kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Albumin

Albumin är det mest förekommande proteinet i blodet. Det är ett globulärt, vattenlösligt protein som består av 585 aminosyror och har en molekylmassa ("molekylvikt") på cirka 65 000 Dalton. Vid kroppens normala pH på 7,4 är albuminmolekylen negativt laddad. Till skillnad från de många andra proteiner i blodet är albumin inte ett glykoprotein, vilket innebär att albuminstrukturen inte innehåller några kolhydratdelar. 

Albumin bildas i levern och utsöndras därifrån till blodet.

Funktioner 
Albuminets viktigaste funktion är att upprätthålla det kolloidosmotiska trycket i blodbanan (se osmos). Det kolloidosmotiska trycket gör att vätskan i blodbanan hålls kvar i blodkärlen och inte läcker ut i kroppens vävnader där det kan ge upphov till svullnad (ödem). Om nivåerna av albumin i blodet är för låga sjunker det kolloidosmotiska trycket i blodet och vätska från blodbanan förflyttas ut i kroppens vävnader med ödem som resultat. 

En annan av albuminets viktiga funktioner är att fungera som bärarprotein och transportera diverse icke vattenlösliga ämnen i blodet, bland annat vissa hormoner, såsom sköldkörtelhormoner och steroidhormoner, hemmolekyler och fettsyror. De flesta läkemedel som vi äter transporteras till stora delar i blodet bundet till albumin. Det leder till att den fria, aktiva halten av läkemedel i blodet är mycket låg, ofta runt 2 procent. 

Albumin är också ett akutfasprotein.

Sjukdomar som påverkar albuminnivåerna i blodet 
Albumin bildas i levern. Vid sjukdomar i levern kan därför produktionen av albumin påverkas och bli låg. Vid undernäring får den drabbade ofta för låga halter albumin i blodet på grund av att leverns förmåga att bilda nya proteiner är nedsatt, vilket leder till för lågt kolloidosmotiskt tryck i blodet. På grund av detta läcker vätska ut ifrån blodbanan och mängden vätska i vävnaderna ökar vilket leder till svullnad (ödem). Andra tillstånd som kan orsaka albuminbrist är njursjukdomar, där albumin läcker ut via njurarna och urinen (proteinuri), förgiftning med ämnen eller läkemedel som skadar levern, svåra  infektioner och brännskador.

Albumin som läkemedel 
Albumin finns också som läkemedel. Detta albumin utvinns huvudsakligen från donerat blod från andra människor. I vissa situationer kan anledning finnas till att överväga att tillföra albumin till patienter. Detta kan vara i samband med svår vätskebrist, vid exempelvis stor blodförlust (se hypovolemi) eller septisk chock. Albuminet ges då som infusion (dropp). Kliniska studier på neurokirurgiska intensivvårdspatienter med hjärnödem på grund av traumatisk skallskada har visat gynnsamt utfall. Denna indikation vad gäller nytta får ej förväxlas med kliniska albuminstudier utförda på andra indikationer. På senare år har dock forskare allt oftare ifrågasatt nyttan med att tillföra exogen albumin till patienter jämfört med att tillföra kristalloida vätskor (till exempel natriumklorid) med lägre molekylvikt än albumin.

Referenser 

Blodproteiner
Lagrings- och transportproteiner
1170-talet



Händelser 
 1175 - De äldsta delarna av Roskilde domkyrka börjar byggas, den första tegelbyggnaden i Nordeuropa (Skandinavien/Tyskland) sedan Romerska rikets dagar.

Födda 
28 juni 1170 - Valdemar Sejr, kung av Danmark.
1177 - Håkon Sverresson, kung av Norge.
1179 - Snorre Sturlasson, isländsk hövding, historiker, författare och skald.

Avlidna 
1170 - Kristina Björnsdotter, drottning av Sverige.

Externa länkar
1180-talet

1180-talet är det decennium som startade 1 januari 1180 och slutade 31 december 1189.

Händelser 
 1180 – Filip II August efterträder Ludvig VII som kung av Frankrike. Han har tidigare samma år gift sig med Isabella av Hainaut.
 1181 – Sedan Alexander III har avlidit två dagar tidigare väljs Ubaldo Allucingoli till påve och tar namnet Lucius III.
 1182 – När den danske kungen Valdemar den store dör efterträds han som kung av Danmark av sin son Knut VI.
 1185 – Sedan Lucius III har avlidit samma dag väljs Umberto Crivelli till påve och tar namnet Urban III.
 1187 – Sedan Urban III har avlidit en vecka tidigare väljs Alberto de Morra till påve och tar namnet Gregorius VIII. Denne avlider dock själv två månader senare och efterträds av Clemens III.
 1189 – Rikard I Lejonhjärta efterträder Henrik II som kung av England.

Födda 
 1180 – Erik Knutsson, kung av Sverige 1208–1216.
 1181 – Franciscus av Assisi

Avlidna 
 30 augusti 1181 – Alexander III, påve.
 12 maj 1182 – Valdemar den store, kung av Danmark.
 1184 – Magnus Erlingsson, kung av Norge.
 25 november 1185 – Lucius III, påve.
 20 oktober 1187 – Urban III, påve.
 17 december 1187 – Gregorius VIII, påve.

Externa länkar
1190-talet



Händelser 
1196 - Sverker den yngre väljs till kung av Sverige.

Födda 
23 november 1195 - Clemens IV, påve.
1195 - Urban IV, påve.
1199 - Alexander IV, påve.

Avlidna 
 1190 - Chrétien de Troyes
 1193 - Saladin, ledare för muslimerna under det tredje korståget
 1198 - Averroes

Externa länkar
Borgerskapets gubbhus

Borgerskapets gubbhus i Stockholm var en välgörenhetsanstalt till förmån för ålderstigna orkeslösa borgersmän, vilken erhöll kungligt reglemente 1788. Initiativ till Gubbhusstiftelsen togs av grosshandlarefamiljerna Tottie och Hasselgren. Borgerskapet hade först en mindre lokal vid Sabbatsberg och senare på Grevgatan. Dessa lokaler kunde dock endast inhysa 17 pensionärer år 1803. Behoven var större än så. Lokalfrågan löstes när malmgården Kristinehov tillföll borgerskapet, sedan grosshandlaren Georg Fredrik Diedrichsson (1730–1807) donerat gården till Stockholms Borgerskap i sitt testamente 1806. År 1908 stod sedan det nuvarande "gubbhuset" Borgarhemmet – Christinehov klart i kvarteret Yxan mellan Heleneborgsgatan, Högalidsgatan och Varvsgatan på Södermalm.

Nuvarande gubbhusstiftelsen är permuterad tillsammans med Enkehusstiftelsen till "Stiftelsen Stockholms Borgerskaps Enkehus och Gubbhus". Verksamheten består av såväl äldreomsorg med gruppboende för minneshandikappade som seniorboende. I äldreomsorgsboendet bor för närvarande cirka 145 personer, ensamstående och par. Verksamheten har certifierats av Silviahemmet i Silviahemmets filosofi om palliativ vård av dementa. Stiftelsen var den första institution som i november 2009 av HM Drottning Silvia fick mottaga beviset om certifieringen.

Se även
 Borgerskapets änkehus

Källor
 Ingegerd Brusewitz: Söder - ett stycke Stockholm (1994)

Stockholm under 1700-talet
Sjukvård i Stockholm
Ugglan
Borgesyssel

Borgesyssel (fno. Borgarsýsla), ett äldre namn på den del av Norge, som 1662-1918 hette Smaalenenes amt och därefter Østfold fylke.

Det användes länge i den kyrkliga indelningen ("Övre", "Nedre" med mera. Borgesyssels provsti). Namnet, som uppkom först under 1200-talet, betecknar den sysla (större administrativa krets), som hade sitt huvudsäte i Borg (Sarpsborg) och som sträckte sig från Svinesund till Kambo vid Mossesundet. Borgesyssel innefattade 16 skeppsredor.

Se även 
Älvsyssel
Vendsyssel

Källor

Norges geografi
Borggreve

Borggreve eller burggreve, (tyska Burggraf, latin præfectus eller comes urbis, "stadsgreve") kallades i Tyskland under medeltiden den tjänsteman, som förde befälet på en kunglig borg i en stad och där tillika utövade den grevliga domsrätten. Om vad delen borg i ordet hade för ursprunglig betydelse (etymologi), jämför artikeln om borg.

Även i viktigare befästa städer insattes borggrevar, som med befälet över fästningsverken förenade den grevliga domsrätten, men när städernas makt växte, förlorade borggreven ofta den senare, och stundom blev då borggrevevärdigheten till och med blott en titel. Några sådana borggrevskap blev ärftliga län med furstlig rang, till exempel borggrevskapet Nürnberg (se Hohenzollern), som förenades med kurfurstendömet Brandenburg, och borggrevskapet Magdeburg, som förenades med kurfurstendömet Sachsen.

I Sverige var burggreve, under 1600-talet den högste juridiske och militäre ämbetsmannen i Falun, Göteborg och Malmö.

Källor
 Nationalencyklopedin
 

Adelstitlar
Administration under medeltiden
Titlar i statsförvaltning
Ugglan
1172

1172 (MCLXXII) var ett skottår som började en lördag i den Julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
Rikard Lejonhjärta blir greve av Poitiers.
Stora rådet inrättas i Republiken Venedig.

Födda 
Isabella I av Jerusalem, drottning av Jerusalem.

Avlidna 
Stefan III av Ungern.
Douce II av Provence.

Externa länkar
Borgerlig död

Borgerlig död (Mors civilis) var enligt den äldre franska straffrätten en påföljd som för vissa brott kunde utdömas jämte själva straffet.

Den dömde förlorade därigenom rättigheten att förfoga över sin egendom, vilken skiftades mellan hans lagliga arvingar, såsom om han avlidit och utan avseende på om han genom testamente förordnat annorlunda. Vidare kunde han inte genom arv, gåva, testamente eller på annat sätt förvärva egendom, inte avsluta något inför lag giltigt avtal, inte inför domstol föra talan varken för sig själv eller andra, inte vittna och inte ingå äktenskap. Om han förut var gift, ansågs äktenskapet upplöst.

Mellan 1790 och 1810 var detta straff tidvis avskaffat eller åtminstone tillämpat i mindre utsträckning, men sistnämnda år infördes det i "Code pénal" för brott, som var belagda med dödsstraff, straffarbete på livstid eller förvisning (deportation). Genom en lag av 3 juni 1854 blev den borgerliga döden avskaffad i Frankrike och ersatt med en lindrigare straffpåföljd, benämnd "interdiction légale".

Även i de länder, vilka i sammanhang med införandet av den franska lagstiftningen tillägnat sig ifrågavarande straffart (såsom Belgien, Nederländerna, Italien samt åtskilliga tyska och nordamerikanska stater), har den efter hand blivit avskaffad.

I Sveriges brottmålslagstiftning har inte på mycket länge förekommit någon straffart motsvarande den borgerliga döden, men i Sveriges äldre lagar finns något liknande, nämligen det för vissa svårare förbrytelser, särskilt de så kallade edsöresbrotten, bestämda stadgandet att den brottslige skulle "biltog läggas och dömas fridlös över allt riket". Den biltoge var ställd utom samhällets skydd och kunde således sägas vara borgerligen död, om också, till följd av de olika tids- och samhällsförhållandena, de bägge straffen i mycket skilde sig från varandra.

Se även
Dödförklaring

Källor

Döden
Rättshistoria
Bestraffningsformer
Souls

Souls var ett svenskt rockband som hade en kort men uppmärksammad karriär i mitten av 1990-talet. Bandet bildades 1991 och splittrades 1997. I svensk media uppmärksammades de vid tiden lika mycket för sin musik och för  att de producerades av Nirvanas producent Steve Albini, som för bandets drastiska kommentarer om skivindustrin, sin egen musik och andra musiker.

Souls bestod av Johan Karlsson (bas), Andreas Danielsson (gitarr) och Cecilia Nordlund (sång/gitarr). På trummor samarbetade de med ett antal olika trummisar som Bo Peter, Tony Fideke och Lars-Erik Grimelund. Johan, Andreas och Cecilia träffades när de gick på gymnasiet i Helsingborg, de blev ett tätt sammansvetsat gäng som skrev all musik tillsammans. Efter gymnasiet flyttade de till Göteborg.

Efter att ha deltagit på ett antal samlingsskivor och en egenutgiven kassett med fem spår skrev de kontrakt med La Ment Records i Klippan genom Anders Jönsson och fick den legendariske producenten Steve Albini att producerade deras första album Tjitchischtsiy (Sudêk) (1994). Deras andra fullängdsskiva Bird Fish or Inbetween (1996) producerades delvis av Albini och i övrigt av Nille Perned Skivan togs mycket väl emot av kritikerkåren som genomgående gav den högt betyg. Till singeln Expensive gjordes en musikvideo som producerades av Stina Nordenstam, men resultatet ogillades av bandet och den fick ingen större spridning. Videon till den andra singeln från albumet, "Cello (Where You Where)", spelades dock en del på MTV play. 1996 flyttade Nordlund till Malmö. Genom Anders Jönsson ordnades så att Souls blev förband till brittiska grungebandet Bush på deras USA-turné 1997. Senare samma år upplöstes bandet mitt under turnén.

Cecilia Nordlund och Johan Karlsson har sedan spelat i bandet Monkeystrikes, vars albumdebut "You Hate My Beautiful Love" släpptes i april 2005. Andreas Danielsson, numera Catjar, producerar idag musik åt Malmöteatern Institutet. Basisten Johan Karlsson producerar även dubstep under sitt alias MKMN99.

Under 2016 har bandet återförenats och i september ska de spela på Throwback Festival i Falköping. I december senare samma år planerar bandet att ge ut sitt debutalbum på vinyl ommixad av Steve Albini.

Diskografi 
Enligt Discogs:
 Tjichischtsiy (Sudêk), (CD-album) 1994
 Expensive, (CD-EP med fyra spår) 1996
 The Girl On My Couch / You Won!!!! (vinylsingel med två spår) 1996
 Bird Fish or Inbetween (CD-album) 1996
 Cello [Bygdegaard Inc.] (CD-EP med fyra spår) 1997
 I Guess (CD-EP med fyra spår) 1997

Noter

Externa länkar 
 Video: Cello (Where You Were) - Souls - YouTube

Svenska pop- och rockgrupper
Vem är det som kommer på vägen

Vem är det som kommer på vägen är en psalm om hur Jesus välsignar barnen av Britt G. Hallqvist, skriven 1955.

Melodi komponerad av Per-Erik Styf (2/4, C-dur) samma år. Psalmen, som först publicerades i sångboken Kyrkovisor för barn, bygger på Markusevangeliet kapitel 10, verserna 13 till 16. 

Genom att, förutom det friska återgivandet av evangeliets dialog, skildra tidlösa lekar ("...och barnen, de sprang från sitt hopprep / från fästning av lera och strå'") skapar författaren en känsla av samtidighet och närhet, liksom med slutradens "...och glada gick mammorna hem." Kanske var det första gången ordet "mammor" sjöngs i svenska kyrkor?

Publicerad i
Kyrkovisor för barn som nummer 745 under rubriken "Den helige Mikaels dag".
Den svenska psalmboken 1986, 1986 års Cecilia-psalmbok, Psalmer och Sånger 1987, Segertoner 1988 och Frälsningsarméns sångbok 1990 som nummer 41 under rubriken "Jesus, vår Herre och broder".
den finlandssvenska psalmboken som nummer 463 1986 under rubriken Hem och familj
Hela familjens psalmbok 2013 som nummer 137 under rubriken "Barn i Guds famn".

Referenser

Svenska psalmer
Borgartinget

Borgartinget var under medeltiden det allmänna tinget (huvudsakligast) för sydöstra Norge, Viken. Det hölls i eller vid Borg (Sarpsborg). 

Sedan lagmansinstitutionen blivit fullt utvecklad, utbröts ur dess område det sedermera s.k. Bohus län som en egen lagsaga. Under borgartinget hörde även landskapen kring inre delen av Oslofjorden (Vingulmörk och Vestfold), vilka sedermera lades under lagmännen i Oslo och Tunsberg.

På 1500-talet flyttades "lagtinget" till Fredrikstad, och under detta lades, antagligen hundra år senare, även Tunsbergs stad och några smärre distrikt väster om fjärden. Detta Fredrikstads "lagdöme" (lagsaga) ägde bestånd till 1797. 

Borgartingslagen (Borgarþingslög) var en av fyra provinsiella norska lagar kopplade till var sin respektive tingsplats (Gulaþing, Frostuþing, Borgarþing and Eiðsivaþing). Dessa lagar anses allmänt ha blivit nedtecknade under den tidigare delen av 1100-talet.

Forskare anser att dessa regionala lagar redan tidigare existerade i muntlig form och då reflekterade lokala sedvänjor och uppfattningar från 900-talet och framåt, men även hade inslag av romersk och kanonisk rätt.

Borgartingslagen är endast bevarad som kortare fragment nedtecknade under tidigt 1100-tal.

År 1274 initierade kung Magnus Lagaböter (Magnus Lagförbättraren) en omfattande reform av lagsystemet i Norge vilken 1276 utmynnade i en gemensam lands[bygds]lag (Landslov) och en stadslag (Bylov) vilken även innefattade regler för den kungliga administrationen och delvis även för Kyrkan.
Den gemensamma lagstiftningen inkluderade även de norska provinserna Island, Grönland, Shetland, Färöarna och Orkney och gällde i Norge som landslag ända till år 1687.

Namnet Borgarting finns kvar idag (2012) i "Borgarting lagmannsrett", högre domstolen (hovrätten) i Oslo, en av sex sådana domstolar i Norge.

Se även
Gulatingslagen
Frostatingslagen
Eidsivatingslagen

Fotnoter

Källor

Externa länkar 

Norsk rättshistoria
Landskapslagar
Ugglan
Det är sant att Jesus lever

Det är sant att Jesus lever är en psalm av Bo Setterlind, skriven 1971. Musik av Roland Forsberg (Ess-dur, 3/4) från samma år. 

Alla fyra verserna börjar "Det är sant" (nämligen ...att Jesus lever, att Jesus ser mig, att Jesus lider, att Jesus giver).

Publicerad i
Herren Lever 1977 som nummer 870 under rubriken "Kyrkans år - Påsktiden".
Den svenska psalmboken 1986, 1986 års Cecilia-psalmbok, Psalmer och Sånger 1987, Segertoner 1988 och Frälsningsarméns sångbok 1990 som nummer 49 under rubriken "Jesus, vår Herre och broder".

Referenser

Noter 

Svenska psalmer
1174

1174 (MCLXXIV) var ett skottår som började en tisdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Birger Brosa utnämns till det nya ämbetet jarl (kungens närmaste rådgivare).
 Vilhelm I av Skottland tillfångatas av Henrik II av England och Skottland ockuperas av engelsmännen.
 Stora delar av Padua förstörs i en brand.

Födda 
Alfons II, greve av Provence.
Emmerich I av Ungern, kung av Ungern.
Hedvig av Andechs, hertiginna av Polen, romerskt-katolskt helgon.

Avlidna 
18 januari – Vladislav II av Böhmen, kung av Böhmen.
Amalrik I av Jerusalem, kung av Jerusalem.

Externa länkar
Borgarskola

Borgarskola (tyska Bürgerschule) var ursprungligen en skola, avsedd för städernas borgerskap, liksom adelsläroverket (latin collegium illustre, tyska Ritterakademie) för adeln, latinskolan för prästerskapet och folkskolan för allmogen. 

Under medeltiden och reformationstiden hade man sökt tillgodose borgerskapets bildningsbehov genom "skriv- och räkneskolor". Benämningen "borgarskola" verkar ha kommit i bruk genom den berömde pietisten och pedagogen August Hermann Francke (1663–1727).

Borgarskola var en under 1800-talets tidigare del inrättad skolform för allmän medborgerlig bildning. Borgarskolans äldsta föregångare var medeltidens stadsskolor med undervisning i läsning, skrivning, räkning och kristendom som praktiskt alternativ till lärdomsskolan. En motsvarighet på 1600-talet blev skriv- och räkneklasser inom lärdomsskolan, på 1700-talet kallades de apologistklasser och på 1800-talet, med utökade kurser, kallades de apologistskolor. Apologistskola  kommer av det nylatinska ordet apologísta , egentligen räknemästare eller lärare i räknekonsten. 1820 skedde en formell uppdelning mellan lärdomsskolor och apologistskolor som främst skulle ge en allmän medborgerlig utbildning. Apologistskolorna avskaffades 1849, eftersom man ansåg att den medborgerliga undervisningen skulle ligga till grund för den lärda, och de uppgick då i läroverken.

Apologistskolornas arvtagare blev således från 1849 läroverkets reallinje, på 1900-talet även real- och mellanskolor. Borgarskolan hade dags- och kvällskurser för ungdom och vuxna samt föreläsnings- och musikverksamhet. I samband med skolreformerna 1950 lades borgarskolorna ned. Den största borgarskolan, Stockholms borgarskola, lades ned år 1971.

Källor
 Nationalencyklopedin, NE, Bokförlaget Bra Böcker AB, Höganäs, 1990. .   

Skolformer
Ej längre existerande skolor i Sverige
Vinden ser vi inte

Vinden ser vi inte är en pingstpsalm av Anders Frostenson, skriven  1958. Texten bygger delvis på Jesu ord till Nikodemus så att första versen refererar till 3: 8 och femte versen till 14: 26 i Johannesevangeliet.  "Vinden blåser vart den vill, och du hör dess sus, men du vet inte varifrån den kommer, eller vart den far; så är det med var och en som är född av Anden". Frostenson bearbetade psalmen något 1973.

Melodi (F-dur, 2/4) komponerad av Erhard Wikfeldt 1958.

Publicerad i
Kyrkovisor för barn som nr 740 under rubriken "Pingst".
Herren Lever 1977 som nr 826 under rubriken "Anden, vår hjälpare och tröst".
Den svenska psalmboken 1986, 1986 års Cecilia-psalmbok, Psalmer och Sånger 1987, Segertoner 1988 och Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 54 under rubriken "Anden, vår Hjälpare och tröst".

Anders Frostenson
Svenska psalmer
Pingstpsalmer
Gammal är kyrkan, Herrens hus

Gammal är kyrkan, Herrens hus är en psalm om Kristi kyrka av Nikolaj Frederik Severin Grundtvig, skriven 1836 och kompletterad 1853. Finns i svenska översättningar av bl.a. Edvard Evers och Britt G. Hallqvists från 1986. Evers' översättning finns i 1937 års psalmbok. Hallqvists översättning är den som finns i den ekumeniska delen av den svenska psalmboken.

Psalmen sjöngs under en friluftsgudstjänst 1990 vid den då nyss nerbrunna Katarina kyrka. Inledningsraderna uppfattades då som mycket passande till situationen: Gammal är kyrkan, Herrens hus, / står, om än torn måste falla. / Murar så höga blir till grus, / ändå skall klockorna kalla.

Musiken skrevs av Ludvig Mathias Lindeman 1840, vilket är samma melodi som till Tränger i dolda djupen ner, Mästare, alla söka dig och Herren, vår Gud, har rest sin tron.

Publicerad som
Nr 528 i Nya psalmer 1921, tillägget till 1819 års psalmbok under rubriken "Kyrkan och nådemedlen: Kyrkans och hennes uppgift".
Nr 163 i 1937 års psalmbok under rubriken "Kyrkan".
Nr 56 i Den svenska psalmboken 1986, 1986 års Cecilia-psalmbok, Psalmer och Sånger 1987, Segertoner 1988 och Frälsningsarméns sångbok 1990 under rubriken "Kyrkan".
Nr 165 i Finlandssvenska psalmboken 1986 under rubriken "Kristi kyrka".

Danska psalmer
da:Nikolaj Frederik Severin Grundtvig
Bordehi

Bordehi är en by i den indiska delstaten Madhya Pradesh, och tillhör distriktet Betul. Folkmängden uppgick till 2 821 invånare vid folkräkningen 2011.

Där grundade Evangeliska Fosterlandsstiftelsen en missionsstation 1894. Man ägnade sig då särskilt åt mission hos gonderna.

Källor

Orter i Madhya Pradesh
Sin enda grund har kyrkan

Sin enda grund har kyrkan, är en psalm om Kristi kyrka av Samuel John Stone, skriven 1866. Musik komponerad av Samuel Sebastian Wesley 1864, alltså ursprungligen till en annan text. Texten översattes till svenska 1928 av Paul Ongman med titeln Det byggs ett heligt tempel. Texten bygger på Efesierbrevet 2:21. Fritt översatt 1981 av Olov Hartman med titeln Sin enda grund har kyrkan.

Publicerad som
Nr 389 i Segertoner 1930
Nr 165 i 1937 års psalmbok med titelraden "Guds kyrkas grund är vorden", under rubriken "Kyrkan".
Nr 57 i Den svenska psalmboken 1986, 1986 och 2013 års Cecilia-psalmbok, Psalmer och Sånger 1987, Segertoner 1988 och Frälsningsarméns sångbok 1990 under rubriken "Kyrkan".
Nr 713 i EFS-tillägget 1986 med titelraden "Det byggs ett heligt tempel" under rubriken "Kyrkan".
Nr 404 i  Psalmer och Sånger 1987 med titelraden "Det byggs ett heligt tempel", under rubriken "Kyrkan och nådemedlen - Kyrkan - församlingen".
Nr 386 i Segertoner 1988 med titelraden "Det byggs ett heligt tempel" under rubriken "Den kristna gemenskapen - Församlingen".
Nr 167 i Finlandssvenska psalmboken 1986 under rubriken "Kristi kyrka".

Referenser

Noter 

Brittiska psalmer
Sånger 1866
Johanna Björkman

Johanna Björkman, född 1973, är en svensk advokat, DNA-expert och författare. Hon har varit kammaråklagare i Stockholm samt doktorerar vid Stockholms universitet om hur forensisk bevisning skall värderas (med fokus på DNA-bevisning).

Björkman fick sin utbildning vid Georgetown University, New York University School of Law och Stockholms universitet. Hon är krönikör på Dagens Juridik och ofta anlitad som juridisk kommentator i media avseende DNA-bevis, processrättsliga frågor och personliga integritetsperspektiv.

Under åren 2015-2016 var hon en av experterna i TV-programmet Brottsplats Sverige på TV4. Hon förekommer regelbundet som juridisk expert i TV4 och SVT, men även i P4 Extra. Under åren 2019-2021 medverkade hon som en av tre återkommande experter i TV-programmet Veckans brott på SVT.

Referenser 
 
 

Svenskspråkiga författare
Svenska åklagare
Kvinnor
Levande personer
Födda 1973
Alumner från Georgetown University
Alumner från New York University
Alumner från Stockholms universitet