kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
John Bardeen

John Bardeen, född 23 maj 1908 i Madison, Wisconsin, död 30 januari 1991 i Boston, Massachusetts, var en amerikansk fysiker och dubbel nobelpristagare.

Bardeen fick första gången Nobelpriset i fysik 1956 för sin del i utvecklingen av transistorn.
Han tilldelades även priset 1972 för att han tillsammans med Leon Cooper och Robert Schrieffer utvecklat den så kallade BCS-teorin för supraledning.

Källor

Externa länkar

Nobelprize.org, Nobelpriset i fysik 1956
Nobelprize.org, Nobelpriset i fysik 1972
Nobelprize.org, John Bardeen - Biografi

Nobelpristagare i fysik
Amerikanska fysiker under 1900-talet
Födda 1908
Avlidna 1991
Personer från Madison, Wisconsin
Män
Amerikanska eponymer
Alumner från University of Wisconsin–Madison
Mottagare av Frihetsmedaljen
Alumner från Princeton University
Amerikanska nobelpristagare
Forskare från Wisconsin
Leon Cooper

Leon Neil Cooper, född 28 februari 1930 i Bronx i New York, är en amerikansk fysiker och nobelpristagare.

Cooper fick Nobelpriset i fysik 1972 tillsammans med John Bardeen och Robert Schrieffer
med motiveringen "för den av dem gemensamt utvecklade teorien för supraledningsfenomenet, vanligen kallad BCS-teorin".

Källor

Externa länkar 

 Nobelprize.org, Nobelpriset i fysik 1972
 Nobelprize.org, Leon Cooper - Biografi

Nobelpristagare i fysik
Födda 1930
Män
Levande personer
Amerikanska fysiker under 1900-talet
Amerikanska eponymer
Amerikanska nobelpristagare
Forskare från New York
Personer från Bronx
Robert Schrieffer

John Robert Schrieffer, född 31 maj 1931 i Oak Park, Illinois, död 27 juli 2019 i Tallahassee, Florida, var en amerikansk fysiker och nobelpristagare.

Schreiffer mottog Nobelpriset i fysik 1972 tillsammans med John Bardeen och Leon Cooper
med motiveringen "för den av dem gemensamt utvecklade teorien för supraledningsfenomenet, vanligen kallad BCS-teorin".

Källor

Externa länkar 

 Nobelprize.org, Nobelpriset i fysik 1972
 Nobelprize.org, John Schrieffer - Biografi

Nobelpristagare i fysik
Amerikanska nobelpristagare
Personer i USA under 1900-talet
Personer från Oak Park
Födda 1931
Avlidna 2019
Män
Amerikanska eponymer
Personer verksamma vid University of Illinois
Alumner från Massachusetts Institute of Technology
Dennis Gabor

Dennis Gabor (ungerska Gábor Dénes, ursprungligen Günszberg Denes), född 5 juni 1900 i Budapest, Ungern, död 9 februari 1979 i London, var en ungersk-brittisk fysiker och nobelpristagare.

Biografi
Gabor föddes i en judisk familj och hette ursprungligen Günszberg Denes. År 1902 fick familjen tillstånd att byta efternamn till Gábor. Under första världskriget tjänstgjorde han inom det ungerska artilleriet i norra Italien och 1918 började han studera vid Tekniska universitet i Budapest. Han fortsatte sedan utbildningen vid Charlottenburgs tekniska universitet i Berlin. Han tog doktorsexamen 1927 med en avhandling om registrering av transienter i elektriska kretsar med katodstråleoscillograf.

År 1933 flydde Gabor från Nazityskland och kom till England där han började arbeta vid Thomson-Houstons utvecklingsavdelning i Rugby, Warwickshire. Det var under detta arbete som han 1947 uppfann holografin, men det var först efter utvecklingen av lasern som det första hologrammet kunde framställas.

Han gifte sig där med Marjorie Butler och blev brittisk medborgare 1946. År 1948 flyttade han till Imperial College i London och blev professor i fysik, ett arbete han uppehöll till sin avgång 1967.

Efter den snabba utvecklingen av lasrar och ett brett utbud av holografiska applikationer (t.ex. konst, lagring av information och igenkännandet av mönster) uppnådde Gabor ett erkännande och uppmärksamhet över hela världen under sin livstid. Han mottog Nobelpriset i fysik 1971 med motiveringen "för hans uppfinning och utveckling av den holografiska metoden".

Utmärkelser
1956 – Medlem av Royal Society
1964 – Hedersmedlem i Hungarian Academy of Sciences
1964 – Fil. Dr. University of London
1967 – Colombuspriset av the International Institute for Communications,  Genua
1968 – Först Albert A. Michelson-medaljen från The Franklin Institute, Philadelphia
1968 – Rumfordmedaljen av Royal Society
1970 – Hedersdoktor vid University of Southampton
1970 – Medal of Honor of the Institute of Electrical and Electronics Engineers
1970 – Kommendör av Order of the British Empire (CBE)
1971 – Nobelpriset i fysik, för sin uppfinning och utveckling av holografiska metoder
1971 – Hedersdoktor vid Delft University of Technology
1972 – Holweckpriset av Société Française de Physique
2009 – Imperial College London öppnar Gabor Hall, a hall of residence uppkallad till hans ära.

Se även 
Gabormedaljen

Källor

 Bra Böckers lexikon, 1975

Externa länkar 
 Nobelprize.org, Nobelpriset i fysik 1971
 Nobelprize.org, Dennis Gabor - självbiografi

Födda 1900
Avlidna 1979
Ungerska fysiker
Ungerska nobelpristagare
Nobelpristagare i fysik
Män
Personer från Budapest
Ungerska eponymer
Ledamöter av Ungerska vetenskapsakademien
Ledamöter av Royal Society
Lakshadweep

Lakshadweep är ett unionsterritorium och distrikt i Indien. Territoriet består av ögrupperna Lackadiverna och Amindiverna samt ön Minicoy belägna i Arabiska sjön, en del av Indiska oceanen. År 2001 var befolkningen 60 595, varav en stor majoritet är sunnitiska muslimer.

Namnet är sanskrit för hundratusen öar.

Lakshadweep har antagits ha koloniserats på 800-talet från Malabarkusten, enligt traditionen sägs dock befolkningen ha omvänts till islam på 600-talet. Öarna upptäcktes av Vasco da Gama 1498 och lydde därefter under Portugal, tills öarna omkring år 1545 kom under rajan av Cannanores styre. 1791 hamnade de under brittisk överhöghet, från 1877 med rätt att tillsätta sina egna hövdingar.

1947 lades Lakshadweep under delstaten Madras, men proklamerades 1956 som unionsterritorium. Lackadiverna var tidigare benämning på hela territoriet, men det ändrades 1973 till Lakshadweep.

Territoriet ligger norr om Maldiverna som är ett självständigt land.

Källor 

Lakshadweep
Distrikt i Indien
Dadra och Nagar Haveli

Dadra och Nagar Haveli är ett distrikt, till 2020 ett unionsterritorium, i västra Indien. Befolkningen på cirka 340 000 invånare är till större delen adivasi och talar bhili, gujarati och hindi. Huvudstaden heter Silvassa.

Historia 
Territoriet tillhörde Portugal från 1779 till 2 augusti 1954, när direkt lokalt styre infördes, följt av inkorporation i Indien 1961. Det slogs 26 januari 2020 ihop med Daman och Diu till Dadra och Nagar Haveli och Daman och Diu.

Geografi 

Nagar Haveli är beläget i västra Indien, mellan delstaterna Maharashtra och Gujarat, medan Dadra är en enklav några kilometer norr om Nagar Haveli inne i Gujarat. Territoriet ligger i floden Daman Gangas bevattningsområde; städerna Dadra och Silvassa ligger båda på flodens norra bank. 

Västra Ghats reser sig i öster, och dess utlöpare upptar östra delen av detta territorium.

Ekonomi 
Tillverkningsindustrin är viktig i territoriet, och har sökt sig hit eftersom skatterna är låga och inga tullar tas ut för handeln hit.

Källor 

Distrikt i Dadra och Nagar Haveli och Daman och Diu
Daman och Diu

Daman och Diu var mellan 1987 och 2020 ett unionsterritorium i västra Indien. Området tillhörde Portugal till 1961.

Territoriets yta var 112 km² och befolkningen på omkring 250 000 talade gujarati eller marathi och var till största delen hinduer. Huvudstad var Daman.

Daman och Diu var en del av federala territoriet Goa, Daman och Diu fram till 1987, då Goa blev en delstat. Territoriet bestod av två enklaver, båda belägna inom Gujarats yttre gränser, tidigare kallat Damaõ Grande respektive Damaõ Pequeno, vid Cambayviken. Det slogs 26 januari 2020 ihop med Dadra och Nagar Haveli till Dadra och Nagar Haveli och Daman och Diu.

Historia 
Portugiserna ägde Daman sedan 1558. Staden Daman, belägen vid den segelbara Damanganga, var under kolonialtiden säte för en guvernör (lydande under generalguvernören i Goa) och biskop.

Källor

Se även 
Sjöslaget vid Diu

Dadra och Nagar Haveli och Daman och Diu
Ugglan
Sockiplast

Sockiplast är ett slags ankelsocka i frotté med räfflad halkfri plastsula. Den lanserades 1959 och användes istället för sportskor på gymnastiklektionerna främst under 1960-, 1970- och 1980-talen. Produkten tillverkas av företaget Nowa Li i Gällstad i Västergötland, Sverige.

Historia
Sockiplasten skapades 1959 av Sivert Stureson. Till en början var den en enkel bomullssocka försedd med en plastad sula som saknade mönster och därför kunde vara hal. Längre fram kunde man med hjälp av ett galler, där sockiplasten placerades efter ugnstorkningen, skapa det karakteristiska mönster som ökar friktionen. Här kunde man också lägga in siffror för storleksmärkning.

Sockiplasten var en vanlig syn under gymnastiklektioner i svenska grundskolor under bland annat 1970-talet, där den rekommenderades som ett sätt att undvika vårtor på fötterna. Sockiplasten var inte minst använd av flickor i lågstadieåldern, Kopplingen till flickor och yngre elever gjorde också att den hade svårt att slå igenom som fotbeklädnad för pojkar och äldre elever.

Se även 
Mockasin
Tabi

Referenser

Externa länkar
Föreningen sockiplastens vänner

Fotbeklädnader
Benvärmare

Benvärmare är ett stickat, cylindriskt plagg, ungefär som en socka, fast utan fot. Det bärs vanligtvis lite bylsigt på benens nedre del.

Dansare brukar ha benvärmare för att hålla sig varma och därigenom förhindra skador. Som modeplagg är benvärmare förknippade med 1980-talet, men har kommit tillbaka under de senaste åren. I Japan har vita så kallade loose socks blivit populära och bärs av skolflickor till skoluniformen.

Se även
 Damasker

Kläder
Stickade plagg
Gunilla Sköld-Feiler

Gunilla Sköld Feiler, född 15 januari 1953 i Norrköping, är en svensk konstnär och kurator. Hon är känd för installationen Snövit och Sanningens Vansinne, som hon gjorde i samarbete med maken Dror Feiler. Paret driver TEGEN2, ett konstnärsdrivet galleri på Södermalm, Stockholm. Paret har sonen Tigran Feiler.

Källor

Noter

Externa länkar 
Gunilla Sköld-Feilers webbplats
TEGEN2

Konstnärer från Norrköping
Svenska konstnärer under 1900-talet
Svenska konstnärer under 2000-talet
Kvinnor
Födda 1953
Levande personer
Kryssribbvalv

Ett kryssribbvalv är ett valv som består av en stomme av korsande ribbor som bär valvkapporna och för trycket från valvet ned till stöden. 

Denna sorts valv blev mycket populär vid byggnadshyttor runt om i Europa i samband med de gotiska katedralbyggena men utvecklades egentligen redan under romansk tid. Om ribbornas konstruktiva eller dekorativa funktion var mest betydelsefull är omdiskuterat.

Se även 
 kryssvalv
 ribbvalv

Externa länkar
 Chalmers - Tegelvalven i Gamla Uppsala kyrka

Valv

gl:Bóveda de aresta
Chandigarh

Chandigarh är ett unionsterritorium (Union territory) i norra Indien. Territoriet domineras av staden med samma namn, som dessutom är huvudstad för såväl delstaten Punjab som delstaten Haryana. Dessutom ingår ytterligare 23 byar i territoriet. På territoriets 114 km² bor cirka 1,1 miljoner människor. Själva staden hade 961 587 invånare vid folkräkningen 2011, med totalt 970 602 invånare inklusive några förorter. Eftersom storstadsområden i Indien inte får tillgodoräkna sig områden över delstats- och territoriegränser räknas dock inte Ajitgarh, Kharar och Zirakpur (i Punjab) samt Panchkula (i Haryana) in. Tillsammans med dessa städer har hela storstadsområdet cirka 1,5 miljoner invånare (2011).

Staden Chandigarh planerades av den framstående schweiziske arkitekten Le Corbusier och byggdes av den indiska regeringen under 1950-talet. 

Chandigarh låg tidigare i Punjab, men när de nuvarande delstaterna Punjab och Haryana bildades 1966 genom delning av Punjab fick Chandigarh bli federalt område.

Källor

Externa länkar

Chandigarh
Orter i Chandigarh
Planerade städer
Sydstaterna

Sydstaterna (engelska Southern United States eller The South, "Södern") är en benämning på den sydöstra delen av USA. Det kan definieras som
 de delstater i USA där slaveri var tillåtet
 de delstater som anslöt sig till Amerikas konfedererade stater och gjorde uppror mot den federala statsmakten i Washington, D.C. som följde efter anfallet mot Fort Sumter 1861 som snart utvecklade sig till amerikanska inbördeskriget.

I sydstaterna har plantagejordbruk för grödor som sockerrör, tobak och bomull varit viktigt för ekonomin. Industrialiseringen kom i allmänhet senare än i norra USA.

Vidare talas här sydstatsengelska, engelska med sydliga dialekter eller med sydlig accent, till skillnad från övriga USA, där man (med undantag för New England och New York) talar en engelska som ofta benämns "General American English".

De sydöstligaste av sydstaterna, utom Florida, brukar räknas som den "Djupa Södern" (the Deep South), ett område där de sydliga kulturella särdragen är som tydligast.

Lista över sydstaterna 
  Texas
  Arkansas
  Louisiana
  Mississippi
  Alabama
  Tennessee
  Georgia
  Florida
  North Carolina
  South Carolina
  Virginia
  Oklahoma (delstatsrättigheter först 1907)

Gränsstaterna 
  Missouri
  Kentucky
  West Virginia (blev en delstat ur västra delarna av Virginia för att befolkningen där var Unionen mer trogen)
  Maryland
  Delaware

Se även 
 Bibelbältet
 Dixie
 Gritsbältet
 Jim Crow-lagar
 Nordstaterna
 Övre södern

Referenser 

USA:s samhälle
Regioner i USA
Iris

Iris kan syfta på:

Naturvetenskap 
 Iris – delen av ögat som ligger runtom och bakom ljusöppningen, se regnbågshinna 
 Irissläktet – släkte av blommande växter, vetenskapligt namn Iris
 Iris (djur) – släkte av bönsyrsor
 Iris (mineral) – typ av bergkristall
 7 Iris – asteroid

Kultur 
 Iris (mytologi) – regnbågens gudinna i grekisk mytologi

Musik och film 
 Iris (opera) – opera av Pietro Mascagni från 1898
 Iris (musikalbum) – musikalbum med Marie Bergman från 1979
 Iris (sång) – låt av det amerikanska alternativrockbandet Goo Goo Dolls
 Iris (Hold me close) – låt av rockbandet U2 från albumet Songs of Innocence
 Iris (film, 2001) – film från 2001 om Iris Murdoch
 Iris (film, 2011) – film från 2011 av Ulrika Bengts

Näringsliv 
 AB Iris – en tidigare möbelindustri och keramisk industri i Borgå, Finland

Teknik 
 S/S Iris – svenskt lastfartyg
 Iris (1934) – ubåt av Minerve-klass i den franska flottan
 Iris Browser – en webbläsare

Personnamnet Iris 
 Iris (namn) – namn och personer med namnet
 Laura Van den Bruel (1995–), en belgisk sångerska med artistnamnet Iris
Yngve

Yngve, ibland stavat Yngwe, är ett fornnordiskt mansnamn som troligtvis kommer från ett gammalt gudanamn med oklar identitet (se Ingwaz), men som möjligtvis är ett alternativt namn på guden Frej. Namnets ursprungliga sammanhang är långt ifrån okomplicerat då källorna (ibland t.o.m från samma tid) motsäger varandra. Kungalängder från 1100-talet uppger honom som far till Njord och Frejs farfar, och även kung av Turkiet. Dessa uppgifter förekommer inte i tidigare eller senare källor. Yngve var enligt Snorre Sturlasson den förste kungen av Sverige och efter honom blev hans ätt kallad ynglingaätten. Snorre kopplar aldrig Frej och Yngve direkt, men i sin Ynglingasaga anger Snorre Yngve-Frej som anfader till ätten. Ynglingatal, den äldsta källan, nämner varken Yngve, Frej eller någon annan gud som anfader till ätten.

Statistik

Namnet är vanligast bland svenska män över 50, men förekommer nästan bara som andranamn bland de yngsta. Namnet var mycket populärt under 1800-talet då man vurmade för vikingatiden. 

2014 fanns det totalt uppemot 15 500 personer i Sverige med namnet Yngve, varav nära 3 400 hade det som tilltalsnamn. Yngve förekommer även som efternamn, till exempel hos dirigenten Jan Yngwe. I slutet av 2014 fanns det 529 personer med Yngve som efternamn. År 2003 fick 47 pojkar namnet, men ingen fick det som tilltalsnamn. 

Yngve har namnsdag den 11 februari (sedan 1901), delas med Inge.

Personer med namnet Yngve 
 Yngve Baum, svensk fotograf
 Yngve Bergkvist, svensk ishotellsdirektör
 Yngve Brilioth, svensk ärkebiskop
 Yngve Brodd, fotbollsspelare, OS-brons 1952
 Yngve Ekström, möbelformgivare
 Yngve Gamlin, svensk artist
 Yngve Holmberg, svensk politiker (m), partiledare, landshövding i Hallands län
Yngve Hugo, folkbildningsman, radiochef 1942-1950
 Yngve Janson, svensk författare
 Yngve Kalin, svensk präst
 Yngve Larsson, svensk politiker (fp)
 Yngve Leback, svensk fotbollsspelare
 Yngve Lundström, svensk konstnär
 Yngve Lyttkens, svensk författare
 Yngwie Malmsteen (artistnamn), svensk gitarrist
 Yngve Nilsson, svensk kompositör och musiker
 Yngve Nilsson, svensk politiker (m)
 Yngve Nordwall, svensk regissör och skådespelare
 Yngve Rasmussen, svensk arkitekt
 Yngve Rudberg, svensk biskop i Skara stift
 Carl Yngve Sahlin, filosof, professor, universitetsrektor
 Yngve Sköld, svensk kompositör
 Yngve Stiernspetz, militär och gymnast, OS-guld 1912
 Yngve Stoor, svensk kompositör
 Yngve Wahl, svensk musiker
 Yngve Westerberg, svensk kompositör

Se även 
 Yngve-Frej
 Alf och Yngve
 Vem älskar Yngve Frej?, roman av Slas, filmatiserad 1972.

Referenser

Förnamn
Mansnamn
Svenska förnamn
Fornnordiska mansnamn
Nordiska förnamn
Svenska mansnamn
Jan Karlsson

Jan Karlsson eller Janne Karlsson kan avse flera personer:

 Jan O. Karlsson (1939–2016), svensk jurist och socialdemokratisk politiker
 Jan Karlsson (fotbollsspelare) (1940–2019), svensk fotbollsspelare
 Janne Karlsson (brottare) (född 1945), svensk brottare i weltervikt
 Jan Karlsson (översättare) (född 1951), svensk översättare från norska
 Jan "Proppen" Karlsson (född 1957), svensk handbollstränare
 Janne Karlsson (ishockeytränare född 1958) (född 1958), svensk ishockeytränare och tidigare ishockeyspelare, med bakgrund i bland annat Frölunda och HV71
 Janne Karlsson (ishockeytränare född 1964) (född 1964), svensk ishockeytränare och tidigare ishockeyspelare, med bakgrund i bland annat Västerås Hockey och Modo Hockey
 Jan Karlsson (cyklist) (född 1966), svensk cyklist
 Jan Karlsson (forskare) (född 1969), svensk professor i naturgeografi med inriktning mot akvatisk biogeokemi och föreståndare för Climate Impacts Research Centre

Se även 
 Jan Carlsson
Autotrofi

Autotrofi, eller producent är en benämning på självnärande organismer. Den kan antingen vara fotoautotrof, och således självnärande genom fotosyntes, eller kemoautotrof, då självnärande genom oxidation av oorganiska ämnen. Eftersom de själva skapar sin egen näring är de även producenter. Till autotrofer hör de flesta gröna växter, alger, flera grupper av bakterier och arkéer men inga djur eller svampar.

Se även 
 Heterotrofi
 Trofisk
 Fotoautotrofer
 Kemoautotrofer
 Saprofyter
 Parasitism
 Rovdjur
 Växtätare

Referenser

Biokemi
Ekologi
Heterotrofi

En heterotrof är en organism, som till skillnad från en autotrof, behöver konsumera organiska ämnen för att få energi, till exempel genom att äta, antingen autotrofer eller andra heterotrofer, som lever eller som nyligen dödats. Det gäller bland annat djur och svampar.

Heterotrofa bakterier 
Flertalet bakterier är heterotrofa och många av dessa utvinner den energirika näring som finns i döda växt- och djurrester, de fungerar därmed som saprofyter (nedbrytare).

Bakterier kan också få tillgång till energirik näring genom att samexistera med andra organismer, samexistens mellan två arter där båda parter gynnas av varandras närvaro kallas mutualism. Vissa heterotrofa bakterier är även parasiter men endast en minoritet av alla bakteriearters parasiter är sjukdomsalstrande.

Se även 
 Fotoautotrofer
 Kemoautotrof
 Mixotrof
 Trofisk
 Mykoheterotrofi

Referenser 

Ekologi
Antonym

Med motsatsord avses ord som kan sägas stå i motsatsförhållande till varandra. Om det finns en gradmotsats, dvs. om förnekandet av det ena ordet inte nödvändigtvis är ett bejakande av det andra, brukar man tala om antonymi. Exempelvis är inte gammal inte nödvändigtvis samma sak som ung. 

En antonym anger vilket ord som ligger på motsatta sidan av den dikotomi som ett visst ord tillhör. Exempel på antonyma ordpar: 

tät  gles

stor  liten

rik  fattig.

Antonymitet och komplementaritet
Två antonymer till ett och samma ord behöver inte vara synonyma, eftersom de kan relatera till olika grundbetydelser av grundordet (det vill säga syfta till olika dikotomier). Både ond och äcklig är antonymer till god, men de är för den sakens skull inte synonymer.

Om däremot förnekandet av det ena ordet innebär ett bejakande av det andra, talar man om komplementaritet. Många komplementära motsatspar konstrueras med hjälp av negerande prefix. Exempel: 

gift  ogift

formell  informell

aktivera  avaktivera.

Ett ord som är antonym till sig själv kallas autoantonym eller kontronym.

Konversitet och reversitet
Om orden beskriver relationen från olika perspektiv talar man om konversitet. Vi kan således säga att det råder konversitet för ordparen:

far  son 

framför  bakom

maka  make

jaga  fly. 

Om orden däremot uttrycker olika händelser, men där skeendena kan betraktas som motsatta utan att för den skull vara varandras negationer, talar man istället om reversitet. Detta gäller för ordpar som:

höja  sänka

klä på  klä av

packa upp  packa ner

förlänga  förkorta.

Annan karakteristik för motsatsord
För många motsatsord finns inga mellanlägen, det är antingen det ena eller det andra, t.ex. levande  död. 

Ibland går det att göra en mera subjektiv kedja av ord från det ena läget till det andra.
Exempelvis: urbra - bra – hyfsad – okej – halvbra – sådär – inget vidare – dålig – suger - under all kritik – sämsta tänkbara.
     
Några ord som bildats av ett egennamn har även motsatsord som bildats av egennamn, exempelvis: 

abderitisk  salomonisk

apollinisk  dionysisk.
     
För vissa ord är det lätt att hitta motsatsord, såsom glad  ledsen, men ibland kan det krävas mer tankeverksamhet, som för ordparen:

beklagan  lyckönskan

blaserad  levnadsglad

empati  känslokyla

kioskvältare  lagersuccé.

Referenser 
Noter

Tryckta källor
 Gyllenbok, Jan. (2015). Ord till tusen - inspirationsbok i ordkunskap, ordbildning och ordanvändning i det svenska språket. 4:e uppl. Lomma: ICD Publ.
 Linell, Per. (1982). Människans språk – En orientering om språk, tänkande och kommunikation. 2:a uppl. Malmö: Gleerups.
 Walter, Göran. (2007). Ord och motsatsord – svensk antonymordbok. 2:a uppl. Stockholm: Bonnier.

Externa länkar 
 Antonymordbok (antonym.se)
 Svenska Akademiens grammatik på svenska.se

Semantiska relationer