13 juli

13 juli är den 194:e dagen på året i den gregorianska kalendern (195:e under skottår). Det återstår 171 dagar av året.

Återkommande bemärkelsedagar

Nationaldagar 
 s nationaldag (till minne av att Berlinkongressen erkände landets självständighet denna dag 1878 och att folkupproret mot Axelmakterna inleddes denna dag 1941)

Namnsdagar

I den svenska almanackan 
 Nuvarande – Joel och Judit
 Föregående i bokstavsordning
 Joar – Namnet infördes på dagens datum 1986, men flyttades 1993 till 31 januari, där det har funnits sedan dess.
 Joel – Namnet infördes på dagens datum 1700 och har funnits där sedan dess.
 Jorunn – Namnet infördes på dagens datum 1986, men utgick 1993.
 Judit – Namnet fanns före 1901 på 10 december, men utgick detta år. 1986 återinfördes det på 2 september, men flyttades 1993 till dagens datum och har funnits där sedan dess.

 Föregående i kronologisk ordning
 Före 1700 – ?
 1700–1900 – Joel
 1901–1985 – Joel
 1986–1992 – Joel, Joar och Jorunn
 1993–2000 – Joel och Judit
 Från 2001 – Joel och Judit

 Källor
 Brylla, Eva (red.): Namnlängdsboken, Norstedts ordbok, Stockholm, 2000. 
 af Klintberg, Bengt: Namnen i almanackan, Norstedts ordbok, Stockholm, 2001.

I den finlandssvenska almanackan 

 Nuvarande (revidering 2020) – Joel

 I föregående i revideringar
1929 – Joel
1950 – Joel
1964 – Joel
1973 – Joel
1989 – Joel
1995 – Joel
2000 – Joel
2005 – Joel
2010 – Joel
2015 – Joel
2020 – Joel

Händelser 
 1793 – Den franske revolutionären, jakobinledaren och journalisten Jean Paul Marat blir mördad i sitt badkar av Charlotte Corday. Hon fruktar nämligen att hans radikala idéer och förespråkande av skräckväldet ska störta Frankrike i inbördeskrig och att den nya franska republiken därmed är hotad. Hon blir emellertid infångad och dömd för mord, varpå hon fyra dagar senare (17 juli) avrättas med giljotin. Synen på mordet växlar sedan med tiden. I samtiden blir Marat en martyr, medan han i slutet av 1800-talet ses som ett monster och Corday som hjälte.
 1857 – Det svenska frimärket Gul tre skilling banco poststämplas i Kopparberg. Det är egentligen ett feltryck (tre-skillingsmärkena ska egentligen vara gröna), men används vid denna tid utan att någon noterar feltrycket. Framåt slutet av 1800-talet börjar det dock uppmärksammas av filatelister och säljas för allt högre summor, då detta verkar var det enda existerande exemplaret av feltrycket. Varje gång det har sålts har det, åtminstone sedan 1984, sålts för en högre summa än någonsin tidigare för ett frimärke och det är idag världens dyraste och mest berömda märke.
 1858 – Carl Gustaf Qvarnströms bronsstaty av kemisten Jacob Berzelius avtäcks klockan tre på morgonen i den park i Stockholm, som efter Berzelius därefter får namnet Berzelii park (påbörjad 1852). Anledningen till att avteckningen sker så tidigt på morgonen är att man från officiellt håll vill undvika tillströmmande människomassor, eftersom man är rädd att de ska trampa ner den späda nyplanterade växtligheten i parken.
 1870 – Den preussiske kungen Fredrik Vilhelm III skickar den så kallade Emsdepeschen (eller Emstelegrammet) till kanslern Otto von Bismarck och underrättar honom om sina förhandlingar med den franske ambassadören Vincent Benedetti i staden Bad Ems. Bismarck låter samma kväll publicera depeschen i flera tyska tidningar, men något omskriven, så att han får det att framstå som att kungen kraftigt har avvisat ambassadörens krav. Nyheten om detta väcker starkt harm i Frankrike och leder till att den franske kejsaren Napoleon III en vecka senare (19 juli) förklarar krig mot Preussen. Bismarck har alltså fått det fransk-tyska kriget (1870–1871) att utbryta genom fransk krigsförklaring vid en tidpunkt då Frankrike är både militärt och politiskt oförberett för krig.
 1912 – Under årets sommar-OS i Stockholm tar 17-åriga Greta Johansson guld i höga (raka) hopp i simhopp (10 meter). Hon blir därmed Sveriges första kvinnliga OS-medaljör, men trots sina unga år avslutar hon sin idrottskarriär redan året därpå, eftersom hon då försörjer sig som lärare i simhopp och därmed förlorar sin amatörstatus. Samma år emigrerar hon till USA, där hon gifter sig med den svenske simhopparen och -tränaren Ernst Brandsten och tillsammans med honom fortsätter utveckla den amerikanska simhoppssporten.
 1923 – Hollywoodskylten i Hollywood i Los Angeles invigs, som reklam för ett bostadsområde. Vid invigningen lyder texten Hollywoodland och de femton meter höga och nio meter breda bokstäverna är upplysta med glödlampor. Från början är det tänkt att den ska hålla högst ett år och under 1920-, 30- och 40-talen förfaller skylten. 1949 är skylten förknippad med den amerikanska filmindustrin i Hollywood och Hollywoods handelskammare tar över underhållet och ser till att den hålls upprustad (i samband med övertagandet tar man bort bokstäverna land, så att texten enbart lyder Hollywood). Idag är skylten ett av Los Angeles mer välkända landmärken.
 1930 – Det första världsmästerskapet i fotboll inleds, för att pågå i två och en halv vecka (fram till 30 juli). Värdnationen är Uruguay, som har utvalts dels för att landet då är olympiska mästare i fotboll, dels för att det detta år firar 100 år som självständig nation. Det blir också Uruguay, som står som segrare i hela tävlingen, då de i finalen besegrar Argentina med 4–2. Totalt 13 lag deltar i tävlingen, varav endast de fyra europeiska kommer från någon annan kontinent än Nord- eller Sydamerika. Spelens målkung blir argentinaren Guillermo Stábile, som gör totalt åtta mål.
 1936 – Den spanske politikern José Calvo Sotelo blir mördad av en kommandostyrka, bland annat bestående av ett flertal socialister. Då mordet sker dagen efter hårda konfrontationer i det spanska parlamentet mellan Spanska socialistiska arbetarpartiet och Spaniens kommunistiska parti börjar det snart cirkulera rykten om att regeringen har beställt mordet. Detta blir en av de utlösande faktorerna till det spanska inbördeskriget, som utbryter fyra dagar senare (17 juli) och som har planerats sedan i februari, då vänstersidan har vunnit en jordskredsseger i parlamentsvalet.
 1954 – Klockan 18.59 startas Sveriges första kärnreaktor R1 på Kungliga Tekniska högskolans område på Valhallavägen i Stockholm, då massan i den blir kritisk. Reaktorn, som är tänkt att användas för experiment, är konstruerad och byggd (påbörjad 1950) av AB Atomenergi och förblir i drift fram till 1970, då man stänger av driften. Forskningen och experimenten vid denna reaktor banar sedan vägen för ytterligare reaktorer i Studsvik och Ågesta och för den svenska kärnkraftsutvecklingen.
 1955 – Nattklubbsvärdinnan Ruth Ellis avrättas genom hängning för mordet på sin älskare David Blakely den 10 april samma år. Fallet har varit enkelt att avgöra, då hon har skjutit Blakely med fem skott (då hon felaktigt har misstänkt, att han hade ett förhållande med en annan kvinna) och på mordplatsen erkänt sig skyldig. Vid rättegången har hon också utan tvekan erkänt att avsikten med skotten var att döda honom. Detta blir sista gången en kvinna avrättas i Storbritannien och bödel är Albert Pierrepoint, som är mest känd för att ha avrättat de tyska krigsförbrytarna från Belsenrättegången 1945. Även om de sista avrättningarna i landet äger rum 1963 dröjer det till 1973, innan dödsstraffet för mord helt är avskaffat (på Nordirland) och till 1998, innan det helt och hållet är avskaffat i hela Förenade Kungariket.
 1977 – Somaliska trupper inleder en invasion av den östetiopiska provinsen Ogaden, vilket inleder Ogadenkriget mellan Somalia och Etiopien. Kriget pågår till mitten av mars året därpå, då Somalia tvingas dra sig tillbaka efter sovjetiskt och kubanskt ingripande i kriget. På grund av detta bryter det kommunistiska Somalia alla kontakter med Sovjet och hela Andra världen utom Kina.
 1985 – Musikerna Bob Geldof och Midge Ure låter arrangera två välgörenhetskonserter i den brittiska huvudstaden London och i den amerikanska staden Philadelphia. Konserterna hålls samtidigt och går under namnet Live Aid, eftersom syftet är att samla in pengar till hjälp för de som har drabbats av de senaste årens hungersnöd i Etiopien. Därmed har de också lyckats få de artister och grupper, som deltar i galorna, att ställa upp gratis och medan totalt 162 000 personer ser dem på plats (72 000 i London och 90 000 i Philadelphia) sänds de även via satellit och ses av över 400 miljoner människor i 60 länder världen över. Totalt samlar man in 1,5 miljarder kronor i donationer.

Födda 

 100 f.Kr. – Julius Caesar, romersk fältherre och statsman
 40 – Gnaeus Julius Agricola, romersk politiker och fältherre
 1550 – Erik Larsson Sparre, svenskt riksråd, Sveriges rikskansler
 1590 – Clemens X, född Emilio Bonaventura Altieri, påve
 1608 – Ferdinand III, kung av Ungern och av Böhmen samt tysk-romersk kejsare
 1626 – Johannes Baazius den yngre, svensk kyrkoman, biskop i Växjö stift 1667–1673 och i Skara stift 1673–1677 samt biskop i Uppsala ärkestift från 1677
 1787 – Pellegrino Rossi, italiensk politiker
 1798 – Alexandra Feodorovna, rysk kejsarinna 1825-1855 (gift med Nikolaj I)
 1816 – Gustav Freytag, tysk filolog och författare
 1841 – Otto Wagner, österrikisk arkitekt och möbelformgivare
 1859 – Sidney Webb, brittisk socialistisk reformator
 1877 – Erik Scavenius, dansk politiker, Danmarks statsminister från 1942 och formellt till 1945, men i praktiken till 1943
 1883 – Erik Rosén, svensk skådespelare och textförfattare 
 1889 – Louise Mountbatten, Sveriges drottning 1950-1965
 1894 – Isaak Babel, sovjetisk journalist, dramatiker och novellförfattare 
 1898 – Julius Schreck, tysk nazist och SS-Oberführer, Reichsführer-SS 1925–1926 
 1900 – Teresa de Los Andes, chilensk karmelitnunna och helgon
 1909
 Einar Andersson, svensk operasångare 
 Birger Åsander, svensk skådespelare 
 1915 – Birgit Tengroth, svensk skådespelare och författare 
 1916 – Olle Strandberg (konstnär), svensk målare och tecknare 
 1919
 William F. Quinn, amerikansk republikansk politiker, guvernör i Hawaii 1959–1962
 Hans Theselius, svensk musiker
 1921
 Anne-Margrethe Björlin, svensk skådespelare
 Git Gay, svensk skådespelare, sångare och revyartist
 1922 – Anker Jørgensen, dansk socialdemokratisk politiker, Danmarks statsminister 1972–1973 och 1975–1982
 1923 – Poul Ströyer, svensk konstnär, tecknare och illustratör
 1926
 Arne Ragneborn, svensk skådespelare, regissör och manusförfattare
 Bengt-Arne Wallin, svensk kompositör, musikarrangör, musiker och flygtekniker
 1933 – Piero Manzoni, italiensk konstnär
 1934 – Wole Soyinka, nigeriansk dramatiker och författare, mottagare av Nobelpriset i litteratur 1986
 1936
 Niels Dybeck, svensk skådespelare
 Kjell Lönnå, svensk körledare, musiker och programledare
 1938 – Carl Johan De Geer, svensk konstnär, författare, filmskapare, musiker, designer, kulturjournalist, fotograf, skådespelare och scenograf
 1940 – Patrick Stewart, brittisk skådespelare
 1941 – Robert Forster, amerikansk skådespelare
 1942
 Harrison Ford, amerikansk skådespelare
 Roger McGuinn, amerikansk musiker och sångare, medlem i gruppen The Byrds
 1946 – Cheech Marin, amerikansk skådespelare, ena halvan av komikerduon Cheech och Chong
 1949 – Katarina Strandmark, svensk skådespelare
 1951 – Rob Bishop, amerikansk republikansk politiker
 1957 – Thierry Boutsen, belgisk racerförare
 1961 – Anders Järryd, svensk tennisspelare
 1962 – Tom Kenny, amerikansk skådespelare
 1964 – Hans Rosenfeldt, svensk manusförfattare, skådespelare och programledare
 1967 – Pat Rapp, amerikansk basebollspelare
 1969 – Benny Benassi, italiensk DJ, artist och remixare
 1971 – Tomas Haake, svensk trumslagare, medlem i metalgruppen Meshuggah
 1975 – Andreas Lilja, svensk ishockeyspelare
 1977 – Ashley Scott, amerikansk skådespelare
 1980 – Sara Lövestam, svensk författare
 1983 – Liu Xiang, kinesisk friidrottare, OS-guld 2004
 1988 – Raúl Spank, tysk friidrottare
 1989 – Sayumi Michishige, japansk sångare
 1990 – Eduardo Salvio, argentinsk fotbollsspelare
 1991 – Natalie Minnevik, svensk skådespelare
 2000 – Marc Guéhi, engelsk-ivoriansk fotbollsspelare

Avlidna 

 574 – Johannes III, påve
 939 – Leo VII, påve
 1122 – Sybilla av Normandie, Skottlands drottning
 1298 – Jacobus de Voragine, italiensk saligförklarad ärkebiskop och krönikör
 1380 – Bertrand du Guesclin, bretagnisk riddare och fransk general
 1644 – Peder Gustafsson Banér, svenskt riksråd
 1753 – Sten Carl Bielke, svensk friherre, ämbetsman, vetenskapsman och riksdagsman
 1789 – Victor Riqueti de Mirabeau, fransk markis och ekonom
 1793 – Jean Paul Marat, fransk tidningsman och revolutionspolitiker
 1870 – Clelia Barbieri, italiensk jungfru, ordensgrundare och helgon
 1874 – Johan August Gripenstedt, svensk friherre, godsägare och politiker, Sveriges finansminister
 1890 – John C. Frémont, amerikansk general, upptäcktsresande och politiker, senator för Kalifornien
 1894 – Juventino Rosas, mexikansk-kubansk kompositör
 1910 – Fredrik August Boltzius, svensk särling och helbrägdagörelsepredikant
 1921 – Gabriel Lippmann, luxemburgsk fysiker, mottagare av Nobelpriset i fysik 1908
 1927 – Otto Blehr, norsk politiker, Norges statsminister
 1931 – Tor Hedberg, svensk författare och dramatiker, chef för Dramaten, ledamot av Svenska Akademien
 1935 – Samuel H. Elrod, amerikansk republikansk politiker, guvernör i South Dakota
 1936 – José Calvo Sotelo, spansk politiker
 1943
 Alexander Schmorell, tysk student och soldat, medlem av motståndsgruppen Vita rosen
 Kurt Huber, tysk professor, medlem av motståndsgruppen Vita rosen
 1946 – Alfred Stieglitz, amerikansk fotograf
 1951 – Arnold Schönberg, österrikisk-amerikansk tonsättare
 1954
 Bennett Champ Clark, amerikansk demokratisk politiker, jurist och militär, senator för Missouri
 Frida Kahlo, mexikansk målare
 1957 – Anna Norrie, svensk skådespelare och operettsångare
 1967 – Tom Simpson, brittisk cyklist
 1970 – Roger Edens, amerikansk kompositör, filmproducent, manusförfattare och skådespelare
 1973 – Nils Liljeqvist, svensk manusförfattare
 1974
 Christian Elling, dansk professor och konsthistoriker
 Patrick M.S. Blackett, brittisk experimentalfysiker, mottagare av Nobelpriset i fysik 1948
 1976 – Joachim Peiper, tysk SS-officer och krigsförbrytare
 1977 – Carl Gustaf von Rosen, svensk pilot och flygpionjär
 1980 – Seretse Khama, botswansk politiker, Botswanas president
 1981 – Karl Kinch, svensk skådespelare, teaterledare, regissör och operettsångare
 1997 – Aleksandra Danilova, rysk ballerina
 2000 – Liss Eriksson, svensk skulptör
 2001 – Åse-Marie Nesse, norsk lyriker och översättare
 2002 – Yousuf Karsh, armenisk-kanadensisk fotograf
 2006 – Red Buttons, amerikansk skådespelare och komiker
 2008 – Bronisław Geremek, polsk historiker och politiker
 2009
 Harry Källström, svensk rallyförare
 Dash Snow, amerikansk konstnär
 2011
 Jerry Ragovoy, amerikansk låtskrivare och musikproducent
 Heinz Reincke, tysk skådespelare
 2012
 Sage Stallone, amerikansk skådespelare
 Richard D. Zanuck, amerikansk filmproducent
 2013 – Cory Monteith, amerikansk skådespelare
 2014
 Nadine Gordimer, sydafrikansk författare, mottagare av Nobelpriset i litteratur 1991
 Lorin Maazel, amerikansk dirigent och kompositör
 2017 – Liu Xiaobo, kinesisk litteraturvetare, mottagare av Nobels fredspris 2010
 2018
 Thorvald Stoltenberg, norsk diplomat och politiker
 Stan Dragoti, amerikansk filmproducent
 2021 – Shirley Fry, amerikansk tennisspelare

Källor

Externa länkar