kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Slåtterfibbla

Slåtterfibbla (Hypochaeris maculata) är en korgblommig växt.

Beskrivning

Slåtterfibbla är lätt igenkänd på sin platta, till marken tryckta rosett av breda, inte flikiga, ofta rödfläckiga blad och  hög, kraftig, ofta grenad stängel, vanligen med en enda, maskroslik blomkorg, som är  i diameter.

Har pålrot.

Bladen är oregelbundet, grunt naggiga,  långa,  breda.

Blomningstiden är i Sverige  I Centraleuropa kan blomningen börja redan i maj.

Pistillen har två märken. Kronbladen avslutas med 5 små taggar.

Frukten är  lång.

Kromosomtalet är 2n = 10.

Underarter
Hypochaeris maculata subsp. maculata
Hypochaeris maculata subsp. pelivanovicii (Velen.) Hayek, 1931Förekommer i Albanien, Bosnien, Bulgarien, Hercegowina, Nordmakedonien, Montenegro och Serbien.
Synonym: Hypochaeris pelivanovicii Velen., 1891
 Hypochaeris maculata subsp. uniflora (Vill.) Bonnier & Layens (1894)
 Synonym: Hypochaeris uniflora Vill., 1779
 Synonym: Hypochaeris uniflora Kuntze, 1898

Habitat
Slåtterfibbla är allmän i stora delar av centrala Europa, och utbredningen sträcker sig långt österut i tempererade delar i Asien; högst 

Saknas på Irland, söder om Pyrenéerna och i stora delar av Italien.

I Sverige finns den från Skåne och norrut till Jämtland. I Norge från söder och norrut till Trondheim-trakten; i högfjällen upp till  I Finland finns slåttergubbe i den södra halvan av landet.

Biotop
Torra ängar och hagmark samt på öppna ställen i gles skog. Ogillar kvävehaltiga jordar, men gynnas av kalkhalt.

Användning
Rosettbladen kan användas som mat, ungefär som grönkål.

Etymologi
 Släktnamnet Hypochaeris kommer av grekiska hypo = under + chareis = gris med syftning på att grisar sades tycka om att äta slåtterblommans rötter.
 Artepitetet maculata betyder fläckig, vilket avser de ofta fläckiga bladen. Det kan härledas från latin  macula = fläck.
 Benämningen slåtterfibbla kommer av att enligt gammal bondepraxis blomningen av slåtterfibbla angav lämplig tid för slåtter. Nu för tiden sker gärna slåttern före blomningen, ty näringsvärdet anses högre då.

Namnlikheter

Slåttergubbe, Arnica montana, har stundom kallats slåtterfibbla, som i någon mån likna slåtterfibbla.

Ibland har slåtterfibbla felaktigt kallats slåtterblomma eller slåtterblomster, men det är en annan art,  som i detta fall på intet sätt liknar slåtterfibbla.

Observera de till förväxling nära lika stavningarna av det vetenskapliga namnet  och synonymen .

Bygdemål

Kuriositet
Språkligt lustigt är det att slåtterfibbla på flera främmande språk förknippats med djur. Sålunda:
 Norska flekkgrisøyre, fläckigt grisöra
 Finska häränsilmä (oxöga) och harjuhärenslimä (ås-oxöga).
 Engelska spotted cat's-ear, fläckigt kattöra

Bilder

Noter

Externa länkar

Den virtuella floran - Slåtterfibbla

Korgblommiga växter
Sl Växtindex
Har du blodets kraft förnummit i din själ

Har du blodets kraft förnummit i din själ är en sång från 1881 med text och musik av Elisha Albright Hoffman. I Frälsningsarméns sångböcker 1907 & 1929 fanns det en tidigare översättning där sångens inledningsfras löd Har du blodets kraft väl känt.

Publicerad i 
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1907 som nr 195
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 117 under rubriken "Helgelse - Helgelsens verk".
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 155 under rubriken "Helgelse".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 341 under rubriken "Frälsning".
Sångboken 1998 som nr 39.

Amerikanska psalmer
Elisha Albright Hoffman

Elisha Albright Hoffman, född 1839, död 1929, pastor i Evangelical Association, sångförfattare och tonsättare från USA.

Psalmer
Därför älskar jag min Jesus
Har du blodets kraft förnummit i din själ
Nu är syndens boja krossad
När invid korset jag böjde mig
Underbart synes det mig
Vilken underbar trygghet jag nu har

Amerikanska koralkompositörer
Amerikanska psalmförfattare
Födda 1839
Avlidna 1929
Män
Nu är syndens boja krossad

Nu är syndens boja krossad är en sång med text av Elisha Albright Hoffman. Melodin komponerad av B. C. Oyler. Texten översattes till svenska 1914.

Publicerad i 
Fridstoner 1926 som nr 32 under rubriken "Böne- och lovsånger".
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 327 under rubriken "Jubel, erfarenhet och vittnesbörd".
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1930 som nr 327.
Segertoner 1930 som nr 37.
Segertoner 1960 som nr 37.
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 328 under rubriken "Det Kristna Livet - Jubel och tacksägelse".
Segertoner 1988 som nr 571 under rubriken "Att leva av tro - Glädje - tacksamhet".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 510 under rubriken "Lovsång, tillbedjan och tacksägelse".

Källor

Fotnoter

Amerikanska psalmer
Avdala

Avdala är en småort i Örebro kommun i Närke. Folkmängden var 82 personer vid avstämningen 2010.

Noter

Orter i Örebro kommun
Småorter i Sverige
Trädaloe

Trädaloe (Aloe arborescens eller Aloë arborescens) är en suckulent växt inom familjen afodillväxter. Arten kommer ursprungligen från Sydafrika där den hör hemma söder om Kalahariöknen. I Sverige odlas arten som krukväxt.
Trädaloe introducerades i Europa 1698 då Commelin fick frön skickade från Sydafrika.

Trädaloe har bakåtböjda, långsmala, gröna blad som kan bli upp emot 50 centimeter långa och är grovt tandade. Växten grenar sig och kan bli flera meter hög i sin naturliga miljö. Som krukväxt blir den sällan mer än l meter hög. Blommorna sitter samlade i en tät klaselik blomställning i toppen på en lång, kal stängel. De är orangeröda och omkring fyra centimeter långa. I regel är det små plantor som finns i butiker i kruka, bara 15-20 centimeter höga. Precis som äkta aloe så innehåller bladen antiseptisk, sårläkande gel, som bland annat kan användas på brännskador.

Namnet Aloe är ett gammalt arabiskt namn och avser arter som använts som medicinalväxter. Arborescens betyder trädlik.

Odling
Trädaloe kräver mycket ljus och klarar till och med direkt sol under sommaren. Detta är en växt som gör av med mycket vatten sommartid. Vattnas rikligt vid varje vattning, men måste få torka upp mellan vattningarna. Tack vare de tjocka bladens förmåga att lagra vatten klarar trädaloe att vara utan vatten i ett par veckor utan att ta skada. Vintertid vattnas den mindre, och det är då ännu viktigare att jorden hinner torka ordentligt mellan vattningarna. Trädaloe kan växa fort, och växtnäring kan ges varannan vecka från mars till september. Resten av året klarar den sig utan. Normal rumstemperatur trivs den bra i, men klarar upp till 40°C sommartid lika väl som ner till 5°C under vintern. Ju lägre temperatur under vintern desto mindre vatten bör den få, precis så att den inte börjar skrumpna ihop. Riktigt stora och otympliga exemplar kan beskäras till mer hanterbar storlek. Omplantering bör ske under våren, efter eventuell blomning. Den nya krukan bör ej vara mer än ett par centimeter bredare än den förra. Jorden bör innehålla extra sand eller Lecakulor för dräneringens skull. Sommartid trivs den bra utomhus, men bör skyddas mot för mycket vatten när det regnar.
Trädaloe förökas med topp- och stamsticklingar på våren. Stammen kan delas upp i bitar och sättas. Sticklingarna bör ligga och torka några dygn innan de planteras.
Fungerar även bra att dela större exemplar. Tillse dock att alla de nya plantorna har med sig en del av rotsystemet. Planteras direkt i lätt fuktad, sandblandad jord.

Synonymer
Aloe africanum Mill. 
Aloe arborea Medik.   
Aloe arborescens var. frutescens (Salm-Dyck) Link   
Aloe arborescens var. milleri A.Berger   
Aloe arborescens var. natalensis (J.M.Wood & M.S.Evans) A.Berger   
Aloe arborescens var. pachythyrsa A.Berger   
Aloe frutescens Salm-Dyck   
Aloe fruticosa Lam. nom. superfl.
Aloe mutabilis Pillans   
Aloe natalensis J.M.Wood & M.S.Evans  
Aloe perfoliata var. η L.
Aloe perfoliata var. ξ Willd.
Catevala arborescens (Mill.) Medik.
Pachidendron africanum (Mill.) Haw.

Externa länkar

Afodillväxter
Krukväxter
Tr Växtindex
När invid korset jag böjde mig

När invid korset jag böjde mig är en sång från 1877 med text av Elisha Albright Hoffman och musik av John Hart Stockton. John Ongman översatte sången till svenska 1890. Texten har bearbetats 1927 av Carl Gustaf Lundin och 1986 av Kerstin Lundin.

Publicerad i 
Fridstoner 1926 som nr 100 under rubriken "Frälsnings- och helgelsesånger".
Segertoner 1930 som nr 118.
Segertoner 1960 som nr 118.
Psalmer och Sånger 1987 som nr 595 under rubriken "Att leva av tro - Omvändelse". 
Segertoner 1988 som nr 518 under rubriken "Att leva av tro - Omvändelse".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 584 under rubriken "Erfarenhet och vittnesbörd".
Sångboken 1998 som nr 91.

Referenser

Noter 

Amerikanska psalmer
Landshövdingar i Malmöhus län

Lista över landshövdingar i Malmöhus län.

Länsmän i Malmöhus län, under den danska perioden (1526–1658)
 1526–1532 Albert Jepsen Ravensberg
 1532–1535 Mogens Gyldenstjerne
 1537–1542 Jørgen Urne
 1542–1544 Ejler Hardenberg
 1544–1549 Jesper Fris
 1549–1554 Mogens Gyldenstjerne
 1554–1565 Ejler Hardenberg
 1565–1580 Bjørn Kås
 1580 Axel Viffert
 1580–1591 Korfits Viffert
 1591–1595 Hak Ulfstand
 1595–1597 Preben Gyldenstjerne
 1597–1602 Kristian Barnekow till Birkholm
 1602–1628 Sivert Grubbe till Hofdal
 1628–1632 Prins Kristian, senare Kristian V av Danmark. (Sköttes i hans frånvaro av Siverd Urne till Rårup)
 1632–1651 Tage Tot Ottesen till Eriksholm
 1651–1657 Otte Tot till Næs
 1657–1658 Axel Urup till Beltebjerg

Styresmän under den svenska perioden (1658–1996)
länet ingick under perioden 1658-1669 och 1676-1719 i Skånska generalguvernementet

Länshövdingar (styresmän) (1658-1669)
1659-1665 Johan Hård af Segerstad
1666-1669 Augustin Leijonsköld

Landshövdingar i Malmöhus län (1669–1996)
 1669: Claes Danckwardt-Lillieström (1613–1681) (tillträdde aldrig)
1670-1677 Augustin Leijonsköld
1719–1727 Carl Gustaf Hårdh
1727–1737 Johan Cronman
1737–1740 Wilhelm Bennet
1740–1754 Carl Georg Siöblad
1754–1763 Georg Bogislaus Staël von Holstein
1764–1769 Carl Adlerfelt
1769–1772 Johan Cronhielm
1772 Reinhold Johan von Lingen
1772–1776 Bengt Gustaf Frölich
1776–1794 Tage Thott
1794–1812 Gustaf Fredrik von Rosen
1812–1829 Wilhelm af Klinteberg
1829–1831 Jean Albrecht Berg von Linde (tillförordnad)
1831–1833 Magnus Stackelberg
1834–1851 Fredrik Salomon Posse
1851–1874 Samuel von Troil
1874–1880 Axel Adlercreutz
1880–1892 Gotthard Wachtmeister
1892–1902 Robert Dickson
1902–1909 Gustaf Tornérhjelm
1909–1925 Robert De la Gardie
1925–1938 Fredrik Ramel
1930–1931 Gert Eiserman (tillförordnad)
1939–1951 Arthur Thomson
1940-1943  Eric Sverne (tillförordnad)
1951–1953 Allan Vougt
1953–1961 Gustav Adolf Widell
1961–1973 Gösta Netzén
1973–1984 Nils Hörjel
1984–1993 Bertil Göransson
1993–1996 Ann-Cathrine Haglund

Från och med 1997, se landshövdingar i Skåne län.

Se även
 Helsingborgs län
 Landskrona län

Källor

Malmöhus län
Landshövdingar i Kristianstads län

Landshövdingen i Kristianstads län var chef för Länsstyrelsen i Kristianstads län från 1719 till avvecklandet 1996, då länet uppgick i det nybildade Skåne län.

Danska lensmænd i Christiansstad Len (1614–1658)
 1617–1618 Jens Sparre til Sparresholm
 1618–1627 Otte Marsvin til Dybæk
 1627–1629 Jørgen Knudsen Urne til Alslev
 1632–1639 Malte Juul til Maltesholm og Gjesinggård
 1639–1642 Joakim Bek til Gladsax
 1642–1644 Ebbe Ulfeld til Ovesholm
 1644–1649 Malte Juul (död 1648), änkan Anne Ramel
 1649–1658 Henrik Lindenov til Øvidskloster

Landshövdingar i Kristianstads län (1658–1996)
1666 Augustin Leijonsköld
1670-1677 Magnus Durell
1679-1680 Georg Henrik Lybecker
1719–1738 Samuel von Hyltéen
1739–1745 Nils Silfverskiöld
1745–1761 Christian Barnekow
1761–1763 Carl Axel Hugo Hamilton
1763–1772 Reinhold Johan von Lingen
1773–1776 Axel Löwen
1776–1786 Gabriel Erik Sparre
1786–1803 Carl Adam Wrangel
1803–1811 Eric von Nolcken
1811–1838 Axel Gabriel De la Gardie
1838–1851 Georg Ludvig von Rosen
1852–1856 Knut Axel Posse
1856–1859 Emil von Troil
1860–1866 Axel Ludvig Rappe
1866–1883 Axel Trolle-Wachtmeister
1883–1905 Magnus De la Gardie
1905–1923 Louis de Geer
1920-1921 tf Ivan Regner
1923–1938 Johan Nilsson
1938–1947 Alvar Elis Rodhe
1947–1963 Per Westling
1964–1979 Bengt Petri
1979–1984 Lennart Sandgren
1985–1989 Einar Larsson
1990–1996 Anita Bråkenhielm
1996 Hans Blom, tillförordnad

Från och med 1997, se landshövdingar i Skåne län.

Källor

Kristianstads län
Union nationale des étudiants de France

Union nationale des étudiants de France (; förkortat UNEF) är Frankrikes största studentsförening. Föreningen har 29 000 medlemmar och grundades den 4 maj 1907. Förbundet arbetar för studentinflytande över frågor såsom fördelningen av forskningsanslag, skapandet av rekreationsmöjligheter, universitetens infrastruktur, studentbostäder och jämlikhetsfrågor et cetera.

Studentorganisationer
UNEF

UNEF kan vara:
 FN-organet UNEF, se United Nations Emergency Force
 Det franska studentförbundet UNEF, se Union nationale des étudiants de France
 Tumgängstandarden UNEF (Unified National Extra Fine)
Helensburgh

Helensburgh (Baile Eilidh på skotsk gaeliska) är ett samhälle i kommunen Argyll and Bute i Skottland. Centralorten hade 13 720 invånare år 2012, med totalt 15 590 invånare i hela tätortsområdet, inklusive den närbelägna orten Rhu.

Helensburgh ligger på norra sidan av floden Clyde och på östra stranden av Gare Loch nära Glasgow. Samhället grundades på 1700-talet som en rekreationsort vid havet. Piren var en gång huvudavgångsplatsen för ångbåtar på Clyde och flodångaren Waverley gör fortfarande turer på somrarna med sina skovelhjul. Reguljär färjetrafik finns till Kilcreggan och Gourock. Norr om Helensburgh ligger marinbasen Clyde Naval Base vid Faslane. 

1903 byggde Charles Rennie Mackintosh the Hill House åt publicisten Walter Blackie. Huset, som ligger i de norra delarna, ägs nu av the National Trust for Scotland och är en populär turistattraktion. 

Helensburgh är John Logie Bairds och Jack Buchanans födelseort samt Deborah Kerrs uppväxtort.

Källor

Orter i Argyll and Bute
Jack Buchanan

Jack Buchanan, född 2 april 1891 i Helensburgh, Skottland, död 20 oktober 1957 i London på grund av cancer i ryggraden, var en brittisk musikalartist. Mycket framgångsrik på scen och film i såväl England som USA. Han byggde också en egen teater i London, the Leicester Square Theatre 1930. Buchanan är mest känd för den amerikanska filmen Den stora premiären, 1953.

Filmografi
1917 – Auld Lang Syne

 

 
 (USA) 
 (USA) 
1930 – Monte Carlo (USA) 
 
 
 (+regi) 
 (+regi) 

 

 (+producent) 
 (producent) 
 (+producent +regi) 
 (+producent) 
 

 (USA) 
 

 (Frankrike)

Externa länkar

Skotska skådespelare
Skotska sångare
Personer från Helensburgh
Födda 1891
Avlidna 1957
Män
Berså

En berså (av franska berceau, vagga), en lövsal, är ett trädgårdsrum av buskar eller träd.

Bersåer, som var mycket vanliga omkring 1900, kan utgöras av friväxande eller formklippta högre buskar eller träd. Syren är den klassiska växten till bersåer. Andra vanliga växter är buxbom, idegran, lind, oxel och schersmin, eller klätterväxter. En berså kan förvandlas till en pergola om den täcks av klätterväxter.

Se även
 Berså (porslin)
 Drottning Kristinas lövsal

Trädgårdskultur
Trädgårdsskötsel
Marie Lundquist

Marie Lundquist, född 26 maj 1950, är en svensk  poet, författare, och översättare.

Marie Lundquist är fil.kand och arbetade i femton år som bibliotekarie. 1992 debuterade hon som poet med diktsamlingen Jag går runt och samlar in min trädgård för natten. Hon har sedan dess givit ut ytterligare tio böcker, mestadels diktsamlingar. Hon har också skrivit en hel del texter som är en slags blandform mellan skönlitteratur och essäistik, oftast om konst i olika former och särskilt fotografi. Under många år har hon varit handledare på olika författarutbildningar som Biskops-Arnö och Litterär gestaltning i Göteborg. På senare år har översättandet blivit en allt större del av hennes verksamhet. Framförallt har hon översatt dramatik, främst av den norske dramatikern Jon Fosse.   

Hennes dikter finns översatta i bokform till engelska, norska, nederländska, franska, lettiska, persiska, polska, franska och arabiska.  

År 2022 invaldes hon i Samfundet De Nio, på stol nr 4.

Bibliografi 
1992 – Jag går runt och samlar in min trädgård för natten
1993 – Brev till de sovande
1995 – Astrakanerna
1997 – Istället för minne
1999 – En fabel skriven på stenar
2002 – En enkel berättelse
2005 – Monolog för en ensam kvinna
2007 – Drömmen om verkligheten – fotografiska reflektioner
2008 – De dödas bok
2013 – Så länge jag kan minnas har jag varit ensam
2017 – Dikten är tanken som far genom hjärtat och spränger det
2023 – Gå i svaromål med havet
Radioteater
2000 – Konsten att göra ett barn
2005 – Mammor får inte dö

Priser och utmärkelser 
1993 – Stig Carlson-priset
1995 – Tidningen Vi:s litteraturpris
1996 – Guldprinsen
1997 – De Nios Vinterpris
1999 – Karin Boyes litterära pris
2000 – Gerard Bonniers lyrikpris
2002 – Sveriges Radios Lyrikpris
2008 – De Nios lyrikpris
2013 – Stipendium ur Lena Vendelfelts minnesfond
2015 – Aspenströmpriset

Externa länkar

Källor

Pressmeddelande från Svenska Akademien 20 december 2013

Svenskspråkiga författare
Svenska författare
Födda 1950
Levande personer
Kvinnor
Martin Thörnberg

Martin Ove Thörnberg, folkbokförd Törnberg, född 6 augusti 1983 i Huskvarna församling, Jönköpings län, är en svensk före detta ishockeyspelare. Han spelade som forward, och är son till den före detta ishockeyspelaren Owe Thörnberg. Thörnberg var med och tog SM-guld med HV71 2004, 2008, 2010 och 2017. 

Han har en yngre bror, Jesper Thörnberg, som spelar för Odense Bulldogs i danska Metal Ligaen. Han var även med och vann TV-pucken för Småland 2008.

Thörnberg var med i svenska landslaget som tog guld under VM 2013. Turneringen blev hans fjärde världsmästerskap och han gjorde 2 mål och 1 assist på 10 matcher.

Efter fyra år i KHL återvände Thörnberg till Sverige och skrev ett treårskontrakt med HV71 den 1 maj 2015. Thörnberg vann SM-guld med HV71 säsongen 2016/2017. I förlängningen av den sjunde avgörande finalmatchen mot Brynäs IF den 29 april 2017 gjorde Thörnberg assisten till Simon Öneruds avgörande mål.

Den 25 november 2020 blev Thörnberg klar för HC Dalen i Hockeyettan. Han representerade klubben i två säsonger innan han avslutade karriären efter säsongen 2021/2022.

Klubbar
  HC Dalen 2020–2022
 HV71, 2015–2020
  Lokomotiv Jaroslavl, 2014–2015
  HC Lev Praha, 2013–2014
  Torpedo Nizjnij Novgorod, 2011–2013
  HV71, 2002–2011
  IK Oskarshamn, 2005 (lån)

Meriter
 SM-guld (med HV71): 2004, 2008, 2010, 2017
 SM-silver (med HV71): 2009
 VM-brons 2009
 VM-silver 2011
 VM-guld 2013

Referenser

Externa länkar

Födda 1983
Ishockeyspelare i HV71
Spelare i IK Oskarshamn
Spelare i Lokomotiv Jaroslavl
Spelare i HC Lev Prag
Spelare i Torpedo Nizjnij Novgorod
Svenska ishockeyspelare
Män
Levande personer
Idrottare från Jönköping
Svenska mästare i ishockey
Världsmästare i ishockey
Ishockeyspelare i HC Dalen
Svenska idrottare under 2000-talet
Owe Thörnberg

Owe Thörnberg, född 19 februari 1962, är en svensk före detta ishockeyspelare som spelade 15 säsonger med HV71. Han är far till Jesper Thörnberg och Martin Thörnberg som även spelar i HV71.

Thörnberg startade sin ishockeykarriär 1980 med HV71 som vid tiden spelade i division 1. Säsongen 1984/1985 var han med att ta HV71 till Elitserien. Han vann SM-guld med klubben säsongen 1994/1995 som även blev hans sista Elitseriesäsong. Från 1995 till 2001 spelade han i division 2, först med Nittorps IK en säsong och sedan HC Dalen fram till 2001 då klubben avancerade till division 1. Thörnberg avslutade sin aktiva spelarkarriär med en sista säsong med Dalen 2001/2002.

Sin bästa säsong i Elitserien poängmässigt gjorde Thörnberg 1988/1989, då han slutade grundserien på 33 poäng. Han hade klubbrekord i HV71 för flest gjorda mål (129), fram till 1 november 2008 då Johan Davidsson gjorde sitt 130:e mål och på så vis passerade ett 13-årigt klubbrekord.

Källor

Externa länkar

Män
Ishockeyspelare i HV71
Ishockeyspelare i HC Dalen
Svenska ishockeyspelare
Födda 1962
Levande personer
Svenska idrottare under 1900-talet
Svenska idrottare under 2000-talet
Ishockeyspelare i Nittorps IK
Raglan (kläder)

Raglan är från början en sorts rock (klädesplagg), men ordet används nu också för den sorts ärmar som raglan-rocken har. Ärmskärningen är uppkallad efter Lord Raglan (lord Fitzroy Raglan), brittisk general under Krimkriget 1849-50. Med denna ärm ville han dölja att ena armen hade amputerats. En raglanärm skärs från axeln och sys samman med livet med en diagonal söm.

Externa länkar
Bild och konstruktion

Kläddetaljer
Generiska egennamn
Fissur

Fissur (av latin fissura ’skåra’, ’springa’) är ett annat ord för spricka. Fissurer kan förekomma på olika ställen på kroppen – till exempel på tändernas tuggytor eller vid ändtarmsöppningen (= analfissur).

Anatomi
Schersminsläktet

Schersminsläktet (Philadelphus) är ett växtsläkte blommande buskar inom familjen hortensiaväxter med 60 arter. De är 1–6 meter höga, som regel lövfällande, och växer naturligt i Nordamerika, Asien och östra Europa. I Sverige är schersminer vanliga trädgårdsväxter, till exempel doftschersmin och smultronschersmin. På grund av namnlikhet och doftlikhet förväxlas den ofta med jasminer.

Blommorna är vita och de enkla sorterna har fyra kronblad, och de blommar som regel under försommaren, direkt efter syrenen. Blommorna doftar ofta mycket starkt. Bladen och blommorna innehåller giftiga ämnen.

Till västra Europa kom doftschersmin från Osmanska riket under 1500-talet.

Dottertaxa till Schersminer, i alfabetisk ordning 

 Philadelphus affinis
 Philadelphus argenteus
 Philadelphus asperifolius
 Philadelphus austromexicanus
 Philadelphus brachybotrys
 Philadelphus calcicola
 Philadelphus californicus
 Philadelphus calvescens
 Philadelphus caucasicus
 Philadelphus caudatus
 Philadelphus confusus
 Philadelphus cordifolius
 Philadelphus coronarius
 Philadelphus coulteri
 Philadelphus dasycalyx
 Philadelphus delavayi
 Philadelphus ernestii
 Philadelphus floridus
 Philadelphus gattingeri
 Philadelphus glabripetalus
 Philadelphus henryi
 Philadelphus hirsutus
 Philadelphus hitchcockianus
 Philadelphus incanus
 Philadelphus inodorus
 Philadelphus kansuensis
 Philadelphus karwinskyanus
 Philadelphus koreanus
 Philadelphus kunmingensis
 Philadelphus lasiogynus
 Philadelphus laxiflorus
 Philadelphus lewisii
 Philadelphus lushuiensis
 Philadelphus maculatus
 Philadelphus mearnsii
 Philadelphus mexicanus
 Philadelphus microphyllus
 Philadelphus myrtoides
 Philadelphus oreganus
 Philadelphus osmanthus
 Philadelphus palmeri
 Philadelphus pekinensis
 Philadelphus pringlei
 Philadelphus pubescens
 Philadelphus pueblanus
 Philadelphus pumilus
 Philadelphus purpurascens
 Philadelphus reevesianus
 Philadelphus robustus
 Philadelphus sargentianus
 Philadelphus satsumi
 Philadelphus scaber
 Philadelphus schrenkii
 Philadelphus seoulensis
 Philadelphus sericanthus
 Philadelphus serpyllifolius
 Philadelphus sharpianus
 Philadelphus subcanus
 Philadelphus tenuifolius
 Philadelphus tetragonus
 Philadelphus texensis
 Philadelphus tomentosus
 Philadelphus trichothecus
 Philadelphus tsianschanensis
 Philadelphus wootonii
 Philadelphus zelleri
 Philadelphus zhejiangensis

Bildgalleri

Externa länkar 
 Svensk Kulturväxtdatabas

Se även
 Ej att förväxla med Jasminsläktet

Referenser

Externa länkar 
 Checklista över Nordens kärlväxter

Hortensiaväxter