Carl David af Wirsén

, född 9 december 1842 i Vallentuna, död 15 juni 1912 i Stockholm, var en svensk poet, litteraturkritiker och Svenska Akademiens ständige sekreterare 1883–1884 (tillförordnad); 1884–1912 (ordinarie).

Biografi

Tidiga år 
Han föddes på Bällsta gård i Vallentuna socken i Uppland som son till översten och sekundchefen för Livregementets dragonkår Carl Thure af Wirsén och Eleonore von Schulzenheim.

Fadern ägde och var disponent vid Rockhammars bruk i Rockhammar från 1848 och bruket ärvdes vid faderns död av Carl David tillsammans med sina systrar, men driften överläts på hans svågrar varav den ene småningom övertog ägandet. I Rockhammar finns en minnessten rest över släkten och en bostadsgata kallad "Wirséns väg".

Utbildning 
Han studerade vid Stockholms gymnasium, och blev student 1860 vid Uppsala universitet, där han 1862 avlade kansliexamen och 1866 filosofie kandidatexamen och samma år promoverades till filosofie doktor. Under en vistelse i Paris skrev han Studier rörande reformerna inom den franska vitterheten under sextonde och nittonde seklen (1868), vilket renderade honom en docentur i litteraturhistoria vid Uppsala universitet. 1870 blev han lektor i svenska och latin vid Uppsala högre allmänna läroverk. Samma år utgav han, tillsammans med Hans Forssell, Svensk tidskrift.

Karriär 
1876 bosatte han sig i Göteborg, där han föreläste och vårdade museets bibliotek och konstsamlingar. 1879 invaldes han efter Carl Wilhelm Böttiger på stol nr 8 i Svenska Akademien och flyttade året efter till Stockholm, där han blev litteraturgranskare i Post- och Inrikes Tidningar och från 1886 även i tidningen Vårt land. I november 1884 valdes han till akademiens ständige sekreterare. I denna befattning ingick att leda arbetet med "fixering av stavsättet" och akademiens ordbok. Det förstnämnda arbetet resulterade i Svenska Akademiens ordlista (SAOL), där det modernare stavningssättet vann gehör men inte af Wirséns gillande. Tillsammans med Theodor Wisén och Esaias Tegnér d.y. försökte han försena utgivningen. I december 1883 förordnades af Wirsén till ledamot av psalmbokskommittén, vilken fick till uppgift att "med varsamhet utarbeta ett nytt förslag till psalmbok". Resultatet blev 1889 års utgåva.

Som versdiktare publicerade sig af Wirsén, under signaturen Kuno, först i studentkalendern Isblomman (1861) och i Namnlösa sällskapets första publikation Sånger och berättelser af nio signaturer (1863). Därefter dröjde det till sorgfesten i Uppsala 1872 efter kung Karl XV:s död för vilken han skrev Sång till minne af konung Carl XV. Efter åtskilliga romantiska dikter i månadsskriften Nu gav han ut sin första samling Dikter 1876. Den följdes av flera andra diksamlingar (se bibliografin). Han belönades 1881 med guldmedalj vid en av Spanska akademien öppnad internationell sångartävling. Hans kristna livsåskådning tog sig många uttryck i hans arbeten, till exempel ett antal psalmer och andliga dikter.

Hans konservativa åsikter och en riklig publicering av sin litteraturkritik gjorde att han blev vida känd men också ivrigt motsagd, ibland i hårda ordalag, av sina meningsmotståndare som representerade nyare idéer (nya tiden) med stavningsreform och en friare språklig stil. Enligt hans uppfattning hade "diktningen till uppgift att uppdaga det absoluta, osinnliga innehåll, som ligger till grund för sinnevärldens företeelser. Skaldens kall är ett ljusets prästämbete, han skall i dikten uppenbara en högre värld av renhet och frid ..."

Som kritiker hade Wirsén många bildade människors öra men ingen större förbindelse med den unga litteraturen, och han har blivit beryktad för sina många negativa recensioner av August Strindberg, Verner von Heidenstam, Selma Lagerlöf, Henrik Ibsen och många andra. Hans centrala befattning som ständig sekreterare i Svenska Akademien – den institution som från 1901 började utdela det litterära Nobelpriset – hade även betydande inflytande på de första årens val av pristagare; exempelvis lyckades Wirsén länge utmanövrera Selma Lagerlöf från utmärkelsen, genom att år efter år – fram till att hon mottog priset 1909 – förmå en majoritet av akademiledamöterna att rösta på alternativa, ofta av honom själv nominerade, kandidater.

Carl David af Wirsén är begravd på Uppsala gamla kyrkogård.

Bibliografi (urval)

Poesi 
 Dikter, första samlingen (1876)
 Nya dikter, andra samlingen (1880)
 Sånger och bilder (1884)

 Vintergrönt (1890)
 Toner och sägner (1893)
 Under furor och cypresser (1896), med dikter som Spinoza, Septemberdag vid Bellmans byst
 Andliga Sånger (1898), samling med hans religiösa dikter.
 Visor, romanser och ballader (1899).

Litteraturhistoriska levnadsteckningar 
(samlad utgivning 1900)
 Inträdestal i Svenska akademien över (sin företrädare) C.W. Böttiger (1880)
 Minne av riksmarskalken greve Johan Gabriel Oxenstierna (1885)
 Minne av biskopen doktor Frans Michael Franzén (1886)
 Minne av skalden Karl August Nicander (1886)
 Minne av friherre Bernhard von Beskow (1897)
 Minnesruna över professor A.J. Ångström (1875)

Religiös litteratur 
 Från Betlehem till Golgata (1882), andliga sånger
 Vid juletid (1887), psalmer
 I livets vår (1888)
 Kristna högtids- och helgdagar (1889), sånger och psalmer

Psalmer 
Nu dagen är till ända (1986 nr 316) översatte den tyska texten men borttagen som översättare. Ny titelrad är Nu upp och redo varen (nr 764 i Sånger och psalmer 1951 angiven som översättare av Laurentius Laurenti tyska original).

Nya psalmer 1921
518 Det går ett tyst och tåligt lamm
556 I livets bok, o Fader, skriv
583 Jag nu den säkra grunden vunnit.
644 En vänlig grönskas rika dräkt. Skriven 1889. 
666 Nu upp och redo varen

Den svenska psalmboken 1937
79 Det går ett tyst och tåligt lamm  
299 Jag nu den säkra grunden vunnit
476 En vänlig grönskas rika dräkt 
597 Nu upp och redo varen

Den svenska psalmboken 1986
201 En vänlig grönskas rika dräkt 
245 Jag nu den säkra grunden vunnit
439 Det går ett tyst och tåligt lamm

Sånger och psalmer 1951
Det är så tyst, han kämpat ut. Skriven 1889.

Svenska Missionsförbundets sångbok (1894)
232 Jag nu den säkra grunden vunnit

Kyrklig sång 1928 
25 b Herren är tillstädes

Diverse 

 Studier rörande reformerna inom den franska vitterheten under sextonde och nittonde seklen (1868)
 Utgav och skrev en biografisk inledning till E. Björcks "Valda dikter" (1869)
 Prolog vid sällskapsspektaklet till förmån för skandinavisk-etnografiska samlingen (1879) 
 Vid tvåhundraårsfesten till Calderons minne (1881)
 Sång öfver Esaias Tegnér (1882)
 Rafael (1883)
 Sång vid Svenska akademiens hundraårsfest (1886)
 Claes Livijn, ett självständigt bidrag till forskningen över Nya skolan.

Priser och utmärkelser
1878 – Kungliga priset
1887 – Riddare av Carl XIII:s orden
1900 – Kommendör med stora korset av Nordstjärneorden
1905 – Ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien

Referenser

Noter

Webbkällor

Tryckta källor

Vidare läsning
 Böök, Fredrik, Essayer och kritiker (1911-12)
 Böök, Fredrik, Sveriges moderna litteratur (1921)
 Estlander, C.G. : C.D. af Wirsén och idealismen, Finsk tidskrift (1886)
 Lindgren, Astrid, Ständige stenhuggaren Carl David af Wirsén, i Författarnas litteraturhistoria, Bok 2, Stockholm 1978.
 Heidenstam, Verner von, Inträdestal i Svenska akademien den 20 december 1912
 Michanek, Germund, Svenska Akademien i skämtbilder, Stockholm 1986.

 Vetterlund, Fredrik, C.D. af Wirsén Några minnesord, i Ord och bild (1912)
 Vetterlund, Fredrik, Skissblad om poeter (1914)
 Vetterlund, Fredrik, Romantik, Helsingfors, (1920)
 Vetterlund, Fredrik, Ragnhild och Olof i Festskrift tillegnad V. Söderhjelm (1919)

Externa länkar

 
 

Svenska poeter under 1800-talet
Svenskspråkiga poeter
Svenska psalmförfattare
Svenskspråkiga psalmförfattare
Ledamöter av Svenska Akademien
Svenska Akademiens ständiga sekreterare
Svenska litteraturkritiker
Svenska litteraturvetare under 1800-talet
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Ledamöter av Vitterhetsakademien
Kommendörer med stora korset av Nordstjärneorden
Riddare av Carl XIII:s orden
Svenska författare under 1800-talet
Alumner från Uppsala universitet
Carl David
Personer från Vallentuna socken
Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård
Födda 1842
Avlidna 1912
Män
Svenska poeter under 1900-talet
Svenska författare under 1900-talet