kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hushållsarbete

Hushållsarbete eller husligt arbete är arbete som berör ett hushålls löpande skötsel. Enligt en definition använd av den svenska Statistiska centralbyrån omfattar hushållsarbete i Sverige följande arbetsuppgifter:

Matlagning, bakning och diskning
Städning av bostaden
Tvätt, strykning samt vård och tillverkning av kläder
Eldning och vedhuggning

Enligt samma definition är hushållsarbete en underkategori till hemarbete, som även omfattar främst underhållsarbete, omsorg, inköp och resor relaterade till hemarbete. Arbetsuppgifter som skötsel av exteriören och utemiljön faller enligt denna definition under kategorin underhåll.

Behovet av hushållsarbete kan bero av faktorer som tillgång till braskamin, balkong och hushållsapparater. Förut var ändamålsenlig klädsel ofta förkläde.

Under efterkrigstiden har hushåll i den industrialiserade delen av världen övergått till att köpa många produkter som tidigare tillverkades i hemmet, som exempelvis kläder. Färdigmat och halvfabrikat har även inneburit att matlagning minskat i omfattning. Fortfarande är dock hushållsarbete ett betydande inslag i de flesta människors liv.

Sverige
I den svenska tidsundersökningen år 2000-2001 använde svenska kvinnor i åldern 20-64 år omkring två timmar om dagen till hushållsarbete medan män använde omkring en timme. Den sammanlagda arbetstiden var något längre för män, vilket reflekterar att män lägger mer tid på underhållsarbete och förvärvsarbete.

Hushållsarbetare

Vissa, oftast mer bemedlade personer, anställer hushållsarbetare, ibland inneboende, som exempelvis barnflickor och hembiträden för att utföra hushållsarbete. I industriländerna har fenomenet dock minskat med åren, och från 1970-talet blivit ganska sällsynt, bland annat i Sverige. Industrialiseringen har inneburit att även mindre bemedlade personer numera kan inhandla produkter som tidigare producerades av anställda hushållsarbetare.

Referenser

Noter

 

pt:Dona-de-casa
Måltid

För albumet med Samla Mammas Manna, se Måltid (musikalbum).

Måltid kallas specifika tillfällen på dygnet då människor i ett samhälle äter. Tidpunkten för måltiderna varierar över plats och tid, liksom vad måltiderna kallas, även inom olika regioner.

Sverige
I källor från vikingatid och medeltid anges dagvard och nattvard som namnet för huvudmåltiderna. Begreppen förändrades och dagvard senarelades på dygnet och kom att kallas middagsmåltid under senmedeltiden. Under 1400-talet infördes frukost som begrepp i svenskan för dagens första huvudmåltid (under förmiddagstid eller mitt på dagen) samtidigt som dagvard och nattvard betraktades som lättare måltider på morgon respektive kväll. Kvällens lättare nattvard kom så småningom att kallas kvällsvard eller aftonmål. Idag kan samma slags lättare kvällsmåltid kallas kvällsmål. Under 1500- och 1600-talet tillkom aftonvard som en större måltid på kvällningen och middag användes för det huvumål som avåts mitt på dagen (runt klockan 12).

Under 1700-talet var borgerlighetens och hovets inflytande på normbildningen stor och det blev modernt att förskjuta dygnets verksamhet. Måltidernas förläggning påverkades och kvällsmåltiden kunde serveras efter midnatt, ibland under namnet supé.

Under 1900-talet infördes begreppet lunch för den måltid som kallats frukost mitt på dagen och det mönster vi har idag med frukost-lunch-middag etablerades.

Kaffets ökade popularitet gav namn åt mellanmål som förmiddagskaffe och eftermiddagskaffe.

Sociala och regionala skillnader kan exemplifieras med att det alltjämt förekommer att lunchbegreppet utesluts i begreppen och måltiderna kallas frukost-middag-kvällsmat. 

Speciella lokala särdrag finns i gamla namngivningar som ottevard, ottemat och avser måltider som intas extremt tidigt, nästintill nattetid.

En måltid som äts framåt småtimmarna eller natten kallas vickning.

Bland nyare måltidsbegrepp förekommer brunch (frunch), som är ett modernt ord för förstärkt frukost; båda avser en sammanslagen frukost/lunch.

Se även
 Måltidens hus
 Sista måltid

Externa länkar

Måltider

nl:Eten#Maaltijden
Gennesaret

Gennesaret är ett slättland nordväst om Gennesaretsjön i det bibliska Palestina, nu Israel. Slätten är 1,5 km bred och 5 km lång. Den beröms hos Josefus och i Talmud för sin skönhet och tropiska fruktbarhet. Namnet lyder på grekiska Gennēsarét (Γεννησαρέτ), Matteus 14:34, Markus 6:53, eller Gennēsár, 1 Mackabéerboken 11:67. I Gamla Testamentet används  Kinnerot för slätten i 1.Kon. 15:20 och Kinarot för sjön i Jos. 11:2. Vid sjön låg den befästa orten Kinneret enligt Jos. 19:35 och det namnet användes nog också för sjön. Trots ljudlikheten är det tveksamt om de grekiska namnen hänger samman med dessa hebreiska namn.

Litteratur
, artiklarna Gennesaret, Gennesarets sjö, Kinarot och Kinneret

Israels geografi
Platser i Bibeln
Avia

Avia var ett flygföretag på Gotland startat av piloterna och makarna ex fotograf Nils och ex bibliotekarie Birgit Thüring 1942.

Under företagets första verksamhetsår flög man målgång för svenska försvaret. Efter andra världskriget, då målflygverksamheten minskade utökades verksamheten med jordbruksflyg, taxiflyg, nattpostflyg och flygutbildning. 1986 startade Avia en reguljär flyglinje från Visby till Kalmar och Norrköping. 1992 gick Avia och Salair samman under namnet Avia för att 1993 byta namn till Skyways.

Ej längre existerande svenska flygbolag
Flygbolag bildade 1940
Flygbolag upplösta 1992
Evighetskalender

En evighetskalender är en kalender som sträcker sig fler än ett år framåt i tiden. Kommande dagar räknas fram genom någon form av förskjutning av tidsenheter och under idealiserade förhållanden kan kalendrarna sägas fungera i evigheter.

I Sverige var metoden med söndagsbokstaven tidigare populär.

Externa länkar 
 Evighetskalender

Kalendrar
Grabbarna på Fagerhult

Grabbarna på Fagerhult var ett TV-program på Sveriges Television som sändes 1990–1991. I den fyra avsnitt långa serien ägnade sig Jan Guillou, Leif GW Persson och Pär Lorentzon åt jakt, fiske och andra klassiskt "manliga sysslor". Serien kan beskrivas som ett samhällsprogram i jaktmiljö, vid en röd stuga, och har beskrivits som en machopräglad TV-serie.

Biografi
Trion har även gett ut böcker på liknande tema:
 Stora machoboken (1990) , 
 Grabbarnas stora presentbok : ett måste för grova grabbar och läskunniga tjejer (1991) , 
 Grabbarnas kokbok : precis som prinsessornas kokbok fast tvärtom (1992) ,

Referenser

Externa länkar 
 
TV-program i SVT
TV-året 1990
Leif G.W. Persson
Språknämnd

Språknämnd eller språkråd är en benämning för språkvårdande myndigheter. Dessa har även till uppgift att följa språkets utveckling.

Språknämnden består vanligen av representanter för organisationer och offentliga institutioner med intresse och betydelse för språkbruket. För nämndens utåtriktade verksamhet brukar finnas ett sekretariat med anställda språkvårdare och språkforskare som arbetar med att ge ut skrifter och ordböcker, delta i kurser och konferenser och upplysa om lämpligt språkbruk, till exempel genom telefonrådgivning.

Språknämnder i de nordiska länderna 
Språknämnder finns bland annat i Norden. För alla språk i Norden finns en språknämnd som förutom vårdandet av det egna språket har till uppgift att bevara och stärka den nordiska språkgemenskapen. De nordiska språknämnderna, som samarbetar i organisationen Nordens språkråd (föregånget 1978–1996 av Nordisk språksekretariat med säte i Oslo och 1997–2004 av Nordiska språkrådet), är följande:

 Språkrådet i Sverige (som 2006 integrerade det tidigare fristående Sverigefinska språknämnden, bildat 1975) 
 Finska språkbyrån och Forskningscentralen för de inhemska språken i Finland
 Svenska Språknämnden i Finland, sedan 1976 (med rötter till 1942) 
 Institutet för de inhemska språken i Finland
 Dansk Sprognævn i Danmark
 Norsk språkråd i Norge
 Íslensk málnefnd i Island
 Føroyska málnevndin på Färöarna 
 Oqaasiliortut / Grønlands Sprognævn i Grönland
 Samiska språknämnden (Sámi giellalávdegoddi, knutet till Samerådet), med säte i Kautokeino, Norge

Ett liknande nordiskt samarbete görs av de i alla nordiska länder förekommande fackspråkscentralerna, där svenska Tekniska Nomenklaturcentralen samarbetar med nordiska kolleger i organisationen Nordterm. Även dessa fackspråkliga organisationer följer språkens utveckling och ger ut ordböcker och ordlistor, men verksamheten är utformad mer som service åt företag, forskare och fackspecialister.

Referenser

Externa länkar 
Nordisk Sprogkoordination

Språkvård
Språkpolitik
Tivoli Framework

Tivoli Framework eller bara Tivoli är en systemhanteringsplattform från IBM. Inköpt av IBM 1995 från Tivoli Systems och ingår numera i IBM:s Software Group division.

Att sköta heterogena distribuerade datorsystem är en avancerad och komplex uppgift som kan innefatta olika operativsystem, distribuerade nätverkstjänster (services) och olika systemhanteringsuppgifter. Tivoli Management Framework och dess ingående produkter kan förenkla handhavandet (drift, felsökning, installation, underhåll, övervakning m.m.) av distribuerade system.

Tivoli Framework är på väg att utgå till förmån för s.k. "point solutions" som IBM köpt in från diverse företag. Idag finns alternativ till Framework-baserade lösningar inom samtliga f.d. Frameworks kärnapplikationer utom Tivoli Remote Control för Windows-baserade system.

Datorprogram
IBM
Ekerön

Ekerön är en långsträckt ö i Östra Mälaren i Ekerö socken i Uppland, Stockholms län, och är huvudön i Ekerö kommun. Ön är i norr- och öster skild från Färingsö och Lovön genom den smala Långtarmen och Tappström, i söder är den omgiven av Ekeröfjärden och i väster av södra Björkfjärden. Ön, som bildats av de tre förr skilda öarna Ekerön, Kärsön och Munsön, består av en mestadels skogbevuxen rullstensås (Uppsalaåsen), med dels bergiga, dels jämnare stränder. På ön finns den så kallade Mälarsandstenen; en röd, arkosartad sandsten som bildades för cirka 1,4 miljarder år sedan.

Ekerön tillhörde tidigare Södermanland men överfördes av Gustav Vasas regering till Uppland. Ekerö socken kallades tidigare för Asknäs (Askanäs) socken. Ekerö kyrka som uppfördes i slutet av 1100-talet ligger på öns södra sida vid Kyrkfjärden i Mälaren intill gården Asknäs.  

Sträckan från Ekerö centrum över Ekerön till Kärsön präglas huvudsakligen av ett naturskönt kulturlandskap med bondgårdar, hästhagar, korta skogsområden. Bland byggnader och verksamheter märks Menhammar stuteri som är ett av Sveriges äldsta och största uppfödare av varmblodiga travhästar samt Skytteholms gård från 1630-talet, som är idag ett utbildnings- och konferenscentrum med skulpturer (repliker) av Carl Milles.

Se även
Ekerö
Träkvista
Tappström
Ekebyhovsbacken
Ekebyhovskyrkan
Ekebyhovs slott
Kärsö gård
Närlunda gård
Fantans hög
Gropen, Skytteholm, stor dödisgrop cirka 500 meter öster om Skytteholms herrgård

Ekerö kommun
Öar i Mälaren
Arkos

Arkos är en sedimentär bergart som består av vittrade och eroderade äldre bergarter som är rika på fältspat, till exempel granit och gnejs. Arkos är medel- eller grovkornig sandsten som till minst en fjärdedel består av fältspat. Resten är vanligen kvarts men även glimmer såsom biotit och muskovit kan förekomma. Bindemedlet består ofta av järnoxid och kalcit. Färgen är i allmänhet ljus och varierar mellan grå och rosa.

Arkoser bildas ofta kring bergskedjor som utsätts för omfattande erosion.

Arkos räknas till de så kallade omogna bergarterna vilket betyder att kornen är kantiga och ofta relativt dåligt sorterade. Detta tyder dels på en kort transportsträcka och snabb avlagring och dels på ett relativt torrt klimat med begränsad kemisk åldring. Fältspaten i arkos är lätteroderad och skulle ha ombildats till lermineral om den exponerats i en tuffare miljö.

Andra sedimentära bergarter som påminner om arkos är sandsten och konglomerat.

Se även 

 Mälarsandsten

Sedimentära bergarter
Mälarsandsten

Mälarsandsten är en typ av sandsten som bildades för 1400 miljoner år sedan.
Det är en röd, arkosaktig sandsten som används som byggnadssten. Bergarten förekommer i Mälaren på Ekerön och på flera små öar och skär i Södra Björkfjärden.

Externa länkar
Bilder på Mälarsandsten på skan-kristallin

Bergarter med tillnamn
Sandsten
Retrograd rörelse

Retrograd rörelse är när en himlakropp går "baklänges" i omloppsbana runt en central himlakropp.  "Baklänges" betyder här att den går i motsatt riktning mot centralkroppens egen rotation runt sin egen axel.  Även en himlakropps rotation runt sin egen axel kan vara retrograd, om den snurrar på annat håll än centralkroppen. 

I solsystemet är den normala rotationsriktningen moturs runt solen, om man tittar ner på solens (och jordens) nordpol. Detta kallas direkt eller prograd rörelse.  Solen snurrar själv på det hållet, och alla planeter, nästan alla asteroider (men inte alla eller nästan alla kometer) går också runt solen på det hållet.  Däremot har Venus och Uranus retrograd rotation runt sin egen axel, och ett antal månar har retrograda banor.

Retrograd rörelse kan även vara skenbar.  När vi observerar himlen, förväntar vi oss att de flesta objekt verkar röra sig i en viss riktning när tiden går. Den skenbara rörelsen för de flesta kroppar på himlen är från öster till väster. Det är möjligt att ibland observera en kropp som rör sig från väster till öster, som en konstgjord satellit eller rymdskyttel med en östgående bana. Det är så frågan om en skenbar eller apparent retrograd rörelse.

Skenbar retrograd rörelse syns lättast hos de övre planeterna (Mars, Jupiter, Saturnus, och så vidare). Även om dessa planeter verkar röra sig från öster till väster varje natt, beroende på att jorden snurrar, driver de i själva verket sakta österut i förhållande till de stillastående stjärnorna, vilket kan observeras genom att notera positionen för planeterna under flera nätter i rad. Den här rörelsen är dock normal för dessa planeter, och anses inte vara retrograd rörelse. Eftersom jorden fullbordar sin bana på en kortare tid än de övre planeterna, passerar vi då och då förbi en övre planet, som en snabbare bil på en flerfilig motorväg. När detta inträffar verkar planeten som vi passerar först att stanna sin rörelse österut, och verkar sedan röra sig bakåt västerut. Det här är skenbar retrograd rörelse, eftersom den är i en riktning motsatt den typiska för planeten. Till sist, när jorden svänger förbi planeten i sin bana, verkar den återta sin normala rörelse från väster till öster under följande nätter.

Den här typen av retrograd rörelse förbryllade de gamla grekiska astronomerna, och var en av orsakerna att de namngav de här kropparna "planeter", som betyder "vandrare" på grekiska.

Källor

Referenser och noter

Externa länkar 

Celest mekanik
Ornithopter

En ornithopter (från grekiskans ornithos "fågel" och pteron "vinge"), är en flygmaskin som fungerar enligt fågelns flykt med flaxande vingar.
 
En tidig skiss till en ornithopter gjordes av Leonardo da Vinci (1452-1519), och det första praktiska flygförsöket gjordes av italienaren G. B. Danti 1503 i Perugia, vilket dock misslyckades. Prov med ornithopter i full storlek under senare århundraden har inte heller haft någon framgång. 

År 1995 lyckades Vladimir Toporov bli den första person som gjorde en kontrollerad flygning med en ornithopter. Farkosten fick namnet Giordano.

Källor

Luftfarkoster
Kungliga regementet i Gibraltar

Kungliga regementet i Gibraltar () utgör territorialförsvar i den brittiska kolonin Gibraltar. Regementet bildades som infanterienhet inklusive en artilleritropp i reserven 1958 från Gibraltar Defence Force. 

När brittiska armén drogs tillbaka från Gibraltar 1991 inkorporerades Gibraltarregementet i arméns ordinarie rullor. Det består för närvarande av två infanterikompanier och ett batteri artilleri. Epitetet "kunglig" lades till regementsnamnet 1999. I mars 2001 tjänstgjorde man för första gången som högvakt vid Buckingham Palace.

Referenser

Externa länkar

www.army.mod.uk/who-we-are/corps-regiments-and-units/infantry/royal-gibraltar-regiment

Arméförband i Storbritannien
Gibraltar
Brittiska myndigheter för avhängiga territorier
Royal Horse Guards

Royal Horse Guards (Kungliga gardet till häst), brittiskt kavalleriregemente, 1969 tillsammans med Royal Dragoons ombildat till nya regementet The Blues and Royals. Regementet är ett pansarregemente och ingår i arméenheten Household Cavalry.

Arméförband i Storbritannien
Opticks

Opticks är ett av Isaac Newtons mest kända arbeten vid sidan om Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica. Opticks gavs ut 1704 och sammanfattar Newtons arbete runt optisk fysik, ljusteori, refraktion och färg. En utgåva på latin gavs ut 1706 och den fjärde utgåvan gavs ut 1730.

1700-talets verk
Engelskspråkig facklitteratur
Fysikens historia
Optik
Färglära
Anarkafeminism

Anarkafeminismen är en politisk rörelse som kombinerar anarkism med feminism. Anarkafeminismen uppstod på 1960-talet. Den vill göra sig av med både staten, kapitalismen och patriarkatet och alla former av dominans och förtryck. Två centrala principer är 
att inte försöka överta eller på andra sätt omfördela makten, utan sträva efter att avskaffa den helt och 
att det är människorna själva (inte de politiska partierna, fackförbunden eller dylikt) som ska genomföra de nödvändiga förändringarna. "Makten till ingen och till alla. Till var och en makten över sitt eget liv och inga andras." (Liliths manifest.)

Det hävdas ofta inom riktningen att den uppstod på grund av manlig dominans och elitism inom de anarkistiska rörelsen, men det finns även andra förklaringar, som att man ansåg att de liberala feministerna inte visade något intresse för den ekonomiska makten.

Anarkafeministerna nämner ofta Emma Goldman (1869–1940) och Voltairine de Cleyre (1866–1912) som exempel på tidiga anarkafeminister.

Andra sammansatta ord som avleds från anarki börjar på anarko- (två exempel är anarkokommunism och anarkopunk), men i termen anarkafeminism har detta förment maskulina -o- bytts mot ett femininare -a-. Detta är inte ett svenskt påfund, utan ett direkt lån från den engelskspråkiga förebilden.

Referenser

Se även
 Mujeres Libres
 Spanska revolutionen
 Louise Michel
 Emma Goldman
 Voltairine de Cleyre
 Mujeres Creando
 Rote Zora

Vidare läsning
 Pia Laskar, Anarkafeminism (1992)

Externa länkar 
 Om Anarkafeminism på jämstalldhet.net
 Om filmen Libertarias, sp. "Juegos de Guerra", 1996, om några kvinnor i Mujeres Libres: :en:Libertarias (på engelska wikipedia)

Feminism
Anarkism
Autonomism
All Tomorrow's Parties

All Tomorrow's Parties kan syfta på följande:

 All Tomorrow's Parties (bok) – en bok av William Ford Gibson.
 All Tomorrow's Parties (sång) – en låt av Velvet Underground från albumet The Velvet Underground and Nico
 All Tomorrow's Parties (festival) – en musikfestival i Storbritannien.
Ekliptikan

Ekliptikan är den tänkta bana på himlen som solen verkar flytta sig utmed under året. 

Det är egentligen jordens bana runt solen som orsakar ändringen i solens skenbara riktning. Ekliptikan lutar från himmelsekvatorn med 23,44 grader. De två punkterna där ekliptikan korsar himmelsekvatorn är kända som dagjämningspunkterna.

Eftersom solsystemet är relativt platt är planeternas banor också nära ekliptikans plan. Dessutom ligger zodiakens stjärnbilder längs ekliptikan. Det här gör att ekliptikan är en mycket användbar referenslinje för alla som försöker hitta planeterna eller zodiakens stjärnbilder, eftersom alla bokstavligen "följer solen".

På grund av ekliptikans lutning, oblikvitet, på 23,44 grader ändras solens höjd över horisonten vid lokal middag under årets gång när den följer ekliptikans väg över himlen. Detta är orsaken till årstiderna. På sommaren står solen högt upp på himlen vid lokal middag och förblir ovanför horisonten mer än tolv timmar norr respektive söder om tropikerna. Under respektive vinter står solen tvärtom lågt på himlen vid lokal middag och förblir ovanför horisonten mindre än tolv timmar på dessa platser. Dessutom mottas solljuset vid jordens norra respektive södra halva med en mer direkt vinkel på sommaren, vilket betyder att det givna området på ytan tar emot mer energi per sekund på sommaren än på vintern. Skillnaden i dagens längd och mottagen energi per areaenhet leder till skillnaderna i temperatur som man kan uppleva på sommaren och vintern. Ju närmare man kommer polarregionerna, desto mer påtaglig blir skillnaden mellan årstiderna.

Externa länkar 

Astronomiska koordinatsystem
HSCSD

HSCSD, high speed circuit switched data, är en förbättring av överföringen i GSM-nätet. Normal GSM-uppkoppling ger 9,6 kbit/s, HSCSD upp till 43,2 kbit/s.

Telekommunikation
Ture Bielke (1655–1717)

Ture Bielke, född 1655, död 20 december 1717, var en svensk friherre, landshövding och överste. 

Ture Bielke var son till Sten Nilsson Bielke  och Brita Rosladin, vars mor var en Posse. Han började sin bana som löjtnant vid Livregementet, tog därefter fransk tjänst som brigadier, varpå han 1709 blev överste för Bohusläns Dragonskvadron. Han deltog vid slagen i Halmstad, Lund och Landskrona. År 1714 utsågs han till landshövding i Stockholms län, en tjänst han hade till sin död 1717.

Gift 1708 med Ursula Kristina Törne, av samma släkt som bland annat Törnstjerna och Törnflycht och härstammande från Hising och Bureätten. I äktenskapet föddes flera barn som avled innan vuxen ålder. En dotter gifte sig Manderstierna. Äldste sonen var friherre Sten Carl Bielke (1709–1753).

Källor

 Gabriel Anrep, Svenska adelns Ättar-taflor

Noter

Landshövdingar i Stockholms län
Svenska friherrar
Överstar i svenska armén
Ture
Personer under stormaktstiden
Födda 1655
Avlidna 1717
Män
Gustaf Thure Bielke

Gustaf Thure Bielke af Åkerö, född 6 april 1762 i Klara församling, Stockholm, död 18 juni 1833 i Klara församling, Stockholm, var en svensk greve och kornett.

Bielke ärvde Sturefors slott från sin far Nils Adam Bielke af Åkerö.

Biografi
Gustaf Thure Bielke föddes 1762. Han var son till riksrådet Nils Adam Bielke och Fredrika Eleonora von Düben. Bilke blev 4 februari 1778 kornett vid lätta livdragonerna där han senare tog avsked. Han avled 1833 i Stockholm.

Bielke ägde Sturefors slott och Viggebyholm i Grebo socken.

Familj
Bielke gifte sig 6 november 1791 med Charlotta Catharina Hård af Segerstad (1760–1836). Hon var dotter till fänriken Per Hård af Segerstad och Helena Björkzell. De fick tillsammans barnen kammarherren Nils Bielke (1792–1845), Ture Nils Bielke (1793–1794), Eva Fredrika Bielke som var gift med kabinettskammarherren Erik Johan Gabriel Oxenstierna af Korsholm och Vasa och konstkännaren Axel Gabriel Bielke (1800–1877).

Se även
Bielkeätten

Referenser

Noter 

Svenska militärer under 1800-talet
Svenska godsägare under 1800-talet
Svenska grevar under 1800-talet
Gustaf Thure
Födda 1762
Avlidna 1833
Män
Bureätten