kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Pansio-klass

Pansio-klass är en fartygsklass bestående av minfärjor som används för minkrigsföring i den finska marinen. Fartygen byggdes mellan åren 1991 och 1992. De kan även användas för transporter och underhåll av fort. Fartygen kan bära en last om 100 ton.

Fartyg i klassen

Galleri

Externa länkar

Referenser 

Finländska minfartyg
Fartyg i den finländska marinen
Fartyg sjösatta 1991
Pierrefonds, Québec

Pierrefonds är en stadsdel i Montréal i provinsen Québec i Kanada. 

Stadsdelen är belägen längs floden Rivière des Prairies. Den ingår i arrondissementet Pierrefonds-Roxboro, vilken har en total folkmängd på 60 138 invånare (2001). Pierrefonds var en egen kommun fram till 2001, då den införlivades med Montréal. Kanske mest känt är Pierrefonds för att sångerskan Mylène Farmer kommer därifrån.

Montréal
Harry Macfie

Harry Macfie, född 11 februari 1879 i Lysekil, död 27 oktober 1956, var en svensk äventyrare, författare och affärsman. Hans farfar kom från Skottland.

Harry Macfie lärde sig att bygga och använda indiankanoter som pälsjägare i Kanada kring sekelskiftet. När han kom tillbaka till Bohuslän började han bygga och sälja dukklädda kanadensare, "Macfiekanoter". Efter en visning på Svenska Mässan i Göteborg 1932 tog affärerna fart. Harry Macfie skrev även en rad tidstypiska äventyrsromaner med pälsjägarmotiv och titlar som Wasawasa (1935; tillsammans med Hans G. Westerlund), Norrskenets män (1938) och Farväl, Falcon Lake (1943).

Bibliografi 
Wasawasa: äventyr som trapper och guldgrävare i Canada och Alaska, 1935 

Lägereldar längesen, 1936 

Norrskenets män: en berättelse om den canadensiska vildmarkens polis, 1938

Ben, skalpjägaren, 1942 

Farväl, Falcon Lake, 1943

Drivved, 1945

Vid regnbågens fot, 1950

Alaskakust, 1951

Minnen med krut i, 1955

Referenser 
 http://www.dast.nu/artikel/mannen-som-alskade-naturen-i-vildmarken

Noter

Externa länkar 
 Harry Macfie Canoe Club

Personer inom Sveriges näringsliv under 1900-talet
Svenska författare
Födda 1879
Avlidna 1956
Män
Personer från Lysekil
Frithiofs saga

För filmen som bygger på diktverket, se Fritiofs saga (film)

Frithiofs saga är ett diktverk av Esaias Tegnér, som första gången publicerades i bokform 1825; delar av verket hade tidigare publicerats i Götiska Förbundets tidskrift Iduna.

Verket är inspirerat av Fritjof den djärves saga som är en isländsk så kallad fornaldarsaga.

Publicering och mottagande 
De första delarna av Frithiofs saga publicerades hösten 1820 i Iduna och tidskriften innehöll då romanserna Frithiof och Björn, Frithiof kommer till Kung Ring, Isfarten och Frithiofs frestelse. 1822 publicerade Iduna de avslutande fem delarna. Diktverket väckte stor uppmärksamhet och blev snart också spridda utanför Sverige; några av romanserna hade översatts av Amalia von Helvig och publicerats i en tysk tidskrift. Romanserna samlades snart i ett band, Frithiofs saga, som Tegnér publicerade på eget förlag sommaren 1825. I september samma år kom den andra upplagan. De två första upplagorna sålde snabbt 4 000 exemplar.

Ingen av Tegnérs dikter har vunnit tillnärmelsevis sådan popularitet som Frithiofs saga. Ett bevis på dess popularitet är den mängd så kallade bevingade ord som hämtats ur verket. "Jag är galen i Fritiof", skrev den nära 70-årige Carl Gustaf af Leopold, "mera betagen än själva Ingeborg. Att Fritiof lämnar alla svenska poemer efter sig vore ett omdöme, självklart intill platthet." Hela Sveriges forna vitterhet, Leopolds egen inbegripen, tedde sig nu för honom som "en förgången sångarvärld. En ny tideräkning", skrev han, "begynner för svenska vitterheten".

Delar 
Totalt består "Frithiofs saga" av 24 dikter, "romanser", alla författade på olika versmått : 
 Frithiof och Ingeborg
 Kung Bele och Thorsten Wikingsson
 Frithiof tager arv efter sin fader (hexameter)
 Frithiofs frieri
 Kung Ring
 Frithiof spelar schack
 Frithiofs lycka
 Avskedet (blankvers)
 Ingeborgs klagan
 Frithiof på havet
 Frithiof kommer till Angantyr (hildebrandstrof)
 Frithiofs återkomst
 Balders bål
 Frithiof går i landsflykt
 Vikingabalk
 Frithiof och Björn
 Frithiof kommer till Kung Ring (nibelungenstrof)
 Isfarten (knittelvers)
 Frithiofs frestelse
 Kung Rings död
 Rings drapa (fornyrdislag)
 Konungavalet
 Frithiof på sin faders hög ("ottave rime")
 Försoningen (trimeter)

Bibliografi över digitaliserade utgåvor

Tonsättningar

Bruch, Max Frithjof, Kantate nach Szenen aus der Frithjof-Sage von Esaias Tegnér, opus 23 (1860, reviderad 1864) - Verk för soli, manskör och orkester. Urpremiär den 20 november 1864 i Aachen.

Tre sånger ur Frithiofs saga för sång och pianoforte. Musiken är skriven av Hedda Wrangel och tillägnades Esaias Tegnér. Den gavs ut 1828 i Stockholm.
Frithiofs frieri, Andante. 
Kung Ring, Moderato.
Frithiofs frestelse, Allegretto. Duett för sopran och tenor eller alt.

Översättningar 
Frithiofs saga har översatts till danska, engelska, estniska, finska, franska, isländska, italienska, kroatiska, latin, lågtyska, nederländska, norska, ryska, tyska och ungerska. Redan år 1839 hade tolv olika översättningar utkommit.

Noter

Externa länkar

Skönlitteratur 1825
Svensk skönlitteratur
Verk av Esaias Tegnér
Vikingatiden i skönlitteratur
Nattvardsbarnen

Nattvardsbarnen är en dikt, som författades 1820 av Esaias Tegnér.

När Tegnér skrev Frithiofs saga omkring 1819 hade han blivit allt mer påverkad av Goethe och det märks även i Nattvardsbarnen; diktens första rad, "Pingst, hänryckningens dag, var inne" är ett ordagrant lån från Goethes Reineke Fuchs: "Pfingsten, das liebliche Fest, war gekommen!"

Nattvardsbarnen är skriven någon gång under 1820 men närmare bestämt när är inte känt. Tegnér lät trycka dikten på Berlingska tryckeriet i Lund strax före jul och den 21 januari 1821 skickade han dikten till Geijer med de närmast urskuldande orden: "Här anses det för alldeles misslyckat och säges vara Katkesen i Hexametrar. Det är väl möjligt, men jag kan nu ej hjälpa det."

I dikten finns det många exempel på Tegnérs bibelstudier. Versen "[...]och det nya Jerusalem sjunker präktigt med portarna tolf, i gyllene skyar, till jorden." hänvisar till Uppenbarelsebokens 21:a kapitel. Enligt en rad i de första upplagan som sedan ströks utspelas dikten i Värmland. "Den värdige lärarn" är biskopen i Karlstad. Versen "[...] och med en röst föll församlingen in och sjöng ett evärdeligt qväde af den höge Wallin, af Davidsharpan i Norden." är en hänvisning till psalmförfattaren Johan Olof Wallin som Tegnér beundrade. Namnet "Hörberg" är en referens till målaren Pehr Hörberg som målade många altartavlor.

Tegnér skickade dikten till sin brevvän Martina von Schwerin. Hon lovordade dikten och menade att hon inte har läst något annat av Tegnér som haft "en så jämn hållning och gjort ett så rörande intryck. En nationell idyll, med upphöjd tendens utan att för den skull mista något av den enkelhet som är idyllens kännetecken."

Dikten är skriven på hexameter och skildrar en konfirmation. I centrum står en gammal präst som predikar en ljus och innerlig kristen tro av samma oskuldsfulla karaktär som Tegnérs egen. Det är alltså framför allt en lärodikt där trons centrala innehåll förklaras under en idyllisk, berättande yttre form. En liten dramatiserande poäng ligger i att prästen under konfirmationen får en ingivelse att tidigarelägga nattvardsgången en vecka. Här bryts idyllen plötsligt ett ögonblick av påminnelsen om att tiden hastar för alla:

"---

Skulle nu ändas hans värf för i dag; den kommande söndag

var för de unga bestämd att begå den heliga nattvard.

Plötsligt, som träffad ur skyn, stod läraren stilla och lade

handen på pannan och blickade upp: gudomliga tankar

flögo igenom hans själ, och förunderligt glänste hans ögon.

»Nästa söndag, hvem vet, kanske jag hvilar i grafven,

kanske någon af er, en lilja bruten i förtid,

sänker sitt hufvud till jord; hvi dröjer jag, stunden är inne!
 
---"

Externa länkar
Nattvardsbarnen finns på Wikisource

Noter

Dikter av Esaias Tegnér
Dikter 1820
Fjärilseffekten

Fjärilseffekten eller måsvingeeffekten är ett begrepp inom kaosforskning och teorin för dynamiska system. Den avser en egenskap hos vissa kaotiska system, inte minst angående den begränsade förutsägbarheten för väder.

Teori 
Begreppet bygger på teorin om att en marginell påverkan i en del av ett system kan få stora och oförutsägbara effekter någon annanstans i systemet. Bland annat används modellen i samband med resonemang kring svårigheter att förutsäga framtida väder. Rent teoretiskt antas en fjäril som i Mexiko slår med sina vingar kunna ha en minimal påverkan på luftströmmar, så att en orkan skulle kunna drabba södra Sverige senare. Den riktigt lilla händelsen slår en tid senare igenom på den stora händelsen, då den stora händelsen kan betraktas som ett kaotiskt system. 

Fenomenet återfinns i ordspråket: Liten tuva stjälper ofta stort lass. Det kaotiskt lastade släpet går under av en ojämnhet på vägen. Det förutsägs då finnas en hårfin skillnad för hur en tromb uppstår eller endast utvecklas till vanliga vindbyar i ett åskväder. Fjärilens vingslag skulle kunna inverka på denna process, då denna sker tidsmässigt senare. Fjärilen har efter en tid inverkat på alla luftpartiklars exakta positioner i hela atmosfären.

Termen om fjärilen borde också innefatta att man kan gå bakvägen för att hitta (nya) orsakssamband mellan olika händelser och därmed reda ordning i ett synbart kaos (händelser utan logisk/matematisk förklaring). Men forskarna är inte eniga i kaosfrågan. Grunden för effektens möjliga inverkan är det holistiska synsättet på sammanhängande helhetssystem.

Historia och användning 
Modellen blev populär med hjälp av journalisten James Gleicks bok Kaos. Uttrycket myntades dock av matematikern och meteorologen Edward Lorenz vid en föreläsning som hölls 1979.

En fjärilseffekt uppstår i Ray Bradburys kända novell från 1951 "A Sound of Thunder". Ett antal resenärer åker där tillbaka i tiden, och av ett misstag råkar en av resenärerna döda en fjäril under vistelsen i forntiden. Detta lilla misstag ändrar på nutiden, så att de återvändande tidsresenärerna inte längre känner igen sig.

Se även 
 Kaosforskning
 The Butterfly Effect (Film)

Referenser

Noter

Källor
 DN: Fjärilens vingslag blev världspolitik, läst 2015-06-22.

Dynamiska system
Vetenskapsteori
Gustaf Frödings stipendium

Gustaf Frödings stipendium är ett stipendium som delas ut av Uppsala studentkår. Studentkåren startade 1903 en fond för att trygga den sjuklige Gustaf Frödings ålderdom. Efter skaldens död valde kåren att förvandla fonden till ett författarstipendium. Det första stipendiet delades ut 1923 och delas nu ut vart tredje år efter omröstningar bland studenterna vid Uppsala universitet.

År 2017 var prissumman 150 000 kronor, vilket gör det till ett av de största litteraturpriserna i Sverige. Priset är ej att förväxla med Landstingets Frödingstipendium på 50 000 kronor som delas ut av Värmlands läns landsting.

Stipendiater
1923 – Ola Hansson
1926 – Vilhelm Ekelund
1934 – Jarl Hemmer
1941 – Hjalmar Söderberg
1942 – Nils Ferlin
1947 – Harry Martinson
1952 – Gunnar Ekelöf
1957 – Fritiof Nilsson Piraten
1962 – Evert Taube
1966 – Birgitta Trotzig
1969 – Tage Danielsson
1972 – Per Erik Wahlund
1975 – Göran Sonnevi
1978 – Tomas Tranströmer
1981 – Povel Ramel
1984 – Ej utlyst
1987 – Hans Alfredson
1990 – Astrid Lindgren
1993 – Jonas Gardell
1996 – Kerstin Ekman
1999 – Inger Edelfeldt
2002 – Agneta Pleijel
2005 – Johanna Nilsson
2008 – Sara Stridsberg
2011 – Liv Strömquist
2014 – Jenny Wrangborg
2017 – Johannes Anyuru
2020 – Jonas Hassen Khemiri

Källor 

Gustaf Fröding
Svenska litteraturpriser
Priser och utmärkelser instiftade 1923
Stipendier
Jesus Barabbas (bok)

Jesus Barabbas. (Ur löjtnant Jägerstams memoarer) är en bok författad 1928 av Hjalmar Söderberg, som i formen av en roman har Jesusmyten som tema.

1932 utkom den mer traditionellt vetenskapliga uppföljaren Den förvandlade Messias, som har undertiteln Jesus Barabbas II. Båda böckerna ifrågasätter Bibelns skildring av Jesu liv och lidande. Söderberg menar att Jesus bara var en slipad politiker som var skicklig på att utnyttja judendomens texter för sina egna syften. I Jesus Barabbas driver Söderberg tesen att Jesus och Barabbas i själva verket var en och samma person och att korsfästelsen aldrig ägde rum.

Källor

Externa länkar
 Jesus Barabbas hela texten
 ''Den förvandlade messias hela texten

Skönlitteratur 1928
Svenska romaner
Kulturella återgivningar av Jesus
Verk av Hjalmar Söderberg
William Crookes

William Crookes, född 17 juni 1832, död 4 april 1919, var en brittisk kemist och fysiker. 

Crookes studerade kemi vid Royal college of chemistry, anställdes 1854 på meteorologiska avdelningen vid Radcliffeobservatoriet i Oxford och blev 1855 föreläsare i kemi i Chester. Crookes grundade 1859 tidskriften Chemical news. Som fysiker gjorde han sin främsta insats på elektricitetslärans område, där han framför allt sysslade med undersökningar över elektricitetens gång genom förtunnade gaser. Särskilt ägnade han katodstrålarna och deras egenskaper ingående studier. Han utförde dessutom undersökningar av solspektrumet, och upptäckte 1861 under spektralanalytiska undersökningar grundämnet tallium. Crookes konstruerade även den första radiometern, och var en av de första som studerade radioaktiviteten. Han konstruerade även spintariskopet. Crookes invaldes 1916 som utländsk ledamot av svenska Vetenskapsakademien.

Referenser

Externa länkar 
 Diamonds, by Sir William Crookes Harpers Brothers, London & New York, 1909 

Brittiska kemister
Upptäckare av grundämnen
Brittiska fysiker
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Män
Födda 1832
Avlidna 1919
Ledamöter av Royal Society
Mottagare av Copleymedaljen
Mottagare av Davymedaljen
Forskare från London
Alumner från Imperial College London
154

154 (CLIV) var ett normalår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 De romerska generalerna Sextus Calpurnius Agricola och Lucius Verus blir konsuler i Rom.
 Kung Eupator av Bosporen betalar tribut till Rom på grund av det hot, som alanerna utgör.
 Sedan Pius I har avlidit väljs Anicetus till påve (detta år, 155 eller 157).
 Anicetus träffar Polykarpos av Smyrna för att diskutera Computus, dateringen av påsk i den kristna kalendern.
 Euzois efterträds som patriark av Konstantinopel av Laurentius.
 Detta är det sista året i den östkinesiska Handynastins Yongxing-era.

Födda

Avlidna 
 Cornelius av Antiokia, patriark
 Pius I, påve sedan 140, 142 eller 146 (död detta år, 155 eller 157)

Externa länkar 

als:150er#154
Medaljfördelning vid olympiska sommarspelen 1976

Medaljfördelning vid olympiska sommarspelen 1976 i Montréal.

Källor

Se även
Olympiska sommarspelen 1976

1976
Olympiska sommarspelen 1976
Quake II

Quake II är ett datorspel i förstapersonsskjutargenren utvecklat av id Software och utgivet av Activision 9 december 1997. Spelet är en fristående uppföljare till Quake och är mer inriktad på en rikare ensamspelarupplevelse än föregångaren.
Quake-motorn har genomgått en rad förändringar; bland annat erbjuds nu färgat ljus, större banor, stöd för mer högupplösta texturer. Spelet var också ett av de första med stöd för 3D-grafikkort.

Spelmotorn är släppt som fri programvara licensierad under GPL.

Gameplay
Spelet är ett förstapersonsskjutarspel (FPS) där bildskärmen motsvarar spelfigurens synfält. Spelet är likt det som presenteras i dess föregångare Quake, i termer av rörelse och kontroll. Spelet behåller fyra av Quakes vapen (Shotgun, Super Shotgun, Grenade Launcher och Rocket Launcher), men samtliga är lite omgjorda till utseende. De nya vapnen i spelet är blaster, Machine Gun, Chain Gun, Hyperblaster, Railgun och BFG10K.

Handling
Quake II utspelar sig i en science fiction-miljö. Stämningen i spelet är mer futuristisk än den i Quake, vilket reflekteras i banorna, fienderna och vapnen. I singleplayer-läge kämpar spelaren, vid namn Bitterman, mot en utomjordisk ras kallad "Strogg", som har attackerat Jorden vid flera tillfällen. De flesta av de övriga soldaterna fångas eller dödas nästan så snart de kommer in i planetens atmosfär, vilket framgår i spelets intro. Nu har mänsklighetens ledare bestämt sig för att invadera Stroggs hemplanet för att krossa hotet en gång för alla.

Multiplayer
Multiplayer-läget i spelet bygger mycket på sin föregångare Quake. Det kan spelas som Deathmatch, eller som en 1 vs 1 match som användes i officiella turneringar, som Cyberathlete Professional League. Spelet kan även spelas i Capture the flag-läge (CTF). Som i Quake är det möjligt att ändra så motspelarens spelare inte är identisk. I Quake kunde man bara ändra färg på spelarens uniform, men i uppföljaren tillkom ett urval av tre olika spelarmodeller: en manlig marin, en kvinnlig marin och en manlig Cyborg. De olika modellerna utmärker sig förutom utseendemässigt, även genom tal och ljudeffekter, exempelvis genom fysisk ansträngning och vid skada.

Mottagande
Quake II var mycket väl mottaget, av granskare och spelare. Det sålde över en miljon exemplar. Quake II var det mest populära online-spelet 1998.

Källor

Externa länkar
 

Förstapersonsskjutare
Datorspel 1997
Windows-spel
Linuxspel
Macintosh-spel
Nintendo 64-spel
Playstation-spel
Spel med enspelarläge och flerspelarläge
Datorspel utvecklade av Id Software
155

155 (CLV) var ett normalår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Den romerske kejsaren Antoninus Pius inleder ett nytt krig mot parterna, som leds av Vologesus. Kriget blir kort och leder till en tvivelaktig fred.
 Sedan Pius I har avlidit väljs Anicetus till påve (detta år, 154 eller 157).
 Från Rom deklareras att även om judendomen inte kan anses som någon riktigt religion måste den tolereras.
 Antonius legaliserar omskärelse för att återställa freden mellan romare och judar.
 Romarna börjar överge Hadrianus mur.
 Kristna biskopar är oeniga om och debatterar dateringen av påsk.
 Detta är det första året i den östkinesiska Handynastins Yongshou-era.

Födda 
 Dio Cassius, romersk historiker
 Cao Cao, härskare i det kinesiska kungariket Wei
 Sun Jian, grundare av det kinesiska kungariket Wu

Avlidna 
 Pius I, påve sedan 140, 142 eller 146 (död detta år, 154 eller 157)
 Polykarpos av Smyrna (martyrdöd)
 Vasishka, kung av Kushanriket

Externa länkar 

als:150er#155
Kemisk formel

En kemisk formel är en sorts notation, som beskriver vilka atomer/joner en molekyl är uppbyggd av. 
En empirisk formel anger förhållandet mellan olika atomslag i ett ämne. 
En summaformel anger hur många atomer av varje sort som finns i ett molekylslag. 
Inom organisk kemi brukar man, för att underlätta särskiljning av ämnen med samma antal och sorters atomer  skriva de funktionella grupperna och molekylstammen var för sig. Om det finns två eller flera likadana funktionella grupper eller andra välkända element (som sammansatta joner) sätts de inom parentes med antalet sådana grupper utanför parentesen.

Exempel 
Vanligt vatten har kemiska formeln H2O, där H2 står för två väteatomer, och O för en syreatom.

Etanol skulle kunna 
skrivas C2H6O, men skrivs vanligtvis så här: C2H5OH, eftersom OH är den funktionella gruppen till ämnet, och molekylstammen är etan.

Bariumnitrat skrivs Ba(NO3)2 då den innehåller två likadana nitratjoner (NO3-).

Källor

Nomenklatur och beteckningar inom kemin
Notation
Hagby, Skuttunge socken

Hagby är en småort i Skuttunge socken i Uppsala kommun belägen cirka 4 km sydväst om Björklinge.

Hagby omtalas i skriftliga handlingar första gången 1316, då tre landbor i Hagby, lydande under sjätte kanonikatet vid Uppsala domkyrka, upptas i förteckningen av vad hertig Valdemar uppburit av kyrkogodsen i Tiundaland.  1541-69 omfattar byn tre färlsehemman och ett kyrkohemman (senare halvt), kyrkohemmanet blir senare Skuttunge klockarboställe.

Källor  
 

 

Orter i Uppsala kommun
Småorter i Sverige
Willandrasjöarna

Willandrasjöarna är ett område som omfattar 2 400 km² i sydvästra delen av New South Wales. Regionen blev 1981 upptagen på Unescos världsarvslista. Området har ett viktigt natur- och kulturvärde och visar bland annat exempel på tidig mänsklig civilisation med världens äldst kända plats för kremering. En mindre sektion av regionen skyddas av Mungo nationalpark.

Sjösystemet sattes i maj 2007 upp på Australian National Heritage List.

Referenser

Externa länkar 

Världsarv i Australien
Världsarv inskrivna 1981
Australian National Heritage List
CAS-nummer

CAS-nummer är unika numeriska identifierare för kemiska föreningar, polymerer, biologiska sekvenser, mixer och legeringar. Chemical Abstracts Service (CAS), en avdelning av The American Chemical Society, ger dessa identifierare till alla ämnen som har beskrivits i litteraturen. CAS upprätthåller och säljer även en databas med dessa kemikalier. Omkring 111 miljoner föreningar har fått ett CAS-nummer hittills, och 6 000 nya får ett nummer varje dag. Syftet är att göra databassökningar enklare, eftersom kemikalier ofta har många namn. Nästan alla molekyldatabaser idag tillåter sökningar genom CAS-nummer.

CAS-numren består av tre tal avdelade med bindestreck. Det första talet kan ha upp till sju siffror, det andra har två siffror och det tredje är en kontrollsiffra. Numren tilldelas i stigande följd utan annan inbördes ordning.

CAS-nummer för några vanliga ämnen

Referenser

Externa länkar 
http://www.cas.org/

Nomenklatur och beteckningar inom kemin
Kemidatabaser