1901

1901 (MCMI) var ett normalår som började en tisdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 

 1 januari
 Australiska statsförbundet bildas av några brittiska besittningar i Oceanien .
 Den svenska namnlängden läggs om och en ny almanacka införs.
 6 januari – Kristna nykterhetskvinnor i New York kallar kyssandet "barbariskt och osunt", och vill avskaffa det .
 22 januari – När Storbritanniens regerande drottning Viktoria dör efter 63 år på tronen blir hennes son Edvard VII kung av Storbritannien.
 31 januari – Anton Tjechovs drama "Tre systrar" har urpremiär på Konstnärliga teatern i Moskva, Ryssland .

Februari 
 7 februari – Våldsamma bränder rasar i oljefälten vid Baku, Ryssland .
 9 februari – De första Nordiska spelen arrangeras i Stockholm, ett veckolångt nordiskt vintersportevenemang organiserat som olympiska spelen  och är Skandinaviens största idrottstävling . Spelens syfte är att stärka den nordiska samhörigheten, och marknadsföra Sverige som turistland om vintrarna .
 12 februari – På Nybrovikens is genomförs för första gången i Sverige en "offentlig tävlan i hockey" (vilket är bandy, eftersom bandy vid denna tid också kallas "Hockey on the ice").
 16 februari – Annebergs spinneri i Borås brinner ner, varvid 400 personer blir arbetslösa.
 22 februari – Örebro pappersbruk, senare Örebro kartongbruk, grundläggs.

Mars 

 4 mars – William McKinley tillträder sin andra presidentperiod i USA.. New Yorks guvernör, Theodore Roosevelt, blir McKinleys nye vicepresident.
 29 mars – Franska deputeradekammaren antar föreningslagen.

April 
 29 april – Blodiga slagsmål uppstår mellan judiska studenter och antisemiter vid Budapests universitet .

Maj 
 1 maj – Rekorddeltagande i första maj-demonstrationerna i Sverige, med 18 000 deltagare i Stockholm, 5 000 i Göteborg och 6 000 i Malmö .
 9 maj – Vid en storbrand i Åmål, Sverige brinner 59 hus ner och kulturella värden går till spillo  
 20 maj – Byggandet av Bodens fästning i Sverige påbörjas.
 23 maj – Sveriges riksdag beslutar att införa allmän värnplikt. Övningstiden blir 240 dagar för värnpliktiga i armén . Indelningsverket, inrättat 1682, avskaffas därmed . I flottan blir övningstiden 300 dagar, och för specialförband 365.
 25 maj – Norges kvinnor blir först ut i Europa att få kommunal rösträtt, om de på landsbygden betalat minst 300 NOK i skatt och i städerna minst 400 NOK .
 28 maj – Finländska värnpliktslagen förkastas av den ryska rikskonseljen.

Juni 
 4 juni – Artur Hazelius begravs. 100 000 människor följer kistan med stoftet, som färdas till Hedvig Eleonora kyrka .
 15 juni – Gävleutställningen öppnas.
 22 juni – Föreningslagen antas av franska senaten. 
 24 juni – Ingen vill köpa när 19-årige spanjoren Pablo Picassos tavlor visas på galleri i Paris .

Juli 
 7 juli – Hasse Zetterström och OA (Oskar Andersson) tar över skämttidningen Söndags-Nisse .
 16 juli – Den ryske tsaren, Nikolaus II, beslutar upplösa den finländska militären. 
 17 juli – Gyttorps krutfabrik exploderar, varvid fyra personer omkommer.
 24 juli – Danmarks första Venstre-ministär bildas .

Augusti 
 24 augusti – Carl Ludvig Granlund, alias Gardist-Kalle, mördar sin hyresgäst Per Johan Berglund.
 28 augusti – Silliman University grundas och blir första amerikanska privatskolan i Filippinerna.
 29 augusti – De första elspårvagnarna provkörs i Stockholm och snart är hästspårvagnens tid förbi i den staden .

September 
 3 september – Lutherska konferensen öppnas i Lund, ursprungligen en tysk front mot katolicismen. 1 300 personer deltar, vilket gör den till en av större konferenserna någonsin i Sverige .
 6 september – USA:s president William McKinley blir föremål för ett attentat och avlider åtta dagar senare .
 7 september – Boxarupproret i Kina slut genom undertecknandet av Pekingprotokollet .
 12 september – Malmö nya museum invigs av stadsfullmäktiges nye ordförande Carl Heslow .
 14 september – Theodore Roosevelt tillträder som USA:s president vid William McKinleys frånfälle .
 18–21 september – Den ryske tsaren är på statsbesök i Frankrike.

Oktober 
 11 oktober – Svensk premiär för boxning inför publik på Tivoli i Malmö.
21 oktober – Helsingfors spårvägar tar hästspårvagnarna ur trafik.
 15 oktober – Hjalmar Söderbergs roman Martin Bircks ungdom utkommer och får positivt mottagande .
 16 oktober – Första svenska Antarktisexpeditionen under Otto Nordenskjöld lämnar Göteborgs hamn med fartyget Antarctic. Resan bidrar med fynd till kontinentalförskjutningsteorin .
 24 oktober – Annie Taylor åker nerför Niagarafallen i en tunna .

November 
20 november–4 december – USA skickar soldater till norra Colombia för att skydda amerikansk egendom vid Panamanäset och skydda resvägar under revolutionär aktivitet .

December 

 5 december – Hjalmar Hammarskjöld blir Sveriges justitieminister.

 10 december – De första Nobelprisen delas ut i Stockholm. Prissumman för varje belönad uppgår till 150 800 SEK . Bland pristagarna finns Wilhelm Röntgen, som upptäckt röntgenrstrålarna . Francois Prudhomme får litteraturpriset. Fredspriset delas ut i Kristiania och delas av Henri Dunant och Frédéric Passy .
 12 december – Första radiosignalen skickas över Atlanten då italienske fysikern Guglielmo Marconi lyckas sända trådlösa radiosignaler från Cornwall i sydvästra England till Newfoundland i Kanada..
 21 december
Amerikanen King Camp Gillette tar patent på en rakhyvel med utbytbart stålblad .
Amerikanska dansaren Isadora Duncan gör sensation i Paris med sin "fria, starkt expressiva dans" .
Den engelske ingenjören James Gibb lanserar en ny sport, pingpong .
Norge går till kommunalval.
 31 december – Vid nyårsfirandet på Skansen läses Nyårsklockan av regissören och skådespelaren Konstantin Axelsson.

Okänt datum 
 Oljeborrningar inleds i Persien.
I Storbritannien med 38 miljoner invånare detta år, utgör 1,7 miljoner av dem kvinnligt tjänstefolk, och 140 000 manligt.
 Nederländerna inför obligatorisk utbildning för barn i åldrarna 6-12 år.
 Norrmännen börjar anlägga gränsbefästningar mot Sverige.
 Svenska kvinnor får rätt till fyra veckors ledighet utan lön vid förlossning.
 Stockholms fondbörs omorganiseras och öppnar i modern version.
 Svenska Journalistföreningen (som 1950 byter namn till Svenska Journalistförbundet och därefter till Journalistförbundet) grundas.
 Den första svenska olycksfallsförsäkringen i industrin instiftas.
 Jugendstilen lanseras i Sverige.
 Kvinnoorganisationen Bulgariska Kvinnounionen bildas. 
 Stockholms Folkets hus invigs.
 Tidningen Affärsvärlden grundas av Helmer Key, som ett komplement till Svenska Dagbladet.
 Uppfinnaren Fredrik Ljungström konstruerar mjölkningsmaskinen Beta, som AB Separator blir intresserat av.
 Selma Lagerlöf och Valborg Olander träffas 
 1901 års släktnamnsförordning införs.

Födda 
 5 januari – Klaus Bonhoeffer, tysk jurist och motståndskämpe.
 9 januari – Chic Young, amerikansk serietecknare – Blondie.
 10 januari – Henning von Tresckow, tysk generalmajor.
 16 januari – Fulgencio Batista, kubansk politiker, president 1933–1944 och 1952–1959.
 17 januari
 Herbert Grevenius, svensk dramatiker, manusförfattare och journalist.
 Aron Gurwitsch, tysk filosof.
 20 januari – Alf Östlund, svensk skådespelare och manusförfattare.
 28 januari – Margareta Bergman, svensk skådespelare.
 29 januari – Mary Eaton, amerikansk dansare och skådespelare.
 1 februari – Clark Gable, amerikansk filmskådespelare.
 2 februari – Jascha Heifetz, amerikansk violinist.
 7 februari  – Ana Betancourt, kubansk frihetskämpe.  
 16 februari – Heinrich Gley, tysk SS-officer.
 20 februari – Mohammed Naguib, egyptisk general, president 1953–1954.
 23 februari
 Erhard Heiden, tysk SS-officer, Reichsführer-SS 1927–1929.
 Ivar Lo-Johansson, svensk författare .
 25 februari – Zeppo Marx, amerikansk komiker.
 28 februari – Linus Pauling, amerikansk kemist, nobelpris i kemi 1954 och fred 1962.
 11 mars – Wilton E. Hall, amerikansk demokratisk politiker, senator 1944–1945.
 17 mars – Margit Rosengren, svensk operettsångerska (sopran), skådespelare.
 21 mars – Karl Arnold, förbundsrepubliken Tysklands förste president.
 27 mars
 Carl Barks, amerikansk serietecknare.
 Sato Eisaku, japansk politiker, premiärminister 1964–1972, nobelpristagare.
 29 mars – Uuno Kailas, finländsk författare.
 5 april – Melvyn Douglas, amerikansk skådespelare.
 6 april – Pier Giorgio Frassati, saligförklarad italiensk student och tertiar inom dominikanorden.
 8 april – Arvid Richter, svensk sångare.
 13 april – Sven Rüno, svensk kompositör, textförfattare, pianist och kapellmästare.
 20 april
 Karl Damström, svensk järnbruksarbetare och politiker.
 Svea Holst, svensk skådespelare.
 29 april
 Kathrine Aurell, svensk-norsk författare och manusförfattare.
 Hirohito, japansk kejsare 1926–1989.
 5 maj – Fritiof Billquist, svensk skådespelare och författare.
 7 maj – Gary Cooper, amerikansk skådespelare.
 12 maj – Märta Arbin, svensk skådespelare.
 25 maj – Bellan Roos, svensk skådespelare.
 29 maj – Inga Tidblad, svensk skådespelare .
 6 juni
 Helmuth Stieff, tysk generalmajor, motståndskämpe under andra världskriget.
 Sukarno, indonesisk politiker, premiärminister 1945–1967.
 10 juni – Birger Andersson, svensk redaktör och riksdagspolitiker (socialdemokrat).
 11 juni – Gustaf Svensson i Vä, svensk folkskollärare och centerpartistisk riksdagspolitiker.
 13 juni – Tage Erlander, svensk socialdemokratisk politiker, Sveriges statsminister 1946–1969 .
 18 juni
 Storfurstinnan Anastasia, dotter till Rysslands siste tsar.
 Jeanette MacDonald, amerikansk sångerska och skådespelare.
 22 juni – Rudolf Wittkower, tysk konsthistoriker.
 29 juni
 Rudolf "Putte" Kock, svensk ishockey- och fotbollsspelare samt sportkommentator i TV .
 Nelson Eddy, amerikansk sångare och skådespelare.
 5 juli – Gustaf Hiort af Ornäs, svensk skådespelare och sångare.
 6 juli – Syama Prasad Mookerjee, indisk politiker, grundare av partiet Bharatiya Jana Sangh.
 9 juli – Barbara Cartland, brittisk författare.
 25 juli – Oscar Rosander, svensk filmklippare, kortfilmsregissör och statistskådespelare.
 28 juli – Rudy Vallée, amerikansk sångare, saxofonist, orkesterledare och skådespelare.
 29 juli – Magnus Kesster, svensk skådespelare.
 31 juli – Jean Dubuffet, fransk målare och grafiker.
 3 augusti
 John C. Stennis, amerikansk politiker, senator 1947–1989.
 Stefan Wyszyński, polsk kardinal, Polens primas.
 4 augusti – Louis Armstrong, amerikansk jazztrumpetare.
 8 augusti – Ernest Lawrence, amerikansk fysiker, nobelpristagare 1939.
 18 augusti – Arne Borg, svensk simmare .
 20 augusti – Salvatore Quasimodo, italiensk författare, nobelpristagare.
 23 augusti – John Sherman Cooper, amerikansk republikansk politiker, diplomat och jurist, senator 1946–1949, 1952–1955 och 1956–1973.
 27 augusti – Ivar Wahlgren, svensk skådespelare och sångare.
 28 augusti – Hilding Gavle, svensk skådespelare.
 1 september – Andrej Vlasov, rysk militär.
 3 september – Bullan Weijden, svensk skådespelare och sångerska.
 8 september – Hendrik Verwoerd, sydafrikansk politiker, premiärminister 1958–1966.
 18 september – Bengt Rodhe, svensk kompositör, musikarrangör, sångare och musiker (pianist).
 19 september – Alvar Kraft, svensk kompositör, arrangör av filmmusik.
 26 september
 Arthur Hilton, svensk operadirektör och skådespelare.
 Lilly Kjellström, svensk skådespelare.
 29 september – Enrico Fermi, italiensk-amerikansk fysiker, nobelpristagare.
 10 oktober – Alberto Giacometti, schweizisk skulptör och målare.
 13 oktober – Irja Browallius, svensk författare.
 21 oktober – Joseph S. Clark, amerikansk demokratisk politiker, senator 1957–1969.
 3 november
 Leopold III, belgisk kung 1934–1951.
 André Malraux, fransk författare och politiker.
 4 november – Adriano Olivetti, italiensk ingenjör, skrivmaskinstillverkare.
 14 november – Christian Elling, dansk professor och konsthistoriker.
 18 november – George Gallup, skapare av opinionsundersökningsföretag.
 25 november – Arthur Liebehenschel, tysk nazist, SS-Obersturmbannführer.
 28 november – Edwina Ashley.
 5 december
 Walt Disney, amerikansk filmproducent.
 Werner Heisenberg, tysk fysiker, nobelpristagare.
 14 december – Paul I, kung av Grekland 1947–1964.
 18 december – Francis J. Myers, amerikansk demokratisk politiker.
 27 december
 Oscar Carlsson, svensk pappersbruksarbetare och politiker.
 Marlene Dietrich, tysk-amerikansk skådespelare och sångerska.
 Stanley William Hayter, brittisk målare och grafiker.
 31 december – Karl-August Fagerholm, finlandssvensk socialdemokratisk politiker, Finlands statsminister 1948–1950, 1956–1957 och 1958–1959.

Avlidna 
 5 januari – Curtis Hooks Brogden, 84, amerikansk politiker.
 9 januari – Frank Gay Clarke, 50, amerikansk republikansk politiker, kongressledamot 1897–1901.
 14 januari – Charles Hermite, 78, fransk matematiker.
 16 januari – Hiram Rhodes Revels, amerikansk republikansk politiker, senator 1870–1871.
 17 januari – Frederic William Henry Myers, engelsk poet.
 22 januari – Viktoria, regerande drottning av Storbritannien sedan 1837.
 27 januari – Giuseppe Verdi, italiensk operakompositör.
 10 februari – Telemaco Signorini, italiensk målare.
 21 februari – Stephen M. White, amerikansk demokratisk politiker, senator 1893–1899.
 22 februari – George Francis FitzGerald, irländsk fysiker.
 13 mars – Benjamin Harrison, 67, amerikansk politiker, USA:s president 1889–1893.
 16 mars – Marriott Brosius, 58, amerikansk republikansk politiker, kongressledamot 1889–1901.
 11 april
 Ivar Hallström, 74, svensk kompositör.
 Gunnar Eriksson i Mörviken, 68, svensk lantbrukare och politiker.
 12 april – Louis Auguste Sabatier, fransk protestantisk teolog.
 24 april – Arvid Posse, svensk politiker, greve och godsägare, Sveriges statsminister 1880–1883.
 23 maj – John Riley Tanner, amerikansk republikansk politiker, guvernör i Illinois 1897-1901.
 27 maj – Artur Hazelius, 67, svensk filolog och folklivsforskare, grundare av Nordiska museet och friluftsmuseet Skansen .
 5 juni – Dagny Juel, norsk författare.
 11 juni – William J. Samford, amerikansk politiker, guvernör i Alabama 1900-1901.
 16 juni – Herman Grimm, tysk författare och konsthistoriker.
 18 juni – Hazen S. Pingree, amerikansk republikansk politiker.
 21 juni – Carl Otto Bergman, svensk militär, industriman, kommunalpolitiker och riksdagsman.
 12 juli – Richard B. Hubbard, amerikansk demokratisk politiker och diplomat.
 20 juli – Johan Laurentz, svensk arkitekt.
 5 augusti – Viktoria av England, engelsk prinsessa som blev tysk kejsarinna och drottning av Preussen.
 12 augusti
 Francesco Crispi, italiensk politiker, premiärminister 1887–1891 och 1893–1896.
 Adolf Erik Nordenskiöld, svensk mineralog och polarforskare.
 15 augusti – Julia von Hausmann, rysk psalmförfattare.
 24 augusti – Gunnar Wennerberg, svensk skald, tonsättare och ecklesiastikminister .
 9 september – Henri Toulouse-Lautrec, 36, fransk konstnär, känd för skildringar av Paris nöjesliv .
 14 september – William McKinley, amerikansk politiker, USA:s president sedan 1897 (mördad) .
 24 september – Fredrik Åkerblom, svensk tidningsredaktör och riksdagsman.
 18 oktober – August Malmström, svensk konstnär och professor vid Konstakademin.
 27 november – Davis H. Waite, amerikansk politiker, guvernör i Colorado 1893–1895.
 30 november – Albrecht Friedrich Weber, tysk orientalist.
 6 december – Bertha Wehnert-Beckmann, tysk fotograf.
 24 december – Lev Ivanov, rysk balettdansör och koreograf.

Nobelpris   
 Fysik – Wilhelm Conrad Röntgen, tysk fysiker.
 Kemi – Jacobus Henricus van 't Hoff, nederländsk kemist.
 Medicin – Emil von Behring, tysk läkare.
 Litteratur – Sully Prudhomme, fransk författare.
 Fred
 Henri Dunant, Schweiz.
 Frédéric Passy, Frankrike.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar