kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Retronym

En retronym(av latin: retro- + grekiska: onoma, 'namn') är ett ord eller en fras som har skapats för en redan namngiven företeelse, till följd av att det ursprungliga ordets betydelse har vidgats. 

Ett exempel är "akustisk gitarr", för att skilja det som förr endast kallades gitarr från de nyare elgitarrerna. Ett annat exempel är "fast telefon", ett begrepp som uppstått först när mobil telefoni blev vanlig. Tidigare fanns i princip ingenting annat än fast telefoni och inget begrepp behövdes utöver "telefoni". Ingen kinesisk dynasti vars namn börjar med "Förra", "Senare", "Östra", "Västra", "Södra" eller "Norra" kallade heller sig själv så; senare historiker lade till bestämningarna för att skilja dem från andra med samma namn. 

Andra exempel på retronymer är gammalstavning, hästdroska, kranvatten, ljusmikroskop, naturgräs, papperstidning, snigelpost, stumfilm, tjock-TV, vinylskiva och ångradio.

Referenser

Lexikologi
Zeugma

Zeugma (uttalas  eller , plural zeugman), av grekiska ζεῦγμα, zeûgma, med betydelsen "ok", "sammanbindning", är ett uttryck (en stilfigur/retorisk figur) som förbinder två olika betydelser av samma ord med var sin bestämning.

Zeugma kan användas i humoristiska kommentarer, och blir ofta roande genom kombinationen av en konkret och en abstrakt betydelse av ett verb.

Exempel:
 "Han tog flickan i armen och bussen till centrum."
 "Jag sätter mig på stolen och tvären."
 "Han lyfte pennan mot kontraktet och tio miljoner årligen därefter."

Se även 
Ekvivokation

Referenser 

Semantik
Stilfigurer
Olle Tandberg

Olof Peder "Olle" Tandberg, född 12 oktober 1918 i Stockholm, död 26 december 1996 i Nacka, var en svensk tungviktsboxare.

Karriär
Olle Tandberg deltog vid Olympiska sommarspelen 1936 i Berlin som 18-åring i boxningens tungviktsklass. Han nådde tredje omgången, där han besegrades av ungraren Ferenc Nagy. 

Tandberg var europeisk amatörmästare både 1937 och 1939, och gick 1941 över till att boxas professionellt. Redan 1943 fick han möjligheten att i Stockholm boxas om den då vakanta europamästerskapstiteln mot belgaren Karel Sys, som han besegrade på poäng. Sys vann ett halvt år senare returmatchen i Bryssel och återtog därmed mästartiteln. Olle Tandberg representerade Djurgårdens IF. 

Tandberg gick sin sista match på Råsunda fotbollsstadion inför 37 271 åskådare, den 14 augusti 1949 mot amerikanen Jersey Joe Walcott, som vann på teknisk knockout i femte ronden. Walcott blev 1951 innehavare av världsmästartiteln i tungvikt, vilken han dock förlorade 1952.

Olle Tandberg gick sammanlagt 30 matcher som professionell med resultaten 23 vinster, sex förluster och en oavgjord.

Övrigt
Det finns oljemålningar ute på marknaden som är signerade Olle Tandberg, vilka dock torde vara målade av hans far Olof Tandberg som var känd som konstnär.

Kommentarer

Referenser

Vidare läsning

Svenska boxare
Födda 1918
Avlidna 1996
Män
Nackabor
Idrottare från Stockholm
Åke Seyffarth

Karl Åke Seyffarth, född 15 december 1919 i Stockholm, död 1 januari 1998 i Mora, var en svensk idrottsman (skridsko, cykel).

Åke Seyffarth var son till maskinarbetaren Karl Fredrik Kristian Seyffarth. Han blev efter genomgången folkskola anställd vid Velicoped AB Lindblad i Stockholm. Från 1944 innehade han Seyffarths cykel & sportaffär i Stockholm. Vid 15 års ålder började han tävla på cykel som cyklist hade han sina största framgångar på 50 kilometer, där han 1939–1940 och 1943 var svensk mästare. Han var dock mångsidig 1939 erhöll han mästerskapströjan som den cyklist som erhållit lägsta sammanlagda placeringssiffra i årets svenska tävlingar. 1942 kom han på andra plats i sexdagarsloppet, han hade även framgångar som bancyklist. Mest känd blev han dock som skridskoåkare. Som sådan tävlade han första gången säsongen 1939–1940, då han blev svensk mästare på alla fyra sträckorna och vid tävlingarna i Hamar nådde han värdsklassen med sin tid 17 minuter 16,2 sekunder på 10.000 meter. 1941–1942 fortsatte Seyffarth att förbättra sina tider och uppnådde sina tider och uppnåde de dittils bästa resultatsiffrorna sammanlagt i världen. Vid tävlingarna i Schweiz förbättrade han under de här åren världsrekorden på 3.000 och 5.000 meter. Säsongerna 1943–1946 uppnådde Seyffarth på grund av sjukdom och skador inte sin bästa form men höll sig kvar i världseliten. 1947 var han åter i god form och blev europamästare och trea i VM. I vinter-OS 1948 blev Seyffarth silvermedaljör på 1 500 meter skridsko och guldmedaljör på 10 000 meter, samma år blev han åter svensk mästare på alla fyra sträckor.

Han tävlade för IF Linnéa, Stockholm.

Han medverkade, som sig själv, i filmen Pappa Bom. Han ligger begravd i minneslunden på Skogskyrkogården.

Referenser

Födda 1919
Avlidna 1998
Svenska tävlingscyklister
Svenska skridskoåkare
Olympiska guldmedaljörer 1948
Olympiska silvermedaljörer 1948
Svenska olympiska guldmedaljörer
Svenska olympiska silvermedaljörer
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1948 från Sverige
Tävlande i hastighetsåkning på skridskor vid olympiska vinterspelen 1948
Män
Gravsatta på Skogskyrkogården i Stockholm
Idrottare från Stockholm
Mullvad (olika betydelser)

Mullvad eller Mullvaden kan avse:
 Mullvadsdjur – en familj i däggdjursordningen äkta insektsätare
 Mullvadar – ett släkte inom familjen mullvadsdjur
Mullvad – ett litet däggdjur som tillhör familjen mullvadsdjur
Mullvaden (BBC) – en dramatisk TV-serie från BBC.
Mullvaden (dokusåpa) –  en svensk dokusåpa producerad av Kanal 5.
Mullvaden (film) – en film från 1986 med Michael Caine.
Mullvad (internettjänst) – Svensk VPN anonymitetstjänst. 
Mullvaden (roman) – en roman av John le Carré.
Mullvad (spion) – en typ av spion.
Mullvaden (tecknad figur) – en tecknad figur skapad av Zdeněk Miler.
Mullvadsockupationen – en ockupation av ett bostadshus 1977-78.
Mullvaden (kvarter) – det berörda kvarteret i Stockholm.
Mullvaden (tecknad figur)

Mullvaden (tjeckiska Krtek) är en serie tecknade kortfilmer skapade av den tjeckiske filmskaparen Zdeněk Miler.

Handling 
Filmerna handlar om en nyfiken, omtänksam och uppfinningsrik mullvad och hans kamrater bland djuren i skogen, bland annat en mus, en igelkott och en kanin, och deras äventyr i skogen eller möte med människans moderna civilisation.

Produktion 
Milers första film, "Hur mullvaden fick sina byxor", kom till då han ville göra en barnfilm om hur lin bearbetas och blir till tyg. Inspirerad av Disney ville Miler ha ett djur i huvudrollen och beslöt sig för att välja mullvaden när han en dag snubblade på en mullvadshög under en promenad. Filmen visades 1956 i Prag och den söta figuren blev enormt populär i Östeuropa, Tyskland, Österrike och Kina. 

1963 startade produktionen av fler avsnitt och över 50 filmer har gjorts sedan dess. 

Den första filmen hade tjeckisk speakerröst men Miler ville ha en tecknad film som skulle kunna förstås i alla världens länder, så han beslöt engagera sina döttrar som röstskådespelare och begränsade språket till små icke-lingvistiska ljud och utrop för att uttrycka mullvadens olika känslor inför sina upplevelser och äventyr. Döttrarna var också de första som fick se filmerna och hjälpte därmed Miler att avgöra om filmens budskap gick hem hos barn. 

Citat av Miler: "Det tog mig lång tid att inse det, men när jag ritar Mullvaden så ritar jag egentligen mig själv."

Kortfilmer

Filmer

Källor 

Filmfigurer
Kukkolaforsen

Kukkolaforsen (finska: Kukkolankoski) är en fors i Torne älv på gränsen mellan Sverige och Finland. Forsen ligger vid finska Kukkola och svenska Kukkola, 15 kilometer norr om Haparanda och Torneå, intill Riksväg 99 och Europaväg 8. Forsen är 3,5 kilometer lång och har en fallhöjd på ungefär 14 meter.

Kukkolaforsen är en natursevärdhet i Tornedalen. Sommartid håvar man sik ur älven, och sikfesten vid Kukkolaforsen har anor från medeltiden och infaller av tradition helgen efter Jakobsdagen. Det är då älvsiken börjar sin vandring från havet upp efter Torne älv. Att fiskens lekperiod är såpass tidsbunden är också orsaken till att dess ankomst har uppmärksammats ända sedan medeltiden; det moderna firandet startade först någon gång på 1960-talet. 

Kukkolaforsen bildades mellan vår tideräknings början och år 1000, i och med att landhöjningen gjorde att området kom ovanför havsytan.

Externa länkar

www.kukkolaforsen.se

Forsar i Finland
Vattendrag i Norrbotten
Vattendrag i Haparanda kommun
Tornedalen
Torneälvens avrinningsområde
Vattenfall i Sverige
Torneås natur
Vattendrag i Lappland, Finland
The Royal Guardsmen

The Royal Guardsmen, musikgrupp bildad 1965 i Ocala, Florida, USA. Medlemmar var Chris Nunley (sång), Barry Winslow (sång, gitarr), Tom Richards (gitarr), Billy Taylor (orgel), Bill Balough (basgitarr) och John Burdette (trummor). Gruppen är känd för en serie singlar som handlar om Snobben. Den första "Snoopy versus the Red Baron" var den framgångsrikaste. Uppföljaren "The Return of the Red Baron" var också framgångsrik. I Sverige hade de en hit med "Airplane Song" hösten 1967. "Snoopy's Christmas" var en framgång julen 1967, men efter den lyckades de aldrig få fler hits.

Diskografi
Studioalbum
Snoopy Vs. The Red Baron (1966) 
Return of the Red Baron (1967) 
Snoopy & His Friends (1967) 
Snoopy for President (1968) 

EP
Snoopy vs. the Red Baron (1966)
La vuelta del Barón Rojo (1967)
Snoopy's Big 4 (1968)

Singlar
"Squeaky vs. the Black Knight" / "I Needed You" (1966)
"Baby Let's Wait" / "Leaving Me" (1966)
"Snoopy vs. the Red Baron" / "I Needed You" (1966)
"The Return of the Red Baron" / "Sweetmeats Slide" (1967)
"Airplane Song (My Airplane)" / "OM" (1967)
"Wednesday" / "So Right (To Be in Love)" (1967)
"Snoopy's Christmas" / "It Kinda Looks Like Christmas" (1967)
"I Say Love" / "I'm Not Gonna Stay" (1968)
"Snoopy for President" / "Down Behind the Lines" (1968)
"Baby Let's Wait" / "So Right (To Be in Love)" (1968)
"Mother Where's Your Daughter" / "Magic Window" (1969)
"Snoopy vs. the Red Baron" / "Return of the Red Baron" (1972)
"A Little Bit of Soap" / "Baby Let's Wait" (1978 • The Jarmels / The Royal Guardsmen)

Externa länkar
The Royal Guardsmen på allmusic.com

Royal Guardsmen, The
Royal Guardsmen, The
Ishacka

Ishacka är ett spettliknande verktyg med handtag. Det används för att hugga sönder is för isfiske eller igloobygge samt, framförallt förr, för att finfördela isblock till isbitar att användas som kylning vid livsmedelshantering.

För bergsklättring på snö och is används isyxa.

Kuriosum 

Lev Trotskij lär ha blivit ihjälslagen medelst en ishacka. För att anspela på det delade Kommunistiska Partiets tidning Proletären ut "månadens ishacka" till personer de ansåg motarbeta revolutionen.

Referenser

Externa länkar 

Redskap
Handle

Handle (engelska (slang): ”namn (som någon är känd under)”), ursprungligen detsamma som ett artistnamn som används av personer inom demo- och crackerscenen. Termen används numera allmänt om pseudonymer i datorvärlden och i synnerhet på Internet.

Se även
 Alias
 Artistnamn
 Pseudonym
 Smeknamn

Namn
Slanguttryck

en:Screen name (computing)
tr:Rumuz
Värnpliktigt befäl

Värnpliktigt befäl är en generell benämning på värnpliktig befälspersonal. I Sverige skiljer sig indelningen åt beroende på om det är perioden före eller efter Krigsmaktens Tjänsteställningsreform den 1 juli 1972 som åsyftas.

Efter 1972
Värnpliktsofficer
Värnpliktig gruppchef

Före 1972
Värnpliktig officer
Värnpliktig underofficer
Värnpliktigt underbefäl

Befälskårer i svenska försvaret
Överstelöjtnant med särskild tjänsteställning

Överstelöjtnant med särskild tjänsteställning, överstelöjtnant mst, (förkortat övlt*) var inom Sveriges försvar en överstelöjtnant som hade högre tjänsteställning än en "vanlig" överstelöjtnant. Befattningen krävde kompetensnivå 2 (kompetensnivå F före 1983), medan en "vanlig" överstelöjtnant hade kompetensnivå 3. Överstelöjtnant mst bar samma gradbeteckningar som en "vanlig" överstelöjtnant. I Sveriges flotta hette motsvarande grad kommendörkapten med särskild tjänsteställning. Tituleras internationellt som överste. Vid bordsplacering och vid civil presentation är det överste.

Se även
 Kommendörkapten med särskild tjänsteställning

Referenser

Militära grader i svenska armén
Dorotea (helgon)

Dorotea (grekiska Δωροθέα, ’Gudsgåva’), född omkring 290 i Caesarea i Kappadokien (Mindre Asien), död 6 februari 305 i Caesarea, var en kristen jungfru som led martyrdöden genom halshuggning. Dorotea vördas som helgon inom Romersk-katolska kyrkan. Hennes minnesdag firas den 6 februari. Sankta Dorotea tillhör de fyra Virgines capitales och de fjorton nödhjälparna.

Biografi 
När man skulle avrätta Dorotea, sade den kejserlige ämbetsmannen Theophilus hånfullt till henne, att hon skulle sända honom en korg med frukter och rosor från sitt himmelska paradis hon så ofta talat om. Just som Dorotea böjde knä för att ta emot det dödande svärdshugget, uppenbarade sig enligt legenden en gosse – Jesusbarnet – i purpurfärgad mantel och med stjärnor i håret, bärande en korg med rosor och äpplen, trots att det var mitt i vintern. Dorotea bad gossen att ge korgen åt Theophilus, som då lät omvända sig till kristendomen och tog emot dopet. Kort därefter led han själv martyrdöden.

Sankta Dorotea framställs i den kristna konsten som en ung kvinna med en krona eller krans av rosor på huvudet. Som attribut har hon ett svärd (martyrredskapet), en korg med rosor och äpplen samt en rosenkvist. Ibland förekommer även Jesusbarnet i den doroteanska ikonografin. Dorotea är skyddshelgon för trädgårdsmästare och blomsterodlare.

Sankta Doroteas reliker vördas i kyrkan Santa Dorotea i norra Trastevere i Rom.

Referenser

Webbkällor

Tryckta källor

 The Book of Saints: A Dictionary of Servants of God. 6th ed. London: Cassell 1994.

Externa länkar 

Kvinnor
Helgon
Katolska martyrer
Födda 290
Avlidna 305
Jungfrumartyrer
Barbro Hedvall

Barbro Christina Hedvall, född 8 februari 1944 i Bromma, är en svensk journalist bosatt i Torekov. Hon har varit verksam som ledarskribent i Dagens Nyheter mellan 1999 och 2009, och var dessförinnan ledarskribent i Expressen under 19 år. 

Hon har även varit politiskt sakkunnig vid arbetsmarknads- och utbildningsdepartementen och förbundssekreterare i Fredrika Bremer-Förbundet.

Hedvall är en återkommande gäst i Sveriges TV-soffor och en engagerad samhällsdebattör.

Tillsammans med Göran Greider har Barbro Hedvall skrivit boken Stil och politik – om politiskt klädmode.

Bibliografi
1975 – 
2008 – 
2011 – 
2012 –

Priser och utmärkelser
2011 – Samfundet De Nios Särskilda pris

Externa länkar
  
 DN Ledare - Barbro Hedvall

Födda 1944
Journalister från Stockholm
Kvinnor
Levande personer
Sommarvärdar 2005
Svenska författare under 1900-talet
Svenska journalister under 1900-talet
Svenska ledarskribenter
Caesarea

Caesarea eller Cæsarea är ett stadsnamn som kommer från Caesar, kejsare. Caesarea kan syfta på 

 Caesarea Cappadociae eller Caesarea Mazaca – antik stad i Kappadokien i Turkiet
 Caesarea Maritima – en antik stad i nuvarande Israel
 Qesarya – modern stad, även benämnd Caesarea, nära Caesarea Maritima
 Caesarea Filippi – antik stad i Syrien nära Banias
 Cæsarea – antik stad i Mauretania, nuvarande Algeriet, se Cherchell
 Caesarea – antik stad i nuvarande Turkiet, se Aydın
Kippur

Kippur (hebreiska: כיפור) är en israelisk krigs- och dramafilm från 2000 i regi av Amos Gitai. Den hade premiär den 17 maj 2000 då den visades i tävlingssektionen vid filmfestivalen i Cannes.

Filmen är baserad på regissören Gitais egna upplevelser under Oktoberkriget 1973, där han deltog i räddningsuppdrag.

Handling 
Den 6 oktober 1973 blir den judiska helgdagen Jom kippur till Oktoberkrigets första dag då Syrien anfaller Israel över Golanhöjderna. Weinraub och hans vän Ruso har blivit beordrade att ansluta sig till den enhet de gjorde sin militärtjänst i. De beger sig till Golanhöjderna där de efter att ha letat men i kaoset inte hittat enheten istället hamnar i ett av flygvapnets sjukvårdsteam lett av doktor Klauzner. De deltar i räddningsoperationer där de flyger sårade och döda soldater med helikopter tillbaka från Golan. Den 10 oktober skickas de på ett uppdrag över syriskt territorium där deras helikopter blir träffad av en missil och kraschar. De räddas av ett annat helikopterteam och blir själva patienter.

Medverkande

Mottagande 
På Rotten Tomatoes har filmen betyget 81%, baserat på 21 kritikerrecensioner med ett genomsnittligt betyg på 6,9 av 10.

Källor

Externa länkar
 

Filmer 2000
Israeliska dramafilmer
Israeliska krigsfilmer
Hebreiskspråkiga filmer
Israel på film
Filmer i regi av Amos Gitai
De fjorton nödhjälparna

Nödhjälpare kallas de fjorton helgon inom romersk-katolska kyrkan som var särskilt åkallade under slutet av medeltiden som hjälp mot olika sjukdomar och olyckor och som ofta framställs tillsammans i konsten. Fastän helgonen länge hade vördats var för sig, har Nothelfer som grupp sin sammansättning från Rhenlandet under 1300-talet. Deras gemensamma festdag är den 8 augusti.

Stommen till de fjorton är tre jungfrur: Sankta Margareta, Sankta Barbara och Sankta Katarina.

De helgon som räknas till de fjorton nödhjälparna kan variera något. Enligt en tradition är de följande:

Barbara
Blasius
Cyriacus av Rom
Dionysius
Egidius
Erasmus
Eustachius
Georg/Göran
Katarina av Alexandria
Kristoffer
Margareta
Pantaleon
Vitus

Referenser

Noter

Helgon
Listor med anknytning till romersk-katolska kyrkan
De fjorton nödhjälparna
Peter Wolodarski

Peter Wolodarski, född 15 april 1978 i Oscars församling i Stockholm, är en svensk journalist och programledare som sedan 10 mars 2013 är chefredaktör för Dagens Nyheter.

Uppväxt och utbildning 
Peter Wolodarski är son till Aleksander Wolodarski och bibliotekarien Anna Wolodarski. Föräldrarna flydde till Sverige från Polen i slutet av 1960-talet, efter det att Polens ledare Wladyslaw Gomulka startat en antisemitisk kampanj.

Som 12-åring inledde Peter Wolodarski sin journalistiska bana som reporter i barn- och ungdomsprogrammet Barnjournalen. Åren 1994–1997 gick han på Östra reals gymnasium i Stockholm. År 1997 påbörjade han studier vid Handelshögskolan i Stockholm och utbildade sig till civilekonom. Under gymnasietiden engagerade han sig i Liberala ungdomsförbundet, där han bland annat arbetade med tidningen Radikalt forum.

Arbetsliv 
År 1999 vid 21 års ålder blev han ledarskribent på Expressen och samma år började han hos Åke Ortmark i TV8. 2001 blev han ledarskribent på Dagens Nyheter. Han har även varit programledare för Studio 8 och Wolodarski i TV8. Han är också tidigare skribent och numera medlem i redaktionskommittén för Judisk krönika.

Hösten 2008 tillbringade Wolodarski vid Harvard University som en av 2008-2009 års Niemanstipendiater. Där studerade han bland annat Rysslands moderna historia.

Wolodarski tillträdde 15 mars 2009 posten som politisk redaktör på Dagens Nyheter. I januari 2013 föreslogs han ta över som chefredaktör och ansvarig utgivare för Dagens Nyheter och tillträdde formellt 10 mars 2013. Dagen efter tillkännagav han att tidningen skulle satsa mer på berättande och agendasättande journalistik. Wolodarski sade 2021 att han med "agendasättande" avsåg journalistik som är relevant för dagordningen i Sverige och därför uppmärksammas, citeras och följs upp av andra medier. Wolodarski sade att grundinställningen hos tidningen 2021 fortfarande var densamma men att ordet "agendasättande" ledde tankarna fel och att han därför övergav just den formuleringen redan sommaren 2013 eftersom det missförstods.

Wolodarski har av tidskriften Fokus liknats vid "en Herbert Tingsten".

Övrigt 
Han var sommarvärd i Sommar i P1 2013.

Peter Wolodarski är gift med journalisten Karin Grundberg Wolodarski.

Referenser

Externa länkar

Födda 1978
Alumner från Handelshögskolan i Stockholm
Levande personer
Män
Personligheter inom judisk kultur
Svenska journalister under 2000-talet
Svenska ledarskribenter
Svenska TV-programledare
Personer tidigare i Liberalerna och Folkpartiet
Sommarvärdar 2013
Journalister från Stockholm
Programledare från Stockholm
Dagens Nyheter
Creed

Creed kan syfta på:

 Creed (musikgrupp) –  en amerikansk rockgrupp
 Creed (film) – en amerikansk dramafilm från 2015 
 Creed Teleprinter – en apparater för automatisk telegrafering
 Creed, England – en by i Grampound with Creed, Cornwall, England
 Creed, Colorado
Vardagsrum

Ett vardagsrum är ett stort rum i en bostad, avsett för umgänge.

Historik 
Under 1900-talets första hälft började vardagsrum användas som benämning på de umgängesrum som tidigare kallats salong och finrum i stadsvåningar och sal på landsbygden. Även i mindre lägenheter började det största rummet att kallas vardagsrum, även om det i många familjer på grund av trångboddhet inte kunde användas som ett renodlat umgängesrum. Vardagsrummet var under 1900-talets första hälft ofta platsen för familjens grammofon och radio, senare kompletterades dessa med en TV-apparat. 

Under 1960- och 1970-talet tillkom i villor ett sekundärt vardagsrum, ett allrum eller en gillestuga, som var avsett för vardagligt umgänge vilket ledde till att vardagsrummet återfick något av finrummets egenskaper.

Möblering 
Svenska vardagsrum möbleras ofta med en sittgrupp som kan består av en soffa och en eller flera fåtöljer, vanligen grupperade omkring ett soffbord, med hushållets största TV-apparat i blickfånget. Många har också en bokhylla och en stereoanläggning i vardagsrummet. Ett arv från finrummet är att vardagsrummet ofta har parkettgolv - om det inte byttes ut mot heltäckningsmatta under 1970-talet.

I större vardagsrum kan det även finnas en matsalsmöbel som enbart används vid högtidliga tillfällen. I många lägenheter ligger balkongen i anslutning till vardagsrummet.

Bostadsutrymmen
Agostina Pietrantoni

Agostina Pietrantoni, egentligen Livia Pietrantoni, född 27 mars 1864 i Pozzaglia Sabina, Rieti, Italien, död 13 november 1894 i Rom, var en italiensk nunna och sjuksköterska som tjänstgjorde vid Ospedale di Santo Spirito vid Vatikanen i Rom. Agostina Pietrantoni vördas som helgon inom Romersk-katolska kyrkan. Hennes minnesdag firas den 13 november.

Biografi
Agostina Pietrantoni tjänstgjorde som sjuksköterska vid Ospedale di Santo Spirito, ett sjukhus beläget i närheten av Peterskyrkan. Patienterna led i huvudsak av tuberkulos och några av dem var våldsamma och kunde antasta och, någon gång, även misshandla sjuksköterskorna. Agostina verkade under dessa omständigheter och vinnlade sig om patienternas fysiska väl. 

Den 13 november 1894 attackerades Agostina av en förargad manlig patient, Giuseppe Romanelli. Han högg henne upprepade gånger med en kniv, och innan Agostina dog bad hon om att han skulle bli förlåten.

Agostina Pietrantoni helgonförklarades av påve Johannes Paulus II 1999. Hon har fått sitt sista vilorum i kyrkan San Nicola di Bari i Pozzaglia Sabina.

Bilder

Referenser

Noter

Webbkällor
 Officiell biografi på Vatikanens webbplats

Tryckta källor

Födda 1864
Avlidna 1894
Kvinnor
Italienska nunnor
Italienska helgon
Personer från provinsen Rieti
Personer helgonförklarade av påve Johannes Paulus II
Katolska martyrer
Jungfrumartyrer
Personer saligförklarade av påve Paulus VI
Personer som blivit mördade i Rom
Diskbänk

Diskbänk är en bänk avsedd för att diska utrustning. Den brukar bestå av plåt i rostfritt stål och är försedd med en eller flera vattenkranar samt en eller oftast två fördjupningar som kallas för hoar – en diskho och en vask (slask). Vattenkranen finns vid hoarna. Diskbänkar finns i privata och institutionella kök. Även i tvättstugor och laboratorier kan liknande anordningar förekomma. 

Ordet syftar ursprungligen snarare på den kistbänk som diskarna förvarades. Den användes vanligen även som avställningsyta varför andra lägre köksskåp fick överta betydelsen som senare breddats.

Handdisk i en diskbänk går till så att man fyller diskhon med vatten, tillsätter diskmedel, lägger i disken i denna och avlägsnar smutsen från porslin, bestick och kokkärl med hjälp av en diskborste eller svamp. Vasken används för att sedan skölja av disken. I anslutning till diskbänken brukar det finnas förkläden, som används vid diskning för att undvika nedsmustning eller nedblötning av kläderna.

I tvättstugor används hoarna för handtvätt och blötläggning samt i laboratorier för rengöring av mätkärl och provningsutrustning.

En mer känd diskbänk finns på Mårbacka. Denna är gjord av koppar och krävde putsning efter varje användning.

Se även
Diskho
Diskbänksrealism
Köksbänk

Referenser 

Inredning
VVS