kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Liberiet

Liberiet är en byggnad belägen i centrala Lund precis söder om Lunds domkyrka. Byggnaden dateras till 1400-talets senare del.

Byggnadens användningsområde har ändrats flera gånger. Från början hade domkapitlet sitt bibliotek i byggnaden, därav namnet som härstammar från latinets Liber, bok. Huset är från 2008 Pilgrimsplats Liberiet, en mötesplats för det nära samtalet, en kopp kaffe, en stunds vila och stillhet. Här finns pilgrimslitteratur, information om pilgrimsvägar mm.

Källor

Externa länkar
 Liberiet i Lunds kommuns bevaringsprogram
 Om Liberiet på Kulturportal Lund

Byggnader och anläggningar i Lund
Stäket

Stäket kan syfta på:

Stäk – ett system av pålar i vatten för att spärra av en farled
Stäkes län – ett medeltida slottslän

Järfälla
Stäksundet – ett sund som förenar fjärdarna Görväln och Skarven i Mälaren mellan Järfälla kommun och Upplands-Bro kommun
Stäket, Järfälla kommun – ett område i kommundelen Kallhäll-Stäket i Järfälla kommun

Upplands-Bro
Stäksön – en halvö i Mälaren
Almare-Stäkets borg – en medeltida borgruin på Stäketsholmen
Stäkets rivning – slutpunkten på en maktkamp 1518
Almare Stäkets herrgård – en tidigare sätesgård på Stäksön
Dalkarlsbacken – vägsträcka anlagd på västra sidan av Stäksön 1665

Nacka
Slaget vid Stäket – vid Baggensstäket i Stockholms skärgård
Stäket redutt – en skans vid Baggenstäkets södra sida i nuvarande Nacka kommun
Södra stäket – ett sund i Stockholms skärgård, mellan Värmdö och fastlandet, se Baggensstäket

Östergötland
Stäkeborg – en borg vid viken Slätbaken, se Stegeborg

Lund
Stäket, Lund – ett hus vid Stora Södergatan i centrala Lund
Bilbao

Bilbao () är en kommun, spansk hamn- och industristad i provinsen Biscaya i Baskien, cirka 12 km innanför floden Nervións mynning i Biscayabukten. Med förstäder har Bilbao cirka en miljon invånare. 
Bilbao är en av Spaniens viktigaste industristäder med järn- och stålindustri. Hamnen är Spaniens näst största. 
År 1997 invigdes Guggenheimmuseet i Bilbao, ett nytt konstmuseum där själva byggnaden har en mycket intressant arkitektur signerad Frank Gehry.

Bilbao var en av regeringssidans viktigaste stödjepunkter i början av spanska inbördeskriget men intogs av Franco i juni 1937.

Europeiska arbetsmiljöbyrån, som är ett EU-organ, är placerad i Bilbao.

Historia 
Bilbao grundades omkring år 1300 och kom att få stor betydelse som centrum för Spaniens järnproduktion och som exporthamn för ull. På 1500-talet var Bilbao vid sidan av Sevilla Spaniens viktigaste hamnstad. Därefter förlorade Bilbao i betydelse fram till 1700-talet, då handeln med Sydamerika innebar ett nytt uppsving för staden.

Bilbao intogs av fransmännen 1795 och 1808. Staden belägrades utan framgång av carlisterna 1835, 1836 och 1874. Under den sista belägringen 1874 utsattes staden för ett intensivt bombardemang.

Bilbao var en av regeringssidans viktigaste stödjepunkter i början av spanska inbördeskriget, men anfölls våren 1937 av Emilio Mola med 50 000 man och 16 juni tvingades regeringssidan utrymma staden.

Sport 
Stadens lokala fotbollsklubb är Athletic Bilbao. Klubben har blivit känd för att ha en trupp med spelare av baskiskt ursprung.

Källor

Externa länkar 

 

Orter i Baskien
Chico Marx

Leonard "Chico" Marx, född 22 mars 1887 på Upper East Side på Manhattan i New York, död 11 oktober 1961 i Hollywood i Los Angeles i Kalifornien, var en amerikansk komiker och pianist, en av Bröderna Marx.

I filmerna med bröderna Marx hade Chico alltid en överdriven italiensk brytning och en slags tyrolerhatt. Hans rollfigur var alltid en korkad men listig, charmig och godhjärtad italiensk skojare med förkärlek till pianospel, ständigt i sällskap med den stumme och oberäknelige Harpo (som oftast var till mer besvär än nytta). Namnet Chico fick han därför att han brukade jaga flickor (chicks).

Referenser

Noter

Externa länkar
 The Marx Brothers Museum (svensk sida på internet sedan 1999)

Amerikanska komiker
Amerikanska skådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Födda 1887
Avlidna 1961
Män
Bröderna Marx
Harpo Marx

Adolph (senare ändrat till Arthur) "Harpo" Marx, född 23 november 1888 på Upper East Side på Manhattan i New York, död 28 september 1964 i Los Angeles, Kalifornien, var en amerikansk komiker och en av Bröderna Marx. Namnet Harpo kom av att han spelade harpa.

Hans karaktär i brödernas scenframträdanden och filmer var alltid den stumme, harpspelande tokern som utsätter allt och alla omkring sig med sina clownfasoner. Hans rollfigur var ständig kompanjon och vapendragare till Chico. Han bar alltid gullockig peruk som skulle ge sken av en röd hårfärg, en rock med oräkneligt antal fickor samt en cylinderhatt.

Harpo kunde dock tala, men beslöt sig för att förbli tyst efter en kritiker skrivit att hans kroppsspråk var utmärkt, men hans röst förstörde illusionen.

Hans självbiografi, Harpo talar!, kom ut 1961.

Marx avled den 28 september 1964 av en hjärtinfarkt i Los Angeles.

Filmografi 
 1925 – Too Many Kisses 
 1943 – Den stora stjärnparaden (Stage Door Canteen) 

Not: För filmer med Bröderna Marx, se Bröderna Marx.

Referenser

Noter

Externa länkar
 The Marx Brothers Museum (svensk sida på internet sedan 1999)

Amerikanska komiker
Amerikanska skådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Födda 1888
Avlidna 1964
Män
Bröderna Marx
Amerikanska harpister
Kolya

Kolja är en tjeckisk film från 1996, regisserad av Jan Sverák.

Handling
Franta Louka (Zdenek Sverák) är en framstående cellist i det av Sovjetunionen ockuperade Tjeckoslovakien. Louka får sparken från filharmonikerna och blir tvungen att spela på begravningar, ge privatlektioner och måla gravstenar för att kunna försörja sig. Den något åldersstigne ungkarlen och kvinnotjusaren Louka får inte ihop nog med pengar till sina skulder och till sin mor. Han ingår ett skenäktenskap med en ryska för att få pengar. Efter giftermålet flyr ryskan till Västtyskland och lämnar sin 5-åriga son, Kolya (Andrej Chalimon), kvar hos Louka. Detta förändrar Franta Loukas liv i en föränderlig tid.

Om filmen
Kolya utspelar sig i Prag i slutet av 1980-talet och är baserad på en berättelse av Pavel Taussig. 
Filmen belönades med Golden Globe 1996 och en Oscar 1997 för bästa utländska film.

Tagline
The perfect grouch has met his match. A five-year-old boy named Kolya.

Rollista

Externa länkar
 

Filmer 1996
Tjeckiska dramafilmer
Oscar för bästa icke-engelskspråkiga film
Tjeckiskspråkiga filmer
Slovakiskspråkiga filmer
Ryskspråkiga filmer
Filmer i regi av Jan Sverák
Aspiration

Aspiration kan syfta på:

 aspiration (fonetik) ‒ ett lätt brus före eller efter ett konsonantljud
 aspiration (medicin) ‒ föda, hamnar i luftstrupen istället för i matstrupen
Zeppo Marx

Herbert Manfred "Zeppo" Marx, född 25 februari 1901 på Upper East Side på Manhattan i New York, död 30 november 1979 i Palm Springs, Kalifornien, var en amerikansk komiker och skådespelare, en av Bröderna Marx. 

Zeppo ingick i komikergruppen på scen och i deras fem första filmer, men lämnade gruppen 1934. Under sin tid i gruppen blev han frustrerad över att aldrig få några komiska roller, trots att han hade en viss komisk talang. I stället fick han spela romantisk hjälte eller Grouchos sekreterare. Sedan han lämnat gruppen blev han en framgångsrik företagare.

Bland annat var han en mycket duktig mekanisk uppfinnare, och han hade ett företag som indirekt bidrog till atombomberna över Japan. Företaget konstruerade en upphängning som amerikanska armén sedan använde för att fästa bomberna i på planen.

Han var gift med Barbara Blakely (sedermera Barbara Marx) 1959–1973. Barbara gifte om sig 1976 med Frank Sinatra.

Filmografi 
 1925 – A Kiss in the Dark 
 1926 – Humor Risk (kortfilm) 
 1929 – Miljonärernas paradis (The Cocoanuts) 
 1930 – Muntra musikanter (Animal Crackers) 
 1931 – Fyra fräcka fripassagerare (Monkey Business) 
 1932 – Fyra farliga friare (Horse Feathers) 
 1933 – Fyra fula fiskar (Duck Soup) 

Not: För filmer med Bröderna Marx, se Bröderna Marx!

Referenser

Noter

Externa länkar
 The Marx Brothers Museum (svensk sida på internet sedan 1999)

Amerikanska komiker
Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Födda 1901
Män
Avlidna 1979
Personer från Manhattan
Bröderna Marx
Kantonesiska

Kantonesiska  är ett tonalt språk. I tonala språk är tonernas stigning avgörande. Sålunda hör tonen fast till ordet. Bra hörsel är förmågan att kunna identifiera hörda toner exakt.
Kantonesiska och mandarin är två olika språk snarare än dialekter trots att de delar samma skriftliga form. Tanken var att kantoneserna skulle få ett lättbegriplig information och förståelse om Mandarin (språk).
Kantonesiska tillhör den sinotibetanska språken, medan mandarin tillhör ett monosyllabiskt språk som utvecklades från medeltidskinesiska.

Uttal 
Kantonesiskan har sex toner. Två av dem har dock i modernt språkbruk i stort sett smält samman till en.

Kantonesiskan är, liksom alla kinesiska språk eller dialekter, ett stavelsebaserat språk. Till skillnad från standardkinesiskan har kantonesiskan bevarat en mängd stavelser som slutar på konsonantljud: ngaht, yìk, yihk, yìh, yap, yaht med flera. De finala konsonanterna är m, n, ŋ, p, t och k, medan mandarin bara har två: n och ŋ.

Skriftspråk 
Kantonesisktalande har historiskt använt det klassiskt kinesiska skriftspråket, men under 1900-talet uppstod ett informellt kantonesiskt skriftsystem som framför allt använts i Hongkong. Det finns numera tidskrifter och tidningar med kantonesisk snarare än standardkinesisk skrift.

I den kantonesiska skriften förekommer en del skrivtecken  som inte finns i skriven standardkinesiska. Kinesiskans "是" är ersatt med "係", "不" med "唔" och "的" med "嘅". Några nyskapade tecken förekommer, bland dem "𨋢" () för hiss.
Hongkongesiska HKSCS (Hong Kong Supplementary Character Set)  är ett försök att standardisera dessa tecken.

Jyutping är ett transkriberingssystem för standardkantonesiska som utvecklats i Hongkong.

Se även 
 Kantonesiska ortnamn
 Lista över mest talade språk

Källor 
 Matthews, Stephen, and Virginia Yip. Cantonese: A Comprehensive Grammar. London, New York: Routledge, 1994.
 Hutton, Christopher, and Kingsley Bolton. A Dictionary of Cantonese Slang: The Language of Hong Kong Movies, Street Gangs and City Life. London: Hurst & Company, 2005.
 Zeng Zifan. Colloquial Cantonese and Putonghua Equivalents. Translated by S.K. Lai. 3 ed. Hongkong: Joint Publishing (H.K.) Co. Ltd., 1991.

Noter

 
Språk i Kina
WP:Projekt Kina
Jan Trolin

Jan Erik Trolin, ursprungligen Andersson, född 3 juli 1968 i Acklinga, död 18 maj 1995 i Stockholm, var en svensk programledare i public service och konferencier.

Jan Trolin blev känd när han 19 år gammal debuterade som programledare för SVT-programmet Unga tvåan i augusti 1987. Senare medverkade han även i programmen Sommarlov, Kosmopol och Vi i femman. Han hade även en kortare karriär som presentatör för TV Stockholm i TV4 under tidigt 1990-tal.
 
Våren 1995 diagnostiserades Trolin med en hjärntumör och avled kort därefter efter en resultatlös strålbehandling. Han är begravd på Norra Kyrkogården i Tidaholm.

Källor

Noter

Externa länkar 
 Find A Grave – Jan Trolin
 Informationsfilm med Jan Trolin från 1994

Födda 1968
Avlidna 1995
Män
Programledare i Sveriges Television
Personer från Tidaholm
Arena Idé

Arena Idé (tidigare Agora) är en fackföreningsnära tankesmedja med löntagarperspektiv. Arena Idé är partipolitiskt oberoende och finansieras främst av fackliga organisationer inom LO, Saco och TCO. Tankesmedjan leds av Lisa Pelling och ingår i Arenagruppen.

Arena Idé verkar utifrån värderingar baserade på jämlikhet, jämställdhet, social rättvisa, demokrati och frihet. Verksamheten består i utgivning av rapporter, böcker och skrifter, anordnande av seminarier och debatter.

Historik 
Arenagruppen bildades 1993 av Håkan A. Bengtsson och Per Wirtén. Ursprungligen bestod Arenagruppens verksamhet av tidskriften Arena. Magasinet lades ner 2017, efter 24 år, på grund av ekonomiska svårigheter. Den journalistiska verksamheten övergick helt till den webbaserade tidningen Dagens Arena. Tankesmedjan Arena Idé startades som en del av Arenagruppen år 2000 med Boa Ruthström som dåvarande chef över verksamheten.

Verksamhet 
Arena Idé arbetar främst med ekonomisk politik, arbetsmarknad samt välfärd och demokrati. Tankesmedjan driver Arenaakademin som är en spetsutbildning för framtida opinionsbildare med inriktning på ekonomisk politik, arbetsmarknad och välfärdsfrågor. Tillsammans med ABF och Hyresgästföreningen driver Arena Idé också Akademin för rörelsejurister.

Ekonomisk politik 
Inom ekonomisk politik har Arena Idé bland annat gett ut podcasten "Pengar och Politik" med Sandro Scocco och Jenny Lindahl. Tankesmedjan arbetar för en progressiv ekonomisk politik med satsningar på infrastruktur och höjda löner för låg- och medelinkomsttagare.

Arbetsmarknad 
Inom arbetsmarknadsfrågor publiceras rapporter, artiklar och poddradio. Programmet jobbar med frågor om trygghet i arbetslivet och mellan arbete, om kompetensutveckling och utbildning.

Välfärd och demokrati 
Arena Idé jobbar med välfärd och demokratifrågor tillsammans med frilansande experter. Programmet arbetar bland annat med frågor om utbildning, vård, migration och juridik.

Personer verksamma vid Arena Idé 
Lisa Pelling, fil. dr i statsvetenskap och chef för Arena Idé. (Tidigare utredningschef på Arena Idé med ansvar för demokrati- och välfärdsfrågor).

German Bender, utredningschef och programchef för arbetsmarknad på Arena Idé, där han även ansvarar för utbildningspolitiska frågor.

Elinor Odeberg, chefsekonom på Arena Idé.

Daniel Lind, forskningsledare för Facken inom industrins produktivitetskommission.

Kristina Wicksell Bukhari, kommunikationsstrateg på Arena Idé.

Simon Karlsson, kommunikatör på Aren Idé.

Helena Eitrem, kommunikatör på Arena Idé.

Håkan A. Bengtsson, ansvarig för långsiktig idéutveckling.

Ola Bo Larsson, kultur- och folkbildningsansvarig.

Personer som har varit verksamma vid Arena Idé 
Boa Ruthström, tidigare chef för Arena Idé.

Ursula Berge, tidigare chef för Arena Idé (Agora). Nu samhällspolitisk chef för fackförbundet Akademikerna SSR.

Maja Dahl, tidigare kommunikatör på Arena Idé. Nu kommunikatör på Delegationen för unga och nyanlända till arbete.

Sandro Scocco, tidigare chefsekonom på Arena Idé, sedan december 2020 chefsekonom på Vänsterpartiet.

Referenser

Externa länkar
 Officiell webbplats

Svenska tankesmedjor
Myntkonvention

Myntkonvention, myntunion, överenskommelse eller fördrag emellan två eller flera stater angående ett gemensamt myntsystem i en valutaunion. Exempel på sådana fördrag är den s.k. latinska myntunionen, den skandinaviska myntunionen samt den Ekonomiska och monetära unionen inom Europeiska unionen. Myntkonventioner mellan skilda länder kan upprätthållas endast så länge som de särskilda ländernas i övrigt autonoma penning- och finanspolitik förs efter samstämmiga principer, vilket ådagalades under första världskriget, då själva basen för gällande myntkonventioner, den gemensamma myntfoten, uppgavs med införandet av pappersmynt.

Se även
myntfot

Referenser 

Nationalekonomi
Penningväsen
Valutaunioner
Tankesmedja

En tankesmedja är en organisation som arbetar med forskning, opinionsbildning och idédebatt inom olika samhällsfrågor. Dessa är ofta knutna till ett politiskt parti, arbetsgivarorganisation eller fackförening men kan även vara knutna till myndigheter och universitet där de fungerar som policyorienterade forskningsinstitut. 

Ordet ”tankesmedja” är en motsvarighet till engelskans ”think tank”. Ordet finns belagt i svenskan sedan 1898 i Erik Axel Karlfeldts dikt ”Rimsmeden”.

Se även 
 Lista över tankesmedjor
 Forskningsinstitut
 Lobbying
 Tankesmedjan i P3

Källor 

 
Politiska organisationer
Maskinring

Maskinring är en typ av ekonomisk förening som har som målsättning att sänka böndernas maskinkostnader genom underlätta för lantbrukare som äger dyra jordbruksredskap att utföra uppdrag på entreprenad utanför den egna gården. Maskinringen hänvisar kunder till närmaste entreprenör som erbjuder den efterfrågade tjänsten och sköter även faktureringen efter utfört uppdrag.

På senare år har maskinringsverksamheten fått ett uppsving och lokala föreningar finns numera över nästan hela Sverige. Typiska tjänster som förmedlas är till exempel rundbalspressning, körning med fastgödselspridare och snöröjning. Kunderna är inte bara andra bönder utan även i allt större utsträckning kommuner och företag.

Se även
Maskinstation

Jordbruk
Maskinstation

Maskinstation är en typ av företag som på entreprenad utför maskintjänster åt bönder. Förekommer framförallt i södra Sveriges slättbygder, men i viss utsträckning även i Götalands norra och Svealands slättbygder. I svenska mellanbygder fyller maskinringar en liknande funktion.

Jordbruk
Minne

Med hjälp av minnet har vi förmågan att lagra erfarenheter och göra det möjligt att känna igen och lära. Minnena blir en del av vår person och ger oss också en plats i tidsdimensionen. Med hjälp av minnet kan tänkandet ta itu med de problem som möter oss.

Långtidsminnet 

I långtidsminnet lagras kunskap under mycket långa tidsperioder och utan att individen behöver anstränga sig. Det finns ingen gräns för hur mycket information som kan lagras i långtidsminnet. Men långtidsminnen blir sämre med tiden. Minnena kan blandas ihop med andra minnen eller bli ihopslagna med andra upplevelser. Information från långtidsminnet plockas idealt fram då individen befinner sig i en situation när den behövs. 

Långtidsminnet kan delas in i explicita och implicita minnen.
Det explicita minnet lagrar fakta, det vill säga särskilda händelser.Det explicita minnet kan i sin tur delas in i:
Episodminnet där upplevelser lagras.
Det semantiska minnet lagrar kunskap och fakta.
Det implicita minnet (procedurminnet) lagrar "know-how", det vill säga hur man gör när man cyklar eller går på två ben eller när man talar ett språk. Väl inövade/automatiserade procedurminnen blir permanenta och försvinner inte ens vid Alzheimers demens.

Korttidsminnet 

I korttidsminnet (arbetsminnet) finns information eller kunskap som individen behöver för att hantera den nuvarande situationen, exempelvis att komma ihåg ett telefonnummer samtidigt som den letar efter en penna. Korttidsminnet består av flera olika delar som kan hantera olika aspekter av information (exempelvis siffror, ord, visualiseringar). Gemensamt för dessa delar är att de bara lagrar information som individen behöver just nu; information som inte används kommer att försvinna från korttidsminnet. Det som också är viktigt att veta är att korttidsminnet bara kan hantera fyra saker på samma gång för att inte överbelastas; man klarar av att hålla kvar informationen i ungefär 30 sekunder. Olika människor är olika bra på de olika sorterna av korttidsminne – visuellt (baserat på synintryck), auditivt (ljud) och motoriskt minne (även kallat "muskelminne", baserat på kroppens rörelser).

Sjukdomar 
Vanligt förekommande sjukdomar som påverkar minnet är Alzheimers sjukdom och andra former av demens.

Amnesi är minnesförlust och förekommer mer eller mindre allvarliga i två varianter som kan uppkomma på flera olika sätt (till exempel olyckor eller alkoholism). De två varianterna är retrograd och anterograd amnesi. Retrograd amnesi innebär att man inte kan minnas saker från livet innan skadan och anterograd amnesi innebär att man inte kan minnas saker som hänt efter, alltså att man inte kan lära sig något nytt. I extremfall har personer förlorat 40 år av det tidigare livet; i ett fall levde en person resten av sitt liv som 19-årig marinsoldat under andra världskriget. I ett annat fall träffade personen samma människor varje dag i 50 år – och presenterade sig för dem varje dag eftersom han glömde dem så fort han började tänka på något annat.

Referenser
Ale den uppländske

Ale, Ole eller Åle den oppländske (isländska: Áli hinn Upplenzki, alternativt översatt som "uppländske"; namnet syftar på området ovanför Oslofjorden – se Oppland fylke) var enligt Ynglingasagan en norsk kung som stupade i ett slag på Vänerns is mot sveakungen Adils.

Han har identifierats med Onela i Beowulfskvädet, en sveakung av Skilfingaätten, vilket anses vara ett namn för en senare gren av Ynglingaätten. Denne var son till Ongentheow och bror till Ohthere. Enligt kvädet mördade Onela sin bror Ohthere och tog själv makten över sveariket. Ohtheres söner Eadgils och Eanmund flydde till geaterna och sökte skydd hos kung Heardred. Onela angrep geaterna och dräpte kung Heardred medan hans brorson Eanmund stupade i strid mot hans kämpe Weohstan. Därefter blev Beowulf kung av Geatland och hjälpte Eadgils, som nu hade både bror och far att hämnas, att besegra Onela.

Även om det finns skillnader mellan traditionerna i Beowulf och Ynglingasagan gällande Onela är huvuddragen desamma varför forskare har menat att det är samme person som skildras. Onela är den fornengelska motsvarigheten till nordiska Ale, liksom Eadgils motsvarar Adils. Det uppges i både Beowulf och i Ynglingasagan att de kämpade mot varandra över en isig/frostbelagd sjö och att Adils dräpte Ale. Att Ale kallas norsk i de nordiska traditionerna har förklarats med en sammanblandning mellan det svenska Uppland och det norska Oppland, som på fornisländska heter likadant. I den nordiska berättelsen sägs ingenting om Ales släktskapsförhållanden, medan han i Beowulf uppges vara farbror till Adils. Vissa forskare, till exempel Birger Nerman, har menat att eftersom Ale nämns i källor från två vitt skilda håll, så torde det röra sig om en verklig historisk person. Det går emellertid inte att bevisa att traditionerna i Beowulf respektive Ynglingasagan är oberoende av varandra.

Se även 
 Slaget på Vänerns is
 Ottar Vendelkråka
 Svear
 Svea rike

Källor  

 

Norska sagokungar