kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Riksväg 41

Riksväg 41 går mellan Varberg och Borås och är 91 km lång. Mer exakt går vägen mellan Lassabackarondellen i Varberg och Annelundsmotet i Borås.

Sträckning 
Varberg - Veddige - Horred - Skene - Kinna - Borås.

Vägen passerar genom följande kommuner från söder till norr:

 Varberg (Hallands län)
 Mark (Västra Götalands län)
 Borås (Västra Götalands län)

Standard och byggplaner 
Vägstandarden längs sträckan varierar kraftigt. Från Varberg till nordväst om Veddige är vägen till största delen mötesfri landsväg. Mellan Veddige och Skattegården (norr om Björketorp) är vägen sämre. Vägen passerar bland annat genom ett flertal orter, korsar järnvägen i plan och har dålig linjeföring. Mellan Skattegården och Borås är vägen bättre, i huvudsak 13 meter bred och målad med 2+1 körfält i omväxlande körriktning, men utan mitträcke. Sträckan förbi Skene och Kinna har planskilda korsningar med trafikplatser. Korsningen med en lokalväg mellan Viskafors och Kinnarumma är planskild trafikplats. Korsningen med förbifarten för Riksväg 27 vid Kråkered söder om Borås är planskild trafikplats för trafiken på riksväg 27 och cirkulationsplatser för trafiken på riksväg 41.

Det finns planer på att sätta upp mitträcke längs delen som målats med 2+1 körfält. Arbetet kan troligen påbörjas runt 2023.
I slutet av 2020 sänktes hastigheten från 90 till 80 km/h, med planer på att höja den igen efter att bygget av mitträcket avslutats.

Sträckan mellan Veddige och Skattegården (24 km) planeras på sikt att byggas om till mötesfri landsväg, i huvudsak i ny sträckning.

Historia 
Vägen hette före 1962 länsväg 106.

Vägen går större delen av sträckan Varberg-Berghem i samma läge som på 1870-talet. Den har dock breddats, asfalterats och i viss mån flyttats på delsträckor. Det finns många plankorsningar med järnväg söder med Skene, och de brukar visa att vägen går på samma ställe som när järnvägen byggdes, runt 1880 i detta fall. Norr om Berghem är vägen mycket nyare. Sträckan från Berghem till Kinna är från 1990-talet. Sträckan Kinna - Borås är från 1980-talet. Den väg som användes innan byggdes 1940 och går genom alla tätorter Berghem, Skene, Kinna, Rydal, Seglora, Svaneholm, Viskafors och Rydboholm. Innan dess gick vägen via Kinnahult, Fritsla och Kinnarumma istället för Rydal, Seglora och Svaneholm. Under år 2005 invigdes en ny vägsträcka, mellan Skattegården och Berghem (3 km), som vanlig 13-meters väg. Förbifarten förbi Veddige färdigställdes 2010.

Tabell över trafikplatser, korsningar och anslutande vägar 

|}

Referenser 

41
Gundula Meyer

Gundula Meyer eller Zui-un-an Roshi (hennes japanska zen-namn), född 2 januari 1930, är präst i Lutherska kyrkan i Tyskland och zenmästare i Sanbo Kyodanskolan.

Källor

Tyska evangelisk-lutherska präster
zen
Födda 1930
Levande personer
Kvinnor
OY

OY kan syfta på 

 OY – IATA code för Omni Air International
 OY – landskod för flygplan från Danmark, se Luftfartygsregister
 Oy – ett finskt aktiebolag
Vetenskapsåret 1727



Händelser

 Glasögon med skalmar som vilar på öronen uppfinns av engelsmannen Edward Scarlett.
 James Bradley upptäcker årlig aberration, ett av de första direkta bevisen för en heliocentrisk världsbild.
 Magnus Bromelius publicerar Lithographiæ Svecanæ Specimen Secundum om fossil i Sverige.
 Stephen Hales publicerar Vegetable Staticks om sina experiment inom växtfysiologi.

Pristagare
 Leonhard Euler, 19 år gammal, vinner årets stora pristävlan i Franska vetenskapsakademin för lösningen av den optimala placeringen av master på ett skepp.

Födda
 8 februari - Jean-André Deluc (död 1817), schweizisk naturforskare.
 19 mars - Ferdinand Berthoud (död 1807), schweizisk urmakare och vetenskaplig instrumentmakare.
 7 april - Michel Adanson (död 1806), fransk botaniker.
 Samuel Chydenius (död 1757), finländsk kemist.

Avlidna
31 mars - Isaac Newton (född 1643), engelsk vetenskapsman.
Johann Conrad Brunner (född 1653), schweizisk läkare.
Isar

Isar är en flod som rinner igenom Bayern (Tyskland) och Tyrolen (Österrike). Det är den fjärde största floden i Bayern. Den är högerbiflod till Donau, är 263 km lång och mynnar i Donau vid Deggendorf. Det är den tredje viktigaste bifloden i Tyskland, efter Inn och Lech.

Etymologi
Enligt de flesta allmänna tolkningarna är namnet Isar en sammansättning av de två keltiska orden ys (snabb, flöde) och ura (vatten, flod). Enligt en annan tolkning kan ys betyda både "hög" och "låg", vilket syftar på de hastiga ändringarna i vattennivån i floden.

Geografi

Isar transporterar vatten från stora delar av Alperna och delar av Karwendel nordöst till Donau, där vattnet till slut rinner ut i Svarta havet. Under vintertid faller den mesta nederbörden i Alperna som snö. Det resulterar i ett ökat vattenflöde under vårsmältningen. Den har ett  lågflöde på cirka 60 m³/s, medelflöde på 175 m³/s och maxflöde på cirka 1360 m³/s. Det är ungefär samma nivå som på andra medelstora floder i Tyskland, såsom Mosel, Lech och Main.

Isars officiella källa ligger i Hinteraudalen, öster om byn Scharnitz i Karwendelbergen i Tyrolen i Österrike på 1 160 meters höjd. 

Ungefär halvvägs passerar Isar Tysklands tredje största stad München, där folk bland annat utnyttjar floden som badplats under sommaren. Vattentemperaturen kan där nå upp till 21 grader.

Sammanlagt har Isar med dess tillflöden ett avrinningsområde på drygt 8000 kvadratkilometer.

Historik 
Det var i Isar man strödde askan efter Hermann Göring och de tio avrättade vid Nürnbergprocessen den 16 oktober 1946.

Referenser 

Vattendrag i Österrike
Vattendrag i Tyskland
Donaus avrinningsområde
John Brown (slaverimotståndare)

John Brown, född 9 maj 1800 i Torrington i Connecticut, död (avrättad) 2 december 1859 i Charles Town i Virginia (i nuvarande West Virginia), var en amerikansk slaverimotståndare.

Överfallet på Harpers Ferry 
I slutet av 1850-talet lagrades upp till 100 000 gevär och andra vapen vid gevärsfaktoriet i Harpers Ferry, West Virginia. Vid denna tid var kampen mot slaveriet ofta våldsamt, förrymda slavar och utstötta vita äventyrare hade lite att förlora och gick ofta till fysiskt angrepp mot vita slavägare. Många studenter från storstäderna i nordost drömde om att starta och leda slavuppror i söder. 

På kvällen den 16 oktober 1859 bröt sig Brown in i stadens vapenkammare tillsammans med 15 vita och fyra svarta män, en av dem var förrymd slav. De stal en mängd vapen och förskansade sig i ett försök att starta ett slavuppror i Shenandoahdalen. De krävde frigivning av de fyra miljoner slavar som då fanns i Sydstaterna. Vid denna tid utgjorde svarta tio procent av Harper Ferrys befolkning, varav 150 slavar och 150 fria. Den lokale läkaren, John Starry, tog sig ur staden till häst och varnade grannstäderna. Han återvände i spetsen av en milis och ledde motangreppet mot Browns män. Milisen var talmässigt överlägsen och Brown och hans män tog tillflykt till gevärsfaktoriets maskinhus.

På försvarsministerns uppdrag ledde den tjänstledige Robert E. Lee stormningen av platsen efter två dagar, eftersom han befann sig i närheten av Washington, D.C. och var den som hade närmast till Harpers Ferry. Truppstyrkan var marinsoldater från örlogsvarvet i Washington. Som adjutant hade Lee J.E.B. Stuart, som liksom Lee blev sydstatsgeneral under inbördeskriget.

Brown dömdes för förräderi mot staten Virginia och hängdes i grannstaden Charles Town den 2 december 1859. Vid hans avrättning bestod bevakningen bland annat av en truppstyrka från Virginia Military Institute under befäl av Stonewall Jackson. Åtalet och avrättningen av honom väckte stor uppmärksamhet och blev en av de utlösande faktorerna till det amerikanska inbördeskriget.

Hjältegloria  
I och med amerikanska inbördeskriget gjordes han till något av en martyr och gjordes odödlig genom sången "John Brown's Body" (vars melodi används i bland andra "Battle Hymn of the Republic" och soldatvisan "Halta Lottas krog").

Referenser

Externa länkar 
 John Brown and the Harpers Ferry Raid på West Virginia Archives & History
 

Amerikanska abolitionister
Personer i USA under 1800-talet
Personer som blivit avrättade genom hängning i USA
Personer som blivit avrättade av Virginia
Personer som blivit avrättade av USA under 1800-talet
Personer från Torrington, Connecticut
Födda 1800
Avlidna 1859
Män
Västerhus kapell

Västerhus kapell på Frösön var troligen den första kristna kyrkan i Jämtland. En stavkyrka byggdes sannolikt vid mitten av 1000-talet, i samband med kristnandet. På 1100-talet byggdes den första kyrkan i sten i byn Västerhus på den västligaste delen av Frösön. Den romanska kyrkan hade ett rektangulärt långhus med ett torn i väster och ett smalare rakt kor i öster, samt en aldrig helt färdigbyggd absid. 
Västerhus församling införlivades sannolikt med Frösö församling under slutet av 1300-talet, men kyrkan verkar att ha använts ännu i slutet av 1400-talet.

Skola
På den danske kungen Fredrik II:s befallning grundade biskopen i Trondheim år 1578 Jämtlands första skola i Västerhus kapell, och  skolverksamheten pågick till omkring år 1597.

Ruinen
Kyrkoruinen frilades vid arkeologiska utgrävningar år 1947.
1952 revs ruinen av Flygvapnets flottilj F4 då man behövde utvidga landningsbanan. 364 skelett av medeltida jämtar forslades då bort från kyrkogården och skickades för undersökning till Osteologiska institutionen vid Stockholms universitet. Skeletten förvaras nu, trots flera vädjanden genom åren att återlämna dem för återbegravning på Frösön, på Statens historiska museum i Stockholm. De utgör ett klassiskt forskningsmaterial i svensk osteologi.

Ruinen har RAÄ nr 2528-K-0000-00-0010 hos Riksantikvarieämbetet.

Se även
 Västerhus, Östersunds kommun
Västerhus församling

Källor
   från Riksantikvarieämbetet
 Västerhus i Norrländsk uppslagsbok, Band 4, 1996
 Bo Oscarsson: "Västerhus kapell" i Östersunds-Posten 10 augusti 1993

Noter

Vidare läsning

Externa länkar
 
 Björn Espell: Västerhus gård, dess kapell och skola

Kyrkobyggnader i Östersunds kommun
Jämtlands historia
Byggnader och anläggningar på Frösön
Ej längre existerande kyrkobyggnader i Sverige
Vetenskapsåret 1745



Händelser
 16 december - Carl von Linné skriver uppsatsen Hortus Upsaliensis där han anger temperaturer enligt den rättvända Celsiusskalan.
Astronomen Philippe Loys de Chéseaux upptäcker Omeganebulosan, Messier 25, Messier 35 och IC 4665.
Entomologen Charles Bonnet publicerar Traité d'insectologie.
Fysikern Pieter van Musschenbroek uppfinner Leidenflaskan, en föregångaren till den elektriska kondensatorn.
Kartografen César-François Cassini de Thury beskriver Cassiniprojektionen.
Den första sprängladdningen med tändpatron (blasting cap) förevisas vid Royal Society av Dr. Watson.

Pristagare
 Copleymedaljen: William Watson

Födda
 6 januari - Jacques Étienne Montgolfier, fransk uppfinnare (död 1799).
 7 januari - Johan Christian Fabricius, dansk entomolog (död 1808).
 18 februari - Alessandro Volta, italiensk fysiker.
 26 april - Johann Anton Güldenstädt, tysk biolog och upptäcktsresande (död 1781).
 15 december - Johann Gottfried Koehler, tysk astronom (död 1801).
 28 december - Juan de Ayala, spansk upptäcktsresande (död 1797).
 William Cumberland Cruikshank, brittisk kemist (död 1800).

Avlidna
 30 november - Johann Bessler, tysk uppfinnare (född 1680).
 Jacques de Noyon, fransk-kanadensisk upptäcktsresande (född 1688).
Vetenskapsåret 1827



Händelser
 Teknologiska Institutet grundas i Stockholm, föregångaren till dagens Kungliga Tekniska högskolan.
 Friedrich Woehler upptäcker grundämnet aluminium.
 William Prout delar in näringsämnena i kolhydrater, fett och protein.

Fysik
Okänt datum - Robert Brown beskriver fenomenet Brownsk rörelse.

Geologi
Okänt datum - G. Poulett Scrope publicerar Memoir on the Geology of Central France, including the volcanic formations…, om hans arbete inom vulkanologin.

Kemi
Okänt datum - Aluminium isoleras av Friedrich Wöhler.
Okänt datum - William Prout klassificerar komponenterna i maten till de tre viktigaste områdena: kolhydraters, fett och proteins.

Medicin
Okänt datum - Robert Adams blir först med att beskriva Adams-Stokes syndrom.
Okänt datum - Richard Bright blir först med att beskriva Brights sjukdom.

Pristagare
 Copleymedaljen: 
William Prout, brittisk kemist och fysiker.
Henry Foster, brittisk sjöofficer och forskningsresande.

Födda
 7 januari - Sandford Fleming (död 1915), kanadensisk ingenjör och lantmätare, känd som "tidszonernas fader".
 14 januari - Pjotr Semjonov-Tian-Sjanskij, (död 1912), rysk geograf.
 5 april - Joseph Lister (död 1912), engelsk kirurg, uppfinnare av antiseptisk sårbehandling.
 30 november - George Jackson Mivart (död 1900), engelsk biolog.

Avlidna
5 mars
 Alessandro Volta (född 1745), italiensk fysiker.
 Pierre-Simon Laplace (född 1749), fransk matematiker och astronom.

Källor

Fotnoter
Vetenskapsåret 1782



Händelser
Rutger Macklean ärver Svaneholms slott i Skåne och börjar modernisera jordbruket med enskiftet och växelbruk.
Carl Wilhelm Scheele framställer blåsyra.
Alessandro Volta uppfinner den elektriska kondensatorn.

Pristagare
 Copleymedaljen: Richard Kirwan, irländsk kemist och geolog.

Födda
22 februari - Friedrich Hausmann (död 1859), tysk mineralog.
23 februari - Johann Baptist Emanuel Pohl (död 1834), österrikisk botaniker.
19 mars - Wilhelm von Biela (död 1856), österrikisk astronom.
7 april - Marie-Anne Libert (död 1865), belgisk botaniker och mykolog. 
3 juli - Pierre Berthier (död Vetenskapsåret 1861), fransk geolog.
26 november - Karl Karsten (död 1853), tysk metallurg.

Avlidna
28 januari - Jean-Baptiste Bourguignon d'Anville (född 1697), fransk kartograf.
17 mars - Daniel Bernoulli (född 1700), nederländsk matematiker, utvecklade Bernoullis ekvation.
6 maj – Christine Kirch (född 1696), tysk astronom. 
16 maj - Daniel Solander (född 1736), svensk botanist.
20 maj - William Emerson (född 1701), engelsk matematiker.
7 augusti - Andreas Sigismund Marggraf (född 1709), tysk kemist.
22 augusti - Henri-Louis Duhamel du Monceau (född 1700), fransk naturforskare.
 Elisabeth Christina von Linné (född 1743), svensk botaniker.
29 f.Kr.

29 f.Kr. var ett skottår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Octavianus och Sextus Appuleius blir konsuler i Rom, Octavianus för femte gången. Han får även titeln imperator och för tredje gången i Roms historia stängs dörrarna till Janustemplet vilket signalerar fred i riket.
 Julius Caesars tempel invigs på Forum Romanum.
 Victorias altare upprättas i den romerska senatens curia.
 Karthago återuppstår som romersk stad.

Efter ämne

Litteratur 
 1 mars – Horatius skriver odet Occidit Daci Cotisonis Agmen.
 Vergilius skriver Aeneiden.

Födda

Avlidna 
 Mariamne I, hustru till Herodes den store (avrättad; detta eller nästa år)

Externa länkar
Audi A4

Audi A4 är en personbil tillverkad av Audi och är märkets mellanklassmodell. Den ersatte Audi 80 år 1995 och är sedan 2015 inne på den femte generationen. Audi A4 finns som sedan, kombi och tvådörrars cabriolet. Sedan 2009 finns den även i modell kallad Audi A4 Allroad Quattro. Dessutom finns två sportversioner, Audi S4  och Audi RS4. 

Bilen är i grundutförande framhjulsdriven, men finns med fyrhjulsdrivning (kallad Quattro). År 2002 lanserades steglös transmission (CVT) med namnet Multitronic, för vissa modeller.

Prestandamodeller 
 S4 B5 2.7 6cyl 265 hk Biturbo
 RS4 B5 2.7 6cyl 380 hk Biturbo
 S4 B7 4.2 8cyl 344 hk och ej direktinsprutning (FSI)
 RS4 B7 4.2 8cyl 420 hk FSI
 S4 B8 3.0 6cyl 333 hk FSI Kompressor

Obs! Multitronic-växellådan är ej valbar tillsammans med Quattro.
Den enda automatlådan som säljs tillsammans med Quattro är den 6vxl Tiptronic.
Men för att kunna få den kombinationen måste köparen välja ett större motoralternativ,
till exempel 2,0T, 3.2Fsi, 3.0TDI, S4.

Modellgenerationer

Första generationen (B5 1995-2001) 
Första generationen lanserades i oktober 1994, med produktionsstart i november samma år. 

 Facelift 1999
Faceliftutförandet ser man på rektangulära sidoblinkers

Andra generationen (B6 2001-2004)

Tredje generationen (B7 2005-2008) 
B7 är dock inte en helt ny bil utan mer av en större uppdatering av B6.
Ungefär 4000 komponenter är utbytta eller förändrade.

Fjärde generationen (B8 2008-2016) 

 Facelift B8.5 2013

Faceliftutförandet ser man på framlyktor mer som liknar framlyktorna på Audi A6 modell 2012. Men också Audis nya formspråk.

Femte generationen (B9 2016-2022)

Sjätte generationen (B10 2023-) 
Nya karossen väntas komma 2023-2024.

Annan grill med lägre utförande och LED-strålkastare som standard.

Fyra uppdaterade turbomotorer på mellan 190 och 347 hästkrafter, från 40 TFSI till S4 TDI, och två av motoralternativen kommer med mildhybridsystem på 12 volt. Kraften förs över via växellådor med sju växlar (dubbelkopplingslådan S tronic) eller åtta (automatlådan tiptronic) beroende på motoralternativ.

Nytt för modellen är att motorn i S4 numera är en diesel med mildhybridsystem.

Externa länkar 

  1. TFSI = Turbocharged Fuel Stratified Injection

Källhänvisningar 

A4
Framhjulsdrivna fordon
Fyrhjulsdrivna fordon
Kilt

En kilt är ett plagg, sytt i ylle, som ser ut som en kjol, som bärs av män i Skottland. Även kvinnor kan bära kilt, men den ser då mer ut som en kiltliknande kjol. I säckpipeband används kilt både av män och kvinnor. De olika skotska klanerna hade sitt eget mönster. Även andra keltiska folk har blivit förknippade med kilt. Den detalj som i första hand skiljer en kilt från en kjol är att den inte har någon lodrät söm, utan hålls ihop av ett spänne. Eftersom inte kilten har några fickor så bärs en liten väska (sporran) frampå magen. Det går åt cirka 7 meter tyg för att göra en kilt.

Fram till mitten av 1800-talet var det speciella mönstret, tartanen, förknippat med regioner snarare än klaner, detta eftersom mönstren tillverkades av lokala väverier som använde de naturliga färgämnen som fanns i det området. Det var alltså inte förrän mot slutet av 1800-talet som tartaner blev förknippade med specifika skotska klaner eller familjer, eller organisationer som har (eller vill ha) anknytning till det skotska kulturarvet.

Eftersom kiltarna i mångt och mycket har blivit en symbol för broderskap, existerar de inom bland annat studentlivet och inom vissa ordenssällskap.

Historia 
Kiltens historia sträcker sig minst till slutet av 1500-talet. Kilten är den traditionella klädnaden i de skotska högländerna för män och pojkar. På 1600- och 1700-talet började den användas som vanligt plagg. Kilten som en symbol för nationell tillhörighet är relativt ung. Det var först under 1800-talets romantik kilten började förknippas med skottar och blev så småningom adopterad av folket i låglandet och av skottar som bodde utomlands, främst i USA. Andra keltiska folkslag (som till exempel irländare eller walesare) har också låtit kilten bli en del av den nationella kulturen, dock i mindre utsträckning. Kjolar som var besläktade med kiltar hade för länge sedan blivit glömda i andra kulturer där de var vanliga förr såsom i Gallien och Skandinavien.

Själva ordet kilt kommer från skotska "kilt" i betydelsen "att kjola plagg runt kroppen". Skotskan verkar i sin tur ha lånat ordet från fornnordiska nybyggare. Traditionellt bär man inte några underkläder under kilten.

Moderna kiltar 
Moderna kiltar har börjat dyka upp på klädmarknaden i Skottland, och Nordamerika i olika material, som läder, denim, manchester, och bomull. 
Dessa kan vara utformade som helg- eller vardagskläder, för sport och fritid eller arbetskläder. Vissa liknar de traditionella kiltarna, medan andra mer ser ut som långa fritidsshorts och har fickor för verktyg.

Hösten 2005 lanserade Blåkläder "hantverkskilten". Den har hängande spikfickor, tumstocksficka, mejselficka och hammarhank. Hantverkskilten ingår idag i Blåkläders produktutbud.

Se även 
 Shendyt
 Sarong

Källor 

Kläder
Skottlands nationalsymboler
Kjolar
Vetenskapsåret 1800



Händelser 
 Alessandro Volta uppfinner den galvaniska cellen.
 Johann Bartholomäus Trommsdorff upptäcker grundämnet beryllium, och kallar den "Agusterde" (Agustjord).
 Antipodöarna upptäcks av besättningen ombord på brittiska HMS Reliance.
 Jäst upptäcks som ett nytt sätt att framställa öl. Före 1800 fanns bara spontanjäst öl (lambic).

Allmänt
Okänt datum - Xavier Bichat publicerar [Traité sur les membranes] och Recherches physiologiques sur la vie et la mort, med pionjärtexter inom histologi och patologi.
Okänt datum - Royal Institution of Great Britain tilldelas Royal Charter.

Astronomi
Okänt datum -  Fredrich von Hahn upptäcker centralstjärnan i Ringnebulosan, en vit dvärg.

Fysik
Okänt datum - Engelske astronomen William Herschel upptäcker infraröd strålning.

Pristagare 
 Copleymedaljen: Edward Charles Howard, brittisk kemist.
Rumfordmedaljen - Benjamin Rumford (Benjamin Thompson), engelsk-amerikansk fysiker.

Födda 
 2 februari - Melanie Hahnemann (död 1860), fransk homeopat.
 11 februari - William Fox Talbot (död 1877), brittisk matematiker, fysiker och kemist, fotografipionjär.
 31 juli - Friedrich Woehler (död 1882), tysk kemist.
 29 december - Charles Goodyear (död 1860), amerikansk uppfinnare av vulkaniseringsprocessen.
 Anna Volkova (död 1876), rysk kemist.

Avlidna 
 1 januari - Louis-Jean-Marie Daubenton (född 1716), fransk biolog.
 14 mars - Daines Barrington (född 1727), engelsk jurist, antikvarie och biolog.

Källor

Fotnoter
Vetenskapsåret 1786



Händelser
 20 mars - Gustav III tillkännager sitt beslut att grunda Svenska Akademien.
 5 april - Svenska Akademien instiftas vid ett möte på Börshuset i Stockholm.

Astronomi
Okänt datum - Enckes komet siktas för första gången .

Pristagare
 Copleymedaljen: Medaljen utdelades ej detta år.

Födda
 5 januari - Thomas Nuttall (död 1859), brittisk biolog.
 26 februari - François Jean Dominique Arago (död 1853), fransk astronom, fysiker och statsman.

Avlidna
 25 februari - Thomas Wright (född 1711), engelsk astronom.
 2 maj – Petronella Johanna de Timmerman (född 1723), nederländsk fysiker.
 21 maj - Carl Wilhelm Scheele (född 1742), tysk-svensk kemist och apotekare.
 Eva Ekeblad (född 1724), svensk kemist.

Källor

Fotnoter
Vetenskapsåret 1853



Händelser
Okänt datum - Exhibition of the Industry of All Nations, en världsutställning i New York, USA. Elisha Graves Otis demonstrerar en hiss med säkerhetsbroms.
Okänt datum - Great Industrial Exhibition arrangeras i Dublin, Irland.

Pristagare
Copleymedaljen: Heinrich Wilhelm Dove, tysk fysiker och meteorolog.
Wollastonmedaljen: 
Adolphe d'Archiac, fransk geolog och paleontolog.
Edouard de Verneuil, fransk paleontolog.

Födda
 18 juli - Hendrik Lorentz (död 1928), nederländsk fysiker och Nobelpristagare.
 2 september - Wilhelm Ostwald (död 1932), lettisk-tysk kemist, Nobelpristagare.

Avlidna
17 mars - Christian Doppler, (född 1803), österrikisk fysiker.
23 april - Auguste Laurent ((född 1807), fransk kemist.
2 oktober - François Arago, (född 1786), fransk astronom, fysiker och statsman.

Källor

Fotnoter