kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Raw Power

Raw Power är ett album av det amerikanska rockbandet The Stooges, utgivet 1973. Även om det inte innebar någon stor framgång rent kommersiellt ses det som en viktig influens inom den tidiga punken.

Här steg bandets frontfigur Iggy Pop fram som enenergisk, galen och samtidigt genialisk sångare på ett sätt som han inte gjort på föregångarna. David Bowie var nyfiken på The Stooges och han remixade plattan.

Låtlista
Alla låtar är skrivna av Iggy Pop och James Williamson.

 "Search and Destroy" - 3:30
 "Gimme Danger" - 3:33
 "Your Pretty Face Is Going to Hell" - 4:55 (ursprungligen "Hard to Beat")
 "Penetration" - 3:41
 "Raw Power" - 4:16
 "I Need Somebody" - 4:53
 "Shake Appeal" - 3:04
 "Death Trip" - 6:07

Musikalbum 1973
Album av The Stooges
Österåbygden

Österåbygden (1640) eller Österå bergslag var den del av  Stora Kopparbergs socken som låg ovan eller norr om sjön Varpan och längs Österån (Rogsån) norrut.

Äldre gårdar
Bland äldre byar och gårdar kan nämnas:

Uvnäs Omnämnt första gången 1551. Täktekarlshemman (1640) och bergsfrälse (1686).
Holtäkt Omnämnt första gången 1612. Bergsfrälse 1686. Namnet kommer enligt Harry Ståhl av ordet håla: "Håltäkt".
Rostberg Omnämnt första gången 1542. Skattehemman 1571. Täktekarlshemman 1640. Byn ligger till största delen i Sundborns socken.
Jämtbo Omnämnt första gången 1539. Enligt Karl-Erik Forsslund tillhörde Jämtbo Måns Nilsson i Aspeboda, men tillföll kronan vid hans avrättning.
Haghed Omnämnt första gången år 1400. Täktekarlshemman 1640.
Efrikgården Omnämnt första gången 1439. Enligt Karl-Erik Forsslund har Efrikgården förmodligen grundats av Efrik Efriksson, domare i Dalarna 1386-1400 och i livet ännu 1413. Urgammalt bergsfrälse 1604.
Österå Hette tidigare Täkt (1571). Omnämnt första gången som Österå 1663. Bergsfrälse 1640.
Klacksarvet Nu försvunnen by. Omnämnt första gången 1439. 
Hallsarvet Nu försvunnen by. Omnämnt första gången 1569. Bergsfrälse 1640.  Namnet kommer enligt Harry Ståhl från mansnamnet Hallvard.
Stenbacken Omnämnt första gången 1551.
Rosttägt Omnämnt första gången  1539. Namnet kommer enligt Harry Ståhl från mansnamnet Rörik.
Borgen Omnämnt första gången  1571. Bergsfrälse 1640.
Uggelviken Omnämnt första gången  1439. Namnet kommer enligt Harry Ståhl av ulv (varg) och inte av uggla.
Heden Omnämnt första gången  1405. Äldste kände ägare var enligt Karl-Erik Forsslund fogden på Stora Kopparberget Peder Hinriksson (1474). 1640 fanns 15 bergsfrälsehemman och 1 skattehemman.

Referenser
Forsslund, Karl-Erik, Med Dalälven från källorna till havet. Del 3:4, Stora Kopparbergs socken (Stockholm 1934).
Ståhl, Harry, Ortnamnen i Kopparbergslagen (Stockholm 1960).

Falu kommuns geografi
Phyllis Haver

Phyllis Haver (eg. Phyllis O'Haver), född 6 januari 1899 i Douglass, Kansas, död 19 november 1960 i Falls Village, Connecticut, var en amerikansk skådespelerska.

Efter att ha avslutat sina högskolestudier fick hon arbete som pianist i en stumfilmsbiograf. Hon gjorde snart själv filmdebut - 1916 som så kallad "Bathing Beauty" i filmer av Mack Sennett.

Hon var en lång och tjusig blondin och snart fick hon huvudroller och blev en av Hollywoods främsta sexsymboler.

1929 drog hon sig tillbaka från filmen och gifte sig med en miljonär. Paret skildes 1945, men Haver gjorde aldrig comeback. 

Hon hittades död i sitt hem i Connecticut, 61 år gammal. Hon hade tagit en överdos sömnmedel, och dödsfallet betraktades som självmord.

Filmografi i urval (regissör) 

 1920 – Lögn och förbannad dikt
 1920 – Small Town Idol
 1923 – En kristen (Maurice Tourneur)
 1923 – Buster i luften (Buster Keaton och Edward F. Cline)
 1923 – Modellen från gatan
 1923 – Temple of Venus
 1924 – Liljorna på marken (John Francis Dillon)
 1924 – Jazzflickor (John Francis Dillon)
 1924 – Försummade fruar
 1924 – Livets äventyr (Charles Brabin)
 1926 – På Mabels rum
 1926 – Adam och Eva (Howard Hawks)
 1926 – 3 dåliga män (John Ford)
 1926 – Rivalerna (Raoul Walsh)                                                                                                                            
 1927 – Festelse (Victor Fleming)
 1927 – Tant Marys föryngringskur 1927 – Blixtrande klingor (Donald Crisp)
 1927 – Chicago 1928 – Kampen mellan könen (D.W. Griffith)
 1928 – Sally från Singapore 1928 – Farliga vapen 1929 – Stål mot stål 1930 – She Couldn't Say No'' (Lloyd Bacon)

Referenser

Noter

Externa länkar 
 
 

Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Personer från Butler County, Kansas
Födda 1899
Avlidna 1960
Kvinnor
Jaakko Mäntyjärvi

Jaakko Mäntyjärvi, född 27 maj 1963 i Åbo, är en finländsk kompositör och översättare.

Mäntyjärvi är yrkesverksam som översättare mellan finska och engelska. Han har också gjort sig känd som kompositör av framförallt körverk. Till dags dato har ett hundratal tonsättningar publicerats.

Kompositioner (urval)

Blandad kör
 Four Shakespeare Songs (SSAATTBB), 1984
 1. Come Away, Death; 2. Lullaby; 3. Double, Double Toil and Trouble; 4. Full Fathom Five
 Dagen svalnar... (SSAATTBB+A solo) 1991/93
 Ave Maria (SATBB), 1991
 Pseudo-Yoik (SSSAATTTBBB), 1994
 El Hambo (SSAATTBB), 1997
 Canticum Calamitatis Maritimae (SSAATTBB+SBr soli), 1997
 More Shakespeare Songs (SSAATTBB), 1997
 1. Fear No More; 2. Over Hill, Over Dale; 3. Time; 4. Who Is Silvia?; 5. A Scurvy Tune
 No more Shakespeare songs? (SSATBB), 2000
 SALVAT 1701 (SSAATTBB+SATB soli), 2000
 Deux ballades de François Villon (SSATBB), 2001
 Den suckande sjömannen (SATB+SATB), 2003

Damkör
 Pseudo-Yoik Lite (SSSSAAAA), 1994/97
 Maan päällä kuljen, etsin (SSAA), 1995
 Tvenne ballader (SSAA), 1999
 1. Konungen och trollkvinnan; 2. Herr Olof

Manskör
 Hodie Christus natus est (TTBB), 1991
 Pseudo-Yoik NT (TTTTBBBB), 1994/97 (NT står för No Trebles)
 Hiru gaukantu euskaldun eta tabernako abesti bat (TTBB), 1999 (Tre baskiska serenader och en dryckesvisa)
 1. Ilargia, iturria; 2. Emakume bat ikusi dut; 3. Zure begiak maite ditut; 4. Ardotxo txuria
 Herr Mårten (TTBBBB), 2007. Till orden av svensk medeltida ballad. På uppdrag av Akademiska sångföreningen.

Kör och instrument
 Kouta (SSATBB+SABr soli, 6vl, 6vla, 6vc, 3cb, timp, pft), 1996
 Stabat Mater (SSATBB, 2vl, 2vla, 2vc, cb), 1998
 Kyrie in memoriam (SA[T]B+org), 2001

Orkester
 CCCX/O, 2002
 Ah! mik’ ompi elom’ tääll’, 2002

Kammarmusik
 Miniatures for Four (ob, cl, 2fg), 1984
 Fac me vere tecum flere (A solo + vc), 2000

Källor

Externa länkar
Jaako Mäntyjärvis webbplats
Finnish Music Information Centre om Jaakko Mäntyjärvi

Finländska klassiska kompositörer
Finländska översättare
Finskspråkiga översättare
Alumner från Helsingfors universitet
Män
Födda 1963
Levande personer
Musiker från Åbo
Kavaljerparlamentet

Kavaljerparlamentet (Cavalier Parliament) i England varade från 8 maj 1661 till 24 januari 1679. Det följde på konventsparlamentet. Det varade i över 17 år av Karl II av Englands kvartssekellånga styre. Liksom dess föregångare var det till övervägande del rojalistiskt och är också känt som "pensionsparlamentet" (Pensionary Parliament) för de många pensioner det beviljade till kungens anhängare.

Kavaljerparlamentet antog Clarendon Code, som inkluderade
 korporationsakten (Corporation Act)
 uniformitetsakten (Act of Uniformity)
 konventikelakten (Conventicle Act)
 Five Mile Act

I januari 1661 ledde femte monarkins män en följd av revolter under ledning av Vavasor Powell och Thomas Venner. Dessa uppror sattes igång som ett föregripande av att Jesus skulle anlända för att göra anspråk på tronen.

1662 antogs en Act of Settlement efter att armén demobiliserats. Denna akt syftade till att hjälpa lokala myndigheter att klara av stora mängder före detta soldater.

Licensing Act of 1662 antogs för att reglera boktryckandet och förhindra tryckande av uppviglande böcker.

1667 ställdes Clarendon inför riksrätt och dömdes till landsförvisning.

Samma år:

 Började en begynnelse till det som nu kallas ett kabinettssystem att framträda inom regeringen.
 Kom cabalministären bestående av Clifford, Arlington, Buckingham, Ashley och Lauderdale att få makt.
 Grupperingar i ett "partipolitiskt" system polariserades mellan "hovets" anhängare (rojalister) och "landets" anhängare (parlamentariker) kan tydligt ses som föregångare till Tory- och Whig-partierna.

I mars 1672 utfärdade Karl II indulgensförklaringen som syftade till religiös tolerans mot nonkonformistiska protestanter och katoliker. Parlamentet tvingade kungen att dra tillbaka deklaration året därpå. 1673 antogs en testakt som krävde att alla som innehade ämbeten skulle svära en ed och avsvärja transsubstantiationsläran och ta nattvarden i Church of England. Efter den påstådda "papistiska komplotten" (Popish Plot) i september 1678 antogs en akt för att utesluta katoliker från parlamentet.

24 januari 1679 upplöstes slutligen det till synes ändlösa kavaljerparlamentet. Några veckor senare, den 6 mars, samlades ett nytt parlament, men det prorogerades innan det kunde börja arbeta.

Se även
Engelska restaurationen

Referenser

England under 1600-talet
Frukterianism

En frukterian äter i princip endast frön, frukter, bär och nötter från växter och inga bladgrönsaker, animaliska produkter eller spannmål. I dieten ingår grönsaker som botaniskt sett är frukter, exempelvis tomat och gurka. Tanken bakom är att man kan skörda växternas frukter utan att skada den enskilda plantan eller att plantan erbjuder frukterna för förtäring. I allmänhet är en person frukterian av etiska, religiösa, politiska, miljömässiga, kulturella, estetiska, sociala, hälsomässiga eller andra skäl. En frukterianisk diet är mer begränsad än en vegan- eller raw food-diet och innebär risker för hälsan, framför allt hos unga individer.

Varianter
Många frukterianer äter endast frukt som växer ovan jord, de mest inbitna endast frukt som fallit eller som av naturen kommer falla. Vissa bibeltrogna kristna tror, baserat på Första Mosebok 1:29, att människans ursprungliga diet på Evas och Adams tid var frukterianisk. Några frukterianer önskar, liksom jainister, att undvika att skada och döda någonting, inklusive växter. Vissa frukterianer säger att man gör moderväxten en tjänst genom att skörda vissa typer av frukter och att den köttiga frukten har utvecklats till att bli uppätna av djur för att uppnå fröspridning.

Urdiet 
År 1979 rapporterade professor Alan Walker, en paleoantropolog från Johns Hopkins University, om inledande studier av obemärkta tandemaljer hos tidiga hominider. Han lade fram teorin att förmänniskans förfäder hade en diet som mestadels bestod av frukt.

Kliniska studier 
År 1971 publicerades en korttidsstudie av B. J. Meyer i South African Medical Journal som beskrev hur lipidprofiler och glukostolerans förbättrades på en viss frukteriansk kost. I en tidigare studie från 1971 av Meyer testades en 45-årig lärare som påstod att hon bara hade ätit frukt de senaste 12 åren, och befanns vara i "god hälsa". I ett ytterligare försök i studien visade kroppsvikten hos överviktiga individer en tendens att "stabilisera sig" till en "teoretisk idealvikt".

Hälsorisker
Enligt näringsfysiologer måste vuxna vara försiktiga att följa en frukteriansk kost för länge. En frukteriansk kost är inte lämplig för tonåringar och helt och hållet olämplig för barn.

En rent frukteriansk diet ökar risken för bristsjukdomar.  Näringsämnen som är särskilt svåra att få i sig tillräckligt av med en fruktdiet är protein, kalcium, järn, zink, vitamin D, de flesta B-vitaminer (särskilt B12), och essentiella fettsyror.  En frukteriansk diet är direkt olämplig för barn. Flera barn till frukterianer har dött till följd av kosten.

Se även
Vegetarianism
Veganism
Lufterianism

Referenser

Kosthållning
Marcel Barencey

Marcel Barencey, född 4 januari 1893 i Vesoul, död 23 juni 1971 i Saint-Maur-des-Fossés, var en fransk skådespelare.

Filmografi (urval)
1930 – L' Enfant de l'amour 
 
1933 – Incognito 
1938 – Éducation de prince
1938 – Rysslands okrönte härskare

Källor

Externa länkar

Franska skådespelare under 1900-talet
Män
Födda 1893
Avlidna 1971
Personer från Haute-Saône
Personer från Vesoul
Louis Florencie

Louis Florencie, född 4 december 1896 i Paris i Frankrike, död 4 december 1951 i Madrid i Spanien, var en fransk skådespelare.

Filmografi (urval) 

 (ej krediterad)

Externa länkar 
 

Franska skådespelare under 1900-talet
Män
Födda 1896
Avlidna 1951
Skådespelare från Paris
Paulette Dubost

Paulette Dubost, född 8 oktober 1910 i Paris, död 21 september 2011 i Longjumeau, var en fransk skådespelare. Hon började sin karriär som sjuåring på L'Opéra Garnier 1917 och var sedan aktiv fram till 2007. Hon arbetade med regissörer som Jean Renoir, Jacques Tourneur, Marcel Carné, Julien Duvivier, Preston Sturges och Max Ophüls. En av hennes mest kända roller var som Lisette i Renoirs La Règle du jeu.

Filmografi (urval) 

 1939 – Bécassine
 1939 – La Règle du jeu
 1946 – Älska mej, odjur!
 1949 – Ma tante d'Honfleur
 1955 – Lola Montez – kurtisanen

 (originaltitel Deux filles sur un banc)
 1990 – Några dagar i maj
 1996 – De 101 nätterna

 2000 – Les savates du bon dieu (Workers for the Good Lord)
 2005 – Les yeux clairs
 2007 – Curriculum (kortfilm)

Referenser

Externa länkar 

Skådespelare från Paris
Franska skådespelare under 1900-talet
Födda 1910
Kvinnor
Avlidna 2011
Hundraåringar
I Wanna Love You Forever

I Wanna Love You Forever är den amerikanska popsångerskan Jessica Simpsons första singel och släpptes i oktober 1999. Singeln klättrade upp till plats nummer tre på Billboardlistan och blev Simpson's första Top 10 singel.

Sången
"I Wanna Love You Forever" producerades av Louis Biancaniello och Sam Watters. Sången är en stark kärleksballad där Jessica sjunger om att vara hopplöst förälskad och ge upp allt för mannen hon älskar.

Musikvideo
I sin debutvideo visade Jessica upp sig som en slags "anti-Britney" och hennes oskuldsfulla image skulle i stället dra till sig fans. Videon är inte alls lika dramatisk som sången, utan speglar en mer barnslig sida av Jessica. Man får se en fotograf ta bilder av Jessica framför ett flygplan, sedan förflyttar sig sångerskan till ett hav av solrosor, för att avsluta videon framför en skärm som visar ett blått hav.

Framgång på hitlistorna
Det fanns självklart mycket press på Jessica, eftersom detta var hennes första singel. Låten hamnade på en tredje plats på Billboard Hot 100 och sålde platina många gånger om. Utomlands gick singeln precis lika bra, i både Storbritannien, Kanada och Australien hamnade sången på Top 5.

Listor

Amerikanska listor

Internationella listor

Musiksinglar 1999
Samoanska

Samoanska är ett austronesiskt språk som talas av totalt cirka 470 000 människor, främst i Samoa och Amerikanska Samoa. En märkbar minoritet i Nya Zeeland (ca 95 400 personer) och Australien (ca 38 500) talar också samoanska..

Samoanskans närmaste släktspråk är tokelauanska, och språket klassificeras som livskraftigt.

Fonologi

Vokaler 

Källa:

Konsonanter 

Källa:

Grammatik 

Ordföljden är ofta VSO, men den är ganska flexibel, så även SVO, VOS och OSV är möjliga ordföljder. Subjekt och olika typer av objekt skiljs åt genom partiklar och prepositioner. Adjektiv kommer efter de substantiv de bestämmer. 

Liksom de övriga polynesiska språken, är samoanskan ett ganska analytiskt språk. Det innebär, att man tenderar att inte böja orden, utan att istället använda självständiga småord (partiklar, prepositioner, etc) för att ange grammatisk information som kasus, numerus, tempus, etc. 

Artiklar är le (bestämd, singular), se (obestämd, singular) och ni (obestämd, plural). Det finns ingen artikel för bestämd form plural, utan substantivet får då stå utan artikel. Den bestämda artikeln har ett vidare användningsområde än i till exempel svenska. Den används närhelst det är ett specifikt exemplar av något man har i åtanke.

Prepositionen i (med varianterna 'i, 'ia, ia) fungerar som en allmän lokativpreposition, och kan på ett ungefär översättas med "i" eller "på". Genom att kombinera i med andra ord kan man bilda uttryck för att anger mer specifika betydelser, som "ovanför", i närheten av", etc. 

Övriga prepositioner:

Mai - "från" (anger källa)
E - "av, med, genom" (anger instrument, och ibland även agenten i en transitiv sats)
Ma eller Mo - för, åt

Verb och adjektiv har ofta särskilda pluralformer.

Ordlista

Källor

Externa länkar 

 Ethnologue om samoanska
 Samoansk-engelsk ordlista
 Omniglot om samoanska
 Samoanska grammatik

Malajo-polynesiska språk
Språk i Oceanien
Verb–subjekt–objekt-språk
Norrbärke församling

Norrbärke församling är en församling i Bärke pastorat i Västerbergslagens kontrakt i Västerås stift. Församlingen ligger i Smedjebackens kommun i Dalarnas län.

Administrativ historik 
Norrbärke församling har medeltida ursprung, till 1646 som kapellförsamling.

Församlingen bildade till 1646 ett pastorat tillsamman med Söderbärke församling kallat Bärke pastorat. Från 1646 till 2022 utgjorde församlingen ett eget pastorat.1 januari 2022 bildade församlingen med Söderbärke församling i Bärke pastorat.

Före 1967 var församlingen delad av kommungräns och därför hade den två församlingskoder, 201500 för delen i Norrbärke landskommun och 206100 för delen i Smedjebackens köping.

Egen begravningsverksamhet
Församlingen blev tillsammans med Hällefors-Hjulsjö församling känd sedan den beslutat om att starta egen begravningsbyrå - ett beslut som underkändes av Domkapitlet i Västerås som ansåg att sådan verksamhet låg utanför en församlings uppgifter och stred mot myndighetsuppdraget. Församlingen hävdade dock sitt beslut och startade verksamheten.

Kyrkoherdar

Organister
Lista över organister i Norrbärke församling.

Kyrkor 
 Norrbärke kyrka

Se även 
 Norrbärke socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Västerås stift
Indelningar i Smedjebackens kommun
Christina Onassis

Christina Onassis, född 11 december 1950 i New York i New York, död 19 november 1988 i Buenos Aires i Argentina, var dotter till den grekiske skeppsredaren Aristoteles Onassis.

Biografi 
Christina Onassis skolades i affärs- och finansvärlden på faderns New York-kontor, där hon 1970 började som sekreterare. Vid faderns död 1975 fick hon ansvaret för Onassisimperiet som då värderades till mellan 500 och 1 000 miljoner dollar. Imperiet bestod huvudsakligen av rederierna Springfield Shipping i New York och Olympic Maritime i Monte Carlo.

Familj 
Christina Onassis gifte sig 1971 med den 27 år äldre Joseph Bolker, en miljonär i byggnads- och fastighetsbranschen, men de skilde sig inom några månader.

1975, kort efter faderns död gifte hon sig med Alexander Andreadis, en grekisk rederi- och bankarvinge, men skilde sig efter 14 månader.

1978 gifte hon sig i Moskva med Sergei Kauzov, en sovjetisk rederiagent, men de separerade 1979.

1984 gifte hon sig med en fransk affärsman, Thierry Roussel, och fick med honom i januari 1985 en dotter  Athina. De ansökte om skilsmässa senare under 1985.

Efter Christina Onassis död ärvde dottern Athina huvuddelen av hennes förmögenhet som då uppskattades till 3 miljarder kronor. Tillgångarna i företagsgruppen förvaltades av en femmannakommitté, där bland annat Athina Onassis far Thierry Roussel ingick, fram till Athinas 18-årsdag 2003. Tillgångarna uppgick då enligt en obekräftad värdering till 90 miljarder kronor.

Övrigt 
Aristoteles Onassis namngav sin 325-fots yacht Christina (numera Christina O) efter henne.

Källor 

Greker
Födda 1950
Avlidna 1988
Kvinnor
Personer från New York
Varsel (paranormalt)

Ett varsel (till fornnordiska vara: förvänta sig, varna) är i folktron namnet på ett övernaturligt eller parapsykologiskt fenomen där en persons ankomst röjs redan en stund innan personen verkligen anländer. Det kan röra sig om ett ljudintryck – att stegen igenkänns, att käppen ställs ned på ett karaktäristiskt sätt – eller ett synintryck – man ser personen komma gående, men denne anländer inte förrän minuter senare. Han eller hon ger då vanligen ifrån sig samma ljud- och synintryck som då denne nyss "varslat". Fenomenet gäller i allmänhet någon medlem av familjen och är i så fall ofta en rätt vanlig upplevelse.

Varseltro förekommer i stora delar av världen och är på sina håll ännu levande i det moderna samhället. Inom parapsykologin räknas varsel som ett ESP-fenomen. Inom etablerad vetenskap förklarar man det som övertro och skrock.

Källor 

Folktro
Parapsykologi
Pentosfosfatvägen

Pentosfosfatvägen, även kallad HMP-shunten, pentosshunten och PPP (från engelska pentose phosphate pathway), är en alternativ biokemisk reaktionsväg för glukos-6-fosfat att brytas ner i kroppen. Den har två huvudsakliga syften, att bilda NADPH som senare kan användas till återbildandet av glutation, syntes av fettsyror och kolesterol, samt bildandet av ribos-5-fosfat som används vid bildandet av nukleinsyror och högenergimolekyler som ATP, GTP och NAD+. 

Glukos-6-fosfatdehydrogenas är enzymet som utför reaktionerna och stimuleras av insulin. Genom feedback-inhibering hämmas pentosfosfatvägen av höga halter NADPH.

Metabolism
Hülyas hörna

Hülyas hörna var ett radioprogram som under 2004 och 2005 sändes i Sveriges Radio, under ledning av producenterna Anna Landelius och Ida Lännerberg. 

Tanken var att göra radio för unga av unga, men att samtidigt låta samhällsgrupper som inte brukar få säga vad de tycker själva, få ta plats i media. De sju högstadietjejer som valdes ut till journalistkursen bodde alla i den invandrartäta förorten Rosengård i Malmö.

Resultatet blev ett antal program med "Mitt Rosengård i centrum" som sändes i Morgonpasset i P3. Tre program sändes dessutom i P1 med tre teman; kärlek, identitet och framtidsdrömmar.
Reportrarna var Fatime Nedzipovska, Arij Abu-Ramadan, Monica Deregowska, Hülya Elmas, Yasmin Abu-Ramadan, Khaoula Channoufi och Marjam Chibli.

Hülyas hörna nominerades till Stora Journalistpriset som årets förnyare 2004, enligt juryns motivering: "Systematiskt, envist och utan resurser har de möjliggjort att nya röster hörs i etern, genom att starta en egen medieskola för unga invandrartjejer i Rosengård." Hülyas hörna fick även ett hedersomnämnande vid den internationella pristävlingen kring sammanslutningen av International Association for Women in Radio and Television (IAWRT) i Williamsburg i USA 2005. Enligt motiveringen satte de: "fokus på de marginaliserade invånarna i förstaden Rosengård genom att ge mikrofonen till åtta unga flickor som gav röst åt sina förväntningar och hopp för framtiden - Radiodokumentären tar lyssnaren in i hjärtat av Rosengård."

2005 återupptog Anna Landelius projektet, denna gång tillsammans med Kicki Möller. Tanken var densamma som tidigare - att låta ungdomar med olika bakgrunder ta plats i media. Det blev åtta tjejer även denna gång, dock var det endast en som bodde i Rosengård. Alla bodde i Skåne och gick på gymnasiet.

Det blev ett antal program som även dem, liksom året innan, sändes i P3:s Morgonpasset. Också tre halvtimmeslånga program med tre olika teman; ideal, orättvisa och förändring, sändes i P1. Där intervjuades bland annat en muslimsk tjej som inte fick gå ut och träffa killar. En av reportrarna berättade även om hur hon som liten kom till Malmö, där hon bodde på en flyktingförläggning.
Reportrarna i den senare upplagan av Hülyas hörna var: Manuella Nobring, Amanda Chavarria Persson, Joanna Moldovan, Jasna Ceric, Emily Clarence, Sahar Hosseinkhah, Shkurte Xhemajli och Soumaya Ghodhbani.

Ungdomsprogram i Sveriges Radio
Samhällsprogram i Sveriges Radio
Radioprogram startade 2004
Radioprogram nedlagda 2005
Anamnes (religion)

För anamnes i medicinen se Sjukdomshistoria.

Anamnes kommer av grekiskans ἀνάμνησις och betyder hågkomst. Inom kristen tro är det ett moment i nattvardsbönen i mässan, då Jesu lidande och död, uppståndelse och himmelsfärd ihågkoms.

Referenser

Noter

Nattvarden
Somatik

Somatik (grekiska Σωματικóς, somatikós, "kroppslig") är inom biologi det som syftar på människokroppen, och den del inom medicin som avhandlar fysiska åkommor till skillnad från psykosomatiska åkommor. Det somatiska nervsystemet styr frivilliga rörelser och sänder information om sensorik och kroppsläge till hjärnan.

Referenser 

Patologiska tillstånd, tecken och symtom
Ljungs kyrka

Ljungs kyrka kan syfta på:

Ljungs kyrka, Bohuslän – en kyrkobyggnad i Ljungskile i Bohuslän
Ljungs kyrka, Östergötland – en kyrkobyggnad i Ljung, Ljungs socken, Vreta klosters församling i Östergötland