kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Susskind

Susskind är ett efternamn som burits av

 Alexander Susskind ben Moses av Grodno (död 1793) judisk-litauisk kabbalist
 Leonard Susskind (född 1940) amerikansk fysiker
 Walter Susskind (1913–1980) tjeckisk-brittisk dirigent
Målaren Sellén

Målaren Sellén är en litterär figur i August Strindbergs roman Röda rummet. Sellén har sin förebild i konstnären Per Ekström.

Litterära figurer av August Strindberg
Fiktiva figurer från Sverige
Fiktiva figurer introducerade 1879
Lunds naturvetarkår

Lunds naturvetarkår (LUNA) är en studentkår vid Lunds universitet. Den som läser vid Naturvetenskapliga fakulteten vid Lunds universitet kan bli medlem i LUNA. LUNA:s verksamhetsområde omfattar ungefär 1800 studenter. Högsta beslutande organ är representativa kollegiet (RK) som väljs varje höst. Representativa kollegiet består av representanter från LUNA:s olika studieråd. LUNA är medlem i samarbetsorganisationerna Lunds universitets studentkårer och Sveriges förenade studentkårer.

LUNA har sitt kontor i Geocentrum II som ligger centralt i campusområdet i Lund. Sedan 1995 har LUNA flyttat flera gånger: man har haft kårlokalerna "Bucklan" (ett rum på Geocentrum, 1996-1997), "Villan" (ett våningsplan i en villa söder om Gerdahallen på Sölvegatan 8, 1997-2003), "Månen" (en gammal vaktmästarbostad vid Genetikcentrum, 2003-2010), "Nymånen" (två rum på Fysicum, 2010-2012), "Io" (ett rum i Astronomihuset, 2012-2020) och de nuvarande lokalerna "The Caves" i Geocentrum II.

LUNA driver även näringslivskommunikationsarbete under varumärket ATLAS.

Studieråd
LUNA har studieråd som svarar för studiebevakning och aktiviteter vid sina respektive institutioner. Dessa är:

KERUB - KEmisternas Råd för UtbildningsBevakning (kemi);
GLuFS - Glada LundaFysikers Studieråd (fysik, astronomi och sjukhusfysik);
SNG - Studierådet för Naturgeografer och Geologer (naturgeografi och geologi);
BUG - Biologer Utan Gränser (biologi);
MYS - Miljövetarnas Ypperliga Studieråd (miljövetenskap);
 MUR - Matematiker Utan Randvillkor (matematik).

Presidium

Inspektorer 
1995–2006 Bengt E Y Svensson (professor i teoretisk högenergifysik)
2006–2009 Bertil Holmberg (professor i oorganisk kemi)
2009–2019 Per-Olof Zetterberg (docent i atomfysik)
2019–Sophie Manner (kemi)

Tidig historia
LUNA har sin första föregångare i Naturvetenskapliga Studierådet (NSR), som var ett organ inom den då existerande Lunds studentkår. NSR var, liksom dagens LUNA, ett utbildningsbevakande organ. Parallellt med NSR fanns Lunds Universitets Naturvetarförening, som var de första att använda förkortningen LUNA. Lunds Universitets Naturvetarförening grundades 22 april 1986 i Lilla salen på Akademiska föreningen i Lund. Det dåvarande LUNA var en social förening vars medlemmar bestod av både studenter och lärare. I samband med fakultetskårsreformen 1995 beslutade NSR och LUNA att gå samman och bilda en studentkår. Lunds Naturvetarkårs styrelse hade sitt första sammanträde den 22 februari 1995. Lunds Naturvetarkår konstitutionerades officiellt den 23 oktober 1995.
Lunds Universitets Naturvetarförening (som då hade bytt förkortning till LUNAr) beslutade den 1 april 1995 (troligen i en lägenhet på Smålands nation i Lund) att lägga sin verksamhet på is. LUNAr har varit vilande sedan dess.

Externa länkar
Lunds Naturvetarkårs webbplats

Referenser

Lunds universitet
Organisationer bildade 1995
Studentkårer i Lund
Panorama (fotografi)

Panorama, av grekiskans pan+horama, "all"+"vy", är en obruten vy eller bild över ett helt större område, speciellt vyer över en vidare vinkel.

Panoramafotografering används till exempel för att få med hela motiv eller översiktsbilder över städer från utsiktsplatser etc. Att vrida kamera från höger till vänster eller vice versa kallas för att "panorera". (Att i stället vrida kameran uppåt eller nedåt kallas för att "tilta", anglicism av to tilt = luta.)

Fotografering 
Panoramabilder kan fotograferas med stillbildskameror. I dag görs flertalet panoramabilder med hjälp av digitalkameror där fotografen har tagit en serie bilder som sedan monteras ihop med hjälp av datorprogram.

Fotografering bör ske med ett stativ och mulet eller halvmulet väder rekommenderas, eventuell automatisk kamera ställs lämpligen i manuellt läge. Förutom stativ kan även vattenpass och gradskiva användas. Vid fotograferandet av stillbilder med en digital stillbildskamera som sedan monteras ihop med hjälp av mjukvara, underlättas arbetet en del om ett så kallat panoramahuvud används. Ett panoramahuvud monteras på stativet och ökar precisionen samt underlättar arbetet för fotografen. För fotograferingar av panoraman som täcker 360°/180° behövs även bilder som täcker zenit och nadir.

Disneyland i Anahiem har visning av panoramafilm på cirkelformad duk. Dessa filmer görs med synkroniserade filmkameror som hänger under en helikopter.

Historik 

Massmediet Panorama var en föregångare till dagens biografer som konstruerades av den tyske entreprenören August Fuhrmann. Panoramorna var en sorts bildteatrar där publiken genom en sorts stereoskopisk kikare samtidigt kunde beskåda handkolorerade stillbilder av berömda platser och aktuella händelser. Furhmanns panoramor fanns i slutet av 1800-talet spridda över hela Centraleuropa.  I tysktalande länder kallades de "Kaiserpanorama" (Kejsarpanorama). I Stockholm öppnades ett Panorama i Hamngatsbacken 1889 av den tyske affärsmannen Robert Brehmer som köpt licens av konstruktören Fuhrmann.

Se även
 Panorama (målning)
 Zenit
 SIFT (matematiskt verktyg som kan användas till att skapa panoraman)
 Stockholmspanorama

Externa länkar
 International Panorama Council
 
 Virtuella 360 panoramor från Blekinge

Fotografi
Novemberstormen 1995

Novemberstormen 1995 eller 17 novemberstormen 1995 var en snöstorm, som kom från Nordsjön i mitten av november 1995. Den började på torsdagskvällen den 16 november och kulminerade på fredagsmorgonen därpå, då de södra och västra delarna av Sverige drabbades. Snöstormen avtog något på fredagseftermiddagen och försvann sedan från Sverige. Göteborg med omnejd förlamades helt av den myckna snön på grund av den hårda vinden som sopade igen allt som röjdes och gav upphov till oframkomliga drivor, delvis på grund av att man inledningsvis tyckte att man kunde vänta med snöröjningen tills det hade snöat färdigt. Först på tisdagen den 21 november var trafiksituationen helt återställd till "normal".

Snödjup
Sedan mätningarna började 1905 noterades flera snödjupsrekord för november.

Trafik
Flera träd blåste omkull. Trafiken drabbades hårt, många blev sittande i sina bilar och det tog lång tid att få hjälp (mobiltelefoni hade vid denna tid precis börjat bli vanligt, men långt ifrån alla hade det). Skoldagen blev inställd för många barn, och folk kunde inte ta sig till sina arbeten.

Sport
Även sporten drabbades och tvingades flytta på flera evenemang till andra dagar, då klubbarnas resor till och från bortamatcher försvårades. Basketligan fick flytta matcher från fredagskvällen till de kommande dagarna och Novemberkåsan kunde på grund av snön inte köras den kommande söndagen, 19 november, som planerat, utan fick skjutas fram till december.

Se även
Kraftiga stormar i Sverige före år 2000

Källor

Fotnoter

Externa länkar
 Räddningsverket 1996 - Snöovädret i Götaland och Sydöstra Svealand, november 1995
 Göteborgs-Posten 9 november 2010 - Snöstormen november 1995 (bilder)

1995 i Sverige
Meteorologiåret 1995
Naturkatastrofer 1995
Stormar
Vintertrafik
Vinter i Sverige
Naturkatastrofer i Sverige
Havsis

Havsis är is som bildas på havet när havsvatten fryser. När havsis bildas vid frysning pressas det mesta av havssaltet ut men en del stannar kvar i isen. Havsis täcker cirka 7 % av jordens yta och cirka 12% av världshaven.  Större delen av jordens havsis är packis i Norra ishavet och i Antarktiska oceanen.

Se även
 Isberg
 Krav
 Kärnis
 Pannkaksis
 Polynia
 Sastrugi

Referenser

Externa länkar
 National Snow & Ice Data Center

Oceanografi
The Constant Gardener

The Constant Gardener, även kallad Den trägne odlaren, är en amerikansk dramafilm från 2005 i regi av Fernando Meirelles. Filmen är en filmatisering av John le Carrés roman Den trägne odlaren.

Om filmen 
 Rachel Weisz belönades med en Oscar för bästa kvinnliga biroll vid Oscarsgalan 2006. Filmen nominerades till ytterligare tre Oscars; för bästa manus efter förlaga, klippning och filmmusik.
 Svenska ljudsättaren Joakim Sundström arbetade med filmens ljud.

Medverkande (urval)

Referenser

Noter

Externa länkar 
 

Filmer 2005
Brittiska dramafilmer
Brittiska thrillerfilmer
Tyska dramafilmer
Tyska thrillerfilmer
Amerikanska filmer baserade på romaner
Kenya på film
Sudan på film
Filmer från Focus Features
Svartsö

Svartsö är en ö i Stockholms skärgård, belägen mellan Möja och Ljusterö och en av de större öarna i den delen av skärgården. Svartsö tillhör Värmdö kommun och ligger cirka 2 distansminuter ost om södra Ljusterö, strax söder om Ingmarsö. Ön är 8 km lång och 1,5 km bred. Svartsö har cirka 40 bofasta personer och har låg- och mellanstadieskola, post, livsmedelsbutik, systembolags- och apoteksombud samt restauranger och hotell med konferensmöjligheter. På sommaren ökar den fasta befolkningen till cirka 800 genom de många fritidshusen som finns på ön. Vägnätet på Svartsö består av grusvägar samt ett stort antal upptrampade stigar. Ön är lättillgänglig för rullstolsburna och handikappanpassad toalett finns vid hotellet.
Sommaren 2014 öppnade ett nybyggt hotell/vandrarhem vid Norra Svartsö brygga på öns norra sida.

Skälvik
Skälvik - eller som det också stavas: Självik - är en gård i mitten på ön, en ångbåtsbrygga på södra sidan av ön och en vik på norra Svartsö. Bryggan har fått sitt namn efter gården, som är stamfastighet för en stor del av ön. Gården har i sin tur fått sitt namn från viken som har fått namn efter däggdjursarten säl, på roslagsmål kallad själ.

Alsvik
1732 lät tegelfabrikören och bankmannen Johan Söderling bygga sig ett stenhus i Alsvik på Svartsö. Söderling drev tegelbruket på grannön Stora Hästnacken som var i bruk över hundra år. Mellan stenhuset och Alsviks brygga ligger bygdegården som byggdes på 1880-talet av Missionsförbundet. Bygdegården används idag för möten, fester och utställningar. I Alsvik finns också Ahlsviks gård som är en kopia av länsmansgården i Karlskoga och som uppfördes av Arvid Södergren 1925.

Naturen

Svartsö har mycket skiftande natur. Här finns både stora skogar och öppna hagar och ängar. Det finns inget jordbruk på ön men landskapet hålls öppet med frivilliga krafter och inlånade får och kor. Skogen på ön är ganska typisk för öarna i denna del av skärgården. Här finns både gammal granskog och yngre blandskog. På marken kan man hitta blåbär, lingon, ljung, liljekonvalj, orkidéer och svampar. Ön har fem små insjöar varav den största, Storträsket, dessutom har en ö. Ön som heter Boholmen har en egen historia. Det var hit som befolkningen på Svartsö flydde under rysshärjningarna 1719. Här grävde de ner sina ägodelar för att gömma dem för ryssarna. Enligt sägnen kommer en förbannelse att drabba den som försöker leta efter de gömda ägodelarna. I de största insjöarna kan man få se bäver.

Föreningar
 Svartsö Samfällighetsförening - administrerar vägar och bryggor på ön med alla fastighetsägare som medlemmar
 Svartsörådet - en intresseförening för bofasta och fritidsboende som driver frågor för att utveckla Svartsö som levande skärgårdsö
 Skärgårdsliv på Svartsö - en intresseförening för bofasta och fritidsboende med mål att bevara Svartsös karaktär

Kommunikationer
Svartsö trafikeras av Waxholmsbolaget och Cinderellabåtarna med reguljär turlista samt båttaxi till fyra bryggor: Alsvik, Skälvik, Söderboudd och Norra Svartsö. Det finns även två båttaxiföretag som trafikerar Svartsö;  Ingmarsö Sjötjänst AB och SeaCab Möja AB

Se även
Värmdö socken

Öar i Värmdö kommuns skärgård
Skärgårdsfartyg

Skärgårdsfartyg, eller skärgårdsbåt, är en typ av ång- och motorfartyg för styckegods- och passagerartrafik, som är anpassad till inomskärstrafik.

Skärgårdstrafiken är utbredd i Sverige, som har ett antal skärgårdar som medger skyddad fartygstrafik som inte behöver ta hänsyn till seglatser på öppet hav. Motsvarande trafik kan ske också på många insjöar och kanaler. 

Ångbåtar började utvecklas i början av 1800-talet. År 1816 provades Samuel Owens första ångbåt på Riddarfjärden i Stockholm och redan några år senare var person- och godsbefordran med sådana fartyg i full gång. Tekniken utvecklades från hjulångare till propellerångare och senare från ångmaskin till dieselmotor.

Bildgalleri

Se även
 Färja

Källor
www.skargardsbatar.se

 
Passagerarfartyg
Kollektivtrafik
Skärgårdar
Vattenturism
En, men ett lejon!

En, men ett lejon! är en svensk komedifilm från 1940 i regi av Gustaf Molander.

Handling
Filmen kretsar kring en kräftskiva för modefolk. Herr Lejon, som jobbar i modebutik och är nygift, har blivit inbjuden av sin chef och tillsagd att ta med sig sin fru. Men chefen har ett (något oförtjänt) dåligt rykte som kvinnojägare, varför Lejon inte vill låta frun träffa honom. Samtidigt törs han förstås inte tacka nej... Då stöter herr Lejon plötsligt ihop med en barndomsväninna, Camilla, och övertalar henne att följa med på festen och utge sig för att vara fru Lejon. Men naturligtvis blir Camilla och chefen kära i varandra.

Om filmen
Filmen hade Sverigepremiär i oktober 1940.

Rollista i urval
Håkan Westergren - Kurt Lejon
Annalisa Ericson - Camilla Storm
Marianne Aminoff - Linda Lejon 
Fridtjof Mjøen - Harry Martin, direktör för modehuset Harry's 
Tollie Zellman - fru Grönberg, Lindas mor 
Eric Abrahamsson - Oskar Eugene
Mimi Pollak - fröken Blom
Lill-Tollie Zellman - fröken Lisa

Filmer 1940
Svenska romantiska komedifilmer
Filmer i regi av Gustaf Molander
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1940-talsfilmer
Vetenskapsåret 1913



Händelser
 Kazimierz Fajans och O. H. Göhring identifierar protaktinium. 
 Henry Moseley visar att kärnans laddning är grunden för numrering av grundämnen och upptäcker sambandet mellan våglängd och atomnummer genom att använda röntgenspektrums brytning i kristaller.
 William Bragg och Lawrence Bragg utarbetar Braggvillkoret för stark röntgenreflexion.
 Niels Bohr lägger fram Bohrs atommodell.
 Robert Millikan mäter elementarladdningen.
 Johannes Stark visar att starka elektriska fält kan splittra vätets Balmer-spektrallinje.
 Albert Michelson mäter tidvatteneffekten på fasta jorden.
 Kinemacolor uppfinns, det första kommersiella systemet för "naturliga färger" för film.

Meteorologi

Pristagare
Bigsbymedaljen: Thomas Henry Holland 
Copleymedaljen: Ray Lankester
Davymedaljen: Raphael Meldola
 Nobelpriset: 
 Fysik: Heike Kamerlingh Onnes
 Kemi: Alfred Werner
 Fysiologi/Medicin: Charles Richet
Sylvestermedaljen: James Whitbread Lee Glaisher
Wollastonmedaljen: Osmond Fisher

Födda
 26 mars - Paul Erdős (död 1996), matematiker.

Avlidna
 2 januari - Léon Teisserenc de Bort (född 1855), meteorolog.
 28 maj - John Lubbock (född 1834), biolog och arkeolog.
 7 november - Alfred Russel Wallace (född 1823), biolog.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Vi tackar dig så hjärtelig

Vi tackar dig så hjärtelig är en gammal morgonpsalm med tio verser av Haquin Spegel skriven 1686 med titelraden "Wii tacke tigh rätt hiertelig". Enligt 1819 års psalmbok bearbetades texten av Johan Olof Wallin vilket inte längre framgår av 1986 års psalmbok då den bearbetades till sex verser av Anders Frostenson 1980.

Psalmen inleds 1695 med orden:
Wii tacke tigh rätt hiertelig
O store Gudh och Fader käre!

Melodin är tryckt i koralboken As hymnodus sacer i Leipzig 1625 och bearbetad av Christoph Peter 1655. Enligt 1697 års koralbok och 1921 års koralbok med 1819 års psalmer användes samma melodi bland annat till psalmen Min synd, o Gud (1695 nr 253 och 1986 nr 544).

Publicerad som
1695 års psalmbok som nr 362 under rubriken "Morgon-Psalmer".
1819 års psalmbok som nr 431 under rubriken "Med avseende på särskilda personer, tider och omständigheter: Morgon och afton: Morgonpsalmer".
Stockholms söndagsskolförenings sångbok 1882 som nr 107 med verserna 1, 3, 9-10, under rubriken "Psalmer".
Svensk söndagsskolsångbok 1908 som nr 271 under rubriken "Morgon och afton".
Svensk söndagsskolsångbok 1929 som nr 246 under rubriken "Morgon och afton".
Sionstoner 1935 som nr 714 under rubriken "Morgon och afton".
1937 års psalmbok som nr 431 under rubriken "Morgon".
Den svenska psalmboken 1986 som nr 492 under rubriken "Morgon".
Lova Herren 1988 som nr 769 under rubriken "Morgon".

Svenska psalmer
Morgonpsalmer
Handelshögskolan i Umeå studentförening

Handelshögskolan i Umeå. Studentföreningen (HHUS), är en ideell förening och en sektion av Umeå studentkår. Medlem i HHUS blir den som studerar vid Handelshögskolan i Umeå (USBE). Inom föreningen är det ca 220 - 250 personer som är aktiva och bidrar till att föreningen ska uppnå sin vision som är att skapa konkurrensfördelar för USBE:s studenter.

HHUS grundades 1997 då föreningarna UMEKON (Umeåekonomerna) och UMINEK (Umeå internationella Ekonomer) slogs ihop till en förening. Umekon grundades 1966.

Verksamhet 
HHUS är uppbyggt på sex utskott. Dessa utskott leds av en ordförande som väljs in i styrelsen varje vår.
Sociala utskottet ordnar sittningar, idrottsarrangemang och tar hand om de internationella studenter.
Näringslivsutskottet består av finansgruppen, arrangerar arbetsmarknadsdagar såsom Uniaden, kontaktpersoner för samarbetsföretagen och en rad projektledare för näringslivsrelaterade projekt.
Utbildningsutskottet är organisationen som, med hjälp av klassrepresentanter, bevakar att utbildningen håller den höga nivån som bland andra Handelshögskolan i Umeå har lovat.
Pubutskottet bedriver verksamheten på E-puben, en av Umeå universitets campus krogar.
Ekonomiutskottet följer upp och kontrollerar verksamhetens räkenskaper om ca 1000 verifikat per år.
Marknadsutskottet marknadsför HHUS arrangemang och producerar ekbladet som är HHUS Studenttidning.

Andra handelshögskolestudentföreningar 
Föreningen Uppsalaekonomerna
Föreningen Ekonomerna vid Stockholms universitet
Handelshögskolans i Stockholm studentkår
Ekonomiföreningen vid Linköpings universitet
Handelshögskolans i Göteborg studentkår
Lundaekonomerna

Externa länkar 
Studentföreningens webbplats

Studentkårer i Sverige
Handelshögskolan i Umeå
Mats Lindblom

Mats Carl Erik Lindblom, född 23 oktober 1954 i Stockholm, är en svensk skådespelare och sångare.

Filmografi

Referenser

Externa länkar
 

Svenska skådespelare
Män
Födda 1954
Levande personer
Skådespelare från Stockholm
Calvariaträdet

Calvariaträdet (Sideroxylon grandiflorum), ett träd som bara återfinns på Mauritius.

Calvariaträdet är en tvåhjärtbladig växtart som beskrevs av A.DC. Det ingår i släktet Sideroxylon och familjen Sapotaceae. Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.

Trädet var på väg att dö ut under senare delen av 1900-talet. Endast 13 träd återstod, samtliga över 300 år gamla. Tydligen hade en nödvändig komponent i deras fortplantning försvunnit. Efter spekulation om att dronten kan ha ätit trädets frön och att fröna aktiverats genom att passera fågelns tarmsystem gjordes försök med att ge dess frön som mat till kalkoner. Försöken föll väl ut och arten räddades på detta sätt. Trädet kallas nu även drontträd.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

 Engelsk artikel om trädet

Ljungordningen
Natur på Mauritius
Träd
Horsham

Horsham () är en stad i grevskapet West Sussex i sydöstra England. Staden är huvudort i distriktet med samma namn och ligger cirka 51,5 kilometer sydväst om centrala London och cirka 40,5 kilometer nordost om Chichester. Tätorten (built-up area) hade  invånare vid folkräkningen år .

En nordostlig förort till Horsham är Roffey.

Referenser

Externa länkar 

Orter i West Sussex
Unparished areas i West Sussex
Tidigare civil parishes i West Sussex
Lista över malvaväxternas släkten


Detta är en lista över släkten i familjen malvaväxter alfabetiskt ordnad efter de vetenskapliga namnen. Familjerna lindväxter (Tiliaceae), kapokväxter (Bombacaceae) och kakaoväxter (Sterculiaceae) har flyttats till malvaväxterna. I listan anges om ett släkte tidigare hörde till någon av dessa familjer.

A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

K

L

M

N

O

P

Q

R

S

T

U

V

W

Se även
Lista över auktorsförkortningar inom växttaxonomin

Auktorkällor
 IPNI - International Plant Names Index
 ITIS - Integrated Taxonomic Information System
 NRM - Naturhistoriska riksmuseets checklista
 SKUD - Svensk kulturväxtdatabas

Externa länkar
IPNI
ITIS
Naturhistoriska riksmuseets checklista
Svensk kulturväxtdatabas

Malvaväxter
Malvaväxter
Nentsiska

Nentsiska (äldre benämningar jurakiska och juraksamojediska) är en sammanfattande term för de två närbesläktade, men inbördes föga begripliga, dialektgrupperna tundranentsiska och skogsnentsiska. Nentsiskan hör i sin tur till de inbördes besläktade samojediska språken som är avlägset besläktade med övriga uraliska språk.. Nentsiska talas av nenetser i norra Ryssland.

Alfabetet består av totalt 32 konsonanter och sju vokaler. Skriftspråket använder sig av det kyrilliska alfabetet.

Skogsnenetsiska talas ungefär av 1500 personer och tundranenetsiska av ca 20 000 personer.

Källor 

Nordsamojediska språk
Språk i Ryssland
Min synd, o Gud

Min synd, o Gud (eller Min synd, o Gud, mot dina bud) är en botpsalm från 1604, skriven av Martin Rutilius, möjligen bearbetad av honom 1613 och översatt till svenska av okänd 1673. I en upplaga av 1819 års psalmbok anges Johann Major ha bearbetat texten, vilket måste ha skett före hans död 1654. Anders Frostenson bearbetade 1980 psalmen till dagens tio verser.

Melodin är tryckt i As hymnodus sacer i Leipzig 1625 och bearbetad av Christoph Peter 1655 från moll till dur. Enligt 1986 års psalmbok och 1697 års koralbok används melodin till psalmen Vi tackar dig så hjärtelig (1695 nr 362, 1819 nr 431, 1986 nr 492) och 1819 till två andra psalmer (1819 nr 347 och 377). Enligt 1937 års psalmbok var melodin densamma som till två av dessa (1937 nr 431 och 507).

Psalmens första vers löd 1695:
Ach Gudh och Herr!
min synd ty wärr
Betwingar siäl och sinne
Slätt ingen man
som hielpa kan
I thenna werlden finnes

Publicerad som

Nr 253 i 1695 års psalmbok med titelraden "Ach Gudh och HErr! min synd ty wärr", under rubriken "Boot-Psalmer".
Nr 187 i 1819 års psalmbok under rubriken "Nådens ordning: Omvändelsen: Ånger och tro (botpsalmer)".
Nr 97 i Stockholms söndagsskolförenings sångbok 1882 med verserna 7-10, under rubriken "Psalmer".
Nr 281 i Sionstoner 1935 under rubriken "Nådens ordning: Väckelse och omvändelse".
Nr 283 i 1937 års psalmbok under rubriken "Bättring och omvändelse".
Nr 544 i Den svenska psalmboken 1986 under rubriken "Skuld - förlåtelse".
Nr 334 i Lova Herren 1987 under rubriken "Frälsningens mottagande genom tron".

Tyska psalmer
Botpsalmer
Drontfåglar

Drontfåglar (Raphinae) är en sedan slutet av 1700-talet utdöd grupp med flygoförmögna duvor som enbart förekom på öar i Maskarenerna, i Indiska oceanen. Gruppens taxonomiska placering har var omdiskuterad men idag placeras den som underfamiljen Raphinae inom familjen duvor.

Systematik och utbredning 

Idag räknas två arter till underfamiljen. Den mest kända arten är dronten (Raphus cucullatus), men utöver den arten fanns även rodriguessolitären (Pezophaps solitaria), som levde på ön Rodrigues så sent som på slutet av 1700-talet. Solitärfågeln var större än en svan. En tredje art har tidigare förts till familjen, nämligen den likaså utdöda solitäribisen (Threskiornis solitarius), tidigare kallad "vit dront" eller "Réunionsolitär", men studier visar att den tillhör familjen ibisar (Threskiornithidae).

Tidigare placerades dronten och rodriguessolitären i den egna familjen drontfåglar (Raphidae), men flera genetiska studier visar att arterna är duvor och placeras därför i familjen Columbidae. Dess närmaste levande släktingar är kronduvor, nikobarduva, tandduva och fasanduva. Linné placerade drontfåglarna i familjen Dididae och sentida genetiska tester stöder också hans klassifikation av dronterna som relativt nära släktingar till duvorna.

Följande kladogram, från Shapiro och colleagues (2002), visar drontens och rodriguessolitärens placering inom familjen duvor.

Noter

Externa länkar 

Utdöda fågelarter
 
Flygoförmögna fåglar