kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Suetonius

Gaius Suetonius Tranquillus, född ca 70, död efter 122, var en romersk författare och tjänsteman som tillhörde samhällsklassen equites och var samtida med kejsar Hadrianus. Suetonius är känd för verket De vita Caesarum, en biografi över Julius Caesar och det romerska rikets första elva kejsare. Övriga verk finns endast i fragment eller är förlorade.

Biografi 
Gaius Suetonius Tranquillus föddes förmodligen omkring år 70, detta eftersom han beskriver sig själv som en ung man (adulescens/adulescentulus) tjugo år efter Neros död, och under Domitianus regeringstid. Hans far var en viss Suetonius Laetus som var eques och militärtribun i Trettonde legionen under fyrkejsaråret. Han utbildade sig när skolor för retorik blomstrade i Rom, och han omnämner sin lärare Princeps i en av sina skrifter. 

Suetonius Tranquillus var nära vän med senatorn Plinius d.y., och tros ha träffat denne under den här tiden. Plinius hjälpte honom flera gånger, bland annat med att skaffa ett lantgods, att erbjuda honom en post som militärtribun (som han tackade nej till) och privilegier av kejsaren som annars gavs till flerbarnsföräldrar. Han blev även uppmuntrad av Plinius att publicera sina skrifter. 

Genom en inskription i Hippo Regius (nuvarande Annaba i Algeriet) vet man att han var a bybliothecis, a studiis, och ab epistulis, det vill säga överbibliotekarie i Rom, arkivarie, och generalsekreterare till kejsaren. Han innehade även två prästerliga ämbeten, flamen sacredotalis och pontifex Volcanalis. Enligt Historia Augusta blev han avskedad från yrket som ab epistulis av kejsar Hadrianus på grund av hans alltför nära kontakter med kejsarinnan Sabina.

Svenska översättningar av De vita Caesarum 
 De tolf förste romerske kejsarne (anonym översättning) (Scheutz, 1832)
 Kejsarbiografier (översättning Magnus Leonard Wistén) (Magnus Bergvall, 1918–1919)
 Kejsarbiografier: Tiberius och Nero (översättning Sture Axelson) (Natur och Kultur, 1961) [tvåspråkig utgåva]
 Kejsarbiografier (översättning Ingemar Lagerström) (Wahlström & Widstrand, 2001)

Se även 
 Lista över latinska ordspråk och talesätt

Referenser 
 Suetonius, De Vita Caesarum och De Viris Illustribus
Plinius d.y., Epistulae

Fotnoter

Externa länkar 

 Divus Claudius
 Engelsk översättning av Divus Claudius
 

Födda 000-talet
Avlidna okänt år
Romerska historiker under antiken
Romerska författare
Latinskspråkiga författare
Män
Personer i Romerska riket under 000-talet
Personer i Romerska riket under 100-talet
Lista över svenska krig

Detta är en lista över de krig som Sverige har deltagit i från medeltiden till år 1814.

Avgränsning 
Vad som är "svenska krig" definieras av tre olika kriterier:

 definitionen av krig
 definitionen av Sverige
 trovärdiga källor

För tidiga fejder som brukar nämnas är källäget ofta tunt, och baserar sig på tolkningar av sagor som inte är entydiga. Dessutom finns det tidiga beskrivna konflikter som tolkats som krig, men inte var mellanstatliga konflikter utan snarare plundringståg eller släktfejder, som till exempel Slaget vid Svolder. Ett annat omtalat tidigt krig är kriget mellan Erik Segersäll och Styrbjörn Starke, som avslutades med slaget vid Fyrisvallarna, där Styrbjörn Starkes existens senare har ifrågasatts, men flera runstenar berättar om ett slag vid Uppsala som kan ha samband med det slaget. Även det första svenska korståget på 1150-talet är ifrågasatt eftersom det inte finns samtida källor även om det förutsätts att militära expeditioner genomfördes vilket ledde till att Egentliga Finland länge var en del av Sverige.

Det första väldokumenterade svenska kriget stod mellan svenska kungen Inge den äldre och den norske kungen Magnus Barfot om Dalsland och delar av norra Västergötland. Det finns spår av tidigare exempel, men det avslutades med ett väldokumeterar fredsavtal i Trekungamötet 1101. Vid fredsmötet, där även danske kungen närvarade, är det tydligt att det var tidiga medeltidsmonarkier och inte släkter som stridit.

Sveriges senaste krig uppges i allmänhet vara fälttåget mot Norge 1814 och att Sverige därefter har haft fred i mer än 200 år. Samtidigt har Sverige efter andra världskriget deltagit med trupper i uppdrag sanktionerade av Förenta Nationerna. Det har då kallats fredsbevarande uppdrag, men i till exempel Kongo så blev FN en stridande part under konflikten och svenska trupper genomförde regelrätta anfall under det mandatet. Under insatser i Libyen 2012 och i Afganistan mellan 2002 och 2021, deltog Sverige som part i konflikten under ledning av Nato, men insatserna var sanktionerade av FN. När det uppmärksammades att Sverige haft fred i 200 år 2014 så problematiserades bilden något, men i allmänhet var konsensus att Sverige haft fred trots de internationella insatserna, och därför har de insatserna inte tagits med i listan.

Svenska krig

Se även
 Lista över dansk-svenska krig
 Lista över polsk-svenska krig
 Lista över rysk-svenska krig
Lista över svenska freder

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar 
 Pennan & Svärdet – Svenskt Militärhistoriskt Bibliotek: Svenska krig 1050–1814

Krig, svenska
Sverige
Krig
Lista över svenska krig
Gustaf Lagerbjelke (1817–1895)

Gustaf "Gösta" Lagerbjelke, född 6 oktober 1817 på Älvsjö gård i Brännkyrka socken i nuvarande Stockholms kommun, död 6 mars 1895 i Stockholm, var en svensk greve, ämbetsman och politiker.

Biografi
Gustaf Lagerbjelke deltog i ståndsriksdagarna 1844–1866 som medlem i adelsståndet och var dess siste lantmarskalk vid ståndsriksdagen, riksdagsledamot (första kammaren) 1867–1894, första kammarens talman 1867–1876 och 1881–1891, landshövding i Södermanlands län 1858–1888.

Lagerbjelke blev jämte Henning Hamilton, Gillis Bildt och Eric Josias Sparre en av ledarna för den tidens unghöger, det så kallade junkerpartiet, och var partiets auktoritet i grundlags- och formella frågor. I samband med representationsreformen lade han fram ett eget förslag, som dock ej antogs.

Lagerbjelke var brorson till hovkansler Gustaf Lagerbjelke och far till greven och politikern Gustaf Lagerbjelke samt till friherre Axel Lagerbielke (1865–1921), gift 4 juli 1893 med Sigrid Evers (född 1873).

Gustaf Lagerbjelke var från 1843 gift med grevinnan Sofia Albertina Snoilsky (1822–1847) och från 1859 gift med Ebba Ribbing (1839–1892). Han ligger begraven i det Lagerbielkeska gravkoret på Brännkyrka kyrkogård.

Källor

 Den introducerade svenska adelns ättartavlor, band IV, sid. 422 (1928)
Noter

Vidare läsning 
 

Lantmarskalkar
Svenska ämbetsmän under 1800-talet
Svenska grevar
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare
Första kammarens talmän
Junkerpartiet
Födda 1817
Avlidna 1895
Män
Landshövdingar i Södermanlands län
Riddare och kommendör av Kungl. Maj:ts Orden
Kommendörer med stora korset av Nordstjärneorden
Ledamöter av Lantbruksakademien
Ridderskapet och adelns riksdagsledamöter
Mottagare av Serafimerorden
Ugglan
Personer från Brännkyrka socken
Gravsatta på Brännkyrka kyrkogård
Aurora (mytologi)

Aurora är i romersk mytologi morgonrodnadens gudinna. Hon färdas i en två- eller fyrspänd vagn framför solen på dess himmelsbana. I grekisk mytologi har hon namnet Eos och i indisk mytologi heter hon Ushas. 

Aurora öppnar varje morgon österns portar med sina rosenfingrar så att solens vagn kan komma fram. Hon har en ansenlig barnaskara av bland annat vindar och stjärnor och är inblandad i ett antal kärlekshistorier med olika motparter.

Källor 
 

Gudar i romersk mytologi
Bindestreck-minus

Bindestreck‐minus (-) (engelska: hyphen-minus) är ett tecken i Unicode och en tangent på tangentbordet. Tecknet ersätter bindestreck (‐), tankstreck (–) och minustecken (−) när dessa inte finns tillgängliga och är alltså ett substituttecken enligt Unicode. (ASCII saknar alternativ.) I vissa typografiska sammanhang kan ett dubbelt bindestreck-minus (--) ersätta tankstreck.

I Unicode har tecknet kodpunkten U+002D, vilket motsvarar ASCII-koden och koden i Latin1: 0x2D, (45 i decimalform).

Se även 
 Bindestreck
 Minustecken 
 Tankstreck 
 Långt tankstreck (—)

Externa länkar 

Teckenkodningar
Tangenter
Alfa

Alfa eller alpha (grekiska άλφα álfa) (versal: Α, gemen: α) är den första bokstaven i det grekiska alfabetet. Den hade i det joniska talbeteckningssystemet siffervärdet 1. Alfa motsvarar A, a i det latinska alfabetet, ﺍ,—,ﺎ ('alif) i det arabiska alfabetet och А, а i det kyrilliska alfabetet.

Versal: Ά, gemen: ά) är alfa med en tonos över.

Unicode

Källor

Grekiska alfabetet
Beta

Beta (klassisk grekiska βήτα béta) (versal: Β, gemen: β) är den andra bokstaven i det grekiska alfabetet. Den hade i det joniska talbeteckningssystemet siffervärdet 2.  Beta motsvarade B, b i det latinska alfabetet,  och har legat till grund för В, в och Б, б i det kyrilliska alfabetet. Den tyska bokstaven ß har bara utseendet gemensamt med det grekiska beta, och har en annan historia (sammansättning av ſ och s).

Ljudet "b" har i modern grekiska kommit att förändras till "v", som kallar bokstaven β véta. För att skriva utländska namn med ljudet "b" används bokstavskombinationen mp, dvs gement "μπ", versalt "Μπ". Exempelvis skrivs "Boris" "Μπόρις".

Unicode

Se även 
 Bāʾ (arabiska alfabetet)
 B (latinska alfabetet)
 Bet (hebreiska alfabetet)
 В och Б (kyrilliska alfabetet)

Källor

Grekiska alfabetet
Gamma

Gamma (grekiska γάμμα gámma) (versal: Γ, gemen: γ) är den tredje bokstaven i det grekiska alfabetet. Den hade i det joniska talbeteckningssystemet siffervärdet 3.

Gamma har gett upphov till C, c i det latinska alfabetet (som i sin tur gav upphov till G, g) och till Г, г i det kyrilliska alfabetet.

I grekiska används gamma förutom till g-ljudet även för att beteckna ng-ljud (angma) framför vissa andra bokstäver: ”γγ” uttalas  och ”γκ” uttalas .

Unicode

Källor

Grekiska alfabetet
Lambda

Lambda (av äldre grekiska λάμβδα lámbda) (versal: Λ, gemen: λ) är den elfte bokstaven i det grekiska alfabetet. Lambda motsvarar L, l i det latinska alfabetet och Л, л i det kyrilliska alfabetet. Bokstaven kommer från feniciska  (lamed), som också är anfader till den tolfte bokstaven i de hebreiska och arabiska alfabetena, ל (lamed) respektive ل (lām) och det syriska alfabetets ܠ (lāmaḏ).

Lambda hade i det joniska talbeteckningssystemet talvärdet 30.

Lambda (gement λ) används inom fysiken för att beteckna våglängd eller halveringskonstanten, medan versalt lambda (Λ) betecknar den kosmologiska konstanten. Lambda används vanligen inom matematiken, speciellt linjär algebra, för att beteckna en matris egenvärden.

Datorspelsserien Half-Life använder lambda (gement λ) som logotyp och skrivs ibland stiliserat som  HλLF-LIFE.

Under en internationell konferens i Edinburgh, december 1974, beslutades det att bokstaven skulle användas internationellt som en symbol för gayrörelsen.

Unicode

Referenser

Grekiska alfabetet
Kappa (bokstav)

Kappa (av äldre grekiska κάπα káppa) (versal: Κ, gemen: κ, matematisk variant: ϰ) är den tionde bokstaven i det grekiska alfabetet. Den hade i det joniska talbeteckningssystemet talvärdet 20. Kappa motsvarar K, k i det latinska alfabetet och К, к i det kyrilliska alfabetet. Dess ljudvärde är ett oaspirerat k-ljud . Ihop med gamma (γκ) uttalas den i modern grekiska även som ett g.

Unicode

Källor

Grekiska alfabetet
Gummi arabicum

Gummi arabicum, även kallat akaciagummi och arabiskt gummi, är ett förtjocknings- och stabiliseringsmedel som består av torkad mjölksaft från trädet Acacia senegal, som tillhör gruppen ärt-/baljväxter.

Gummi arabicum var känt redan av de gamla egyptierna, och har sedan dess använts i mat för människor och i djurfoder. Det är smakneutralt, och rikt på spårämnen.

Som livsmedelstillsats (med E-nummer E 414) kan det användas för att framställa produkter med gummiartad konsistens, till exempel gummibjörnar, tuggummi och annat godis men även läsk, glass och bakelser. Det får användas i många olika livsmedel utan mängdbegränsning, dock inte mer än nödvändigt. Enligt Livsmedelsverket får det däremot inte användas i gelégodis som säljs i minibägare.

Löst i vatten kan det användas som klister för papper. Gummi arabicum är ofta bindemedlet för akvarellfärger och gouache.

Källor

Externa länkar 

Livsmedelstillsatser
Omega

Omega (grekiska ωμέγα oméga, egentligen ’stort o’) (versal: Ω, gemen: ω) är den tjugofjärde och sista bokstaven i det grekiska alfabetet. Dess uttal var i klassisk grekiska ett långt å-ljud . I modern grekiska är det en kort vokal, . Någon motsvarighet i det latinska alfabetet finns inte.

I det joniska talbeteckningssystemet hade det värdet 800.

Namnet betyder stort o och användes för att skilja den från omikron, litet o.

Inom elektricitetsläran symboliserar Ω ohm, som är enheten för resistans. Konduktans, som är det inverterade värdet av resistansen, betecknas ibland mho, det vill säga ohm baklänges, och med ett upp-och-nervänt omegatecken: ℧. SI-enheten för konduktans är dock formellt Siemens, S.

Inom sannolikhetsläran symboliserar Ω utfallsrummet.

Inom den statistiska fysiken betecknar Ω antalet mikrotillstånd.

Inom kosmologin betecknar Ω densitetsparametern.

Inom datavetenskapen, särskilt algoritmteorin, används Ω för att 
beteckna undre gränser.

Inom SI-systemet betecknar ω vinkelhastigheten.

På kartor symboliserar omega-tecknet grottor.

Unicode

Källor

Grekiska alfabetet
Psalmer och Sånger

Psalmer och Sånger är en psalm- eller sångbok utgiven 1987, som blev sammanställd av Frikyrkliga psalmkommittén 1984–1987 och som är gemensam för de kristna trossamfunden Equmeniakyrkan, Evangeliska frikyrkan, Sjundedags adventistsamfundet och Svenska alliansmissionen.

Den första delen, med de 325 första sångerna, är gemensam för alla kyrkor i Sverige (enligt uppgift således även för Frälsningsarmén, Katolska kyrkan i Sverige, Pingströrelsen i Sverige och Svenska kyrkan).

År 2003 gavs en ny upplaga ut, kompletterad med 84 nya sånger.

De till namnet snarlika, Sånger och Psalmer som var den samlande titeln på Svenska Missionsförbundets tidigare psalmbok Svenska Missionsförbundets sångbok, samt Svenska Baptistsamfundet och Örebromissionens tidigare psalmbok Psalm och Sång, var två av föregångarna till den gemensamma, ekumeniska psalmboken.

Psalmer och sånger 
 Nummer 1–325 (den ekumeniska psalmboken)
 Nummer 326–784
 Nummer 785–868 (tillägg 2003)
 Lista över psalmer efter innehåll

Referenser

Externa länkar 
Libris KB, Psalmer och sånger 2004
Bokus, Psalmer och Sånger 2004

Svenska psalmböcker
Svensk frikyrkorörelse
Kristendomsåret 1987
Litteratur 1987
Musikåret 1987
Anders Nilsson (1849-1912)

Anders Nilsson, född den 10 november 1849 i Brandstads socken, Malmöhus län, död den 22 oktober 1912 i Björnekulla församling, Kristianstads län
, var en svensk sångdiktare.

Anders Nilsson kom först i hantverkslära och följde sedan med föräldrarna till USA, där han studerade till präst vid Augustanasynodens teologiska seminarium. Men längtan tillbaka till Sverige tog överhand och han flyttade tillbaka till Sverige. Efter återkomsten fortsatte han studierna i teologi i Lund. År 1876 kallade Västra Skånes missionsförening honom att bli dess predikant, varför han avbröt studierna och gick in helt för predikogärningen, som resepredikant och som sångarevangelist. Han skrev ett stort antal andliga sånger, som under åren 1880-91 utkom i nio häften.

Psalmer
Ack, allt är väl, ja, evigt väl
Ack, Herre Gud, av nåd bevara mig 
Ack hur gott att snart få flytta
Bliv blott i såren, du Frälsarens brud
Det blir snart bröllop i härligheten
Det är fullkomnat! Allt är nu väl
Du som känner ditt fall
Du skall se, att det bär hem till slut
Du är ju dock en människa
Då tiden var fullbordad, se
Däruppe finns en härlig stad
En gång, Guds barn vårt liv skall uppenbaras
En tillflykt hos Jesus jag funnit
Fröjda dig, Adams barn
Född av kvinna under lagen
Gläd dig, gläd dig, du köpta själ
 Glöm icke såren
 Gud vare tack för den stora gåvan!
 Hav tack för all din smärta
 Herre mig bevara
 Herren hjälper alltid barnen
 Hulde Fader, tack att du har dragit
 Hulde Herde värdes tala
 Immanuel, hylla din broder
 Jag längtar hem till Lammets frälsta skaror
 Jag sjunger helst om Jesu död och pina
 Jesu, i ditt brustna hjärta
 Kommer jag frälst utur striden
 Lov, pris, tack och ära, min Frälsare huld
 Mitt hjärtas enda tröst i nöden
 Nog har du känt och känner än en tomhet i din själ
 Nu allt är gott och väl därovan
 Nu tack, min Gud, att denna dag
 Nu vill jag endast lova Herren
Om du är usel och död och kall 
O Herre Gud av nåd bevara mig
O, jag gläds att snart få flytta
 O, ljuvliga, fridfulla vila
O vilken nåd få vila
Snart är jag för alltid hos Herren
 Som en stormil tiden flyr
 Se, Kristus är densamme
 Så är nu ingen fördömelse
 Tack, du min himmelske Konung
 Törnekrönte brudgum god
 Vad salighet att vara
 Vad tiden är kort! Den ilar åstad
Var glad och sjung! Din Frälsare har vunnit
Var nu glad och sjung mitt hjärta
 Vid Golgata kors kring vår Medlare huld
 Vilken nåd att vara barn i huset
 Vänd om, vänd om till Herre
 Är färden något stormig
 Kristus är uppstånden, fröjda dig, min själ (okänd författare?)
 Det finns en evig tröstegrund (?)

Noter 

Svenska psalmförfattare
Födda 1849
Avlidna 1912
Män
Personer från Östraby socken
Eva Norberg

Ej att förväxla med sångerskan Eva Nor-Forsberg (egentligen Norberg Forsberg, född 1953), som medverkade i AlexCab. För konstnären född 1850, se Eva Norberg (konstnär).

Eva Elisabet Norberg Hagberg, född Norberg 24 december 1915 i Stockholm, död 25 maj 2004 i Sunnansjö, Grangärde socken, var en svensk författare och översättare.

Eva Norberg har skrivit texterna till 16 psalmer i Den svenska psalmboken 1986.

Bibliografi 
Poesi
1941 – Evig låga (Svenska kyrkans diakonistyrelse)
1943 – Tidig vår (Diakonistyrelsen)
1945 – Kvast (Diakonistyrelsen)
1951 – Vingen (Diakonistyrelsen)
1954 – Smide (Diakonistyrelsen)
1961 – Vänta mig, vingar (Diakonistyrelsen)
1966 – Var rädd om (SKDB)
1988 – Biktbarn (Libris)
1997 – Rummet har ett fönster, dikter i urval (HME media)

Övrigt
1957 – Små ting och vanliga dagar: ur dagboken (Diakonistyrelsen)
1970 – Rya: mönster och bindningar (Verbum)
1975 – Hemma hos ... (Pro veritate)
1988 – Samtidigt: en tankebok (Libris)

Översättningar (urval)
1961 – Hilda I. Rostrom: Fader vår (The Lord's prayer) (I.P.C.)
1969 – Alyce Bergey: Pojken som räddade sin familj (IPC)
1978 – Dagen är kommen: carols i svensk tolkning (Verbum)
1981 – Thomas Merton: Han lever (He is risen) (Skeab)
1985 – Paul Leer-Salvesen: Snubblande nära (Vingeskutt) (Verbum)
2010 – Randi Michelsen: Du människa, sa Gabriel (Stjerner i en pytt) (HME Publishing)

Psalmer
Dagen är kommen
Det gungar så fint
Det går en väg genom ökensand (Finlandssvenska psalmboken 1986 Nr 171)
Ej upplysta gårdar (Sv Ps 737)
En dag jag lämnar mitt hem
Evige Fader, evig är din strålglans
Jag tror på Gud som med sitt ord allt liv på jorden tänder, översatt 1979
Jag vill sjunga om min vän
Jungfru Maria, jungfru Maria, min Herres mor
Lyss till änglasångens ord, översatt
Lovad vare du, Herre Jesu Kristus!
Och det hände vid den tiden, översatt
På Gud, och ej på eget råd
Sju böner vår Herre har lärt oss
Så kort var den fröjd som i världen jag fann
Till möten och brunnar
Trofaste Gud
Vem visar väg genom växlingens värld
Vid Betlehem en vinternatt, översatt
Vi tackar dig, vår Skapare
Änden på allting är alltid mig nära

Priser och utmärkelser 
1964 – Sigtunastiftelsens författarstipendium (även 1970)
1998 – Wallinpriset
1999 – Dan Andersson-priset

Litteratur
 Britt-Marie Eklund: Eva Norberg-Hagberg: vänporträtt (Dalarnas författarförbund, 1981)

Källor

Vidare läsning 
 

Svenska psalmförfattare
Svenskspråkiga författare
Svenska översättare
Översättare från engelska
Översättare från norska
Översättare från Stockholm
Födda 1915
Avlidna 2004
Kvinnor
Författare från Stockholm
Jag vill sjunga om min vän

Jag vill sjunga om min vän är en psalm med text av Eva Norberg från 1971. Psalmen har tre verser. Melodin är komponerad av Johann Ulich 1674.

Publicerad i
1986 års psalmbok som nr 472 under rubriken "Påsk".
Psalmer och Sånger 1987 som nr 374 under rubriken "Fader, Son och Ande - Jesus, vår Herre och broder".

Referenser

Noter 

Svenska psalmer
Thomas Kingo

Thomas Hansen Kingo, född 15 december 1634 i Slangerup, död 14 oktober 1703 i Odense, var en dansk präst, biskop i Odense, Fyns stift från 1677, psalmdiktare och psalmboksutgivare (Kingos Psalmebog 1699).

Biografi
Kingo blev teologie kandidat 1658 och arbetade som informator i några år innan han 1668 blev kyrkoherde i Slangerup. 1677 blev han biskop i Fyns stift och adlades 1683.
Tillsammans med Hans Adolf Brorson och Nikolaj Frederik Severin Grundtvig var han den danska kyrkans störste psalmist. Han bedöms ha haft samma betydelse för det dansk-norska psalmboksarbetet som Jesper Svedberg för det svenska. Han är rikligt representerad i danska psalmböcker, bland andra Psalmebog for Kirke og Hjem, men är också representerad i svenska 1937 års Psalmbok. Fyra psalmer av Kingo finns i 1986 års svenska psalmbok, bland annat nummer 269 Sorgen och glädjen, de vandra tillsammans.

Sophia Elisabeth Brenner var den som i Sverige uppmärksammade Kingo.

Bibliografi (på svenska)
 Thomas Kingos Andelige Siunge-chors första deel ... hwar jempte och bijfogat finnes Siunge-choretz andra deel, .. . förswenskade (Götheborg, 1689)
 Thomas Kingos Andelige Siunge-chors första och andra deel, ... hwar jempte och bijfogat några werldzens betrachtelser, sångwijs författade af Sam. Columb. [dvs. Samuel Columbus] (1693)
 Thomas Kingos Andelige siunge chors första deel, innehållandes 14 gudelige morgon- och affton-sånger, så och de 7. k. Davids boot-psalmer, sångewijs författade tillijka medh någre tröstelige morgon- och affton suckar: hwar jämpte och : bijfogat finnes siunge-chorets andra deel, Gudälskande siälar til behag och förnöijelse förswenskade. Tryckt åhr 1700. (Verk som ingår i detta verk: Columbus, Samuel Odæ Sveticæ). 
 Thomas Kingos Andelige siunge chors första deel ... hwar jämte och bijfogat finnes siunge-chorets andra deel ... förswänskade. Här hos finnes jämwäl m. Caspar Neumanns Kärna öfwer alla böner (1717)
 Thomas Kingos Andelige sånge-chor. Jämte tilökning af andre tröstrika sånger (Vasa, 1783)

Flertaliga nytryck av de tre första utgåvorna ovan t.o.m. 1786.

Psalmer
Jag tror på Gud som med sitt ord
Jesus går den tunga stråten Metodistkyrkans psalmbok 1896, som nr 131) 
Lyssna, hör, du höga himmel (1689)
Nu skall ej synden mera (1699) 
Nu stiger solen fram ur österns portar
Som den gyllne sol frambryter
Sorgen och glädjen (1681)

Se även
 Prästen och författaren Martin Liljeblad — om spiritistiska bokverk med anknytning till Thomas Kingo.

Referenser

Externa länkar

För aktuella psalmer av Kingo se Den Danske Salmebog Online
För att läsa Kingos psalmer och dikter i danskt original, se Kalliope

Biskopar i Fyns stift
Danska psalmförfattare
Danska författare under 1600-talet
Alumner från Köpenhamns universitet
Födda 1634
Avlidna 1703
Män
Personer från Själland
Danska präster under 1600-talet