråt så att det ser ut som om spelaren åker framåt. Spelet är byggt runt ett PCB (Printed Circuit Board), dvs. ett kretskort. Upp till två spelare kan spela samtidigt. Spelet är portat både till Xbox 360 och Playstation 3 men endast utgivet i Japan. Playstation 3-versionen av spelet har inget regionskydd och kan spelas på europeiska maskiner.

Spelet portades senare i en bantad Boss Rush-version till Nintendo DS som heter Ketsui DEATH LABEL.

Handling 
Enkelt förklarat så ska man som spelare styra en helikopter (det finns två olika att välja på) med diverse specialvapen. Det är spelaren mot flera hundra militära fiender. Det gäller att tänka ut hur man ska skjuta på fienderna (mönster) för att få så många poäng som möjligt. Ibland blir det många skott på skärmen, oftast färgade bollar eller linjer. Denna situation kallas bullet time och skall utnyttjas av spelaren, då spelet stannar upp för en stund, så kallad "slow motion". Ketsui är känt för att vara den mest aggressiva shootern rent spelmässigt från Cave då man ibland behöver ta sig mycket nära fienden. Ju närmre fienden är när man skjuter ner dem desto fler poäng får man, spelet går igenom två loopar innan man når slutbossen

Referenser

Noter

Externa länkar 
 World of Arcades
 

Datorspel 2002
Arkadspel
Silversmed

Silversmed är en hantverkare som utför främst smycken och främst i silver. Ofta förknippas silversmeden enbart med arbeten i metallen silver, vilket i dess ursprungliga betydelse är felaktigt. Historiskt har inte heller något silversmedsskrå funnits, utan silversmeder har tillhört guldsmedsskrået. Silversmedsyrket, historiskt sett, innebär att smeden skapar föremål med en kropp, till exempel skålar, vaser, ljusstakar och askar. Därav den äldre benämningen corpussilversmed, från det latinska ordet corpus (kropp), i betydelsen kropp. I det klassiska silversmedsarbetet skapas kroppen genom träckning med en silversmedshammare och två typer av underlag, ur en plan metallyta. Ett annat sätt är genom lödning av en eller flera bearbetade metallytor. Silversmeden arbetar i bland annat mässing, koppar, silver och guld. Idag jobbar silversmeder mest med att laga, gör om gamla smycken eller tillverka egna smycken.Det väldigt få som behärskar konsten att göra ett större corpusarbete.
Andra yrken inom samma fack är bestickssilversmed, guldsmed, gravör och gertler. 

Exempel på kända silversmeder är Wiwen Nilsson, Torun Bülow-Hübe, Kristian Nilsson, Benvenuto Cellini, Georges Cuyvers, Thomas Germain, Pehr Zethelius, Adolf Zethelius, Erik Fleming (konstnär), Claës E. Giertta, Georg Jensen, Sören George Jensen, Nanna Ditzel, Hans Hansen, Harald Nielsen, Henning Koppel, Tone Vigeland, Grete Prytz Kittelsen, Anna Greta Eker, Antonio Castillo, Johan Rodhe, Owe Johansson, Jan Ostwald, Elsa Peretti hos Tiffany & Co och Sigvard Bernadotte.

Referenser 

Hantverksyrken
Smide
Silver
Michigans flagga

Michigans flagga antogs 26 juni 1911. Delstatens vapen från 1835 syns i mitten.

Referenser 
 Znamierowski, A, "The World Encyclopedia of Flags: The Definitive Guide to International Flags, Banners, Standards and Ensigns", sid 199, Anness Publishing Ltd (2006)

Noter 

USA:s delstatsflaggor
Michigan
Edmond Rostand

Edmond Eugène Alexis Rostand, född 1 april 1868 i Marseille, död 2 december 1918 i Paris, var en fransk författare och poet, som bland annat skrev versdramat Cyrano de Bergerac (1897).

Biografi 
Edmond Rostand härstammade från en rik köpmanssläkt och studerade juridik i Paris. Han var en av dem som försvarade Alfred Dreyfus. 1901 blev Rostand medlem av Franska akademien.

Det romantiska och heroiska dramat Cyrano de Bergerac (1897) blev en stor succé och spelades 700 gånger i sträck. Krigaren och poeten Cyrano de Bergerac blev en nationell idealgestalt. Samtidigt var pjäsen en protest mot 1880-talsnaturalismen.

Verk utkomna på svenska 
 Chantecler: Drama på vers i fyra akter, 1927 (1910)
 Cyrano de Bergerac: heroisk komedi i fem akter, på vers, 1900, nyöversättning 1999 (1897)
 Örnungen: Versifierat drama i sex akter, 1916 (L'Aiglon 1900)
 Fantasticks: en parabel om kärlek, med ord av Tom Jones ...; musik av Harvey L. Schmidt; efter en pjäs "Les roman[e]sques" 1894 av Edmond Rostand, 1988
 Cyrano de Bergerac: efter Edmond Rostands heroiska komedi, bild: Per Gustavsson; text: Jesper Högström (barnbok)

Källor

Externa länkar 

Franska poeter
Franskspråkiga poeter
Franska dramatiker
Ledamöter av Franska Akademien
Franska författare under 1800-talet
Franska författare under 1900-talet
Personer från Marseille
Födda 1868
Avlidna 1918
Män
Kommendörer av Hederslegionen
Bertone

Ej att förväxla med Flaminio Bertoni, italiensk industridesigner.

Bertone, italiensk designfirma och tillverkare inom bilindustrin

Historia 
Bertone grundades 1912 som ett familjeföretag under ledning av Giovanni Bertone. 1920 slog man sig in i bilbranschen och har efter Andra världskriget etablerat sig inom den internationella bilindustrin som designutvecklare och tillverkare av mindre serier av framförallt coupé- och cabrioletmodeller. Vid den tiden hade Bertones son, Nuccio Bertone, tagit över företaget. Bertones främsta konkurrenter är Pininfarina och Italdesign. 

Bertone har genom åren arbetat med bl.a. Fiat, Lamborghini, Volvo, Lancia och Opel. 

I slutet av 2007 drabbades Bertone av akuta ekonomiska problem, efter flera år av förluster. Företaget bjöds ut till försäljning och köptes av Fiat 2009.

Lista över bilar med Bertone-kaross   
   
   
   

 
   
   
1953 Alfa Romeo BAT 5  
1953 Fiat 8V Spider   
1954 Alfa Romeo Giulietta Sprint   
1954 Alfa Romeo 1900 Sport Spider   
1954 Alfa Romeo BAT 7  
1954 Arnolt Aston Martin DB2/4 Spider   
1955 Alfa Romeo BAT 9  
1955 Arnolt-Bristol Spider/Coupe   
1959 NSU Sport Prinz   
1960 Alfa Romeo Giulietta Sprint Speciale   
1960 Gordon-Keeble   
1960 NSU Wankel Spider   
1961 Aston Martin DB4 GT Jet   
1962 Alfa Romeo Giulia Sprint GT 
1962 Alfa Romeo 2600 Sprint     
1962 BMW 3200 CS   
1962 Iso Rivolta IR 300   
1962 Simca 1000   
1965 Iso Grifo   
1967 Alfa Romeo Montreal   
1967 Fiat Dino Coupé  
1967 Lamborghini Miura    
1967 Simca 1200S Coupé   
1968 Fiat 850 Sport Spider  
1968 Lamborghini Espada   
1969 Iso Lele   
1970 BMW Garmisch 2200Ti (ledde fram till BMW 5-serie)   
1970 Lancia Stratos Zero   
1971 Lamborghini Countach   
1972 Fiat X1/9    
1972 Maserati Khamsin   
1973 Lamborghini Urraco   
1974 Ferrari 208/308 GT4   
1974 Maserati Quattroporte II   
1977 Volvo 262C   
1978 Alfa Romeo Alfetta  
1978 Fiat Ritmo   
1979 Volvo Tundra   
1982 Citroën BX   
1985 Volvo 780   
1987 Škoda Favorit   
1989 Citroën XM   
1990 Lamborghini Diablo   
1991 Citroën ZX   
1993 Citroën Xantia   
1994 Opel Astra Cabrio   
1995 Daewoo Espero  
2001 Opel Astra Coupe/Cabrio 
2003 Alfa Romeo GT   
2008 Alfa Romeo BAT 11
2010 Alfa Romeo Pandion

Egna modeller 
Bertone har även utvecklat egna bilmodeller:

1992 Bertone Blitz   
1998 Bertone Pickster
2003 Bertone Birusa  
2005 Bertone Villa
2006 Bertone Suagnà
2009 Bertone Mantide

Referenser

Externa länkar 
 

 
Italienska karossbyggare
Italienska företag
Italienska formgivare av bilar
Företag bildade 1912
Ghia

Ghia, Carrozzeria Ghia SpA, är ett italienskt designföretag, ägt av Ford Motor Company

Ghia grundades 1915 som Carrozzeria Ghia & Gariglio i Turin av Giacinto Ghia och Gariglio. Ghia specialierade sig på lätta aluminiumbygga sportbilar där man blev kända för Alfa Romeo 6C 1500 som vann Mille Miglia 1929. Uppdragsgivare var Alfa Romeo, Fiat, och Lancia. Efter andra världskriget gjorde man sig ett namn som designfirma med bilar som Volkswagen Karmann Ghia. Chrysler blev en viktig uppdragsgivare men det skulle bli Ford som 1970 tog över Ghia. 1957–1960 var Pietro Frua chefsdesigner på Ghia. Ghia var under en period involverat i De Tomaso Pantera. Alejandro de Tomaso ägde Ghia 1967–1970.

Ford började använda namnet Ghia som tillägg på versioner av sina egna personbilsmodeller från 1973: Granada Ghia, Capri Ghia, Cortina Ghia, Escort Ghia, Fiesta Ghia, Mondeo Ghia.

Italienska karossbyggare
Italienska företag
Företag bildade 1915
Minnesotas flagga

Minnesotas flagga antogs 1893, men då med bak- och framsidor som skilde sig åt från varandra, vilket ändrades 1957, så att flaggan fick sin nuvarande form, med delstatens sigill i mitten på båda sidor. De 19 stjärnorna indikerar att Minnesota 1858 blev den 19:e amerikanska delstaten förutom de 13 ursprungsstaterna, således den 32:a i ordningen.

Referenser 
 Znamierowski, A, "The World Encyclopedia of Flags: The Definitive Guide to International Flags, Banners, Standards and Ensigns", sid 199, Anness Publishing Ltd (2006)

Noter 

USA:s delstatsflaggor
Minnesota
Alexander Haig

Alexander Meigs "Al" Haig, Jr., född 2 december 1924 i Philadelphia, Pennsylvania, död 20 februari 2010 i Baltimore, Maryland, var en amerikansk yrkesmilitär (general i USA:s armé) och politiker (republikan). Han var USA:s utrikesminister 1981–1982 under president Reagan, och Vita husets stabschef under presidenterna Nixon och Ford.

Biografi
Haig var yrkesofficer i armén med officersfullmakt från United States Military Academy 1947. Han deltog i Koreakriget och erhöll två Silver Star för hjältemod. Under tjänstgöring som yrkesofficer tog han 1955 en MBA från Columbia Business School och 1961 en masterexamen i internationella relationer från Georgetown University. I Vietnamnkriget erhöll han Distinguished Service Cross, den näst högsta utmärkelsen i armén för tapperhet i strid.

Han var stabschef i Vita huset under Richard Nixon. Under 1973 var han vice arméstabschef. Mellan 1974 och 1979 var han SACEUR/befälhavare för United States European Command och 1981–1982 utrikesminister i Ronald Reagans regering. Efter bara ett år som utrikesminister ersattes han av George P. Shultz. 

Haig var en av republikanernas kandidater inför presidentvalet i USA 1988. Han var en skarp kritiker av George H.W. Bush som till sist blev nominerad och vann presidentvalet. Haig stödde Bob Dole i de resterande primärvalen efter att han själv hade dragit sig ur valkampanjen.

Haig meddelade i april 2007 tillsammans med tre andra tidigare republikanska utrikesministrar (Henry Kissinger, George P. Shultz och Lawrence Eagleburger) att de stödde John McCain i presidentvalet i USA 2008. Haig avled den 20 februari 2010 i sviterna av en stafylokockinfektion.

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Former Secretary of State Alexander Haig dies at 85, dödsannons – CNN (engelska)
 biografi på amerikanska utrikesdepartementets webbplats
 biografi på World Business Reviews webbplats
 biografi på Benador Associates webbplats
 biografi på National Infantry Foundations webbplats
 porträtt målad av Margaret Holland Sargent
 Iraq's Election and the Muslim World – Haig intervjuad på Fox News Channel, Hannity & Colmes 31 januari 2005
 Major Issues Lecture 1989 vid Ashbrook Center for Public Affairs, Ashland University
 Target Syria Next, Not Iraq – Haig intervjuad 2002 av Arnaud de Borchgrave
 Historical Materials of Gen. Alexander M. Haig, Jr. vid Nixon Library i Kalifornien

Amerikanska republikaner
USA:s utrikesministrar
Amerikanska presidentkandidater
Vita husets stabschefer
Generaler i USA:s armé
Personer inom Nato
Födda 1924
Avlidna 2010
Män
Personer från Philadelphia
Alumner från Edmund A. Walsh School of Foreign Service
Storkorset av första klassen av Förbundsrepubliken Tysklands förtjänstorden
Alumner från United States Military Academy
Alumner från United States Army War College
Alumner från Columbia Business School
Länsväg 163

Länsväg 163 går sträckan Dingle - Fjällbacka - Grebbestad - Tanumshede - Bullarebygden och Smeberg. Sträckan mellan Fjällbacka och Tanumshede skyltas som turistväg och är en del av Kustvägen Bohuslän.

Anslutande vägar
Länsväg 165 i Bullaren
Länsväg 174 i Dingle
E6 utanför Dingle

Historia
Före 1962 hade vägen inte något skyltat nummer. År 1962 gavs nummer 163 till vägen Hallinden (vid väg 162) - Hamburgsund - Fjällbacka och vidare längs dagen 163:a - Grebbestad - Tanumshede. Detta ändrades 1985 till dagens sträckning Dingle - Fjällbacka - Tanumshede - Bullaren.

Planer
Vägen genom centrala Fjällbacka är mycket smal och har dålig sikt, och det finns planer på att dra en förbifart öster om Fjällbacka.

Se även
 Lista över länsvägar i Västra Götalands län

Referenser

Länsvägar i Västra Götalands län
Mississippis flagga

Mississippis flagga, även känd som Magnoliaflaggan, antogs 2020, och ersatte den tidigare flaggan som antagits 1894. 

Den tidigare flaggan, som ersatt en design från 1861 (vilken liksom den nuvarande kallades Magnoliaflaggan), innehöll i det övre vänstra hörnet Amerikas konfedererade staters slagfältsflagga, ovanför den franska flaggans färger, för att symbolisera det franska inflytande som rådde när området var en fransk koloni. År 2001 genomfördes en omröstning av nordamerikanska vexillologiska föreningen. Då placerades Mississippis flagga som 22:a i design av de 72 kanadensiska provinsernas, amerikanska delstaternas och amerikanska territoriernas flaggor.

I samband med Black Lives Matter-protesterna 2020 efter George Floyds död avskaffade Mississippis guvernör Tate Reeves flaggan, och det beslutades att en ny flaggdesign skulle föreslås senare samma år.. I samband med valet 2020 antogs den nya flaggan, kallad Magnoliaflaggan

Referenser 
 Znamierowski, A, "The World Encyclopedia of Flags: The Definitive Guide to International Flags, Banners, Standards and Ensigns", sid 199, Anness Publishing Ltd (2006)

Noter 

USA:s delstatsflaggor
Mississippi
Arvet (film, 2003)

Arvet är en svensk/norsk/dansk film från 2003. Filmen hade premiär 29 augusti 2003 och är tillåten från 11 år.

Handling 
Christoffer, vars familj har drivit ett stålverk i fyra generationer, bryter traditionen och driver i stället en krog. Fadern begår självmord och Christoffer som tar över firman inser snart att den är konkursmässig, det tvingar honom att ta beslut som gör honom till ovän med familjen. Hans fru Maria, som är skådespelerska vid Dramaten i Stockholm, pendlar mellan Danmark och Sverige. Men hon finner snart att hennes man förändrats mycket.

Rollista 
Ulrich Thomsen - Christoffer 
Lisa Werlinder - Maria 
Ghita Nørby - Annelise 
Lars Brygmann - Ulrik 
Karina Skands - Benedikte 
Peter Steen - Niels 
Ulf Pilgaard - Aksel 
Diana Axelsen - Annika 
Jesper Christensen - Holger Andersen 
Dick Kaysø - Jens Mønsted

Externa länkar 
 

Svenska dramafilmer
Filmer 2003
Danska dramafilmer
Norska dramafilmer
Filmer i regi av Per Fly
Danskspråkiga filmer
Svenskspråkiga filmer
Franskspråkiga filmer
Norskspråkiga filmer
Danska 2000-talsfilmer (decennium)
Montanas flagga

Montanas flagga antogs 1905, sedan Montana blivit amerikansk delstat 1889.
Flaggan är inspirerad av den fana som brukades av delstatens trupper under det spansk-amerikanska kriget 1898. I mitten syns delstatens sigill.

Referenser 
 Znamierowski, A, "The World Encyclopedia of Flags: The Definitive Guide to International Flags, Banners, Standards and Ensigns", sid 199, Anness Publishing Ltd (2006)

Noter 

USA:s delstatsflaggor
Montana
Länsväg 174

Länsväg 174 går sträckan Dingle - Bovallstrand - Hunnebostrand - Kungshamn.
Hela sträckan ligger i Bohuslän, i Sotenäs och Munkedals kommuner. Vägen är sedan 2005 en turistväg och är en del av Kustvägen Bohuslän.

Anslutningar
 Länsväg 165
 E6
 Länsväg 171

Historia
Denna vägsträcka gavs ett skyltat nummer år 1985. Numret 174 flyttades då till denna väg efter att 1962-1985 använts för vägen Arvika–Töcksfors i Värmland.
Före 1985 hade vägen Dingle-Kungshamn inte något skyltat nummer, och det fanns då ingen annan väg med skyltade nummer till Kungshamn.

Se även
 Lista över länsvägar i Västra Götalands län

Referenser

Länsvägar i Västra Götalands län
Länsväg 171

Länsväg 171 går sträckan Hallinden (vid Länsväg 162) - Hunnebostrand och är 17 km lång. Hela sträckan ligger i Bohuslän. Vägen blev under 2005 en turistväg och är en del av Kustvägen Bohuslän.

Anslutningar
 Länsväg 162 vid Hallinden.
 Länsväg 174 nära Hunnebostrand.

Historia
Sträckan Hallinden-Åbyfjorden hade nummer 163 under perioden 1962-1985. År 1985 tilldelades dagens sträckning numret 171.

Se även
 Lista över länsvägar i Västra Götalands län

Referenser

Länsvägar i Västra Götalands län
Dinu Lipatti

Dinu Lipatti, född 19 mars 1917 i Bukarest, död 2 december 1950 i Genève, var en rumänsk kompositör och pianist, som specialiserade sig på Chopin. Han avled i leukemi, endast 33 år gammal.

Lipattis stil ägnade sig åt så vitt skilda tonsättare som Bach, Chopin, Mozart och Enescu. Lipatti hade även Beethoven på sin repertoar, bland annat Waldsteinsonaten, men någon inspelning av denne kompositör föreligger inte av Lipattis hand.

Källor

Externa länkar

Rumänska kompositörer
Rumänska pianister
Rumänska musiker under 1900-talet
Personer från Bukarest
Födda 1917
Avlidna 1950
Män