kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Peder Månsson Utter

Peder Månsson Utter, född 19 september 1566 i Stockholm, död i pesten 23 september 1623 i Krokek, Östergötland, arkivman och genealog.

Biografi
Peder Månsson Utter föddes 1566 i Stockholm. Han var son till skeppgårdsskrivaren Måns Pedersson vid Stockholms skeppsgård och Catharina Persdotter. Peder Månsson tjänstgjorde i det kungliga kansliet från omkring 1584 till 1588 som biträde åt Rasmus Ludvigsson, som hade de indragna kyrkoarkivalierna och klosterarkivalierna i sin vård. 

1593 blev han sekreterare åt kung Sigismund, men blev efter slaget vid Stångebro efterlyst av hertig Karl, sedermera kung Karl IX, som anhängare åt Sigismund.
Utter höll sig gömd under flera år men blev sedan upptäckt och förd till Nyköpings slott där han satt häktad i två år i väntan på dom. Men när Karl IX blev sjuk ville han försonas med sina fiender och Utter benådades på kungens dödsbädd.

I hertig Johans av Östergötland tjänst blev han kammarråd, men återinträdde 1618 i kungliga kansliet och blev sekreterare i det nybildade Riksarkivet. Som landets första riksarkivarie påbörjade han ett omfattande arbete med att systematisera arkivalierna som var i stor oordning efter en lång tid vanvård. Även om rikskanslern Axel Oxenstierna ses som Riksarkivets upphovsman så var det Utters målmedvetna ordningsarbete som låg till grund för det program som hans efterträdare skulle komma att följa.

Utter var även en framstående genealog och hans största genealogiska arbete anses vara Collectanea genealogica som finns bevarat i handskrift i Riksarkivet.  Utter skrev dessutom en släktbok över Johan III:s förfäder; även Christer Gabrielsson Oxenstiernas släktbok är avfattad av honom. Utöver detta finns även ett antal brev av Utter till Axel Oxenstierna bevarade i Oxenstiernska samlingen i Riksarkivet.

Familj
Utter gifte sig första gången 1589 med Margareta Andersdotter (död 1611). Hon var dotter till kyrkoherden Andreas Erici och Catharina Olofsdotter i Västeråkers församling. De fick tillsammans barnen kommendanten Anders Persson Utter (1592–1640) på Buxtahude och ståthållaren Johan Persson Utter (1605–1654) på Arensburg.

Utter gifte sig andra gången 11 juli 1613 i Sankt Nikolai församling, Stockholm med Birgitta Simonsdotter. Hon var änka efter Jakob Long.

Referenser
Severin Bergh, Svenska riksarkivet 1618-1837 (1916).
Holger Rosman, Rasmus Ludvigsson som genealog (1897).
Holger Rosman, "Peder Månssons vapenbok", Svenska autografsällskapets tidskrift, årg. 2, 1895.

Noter 

Svenska riksarkivarier
Svenska genealoger
Män
Födda 1566
Avlidna 1623
Svenska kammarråd
Askersby

Askersby har flera betydelser:

 Askersby, Örebro kommun ‒ tätort i Örebro kommun
 Askersby, Sunne kommun ‒ by i Sunne kommun
Kansliordning

Kansliordning, en stadga, som innehåller bestämmelser om det svenska rikskansliets organisation och uppgift samt om arbetets fördelning bland där anställda ämbets- och tjänstemän, deras skyldigheter m.m. 

Den äldsta ordningen för rikskansliet är uppsatt av Axel Oxenstierna i februari 1612 (hertig Karl, sedermera Karl IX, hade redan 17 januari 1592 utfärdat en kansliordning för sitt furstliga kansli). Sedan därefter mindre omfattande kansliordningar givits 1613(?), 1618 och 1620, utfärdades den första mera utförliga kansliordningen i juni 1626. Utom en kort "ordning" för kansliet 1651 finns sedermera fullständiga kansliordningar från 1661, 1713, 1719, 1720, 1773, 1801 och 1809. 

Efter 1840 års omorganisation av kansliet, varigenom detta fördelades på sju departement, utfärdades särskilda instruktioner 3 juli 1840 för Justitiedepartementet och 10 juli s. å. för de övriga departementen med undantag av Utrikesdepartementet, som först 27 april 1858 synes ha erhållit särskild instruktion.

Källor

Sveriges politiska historia
Ugglan
Lernacken

Lernacken är en till stora delar konstgjord udde i Öresund, belägen i sydvästra Malmö i Skåne, mellan Bunkeflostrand och Limhamn. Lernacken är till stora delar obevuxen. Spridda områden växtlighet och några få buskområden och enstaka träd finns dock. 

Redan tidigt 1900-tal började området användas för att deponera slamsten, en restprodukt från Limhamns kalkbrott, som inte upphörde deponeras förrän 1998. Mellan 1967 och cirka 1983 deponeras även olje- och industrislam från Malmö renhållningsverk på platsen. 

Ett stort område användes från 1961 till militär verksamhet. 

Öresundsbrons betalstation och östra landfäste med anslutning till Yttre Ringvägen ligger på Lernacken. 

Lernacken var i början av 90-talet skådeplats för olika miljörörelser. "Stoppa Bron" var en, som där höll ett flertal manifestationer.

1952 uppfördes en fyr på platsen, som släcktes 2000 när Öresundsbron invigdes.

När Öresundsbron byggdes förändrades området. Två konstverk tillkom och en kombinerad utsiktsplats och utställningslokal byggdes.

Området nyttjas bland annat för fågelskådning, som utsiktsplats, motionsområde och för hundrastning och bärplockning.

Lernacken är också ett mycket populärt område bland sportfiskare, framförallt i början av sommaren då det bedrivs ett intensivt fiske efter näbbgädda (känd som horngädda i Skåne) och havsöring.

Källor

Externa länkar
Naturguide Lernacken

Limhamn-Bunkeflo
Öresundsregionen
Konstgjorda landformer
Asmundtorp

Ej att förväxla med byn Assmundtorp i Göteborgs kommun.
Asmundtorp (uttalas ass-munntårp) är en tätort i Landskrona kommun och kyrkby i Asmundtorps socken i Skåne och ligger cirka 8 kilometer öster om Landskrona.

Befolkningsutveckling

Samhället
Kyrkan, som invigdes 1897, är i Eslövsgotik och tornet är 66 meter högt.

Idrott
Byns lokala idrottsförening, Asmundtorps IF, har ett fotbollslag som spelade i division 2 näst högsta divisonen 1953. Byn har också en tennisklubb, och en scoutkår. Asmundtorp-Tofta Scoutkår.

Personer från orten 
Eva Wigström

Källor

Noter 

Orter i Landskrona kommun
Tätorter i Sverige
Aspås

Aspås är en tätort i Aspås distrikt i Krokoms kommun, Jämtlands län och kyrkbyn i Aspås socken i Jämtland. Orten ligger strax väster om länsväg 339, cirka 6 km norr om Krokom.

Befolkningsutveckling

Se även 
 Aspåsnäset
 Aspås församling
 Aspås landskommun

Noter

Externa länkar 
 Aspås Byalag
 Aspås Heimbygdsförening
 Aspås – artiklar av Bo Oscarsson
 Aspås i Jämtlands läns museums bildarkiv

Orter i Krokoms kommun
Tätorter i Sverige
Auktsjaur

Auktsjaur (umesamiska: Ávtjakjávrrie) är en tidigare småort i Arvidsjaurs kommun, Norrbottens län. Orten ligger vid Auktsjaursjöns södra strand vid en korsning mellan E45 och Inlandsbanan. SCB ändrade sin metod att ta fram småortsstatistik 2015, varvid orten inte längre uppfyllde kraven för att vara en småort.

Aukstjaur har en busshållplats som trafikeras av Länstrafiken Norrbottens busslinjer 45 (Gällivare-Östersund) och 133 (Arvidsjaur-Moskosel).

Befolkningsutveckling

Noter

Orter i Arvidsjaurs kommun
Tidigare småorter i Sverige
Ausås

Ausås är en småort i Ängelholms kommun och kyrkby i Ausås socken i Skåne.

Ausås ligger i Skåne cirka 2 mil norr om Helsingborg och omkring 1 mil söder om Ängelholm.

Historia
Namnet på socken har varierat under århundradenas lopp, till exempel Awetzaass, Achaesaas, Auissaas, och idag Ausås. Det är samma namn men med olika uttal och stavning.

Under mitten av 1850-talet renoverades Ausås kyrka från grunden. Den så gott som nya kyrkan återinvigdes av biskop Johan Henrik Thomander den 14 november 1858.

Sommaren 1999 upptäcktes en stor silverskatt med över 400 silvermynt, skedar, kors, kedjor och smycken som grävts ner i jorden vid en av byns gårdar. Den så kallade Ausåsskatten hittades när en grävmaskin skulle gräva för en trekammarbrunn. Skatten grävdes troligen ner under orosåret 1676. Den förvaras på Historiska museet i Lund.

Befolkningsutveckling

Samhället

Ausås folkskola byggdes 1912, den finns fortfarande kvar idag men fungerar som förskola.

Ausås mölla, en väderkvarn med snurrande vingar, finns på möllebacken. Möllan är byggd 1817 och var i gång till i mitten av 1940-talet. Den är en av Skånes äldsta väderkvarnar. Möllan ägs sedan 1959 av Spannarpsortens Hembygdsförening. 

På möllebacken finns även ett fritidshem som drivs av Ausås scoutkår.  

I Ausås finns även en bygdegård som ligger i den gamla banklokalen som Sparbanken Gripen har haft i byn.

Noter

Externa länkar
Spannarpsortens Hembygdsförening

Orter i Ängelholms kommun
Småorter i Sverige
Knalle

Knallen var ursprungligen en gårdfarihandlare från Sjuhäradsbygden i Västergötland. I nutidens språkbruk avses med knalle en försäljare, oavsett härkomst, som säljer sina varor på årligen återkommande marknader som inte hålls vid hemorten.

Historik 
Allmogen i Sjuhäradsbygden började vid 1500-talets mitt gå runt i bygderna för att sälja hemslöjd, trots att sådan mellanhand mellan produktion och kund enligt lag var förbehållen städernas köpmän, innan näringsfrihet infördes 1864. Dock hade befolkningen i Sjuhäradsbygden fått en särlagstiftning införd från 1680-talet, vilken tillät dem att bedriva handel på landsbygden. Från 1776 fick en person från varje hemman i Sjuhäradsbygden rätt att bedriva resehandel. 

Flest knallar fanns runt år 1800, då årligen 1 000–1 500 bönder tog ut handelspass från Länsstyrelsen i Vänersborg. Siffran sjönk 1820 till 800 och på 1840-talet till omkring 400. Handelsfärder gjordes som regel vid två tillfällen varje år, inom Sverige och även till Norge.

Denna knallehandel upphörde omkring år 1900.

Västgötaknallarna utvecklade ett eget språk, kallat månsing, från vilket vissa ord tagits till svensk slang såsom exempelvis fjälla (flicka) och tjacka (köpa).

Ordet "knalle" är belagt i svenska språket sedan 1842. Ordets ursprung är oklart men kan komma från "knalle" i betydelsen "ohyfsad person" eller vara en avledning av verbet "knalla" som i "gå sakta".

Bildgalleri

Källor
Lena A:son Palmqvist: Sjuhäradsbygdens bondefabrikörer i Bebyggelsehistorisk tidskrift 1988:16

Noter

Se även
Forkörning

Litteratur
Svening Svenningson: Vackert svarvat – skönt målat. Folkkonst ur skålaknallen fässing under tre sekler. (De sju häradernas kulturhistoriska förening, årsbok 2011.)

Historiska yrken
Marknader
Västergötland
Sjuhäradsbygden
Avan

Avan är en småort (före 2020 tätort) i Luleå kommun.

Avan ligger vid den södra sidan av Luleälven, mitt emellan Boden och Luleå nära riksväg 97. Från Avan finns Avanleden, en färjeförbindelse över Luleälven till Norra Sunderbyn som trafikeras av linfärjan Theresia. 

Landskapet pryds av ”ladriket”, välbevarade lador som minner om svunna bärgningsmetoder. Genom odlingslandskapet rinner Åkerbäcken som utgör gräns mot Unbyn.

Under 2017 lade Skanova ner det kopparbaserade telenätet på orten.

Befolkningsutveckling

Evenemang
Varje år sedan 1999 tillbaka anordnas andra lördagen i augusti Höslaget.

Idrott
Avan är en stor "hockeyby" där flera ishockeyspelare har växt upp, bland andra Karl Fabricius. Avans Sportklubb bildades 1928 med trettio medlemmar. Idag är medlemsantalet över 600. Klubben har en omfattande ungdomsverksamhet. Avans SK har bland annat basket i sin verksamhet, det finns både pojk- och flicklag. Basketen är nu större än ishockeyn.

Se även
Nederluleå socken

Noter

Externa länkar
Avansby.se (lokal webbplats)

Orter i Luleå kommun
Småorter i Sverige
tätorter i Sverige
Backberg

Backberg är en ort i Sandvikens kommun. Orten ligger strax norr om E16, mitt emellan de två orterna Sandviken och Storvik. 2015 justerade SCB definitionen för tätorter något, varvid man fann att avstånden mellan de olika husområdena är för stort för att området skall kunna utgöra en gemensam tätort och delarna har för få boende för att i sig kunna utgöra tätorter. Från 2015 avgränsar SCB i tätortens sydöstra del en småort med detta namn. Samtidigt bildar bebyggelsen i dess norra del en separat småort under namnet Norrberg.

Befolkningsutveckling

Se även
Ovansjö socken

Referenser 

Orter i Sandvikens kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Småorter i Sverige
Forserum

Forserum är en tätort i Forserums socken i Nässjö kommun i Jönköpings län belägen 15 km nordväst om Nässjö.

I orten ligger Forserums kyrka.

Historia
Namnet Forserum har, precis som namnet antyder, att göra med att det runnit flera forsar från den bäck som runnit från mossen norr om bebyggelsen, samt rum som betyder ”öppen plats”. Ortnamnet nämns redan på 1330-talet, då som de Parochia Forsarum.

Forserum var och är kyrkby i Forserums socken och ingick efter kommunreformen 1862 i Forserums landskommun. I denna inrättades för orten 24 oktober 1890 Forserums municipalsamhälle som kom att upplösas 31 december 1951.

Tidigare hade Lindells vågfabrik tillverkning i Forserum.

Befolkningsutveckling

Utbildning 
Den 16 mars 1875 togs beslutet att bygga ett skolhus och sockenstuga på den plats där den tidigare sockenstugan hade brunnit ner 1874. Alla hushåll, liksom arbetare vid järnvägen och bobinfabriken, skulle göra något litet för att hjälpa till med arbetet.

Första skolstarten som har bevarats i Forserums skola var den 12 oktober 1876. I dessa bevaringar nämns lärarlöner o.d. (Läs mer på länken på "Externa länkar" nedan.)

1884-1885 byggdes ett nytt skolhus norr om kyrkan. Denna byggnad hade två klassrum (detta hus revs 1944 och flyttades istället till Utsiktsgatan inne i samhället). 1887 byggdes skolan vid stationen och år 1935 stod den nya Centralskolan klar för inflyttning. Denna byggnad var den första av den nuvarande Rosenholmsskolan.

Samhället har i dag tre förskolor – Benjamin, Bikupan och Trollebo. Det finns även en öppen förskola, Nalle Puh. Grundskolan är Rosenholmsskolan som har årskurser från F-9.

Se även
Fabrikör Secundus Öström.

Noter

Källor 
Kyrkans Tidning Nr. 42/01
Nationalencyklopedin

Vidare läsning

Externa länkar 
Forserums samhällsförening

Orter i Nässjö kommun
Tätorter i Sverige
Backe, Strömsunds kommun

Backe är en tätort i Fjällsjö distrikt i Strömsunds kommun och kyrkbyn i Fjällsjö socken. Orten ligger i landskapet Ångermanland och sedan 1974 i Jämtlands län.

Historia
Backe var under åren 1863–1973 centralort i Fjällsjö kommun.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Backe finns Backe sjukhus, ett före detta lasarett som invigdes 1964. Det har under åren gått från att vara lasarett till hälsocentral och sedan till distriktssköterskemottagning för att sedan åter bli en läkarbemannad hälsocentral. Sedan tidigare fanns ett sjukhus på orten från sent 1800-tal.

Noter

Externa länkar 
Backe.nu - Företagarföreningens hemsida

Orter i Strömsunds kommun
Tätorter i Sverige
Skanör-Falsterbo

Skanör-Falsterbo kan avse:

 Skanör med Falsterbo – en tätort och kommundel i Vellinge kommun i Skåne
 Skanör med Falsterbo stad – en tidigare kommun i Malmöhus län
 Skanör-Falsterbo församling – i vilken ovannämnda tätort ligger 2002–
 Skanör-Falsterbo (film) – svensk film från 1939
Baggetorp

För äpplesorten, se Baggetorp (äpple).

Baggetorp är en kommungränsöverskridande tätort, huvudsakligen belägen i Vingåkers kommun i Södermanlands län men även innefattande en mindre del av Katrineholms kommun.

Orten är belägen längs Västra stambanan och Riksväg 52, mitt emellan de tre sjöarna Kolsnaren, Viren och Näsnaren.

Den ursprungliga gården Baggetorp låg i sin helhet i vad som nu är Västra Vingåkers socken. Gården omtalas första gången 1498 och var då en frälsegård tillhörig Arvid Trolle. Liksom övriga gårdar i Mellingbygden mellan Kolsnaren och Viren har Baggetorp troligen under medeltiden upptagits som nyodling från moderbyn Sköldnäs. Under 1500-talet upptas gården som ett mantal frälse tillhörigt Johan Åkesson (Natt och Dag).

Dagens samhälle är framvuxet som stationsamhälle vid Västra stambanan.

Befolkningsutveckling

Se även 
 Västra Vingåkers socken
Östra Vingåkers socken

Referenser

Noter 

Orter i Vingåkers kommun
Orter i Katrineholms kommun
Tätorter i Sverige
Baksjöliden

Baksjöliden är en by belägen i Fredrika distrikt (Fredrika socken) i Åsele kommun i Västerbottens län (Lappland). Byn ligger 15 km norr om Fredrika och 73 km öster om centralorten Åsele. Platsen var från början fäbod för bönderna i Lögda, på västra sidan om Lögdasjön. Så småningom bosatte sig en del söner där och tog upp nybyggen.

Baksjölidens Kvarnanläggning
Vid kvarnbäcken står en skvaltkvarn från 1860-talet och en spånhyvel från 1935. Kvarnen och spånhyvel restaurerades 1962-1965 av Domänverket och är idag i fungerande skick. Norr om kvarnen finns även ett naturreservat och ett större fångstgropssystem.

Referenser

Externa länkar 
 Baksjöliden byn

Orter i Åsele kommun
Ballingslöv

Ballingslöv är en tätort i Hässleholms kommun i Skåne län.

I Ballingslöv finns huvudkontoret för Ballingslöv AB, som är en av Sveriges största köks- och badrumstillverkare.

Ballingslöv ligger utmed Södra stambanan och trafikeras med Krösatågen.

Orten har två idrottsföreningar: brottarklubben Ballingslövs BK samt fotbolls- och gymnastikklubben Ballingslöv GoIF.

Befolkningsutveckling

Se även
Stoby socken

Källor

Externa länkar 
 Ballingslövs byalag

Orter i Hässleholms kommun
Tätorter i Sverige
Vännerna (1958)

Vännerna () är en fransk film från 1958 med manus och regi av Claude Chabrol, detta är hans debutfilm.

Filmen handlar om vänskapen mellan Serge och François, spelade av Gérard Blain och Jean-Claude Brialy.

Rollista

Källor

Externa länkar

Filmer 1958
Filmer i regi av Claude Chabrol
Franska dramafilmer
Franskspråkiga filmer
Balsjö

Balsjö är en tidigare småort i Bjurholms kommun, Västerbottens län. Antalet invånare var 75 personer vid avstämningen 2010. 2015 hade SCB förändrat definitionen av småorten och Balsjö kvalificerade sig då inte längre som småort.

Källor 

Orter i Bjurholms kommun
Tidigare småorter i Sverige
Flamskväv

Flamskväv betyder egentligen vävnad som kommer från Flandern, men har blivit synonymt med vävtekniken som används. Det är en förenklad gobelängteknik. 

Flamskvävnader har använts till dynor för stolar, bänkar och åkdon hos förmöget folk, företrädesvis i södra Sverige. Inslagen plockas in och skapar mjuka konturlinjer men samtidigt skarpa övergångar mellan färgerna. Vävningen utförs ofta i en särskild flamskvävstol i stående läge, med en lodrät varp som kan rullas nedåt, men i Blekinge har liggande varp brukats. För mindre flamskvävnader kan en enklare vävram användas i horisontellt läge.

Flamskväv i Sverige 
Flamskväven är i Sverige en nyhet, som först genom att Gustav Vasa inkallade flamländska vävare, troligen på 1540-talet blev känd här. Den spreds till allmogen söderifrån över Skåne och västerifrån genom Norge till Dalarna och Jämtland. Mönstren varierar rätt mycket i olika landskap, och utgörs ofta av tämligen starkt stiliserade växtmotiv, men även särskilt i Smålands mera högreståndsbetonade flamskvävar av figurmotiv, vanligen av religiös art. Blekinges mer geometriska flamskvävar intar en särställning både i mönster och teknik, vilken står nära röllakan.

Noter 

Vävsätt
Flossa

Flossa är en vävteknik som ger en lugg av trådar.

Tekniken är känd i antikens Egypten och orientaliska mattor. I Skandinavien är den känd från danska bronsåldersgravar och i svenska ryor sen medeltiden. Flossan skiljer sig från ryan genom en kortare lugg, som oftast knyts in i varpen i mönster.

Luggen åstadkoms genom att inslaget knyts eller läggs om varptråden och sticker ut ovanpå bottenbindningen.

Ordet är belagt i svenska språket sedan 1872. Namnet kommer troligen ur det sydsvenska ordet floss som betyder lång lös lugg, men ursprunget är omstritt.

Se även 
 Halvflossa

Referenser 

Vävsätt
Barkeryd

Barkeryd är kyrkbyn i Barkeryds socken i Nässjö kommun i Jönköpings län. Orten ligger nordväst om Nässjö.

I orten finns Barkeryds kyrka en hembygdsgård och ett lantbruksmuseum, där man bland annat kan få en inblick i jordbrukets tekniska utveckling.

Orter i Nässjö kommun
Erik Andersson (författare)

Erik Jörgen Andersson, född 26 juli 1962 i Västra Bodarna i Hemsjö socken strax söder om Alingsås i Västergötland, är en svensk författare och översättare.

Författarskap 
Andersson har skrivit fem romaner och några samlingar med noveller/essäer. Anderssons första roman, Hemskt osams, nominerades till Sveriges Radios romanpris. Anderssons fjärde roman, Den larmande hopens dal, rönte en hel del uppmärksamhet och nominerades till Sveriges Radios romanpris. Andersson skriver även essäer för Dagens Nyheter och Göteborgs-Posten. 2015 utkom Indialänderna som av kritiska bedömare ansetts vara Erik Anderssons bästa roman.

Översättare 
Andersson är främst känd för att ha genomfört nyöversättningen av prosan i J.R.R. Tolkiens bok Ringarnas herre (tidigare Härskarringen). Det första bandet gavs ut 15 september 2004 och de andra två under 2005. Lotta Olsson stod för översättningen av lyriken. Andersson är även tillsammans med John Swedenmark ansvarig för en nyöversättning av Bilbo som kom ut hösten 2007 under den nya titeln Hobbiten. 2012 utkom hans nyöversättning av James Joyces roman Ulysses.

Andra författare som Erik Andersson har översatt är bland andra Oscar Wilde, Nick Hornby, James Ellroy, Patricia Cornwell, Flann O’Brien, Edward St Aubyn och Francisco Goldman.

Privatliv 
Han är gift med litteraturvetaren Åsa Arping.

Bibliografi 
Egna böcker:
1993 – Ättlingen från Mecklenburg (novellsamling)
1995 – Hemskt osams (roman)
1997 – Gyllene Gåsen (roman)
2002 – Hålor av hin (essäsamling)
2003 – Bengt (roman)
2007 – Översättarens anmärkningar (dagbok om översättningen av Ringarnas herre)
2008 – Den larmande hopens dal (roman)
2012 – Dag ut och dag in med en dag i Dublin (bok om översättningen av Ulysses)
2015 – Indialänderna (roman)
2020 – 
2021 – Tankstrecket som försvann (essäsamling), Västra Frölunda: Ekphrasis förlag.
2022 – Har du försökt stänga av och slå på igen (novellsamling), Stockholm: Norstedts.
2023 – Torv (essäsamling), Stockholm: Daidalos.

Priser och utmärkelser 
1980 – Alvar Appeltoffts Minnespris
1988 – Brombergs bokförlags Gåspennan
1994 – BLMs Essäpris
2000 – Västsvenska författarsällskapet Årets författare
2001 – Göteborgs Stads författarstipendium
2002 – Wettergrens Bokollon
2003 – Stipendium ur Gerard Bonniers donationsfond
2007 – Albert Bonniers 100-årsminne
2011 – Extra belöning på 50 500 kronor ur Svenska Akademiens egna medel
2012 – De Nios översättarpris
2023 – De Nios Vinterpris

Källor
Förlagets författarpresentation
Nationalencyklopedin

Noter

Externa länkar 
 

Svenska romanförfattare
Svenskspråkiga romanförfattare
Svenska novellförfattare
Svenskspråkiga novellförfattare
Svenska essäister
Svenskspråkiga essäister
Svenska översättare
Svenskspråkiga översättare
Översättare från engelska
Science fiction-fandom
Mottagare av De Nios översättarpris
Svenska författare under 1900-talet
Svenska författare under 2000-talet
Författare från Västergötland
Personer från Hemsjö socken
Födda 1962
Levande personer
Män
Stola

Stola är det långa band som präster och diakoner bär över axlarna, utanpå alba eller röcklin. Till alba bärs stolan av präster korsad över bröstet, av diakoner hängande över vänster axel och diagonalt över bröst och rygg, korsad vid höger höft, samt av biskopar över  axlarna, hängande rakt ned. Stolan hålls på plats av ett linneskärp (cingulum)

Den liturgireform som är resultatet av Andra Vatikankonciliet ger vid handen att okorsad stola inte bara kan bäras av biskopar utan också av präster i romersk-katolska kyrkan. Denna nya ordning har spridit sig till andra samfund också, exempelvis den Anglikanska kyrkan och den norska. I Svenska kyrkan däremot använder präster alltid korsad stola till alba.

Stolan har, som det mesta inom kristen liturgi, en symbolisk innebörd. Den symboliserar kristi ok och den börda som prästen i egenskap av Kristi tjänare bär. Stolan ska påminna prästen om den tunga uppgift han eller hon har och ska även symbolisera det hopp och det förtroende som församlingen lagt på prästens axlar. Vissa präster kysser det kors som finns mitt på stolan när den tas på eller av för att visa Kristus sin vördnad.

Stolans färg varierar med de liturgiska färgerna.

Källor 

Kyrkotextilier
Kyrkliga klädedräkter