kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Robert Douglas

Robert Douglas, född 17 mars 1611 på gården Standingstone i East Lothian i Skottland, död 28 maj 1662 på Blasieholmen, Stockholm, var en skotsk adelsman och militär i svensk tjänst samt stamfar till den svenska grevliga ätten Douglas. 

Douglas började sin tjänstgöring i Sverige 1627 som page hos pfalzgreven Johan Kasimir på Stegeborgs slott. Han gick i tjänst hos Gustav II Adolf 1630 när Sverige gick in i trettioåriga kriget.  Han blev överste 1635, generalmajor 1643, generallöjtnant 1647, general 1651, fältmarskalklöjtnant 1656 och fältmarskalk 13 maj 1657. 

Robert Douglas deltog i slaget vid Leipzig 1642, slaget vid Jankowitz 1645 och slaget vid Warszawa 1656. Han var militärbefälhavare i Estland och Livland 1658–61. Han fick friherretitel 1651, och grevetitel 28 maj 1654.

Robert Douglas är begravd i Douglaska gravkapellet i Vreta klosters kyrka.

Genealogi

Föräldrar
Patrick Wilhelmsson Douglas, markis och ambassadör hos Christian IV av Danmark och friherrinnan Christina Andrewsdotter till Innerdivat.

Hustru
Hedvig Mörner, gifta 1646.

Barn
 Wilhelm Douglas 1646–1674 Överstelöjtnant
 Gustaf Douglas 1648–1705 Landshövding i Västerbotten och Lappmarkerna,  far till Gustav Otto Douglas
 Axel Douglas 1650–1673 Kapten vid prinsens av Oranien livgarde
 Adolf Douglas 1651–1674 Kapten i holländsk tjänst
 Christina Douglas 1652–1712
 Carl Douglas 1656–1678

Se även
 Lista över svenska fältmarskalkar
 Ätten Douglas
 Biografin "Robert Douglas, en krigargestalt från vår storhetstid", utgiven 1957 av Archibald Douglas

Källor

Externa länkar 

Svenska friherrar
Svenska fältmarskalkar
Svenska generaler
Svenska grevar
Svenska guvernörer
Skotska militärer
Skotska generaler
Geheimeråd
Födda 1611
Avlidna 1662
Män
Svenska militärer under 1600-talet
Robert
Deltagare i slaget vid Lützen
Deltagare i tredagarsslaget vid Warszawa
Personer från East Lothian
Deltagare i slaget vid Jankov
Krigsråd
Ludvig I

Det har funnits flera regenter med namnet Ludvig I (eller Louis I):
 Ludvig I, "Ludvig den fromme" (franska Louis Ier), född 778, död 840, lydkung av Akvitanien 781-814, romersk kejsare 813. Se Ludvig den fromme.
 Ludvig I, (portugisiska Louis I), född 1838, död 1889, kung av Portugal. Se Ludvig I av Portugal
 Ludvig I, "Ludvig den store" (ungerska Lajos Nagy, polska Ludwik Wielki), född 1326, död 1382, kung av Ungern 1342, kung av Polen 1370. Se Ludvig I av Ungern.
 Ludvig I, född 1707, död 1724, kung av Spanien. Se Ludvig av Spanien
 Ludvig I (ty. Ludwig I.), född 1786, död 1868, kung av Bayern 1825-48. Se Ludvig I av Bayern.
 Ludvig I (1763–1830), storhertig av Baden. Se Ludvig I av Baden.
 Ludvig I, född 1424, död 1489, hertig av Pfalz-Zweibrücken. Se Ludvig I av Pfalz-Zweibrücken
 Ludvig I, greve av Württemberg
 Louis I, Louis Bonaparte som kung av Holland 1806-1810

Regentnamn
Karl Ludvig av Baden

Karl Ludvig av Baden, född 14 februari 1755 i Karlsruhe, Baden, död 16 december 1801 i Arboga, Sverige, var en arvfurste av Baden. Eftersom han inte överlevde sin far blev han aldrig storhertig av Baden.

Biografi 
Han var son till markgreven, kurfursten och storhertigen Karl Fredrik av Baden och dennes gemål Luise Caroline av Hessen-Darmstadt. Karl Ludvig gifte med sin kusin Amalia av Hessen-Darmstadt 15 juli 1775.

Död i Sverige 
Den 9 oktober 1801 anlände arvfursteparet och deras två yngsta barn till Stockholm från Ryssland där de hade besökt sin dotter, tsarinnan Louise. I Stockholm besökte de sin dotter Fredrika, drottning av Sverige. Visiten började hos änkedrottning Sofia Magdalena varefter kung Gustav IV Adolf bjöd på middag. Den 24 oktober flyttade kungaparet med sina gäster till Drottningholms slott.

När resan hem till Baden hade påbörjats i mitten av december 1801 reste arvfursteparet i varsin vagn. Furstinnan Amalia anlände till Arboga samma kväll, där det var bestämt att man skulle övernatta. Dock kanade Karl Ludvigs vagn av den isiga landsvägen.

I Arboga stadsförsamlings dödbok står att läsa: "Det badiska herrskapet afreste den 15 December följande ifrån Kongl. Lustslottet Gripsholm för att taga Återvägen öfver Götheborg till Köpenhamn, men vagnen uti hvilken arf-prinsen satt stjälpte ännu samma dag, på den genom is halkiga och sluttande landsvägen, och Herren... utomdess ännu mycket rörd öfver det så nyss tagna afskedet ifrån Deres Kongl Majestäter tillika Svärson och Dotter, Bägge af honom högt älskade och uti hvilkas hof han njutit så många både lysande som glada och ömhetsfulla heders- och vänskapsbetygelser... blef rörd af slag, fördes hit i en bondsläde och dog här följande dagen efter den - 16 December. Denna olyckshändelse timade vid en By 3/4 mil härifrån, i en backe imellan Reutersberg och Magnes."

Karl Ludvig av Baden avled av en hjärnblödning i rådman Gerhard Wahrenbergs hus vid Stora torget i Arboga dagen efter olyckan. Den 17 december anlände kungaparet för att hämta stoftet för en begravningsceremoni i Riddarholmskyrkan i Stockholm. Dödsfallet gjorde att hustrun och barnen stannade i Stockholm till maj 1802. Karl Ludvig av Baden begrovs i slottskyrkan S:t Michael i Pforzheim.

Barn 
 Amalie (1776–1823)
 Karolina (1776–1841), gift med kurfurst och senare kung Maximilian I Josef av Bayern
 Louise (1779–1826), gift med tsar Alexander I av Ryssland
 Fredrika (1781–1826), gift med kung Gustav IV Adolf av Sverige (skilda 1812)
 Maria (1782–1808), gift med hertig Fredrik Vilhelm av Braunschweig-Wolfenbüttel
 Karl Fredrik (1784–1785)
 Karl (1786–1818) gift med prinsessan Stephanie de Beauharnais
 Wilhelmine (1788–1836), gift med storhertig Ludvig II av Hessen-Darmstadt

Referenser

Noter

Externa länkar

Zähringen
Födda 1755
Avlidna 1801
Män
Ledamöter av Kungliga Musikaliska Akademien
Riddare och kommendör av Kungl. Maj:ts Orden
Mottagare av Serafimerorden
Tronföljare som aldrig tillträdde
Karl av Baden

Karl av Baden, född 8 juni 1786 i Karlsruhe, död 8 december 1818 i Rastatt, var regerande storhertig av Baden 1811-1818.

Biografi
Han var son till Karl Ludvig av Baden och Amalia av Hessen-Darmstadt, och tillhörde därmed furstehuset Zähringen. Hans syster var den svenska drottningen Fredrika.

Eftersom Karl inte hade några manliga arvingar vid sin död, efterträddes han som storhertig av sin farbror, Ludvig I av Baden.

Familj
Gift 8 april 1806 i Paris med Stéphanie de Beauharnais (född 28 augusti 1789, död 29 januari 1860). Hon var kusinbarn till Alexandre de Beauharnais och adoptivdotter till kejsar Napoleon I.

Barn:
 Luise av Baden (1811-1854) , gift 9 december 1830 med sin kusin Gustav Gustavsson av Wasa.
 namnlös son (född och död 1812)
 Josephine av Baden (1813-1900) , gift med Karl Anton av Hohenzollern-Sigmaringen.
 Alexander av Baden (1816-1817)
 Marie av Baden (1817-1888) , gift med William Douglas-Hamilton, 11:e hertig av Hamilton.

Se även 
 Kaspar Hauser

Referenser

Externa länkar

Storhertigar av Baden
Zähringen
Födda 1786
Avlidna 1818
Män
Mottagare av Serafimerorden
Karl Fredrik av Baden

Karl Fredrik av Baden, född 22 november 1728, död 10 juni 1811; markgreve från 1738, kurfurste från 1803 och storhertig av Baden 1806-1811.Tillhörde det tyska furstehuset Zähringen. Son till Fredrik av Baden-Durlach och Amalia av Nassau-Dietz.

Han efterträdde sin farfar 1738 som markgreve av Baden-Durlach, stod till 1746 under förmynderskap och ärvde 1771 Baden-Baden, när den där regerande linjen utslocknade. Under Napoleonkrigen anslöt han sig till Napoleon I, blev 1803 kurfurste och vid sitt inträdde 1806 i Rhenförbundet storhertig av Baden och mångdubblade sina besittningar genom att införliva sekulariserade och mediatiserade furstendömen. Karl Fredrik var den som gjorde Baden till en territoriell enhet från att tidigare varit uppsplittrat på en rad småfurstendömen.

Karl Fredrik betraktas som grundaren av det moderna Baden. Han införde ett flertal reformer, bland annat upphävdes livegenskapen 1783.
Han efterträddes av sin sonson, Karl av Baden.

Familj

Gift med 1) (28 januari 1751) Luise Caroline av Hessen-Darmstadt (1723-1783), dotter till lantgreve Ludvig VIII av Hessen-Darmstadt.

Barn:
 Karl Ludvig av Baden (1755-1801; arvprins) (→ son Karl av Baden)
 Fredrik (1756-1817)
 Ludvig I av Baden (1763-1830)
 son (född o död 1764)
 Lovisa (född o död 1767)

Gift med 2) (24 november 1787) Luise von Geyersburg (1768-1820), dotter till friherre Ludvig Henrik Filip Geyer von Geyersberg. Hon upphöjdes 1796 av kejsaren till grevinna av Hochberg och 1817 förklarades hennes söner arvsberättigade till tronen.

Barn:
 Leopold av Baden (1790-1852) (→ Bl.a. Ätten Bernadotte av Sverige, via Victoria av Baden gift med Gustaf V)
 Wilhelm av Baden (1792-1859)
 Fredrik Alexander (född o död 1793)
 Amalia (1795-1869)
 Maximilian (1796-1882)

Noter 

Storhertigar av Baden
Zähringen
Födda 1728
Avlidna 1811
Män
Riddare och kommendör av Kungl. Maj:ts Orden
Mottagare av Serafimerorden
Markgrevar av Baden-Durlach
Markgrevar av Baden
Markgrevar av Baden-Baden
Kurfurstar av Baden
Ludvig I av Baden

Ludvig I av Baden, född 9 februari 1763 i Karlsruhe, död 30 mars 1830 i Karlsruhe, var storhertig av Baden 1818–1830 och tillhörde furstehuset Zähringen.

Han var tredje son till storhertig Karl Fredrik av Baden och Luise Caroline av Hessen-Darmstadt. Ludvig var farbror till drottning Fredrika av Sverige och erhöll Serafimerorden vid Gustav IV Adolfs besök i Baden 1803.

Som storhertig grundade han polytekniska högskolan i Karlsruhe 1825, dagens Universität Karlsruhe (TH), som idag är den äldsta tekniska högskolan i Tyskland.

Han gifte sig morganatiskt med Katarina Karolina Werner, grevinna von Langenstein och Gondelsheim. I äktenskapet föddes 1826 dottern Luise Katarine, som 1848 gifte sig med överstekammarjunkaren, badiske kammarherren Carl Douglas från Sverige.

Under Ludvigs regeringstid upphittades i Nürnberg pojken Kaspar Hauser, ett "naturbarn" som inte kunde tala. Rykten uppstod att han skulle vara undanstucken son till Karl av Baden och med andra ord legitim arvinge till tronen. Kaspar Hauser dog efter ett mordförsök 1833.

Ludvig efterträddes som storhertig av sin halvbror, Leopold av Baden som från 1819 var gift med prinsessan Sofia av Sverige.

Referenser 

 .

Zähringen
Storhertigar av Baden
Födda 1763
Avlidna 1830
Män
Mottagare av Serafimerorden
Fredrik av Baden-Durlach

Fredrik, arvmarkgreve av Baden-Durlach, född 7 oktober 1703 och död 26 mars 1732, son till Karl III Wilhelm av Baden-Durlach och Magdalena Wilhelmina av Württemberg. Gift med Amalia av Nassau-Dietz.

Barn:
 Karl Fredrik av Baden (⇒ Bl.a. huset Bernadotte av Sverige, via Victoria av Baden gift med Gustaf V)

Referenser

Zähringen
Födda 1703
Avlidna 1732
Män
Karl III Wilhelm av Baden-Durlach

Karl III Wilhelm, markgreve av Baden-Durlach 1709. Född 17 januari 1679 i Durlach, son till Fredrik VII av Baden-Durlach och Augusta Maria av Holstein-Gottorp. Död 12 maj 1738 i Karlsruhe.

Ättling till kung Gustav Vasa av Sverige.

Gift med Magdalena Wilhelmina av Württemberg.

Barn:
 Fredrik av Baden-Durlach (→ Bl.a. Ätten Bernadotte av Sverige, via Victoria av Baden gift med Gustaf V)

Referenser

Externa länkar

Zähringen
Födda 1679
Avlidna 1738
Män
Markgrevar av Baden-Durlach
Deltagare i slaget vid Blenheim
Alumner från Utrechts universitet
Alumner från Genèves universitet
Fredrik VII av Baden-Durlach

Fredrik VII, född 23 september 1647 i Ueckermünde, död 25 juni 1709 i Alba Iulia, Durlach, markgreve av Baden-Durlach. Son till Fredrik VI av Baden-Durlach och Kristina Magdalena av Pfalz-Zweibrücken (ättling till kung Gustav Vasa av Sverige).

Fredrik VII av Baden är förfader till flera svenska kungar, nämligen alla av huset Holstein-Gottorp samt de av huset Bernadotte som stammar från Gustaf VI Adolfs mor Victoria av Baden.

Gift med Augusta Maria av Holstein-Gottorp, född 1649, död 1728, dotter till Fredrik III av Holstein-Gottorp och Marie Elisabeth av Sachsen. 

Barn:
 Karl III Wilhelm av Baden-Durlach, född 1679. (→ bl.a. huset Bernadotte av Sverige, via Victoria av Baden gm Gustaf V)
 Johanna Elisabeth av Baden-Durlach född 1680, gift med Eberhard IV Ludvig av Württemberg.
 Albertina Fredrika av Baden-Durlach född 1682 (→ Mor till kung Adolf Fredrik av Sverige, den förste av huset Holstein-Gottorp, som även var farmors farfars far till Victoria av Baden vars ättlingar är av huset Bernadotte)

Referenser 

Zähringen
Födda 1647
Avlidna 1709
Män
Fredrik
Markgrevar av Baden-Durlach
Deltagare i slaget vid Blenheim
Mottagare av Elefantorden
Augusta Maria av Holstein-Gottorp

Augusta Maria av Holstein-Gottorp, född 6 februari 1649 på slottet Gottorp i Schleswig, död 25 april 1728 på slottet Augustenburg i Grötzingen, var en tysk furstinna och markgrevinna av Baden-Durlach. Hon var dotter till hertig Fredrik III av Holstein-Gottorp och hertiginna Maria Elisabet av Sachsen.

Familj 

Augusta Maria gifte sig med markgreve Fredrik VII av Baden-Durlach den 15 maj 1670 i Husum, och blev således själv markgrevinna. Tillsammans fick paret elva barn:

 Fredrik Magnus (13 januari 1672 – 24 februari 1672), prins av Baden-Durlach
 Fredrika Augusta (21 juni 1673 – 24 juli 1674), prinsessa av Baden-Durlach
 Kristina Sofia (17 december 1674 – 22 januari 1676), prinsessa av Baden-Durlach
 Klaudia Magdalena Elisabet (15 november 1675 – 18 april 1676), prinsessa av Baden-Durlach
 Katrina (10 oktober 1677 – 11 augusti 1746), gift med Johan Fredrik av Leiningen-Hartenburg
 Karl Vilhelm (17 januari 1679 – 12 maj 1738), markgreve av Baden-Durlach och gift med Magdalena Vilhelmina av Württemberg
 Johanna Elisabet (3 oktober 1680 – 2 juli 1757), hertiginna av Württemberg-Stuttgart och gift med Eberhard Ludvig av Württemberg
 Albertina Fredrika (3 juli 1682 – 22 december 1755), prinsessa av Baden-Durlach och gift med Kristian August av Holstein-Gottorp
 Kristoffer (9 oktober 1684 – 2 maj 1723), prins av Baden-Durlach och gift med Maria Kristina Felizitas av Leiningen-Dagsburg-Falkenburg-Heidesheim
 Charlotta Sofia (1 mars 1686 – 5 oktober 1689), prinsessa av Baden-Durlach
 Maria Anna (9 juli 1688 – 8 mars 1689), prinsessa av Baden-Durlach

Anfäder

Referenser 

Födda 1649
Avlidna 1728
Kvinnor
Tyska markgrevinnor
Huset Holstein-Gottorp
Johan Adolf av Holstein-Gottorp

Johan Adolf av Holstein-Gottorp (27 februari 1575 – 31 mars 1616), hertig av Holstein-Gottorp. 

Han var tredje son till Adolf av Holstein-Gottorp och Kristina av Hessen och efterträdde sina två äldre bröder som regerande hertig.

Familj
Johan Adolf gifte sig 1596 med Augusta av Danmark (1580-1639).

Barn (i urval):
 Fredrik III av Holstein-Gottorp född 1597.
 Hedvig av Holstein-Gottorp född 1603, gm. August av Salzbach

Se även
 Holstein-Gottorpska ätten

Referenser

Noter

Externa länkar

Huset Holstein-Gottorp
Hertigar av Schleswig
Hertigar av Holstein
Födda 1575
Avlidna 1616
Män
Hedvig av Holstein

Hedvig av Holstein, född 1398, död 1436, begravd i St Lambert i Oldenburg, furstinna av Werle-Wenden och grevinna av Oldenburg. Dotter till Gerhard VI av Holstein (stupad 1404) och Katharina Elisabeth av Braunschweig-Lüneburg (död 1417/1422).

Hedvig gifte sig första gången före 18 april 1417 i ett barnlöst äktenskap med furst Balthasar av Mecklenburg-Werle (död i pesten 1421).

Hedvig upprättade ett nytt bröllopskontrakt 23 november 1423 med greve Didrik den lycklige av Oldenburg (död 1440). Paret fick följande barn:

Kristian I av Danmark, Norge och Sverige (1426–1481), nordisk unionskung
Moritz V av Oldenburg (omkring 1428–1464), greve av Oldenburg
Gerhard av Oldenburg (omkring 1430–1500), greve av Oldenburg

Referenser

Vidare läsning 
Otto S. Brenner: Nachkommen Gorms des alten (Lyngby, 1978) nr: 1937, 2090, och 2697–2701
Stammtafeln zur geschichte der Europäischen Staaten (Europäische Stammtafeln) band I (die deutschen Staaten) av W. K. Prinz von Isenburg (Marburg, 1960) , tafel 87 (die Grafen von Holstein und Herzogs von Schleswig aus Schauenburger Geschlecht) och tafel 69 (die Herzoge von Braunschweig-Göttingen)
Nordisk Familjebok, Uggleupplagan, band 6, s. 349–350, Stockholm 1907
Chronicon Holtzatiæ 29, MGH SS XXI, sida 286

Kvinnor
Födda 1398
Avlidna 1436
Personer i Tyskland under 1400-talet
Tyska furstinnor
John Neville Keynes

John Neville Keynes, född 31 augusti 1852 i Salisbury, Wiltshire, död 15 november 1949 i Cambridge, Cambridgeshire, var en brittisk nationalekonom och filosof. Han var far till John Maynard Keynes.

Bibliografi
John Neville Keynes/The Scope and Method of Political Economy (1891)

Alumner från Universitetet i Cambridge
Brittiska nationalekonomer
Personer från Salisbury, England
Födda 1852
Avlidna 1949
Män
Lista över USA:s presidenter

Den här artikeln är en lista över personer som varit USA:s president. Presidenterna är numrerade med sitt ämbetsnummer och till exempel Joe Biden listas och presenteras som den 46:e presidenten. Han var då endast den 45:e personen, samtliga män, att bli president. Numreringen görs för sammanhängande ämbetsperioder och Grover Cleveland är den enda president som suttit två perioder som inte varit sammanhängande. Han har därför två ordningstal och räknas som USA:s 22:a och 24:e president.

Lista över presidenter 
 Partier

Nu levande presidenter 
Sedan 30 november 2018, då George H.W. Bush avled, finns det sex presidenter som fortfarande lever:

Den senaste presidenten som har avlidit är George H.W. Bush (1989–93) som dog den 30 november 2018, 94 år gammal.

Se även 
 USA:s vicepresident
 Lista över presidentkandidater
 Lista över demokratiska partiets presidentkandidater
 Lista över republikanska presidentkandidater

Noter

Referenser

Externa länkar 
 The Presidents of the United States, Vita huset.
 "POTUS: Presidents of the United States", Internet Public Library.

 
Listor över statschefer
Presidenter

he:נשיא ארצות הברית#רשימת הנשיאים
President Grover Cleveland

President Grover Cleveland är en oljemålning av Anders Zorn från 1899, föreställande den tidigare amerikanske presidenten Grover Cleveland. Storlek: 122 x 91,5 cm. Zorn utförde även två etsningar efter målningen President Grover Cleveland. Dessa utfördes 1899 hemma hos Isabella Stewart Gardner i Boston, där Zorn bodde under sitt besök i USA.

Se även
Anders Zorn
Porträttmåleri
Lista över Anders Zorns samtliga etsningar
 Zorns målning och etsning över President William Taft

Referenser

Noter

Externa länkar
Etsningen Grover Cleveland på Mollbrinks

Målningar av Anders Zorn
Målningar 1899
Porträttmålningar
Målningar i Washington D.C.
Oscar II (målning)

Oscar II är en oljemålning av Anders Zorn från 1898, föreställande den dåvarande svensk-norske kungen Oscar II. Storlek: 119 x 93 centimeter.

Se även
Porträttmåleri
Lista över Sveriges regenter
Lista över Norges regenter

Målningar av Anders Zorn
Porträttmålningar
Målningar 1898
Målningar i Stockholm
Konstverk på Stockholms slott
Gustafs skål

Gustafs skål är en visa med text av Carl Michael Bellman. Sången kom, tillsammans med Så lyser din krona nu, Kung Gustaf, dubbelt dyr, att betraktas som "kungssång" under den gustavianska tiden och fungera som en form av inofficiell nationalsång.

Carl Tersmeden skriver i sina memoarer om hur några officerare på Skeppsholmen hade samlats vid en punschbål tillsammans med Bellman. De övade på sången för att kunna sjunga den för kungen när denne så småningom anlände ridande. De bidrog också till att sången snabbt kom att spridas, och inom några dagar sjöngs den "överallt".

Texten 
Sången blev populär och spreds strax efter Gustaf III:s statskupp den 19 augusti 1772. Bellman hade dock skrivit texten redan tidigare. Sången publicerades i göteborgstidningen ’’Hvad nytt? Hvad nytt?’’ den 17 augusti, men hade sannolikt varit spridd tidigare. Olof Byström anser att den skrevs redan under våren eller sommaren 1772. Melodin var välbekant vid tiden och Bellman hade bland annat använt den till en namnsdagshyllning till kungen den 6 juni med inledningsorden "Sverige! sjung: ditt nit kan ilskan aldrig svärta".

Musiken 

Melodins ursprung är inte klarlagt. Tersmeden skriver att det var en känd ”gardies-troupp”  och Nils Dencker menar att melodin måste varit känd som skålvisa långt innan Bellman skrev sin text till den.

I Fredrik Åkerhielms dansbok benämns Gustafs skål även som ’’Collin’’. Detta syftar troligen på Slaget vid Kolín (tyska: Schlacht bei Collin) som utkämpades 1757 mellan Preussiska och Österrikiska trupper. Det är troligt att delar av melodin kan härstamma från någon slags österrikisk marsch för att hedra den österrikiska segern.

Källor

Externa länkar

Bo Lund  - Gustafs skål MP3
Gustafs skål på YouTube

Kulturella återgivningar av Gustav III
Verk 1772
Svenska visor
Verk av Carl Michael Bellman
Sveriges nationalsymboler
Kungssånger
Svenska patriotiska sånger
Unionstiden

Unionstiden kan avse tre olika epoker i Sveriges historia:

• Perioden 1319-mitten av 1300-talet då Magnus Eriksson var kung i både Sverige och Norge
* Unionstiden – avser vanligtvis perioden 1389–1523, då Sverige tillsammans med Danmark och Norge ingick i Kalmarunionen, se Sverige under Kalmarunionens tid
 Unionstiden – även perioden 1814–1905, då Sverige och Norge var i personalunion, se Svensk-norska unionen
Lista över Polens statsöverhuvuden

<div style=float:center>

Furstar 870-992

Kungar 992-1138

Seniorhertigar 1138-1295

Kungar 1295-1796

Kungar inom Ryska riket 1815-1917

Landsanförare (Naczelnik) 1918-1922

Presidenter 1922-1952

Ordförande i Polska statsrådet 1952-1989

Presidenter från 1989

Se även
Kungariket Polen (1025–1385)
Kungariket Polen (1385–1569)
Storfurstendömet Litauen
Polsk-litauiska samväldet
Hertigdömet Warszawa (1807-1815)
Polens president

Externa länkar

 
Statsöverhuvuden
Polen
Viktoria av Hessen-Darmstadt

Viktoria av Hessen-Darmstadt, född 5 april 1863 på Windsor Castle, Windsor, Berkshire, död 24 september 1950 på Kensington Palace, London, var från födseln prinsessa av Hessen, dotter till Ludvig IV av Hessen (1837–1892) och Alice av Storbritannien (1843–1878). 

Gift 1884 i Darmstadt med sin fars kusin Prins Ludvig av Battenberg, (1854–1921, från 1917 markis av Milford Haven).

Biografi 
Viktoria evakuerades till England under Preussens attack på Storhertigdömet Hessen 1866 och hjälpte till vid skötseln av de sårade under tysk-franska kriget 1870. Vid sin mors död i difteri 1878 fick hon överta rollen som mor åt sina syskon, under ledning av deras mormor, drottning Viktoria av Storbritannien. 

Hennes äktenskap med prins Ludvig av Battenberg var inte arrangerat utan ett kärleksförhållande. Paret möttes på släktträffar, förlovade sig 1882 och gifte sig 1884 mot hennes fars vilja, då han inte tyckte om att Ludvig härstammade från ett morganatiskt äktenskap och inte ville förlora Viktorias sällskap. Hon åtföljde därefter maken på hans olika militära uppdrag i Europa.    

Hon sägs ha varit frispråkig, rättfram samt allmänbildad och fick med åren allt mer radikala åsikter; hon läste böcker om allt från politik till arkeologi och undervisade själv sina barn. Hon var intresserad av arkeologi och hjälpte även själv till vid en arkeologisk utgrävning på Malta. Hon flög en zeppelinare 1906 och senare även ett biplan, vilket var riskabelt under denna tid.

1914 besökte hon sin syster Alexandra av Hessen (gift med Nikolaj II) i Ryssland och var sedan tvungen att fly tillbaka till Storbritannien vid första världskrigets utbrott; maken avskedades från engelska flottan på grund av sitt tyska ursprung och paret slog sig ned på Isle of Wight, där de 1917 avsade sig sina tyska titlar och erhöll nya brittiska adelstitlar. Hon flyttade i början av 1920-talet in på Kensington Palace i London, där hon blev en matriarkal gestalt inom Europas kungliga kretsar. Hon uppfostrade också sin dotterson Philip, efter att hennes dotter Alice insjuknat i schizofreni.    

Hennes opublicerade memoarer är en värdefull samtidskälla för forskare.

Barn
 Alice av Battenberg (1885–1969), gift 1903 med Prins Andreas av Grekland och Danmark, (1882–1944), föräldrar till Prins Philip, hertig av Edinburgh
 Louise Mountbatten, (1889–1965) gift 1923 med kung Gustaf VI Adolf av Sverige, (1882–1973)
 Georg Mountbatten, markis av Milford Haven (1892–1938) gift 1917 med grevinnan Nadesha de Torby
 Louis Mountbatten av Burma, (1900–1979), gift 1921 med lady Edwina Ashley, (1901–1960).

Antavla

Referenser

Noter 

Huset Hessen-Darmstadt
Födda 1863
Avlidna 1950
Kvinnor
Personer från Windsor, Berkshire