kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ulla Hoffmann

Ulla Margareta Hoffmann, född 31 mars 1942 i Solna, är en svensk politiker (vänsterpartist), som var riksdagsledamot 1994–2006, invald för Stockholms kommuns valkrets. Hon har varit ledamot i Vänsterpartiets partistyrelse och 2003–2004 var hon tillförordnad partiordförande sedan Gudrun Schyman avgått till dess Lars Ohly tillträdde 2004.

Sedan oktober år 2015 är Ulla Hoffmann krönikör för den socialistiska veckotidingen Flamman.

Som partiledare 
Hoffmann blev tillförordnad partiledare efter Gudrun Schymans avgång i januari 2003. Hoffmann ledde partiet under folkomröstningen om införande av euron i Sverige 2003, som blev en seger för nejsidan vilken Vänsterpartiet tillhörde.

Pensionsfrågan 
Ulla Hoffmann har skrivit boken Som en skänk från ovan – Politiken bakom pensionssveket. Hoffmann var medlem i den grupp som regeringen utsåg att ta fram ett förslag till nytt pensionssystem. I boken skildrar hon hur beslutet att reformera pensionssystemet drevs igenom. Hon kritiserar hårt det nya pensionssystemets tillkomst.

Uppdrag i riksdagen 
 Ledamot i Socialförsäkringsutskottet 1994–2003 och 2004–2006
 Ledamot i Utrikesnämnden 20 februari 2003–5 maj 2004
 Suppleant i Socialförsäkringsutskottet 2003–2004 
 Suppleant i Bostadsutskottet 13 oktober 1998–30 september 2002
 Suppleant Finansutskottet 18 oktober 1994–4 oktober 1998

Referenser

Noter

Externa länkar 

Vänsterpartiets partiledare
Ledamöter av Sveriges riksdag för Vänsterpartiet
Politiker från Solna
Födda 1942
Levande personer
Kvinnor
Inger Davidson

Inger Margareta Davidson, född Winblad 2 december 1944 i Enskede i Stockholm, är en svensk politiker (kristdemokrat). Hon var riksdagsledamot 1991–2010 och Sveriges civilminister 1991–1994.

Davidson var en av Kristdemokraternas mest framträdande politiker under en dryg tjugoårs period och var bland annat partisekreterare 1989–1991, förste vice partiordförande 1993–2003 och vice ordförande för riksdagsgruppen 2009–2010. Hon blev den första kvinnliga politiker som utnämnts till partisekreterare.

Hon var civilminister i regeringen Carl Bildt och ansvarade för statlig förvaltning, kommuner och landsting, länsförvaltning, jämställdhet, konsumentskydd och ungdomsfrågor. Som riksdagsledamot var hon invald i Stockholms läns valkrets. Hon var bland annat ordförande för Kulturutskottet 1998–2002, vice ordförande för Justitieutskottet 2006–2010 och ledamot av Utbildningsutskottet 1994–1998 samt 2002–2006. Davidson är sedan 2011 ordförande i Svenska Unescorådet.

Hon gifte sig 1968 med Hans Davidson och bosatte sig då i Nacka. Till yrket är hon mellanstadielärare, vilket hon arbetade som 1969–1987. Inger Davidson är uppvuxen inom pingströrelsen, där hennes far Ernst Winblad var pastor. Hon är kusin till journalisten Lennart Winblad.

Uppdrag och befattningar

Organisatoriska uppdrag i Kristdemokraterna 
1980-talet Lokalavdelningsordförande i Nacka
1980-talet Vice distriktsordförande i Stockholms läns distrikt
1987–1989 Ombudsman i Stockholms läns distrikt
1989–1991 Partisekreterare
1993–2003 1:e vice partiordförande

Politiska uppdrag för Kristdemokraterna 
1987–1989 Politisk sekreterare i riksdagen
1991–1994 Civilminister
1994–2010 Riksdagsledamot
Ledamot av utbildningsutskottet 1994–1998
Ordförande i kulturutskottet 1998–2002
Suppleant i utrikesnämnden 1998–2004
Ledamot i utbildningsutskottet 2002–2006
Ledamot i Krigsdelegationen 1991–1994, 1998–2006
1994–1996 Suppleant i Nordiska Rådets svenska delegation
Suppleant i valberedningen 2006–2010
Vice ordförande i justitieutskottet 2006–2010

Regeringsuppdrag 
2001– Ordförande i Kungliga Bibliotekets styrelse
2004–2010 Ordförande i Rikstrafiken
2011– Ordförande i Unesco-rådet
2014– Ledamot i stiftelsen Allmänna Barnhuset

Övriga uppdrag 
 2014– Ordförande i ECPAT
 2010– Ledamot i Skyddsvärnets styrelse

Utmärkelser 
  H. M. Konungens medalj i guld av 12:e storleken med Serafimerordens band (Kon:sGM12mserafb, 2011) för en framstående politikergärning

Referenser

Externa länkar 

 Inger Davidsons hemsida

Sveriges civilministrar
Ledamöter av Sveriges riksdag för Kristdemokraterna
Svenska Kristdemokraternas partisekreterare
Svenska politiker under 1900-talet
Svenska politiker under 2000-talet
Politiker från Stockholm
Födda 1944
Levande personer
Kvinnor
Regeringen Carl Bildt
Thomas Östros

Björn Thomas Östros, ursprungligen Waaranperä, född 26 januari 1965 i Malmberget i Norrbottens län, är en svensk politiker (socialdemokrat), som var statsråd i regeringen Persson 1996–2006. Han är sedan 27 januari 2020 viceordförande i Europeiska investeringsbanken (EIB)

Östros tog högskoleexamen vid förvaltningslinjen vid Uppsala universitet 1990, innehade en doktorandtjänst 1992-1994 och blev filosofie licentiat i nationalekonomi vid Uppsala 1994. Han var ombudsman vid SSU 1988-1989, politiskt sakkunnig vid Finansdepartementet 1990, forskningsassistent vid Fackföreningsrörelsens institut för ekonomisk forskning 1990-1993 och politiskt sakkunnig vid Finansdepartementet 1995-1996.

Östros var statsråd mellan 1996 och 2006, först som skatteminister 1996–1998 och utbildningsminister 1998–2004 och därefter näringsminister 2004–2006. Han var riksdagsledamot åren 1994-2012 och var bland annat vice ordförande i Näringsutskottet 2006-2008. Åren 2008-2011 var han vice ordförande i Finansutskottet och ekonomisk talesperson för Socialdemokraterna. Han avgick från denna post då Håkan Juholt tillträdde som partiordförande. Samtidigt tvingades Östros avgå från sin post i partiets verkställande utskott.

I maj 2012 lämnade Östros politiken och blev VD för Svenska Bankföreningen. Övergången ansågs som kontroversiell, då han bland annat endast ett år tidigare kritiserat bankerna för deras lönebonusar i en debattartikel i Dagens Industri. Han avgick från denna post innan han 2015 tillträdde tjänsten som direktör på Internationella valutafonden i Washington DC. Den 27 januari 2020 blev Östros ny viceordförande i Europeiska investeringsbanken (EIB). 

Östros är gift och har tre barn. Han har tre bröder, två äldre och en yngre, som heter Kenth, Thord och Peter Östros.

Biografi 
Östros föddes i Malmberget som son till bergsprängaren Göran Waaranperä och Evy Waaranperä, född Randelöv. Familjen bytte namn till Östros då de flyttade till Västerås.

Under studietiden i Uppsala var Östros aktiv i den socialdemokratiska studentföreningen Laboremus. Han kom tidigt in i kommunpolitiken och hamnade snabbt på valbar plats till Sveriges riksdag. Han var ett av de namn som nämndes som tänkbar efterträdare till socialdemokraternas förre ordförande Göran Persson.

Östros har av författaren och S-kännaren Christer Isaksson beskrivits som tillhörande högerfalangen inom Socialdemokraterna.

Bibliografi

Källor 
 Vem är det : Svensk biografisk handbok 1999, red. Elisabeth Gafvelin, Kunskapsförlaget P. A. Norstedt & Söners Förlag, Stockholm 1998  ISSN 0347-3341 s. 1240

Noter

Externa länkar 

 

Ledamöter av Sveriges riksdag för Socialdemokraterna
Regeringen Persson
Sveriges biträdande finansministrar
Sveriges näringsministrar
Sveriges utbildningsministrar
Sveriges handelsministrar
Sveriges arbetsmarknadsministrar
Svenska nationalekonomer
Alumner från Uppsala universitet
Uppsaliensare
Personer från Gällivare socken
Födda 1965
Levande personer
Män
Altstämma

Altstämma eller Alt, av latinets altus, ”hög” är dels en beteckning på en stämma i vokalmusik eller ett röstläge, dels en beteckning på instrument i en instrumentfamilj.

Stämma och röstläge
Vid övergången från trestämmig till fyrstämmig sats inom den vokala flerstämmiga musiken på 1400-talet uppträder beteckningen ”alt” för första gången. Mellanstämman delades i ”contratenor altus” och ”contratenor bassus”. Den övre högre stämman kom alltså att benämnas ”contratenor altus”, eller ”contr’ altus”. Därför kallas den näst översta stämman i fyrstämmig sats fortfarande ”alt”. ”Contratenor altus” utfördes i äldre tider av mansröster, kastrater, låga gossröster eller instrument. Kvinnliga altar förekommer i kyrkomusik från 1700-talet och inom operan ännu tidigare.

För människorösten betecknar alt hos barn- och kvinnoröster ett röstläge som brukar anses ha mörk klang och ett normalomfång ungefär mellan tonerna g och e².

Instrument
Alt betecknar oftast det näst högsta instrumentet i familjer med fyra instrument, till exempel sopran-, alt-, tenor- och basblockflöjt. Även sopran-, alt-, tenor- och barytonsaxofon, etc.

Kontraalt
I Sverige används begreppet kontraalt för det djupaste kvinnliga röstläget, lägre än normalt altläge.I engelskt språkbruk däremot är contralto ofta beteckning för en kvinnlig altstämma, medan alto avser en stämma som sjungs av en gosse eller en falsetterande man.

Se även
Kontratenor
Körstämma
Satslära (musik)

Referenser

Noter 

Sång
Baryton (olika betydelser)

Baryton kan syfta på

 Baryton –  en sångstämma, se 
 Baryton (bleckblåsinstrument) – ett bleckblåsinstrument
 Baryton (stråkinstrument) – ett stråkinstrument
Mezzosopran

Mezzosopran (av italienska mezzo 'halv' och soprano 'sopran') är ett röstläge inom sång, som ligger mellan sopran och alt.

Vid solosång finns två typer av mezzosopraner:
 lyrisk mezzosopran, med röstomfånget cirka a-g2
 dramatisk mezzosopran, med röstomfånget cirka a-b2
Många professionella mezzosopraner kan nå högre toner med klangfull röst. Inom klassisk musik används ofta mezzosopraner idag även i altstämmor, då naturliga altar är mycket sällsynta.

Mezzosopraner kan vara mer eller mindre lika sopraner eller altar, och ligger inom den klassiska terminologin antingen nära den dramatiska alten eller högdramatiska sopranen. Flera sopraner och altar har utvecklats till mezzosopraner och vice versa. Klangen är med denna terminologi något dovare än en typisk lyrisk sopran.

Till de mest kända klassiska partierna för mezzosopran hör titelrollen i Georges Bizets Carmen, Dalila i Camille Saint-Saëns' Samson et Dalila, Waltrude i Richard Wagners Nibelungens ring, Octavian i Richard Strauss' Rosenkavaljeren och Cherubin i W.A. Mozarts Figaros bröllop.

Kända mezzosopraner 
 Sharon den Adel
 Janet Baker
 Agnes Baltsa
 Fedora Barbieri
 Cecilia Bartoli
 Teresa Berganza
 Aino-Siviä Calonius
 Fiorenza Cossotto
 Malena Ernman
 Enya
 Greta von Haartman
 Jennifer Larmore
 Lahja Linko
 Kerstin Meyer
 Anne Sofie von Otter
 Susanne Resmark
 Giulietta Simionato
 Frederica von Stade
 Birgitta Svendén
 Gunilla Söderström
 Ingrid Tobiasson
 Joyce DiDinato
 Elina Garanca

Se även 
 sopran
 alt
 tenor
 baryton
 bas

Sång
Stämma

Stämma kan avse:

 Stämma (musik) – ett begrepp i musiksammanhang
 Röstläge (sång) (stämma)– ett frekvensomfång (register) som används vid sång
 Körstämman (kör) – olika röstlägen i en kör
 Orgelstämma – en stämma i en orgel
 Spelmansstämma –  träff för spelmän/folkmusiker, dansare och folkmusikintresserade
 Årsstämma (aktiebolag) – (bolagsstämma) – det högsta beslutande organen i ett aktiebolag
 Förbundsstämma – ett sätt för medlemmar att utöva inflytande i föreningar
 Föreningsstämma – ett sätt för medlemmar att utöva inflytande i föreningar
 Partistämma – det högsta beslutande organet i många politiska partier
 Sockenstämma – det högsta beslutande organet i en socken
 Stämma (naturreservat) – ett naturreservat i Mjölby kommun
 Stämma blod –  en teknik där tanken var att stoppa ett hastigt blodflöde genom gamla ramsor

Se även
 Stämning
 Årsmöte
Mälaröarna

Mälaröarna är en ögrupp i östra Mälaren, ursprungligen bestående av åtta socknar, som sedan 1971 utgör Ekerö kommun. 

I ögruppen ingår bland annat Ekerön, Svartsjölandet, Lovön, Adelsö, Munsön och Björkö (Birka).

Den utgjorde riktnummerområdet Mälaröarna (0756) fram till 1992. Därefter ingår området i riktnummerområde Stockholm (08). 
Ekerö kommun
Öar i Mälaren
Upplands geografi
Ögrupper i Sverige
Sanda, Gotland

Sanda är en by i Gotlands kommun i Gotlands län och kyrkby i Sanda socken, belägen på västra Gotland cirka 5 kilometer norr om Klintehamn. Bebyggelsen som omfattas av småortsavgränsningen sträcker sig norrut från Sanda och den har betecknats av SCB som Sanda och Lekarve där Lekarve är en gård i norra Sanda. Från 2015 avgränsas här två småorter.

I Sanda ligger Sanda kyrka.

I den numera nedlagda järnvägsstationen föddes jazzmusikern Lars Gullin. Byggnaden inrymmer numera hem Gullinmuseet och drivs av Sanda Hembygdsförening.

Källor

Noter

Externa länkar 
 Sanda hembygdsförening

Orter i Gotlands kommun
Småorter i Sverige
Casino Cosmopol

Casino Cosmopol AB är ett helägt dotterbolag till AB Svenska Spel, som 1999 fick den svenska regeringens uppdrag att etablera internationella kasinon i Sverige. Riksdagens beslut den 1 juni 1999 omfattar maximalt sex kasinon, men regeringen gav Svenska Spel i uppdrag att börja med att etablera fyra. Fyra öppnades, men kasinot i Sundsvall har stängts, de tre som finns kvar är i Malmö, Göteborg och Stockholm.

Casino Cosmopols huvudkontor ligger i Svenska Spels lokaler i Solna. Företaget har drygt 1 300 anställda och cirka 1,1 miljoner besök per år. År 2015 redovisade företaget en vinst på 481 miljoner kronor.

De fyra kasinona var:
Casino Cosmopol, Sundsvall öppnat 30 juni 2001, stängt i mars 2020 och permanent stängt i augusti 2020
Casino Cosmopol, Malmö öppnat 8 december 2001
Casino Cosmopol, Göteborg öppnat 31 augusti 2002
Casino Cosmopol, Stockholm öppnat 13 mars 2003

Casino Cosmopol stängde i och med coronapandemin den 29 mars 2020 och i slutet av februari 2021 var samtliga kasinon fortfarande stängda. I slutet av juni 2021 togs beslutet att åter öppna de svenska kasinona den 7 juli efter coronapandemin.

Spel 
Casino Cosmopol erbjuder olika spelformer, bland annat roulette, Black Jack, poker och spelautomater.

Referenser

Externa länkar
Casino Cosmopol

Svenska företag med statligt ägande
Svenska kasinoföretag
Företag i Solna kommun
Företag bildade 1999
Svenska Spel
Kapprustning

Kapprustning kallas en konkurrerande militär upprustning mellan två nationer.

När ett land ser en tänkbar militär konflikt i framtiden, kan det försöka förbereda sig inför detta genom att producera mer vapen och öka antal personer i sin armé. Förhoppningen kan vara att en ökad stridsförmåga ska avskräcka andra länder från provokationer, så att krig kan undvikas. En bieffekt av detta är dock att de tänkbara motståndarna ser sig då nödgade att själva rusta upp sin stridsförmåga för att inte hamna efter. Detta leder till en spiral av upprustning som är svår att bryta. 

Den mest kända upprustningen i modern tid var den mellan USA och Sovjetunionen under kalla kriget. I dag kan man se liknande kapprustningar i mindre skala mellan länder som Indien, Pakistan, Kina och Taiwan sinsemellan. Den första moderna kapprustningen ägde rum ute till sjöss mellan Storbritannien och Tyskland under sent 1800-tal.

Se även
Kärnvapenkapprustning
Militär nedrustning

Källor

Fotnoter

Strategi
Lotto

Ordet lotto härstammar från italienskan och är sedan 1500-talet ett känt hasardspel i vilket deltagarna mot insats erhåller kort eller bräden med 3x5 numrerade rutor, där tal markeras och sedan dras med någon sorts slumpmetod. Det är ursprunget till nutidens bingo.

Lotto är även ett offentligt lotteriliknande spel där det gäller att förutspå ett antal nummer som sedan lottas fram.

Svenska Spels Lotto 
Lotto startade i Sverige 1980 av landets statliga spelbolag Tipstjänst och har funnits i landet sedan dess. Från starten gick spelet ut på att pricka in sju nummer av 35. Vinst delades också ut för fem och sex rätta nummer. Efter hand introducerades tilläggsnummer.  Joker var med på Lottokupongen men var ett separat spel.

Efter Tipstjänsts ombildning till spelbolaget Svenska Spel är spelet en produkt hos Svenska Spel där det gäller att pricka in sju nummer av 35. Den som dessutom har minst två rätt på  Joker vinner Drömvinsten. Ursprungligen hölls en dragning i veckan (lördagar). Numera sker dragning på två Lotto-spelplaner i TV4 varje onsdag och lördag.

Vinstchans 
Sannolikheten att vinna högsta vinsten på lotto 7/35 nummer är 1: per spelad rad.

Se även 
Jackpott

Referenser

Externa länkar 
Svenska Spels informationssida om Lotto

Hasardspel från Svenska Spel
Vikinglotto

Vikinglotto är ett lotterispel hos spelbolaget Svenska spel. Spelet är samarbete mellan nordiska och baltiska spelbolag och lanserades den 17 mars 1993. 

Spelet finns i nio länder, Sverige, Danmark, Norge, Finland, Island, Estland, Lettland, Litauen, Slovenien och Belgien. Den första (6+1 rätt) och andra (6 rätt) vinstgruppen är gemensam för alla deltagande länder, medan de resterande är nationella.

I Sverige är radpriset 10 kr och för att få högsta vinsten ska spelaren pricka in sex av 48 nummer samt ett av fem tilläggsnummer, kallade vikingnummer. Alla rätt ger en vinst på minst 3 miljoner Euro.

Dragning av Vikinglotto sker på onsdagar och utförs av det norska spelbolaget Norsk Tipping.

Vikinglotto kan spelas med tilläggsspelet Joker, vars dragning sker i samband med lottodragningen på onsdagar.

Vinstchans
Sannolikheten att vinna högsta vinsten på Vikinglotto (6+1 rätt) är 1: 61 357 560 per spelad rad.

Jackpot och vinster
Jackpoten för den första vinstgruppen börjar på 3 miljoner Euro och växer varje vecka om ingen spelare får alla rätt. Jackpoten för första vinstgruppen går upp 25 miljoner Euro och spiller sedan över till nästa vinstgrupp.

Sedan vinstplanen för Vikinglotto gjordes om den 18 maj 2017, har följande jackpotvinster (6+1 rätt) hittills delats ut:

Källor

Externa länkar
Vikinglotto

Hasardspel från Svenska Spel
Joker

Joker kan avse:

Joker (kort) – ett specialkort i en kortlek
Joker (spel) – produkt hos spelbolaget Svenska Spel
Joker (film) – svensk film med bland andra Björn Skifs
Joker (film, 2019) – en amerikansk kriminalfilm om DC Comics-figuren Jokern
Joker (glass) – en glass hos GB Glace
Joker (Rederiet) – karaktär i TV-serien Rederiet
Joker Musik – ett oberoende skivbolag i Stockholm under åren 1984-1995
Jokern – serietidningshjälten Batmans ärkefiende
Joker (tidskrift) – svensk skämttidskrift 1943–1947
Ett annat ord för narr

Personer 
Jonas "Joker" Berggren (1967–),  svensk kompositör, sångtextförfattare och sångare med smeknamnet Jokern
Joker (wrestler) (1983–), amerikansk wrestler

Se även
Gycklare
Keno

Keno är ett bingoliknande spel som går ut på att välja en sifferrad, det vill säga en uppsättning tal ur en bestämd mängd. Sedan dras slumpmässigt ett antal tal ur den bestämda mängden och så gäller det att ha så många samma tal som möjligt.

Keno globalt 
Ordet keno har franska eller latinska rötter men spelet härstammar från Kina. Under 2000-talet förekommer Keno i många länder.

Keno i Sverige 

I Sverige spelas Keno officiellt via Svenska Spel. Det går i Svenska Spels version ut på att pricka in 1-11 nummer av 20 som slumpas fram av totalt 70. Dragning sker dagligen. Efter 18 mars 2013 sänds dragningen återigen i TV4. 1992–2010 sändes den också i TV4 och 15 februari 2010–2013 i TV3. Spelets slogan är Lett å vinne. Mellan den 31 mars 1992 och 1 februari 1997 drog man även Spader i samma TV-program.

Kung Keno 
I Svenska Spels version av spelet dras ett extra nummer (av de numren som redan dragits) i slutet av varje program, så kallad Kung Keno. Om en spelare har fått elva rätt och sedan får Kung Keno vinner spelaren den högsta vinsten.

Sannolikhet att vinna 
Sannolikheten att få 10 rätt (maximum) på Keno är:

 

Sannolikheten för att en spelare ska få Kung Keno på sina 10 rätt är:

Vinsttaket ligger på 25 miljoner kronor. Om en spelare satsar 5 kr per rad (minimum) vinner spelaren 3 000 000 kr, om spelaren fått 10 rätt samt Kung Keno vinner spelaren 24,6 miljoner kr.

så om spelaren satsar 41 kr per rad:
 

Om en spelare skall spela 815928680 gånger kostar det 334 530 758 800, det vill säga 334,5 miljarder kronor, och spelaren vinner 24,6 miljoner * 19 vilket är 467 400 000, 467,4 miljoner kronor. Det betyder att spelaren skulle förlora nästan exakt 334 miljarder kronor.

Om spelaren satsar 5 kr per rad på nivå 11 vinner spelaren 5 000 000 kr. Om spelaren även har Kung Keno (5 kronor extra i kostnad) och den prickas in vinner spelaren 15 000 000 kr.
Sannolikheten att få elva rätt på Keno nivå 11 är 1:12 883 084. Sannolikheten att få elva rätt med Kung Keno är 1:23 423 790.
Högsta möjliga vinst på Keno är 30 miljoner kronor som en spelare kan vinna om han eller hon satsar minst 10 kronor och får elva rätt med Kung Keno.

Referenser

Källor

Information om Keno. Svenska Spel. Läst 22 januari 2013.

Hasardspel
Stryktipset

Stryktipset är en produkt hos spelbolaget Svenska Spel som går ut på att tippa 1, X eller 2 (hemmaseger, oavgjort, bortaseger) i 13 fotbollsmatcher, främst hämtade från Sverige och England. Namnet kommer av att man från början strök de matchresultat som man inte trodde på.

Historik 
Stryktipset hade premiär den 20 oktober 1934 – då med tolv matcher och 25 öre per tippad rad. År 1969 ändrades antalet matcher till 13 och namnet på högsta vinsten byttes från tolvan till den språkligt tvivelaktiga formen trettan. År 2004 införs tillägget 13plus som senare byter namn till dubbelvinsten.
 1934 – Premiär 20 oktober. Tolv matcher och 25 öre per tippad rad.
 1948 – Priset höjs till 30 öre
 1951– Priset höjs till 35 öre
 1959 – Priset höjs till 40 öre
 1969 – Antalet matcher ändras till 13.
 1975 – Priset höjs till 50 öre
 1978 – Priset höjs till 60 öre
 1985 – Priset höjs till 1 krona.
 2004 – Vecka 4 införs bonusspelet 13plus.
 2004 – Vecka 38: rekordutdelning, 5 036 137 kronor på 13 rätt.
 2006 – På hösten byter 13plus namn till Dubbelvinsten.
 2011 – En ensam spelare med 13 rätt vinner 20,3 miljoner kronor vilket även, per idag (juni 2023), är högsta vinsten som Stryktipset betalat ut.

Spelet 
Raderna fylls i på kuponger som finns hos spelombuden. Det går även att fylla i kuponger online på Svenska Spels webbplats samt på skärmar hos spelombuden. Kupongerna kan antingen fyllas i med enkelrader eller med system. Det går även att skapa egna rader med något tredjepartsprogram. Egna rader kan antingen fyllas i (oftast som enkelrader) på kuponger eller lämnas in online.

Känd slogan för stryktipset: "13 rätt är respekt".

Systemspel 
För att slippa skriva flera hundra enkelrader används system. Enklaste formen är M-systemet som byggs av spikar, halv- och helgarderingar. Det blir fort många rader med M-systemet. Lösningen på det är R- och U-systemen. Där reduceras antalet rader ur ett M-system enligt speciella regler, och dessa kallas därför reducerade system.

Tredjepartsprogram kan innehålla andra varianter av reducerade system.

Dubbelvinsten 
Dubbelvinsten, före detta 13 plus, var ett valfritt tillägg där man tippade antalet mål i första matchen. Man valde 0–1, 2, 3 eller fler än 3, och betalade 25 öre extra per tippad rad på kupongen. Rätt gav dubbel utdelning på kupongens vinstrader. Detta spel är numera borttaget.

Vinstplan 
För att vinna pengar måste man minst ha 10 av 13 rätta tippningar. Om vinstsumman per rad understiger 15 kronor uteblir utdelning, och summan överförs till nästa dragning. Detta händer ganska ofta på 10 rätt, och i enstaka fall även på 11 rätt.

Av hela spelpotten återbetalas 65 % i form av vinster.

Garantifonden finns för att garantera en ensam vinnare med 13 rätt 10 miljoner kronor.

13-rätt-tröjan 
Lyckas man pricka alla 13 rätt får man rätt att köpa Svenska Spels berömda 13-rätt-tröja. Det är en t-shirt med siffran 13 tryckt på bröstet.

Se även 
 Vadslagning
 Europatipset

Referenser

Externa länkar 
 Om stryktipset - Svenska Spel
 Har spelat varje vecka i 89 år

Vadslagningsspel från Svenska Spel
Europatipset

Europatipset är en produkt hos spelbolaget Svenska Spel som går ut på att man ska tippa 1, X eller 2 (hemmaseger, oavgjort, bortaseger) i 13 fotbollsmatcher från olika europeiska länder, oftast England, Italien och Spanien. Spelet lanserades 1993 och hette de första åren Italienska stryktipset, eftersom det i början bara rörde Italien.

Se även
Stryktipset

Källor

Vadslagningsspel från Svenska Spel