kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Philip Sidney

Sir Philip Sidney, född 30 november 1554 i Penshurst, grevskapet Kent, död 17 oktober 1586, engelsk författare och soldat.

Biografi 
Sidneys mor var syster till Robert Dudley, som var en av drottning Elisabet I:s gunstlingar. Han blev parlamentsledamot 1581 och adlades 1583. 1585 utnämndes han till guvernör i Flushing i Nederländerna. Han dödades i Zutphen 1586 under en batalj mot Spanien. Efter hans död utgavs 1590 en samling sonetter han skrivit, Astrophel and Stella, 1591 prosasamlingen Arcadia (där kvinnonamnet Pamela så att säga "uppfanns") samt 1595 Apologie for Poetrie, den allra första brittiska litteraturkritiken.

Sidneys sonetter kan fortfarande användas som introduktion till renässanslitteraturen.

Sidney är begravd i St Pauls Cathedral, London.

Bibliografi
The Lady of May 
Astrophel and Stella 
The Countess of Pembroke's Arcadia 
An Apology for Poetry

Referenser 

Engelskspråkiga författare
Engelska författare under 1500-talet
Engelska militärer under 1500-talet
Engelska poeter
Alumner från Christ Church, Oxford
Personer från Kent
Födda 1554
Avlidna 1586
Män
1586

1586 (MDLXXXVI) var ett normalår som började en onsdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
1 januari (NS) – Gregorianska kalendern införs i Polen.

Maj 
 Maj – Örebro artiklar antas som en reaktion på Johan III:s katoliserande tendenser.

Okänt datum 
 Then Swenska Psalmboken från 1567 utges i reviderad upplaga.

Födda 
 25 januari –Brita Andersdotter (Hök) , svensk affärskvinna och bryggare.
 18 mars – Gabriel Bengtsson Oxenstierna, svensk ämbetsman, riksskattmästare 1634–1645 och riksamiral 1652–1656.
 20 april – Rosa av Lima, peruansk tertiar inom dominikanorden, jungfru, helgon.
 Jan Wildens, flamländsk målare.

Avlidna 
 Januari - Margareta av Parma, ståthållare i Nederländerna.
 25 januari – Lucas Cranach d.y., tysk målare.
 8 april – Martin Chemnitz, tysk luthersk teolog.
 17 oktober – Sir Philip Sidney, engelsk författare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1561

1561 (MDLXI) var ett normalår som började en onsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Mars 
 1 mars – Kullens fyr tänds för första gången. Byggnationen hade beordrats av kung Fredrik II av Danmark. Fyren var av typ papegojfyr.

April 
 14 april – Arboga artiklar, som minskar hertig Johans, Magnus och Karls makt, införs. Vid det möte som hålls i Arboga används ordet riksdag för första gången.

Maj 
 Maj – Erik XIV inrättar domstolen Höga nämnden, som under 1560-talet kommer att avkunna hundratals dödsdomar.

Juni 
 Juni – Reval begär och erhåller svenskt skydd varvid Estland (landskapen Harrien, Jerwen och Wierland) blir svenskt. Därmed inleds den konflikt med Ryssland och Polen i Baltikum, som kommer att fortgå i 160 år, fram till freden i Nystad 1721. För tillfället skärps, på grund av detta, motsättningarna mellan å ena sidan Sverige och å andra sidan Polen och Lübeck.
 29 juni – Erik XIV kröns i Uppsala domkyrka. I samband med kröningen införs titlarna greve och friherre i Sverige.

Okänt datum 
 Svenska eskadrar börjar patrullera Östersjön för att skydda handeln från sjörövare.
 En gästgiveriförordning utfärdas i Sverige, genom vilken gästgivare förpliktigas att hålla ordentliga förråd av mat, dryck och hästfoder. Priserna börjar detaljregleras.
 Polen erövrar Livland.
 I secreti della signora Isabella Cortese, ett viktigt verk om alkemin av Isabella Cortese, utkommer i Venedig.

Födda 
 22 januari – Sir Francis Bacon, engelsk filosof och statsman
 24 juli – Marie av Pfalz, gift med Karl IX.
 20 augusti – Jacopo Peri, italiensk kompositör, kallad "operans fader".

Avlidna 
 21 april – Lucrezia de Medici, hertiginna av Modena.
 14 juli – Sayyida al Hurra, marockansk drottning och pirat.
 Marie Dentière, schweizisk reformator och teolog.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1604

1604 (MDCIV) var ett skottår som började en torsdag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Mars 
 22 mars – Hertig Karl erkänns som kung av Sverige med namnet Karl IX, med arvsrätt av hans manliga avkomma, vid en riksdag i Norrköping, vilket benämns Norrköpings arvförening. Detta sker sedan Johan III:s son Johan har avsagt sig alla tronanspråk. Riksdagen beslutar också att tronföljaren måste bekänna sig till den lutherska tron. Vidare skall en teologie lektor tillsättas vid varje latinskola, varvid prästutbildningen flyttas från kyrkans domän till skolans.

Augusti 
 21 augusti – Staden Giötheborg börjar bebyggas av nederländare.

September 
 15 september – Svenskarna besegras av polackerna i slaget vid Weissenstein.

Oktober 
 9 oktober – Supernova 1604 observeras i Vintergatan.

Okänt datum 
 Den nederländske byggmästare Cornelis Cornelisson sänds till Amsterdam för att rekrytera bosättare till det nygrundade Göteborg.
 Den svenska exporten av osmundjärn förbjuds för att inte skada exporten av stångjärn (utförseln stoppas dock inte helt och hållet förrän 1630).
 Kajaneborg får stadsprivilegium.

Födda 
 16 augusti – Bernhard av Sachsen-Weimar, hertig av Sachsen-Weimar, tysk fältherre.
 Isabella Andreini, italiensk skådespelare.

Avlidna 
13 februari – Katarina av Bourbon, prinsessa av Navarra och kronprinsessa av Lothringen.
 Ma Shouzhen, kinesisk konstnär och kurtisan.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
John Milton

{{Författare
|namn               = John Milton
|bild               = John-milton.jpg
|bildstorlek        = 
|bildtext           = Porträtt av Milton ca 1629.
|pseudonym          = 
|född_datum         = 9 december 1608
|född_plats         = London, 
|död_datum          = 
|död_plats          = London, England
|födelsenamn        = John Milton
|yrke               = Poet
|nationalitet       = 
|språk              = Engelska
|period             = 
|genre              = Dikt, psalm
|ämne               = 
|rörelse            = 
|noterbara_verk     = Det förlorade paradiset
|priser             = 
|make_maka          = Mary Powell (1642–1652)Katherine Woodcock (1656–1658)Elizabeth Minshull (1663–1674)
|partner            = 
|barn               = 
|släktingar         = 
|influenser         = 
|influerade         = 
|signatur           = John Milton signature.svg
|webbplats          = 
|fotnoter           = 
}}

John Milton, född 9 december 1608 i Cheapside i London, död 8 november 1674 i London, var en engelsk diktare och psalmförfattare, yrkesverksam som regeringstjänsteman.

 Biografi 
Milton studerade vid Christ's College i Cambridge åren 1625–1629, och beslöt sig därefter för att satsa på en karriär som poet. År 1632 gav han ut dikterna L'allegro och Il penseroso.

Han var också politiskt och socialt engagerad och författade stridsskrifter, där han motsatte sig kyrkans syn på skilsmässa och förespråkade pressfrihet. Han var puritan.

År 1642 gifte han sig med Mary Powell och fick med henne fyra barn, varav tre dog i ung ålder. 

Milton fick allt sämre syn med åren och hans hustru och dotter fick fungera – om än motvilligt – som hans sekreterare. 1652 avled hans hustru och samma år blev Milton helt blind. Han gifte om sig 1656 med Katherine Woodcock, som emellertid dog i barnsäng redan 1658. 1662 gifte han sig för tredje gången, med den 25-åriga Elizabeth Minshull, som överlevde sin make med mer än femtio år.

 Skrifter och religiösa insatser 
Han skrev bland annat Det förlorade paradiset (Paradise Lost) (1667), ett av de stora litterära verken på engelska, som inspirerade till oratoriet Skapelsen av Joseph Haydn med text av baron Gottfried van Swieten. Paradise Lost räknas som episk eller heroisk dikt och är skriven på blankvers.

Bland övriga verk märks maskspelet Comus (1637), det pastorala sorgekvädet Lycidas (1637), det polemiska Eikonoklastes (1649), Det återvunna paradiset (Paradise Regained) (1671) samt det klassiska dramat Samson Agonistes (1671). Eftersom Milton hade förlorat synen 1656 dikterade han sina senare verk för skrivbiträden.

 Psalmer 
 Tacken Herren, ty han är undrens Gud med engelska originalet till nr 808 i Herren Lever 1977.
 Låt oss glada och i tro med engelska originalet till ett verk nr 31 i Den svenska psalmboken 1986.
 How lovely are thy dwellings fair'', nr 106 i The Church Hymn book 1872 en parafras på  se Milton room. Diktad 1648.

Referenser

Noter

Externa länkar 

 Milton Reading Room Dartmouth.edu
 

Engelskspråkiga poeter
Engelska poeter
Kristna författare
Brittiska psalmförfattare
Personer i England under 1600-talet
Födda 1608
Avlidna 1674
Män
1608

1608 (MDCVIII) var ett skottår som började en tisdag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Juni 
 Juni – Svenskarna erövrar Dünamünde och strax därefter Kokenhusen och Fellin från polackerna.

Juli 
Juli – Det engelska skeppet  Mary and Margaret, med Christopher Newport som kapten, lämnar England för seglats mot Jamestown, Virginia.

Oktober 
 Oktober – Polackerna återerövrar Kokenhusen.

Okänt datum 
Galileo Galilei uppfinner teleskopet.
 Magnus Erikssons landslag från 1350, i utförande av Kristofers landslag från 1442, trycks med vissa tillägg. Bland annat är Moseböckerna appendix till Sveriges rikes lag. Utgivningen är en del av revisionen av lagen, som kommer att öka spänningen mellan kronan och adeln.
 En riksdag hålls i Örebro. Härvid diskuteras en fredstrevare från Polen och Karl IX gör ett försök att ena lutherdom och kalvinism.

Födda 
 7 oktober – Erik Palmskiöld, svensk arkivsekreterare i Riksarkivet.
 8 december – Vendela Skytte, svensk poet och lärd.
 9 december – John Milton, engelsk poet och författare.

Avlidna 
 13 februari – Bess av Hardwick, engelsk hovfunktionär och godsägare.
 4 juni – Francesco Caracciolo, italiensk romersk-katolsk präst och ordensgrundare, helgon.
 13 augusti – Giovanni da Bologna, italiensk skulptör
 Sigrid Brahe, svensk grevinna och en av huvudpersonerna i onsdagsbröllopet.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1599

1599 (MDXCIX) var ett normalår som började en fredag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Juni 
 26 juni – Tomaskristna upptas i Malabariska kyrkan.

Juli 
 24 juli – Sigismund avsätts som svensk kung. Han tvingas utlämna de svenska rådsherrar som understött honom till hertig Karl (IX).

Okänt datum 
 Hertig Karls trupper intar Kalmar slott och andra av Sigismunds fästen, bland annat Viborg och Åbo.
 Ärkebiskop Abraham Angermannus avsätts, sedan det visat sig att han haft förbindelser med de upproriska rådsherrarna. Han efterträds av Nicolaus Olai Bothniensis.
 Johannes Bureus, Sveriges förste fornforskare, sammanställer en runtavla.

Födda 
 13 februari – Alexander VII, född Fabio Chigi, påve 1655–1667.
 13 mars – Jan Berchmans, belgisk jesuit och präststuderande, helgon. 
 22 mars – Anthonis van Dyck, flamländsk målare.
 25 april – Oliver Cromwell, lordprotektor över England, Skottland och Irland 1653–1658.
 11 november – Maria Eleonora av Brandenburg, drottning av Sverige 1620–1632, gift med Gustav II Adolf.
 25 september – Francesco Borromini, italiensk arkitekt, skulptör och murarmästare.

Avlidna 
 10 april – Gabrielle d'Estrées, fransk hertiginna och mätress.
 16 maj – Cristoffer Andersson Stråle (avrättad av Karl IX under Kalmar blodbad).
 1 september – Edzard II av Ostfriesland.
 11 september – Beatrice Cenci, italiensk patricier (avrättad).
 Olof Gustafsson Stenbock (avrättad av Karl IX).

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1653

1653 (MDCLIII) var ett normalår som började en onsdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser 
19 maj – Teschen blir en Habsburgsbesittning som en del av Schlesien.
 Oktober – Guvernören över Nya Sverige, den hårdföre Johan Printz, tröttnar på uppgiften och återvänder till Sverige.
 16 december – Oliver Cromwell utropar sig till lordprotektor (statschef; i praktiken diktator) över det engelska samväldet, som omfattar hela brittiska öarna, inklusive England, Skottland och Irland.

Okänt datum 
 Under dunkla omständigheter avlägsnas Magnus Gabriel De la Gardie från posten som riksskattmästare av drottning Kristina.
 Gustav Horn blir svensk riksmarsk.
 Fästningen Nya Älvsborg börjar anläggas utanför Göteborg.
 Tolv procent av svenska kronans inkomster går nu till hovlivet. Hovets utgifter ligger på 520.000 daler silvermynt, att jämföra med 167.000 daler 1644.
 Herman Fleming, en av reduktionens starkaste förespråkare, blir president i Kammarkollegium.
 Olof Rudbeck publicerar sina studier av lymfkärlen, den första svenska insatsen i naturvetenskap. Snart hävdar dock dansken Thomas Bartholin, att han gjort samma upptäckt.
 Den engelske diplomaten Bulstrode Whitelocke leder en ambassad till drottning Kristina. Han kommer sedermera att skriva ner sina erfarenheter från Sverige.
 Sverige drabbas av en ny pestepidemi.
 Drottning Kristina instiftar Amarantherorden i Stockholm.
 Taj Mahal i Indien färdigställs.
 Fredrikshamn grundas under namnet Veckelax.
 Nya eller Lilla bollhuset inrättas strax bredvid det gamla i Stockholm.
 Ett 15-tal torpare i Närke gör uppror mot överheten, soldatutskrivningar, hårda skatter och missväxt i det så kallade Morgonstjärneupproret. Upproret slås strax ner och är en i raden av många missnöjesyttringar vid denna tid. Vad som är speciellt med detta uppror är, att det på 1800-talet sväller enormt. Flera historiker målar då upp händelsen, som ett försök av 100-tals bönder att störta drottning Kristina. Denna historieskrivning kommer att fortleva in på 2000-talet.

Födda 
 17 februari – Arcangelo Corelli, italiensk tonsättare och violinist.
 30 maj – Claudia Felicitas av Tyrolen, tysk-romersk kejsarinna.
 31 maj – Eleonora Maria Josefa av Österrike, drottning av Polen.
 2 april – Georg av Danmark, engelsk och skotsk prinsgemål 1702–1707, irländsk prinsgemål 1702–1708 och brittisk prinsgemål 1707–1708 (gift med Anna)

Avlidna 
 5 juni – Federico Cornaro, 73, italiensk kardinal.
 26 juni – Juliana Morell, spansk författare, den första kvinnliga doktoranden i juridik.
 16 oktober – Jan Wildens, flamländsk målare.
 2 december – Domingo Pimentel Zúñiga, 68, spansk kardinal.
 Constantia Sirenberg, tysk musiker och sångerska.
 Lucrezia Marinella, italiensk poet, filosof och författare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Iván Grünewald

Iván Maüsche Grünewald, född 26 november 1911 i Engelbrekts församling i Stockholm, död 23 juli 1996 i Saltsjöbadens församling i Stockholms län, var en svensk målare och tecknare. 

Han var son till Isaac Grünewald och Sigrid Hjertén. Efter avbrutna studier till konsertpianist i Paris antogs Iván Grünewald som aspirant på Konstakademien 1930. Efter att två år i rad särskilt ha medgivits rätt att kvarstå som aspirant upphöjdes han till elev 1933; fadern var då professor där. 

Han är representerad vid Moderna museet i Stockholm.

Iván Grünewald var gift två gånger: 1936–1943 med Brita Palme (1913–1999; syster till Ulf Palme och omgift med Tage Nilsson), och 1946 med konstnären Maud Comstedt-Grünewald (1920–1984). Han fick sonen Allan (född 1940) i första äktenskapet och döttrarna Rebecca (född 1947) och Rakel (född 1950) i andra äktenskapet.

Källor

Externa länkar
Iván Grünewald på Libris (bibliotekskatalog)

Svenska tecknare under 1900-talet
Män
Födda 1911
Avlidna 1996
Konstnärer från Stockholm
Svenska målare under 1900-talet
Sigrid Hjertén
Isaac Grünewald
Ulf Jonsson (Aspenäsätten)

Ulf Jonsson, död tidigast 1393, riddare, riksråd, häradshövding och lagman, bosatt på Sanna i Asby socken, ägare till fädernegodset Aspenäs, son till Jon Knutsson (Aspenäsätten).

 1389 lagman i Östergötlands lagsaga

Ulf Jonsson var länge trogen kung Magnus Eriksson men anslöt sig till slut till Albrekt av Mecklenburg.

Biografi

Ulf Jonsson var bodde Sånna i Asby socken. Vid Bo Jonsson (Grip)s död 1386 tillhörde han en av de tio exekutorerna och de som 1389 kallade in drottning Margareta till Sverige. Jonsson var häradshövding i Österrekarne härad. Han arbetade även som riddare, riksråd och lagman i Östergötlands lagsaga.

Familj

 Margareta Petersdotter (Bonde)
 Gunilla Udormsdotter (flygande pil).

Barn:

I första giftet:

 Lars Ulfsson (Aspenäsätten)

I andra giftet:

 Orm Ulfsson 
 Knut Ulfsson

Källor

Aspenäsätten
Lagmän i Östergötland
Svenska riddare
Svenska riksråd under 1300-talet
Män
Födda 1300-talet
Avlidna okänt år
Lars Ulfsson (Aspenäsätten)

Lars Ulfsson (eller Laurens Ulfsson), död 1445, son till Ulf Johnsson (Aspenäsätten) och Margareta Pedersdotter (Bonde), var en svensk riddare, riksråd och häradshövding i Västerrekarne härad.

Giftermål och barn 
Lars Ulfsson gifte sig i första äktenskapet omkring 1390 med Katarina Stensdotter (Bielke), dotter till Sten Bengtsson (Bielke) och Katarina Holmgersdotter (Ulv) och fick fyra döttrar. Efter Katarina Stensdotters död 1409 eller 1410 gifte Lars om sig med Ida Johansdotter von Bülow. Ida levde änka ännu den 29 september 1461, då hon skänkte sin sätesgård Aspenäs till Vadstena kloster, men var död den 20 oktober 1462.

Barn med Katarina Stensdotter:
 Ingeborg
 Katarina
 Sunneva
 en till namnet okänd dotter

Barn med Ida Johansdotter:
 Helena (Elin)
 Kristina
 Erik, slöt ätten
 Filippa
 Anna
 Ermegard
 Detlev

Bouppteckning 
1447  februari  22:

Erik Larsson, Detlev Larsson, Helena Larsdotter, Kristina Larsdotter, Filippa Larsdotter, Anna Larsdotter och Ermegard Larsdotter skiftar i Anbjörn Harvardssons stuga i Skara arv ”medh lott, skrifft oc kafla” efter sin far, herr Lars Ulfsson, riddare, i närvaro av biskop Sven i Skara, medarvingarna: moder Ida, Johan Bülows dotter, morbrodern ”Widkä” (=Ficke) Bülow, herr Jon Jonsson, mäster Arend Redarsson, prebendat i Skara, samt herr Olof [Johanni] i Gällstad, sockenherre och prost i Kind. Beseglas av utfärdarna samt de sex vittnena; då emellertid Filippa, Anna och Ermegard inte äger sigill beseglar i stället välborne män Jon Andersson (3? sparrar), Magnus Karlsson och ”Varnakog” (troligen felskrivning för Barnekow)

Referenser

Aspenäsätten
Avlidna 1445
Svenska riddare
Svenska riksråd under 1400-talet
Män
Födda okänt år
Birger Filipsson (Aspenäsätten)

Birger Filipsson, död 1280 (avrättad), var en riddare och svenskt riksråd från Östergötland. Han var sannolikt son till Filip Birgersson (Aspenäsätten). Birger Filipsson var (liksom sin bror Johan Filipsson) delaktig i Folkungaupproret och fängslades därför av Magnus Ladulås på Gälakvist borg i Skara,  och avrättades 1280 efter räfst genom halshuggning vid Stortorget i Stockholm. Enligt Sofie Adlersparre i Antikvarisk tidskrift för Sverige var han gift med Ulfhild, änka efter Johannes Mus.  

Birger Filipsson förde i sitt vapen en örn.

Källor

Vidare läsning 
 

Födda 1200-talet
Svenska riksråd under 1200-talet
Personer i Sverige under 1200-talet
Politiker som blivit avrättade
Aspenäsätten
Avlidna 1280
Män
Svenska upprorsledare
Filip (Aspenäsätten)

Filip, möjligen Birgersson, svensk storman, nämnd som avliden 1279, då han var begravd i Vårfruberga kloster. Han var gift med Cecilia Knutsdotter (Bjälboätten), dotter till Knut jarl. Filip räknas som stamfar till Aspenäsätten.

Barn:
 Birger Filipsson (Aspenäsätten)
 Johan Filipsson (Aspenäsätten)
 Ingegärd Filipsdotter, gift med Karl Tjälfvesson (Fånöätten).
 en dotter, gift med Filip Törnesson (Hjorthorn).

Källor
 Äldre svenska frälsesläkter, vol I:1

Personer i Sverige under 1200-talet
Aspenäsätten
Män
Avlidna 1279
Födda okänt år
Helena Pedersdotter Strange

Helena (Helene) Pedersdotter Strange, född cirka 1200, död cirka 1255 var dotter till den danske riddaren Peder Strangesson. Ätten antog senare namnet Ulfeldt.

Helena har påståtts ha varit gift med Knut Långe, denna uppgift anses osannolik. Knuts son Holmgers vapentäcke visar på att hans mor skall ha tillhört Bjälboätten.

Helena gifte sig, efter Knut långes död, med en Filip Laurensson.  År 1251 blev hon änka för andra gången.

Källor 

Kvinnor
Födda 1200
Avlidna 1255
Helena Pedersdotter Strange
1251

1251 (MCCLI) var ett normalår som började en söndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
Andra folkungaupproret, lett av Knut Långes son Filip Knutsson, utbryter. De upproriska besegras av Birger jarl i slaget vid Herrevadsbro och Filip avrättas.
Kung Valdemar Birgersson kröns i Linköping.
Birger jarls dotter Rikissa gifter sig med kung Håkon Håkonsson av Norge.
Ottokar (sedan 1253 konung av Böhmen) får herraväldet över Österrike.

Födda 
5 juni – Hōjō Tokimune, japansk shikken.

Avlidna 
Filip Knutsson (avrättad efter slaget vid Herrevadsbro).
Ingrid Ylva, svensk stormannakvinna.

Externa länkar
Karl Tjälfvesson (Fånöätten)

Karl Tjälfvesson var en medeltida svensk storman, omnämnd levde 1274, bosatt på Fånö.
Gift med gifte med Ingegärd Filipsdotter (Aspenäsätten), dotterdotter till jarlen Birger brosas son Knut jarl.

Tjälfvessons sigill utgjordes av ett dubbelt kors mellan en halvmåne och ett hjorthorn, känt från hans tillkännagivande i Sigtuna 1274. 

Vid sitt gifte med Ingegärd Filipsdotter (Aspenäsätten) gifte han in sig i Aspenäsätten, vars vapen, den så kallade  lejonörnen, några, men inte alla, senare medlemmar av Fånöätten förde.

Han var möjligen släkt med Ragne Stallare, nämnd som stallmästaren Ragni 1274. Ragne bevittnade dokumentet när Karl Tjälfvesson tillkännager att han med sina barns samtycke givit Sko kloster sitt gods Salsta (Skoklosters socken), omfattande 2 markland, i utbyte mot dess gård ”Haraby” (förmodligen Hårby, Husby-Sjutolfts socken), omfattande 21 öresland. 
Barn:
En av Karl Tjälfvesson och Ingegärd Filipsdotters döttrar med okänt namn var gift med Johan Elofsson av (Elofssönernas ätt). 
En annan dotter med okänt namn var gift med ärkebiskopen Peter Filipsson. 
En namngiven dotter, Ingeborg Karlsdotter (Fånöätten) bevittnade 1274 faderns godsbyten, och det har föreslagits att hon var gift med Filip Finvidsson (Rumbyätten).
Deras son Peter Karlsson förde faderns vapen omvänt, med hjorthornet i höger fält och den avtagande månen i vänster fält. Peter Karlsson  testamenterar på sitt yttersta den 22 januari 1284 penningar till predikarbröderna i Sigtuna, där han väljer sin lägerstad.
Sonen Jon, eller Johan Karlsson till Fånö  tog upp sin mors vapen, med färgbyte på skölden; I rött en lejonörn av guld. Johan Karlsson var riksråd och bosatt på Fånö, men hamnade som medlem i folkungaupproret i opposition till Magnus Ladulås och avrättades 1280. Johan Karlsson var gift med ärkebiskop Folke Johansson (Ängel)s systerdotter Ragnhild Erlandsdotter (Finstaätten), och skall ha haft minst en son:
Folke Johansson (död troligen 1313,före 1314), riddare och riksråd. Han blev riddare något av åren 1298–1305. Enligt Erikskrönikan fick Folke Jonsson uppgiften att meddela Tyrgils Knutsson om att han skulle avrättas. Folke Jonsson hade sönerna:
Birger Folkesson, nämnd när han till ärkebiskop Olof säljer mark i Flottsund  dog ogift (barnlös?).
Johan Folkesson till Fånö, kanik i Uppsala 1322, död 1335 eller 1336. han skall ha ärvts av släktingar på mödernet, bland andra Lars Ulfsson (Ama), och ärkebiskopen Peter Filipsson, gift med en dotter till Karl Tjälfvesson., löste till sig egendomarna, när han hävdade att han var närmaste arvinge.

Ätten dog troligen ut på 1330-talet med Johan Folkesson.

Se även
Fånöätten

Referenser

Fånöätten
Män
Födda 1200-talet
Avlidna okänt år
Johan Karlsson (Fånöätten)

Johan Karlsson till Fånö (även Jon), död 20 augusti 1280 (avrättad), var en svensk storman och svenskt riksråd. Han var son till Karl Tjälfvesson till Fånö och Ingegärd Filipsdotter (Aspenäsätten). Jon Karlsson var gift med ärkebiskop Folke Johansson (Ängel)s systerdotter Ragnhild Erlandsdotter (Finstaätten).

Johan Karlsson var (liksom sina morbröder Johan Filipsson och Birger Filipsson) delaktig i folkungaupproret 1278–1280 och fängslades därför av Magnus Ladulås på Gälakvist borg i Skara, och avrättades efter räfst genom halshuggning vid Stortorget i Stockholm.

Barn 
 Folke Jonsson (Fånöätten), blev riddare något av åren 1298-1305, riksråd, död troligen 1313.

Se även 
 Fånöätten

Referenser

Fånöätten
Personer som blivit avrättade av Sverige
Svenska riksråd
Män
Avlidna 1280
Födda okänt år
Personer i Sverige under 1200-talet