Lycksele

Lycksele (sydsamiska Liksjoe, Liksjovvene eller Liksjoene; umesamiska Lïkssjuo) är en tätort i Lappland och centralort i Lycksele kommun i Västerbottens län. Lycksele är beläget längs järnvägen mellan Hällnäs och Storuman samt Europaväg 12 och turistvägen Blå vägen, och var den första orten i landskapet som fick stadsprivilegier.

Historia 
Fram till 1600-talet fanns inga samhällen i södra Lappland. Trakten användes som renbetesland av skogssamer men hade ingen fast befolkning. I takt med att den svenska statsmakten ville stärka sin ställning uppstod behovet av fasta mötesplatser. På dessa uppfördes kyrkor och marknadsplatser, där samer och handelsmän och nybyggare kunde mötas. Dessutom drevs även skatt in här.

Detta skedde på en halvö i Umeälven, uppströms från nuvarande stadskärna, Öhn (nuvarande Gammplatsen, som sedan tidigare fungerat som ett större vinterviste för samerna inom området). Öhn utsågs 1607 till  kyrk- och marknadsplats i södra Lappland av Karl IX och Lycksele firade därför sitt 400-årsjubileum år 2007.

Allt efter att bebyggelsen växte runt kyrkan blev det klart att den relativt lilla halvön inte längre lämpade sig för vidare expansion. År 1785 beslöt sockenstämman att anlägga en ny kyrka och flyttade marknadsplatsen till den så kallade Heden en bit nedströms. År 1926 blev Lycksele köping (Lycksele köping), två år efter att delen Hällnäs - Lycksele av järnvägslinjen mellan Hällnäs och Storuman färdigställts. Den återstående bandelen till Storuman blev färdig 1930. Lycksele fick stadsrättigheter år 1946, Lycksele stad, som den första i Lappland. Orten kallas "Lappstockholm" och marknadsför sig som "staden i Lappland" med hänvisning till det faktum att orten dels var Lapplands första stad, dels att orten tidigt blev en viktig mötesplats.

Efter järnvägens ankomst utvecklades Lycksele till en typisk småstad med mindre industrier och viktiga offentliga institutioner som lasarett, gymnasium och tingsrätt.

Efter en befolkningstopp på 1970-talet har ortens invånarantal sjunkit men på senare tid bromsats upp tack vare en expanderande gruvindustri. Orten är dock fortfarande drabbad av avfolkning, om än kanske i något mindre utsträckning än jämförbara orter i Norrlands inland. År 2000 bodde det 8 692 personer i Lycksele. Fem år senare hade siffran minskat till 8 597 personer.

Administrativa tillhörigheter 
Lycksele var och är kyrkby i Lycksele socken och ingick efter kommunreformen 1862 Lycksele landskommun. 6 juni 1884 inrättades i landskommunen Lycksele municipalsamhälle samt Lycksele marknadsplats municipalsamhälle, vilket upplöstes 29 februari 1924. Lycksele municipalsamhälle med närområde bröts 1929 ut ur landskommunen och bildade Lycksele köping. Köpingskommunen ombildades i sin tur 1946 till Lycksele stad som 1971 uppgick i Lycksele kommun i vilken orten sedan dess är centralort. 

I kyrkligt hänseende har Lycksele sedan 1606 hört till Lycksele församling. 

Orten ingick till 1971 i Lycksele tingslag och därefter i Lycksele domsaga.

Befolkningsutveckling

Klimat 

Lycksele har subarktiskt klimat med långa kalla vintrar, och korta somrar. Den högsta temperatur som uppmätts på orten är 33,5 grader Celsius (juli 2014) och den lägsta är -43,0 grader (januari 1956).

Lyckseles årliga nederbörd, samt de lägsta och de högsta medeltemperaturerna för ett helt år.

Stadsdelar 
I Lycksele finns stadsdelarna Hamn, Lugnet, Palmsunda, Södermalm, Jonsta, Forsdala, Villaryd, Forsbacka, Nydala, Norrmalm, Norräng och Furuvik.

Kommunikationer 
Lycksele flygplats ligger 6 km från staden. 

Bussar går längs Blå Vägen till bland annat Umeå och Mo i Rana i Norge, samt till alla kringliggande kommuner.

Förr gick flera dagliga rälsbussturer på Tvärbanan från Storuman via Lycksele till Vännäs, som är en järnvägsknut för vidare transport till Umeå och övriga Sverige. Persontrafik på järnvägen från Lycksele återupptogs i augusti 2011 då Norrtåg öppnade sin linje Lycksele-Umeå.

Näringsliv och offentlig verksamhet 

Lycksele lasarett tog emot sina första patienter i december 1961, och invigdes officiellt i januari 1962. Lasarettet hade redan från start laboratorium, kirurgi, BB och röntgenavdelning, och senare under 1960-talet tillkom narkosläkare, en liten intensivvårdsavdelning och en långvårdsklinik.  

Lasarettet, som har närmare 600 anställda och ett 80-tal vårdplatser, bedriver alltjämt akutsjukvård och förlossningsverksamhet. Det har ansvar för fetmakirurgi i hela länet och utför även höftoperationer. Länets ambulanshelikopter, som utför fler än 500 uppdrag per år, är stationerad vid lasarettet. 

Befolkningen inom upptagningsområdet – större delen av Västerbottens läns inland – med en yta lika stor som landet Schweiz, har sedan 1960-talets början minskat från drygt 60 000 personer till cirka 40 000. Lasarettet har hotats av nedläggning, men 2017 beslutades om en större renovering, beräknad att vara klar 2030. 

I kommunen arbetar cirka 30 % inom vård och omsorg, vilket är mer än riksgenomsnittet. 

Andra stora näringar som ger arbetstillfällen är handel, kommunikation, tillverkning och utvinning.

Föreningar och organisationer 

Lycksele har ett rikt föreningsliv med ca 245 föreningar.

Utbildning 

I Lycksele kommun finns det tio grundskolor, inklusive särskola och språkklass. På Tannbergsskolan, Lyckseles gymnasium, finns ett flertal nationella program, skid-, hockey- och fotbollsgymnasium, gymnasiesärskola samt vuxenutbildning. Lycksele har även en filial till Umeå universitet.

Trossamfund
Lycksele församling - Svenska Kyrkan
Pingstkyrkan - Pingströrelsen.
Missionskyrkan - Svenska Missionskyrkan.
Centrumkyrkan - Trosrörelsen

Sport 
Trots att Lycksele är en liten stad med bara drygt 8 000 invånare har flera SM-guld tagits av dess invånare. Bara byarna Tannsele (57 invånare), Hedlunda (221 invånare) och Helsingfors i Lyckseles utkant, har haft 12 individuella Sverigemästare och dessutom tagit flera SM-guld i lagtävlan samt VM-guld. I synnerhet har dessa guld tagits i längdskidåkning. I staden finns ett skidgymnasium och 41 idrottsföreningar. I Lycksele finns även en alliansförening för samverkan mellan kommunens idrottsföreningar: LiDS - Lycksele idrott i samverkan.

Sevärdheter 
 Lycksele Djurpark
 Hotell Lappland
 Gammplatsen
 Lapplands kulturbotaniska trädgård
 Skogsmuseet
 Ansia badpark
 Trollringen (gokart)
 Lycksele Motorstadion (folkrace, rallycross, motocross och enduro)
 Algotstorp (Snöskotercross och snöskoterdragrace)
 Bockslidens skidanläggning
 Korpberget

Kända personer 

Några kända svenska personer som har anknytning till Lycksele är:
 Bengt bengan ivan  artist
 Roger Pontare, artist
 Elisabeth Svantesson, finansminister
 Stefan Attefall, f.d. civil- och bostadsminister
 Rune Ångström, riksdagsledamot.
 Lotta Engberg, artist.
 Kent Larsen, fjällpräst och dokusåpadeltagare.
 Johan Norberg, musiker.
 Rabih Jaber, sångare.
 Anita Ericsson, porrskådespelerska.
 David Rundblad, ishockeyspelare.
 Jannike Stenlund, musiker.
 Per Hanefjord, filmregissör och manusförfattare.
 Anders Sellström, riksdagsledamot
 Melker Karlsson, ishockeyspelare.
 Lena Conradson, sångerska.
 Jonas Frick, filmregissör och manusförfattare 
 Johanne Hildebrandt, journalist och författare
 Therese Mattsson, generaltulldirektör och före detta rikskriminalpolischef
 
Linn Svahn, längdskidåkare
Lennart Sjögren (politiker) (född 1954), svensk politiker (kristdemokrat)
Marianne Lindstén, provinsialläkare

Se även 
 Lycksele socken
 Lycksele distrikt
 Lista över fornlämningar i Lycksele (för omfattning av detta område, se sockenkoden för Lycksele stad)
 Blå vägen
 Lycksele SK
 Lyckseledialekt
 Gäddträsk

Noter

Externa länkar 

 
Tätorter i Sverige
Orter i Lycksele kommun
Centralorter i Västerbottens län