kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Savukoski

Savukoski (, ) är en kommun i östra delen av landskapet Lappland i Finland. Savukoski har  invånare () och har en yta på  km². Kommunen gränsar till Sodankylä kommun i norr och väster, Pelkosenniemi kommun i sydväst, Salla kommun i sydost samt Ryssland i nordost.

Huvudort i kommunen är Savukoski kyrkoby som också utgör kommunens enda tätort enligt Statistikcentralens definition. Den 31 december 2015 hade Savukoski kyrkoby 418 invånare och Savukoski kommun hade då en tätortsgrad på 39,8 %.

Savukoski är en enspråkigt finsk kommun.

En del av kommunens yta utgörs av Urho Kekkonens nationalpark. Korvatunturi, fjället där Jultomten bor, finns i kommunen inom nationalparkens område, på gränsen till Ryssland.

Våtmarken som heter Äteritsiputeritsipuolilautatsijänkä ligger i Savukoski. Den är det längsta platsnamnet i Finland. Namnet torde inte betyda någonting, och är sannolikt ett skämt. En bar i Salla tog senare namnet, efter att alla ägarens tidigare namnförslag diskvalificerats av registermyndigheten som redan upptagna.

Namn
Savukoski är kommunens officiella namn på både finska och svenska. Savukoski betyder "rökfors".

Historia
Savukoski kommun och församling bildades 21 november 1916 efter beslut av Finlands senat genom utbrytning ur Sodankylä kommun och församling. År 1931 uppgick Savukoski församling i Pelkosenniemi församling. Den 1 januari 1992 skedde gränsjusteringar mellan Pelkosenniemi och Savukoski kommuner.

Politik
Centern i Finland (1965–1988 benämnt Centerpartiet, före det Agrarförbundet) har varit det största partiet i kommunfullmäktige sedan 1968 då komplett partifördelning finns tillgänglig för första gången och har haft egen majoritet i valen 1976, 1984, 1992-2004 samt 2012. Näst största parti var Finlands landsbygdsparti i valen 1968-1972, Demokratiska förbundet för Finlands folk (sedan 1990 Vänsterförbundet) i valet 1976 och Samlingspartiet i valen 1980-2012. Finlands landsbygdsparti och Demokratiska förbundet för Finlands folk fick lika många mandat i valet 1968 men Finlands Landsbygdsparti fick fler röster. Samlingspartiet och Demokratiska förbundet för Finlands folk fick lika många mandat i valet 1980 men Samlingspartiet fick fler röster.

Mandatfördelning i Savukoski kommun, valen 1964–2021
Statistik över kommunalval i Finland finns tillgänglig för enskilda kommuner från valet 1964 och framåt. Publikationen över kommunalvalet 1968 var den första som redovisade komplett partitillhörighet.

Valresultat i kommunalvalet 2017 

Källa:

Demografi

Befolkningsutveckling

Språk
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2021. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande. För språk med färre än 10 talare är siffran dold av Statistikcentralen på grund av sekretesskäl. För Savukoski kommun betyder det att inget främmande språk framgår i tabellen på grund av för få antal talare.

Källor

Noter

Externa länkar 

Kommuner i Sápmi
 
Finlands kommuner
Simo

Simo är en kommun i landskapet Lappland i Finland. Simo har  invånare (), på en yta av  km². Kommunen gränsar till Kemi och Keminmaa i väster, Tervola i nordväst, Ranua i öster och i söder till Ijo och landskapet Norra Österbotten.

Simo är en enspråkigt finsk kommun.

Historia
År 1488 nämns Simo som annexförsamling till Ijo men hade vid ingången till nya tiden förlorat sin ställning. Detta skedde i början av 1500-talet då kapellet anslöts till Kemi kyrksocken.

Tätorter 
Vid Statistikcentralens tätortsavgränsning den 31 december 2021 fanns tre tätorter inom Simo kommuns område:

Politik

Mandatfördelning i Simo kommun, valen 1976–2021

Valresultat i kommunalvalet 2017 

Källa:

Demografi

Befolkningsutveckling

Språk
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2021. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande. För språk med färre än 10 talare är siffran dold av Statistikcentralen på grund av sekretesskäl. För Simo kommun betyder det att inget främmande språk framgår i tabellen på grund av för få antal talare.

Referenser

Externa länkar 

 
Finlands kommuner
Extrapolering

Extrapolering är estimering av mätvärden utanför ett mätområde.

Användning
Extrapolering kan användas för att gissa mätvärden i ett område där det inte går att mäta. Extrapolering används även för att uppskatta antalet fåglar i mycket stora flockar, exempelvis starar i en murmuration.

Extrapolering används bland annat inom företagsekonomin för att till exempel uppskatta företagets vinst vid slutet av året. Om vinsten fram till och med april är 500 000 kronor så vore en simpel extrapolering:

(500 000 kronor / 4 månader) * 12 månader = 1 500 000 kronor

Faror med extrapolering
Att extrapolera kan lätt leda till grovt felaktiga resultat, till exempel om man har ett betydligt större tidsintervall än vad mätvärdena omfattar. Då följer man tangenten i stället för själva kurvan. Börskurser är inte lätta att extrapolera. Därför bör man iaktta försiktighet, använda så precisa modeller som möjligt och lita till extrapolering endast när det inte finns andra utvägar.

Se även
 Död räkning
 Interpolation
 Regressionsanalys

Referenser

Externa länkar

Numerisk analys
Statistik
Asymptotisk analys
Sodankylä

Sodankylä (; ; ) är en kommun i landskapet Lappland i Finland. Sodankylä har  invånare () och har en yta på  km². Kommunen är till ytan näst störst i Finland efter Enare. Jägarbrigaden har sin stab i Sodankylä.

Sodankylä är en enspråkigt finsk kommun, förutom norra delen av kommunen (området tillhörande Lappi renbeteslag) som hör till Samernas hembygdsområde, med också nordsamiska som officiellt språk. Antalet samisktalande i Sodankylä uppgick 2021 till 129 personer.

Historia
1916 utbröts ur Sodankylä kommun Pelkosenniemi kommun och Savukoski kommun.

Sodankylä drabbades i samband med fortsättningskriget. Sedan Finland ingått vapenstillestånd med Sovjetunionen den 4 september 1944, fortsatte krigshandlingarna i ett krig mellan Finland och Tyskland, Lapplandskriget, i finländska försök att, enligt vapenstilleståndsfördraget, driva ut de tyska styrkorna ur landet. När tyskarna drog sig tillbaka från Lappland, tillämpade de den brända jordens taktik och bland annat brändes Sodankylä ned till grunden.

Tätorter
Vid tätortsavgränsningen den 31 december 2021 fanns endast en tätort inom Sodankylä kommuns område: Sodankylä kyrkoby med  invånare.

Politik

Mandatfördelning i Sodankylä kommun, valen 1976–2021

Valresultat i kommunalvalet 2017 

Källa:

I valet ställde Samlingspartiet och Kristdemokraterna upp i ett valförbund.

Vänorter
Sodankylä har följande vänorter:
 Kola, Ryssland
 Norsjö kommun, Sverige
 Berlevågs kommun, Norge
 Heiligenblut, Österrike
 Révfülöp, Ungern

Demografi

Befolkningsutveckling

Språk
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2021. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande. För språk med färre än 10 talare är siffran dold av Statistikcentralen på grund av sekretesskäl.

Galleri

Referenser

Externa länkar 

Kommunens webbplats

 
Kommuner i Sápmi
Samernas hembygdsområde (Finland)
Finlands kommuner
Tervola

Tervola är en kommun i landskapet Lappland i Finland. Tervola har  invånare och har en yta på  km². Grannkommunerna är Keminmaa, Ranua, Rovaniemi, Simo, Torneå och Övertorneå. 

Tervola är en enspråkigt finsk kommun.

En by i Tervola heter Sigtuna.

Tätorter
Vid tätortsavgränsningen den 31 december 2021 fanns endast en tätort inom Tervola kommuns område: Tervola kyrkoby med  invånare.

Politik

Mandatfördelning i Tervola kommun, valen 1976–2021

Valresultat i kommunalvalet 2017 

Källa:

Demografi

Befolkningsutveckling

Språk
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2021. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande. För språk med färre än 10 talare är siffran dold av Statistikcentralen på grund av sekretesskäl.

Externa länkar

Källor

Tervola
Finlands kommuner
Alberto Santos-Dumont

Alberto Santos-Dumont, född 20 juli 1873 i Santos Dumont (dåvarande Palmira), Minas Gerais, död 23 juli 1932 i Guarujá, São Paulo, var en brasiliansk flygpionjär.

Biografi 
Som 18-åring flyttade Santos-Dumont med familjen till Paris i Frankrike, där han studerade bland annat mekanik och elektricitetslära. Han drömde om att flyga, och mellan åren 1898 och 1905 byggde och flög han elva styrbara små luftskepp.

Den 23 oktober 1906 lyckades han förverkliga sin dröm och genomförde en 60-metersflygning med ett Voisin-biplan och blev därmed först med att publikt flyga en maskin tyngre än luften i Europa. 

Under första världskriget blev Santos-Dumont så deprimerad över det faktum att flygplanet användes som ett redskap till förstörelse, att han så småningom 1932 begick självmord.

Cartier har namngivit ett av sina armbandsur till hans ära. Modellen heter Santos de Cartier.

Referenser

Externa länkar

Brasilianska uppfinnare
Flygpionjärer
Personer i Brasilien under 1900-talet
Födda 1873
Avlidna 1932
Män
Personer från Minas Gerais
Storofficerare av Hederslegionen
Personer i Brasilien under 1800-talet
Concordia Seminary

Concordia Seminary är ett teologiskt seminarium i USA, knutet till Lutheran Church - Missouri Synod (LCMS). Under 1970-talet hade bibelkritiska metoder börjat introduceras på seminariet, vilket inte uppskattades av de konservativa grupperna inom LCMS. Efter att ha anklagats för falsk lära, lämnade majoriteten av studenterna och lärarna seminariet 1974 och satte upp ett eget, mer liberalt seminarium (Seminex).

Externa länkar 
 Officiell webbplats

 
Universitet och högskolor i Missouri
Rivas ättling

Rivas ättling är den andra och avslutande delen i David och Leigh Eddings fantasyserie Belgarath Besvärjaren. På svenska är den en egen bok, men den omfattar kapitel 33-50 i Belgarath the Sorcerer.

Originaltitel: Belgarath the Sorcerer
Utgivningsår: 1997 (eng: 1995)

Skönlitteratur 1995
Belgarath Besvärjaren
Belgaraths dotter

Belgaraths dotter är den första delen i David och Leigh Eddings fantasyserie Polgara Besvärjerskan. På svenska är den en egen bok, men den omfattar kapitel 1-22 i Polgara the Sorceress.

Originaltitel: Polgara the Sorceress
Utgivningsår: 1999 (eng: 1997)

Skönlitteratur 1997
Polgara Besvärjerskan
Ligatur

Ligatur (av latinets ligatura, till ligare – binda, förena) är ett tecken bildat genom sammanskrivning av två eller fler tecken. Ligaturer kan förekomma i såväl handskriven som typografisk text (i tryck eller på skärm). Ligaturer är en typografisk och paleografisk, inte ortografisk eller grafematisk företeelse. Vanliga ligaturer är ﬁ och ﬀ.

Beskrivning
En rad tecken som inte alltid betraktas som ligaturer är historiskt sett ligaturer, till exempel æ (ae), ø (oe), œ (oe), ß (ſs eller ſz eller sz eller ss, skarpt s i tyska språket), & (et). I vissa fall har ett av tecknen utvecklats till ett diakritiskt tecken, till exempel ä (ae), å (aa), ö (oe), ü (ue eller ui; jämför med stavningen Duisburg med ui för ü).

Snabel-a (@) är enligt vissa källor en ligatur. Meningarna är delade om det är en sammandragning av engelskans at, latinets ad eller franskans à. Enligt Svenska datatermgruppen är det det sistnämnda, då snabel-a "går tillbaka på franskans à i prisuppgifter (eng. commercial at), där den grava accenten i ett stiliserat skrivsätt flutit ut till en ring".

I nederländska språket är ĳ en ligatur. En berömd målare är van Dĳk, med nederländskt uttal . När invandrare med detta namn naturaliserades i Sverige ändrades uttalet efter tyskt mönster av ü till Dük, vilket försvenskades till Dyk eller Dyck.

Historik
Ligaturer har förekommit i typografisk text alltsedan de första böckerna trycktes på 1400-talet, eftersom de varit mycket ofta använda i handskrifter på medeltiden. Under den digitala textframställningens era blev ligaturerna färre, eftersom det i kodningen för Typ1-fonter endast ingår ﬁ och ﬂ, och det saknades automatik för att omvandla en skriven teckensekvens till en ligatur. För att få tillgång till ytterligare ligaturer var man tvungen att byta till en expertfont, i fall en sådan fanns. Detta var ett omständligt tillvägagångssätt, och det ställde till problem vid stavningskontroll, automatisk avstavning och textsökning. De senaste åren har emellertid ligaturerna åter börjat bli vanliga, och det tack vare fontformatet OpenType, som tillåter betydligt fler ligaturer, vilka alla kan genereras automatiskt i vissa datorprogram. Inte minst den franska ligaturen œ (som finns i viktiga ord som œil = öga) har haft svårt att hanteras och skapat debatt. Danska och norska æ har däremot hanterats som egen bokstav och egen tangent vilket fungerat bra.

Datorteknik 
I datorer, i teckenkodningen Unicode, stöds följande ligaturer för latinska alfabet:

Se även
Bindruna
Digraf
Trigraf

Referenser 

Typografi
Hertiginnan av Erat

Hertiginnan av Erat är den andra och avslutande delen i David och Leigh Eddings fantasyserie Polgara Besvärjerskan. På svenska är den en egen bok, men den omfattar kapitel 23-41 i Polgara the Sorceress.

Handling

När den rivanska kungen blev lönnmördad, blev hon vakt till de undangömda ättlingarna. Hon gömde dem i "rosenhuset" i Sendarien och platser i närheten. De flyttade alltid runt, för att inte bli upptäckta av grolimerna. Under striden vid Vo Mimbre, fick Polgara veta att hon i den mörka sidan av profetian var Toraks fru. Därför fruktar hon henne mer än de andra i böckerna. Boken avslutas med Garions födelse i slutet, och hans tidiga bortrövning, föräldranas död och återtagandet.

Se även

Belgaraths dotter
Polgara Besvärjerskan
David Eddings

Källor

Skönlitteratur 1997
Polgara Besvärjerskan
Utsjoki kommun

Utsjoki (, enaresamiska: Uccjuuhâ, , ) är en kommun i Lappland i Finland, med Utsjoki by som centralort.

Utsjoki kommun har  invånare () och en yta av  km², varav vatten  km². Närmaste stora stad i Finland, Rovaniemi, ligger på cirka 450 kilometers avstånd. I Utsjoki finns tre större byar: Utsjoki by, Karigasniemi och Nuorgam. Utsjoki kommun är den nordligaste kommunen  i Europeiska unionen och Nuorgam den nordligaste orten.

Kommunen har den högsta andelen samiskspråkiga invånare av Finlands kommuner. Nära hälften talar en samisk språkvarietet, flertalet nordsamiska. Kommunen gränsar till Enare kommun i Finland och till Karasjok, Tana och Nesseby kommuner i Norge.

Geografi

Natur och klimat 
Lapplands forskningsstation samt Paistunturi, Kaldoaiva och halva Muotkatunturi ödemarksområden ligger i kommunen.

Trakten ingår i den boreala klimatzonen. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är februari, med  °C.

Sevärdheter
Mellan Utsjoki kyrkby och Nuorgam, vid Tana älv, ligger Samegården Välimaa, som är ett friluftsmuseum.

Tätorter
Vid tätortsavgränsningen den 31 december 2021 fanns endast en tätort inom Utsjoki kommuns område: Utsjoki kyrkoby med  invånare.

Byar i Utsjoki kommun
Nuorgam (samiska: Njuorggán)
 Nuvvus
 Dálvadas
 Outakoski (samiska: Vuovdaguoika)
 Rovisuvanto (samiska: Roavesavu)
Karigasniemi (samiska: Gáregasnjárga)
 Kaamasmukka (samiska: Gámasmohkki)

Politik

Mandatfördelning i Utsjoki kommun, valen 1964–2021
Statistik över kommunalval i Finland finns tillgänglig för enskilda kommuner från valet 1964 och framåt. Publikationen över kommunalvalet 1968 var den första som redovisade komplett partitillhörighet.

Valresultat i kommunalvalet 2017 

Källa:

I valet ställde Samlingspartiet och Kristdemokraterna samt Socialdemokraterna och Vänsterförbundet vardera upp i valförbund.

Demografi

Befolkningsutveckling

Språk
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2021. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande. För språk med färre än 10 talare är siffran dold av Statistikcentralen på grund av sekretesskäl.

Bildgalleri

Källor

Noter

Externa länkar 

Utsjoki kommuns webbplats

 
Samiskspråkiga kommuner i Finland
Kommuner i Sápmi
Samernas hembygdsområde (Finland)
Gränsorter i Europa
Finlands kommuner
Duellen (film)

Duellen (originaltitel: Duel, Finland: Fasans kilometrar) är en amerikansk road-thrillerfilm från 1971 av Steven Spielberg, skriven av Richard Matheson. Huvudrollen spelas av Dennis Weaver och en lastbil av märket Peterbilt 281 från 1955 (och stuntmannen Carey Loftin som förare, vilken tittarna aldrig får se ansiktet på i filmen). Duellen är Spielbergs första långfilm, och baseras på en verklig upplevelse som Richard Matheson var med om 1963.

Handling 
Den medelålders enbarnsfadern och försäljaren David Mann (Dennis Weaver) är på väg till ett möte i en annan stad och har en lång bilresa framför sig. Då han kör genom Mojaveöknen kommer han ifatt en rostig långtradar-tankbil som kör mycket långsamt, och bland annat spyr ut en sotig avgasrök. Han kör om, bara för att själv bli omkörd av långtradaren som sedan på nytt saktar ned. Efter detta eskalerar hela situationen och chauffören, som förblir okänd, sätter Manns liv på spel med långtradaren. Trots att Mann kör i uppåt 150 km/h, vilket hans blankröda Plymouth Valiant (1970) uppnår, har han ingen chans att köra ifrån långtradaren på plan terräng. Mann besöker bland annat ett par mackar och, i samband med en krasch, ett fik där långtradaren också stannar för att vänta in Mann som hindras från att kontakta polis och inte får några vittnen. På slutet kör chauffören utför ett stup då han skjuter Manns bil framför sig, men Mann klarar sig då han kastat sig ut ur sin bil i sista sekunden.

Referenser

Externa länkar 

Filmer 1971
Amerikanska dramafilmer
Filmer i regi av Steven Spielberg
USA på film
Vägtransport på film
Järnväg på film
Eugene Ely

Eugene Burton Ely, född 21 oktober 1886 i Williamsburg i Iowa, död 19 oktober 1911, var en amerikansk flygpionjär.

Han var den förste att lyfta med ett flygplan från däcket på en amerikansk kryssare, den 14 november 1910, kl. 03.16. Han var också den förste att landa med ett flygplan på ett fartyg, den 18 januari 1911. Hans Curtiss biplan landade på en specialkonstruerad 120 fot plattform på den amerikanska kryssaren Pennsylvania i San Francisco-bukten.

Amerikanska flygpionjärer
Personer från Iowa County, Iowa
Födda 1886
Avlidna 1911
Män
Henri Salmet

Henri Salmet, född 22 juli 1878 i Paris, var en fransk flygare. Han genomförde den 7 mars 1912 den första nonstopflygningen Paris–London. Flygturen tog drygt tre timmar.

Franska flygpionjärer
Personer från Paris
Födda 1878
Dödsår saknas
Män
Rinkebytorget

Rinkebytorget är en öppen plats i stadsdelen Rinkeby i nordvästra delen av Stockholms kommun. Den ligger mellan Rinkebyplan och Rinkebystråket. Vid torget finns ett mindre köpcentrum samt Folkets hus. På torget kan man handla bland annat frukt och grönt.

Vid torget finns entrén till station Rinkeby, som trafikeras av den blå tunnelbanelinjen.

Rinkeby
Gator och torg i Västerort
Köpcentrum i Stockholms län
Gammalsvenska (dialekt)

Gammalsvenska eller gammalsvenskbymål är den dialekt av svenska som talas av svenskbybor i Gammalsvenskby i Ukraina. 2014 talades gammalsvenska endast av 10 personer, av vilka samtliga var kvinnor.

Fonologi 
Gammalsvenskbymålets fonologi har beskrivits mest utförligt först av Anton Karlgren i Gammalsvenskby. Uttal och ordböjning i Gammalsvenskbymålet, skriven 1906, men utgiven först 1953. Hans artikel är en beskrivning av dialektens uttal och ordböjning hos fyra huvudinformanter: Andreas Andersson Utas (född 1883), Kristoff Hoas (född 1877), Simon Hoas (född på 1860-talet) och Mats Petersson Annas (född på 1840-talet).

I en artikel publicerad 2020 beskrev språkforskaren Alexander Mankov gammalsvenskbymålets fonologi baserat på inspelningar från tre talare: Anna Lyutko (född 1931), Melitta Prasolova (född 1926) och Lidia Utas (född 1933). Gammalsvenskbymålets fonologi karakteriseras bland annat av avsaknaden av de rundade främre vokalerna  och . Öppet  existerar bara allofoniskt. Vidare har två så kallade primära diftonger bevarats:  och . Hos konsonanterna finns så kallat tjockt l [ɽ], oaspirerade klusiler /p t k/. Vidare har /ɡ k/ inte palataliserats före främre vokaler, och  har utvecklat allofonen  på grund av assimilation. Inom prosodin finns ingen ordaccent.

Vokaler 

Enligt Alexander Mankov har gammalsvenskbymålet sex korta och sju långa vokalfonem, det vill säga betydelseskiljande vokaler.

Diftonger 
Gammalsvenskbymålet har två diftonger:  och . De är för det mesta långa, vanligtvis motsvarande långt e-ljud  och långt ö-ljud  på standardsvenska, och går tillbaka på de ursprungliga urnordiska diftongerna *ei och *au, t.ex. i  ’hem’ och  ’vete’, respektive  ’lök’ och  ’flöt’. Framför långa konsonanter och konsonantkluster förkortas diftongerna, t.ex. i  ’eld’. I vissa enstaka ord förekommer andra diftonger, t.ex.  ’efter’ (sammandraget av bak-efter).

Prosodi

Betoning 
Gammalsvenskbymålet har vanligtvis betoningen på första stavelsen i ord. Detta gäller även i sammansättningar, men där får även andra ledet en stark bibetoning. I vissa sammansättningar faller dock betoningen på ett senare led, t.ex.  ’julafton’. Vissa prefix är även alltid obetonade som i standardsvenskan, t.ex. be- i bedrág ’bedra’ eller fär- i färsvinn ’försvinna’.

Ordaccent 
Likt estlandssvenskan och många finlandssvenska dialekter har gammalsvenskbymålet ingen ordaccentsdistinktion.

Lexikon

Referenser

Noter

Källförteckning

Vidare läsning 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

Gammalsvenskby
Svenska dialekter
Estlandssvenskar
Zmijivka
Språk i Ukraina
Massakern i Liepāja

Massakern i Liepāja ägde rum mellan den 15 och 17 december 1941 vid en strand nära orten Skede i närheten av Liepāja i Lettland. 

Nazistiska Einsatzgruppe A och medlemmar ur Schupo assisterade av lettiska milisstyrkor, bland annat det beryktade Arājskommandot, verkställde flera massavrättningar av sammanlagt drygt 2 800 lettiska judar, de flesta kvinnor och barn. En av befälhavarna vid denna mordaktion var den lokala SS-chefen, SS-Obersturmführer Fritz Dietrich.

Se även 
 Förintelsen i Lettland
 Kaunas-pogromen 1941
 Rumbulamassakern
 Kaunas getto
 Rigas getto

Externa länkar
 Liepāja – The Holocaust
 Filmdokument

Lettlands historia
Förintelsen i Lettland
Krigsåret 1941
1941 i Sovjetunionen
Liepāja
Matematisk programmering

Matematisk programmering är en disciplin inom optimeringslära som går ut på att hitta sätt att göra en serie val på så bra sätt som möjligt under vissa bivillkor. Termen har alltså inget med datorprogrammering att göra, utan ordet programmering används i betydelsen planering.

Optimeringslära
Matematik
Gustaf Henrik von Siegroth

Gustaf Henrik von Siegroth, född på 1670-talet, död 1709, militär och överste för Dalregementet. Han var son till överstelöjtnanten Hans Henrik von Siegroth som naturaliserades som svensk adelsman 1668 och stupade 1676 vid Lund. Siegroth studerade en tid vid Uppsala universitet och deltog med kungligt stöd som volontär och kapten i franska armén under deras fälttåg i Nederländerna 1693–1695.

I den svenska armén befordrades han snabbt, löjtnant vid Livgardet 1695 och kapten där 1700. År 1702 blev han överstelöjtnant vid Dalregementet, ett regemente som då räknades som ett av arméns allra främsta. Eftersom befälhavaren vid regementet Magnus Stenbock oftast befann sig på andra uppdrag blev han regementets egentlige befälhavare, riktig överste för regementet blev han 1706.

Siegroth deltog med stor utmärkelse i de flesta av Karl XII:s stora segrar och framåt det ryska fälttåget var han en av kungens mest betrodda män. Det var inte ovanligt att Siegroth fungerade som en slags kunglig stabschef. I det olyckliga slaget vid Poltava 1709 blev Siegroth dödligt sårad när han ledde sitt regemente i striderna kring redutterna.

Källor 
 

Personer i stora nordiska kriget
Karoliner
Män
Födda 1670-talet
Avlidna 1709
Deltagare i slaget vid Poltava
Deltagare i slaget vid Holowczyn
Överstar i svenska armén
Svenska regementschefer
Svenska militärer under 1600-talet
Svenska militärer under 1700-talet
Deltagare i slaget vid Kliszów
Ugglan