kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Nathalie Tauziat

Nathalie Tauziat, född 17 oktober 1967, är en fransk tidigare professionell tennisspelare född i Centralafrikanska republiken.

Tenniskarriären 
Nathalie Tauziat blev professionell tennisspelare 1984 och spelade på WTA-touren fram till våren 2003. De allra sista säsongerna spelade hon enbart dubbel. Tauziat vann under perioden 1987-2001 10 singel- och 28 dubbeltitlar. Hon rankades som bäst på tredje plats i både singel och dubbel. Hennes spelstil kännetecknades framför allt av attackerande serve-volley. Hon vann i prispengar totalt 6,650,093 US dollar. 

Tauziats främsta merit som singelspelare är en finalplats i Wimbledonmästerskapen 1998. Hon mötte i finalen tjeckiskan Jana Novotná som vann med siffrorna 6-4 7-6. Trots sina stora framgångar som dubbelspelare lyckades Tauziat heller aldrig vinna någon titel i någon av Grand Slam-turneringarna. Åtta av de 25 dubbeltitlarna hon vann på WTA-touren, vann hon i par med landsmaninnan Alexandra Fusai. 

Hon deltog i det franska Fed Cup-laget 1985-87, 1989-91 och 1993-2001 och var dessutom medlem i de franska olympialagen 1988, 1992 och 1996.

Turneringssegrar (WTA-touren) 
Singel (åtta titlar)
2001 - Birmingham
2000 - Paris Inomhus
1999 - Moskva, Leipzig
1997 - Birmingham
1995 - Eastbourne
1993 - Québec
1990 - Bayonne

Dubbel (25)
2001 - Miami (med Arantxa Sánchez Vicario, Los Angeles (med Kimberly Po-Messerli), Leipzig (med Jelena Likhovtseva)
2000 - Eastbourne (med Ai Sugiyama), Kanadensiska öppna (med Martina Hingis), Luxemburg (med Alexandra Fusai)
1999 - Prostejov (med A. Fusai), Tyska öppna (med A. Fusai)
1998 - Linz (med A. Fusai), Strasbourg (med A. Fusai), New Haven (med A. Fusai)
1997 - Linz (med A. Fusai), Chicago (med A. Fusai)
1996 - Leipzig (med Kristie Boogert), Luxemburg (med Boogert)
1995 - Linz (med Meredith McGrath)
1994 - Los Angeles (med Julie Halard), Québec (med Elna Reinach)
1993 - Melbourne Open (med Nicole Provis)
1991 - Bayonne (med Patricia Tarabini)
1990 - Brighton (med Helena Sukova)
1989 - Hamburg (med Isabelle Demongeot)
1988 - Tyska öppna (med Demongeot);
1987 - Paris (inomhus) (med Demongeot), European Indoors (med Demongeot).

Referenser

Externa länkar 
WTA spelarprofil

Franska tennisspelare
Födda 1967
Kvinnor
Levande personer
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1988 från Frankrike
Tävlande i tennis vid olympiska sommarspelen 1988
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1992 från Frankrike
Tävlande i tennis vid olympiska sommarspelen 1992
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1996 från Frankrike
Tävlande i tennis vid olympiska sommarspelen 1996
Riddare av Hederslegionen
American Beauty

American Beauty är en amerikansk dramafilm från 1999 regisserad av Sam Mendes och skriven av Alan Ball.

Handling 
Lester Burnham har ett välbetalt arbete som copywriter och hans hustru Carolyn är fastighetsmäklare. Men under den välpolerade medelklassfasaden tickar en tidsinställd bomb. När Lester en dag får nog, säger upp sig från sitt jobb, tar arbete på en hamburgerrestaurang och dessutom börjar uppvakta dottern Janes 16-åriga väninna rämnar den välpolerade fasaden och familjen påbörjar sin resa mot undergången.

Om filmen 
Filmen punkterar mycket av den "amerikanska drömmen" med medelklassens perspektiv där det som verkar vara är det viktigaste, inte vad som verkligen är. Under ytan är människornas behov som alla andras med teman som kärlek, skönhet, befrielse, självförverkligande, familj, och sökande efter lycka. Den utgjorde filmdebut för såväl manusförfattaren Alan Ball som regissören Sam Mendes, båda med en bakgrund vid teatern. Dessa två samt två av huvudrollsinnehavarna, Kevin Spacey och Annette Bening blev nominerade till en Oscar. Vid Oscarsgalan 2000 vann filmen fem stycken statyetter, inklusive den för bästa film.

I september 2008 utnämnde tidningen Empire filmen till den 96:e bästa filmen någonsin, efter att 10 000 läsare, 150 filmskapare och 50 filmkritiker fått rösta.

Rollista

Priser och nomineringar

Referenser

Externa länkar 
 
 
 
 
 
 

Filmer 1999
Engelskspråkiga filmer
Amerikanska dramafilmer
Amerikanska romantikfilmer
Amerikanska satiriska filmer
Filmer i regi av Sam Mendes
Filmmusik av Thomas Newman
HBTQ-relaterad film
Filmer om sexualitet
Oscar för bästa film
Filmer vars regissör belönades med Oscar för bästa regi
Filmer vars manliga huvudrollsinnehavare belönades med Oscar för bästa manliga huvudroll
Filmer vars författare belönades med Oscar för bästa originalmanus
Filmer vars fotograf belönades med Oscar för bästa foto
Regidebutfilmer
Filmer från Dreamworks
Golden Globe Award för bästa film – drama
BAFTA Award för bästa film
Filmer om dysfunktionella familjer
Guldbaggenominerade
Gabriela Sabatini

Gabriela Sabatini, född 16 maj 1970 i Buenos Aires, Argentina, är en högerhänt kvinnlig tidigare professionell tennisspelare. Hon var en av världens tio bästa spelare perioden 1986-95. År 1991 rankades hon som nummer tre. Under sin karriär vann hon totalt 27 singel- och 14 dubbeltitlar på WTA-touren. 

Sabatini upptogs 2006 i International Tennis Hall of Fame.

Tenniskarriären 
Sabatinis främsta merit var vinsten i singel i US Open 1990 då hon besegrade sin flerfaldiga dubbelpartner Steffi Graf i finalen med 2-0 i set. Hon mötte Steffi i ytterligare två mycket jämna GS-finaler, men förlorade dessa (US Open 1988 och Wimbledonmästerskapen 1991).

Sabatini vann fyra gånger (1988, 1989, 1991, 1992) singeltiteln i Italienska öppna, som är en av de största grusturneringarna under året efter Franska öppna. Vid två tillfällen, 1988 och 1994 vann hon the Season ending WTA Tour Championship. Hon finalbesegrade då Pam Shriver (1988, 7-5, 6-2, 6-2) och Lindsay Davenport (1994, 6-3, 6-2, 6-4). 

Sabatini vann silvermedalj i singel OS i Seoul 1988. 

År 1988 vann hon tillsammans med Steffi Graf dubbeltiteln i Wimbledon.

Sabatini deltog framgångsrikt i det argentinska Fed Cup-laget 1985-87 och 1995 och vann 24 av sina totalt 30 matcher.

Spelaren och personen 
Sabatini var en typisk attackspelare med kraftfulla extremt överskruvade grundslag. 

En envis skada i en bukmuskel i kombination med bristande motivation fick Sabatini att upphöra med tävlingstennis i oktober 1996 i en ålder av bara tjugosex år.

Grand Slam-finaler, singel (3)

Titlar (1)

Finalförluster (2)

Övriga Grand Slam-titlar 
 Wimbledonmästerskapen
 Dubbel - 1988 (med Steffi Graf)

Referenser

Externa länkar 
 WTA, spelarprofil

Argentinska tennisspelare
Födda 1970
Kvinnor
Levande personer
Idrottare från Buenos Aires
Olympiska silvermedaljörer 1988
Tävlande i tennis vid olympiska sommarspelen 1988
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1988 från Argentina
Tävlande i tennis vid olympiska sommarspelen 1996
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1996 från Argentina
Argentinska olympiska silvermedaljörer
Iva Majoli

Iva Majoli Maric, född 12 augusti 1977 i Zagreb, Kroatien, är en kroatisk högerhänt professionell tennisspelare. 

Iva Majoli Maric blev professionell tennisspelare i augusti 1991. Hon vann totalt åtta singeltitlar på WTA-touren och dessförinnan två på ITF-cirkusen. I dubbel har hon en WTA-titel. Sin högsta ranking i singel, nummer fyra, nådde hon i februari 1996. I dubbel rankades hon som bäst nummer 24 (augusti 1995). Hon har inte spelat tävlingstennis på WTA-touren sedan 2004.

Iva Majoli Maric vann singeltiteln i Grand Slam-turneringen Franska öppna år 1997 genom att i finalen besegra schweiziskan Martina Hingis (6-4, 6-2). Med förlusten släcktes Hingis förhoppning om att vinna en "äkta Grand Slam" under den säsongen. 

Majoli är idag (2012) kapten för Kroatiens Fed Cup-lag.

Grand Slam-titlar 
 Franska öppna
 Singel - 1997

Externa länkar 
 WTA-touren, biografi Iva Majoli

Kroatiska tennisspelare
Födda 1977
Kvinnor
Idrottare från Zagreb
Levande personer
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1996 från Kroatien
Tävlande i tennis vid olympiska sommarspelen 1996
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2000 från Kroatien
Tävlande i tennis vid olympiska sommarspelen 2000
Lista över kaktusarnas släkten


Detta är en lista över släkten i familjen kaktusar alfabetiskt ordnad efter de vetenskapliga namnen. Det finns egentligen inga svenska namn på kaktussläkten.

A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

L

M

N

O

P

Q

R

S

T

U

W

Y

Z

Summering
Antal arter i denna familj590 (hittills)

Se även
Lista över auktorsförkortningar inom växttaxonomin

Auktorkällor
 IPNI - International Plant Names Index
 ITIS - Integrated Taxonomic Information System
 SKUD - Svensk kulturväxtdatabas

Referenser

Externa länkar
IPNI
ITIS
Svensk Kulturväxtdatabas

Kaktusar
Kaktusväxter
Rajon

För textilfibern rayon, se viskos.
Rajon (försvenskning av "райо́н", det ryska ordet för distrikt) är en beteckning för vissa administrativa distrikt i länder i före detta Sovjetunionen. I Ryssland och Ukraina med flera är det en underenhet till oblast (län) och kan då jämföras med kommun eller landskommun (utanför större städer). Det kan även vara en administrativ enhet (ett distrikt) i en större stad. I andra länder, såsom Azerbajdzjan, är det en administrativ enhet på en nivå motsvarande oblast (då jämförbart med svenska län). Rajon förekommer också i Georgien, Lettland, Moldavien och Belarus.

Se även
 Autonomt oblast
 Rajon (Ryssland)
 Ukrainas oblast
 Azerbajdzjans administrativa indelning

Sovjetunionen
Regionala politiska indelningar
Lokala politiska indelningar
Thruxton Circuit

Thruxton Circuit är en racerbana belägen i de sydöstra delarna av England. Den 3 791 meter långa banan är en av de snabbaste banorna i Storbritannien, detta på grund av att det är många snabba kurvor. Banan ägs av British Automobile Racing Club (BARC).

Banan är byggd på en före detta RAF-bas. Den första tävlingen kördes 1952.

Det har körts Formel 2 på banan och  kördes det Formel 3000 på banan. BTCC körs på den här banan, oftast som det första loppet under säsongen.

Externa länkar
BARC

Racerbanor i Storbritannien
Vi kristna bör tro och besinna

Vi kristna bör tro och besinna är en gammal psalm i elva verser av Haquin Spegel från 1686. Den förmodas vara en av de senare han skrev under sin Gotlandsvistelse då den danska psalmdiktningen fått större inflytande på hans arbeten. Psalmen utsattes för några smärre justeringar före publiceringen i 1695 års psalmbok. Johan Olof Wallin bearbetade texten 1816 till en psalm med titelraden "Oss kristna bör tro och besinna" och efter Anders Frostensons bearbetning 1978 publicerades den med sex verser och med titelraden "Vi kristna bör tro och besinna". Psalmen har sitt ursprung i Matteus 6:24-34.

Texten i 1695 års psalmbok inleds med orden:
Oss Christna bör troo och besinna
Hwad Christus så nådigt haar lärdt

Melodin är förmodligen en tonsättning av svenskt ursprung och enligt Koralbok för Nya psalmer, 1921 är det samma melodi som till psalmen På Gud, som åt fågeln bereder (1921 nr 618) och enligt 1697 års koralbok samma som till den gamla psalmen O menniskia wil tu betänckia i 1695 års psalmbok. I 1986 års psalmbok anges att psalmen nu har en tonsättning av förmodat tyskt ursprung från 1500-talet med hänvisning till Köpenhamn 1569 och Kangasala 1624. Huruvida det är samma som i 1695 års psalmbok är oklart.

Publicerad i
Den svenska psalmboken 1694 som nummer 243 under rubriken "Psalmer öfwer Några Söndags Evangelier".
1695 års psalmbok som nr 211 under rubriken "Psalmer Öfwer några Söndags Evangelier".
1819 års psalmbok som nr 298 med titelraden "Oss kristna bör tro och besinna", under rubriken "Kristligt sinne och förhållande - I allmänhet: Förhållandet till oss själva och nästan: Den angelägnaste omsorgen".
Sionstoner 1935 som nr 459 med titelraden "Oss kristna bör tro och besinna", under rubriken "Nådens ordning: Trosliv och helgelse".
1937 års psalmbok som nr 317 med titelraden "Oss kristna bör tro och besinna", under rubriken "Trons glädje och förtröstan".
Den svenska psalmboken 1986, 1986 års Cecilia-psalmbok, Psalmer och Sånger 1987, Segertoner 1988 och Frälsningsarméns sångbok 1990  som nr 243 med den nya titelraden, under rubriken "Förtröstan - trygghet".
Lova Herren 1987 som nr 274 under rubriken "Kallelse och omvändelse: Kallelsen till Guds rike".
Svensk psalmbok för den evangelisk-lutherska kyrkan i Finland (1986) som nr 379 under rubriken "Tro och trygghet" med titelraden "En kristen bör tro och besinna".

Referenser

Noter

Externa länkar
Hos Svenska Akademien återfinns psalmtexten från 1695 i "Den gamla psalmboken" i PDF.
Hos Sibelius-Akademin återfinns noterna enligt 1695 års melodi till O menniskia wilt tu betänckia.

Svenska psalmer
Hana Mandlíková

Hana Mandlíková, född 19 februari 1962 i Prag, Tjeckoslovakien, är en högerhänt tidigare professionell tennisspelare.

Hana Mandliková emigrerade 1988 till Australien. Hon blev 1994 den tredje tjeckiska tennisspelaren efter Jaroslav Drobný och Jan Kodeš som upptogs i International Tennis Hall of Fame.

Tenniskarriären 
Hana Mandliková blev professionell tennisspelare på WTA-touren 1978. Under proffskarriären vann hon 27 singel- och 15 dubbel-titlar. Hon vann under perioden 1980–89 fyra singeltitlar och en dubbeltitel i Grand Slam-turneringar. Mandliková rankades bland världens 10 bästa singelspelare 1980–82 och 198–87. Som bäst var hon nummer 3 (1984 och 1985). Totalt erhöll hon i prispengar $3 340 959. Hon upphörde med internationell tävlingstennis 1990. 

Mandliková vann sin första GS-titel 1980 i Australiska öppna genom finalseger över Wendy Turnbull, 6–0 7–5. Året därpå vann hon singeltiteln i Franska öppna (finalseger över Sylvia Hanika, 6–2 6–4). 

Mandliková mötte landsmaninnan Martina Navratilova i tre GS-finaler. Den första var 1985 i US Open. Mandliková vann mötet med 7–6, 1–6, 7–6. Året därpå, 1986, möttes de båda i singelfinal i Wimbledonmästerskapen, då med Navratilova som segrare (7–6, 6–3). Sin sista GS-titel i singel vann Mandliková i Australiska öppna 1987, då hon i finalen för andra gången besegrade Navratilova ( 7–5 7–6). Mandliková bröt med den segern Navratilovas rekordartade segersvit om 58 matcher.

År 1989 vann Mandliková tillsammans med Navratilova dubbeltiteln i US Open.

Spelaren och personen 
Hana Mandliková var en utpräglad attackspelare som föredrog volleyspel framme vid nätet framför grundslag från bakplan. Vid nätet var hon en mycket snabb och svårpasserad spelare. Snabbheten hade hon ärvt av sin far, Willem Mandlik, som var 100-meterfinalist i de Olympiska sommarspelen 1956 och 1960. 

Som liten hade hon Jan Kodeš som idol och förebild. När hon var 12 år gammal var hon bollflicka åt Martina Navratilova och drömde om att en dag själv bli en lika skicklig spelare, och till och med kunna besegra henne.

Grand Slam-finaler, singel (8)

Titlar (4)

Finalförluster (4)

Övriga singeltitlar (23) 
 1978 
 Milan, Adelaide

 1979 
 Montréal [Futures], Kitzbuhel, Melbourne, Adelaide, Sydney

 1980
 Adelaide, Stockholm, Mahwah, Atlanta, Amsterdam

 1981 
 Houston, Mahwah

 1984 
 Oakland, Dallas, Boston, Houston, Washington DC

 1985 
 US Indoors, Oakland

 1987 
 Washington DC, Brisbane

Externa länkar 
 WTA-touren, Hana Mandlikova

Födda 1962
Kvinnor
Idrottare från Prag
Tjeckoslovakiska tennisspelare
Levande personer
Mer Hajrenik

Mer Hajrenik, "vårt hemland", är Armeniens nationalsång. Den antogs den 1 juli 1991. Den är baserad på den första armeniska republikens (1918-1920) nationalsång, men med annorlunda text. Musiken är gjord av Barsegh Kanatjan (1885-1967) och texten var ursprungligen en dikt skriven av poeten Mikajel Nalbandjan (1829-1866).

Armenisk text 

"Մեր Հայրենիք"

Մեր Հայրենիք, ազատ, անկախ 
Որ ապրէլ է դարէ դար 
Իւր որդիքը արդ կանչում է 
Ազատ, անկախ Հայաստան:

Ահա՝ եղբայր, քեզ մի դրօշ, 
Որ իմ ձեռքով գործեցի 
Գիշերները ես քուն չեղայ, 
Արտասուքով լուացի:

Նայիր նրան երեք գոյնով, 
Նուիրական մէր նշան, 
Թող փողփողի թշնամու դէմ, 
Թող միշտ պանծայ Հայաստան:

Ամենայն տեղ մահը մի է 
Մարդ մի անգամ պիտ՚ մեռնի, 
Բայց երանի՚ որ իւր ազգի 
Ազատութեան կը զոհուի:

Armenisk text med latinska bokstäver 

Mer Hajrenik, azat ankach, 
Vor aprel e dare dar 
Jur vortike ard kantjum e
Azat, ankach hajastan.
(repetera två föregående rader)

Aha jeghbajr kez mi drosj,
Vor im dzerkov gortsetsi 
Gisjernere jes kun tjeghaj, 
Artasunkov lvatsi.
(repetera två föregående rader)

Najir nran jerek gojnov,
Nvirakan mer nsjan,
Togh poghpoghi tsjnamu dem,
Togh misjt pantsaj Hajastan. 
(repetera två föregående rader)

Amenajn tegh mahe mi e
Mard mi ankam pit merni,
Bajts jerani vor jur azgi 
Azatutian ke zohui. 
(repetera två föregående rader)

(repetera första versen)

Svensk översättning 

Vårt hemland, fritt och självständigt 
Som har levt från århundrade till århundrade 
Dess barn ropar 
Fria självständiga Armenien. 
(repetera två föregående rader)

Här broder, för dig en flagga, 
Som jag gjort med mina händer 
Nätter jag inte sov, 
Med tårar jag tvättade den. 
(repetera två föregående rader)

Titta på den, tre färger 
Det är vår givna symbol. 
Låt den skina mot fienden. 
Låt Armenien alltid vara ståtligt. 
(repetera två föregående rader)

Överallt är döden den samme 
Alla dör bara en gång 
Men tursam är den,  
Som offrar sig för sin nation. 
(repetera två föregående rader)

(repetera första versen)

Externa länkar 

 Armeniens Nationalhymn i Audio-Stream (Real Player)

Nationalsång
Nationalsånger i Asien
Litteraturklubbens stora litteraturpris

Litteraturklubbens stora litteraturpris var ett litterärt pris som utdelades årligen av Litteraturklubben.

Pristagare 
2000 – Torbjörn Säfve för Jag brinner
2001 – Mikael Niemi för Populärmusik från Vittula
2002 – Carl-Johan Vallgren för Den vidunderliga kärlekens historia
2003 – Peter Englund för Tystnadens historia och andra essäer
2004 – Marcus Birro för Landet utanför
2005 – Jan Berglin för Berglinska tider

Källor

Fotnoter 

Svenska litteraturpriser
Priser och utmärkelser instiftade 2000
Voluntarism

Voluntarism (av latinets voluntas, "vilja") är en lära som betonar viljan, särskilt framför förnuftet (jämför rationalism, intellektualism). Voluntarismens motsats är Utilitarism eller opportunism.

Voluntarism finns både som psykologisk, etisk, metafysisk och teologisk lära. Den psykologiska voluntarismen hävdar att det grundläggande i människan är viljan. Förnuftet är därmed underordnat viljan; viljan är "ett blint begär", en idé som finns hos Schopenhauer. 

Etisk voluntarism hävdar att något endast är moraliskt gott, om det är föremål för en mänsklig vilja, det vill säga ifall till exempel en händelse stämmer överens med de inblandade personernas vilja (vilket är skilt från till exempel en hedonistisk etik, där detta avgörs ifall de inblandade upplevde lycka eller njutning). 

Denna form av voluntarism gränsar till en metafysisk värdeteori i den form där den mer specifikt hävdar att viljan är det som skapar värde; viljan är den existentiella grunden för värden i stort (se Nietzsche). Metafysisk voluntarism innebär i sig alltså att det egentligt verkliga, tillvarons grund, är viljan (se Schopenhauer). 

Den teologiska voluntarismen, företrädd av till exempel Wilhelm av Ockham, betonar den abrahamitiska monoteistiska Guds vilja framför förnuftet, förnuftet hos både människan och Gud.

Ideologi 
Ideologisk voluntarism anser att mänsklig samverkan bör bygga på frivillighet.

Se anarkokapitalism och libertarianism.

Se även 
 Preferentialism
 Pantelism
 Fri vilja
 Eudaimonism
 Hedonism

Källor  

Rörelser inom kunskapsteori
Rörelser inom medvetandefilosofi
Vilja
GO-regionen

GO-regionen eller GO-samarbetet (GO för Göteborg-Oslo) är ett samarbete mellan fem parter grundat 1995. Medlemmarna är Oslo kommun, Akershus fylke, Østfold fylke, Storgöteborg och Västra Götalandsregionen. Cirka tre miljoner människor bor i området, vilket motsvarar ungefär 20 % av det totala antalet invånare i Norge och Sverige.

Syftet med GO-samarbetet är att tillsammans öka GO-regionens konkurrens- och attraktionskraft som bosättnings- och etableringsområde.

Forskning 
Mycket av svenska och norska forskningsinvesteringar hamnar i GO-regionen. Här har flera teknikkluster utvecklats; Gaustabekk Valley, Oslo Innovation Park, Kjeller Technology Park, Telematics Valley, Lindholmen Science Park och Sahlgrenska Science Park.

MedCoast Scandinavia är ett samarbete för att underlätta kunskapsutbyte mellan företag och den offentliga sektorn inom biomedicinsk och bioteknisk forskning.

Göteborgs och Oslos universitet är bland de största i Norden med cirka 32 000 studenter vardera och på Chalmers tekniska högskola går cirka 7000 studenter. Ett nytt IT-universitet på Lindholmen i Göteborg växer fram och målet är att ha 4000 studenter inom några år.

Kommunikationer 
GO-regionens ligger centralt i Norden. Göteborgs hamn är Skandinaviens största hamn och bland de största i norra Europa.

GO-regionens viktigaste vägförbindelser är E6, E20, E45 samt riksväg 40. Varje dygn passerar i genomsnitt 15 000 fordon över Svinesundsbron.

I Oslo hade Gardermoen International Airport år 2002 13 miljoner passagerare och Landvetter 4 miljoner.

Turism 
Regionen är ett attraktivt turistmål. Här finns många stora turistattraktioner, i Göteborg bland annat Liseberg, Universeum, konserter och sportevenemang. Båda städerna har ett antal museer, teatrar och shoppingställen. I Oslo är en ny opera under byggnation och i Göteborg finns två av Nordens förnämsta konserthus, Operan och Konserthuset

Näringsliv
Flera stora företag som SKF, Kvaerner, Norsk Hydro, Volvo Lastvagnar, Volvo Car Corporation, SAAB Automobile och Hasselblad har sitt ursprung och sina huvudkontor här. Dessutom har flera världsomspännande företag valt att etablera sig här, som BASF, Beiersdorf, Cannon, JVC, GE Energy, Glaxo Smith Kline, Merck, Aztra Zeneca, Nobel Biocare, Space, Ericsson Microwave Systems, SCA, och Schenker.

Källor

Externa länkar 
GO-Regionen
Europeiska samarbetsregioner
Europeiska ERV

Europeiska ERV är ett svenskt försäkringsbolag bildat 1920 som främst är specialiserade på reseförsäkringar inom både privat- och tjänsteresesektorn. Sedan oktober 2017 är företaget en filial till det tysk-ägda danska företaget Europæiske ERV. Omsättningen i Sverige är drygt 450 MSEK per år och på huvudkontoret i Sundbyberg arbetar drygt 100 anställda. Nordisk direktör är sedan 2018 Beata Kalitowska, som efteträdde Johannes von Hülsen. von Hülsen hade varit VD sedan 2012, då han efterträdde Kenneth Sandén (2001–2011).

Företagets största produktgrupp är privatreseförsäkringarna, men även många svenska företag har ERV försäkringar för tjänsteresande eller utlandsplacerad personal. Dessutom är ERV försäkringsgivare för 2,4 miljoner svenska bankkortkunder. ERV tillhandahåller även en klock- och smyckeförsäkring i samarbete med bl.a. Stjärnurmakarna och EuroStar Retail Support AB, samt en hörapparatförsäkring.

ERV ansvarar för olycksfallsförsäkringen för alla förskole- och skolbarn i över 60 kommuner runtom Sverige, samt lanserade en avbeställningsförsäkring med konsert- och evenemangsbokningstjänsten Ticnet. Enligt Expressens resemagasin Allt om Resor är ERV tillsammans med Allianz, Gouda och Solid en av de största leverantörerna av avbeställningsförsäkringar i Sverige.

Noter

Referenser

Externa länkar
Officiell webbplats

Svenska försäkringsbolag
Företag bildade 1920