Liberala ungdomsförbundet

Liberala ungdomsförbundet (LUF), är politiskt ungdomsförbund till Liberalerna. Före 1991 hette organisationen Folkpartiets ungdomsförbund (FPU).

Ordförande sedan 5 november 2022 är Erik Berg. Antalet medlemmar (2019) under 25 år är, enligt bidragsansökan till Ungdomsstyrelsen, 2072 personer.

Förbundet utger tidskriften Liberal Ungdom, som under olika titlar publicerats sedan 1911.

Historia 
LUF kan sägas ha sitt ursprung i den radikala studentföreningen Verdandi på 1880-talet. Under mellankrigstiden fanns både ett liberalt och ett frisinnat ungdomsförbund, vilka båda senare gick upp i Folkpartiets Ungdomsförbund.

Förbundet bildades 1934 med Bertil Ohlin som förste ordförande. Samtliga folkpartiledare från och med Bertil Ohlin har med tre undantag (Bengt Westerberg, som var ordförande i arbetsutskottet, Jan Björklund, som var andre vice ordförande, Nyamko Sabuni som var förbundsstyrelseledamot och Johan Pehrson, som var andre vice ordförande) tidigare varit ordförande i ungdomsförbundet.

Under 1960-talet upplevde FPU en höjdpunkt i sin historia, då förbundet med bland andra Per Ahlmark och Ola Ullsten som ordförande spelade en framträdande roll i debatten och påverkade moderpartiet i radikal riktning. Radikalismen kunde ta sig avancerade uttryck.  Enligt Lars Leijonborg, som uttalade sig i TV 1 i början av 1970-talet, hände det att FPU-are "också i förbundsstyrelsen år efter år röstar på VPK" Den fristående tidskriften Liberal debatt (vars redaktion vid tiden var övertagen av frihetliga socialister) uppgav att "Den vulgära antikommunismens tid är förbi i FPU och Liberala förbundet, och u-ländernas situation och möjlighet har alltmer kommit att analyseras i termer av imperialism och social revolution."

U-landsengagemanget var starkt vid denna tid. FPU arrangerade en demonstration vid riksdagsdebatten i februari 1971 där man krävde en höjning av u-hjälpen till 5 procent av bruttonationalproduktionen år 1980. Det skulle motsvara ungefär halva Sveriges dåvarande statsbudget. På senare år har kravet minskat till ett uppfyllande av enprocentsmålet för utlandsbiståndet.

FPU bekämpade också "gubbväldet" i Folkpartiet och bidrog till att introducera nya kampanjmetoder i svensk politik och fick med anledning därav benämningen "halmhattarna". Denna period i förbundets historia övergick i början av 1970-talet i inre stridigheter, som kulminerade vid ordförandevalet 1971, då ordföranden Per Gahrton med en rösts övervikt slogs ut av Lars Leijonborg.  Även vid kongressen 1974 blev det ordförandestrid, mellan sittande ordföranden Johan Schück och utmanaren Billy Olsson. Schück hade fått kritik efter att han i en radiointervju avfärdat det upprop som ett antal distriktsordförande undertecknat, som ställde sig negativt till en föreslagen sammanslagning av CUF och FPU. Schück förlorade ordförandestriden men stannade ändå kvar på kongressen och deltog i debatterna.

Under senare delen av 1970-talet ebbade falangstriderna ut, och förbundet lämnade till stor del vänsterradikala dragen. En definitiv uppgörelse med de "gahrtonistiska" kvarlevorna kom genom antagandet av ett nytt ekonomiskt program 1985, författat av dåvarande förbundsstyrelseledamöterna Jan Björklund och Madeleine Sjöstedt, som tydligt tog ställning för marknadsekonomi.

Vid kongressen 1991 beslöts att FPU skulle byta namn till LUF. Detta beslut hängde ihop med att folkpartiet lagt till "liberalerna" i partinamnet. Det tidiga 1990-talet dominerades av Europafrågor. LUF engagerade sig starkt för svenskt EU-medlemskap, och senare i utvecklingen mot fred på Balkan. LUF var även pådrivande i valet av Maria Leissner till partiledare i folkpartiet efter Bengt Westerberg. Vid kongressen 1999 vann utmanaren Birgitta Ohlsson ordförandestriden mot valberedningens förslag Karin Ekdahl. Under Ohlssons tid drev LUF frågor som feminism, internationell solidaritet och avskaffande av monarkin. Birgitta Ohlsson efterträddes 2002 av Fredrik Malm. Internationell demokrati och skolfrågor var framträdande under Malms ordförandetid.

2006 efterträddes Malm av Frida Johansson Metso. Kärnfrågor under Johansson Metsos ordförande tid var migrations- och asylpolitik, sjuk- och psykvård och internationell demokrati (bland annat drev förbundet en uppmärksammad kampanj som uppmanade idrottsmän att bojkotta OS i Peking sommaren 2008, för att uppmärksamma Kinas brott mot mänskliga rättigheter).

I augusti 2009 efterträddes Johansson Metso som ordförande av Adam Cwejman. Under hans ordförande kom integritet, integration och fri rörlighet vara det som var ungdomsförbundens agenda. Han var även drivande i en diskussion om eventuell sammanslagning av Centerpartiet och Folkpartiet. Cwejman avgick i augusti 2012, där då han efterträddes av Linda Nordlund efter att hon vunnit en omröstning mot Benny Lindholm.

Under Nordlunds ordförandeskap profilerades LUF i feminism och försvarspolitik. Hon efterträddes i augusti 2015 av Henrik Edin, efter att han med två röster vunnit mot valberedningens förslag, Anton Wemander Grahm. Ett år senare valdes Joar Forssell, föreslagen av valberedningen, till förbundsordförande efter att ha vunnit mot Edin med röstsiffrorna 60 – 38.

FPU:s och LUF:s historia finns beskriven i böckerna Alla tiders FPU (1984) och Alla tiders Luf (2004).

Politik 
LUF har under de senaste decennierna bland annat varit pådrivande i frågor som gällt:
internationell demokrati och mänskliga rättigheter
fri rörlighet, migrationspolitik
integration
bistånd
minoritetsskydd
skolpolitik
jämställdhet, liberal feminism
narkotikapolitik
klimatpolitik
EU

Folkpartiets Ungdomsförbund hade ofta en tydligare socialliberal profil än Liberalerna, men LUF har, främst under 2000-talet, intagit en mindre radikal intoning mot moderpartiet. Ungdomsförbundet blev det första i Sverige att förespråka legalisering av cannabis.

Spionaffären i den svenska valrörelsen 2006 
Huvudartikel Spionaffären i den svenska valrörelsen 2006
Den 4 september 2006 polisanmälde socialdemokraterna ett dataintrång i socialdemokraternas interna nätverk, som ska ha bedrivits under längre tid. Affären fick två partitjänstemän i Folkpartiet och en pressekreterare inom LUF att sparkas. 10-11 april 2007 hölls rättegången mot Niklas Sörman, Per Jodenius, Niklas Svensson, Johan Jakobsson, Niki Westerberg och Nicklas Lagerlöf.

Organisation 
LUF:s organisation består av 21 distrikt, där huvuddelen av verksamheten pågår. Distriktet är ofta den plattform där enskilda medlemmar engagerar sig, men vissa distrikt (ofta de större) innehåller också klubbar. Kongressen är det högsta beslutande organet och arrangeras varje år. Kongressen består av 99 ombud, fördelade utifrån distriktens storlek. På kongressen väljs bland annat förbundsstyrelsen, som ansvarar för verksamheten mellan kongresserna.

Förbundsstyrelsen består av ledamöter, två viceordförande, ordförande och ett verkställande utskott. Det verkställande utskottet tar beslut i de flesta organisatoriska frågor och har arbetsgivaransvar för förbundsexpeditionens anställda.

Förbundets politik regleras av handlingsprogrammet som revideras varje år förutom riksdagsvalår. Samtliga medlemmar i LUF har rätt att motionera för ändringar, strykningar eller tillägg i handlingsprogrammet. Förbundsstyrelsen har inte rätt att driva politiska frågor som går emot handlingsprogrammet. Däremot har förbundsstyrelsen rätt att ta ställning till och driva frågor som inte behandlas där.

Distrikt 

Vissa distrikt har också så kallade klubbar, som på egen hand kan organisera aktiviteter, kampanjer och liknande. LUF Storstockholm är det största distriktet 2023.

Liberala studenter 

Liberala studenter (LS) är ett nätverk inom Liberala ungdomsförbundet. Det har sitt ursprung i det tidigare Liberala studentförbundet, som var en egen organisation fram till mitten av 1990-talet. LS består av ett antal lokalklubbar – bland annat i Göteborg, Linköping, Skåne, Umeå, Stockholm och Uppsala – och ett presidium på riksplan. Ordförande sedan 2022 är Hannes Snabb.

Förbundsordförande och sekreterare 

Ordförande genom tiderna

Bertil Ohlin, 1934–1939
Lennart Hartmann, 1939–1945
Gunhild Palmqvist, 1945–1948
Nils Schön, 1948–1950
Sven Wedén, 1950–1952
Gunnar Helén, 1952–1954
Bengt Johnson, 1954–1957
Sven Åsbrink, 1957–1959
Göran C.-O. Claesson, 1959–1960
Per Ahlmark, 1960–1962
Ola Ullsten, 1962–1964
Gustaf Lindencrona, 1964–1966
Thomas Hammarberg, 1966–1969
Per Gahrton, 1969–1971
Lars Leijonborg, 1971–1973
Johan Schück, 1973–1974
Billy Olsson, 1974–1975
Bonnie Bernström, 1975–1977
Christer Nilsson (numera Christer Hallerby), 1977–1979
Peter Örn, 1979–1983
Maria Leissner, 1983–1985
Torbjörn Pettersson, 1985–1987
Lars Granath, 1987–1989
Lotta Edholm, 1989–1991
Fredrik Malmberg, 1991–1995
Karin Karlsbro, 1995–1997
Erik Ullenhag, 1997–1999
Birgitta Ohlsson, 1999–2002
Fredrik Malm, 2002–2006
Frida Johansson Metso, 2006–2009
Adam Cwejman, 2009–2012
Linda Nordlund, 2012–2015
Henrik Edin, 2015–2016
Joar Forssell, 2016–2019
Romina Pourmokhtari, 2019–2022
Erik Berg, 2022–

Förbundssekreterare genom tiderna

Siewert Jacobsson, 1953–1954
David Wirmark, 1954–1956
Åke Johansson, 1956–1957
Stig Gustin, 1957–1957
Sune Persson, 1957–1959
Olle Palmborg, 1959–1960
Erland Törngren, 1960–1961
Ernst Klein, 1961–1961
Gabriel Romanus, 1961–1963
Margareta Holmstedt, 1963–1963
Carl Tham, 1963–1964
Håkan Mankefors, 1964–1966
Olle Wästberg, 1966–1969
Bo Edvardson, 1969–1971
Bo Winander, 1971–1973
Lennart Rohdin, 1973–1974
Håkan Holmberg, 1974–1975
Tomas Berglund, 1975–1976
Staffan Herrström, 1976–1978
Bertil Östberg, 1978–1981
Maria Leissner, 1981–1983
Birgitta Rydell, 1983–1984
Torbjörn Pettersson, 1984–1985
Erik Wassén, 1985–1987
Bernt Kjellander, 1987–1989
Petter Liljeblad, 1989–1991
Joachim Quiding, 1991–1993
Louise Nilson, 1993–1995
Åsa Malmström, 1995–1996 (förtroendepost inom styrelsen)
Mattias Rådström, 1996–1997
Åsa Malmström, 1997–1999
Leif Lanke, 1999–2000
Magnus Simonsson, 2000–2002
Robin Govik, 2002–2004
Nina Larsson, 2004–2006
Jimmy Drushammar, 2006–2007
Anna Broman, 2007–2010
Christoffer Fagerberg, 2010–2012
Ebba Tornérhielm, 2012–2015
Thea Andersson, 2015–2017
Elias Collin, 2017–2019
Christian Brundu, 2019–2021
Hannes Sjöberg, 2021–2022
Karin Pettersson, 2022–

Verksamhet

Liberal Ungdom 

Liberal Ungdom är Liberala ungdomsförbundets förbundstidning. Liberal Ungdom ges ut fyra gånger per år och har en upplaga på cirka 2500 exemplar.

Tidningen grundades 1911 under namnet Frisinnad ungdom och var då organ för Liberala ungdomsförbundets föregångare Sveriges frisinnade ungdomsförbund. Efter den liberala partisplittringen 1923 följde en period då ungdomsförbundet fortfarande var förenat, men även de frisinnade och liberala ungdomsgrupperna gled isär, och år 1926 grundades den nya tidskriften Ungdom och frisinne, som fungerade som förbundsorgan. När Sveriges liberala ungdomsförbund bildades som eget förbund 1928 behöll man Frisinnad ungdom som sitt eget organ (år 1933 byttes namnet till Liberal tidskrift).

När den liberala ungdomsrörelsen återförenades 1934 under namnet Folkpartiets ungdomsförbund slogs de båda förbundstidningarna ihop under det nygamla namnet Frisinnad ungdom, ett namn som behölls till 1960. År 1961 bytte tidningen namn till Liberal Ungdom och år 2003 lades namnet Liebling till.

År 2009 återgick man till namnet Liberal Ungdom, för att visa på tidningens nya profil med fokus på intern idédebatt.

Femmetopia 
Femmetopia är en liberalt feministiskt konst-grupp startad 2010 av en arbetsgrupp inom Liberala ungdomsförbundet i Stockholm. Sedan 2010 har Femmetopia haft utställningar på internationella kvinnodagen, 8 mars.

Våren 2012 hölls utställningen på Galleri Aguéli i Stockholm.
EU-minister Birgitta Ohlsson invigde både utställningen och den debatt som Centerpartiets ungdomsförbunds ordförande Hanna Wagenius, Charlotta Schenholm från Folkpartiet Kungsholmen, Magnus Simonsson från Liberala Kvinnor samt Republikanska föreningen och Amanda Brihed från New Renaissance deltog i. På utställningen fanns också Könspolitiska Nyckeltexter och Swedish International Liberal Centre på plats.

Våren 2011 hölls utställningen i FORES lokaler på Södermalm i Stockholm.

Femmetopia-gruppen samarbetar med nyhetsmagasinet Liberal Debatt och kvinnonätverket Radikala Kvinnofronten.

Sedan 2014 är Femmetopia ett partipolitiskt och ideologiskt obundet konstprojekt.

Referenser

Externa länkar 
 
 Liberala studenter
 LUF på IFLRY:s hemsida
 LUF på LYMEC:s hemsida
 Liberal Ungdom i Libris, bibliografisk databas
 Liberal Ungdom

 
Wikipedia:Projekt neutralitet