kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Dekorativ konst

Dekorativ konst är måleri, skulptur eller konsthantverk som har en underordnad och prydande roll gentemot omgivande arkitektur och inredning. Den kan även ha producerats utan expressiva eller djupare avsedda estetiska ambitioner.

Ibland avses med termen även fristående konsthantverk, industriellt producerade föremål, eller offentlig konst i allmänhet.

Se även
 Brukskonst
 Dekorationsmåleri
 Konstindustri
 Rokoko
 Skissernas museum, före detta Arkiv för dekorativ konst

Referenser 

Konst
Fyrfärgssatsen

Fyrfärgssatsen, eller fyrfärgsteoremet, är ett matematiskt teorem som säger att det inte behövs mer än fyra färger för att färglägga varje möjlig geografisk karta på ett sådant sätt att inga angränsande regioner har samma färg. Två regioner sägs vara angränsande om de har en gemensam gräns, inte bara en punkt.

Satsen framlades 1852 av britten Francis Guthrie. Ett kort och felaktigt bevis publicerades av Alfred Bray Kempe 1879. Felet i beviset upptäcktes 1890 av Percy John Heawood som också visade att fem färger är tillräckligt. Det är också lätt att hitta konkreta exempel där tre färger inte räcker. Att fyra färger är tillräckligt var länge en berömd obevisad hypotes och det var först 1976 som satsen slutligen bevisades av Kenneth Appel och Wolfgang Haken vid University of Illinois.

Beviset reducerade ett oändligt antal möjliga kartor till 1 936 olika situationer (senare reducerat till 1 476), varav någon måste finnas i varje tänkbar karta. Man visade sedan att om en karta innehåller någon av dessa alternativ som en del, så kan kartan förenklas, och om den förenklade kartan kan färgläggas med endast fyra färger så kan även den ursprungliga kartan det. Som hjälp att kontrollera de olika fallen användes ett datorprogram. Deras arbete dubbelkontrollerades sedan med andra program och datorer. 1996 konstruerade Neil Robertson, Daniel Sanders, Paul Seymor och Robin Thomas ett liknande bevis som krävde att 633 olika fall kontrollerades. Det nya beviset innehåller delar som kräver att en dator används och som det inte är praktiskt möjligt för en människa att själv kontrollera.

Fyrfärgssatsen var det första större teorem som bevisades med hjälp av datorer, och beviset accepterades till en början inte av alla matematiker eftersom det inte direkt enkelt kunde kontrolleras av en människa. En annan del i kritiken var avsaknaden av matematisk elegans.

Referenser 

 K. Appel, W. Haken, The Solution of the Four-Color-Map Problem. Scientific American 1977 
 Appel, K. and Haken, W., Every Planar Map is Four-Colorable. Providence, RI: American Mathematical Society, 1989
 O'Connor and Robertson, History of the Four Color Theorem, MacTutor project, http://www-groups.dcs.st-and.ac.uk/~history/HistTopics/The_four_colour_theorem.html
 Saaty och Kainen, The Four Color Problem: Assaults and Conquest ()
 Robin Thomas, An Update on the Four-Color Theorem, Notices of the American Mathematical Society, Volym 45, nummer 7 (August 1998)

Se även 
 Femfärgssatsen
 Rand (topologi)

Externa länkar 
 Fyrfärgssatsen på Citizendium 
 The four color problem gets a sharp new hue 

Satser
Grafteori
Topologi
Wolfgang Haken

Wolfgang Haken, född 21 juni 1928 i Berlin, Tyskland, död 2 oktober 2022, var en tysk matematiker vid University of Illinois, som specialiserade sig på topologi, särskilt tredimensionell. Han bevisade tillsammans med Kenneth Appel 1976 den berömda fyrfärgssatsen. Beviset var det första större exemplet på intensiv användning av datorprogram vid matematisk bevisföring, vilket gjorde att många matematiker till en början var skeptiska till beviset.

Biografi
Haken var son till Werner Haken, en fysiker som hade Max Planck som doktorandhandledare. År 1953 tog Haken  doktorsexamen i matematik vid Christian-Albrechts-Universität zu Kiel och gifte sig med Anna-Irmgard von Bredow, som 1959 tog doktorsexamen i matematik vid samma universitet. År 1962 lämnade de Tyskland då han kunde börja en tjänst som gästprofessor vid University of Illinois i Urbana-Champaign. Han blev professor 1965 och gick i pension 1998.

Karriär och vetenskapligt arbete
År 1976 löste Haken tillsammans med kollegan Kenneth Appel vid University of Illinois i Urbana-Champaign fyrfärgssatsen. De visade att alla tvådimensionella kartor, med vissa begränsningar, kan fyllas i med fyra färger utan att några angränsande "länder" delar samma färg. Haken har introducerat flera idéer, inklusive Haken-manifold, Kneser-Haken-ändlighet och en utvidgning av Knesers arbete till en teori om normala ytor. Mycket av hans arbete har en algoritmisk aspekt, och han är en förgrundsfigur i algoritmisk topologi. Ett av hans viktigaste bidrag till detta område är en algoritm för att upptäcka om en knut är oknuten.

Hakens äldste son, Armin, bevisade att det finns propositionella tautologier som kräver upplösningsbevis av exponentiell storlek. Hakens äldsta dotter, Dorothea Blostein, är professor i datavetenskap, känd för sin upptäckt av huvudsatsen för att upplösa och återställa upprepning. En annan av Hakens söner, Lippold, är uppfinnaren av Continuum Fingerboard. Wolfgang är kusin till Hermann Haken, en fysiker känd för laserteori och synergetik.

År 1978 höll Haken ett inbjudet tal vid den internationella matematikerkongressen i Helsingfors. Han var mottagare av Fulkersonpriset 1979 av American Mathematical Society för sin lösning med Appel av fyrfärgssatsen.

Utmärkelser och hedersbetygelser

Referenser

 Haken, W. "Theorie der Normalflachen." Acta Math. 105, 245–375, 1961.

Noter

Externa länkar 

 Haken's faculty page at the University of Illinois at Urbana-Champaign
 Wolfgang Haken biography from World of Mathematics
 Lippold Haken's life story
 
 

Haken, Wolfgang
Tyska matematiker under 1900-talet
Födda 1928
Män
Avlidna 2022
Francis Guthrie

Francis Guthrie, född 22 januari 1831 i London, död 19 oktober 1899 i Claremont i Kapstaden i Kapkolonin, var en brittisk botaniker. Han formulerade 1852 den berömda fyrfärgssatsen, som säger att det räcker med fyra färger för att färglägga områdena på varje karta på ett sådant sätt att ingen angränsande stat har samma färg.

Guthrie formulerade problemet som ung student och frågade sin bror Frederick Guthrie som studerade matematik hos den berömde Augustus de Morgan vid University College i London. Brodern frågade i sin tur de Morgan som emellertid inte kunde ge något bevis av satsen. Fyrfärgssatsen var länge en obevisad hypotes men bevisades slutligen 1976 av Kenneth Appel och Wolfgang Haken vid University of Illinois.

Källor 

Födda 1831
Avlidna 1899
Brittiska botaniker
Kartor
Män
Synodisk omloppstid

Synodisk omloppstid, det genomsnittliga tidsintervallet mellan två på varandra följande konjunktioner (eller oppositioner) för en planet eller måne sedd från en viss kropp, vanligtvis jorden.

Månens sideriska och synodiska omloppstid 
Det tar i medeltal 27,3 dygn för månen att gå ett varv runt jorden om vi bara jämför månens position med fixstjärnorna. Det är månens sideriska omloppstid. Men under ett sådant månvarv har jorden hunnit flytta sig i sin bana runt solen. Månen måste gå ytterligare ett litet stycke för att komma i samma läge jämfört med solen. Det tar därför i medeltal 29,5 dygn mellan två fullmånar, vilket är månens synodiska omloppstid.

Man kan tänka sig att solen ligger mitt i en urtavla och jorden löper ett varv runt urtavlan på ett år. Riktningen klockan 12 pekar alltid mot en och samma avlägsna fixstjärna. Om det är midsommar när jorden står på klockan 12 är det midvinter när den står på klockan 6. Månen kretsar hela tiden runt jorden. Fullmåne på midsommar innebär att månen är närmare fixstjärnan än både jorden och solen, nämligen något ovanför klockan 12. Men vid fullmåne på midvinter ligger månen längre bort från fixstjärnan än jorden och solen, alltså nedanför klockan 6 på vår urtavla. Månen kan därför inte ha gjort ett helt antal varv runt jorden mellan dessa fullmånar, sett ur fixstjärnornas perspektiv. Den måste ha gjort några hela och ett halvt varv. Men månens faser som vi observerar dem från jorden har inte med fixstjärnorna att göra, de styrs bara av det inbördes läget mellan jorden, månen och solen. Ur detta perspektiv är det alltid exakt ett helt månvarv mellan två fullmånar.

Planeternas sideriska och synodiska omloppstider 

Tabellen nedan anger planeternas och några dvärgplaneters omloppstider. Först anges den sideriska omloppstiden i (jord)år.  Därefter den synodiska omloppstiden i först år, sedan dygn.

{| style="background: #f9f9f9; border: 1px #aaa solid"
|  
|   Sid. P. (å)  
| Syn. P. (å)  
| Syn. P. (d)
|-
| Merkurius
|     0,241
|   0,317
|   115,9
|-
| Venus
|     0,615
|   1,599
|   583,9
|-
| Jorden
|     1
|     —
|     —
|-
| Månen
|     0,0748  
|   0,0809
|     29,5306
|-
| Mars
|     1,881
|   2,135
|   780,0
|-
| Ceres
|     4,600
|   1,278
|   466,7
|-
| Jupiter
|   11,87
|   1,092
|   398,9
|-
| Saturnus
|   29,45
|   1,035
|   378,1
|-
| Uranus
|   84,07
|   1,012
|   369,7
|-
| Neptunus      
| 164,9
|   1,006
|   367,5
|-
| Pluto
| 248,1
|   1,004
|   366,7
|-
| Eris
| 557
|   1,002
|   365,9
|-
| Sedna
| 12050
|   1,00001
|   365,1
|-
|}

Se även 
Siderisk omloppstid

Referenser

Noter

Celest mekanik

en:Synodic period
Himno nacional de Chile

Himno nacional de Chile eller Dulce Patria, recibe los votos är Chiles nationalsång text av Eusebio Lillo Robles, kör av Bernardo de Vera y Pintado och musik av Ramón Carnicer i Batlle . Sången har haft både två texter och två melodier vilket har resulterat i tre olika versioner. Efter militärkuppen 1973 tillades ytterligare en vers mellan dessa två och det var vanligt att de som protesterade mot militärregimen var tysta när den versen spelades. När Augusto Pinochets regim föll 1990 togs dessa verser bort.

Externa länkar 

Nationalsånger i Sydamerika
Chilenska sånger
Spanskspråkiga sånger
Deșteaptă-te, române

Deșteaptă-te, române (Vakna, rumän) är Rumäniens nationalsång sedan 1989.

Se även 
 Trei culori, som användes som nationalsång under kommunisttiden.

Externa länkar 
MIDIfil

Romania: Deșteaptă-te, române! – Video with scores and authentic video material of the Romanian revolution 1989 of the national anthem of Romania, with information in description and Creative Commons resources for Download in description

Nationalsånger i Europa
Rumänska sånger
Trei culori

Trei Culori var Rumäniens nationalsång under kommunisttiden, det vill säga fram till 1989.

Originalet

Rumänsk text
Trei culori cunosc pe lume Ce le ştiu ca sfânt odor,
Sunt culori de-un vechi renume Amintind de-un brav popor.

Cât pe cer şi cât pe lume, Vor fi aste trei culori,
Vom avea un falnic nume, Şi un falnic viitor.

Roşu-i focul vitejiei, Jertfele ce-n veci nu pier
Galben, aurul câmpiei, Şi-albastru-al nostru cer.

Multe secole luptară Bravi şi ne-nfricaţi eroi
Liberi să trăim în ţară Ziditori ai lumii noi.

Den engelska översättningen
 
I know three colours on the world That I cherish like a saint treasure
They are are colours with an old fame Reminding of a brave nation

As long as in the sky and in the world There will be these three colours
We'll have a glorious name And a glorious future.

Red is the bravery's fire Sacrifices that won't disappear in the eternity
Yellow, the plain's gold And blue is our sky

Many centuries fought O, brave and undismayed heroes
Let's live free in the country Builders of the new world

Socialistiska Rumäniens nationalsång

Rumänsk text
Trei culori cunosc pe lume, Amintind de-un brav popor,
Ce-i viteaz, cu vechi renume, În luptă triumfător.

Multe secole luptară Strabunii noştri eroi,
Să trăim stăpîni în ţară, Ziditori ai lumii noi.

Roşu, galben şi albastru Este-al nostru tricolor.
Se inalţă ca un astru Gloriosul meu popor.

Suntem un popor în lume Strâns unit şi muncitor,
Liber, cu un nou renume Şi un ţel cutezător.

Azi partidul ne uneşte Şi pe plaiul românesc
Socialismul se clădeşte, Prin elan muncitoresc.

Pentru-a patriei onoare, Vrăjmaşii-n luptă-i zdrobim.
Cu alte neamuri sub soare, Demn, în pace, să trăim.

Iar tu, Românie mindră, Tot mereu să dăinuieşti
Şi în comunista eră Ca o stea să străluceşti.

Den engelska översättningen

With three colours I'm acquainted Which recall a gallant race –
Since old times by glory sainted Battles has it won apace.

For long ages our forefathers Have this gallant flag unfurled,
So we may the land's fruit gather, Building here the future's world.

This tricolour flag of ours Flutters crimson, yellow, blue,
Like a star in skyey bowers Rise my people, brave and true.

In this world we are a nation Keen on work and of one soul.
Free and with new reputation, Sharing one ambitious goal.

Now united by our Party;
In Romania's meads and fields, Our work is hard and hearty,
Building Socialism its yield.

For the homeland's greater glory We crush enemies at fight,
But we'd share a peaceful story With all peoples in proud light.

Proud Romania, now dearer, Live forever in fine light!
In the Communist new era Like a star you must shine bright!

(av Andrei Bantaș)

Se även
Deșteaptă-te, române, som är den nuvarande nationalsången.

Rumänien under 1900-talet
Nationalsånger i Europa
Rumänska sånger
Firaxis Games

Firaxis Games är en amerikansk datorspelsutvecklare, grundat år 1996 av Jeff Briggs, Sid Meier och Brian Reynolds efter att de lämnat MicroProse.. Företaget ligger i kommunen Sparks i Maryland och fokuserar mest på strategidatorspel. Firaxis är sedan november 2005 en del av Take-Two Interactive.

Utvecklade spel

Referenser

Noter

Externa länkar 
Officiell webbplats

Amerikanska datorspelsföretag
Företag bildade 1996
Thalion

Thalion, tysk datorspelsutvecklare grundad 1988 av Erik Simon and Holger Flöttmann. Thalion bestod till största del av folk från demogrupper runt Atari ST-datorn. Under de sex år de var verksamma hann de producera många spel till Atari- och Amiga-datorerna.

Utvecklade spel
A prehistoric tale
Ambermoon
Amberstar
Atomix
Chambers of Shaolin
Dragonflight
Enchanted lands
Ghost battle
Leavin' Teramis
Lethal Xcess
Lionheart
Magic lines
Neuronics
No second price
Tangram
The seven gates of Jambala
Tower FRA
Trex warrior
Warp
Wings of death

Externa länkar
Thalion webshrine

Tyska datorspelsföretag
Företag bildade 1988
Bombdådet i Myyrmanni

Bombdådet i Myyrmanni är en händelse den 11 oktober 2002 då en bomb detonerade i köpcentret Myyrmanni i Myrbacka, Vanda, Finland. Det var fredagskväll och många var ute för att göra inköp inför helgen, i köpcentret befann sig cirka 2 000 personer, många av dessa barn som kommit för att se en clown uppträda. Vid 19:30-tiden detonerade en hemmagjord bomb varvid bombens innehavare och sex andra personer omkom, varav en var en sjuårig flicka. 80 personer varav 10 barn skadades. 

Den första ambulansen anlände till Myyrmanni redan cirka tre minuter efter explosionen. Enligt de första uppgifterna som redovisades i media var orsaken en gasexplosion. Senare blev det klart att det var en bomb. 

Den som låg bakom dådet var Petri Gerdt, en 19-årig kemiteknikstuderande (född 17 april 1983) vid Esbo-Vanda tekniska yrkeshögskola. Ett av hans största intressen var explosiva ämnen, något som han diskuterade med andra intresserade på internet. Detta ledde till en diskussion i Finland om man borde ingripa mot artiklar om bland annat bombtillverkning på nätet. Motivet bakom dådet är oklart, men man tror bomben exploderade för tidigt och att Gerdt inte hade för avsikt att begå självmord.

Bombdådet chockade djupt många finländare, eftersom bombdåd och mord i denna skala inte var vanligt i Finland. Även Vanda stads invånare, som inte upplevt några bombdåd sedan kriget, var chockade.

Källor

Fotnoter

2002 i Finland
Mord och mordförsök 2002
Brott i Finland
Terroristaktioner 2002
Terroristaktioner i Finland
Myrbacka
Poppaea Sabina

Poppaea Sabina även kallad Ollia, född 30 e.Kr., död 65 e.Kr., var en romersk kejsarinna, andra hustru till kejsar Nero.

Biografi
Hon var dotter till quaestor Titus Ollius och Poppaea Sabina den äldre. Hon gifte sig första gången år 44 med Rufrius Crispinus, med vilken hon fick en son med samma namn. Hon skilde sig från Rufrius Crispinus och gifte om sig med Otho, genom vilken hon lärde känna Nero. 

Hon var gift med Otho (senare en av "revolutionskejsarna"), blev under äktenskapet älskarinna åt kejsar Nero, och efter att denne skilt sig från Octavia år 62 blev hon hans hustru. Hon hade då själv skilt sig från Otho vid okänt datum, troligen år 58 eller 59, varpå Nero hade sänt bort Otho från Rom. 

Tacitus påstår att Poppaea övertalade Nero att mörda sin mor Agrippina år 59 för att göra det möjligt för Poppaea att gifta sig med Nero. Det finns dock ingenting som tyder på detta. Däremot ska Poppaea Sabina ha övertalat Nero att förvisa, skilja sig från och slutligen låta mörda sin första hustru Claudia Octavia. Nero hade inte fått några barn med sin första hustru, och då Poppaea Sabina blev gravid lät han skilja sig från och förvisa sin första hustru och gifta sig med Poppaea. När Poppaea Sabina födde dottern Claudia Augusta (januari - maj 63) gav Nero både sin hustru och dotter titeln Augusta (kejsarinna).

Kejsarinna
Tacitus och Suetonius har skildrat Poppaea som intrigant och utan skrupler. Josefus hävdar att hon övertalade Nero att ta det judiska prästerskapets sida i en konflikt med Agrippa II. Hon övertalade Nero att utnämna Gessius Florus till prokurator i Judéen. 

Hon dog då hon var gravid, enligt flera klassiska författare till följd av att Nero hade sparkat henne i magen. Tacitus uppger att Nero sparkade henne i magen på grund av ett slumpmässigt utbrott utan klar orsak, och avvisar ryktena om att hon blev förgiftad. Suetonius hävdar att orsaken till Neros spark var ilska över att Poppaea hade grälat på honom för hans slöseri. Cassius Dio beskriver sparken men uppger at than inte visste om den var avsiktlig eller en olyckshändelse. 

Moderna historiker har dock påpekat att Tacitus, Suetonius och Cassius Dio alla var Neros fiender och deras uppgifter är partiska, och att Poppaea Sabina kan ha avlidit i barnsäng eller komplikationer från ett missfall utan att ha blivit misshandlad av Nero. Nero ska ha sörjt henne djupt, brände ett helt års förråd av arabisk rökelse vid hennes statsbegravning, och hennes död skildrades som att hon gav ett långt farväl till Nero innan hon reste till himlen i en vagn styrd av en gudinna och blev gudaförklarad.

Eftermäle
Operan L'incoronazione di Poppea av Claudio Monteverdi är inspirerad av hennes liv.

Galleri

Källor 

Romerska kejsarinnor
Födda 30
Avlidna 65
Kvinnor
Gudaförklarade personer
Gravsatta i Augustus mausoleum
Personer i Romerska riket under 000-talet
65

65 (LXV) var ett normalår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Gaius Calpurnius Piso konspirerar mot den romerske kejsaren Nero.
 Cestius Gallus blir legat av Syrien.
 Efter ett framträdande, där Nero har chockerat senatorsklassen ordentligt, påbörjar Nero repressalier mot Seneca, Tigellinus, republikanska senatorer och alla han misstror.
 Nero dödar sin gravida fru, Poppaea Sabina, genom att sparka henne i magen.
 Matteusevangeliet skrivs troligen någon gång mellan 60 och detta år.
 Paulus utnämner Timotheus till biskop av Efesos (traditionellt detta år).
 Det första kristna samhället i Afrika grundas av aposteln Markus, en av Petrus lärjungar. Markus börjar där skriva sitt evangelium.
 Den första referensen till buddhismen görs i Kina.

Födda

Avlidna 
 30 april – Lucanus, romersk poet och filosof
 Poppaea Sabina, romersk kejsarinna, hustru till Nero
 Seneca d.y., romersk författare, filosof och politiker
 Gaius Calpurnius Piso, romersk statsman och orator

Externa länkar
Lilla jul

Lilla jul, regionalt även skrivet "lillajul" (går inte att jämföras med finska pikkujoulu, se nedan) firas i svenskfinland, inklusive Åland, och inträffar varje år lördagen före första söndagen i advent. Lilla jul är precis som namnet antyder en försmak av julen. I svenskfinland är lillajulgranen cirka 1 meter hög och pyntas precis som den riktiga julgranen. Det förekommer också små julklappar, lillajulsklappar, som tomtenissarna lämnat under lillajulsgranen. Tomtenissarna kan också lämna lillajulsklapparna utanför ytterdörren eller kasta in dem i rummet, för att sedan springa sin väg. Dessa klappar är oftast väldigt enkla som t.ex. godis, pyssel och spel. Senare i december byts lillajulgranen mot den vanliga julgranen. I skolorna sjunger man julsånger och äter pepparkakor.

Det är svårt att bestämma åldern på ”lilla jul” eftersom uttrycket användes redan innan adventsfirandet hade etablerats.

"–  I början av 1800-talet firades lillajul strax före jul, den 23 december, eller som hos Topelius den 22 december. Även på Tomasdagen den 21 december ordnade många en mindre fest som försmak på julen. Senare under samma sekel blev det vanligt bland borgarna i Finland att inleda julfirandet kvällen före advent. Det var främst massmedierna som spred traditionen som håller sig än i dag – och fått namnet lillajul. Ungefär samtidigt infördes begreppet "pikkujoulu", som syftar på de julfester som numera ordnas vitt och brett i landet. – Många företag upprätthåller traditionen med julfester. Men det är inte samma sak som lillajul. På finlandssvenskt håll är begreppet begränsat till kvällen före första advent."

I dag är begreppen inte längre lika åtskilda som tidigare, men klart är att minijulaftonen på lördagskvällen före första advent är mera utbredd bland finlandssvenskar än bland finskspråkiga. Det finns å andra sidan många svenskspråkiga i Finland som aldrig har hört talas om ett dylikt lillajulsfirande och uttrycket lillajul används i dag i många olika betydelser och sammanhang. I takt med att tvåspråkigheten har ökat i Finland har allt fler finlandssvenskar börjat tala om lillajulsfest då man avser till exempel en arbetsplatsfest i december. I Österbotten håller man dock ofta begreppen mera åtskilda än i södra Finland. 

På Åland används termen lillajul aldrig i den utvidgade betydelsen. Lillajulen, kvällen före första advent, har på Åland blivit en folkfest som man firar både privat och offentligt. Såväl kommersiella som ideella intressen har bidragit till utvecklingen även om grunden finns i folktraditionen. Redan under 1900-talets första hälft firades lillajul mera intensivt på Åland än i övriga Finland. Det att massmedierna och turistbranschen uppmärksammat seden och framhållit det typiskt åländska, har gjort att man känt den som sin egen och gärna upprätthållit och utvecklat lillajulsfirandet även privat. Lillajul är i många familjer i dag ingen ”liten julafton” utan en rätt omfattande fest med storslaget pyntande som markerar att julen har börjat.

Lilla jul är dock ingen officiell helgdag i Finland, utan en vardag.

Källor

Fotnoter

Jul i Finland
Temadagar i Finland
Temadagar i november
Temadagar i december
Seneca

Seneca kan avse:

 Seneca (film) – tysk biografisk dramafilm från 2023
 Seneca (folk) – en nordamerikansk ursprungsbefolkning
 Seneca (språk) – ett språk 
 2608 Seneca – en asteroid som tillhör Alinda-familjen
 Piper PA-34 Seneca – ett flygplan tillverkat av Piper Aircraft

Personer 
 Seneca den äldre (54 f.Kr–39 e.Kr), en romersk retor
 Seneca den yngre (4 f.Kr–65), en romersk författare, filosof och politiker

Geografi 
 Seneca (flod) – en nordamerikansk flod
 Seneca County, New York 
 Seneca County, Ohio 
 Seneca Falls – en ort i delstaten New York i USA
 Seneca, Kansas – en ort i delstaten Kansas i USA
 Seneca, Pennsylvania – en ort i delstaten Pennsylvania i USA
 Seneca, South Carolina – en ort i delstaten South Carolina i USA
 Senecasjön – en nordamerikansk sjö (Seneca Lake)