kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kvartetten som sprängdes (1950)

Kvartetten som sprängdes är en svensk film från 1950 i regi av Gustaf Molander.

Handling
En svensk småstad strax efter första världskriget. Kamrer Sundelin och hans två vänner, de unga journalisterna Borg och Erlandsson från lokaltidningen Kuriren, har slagit sig på aktieaffärer men det går inte som de tänkt sig. Men de två har varsin ung dam att trösta sig med.

Om filmen
Filmen bygger på Birger Sjöbergs roman Kvartetten som sprängdes (1926). År 1936 gjorde Arne Bornebusch sin filmversion av Kvartetten som sprängdes. TV har framfört den två gånger, dels 1962 som TV-teater, dels som filmad TV-serie i regi av Hans Alfredson 1973.

Filmen inspelades sommaren 1950. Den dramatiska scenen på isen inspelades genom att asfalten vid Filmstaden i Solna målades vit och scenen inspelades i mörker.

Rollista (i urval)
Adolf Jahr - Karl Ludvig Sundelin, kamrer 
Jarl Kulle - Thure Borg, "Första fiolen", grosshandlarens son 
Sven Lindberg - Bengt Erlandsson, "Cello", journalist på Kuriren 
Anita Björk - "Electrical girl", Maj Andersson
Inga Landgré - Märta Åvik 
Victor Sjöström - Gustaf Borg, grosshandlare 
Edvin Adolphson - Anders Åvik, fabrikör, Märtas far 
Dagmar Ebbesen - tant Klara, Karl Ludvigs släkting 
Marianne Löfgren - fru Selma Åvik, Märtas mor 
Gunnar Björnstrand - Teodor Planertz, ingenjör 
Olof Winnerstrand - direktör Olsén 
Torsten Winge - Löf, redaktör på Kuriren 
Gösta Gustafson - organisten 
Stig Olin - Werner, ung reporter på Kuriren 
Elsa Ebbesen-Thornblad - fru Tillberg

Musik i filmen 
Lilla Paris, kompositör och text Birger Sjöberg, instrumental. 
Den första gång jag såg dig, kompositör och text Birger Sjöberg, instrumental. 
Every Little Girl Can Teach Me Something New (Varje liten tös kan lära mig nå't nytt), kompositör Ivor Novello engelsk text Adrian Ross och Clifford Grey svensk text Ernst Rolf, sång Jarl Kulle 
Kvartett, piano, stråkar, K. 493, Ess-dur, kompositör Wolfgang Amadeus Mozart, instrumental. 
Élégie (Mélodie), kompositör Jules Massenet, instrumental. 
Spansk musik, kompositör Gunnar Bohman framförs på gitarr och sång av Gunnar Bohman
Kovan kommer, kovan går (Gesällvisa), text Emil Norlander, instrumental. 
Sov, hulda ros, i ro, kompositör och text Birger Sjöberg
Amours divins, ardentes flammes. ur La belle Hélène (Kärlek måste vi ha/O kärleks glöd. ur Den sköna Helena), kompositör Jacques Offenbach, fransk text Henri Meilhac och Ludovic Halévy svensk text 1865 Palle Block, sång Jarl Kulle 
Ein Sommernachtstraum. Hochzeitmarsch (En midsommarnattsdröm. Bröllopsmarsch), kompositör Felix Mendelssohn-Bartholdy, instrumental.

Källor 
 

Filmer 1950
Svenska komedifilmer
Filmer i regi av Gustaf Molander
Svenska filmer baserade på romaner
Sverige på film
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1950-talsfilmer
Kvartetten som sprängdes (1936)

Kvartetten som sprängdes är en svensk film från 1936 i regi av Arne Bornebusch.

Om filmen 
Filmen är baserad på Birger Sjöbergs roman Kvartetten som sprängdes. Den har aldrig visats i TV. 

1950 gjorde Gustaf Molander sin filmversion av Kvartetten som sprängdes. TV har framfört den två gånger, dels 1962 som TV-teater, dels som filmad TV-serie i regi av Hans Alfredson 1973.

Rollista i urval 

Carl Barcklind - Karl Ludvig Sundelin, kamrer 
Birgit Rosengren - Maj Andersson, kallad Electrical Girl 
Nils Lundell - Anders Åvik, fabrikör 
Olga Andersson - fru Selma Åvik, född Tabell 
Aino Taube - Märta Åvik, deras dotter 
Helle Winther - Edmund Åvik, deras son 
Sture Baude - Gustaf Borg, lanthandlare 
Åke Engfeldt - Thure 'Första fiolen' Borg, hans son 
Helge Hagerman - Bengt 'Cello' Erlandsson, journalist 
Dagmar Ebbesen - Tant Klara, Karl Ludvigs tant 
Ivar Kåge - Teodor Planertz, ingenjör 
Gösta Gustafson - organist 
Inga-Lill Åhström - fru Tillberg, Karl Ludvigs hushållerska 
Helge Karlsson - Thun, Borgs granne 
Rut Holm - Alma, jungfru hos Åviks 
Gideon Wahlberg - Svante Andersson, musiker, kallad 'Bratscha' 
Artur Cederborgh - notischef

Musik i filmen 
Den gula paviljongen, kompositör John Redland, text Emil Norlander 
Celle que j'aime est parmi vous (Mitt svärmeri är alltså här), kompositör Vincent Scotto, fransk text Henri Christiné svensk text Ernst Rolf 
Märtas klagan, kompositör Erik Baumann 
Svenskt festspel, kompositör August Söderman
Kvartett, stråkar, op. 3. Nr 5, F-dur (Serenad/Andante cantabile), kompositör Roman Hoffstetter 
Älvsborgsvisan, text August Wilhelm Thorsson

Externa länkar 

Filmer 1936
Svenska komedifilmer
Svenska filmer baserade på romaner
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1930-talsfilmer
Dervisch

Dervisch (persiska "fattig") (kurdiska askes) är medlemmarna av vissa mystisk-religiösa muslimska ordnar. Liksom det motsvarande arabiska ordet fakir betecknar detta namn egentligen armod inför Gud, behovet av hans nåd och barmhärtighet och inte fattigdom i vanlig mening. 

Dervischinstitutionen har många likheter med munkväsendet. De olika brödraskapens medlemmar har sammankomster för gemensamma andaktsövningar i ett slags kloster (khaneqâh), som ofta är utrustade med rika donationer, och står under uppsikt av en pir ("äldste") eller morshed ("ledare"). Innan en lärjunge, murid, upptas i orden och får tillstånd att anlägga dess dräkt, måste han vanligen genomgå en viss prövotid. För övrigt märks, att celibat inte är obligatoriskt och att dervischerna inte räknas till prästerskapet. Dessa ordnar indelas i två klasser:
 ba sjer ("med lag"), sådana, som inrättar sitt liv i överensstämmelse med islams föreskrifter, och 
 bi sjer ("utan lag"), sådana, som knappast kan sägas tillhöra något bestämt religiöst samfund, men påstår sig vara muslimer. 
Den förstnämnda klassen omfattar ett mycket stort antal ordnar, som huvudsakligen skiljer sig från varandra genom den olika successionen från kaliferna Abu Bakr och Ali, vilka uppges som dervischinstitutionens stiftare. 

Att erhålla någon närmare kännedom om de mångfaldiga regler och ceremonier, som iakttas, är för den utomstående inte möjligt, då dylika ting strängt hemlighålls för den oinvigde. Mest bekanta bland dessa ordnar är Rifaiyya ("de tjutande dervischernas orden"), stiftad av Ahmed er-Rifai (död 1182), och Mevleviorden ("de dansande dervischerna"), som stiftades av den berömde persiske författaren Maulawi Djelal ud-din er-Rumi (död 1273). 

En annan bekant orden är Qalandariyya ("de klandervärda, vandrande dervischerna"), som härstammar från Persien och stod under inflytande från både zoroastrism och buddhism. I sin ursprungliga form representerade denna inrättning inom islam en mystisk riktning, som tillämpade vissa egensinniga principer för tolkningen av Koranen och den från Muhammed härstammande traditionen. 

Då dervischerna inte erkänner någon annan auktoritet än deras eget andliga överhuvud, har både de turkiska sultanerna och de ortodoxa ulama i alla tider betraktat dem med oblida ögon. Efter janitsjarkårens upplösning 1826 upphävde sultan Mahmud II även den ansedda bektashiorden, som stod i nära förbindelse med de självrådiga janitsjarerna. Däremot fortlever de övriga ordnarna, och särskilt Mevleviorden har räknat många medlemmar, som tillhört de högre och mera välmående klasserna. I Iran och i Kurdistan är dervisch-idealet fortfarande högt uppskattat bland vanliga människor.

Källor
 

Sufism
Ugglan
701

701 (DCCI) var ett vanligt år som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Oktober 
 30 oktober – Sedan Sergius I har avlidit den 8 september väljs Johannes VI till påve.

Födda 
Li Bai, kinesisk poet och skald.

Avlidna 
 8 september – Sergius I, helgon, påve sedan 687.

Källor

Externa länkar
Sigrid Thornton

Sigrid Thornton, född 12 februari 1959 i Canberra, Australien, är en australisk skådespelare.

Filmografi i urval 
 Kvinnofängelset (1979–1980)
 Mannen från Snowy River (1982)
 Floden blev mitt liv (1984)
 Paradise, Vilda västern (1988)

Externa länkar
 
 Sigrid Thornton.com

Australiska skådespelare under 1900-talet
Kvinnor
Födda 1959
Levande personer
Personer från Canberra
Golnice

Golnice (tyska: Groß Gollnisch) är en by i sydvästra Polen. Motorvägen E36 går förbi Golnice vilket innebär att trafiken mellan Berlin och Krakow passerar samhället.

Byar i Nedre Schlesiens vojvodskap
Apodyterium

Apodyterium (latin; av grekiska ἀποδυτήριον, apodyterion) var omklädningsrummet i en romersk badanläggning. Det var beläget efter ingången till badet.

Privatägda slavar, eller slavar man hyrde på badet, kallade capsarius, satt och vaktade ägodelarna medan ägaren rekreerade sig.

Rika män och kvinnor tog ofta med sig flera slavar till apodyteriet för att visa sitt välstånd för alla församlade, eftersom badet var en social mötesplats. Slavarna bar badutrustningen, vilken kunde bestå av specialkläder, badsandaler, handdukar, och olja, parfym, en svamp, och strigils, ett metallföremål som användes för att skrapa olja, svett och smuts från kroppen.

Källor

Externa länkar

Romerska bad
Sudatorium

Sudatorium (av latin sudare, "svettas") var svettbadet i en romersk badanläggning. En särskild form av sudatorium benämndes laconicum. Sudatoriet låg i omedelbar anslutning till caldariet.

Se även 
 :Kategori:Romerska bad

Källor

Romerska bad
Hydroterapi
Värtahamnen

Värtahamnen och den intilliggande Stockholms frihamn vid Lilla Värtan utgör Stockholms huvudhamnar. Värtahamnen betjänar främst passagerarfärjorna för rederiet Tallink Silja och Tallink som trafikerar Finland, Åland, Estland och sedan januari 2017 även Lettland. Värtahamnen ligger i stadsdelarna Ladugårdsgärdet (största delen) och Hjorthagen.

Värtahamnen anlades 1879–1886 efter att staden köpt upp mark i syfte att skapa en hamn för kol och annat skrymmande gods. Järnväg för gods- och persontrafik drogs fram genom Värtabanan där Värtans station invigdes 1882. Värtahamnen utvidgades och fördjupades successivt under 1900-talets början, och 1903 invigdes det närbelägna koleldade Värtaverket. Här restes också 1904 Kommunalhuset som fungerade som Tull- och hamnkontor.

Ombyggnad av Värtahamnen
Mellan 2013 och 2016 byggde Stockholms Hamnar om Värtahamnen för att lämna mark till staden för bostäder och verksamheter i området Norra Djurgårdsstaden. Det gjordes genom att bygga en ny pir på ett pålat betongdäck längre ut i vattnet och fylla igen delar av hamnbassängen. Det utbyggda området är 85 000 m² och den totala hamnytan 131 000 m². Stockholms Hamnar har även byggt en ny passagerarterminal på piren med en yta på 16 000 m². Det blev därmed fem nya kajlägen.

Galleri

Noter

Externa länkar 

Värtahamnen på Stockholms hamnar

Hamnar i Sverige
Sjöfart i Stockholm
Byggnader och anläggningar på Gärdet
Byggnader och anläggningar i Hjorthagen
Fröken Julie

Fröken Julie är en tragedi av August Strindberg från 1888 och är en av de mest spelade Strindberg-pjäserna i världen.

Bakgrund 
Kammarspelet om den unga högadliga Julie och betjänten Jean, och deras förehavanden under en midsommarnatt och morgon, hade urpremiär i Köpenhamn 1889, med Strindbergs hustru Siri von Essen i huvudrollen. I Sverige var dock stycket svårplacerat; det fick premiär först 1906 på Akademiska Föreningens teater i Lund. Då hade pjäsen redan före sekelskiftet satts upp i både Tyskland och Frankrike.

Rollfigurer 
Fröken Julie: Grevens dotter. Hennes mor uppfostrade henne till att tänka och bete sig som en man, något som inte uppskattas av samtiden. De ständiga motsägelserna har gjort Fröken Julie till en mycket förvirrad person som å ena sidan vet hur hon ska få allt hon vill ha, men å andra sidan inte vet vad det är hon vill ha.

Jean: Betjänt hos greven. Han påstod att han ofta såg Fröken Julie när han var ung och drömde om henne. Sedan dess har han rest mycket och haft många olika jobb och någonstans på vägen insåg han vad han ville göra. Hans mål är att komma upp sig i samhället, en plan som börjar med drömmen om att starta ett eget hotell. Han kommer tillbaka till grevens gård och det dröjer inte länge innan fröken Julie blir en del av hans plan. Han manipulerar henne skoningslöst dit han vill, är ömsom snäll och kall.

Kristin: Kokerskan i grevens hushåll. Väldigt religiös och förlovad med Jean. Hon symboliserar stabilitet och den som är på rätt plats i det naturliga tillståndet för en kvinna. Hennes stabilitet framhäver Jeans och Julies instabilitet och nivåskiftningar.

Greven: Han syns aldrig till, men hans handskar och stövlar står på scen och visar på hans stora inflytande över de två huvudpersonerna, det vill säga fröken Julie och Jean.

Adaptioner 
Pjäsen har filmatiserats ett antal gånger, däribland 1912 av Anna Hofman-Uddgren, 1951 av Alf Sjöberg och 1999 av Mike Figgis.

Pjäsen har också blivit en balett av Birgit Cullberg med musik av Ture Rangström, uruppförd i Västerås 1950. Den brittiske kompositören William Alwyn komponerade 1977 operan Miss Julie. År 2005 hade den belgiske tonsättaren Philippe Boesmans opera Julie premiär på La Monnaie-operan i Bryssel.

Referenser

Externa länkar 

Fröken Julie på Dramawebben

Fiktiva figurer från Sverige
Pjäser av August Strindberg
Midsommar i fiktion
Litterära figurer av August Strindberg
Övernaturlig

Övernaturliga (övervärldsliga, utomvärldsliga) fenomen är sådana som inte kan undersökas med empiriska metoder, eller där vetenskapliga undersökningar inte ger något tydligt svar. Övernaturlighet omfattar paranormala fenomen (psi) som extrasensorisk perception (ESP), psykokinesi, levitation, medvetandets överlevande efter döden (livet efter detta), folktro (tomtar, vättar, troll, skogsrået, näcken) samt det mesta av de inslag som finns i spiritism, ockultism, religioner (gudar, änglar, demoner, avatarer och så vidare). Flera av dessa går dock att undersöka empiriskt (ESP, levitation, tomtar, vättar, troll, näcken, skogsrået bland annat), vilket medför att de inte kan vara övernaturliga.

Tron på en transcendent gud är detsamma som tron på en övernaturlig gudom – en Gud som inte kan förstås av människan och vars existens varken kan bevisas eller motbevisas av vetenskapen. Det som inte kan studeras av vetenskapen hör till den religiösa eller metafysiska sfären. Teoribildningar som hävdar att övernaturliga fenomen kan ha vetenskapliga förklaringar är pseudovetenskapliga så länge inga empiriska bevis börjar presenteras, men det finns pseudovetenskapliga inslag även i psykologi, sociologi, nationalekonomi och andra samhällsvetenskaper.

Väldokumenterade fenomen som saknar vetenskaplig förklaring kallas anomalier. Men eftersom anomalier kan verifieras med objektiva empiriska metoder är de inte övernaturliga.

Se även
 Andlighet
 Esoterism 
 Folktro
 Magi
 Mirakel
 Oknytt
 Oni
 Schamanism
 Vidskepelse

Referenser

Religiösa termer
Termer inom metafysik
Tyngdacceleration

Tyngdacceleration eller tyngdkraftspotential är inom klassisk mekanik den acceleration som är resultatet av kombinationen av gravitationsaccelerationen och den centrifugalacceleration som härrör från en kropps rotation, till exempel jordens rotation.

Tyngdaccelerationen på jordytan, också kallad jordaccelerationen, varierar med latitud, mellan cirka 9,78 m/s2 vid ekvatorn och 9,83 m/s2 vid polerna, med ytterligare vissa mindre variationer beroende på lokal topografi och höjd över havsytan.

Variationen med latitud beror på att centrifugalaccelerationen från jordens rotation vid ekvatorn verkar rakt motsatt tyngdkraften, medan den vid polerna närmar sig noll då dessa ligger vid jordens rotationsaxel.

Genom att förenklat anta att jordklotet är en homogen rotationsellipsoid, så kan tyngdaccelerationen vid ellipsoidens yta för en viss latitud (breddgrad) φ och höjd över havet ungefärligen beräknas som:

där H = höjd över havet (m) och φ = breddgrad (latitud) i grader (0 vid ekvatorn, 90 vid nordpolen), samt g = acceleration (m/s2).

Med hjälp av denna förenklade formel kan följande tabell ställas upp:

I tabellen har två approximativa rader infogats:
 Karmanlinjen - för förhållandena på höjden för den så kallade Karmanlinjen omkring 100 km över havsytan, den höjd där atmosfärens låga densitet gör det teoretiskt omöjligt för farkoster med aerodynamiska vingar att flyga. Tyngdaccelerationen på denna höjd är cirka  % jämfört med vid havsytan. 
 ISS - för förhållandena på höjden för den internationella rymdstationen ISS drygt 400 km över havsytan. Tyngdaccelerationen på denna höjd är cirka  % jämfört med vid havsytan. Dock motverkas denna gravitationskraft av att ISS rör sig i en omloppsbana med en hastighet på cirka , vilket ger en centrifugalacceleration som ganska exakt motverkar denna tyngacceleration vilket gör att personer och föremål på farkosten är "tyngdlösa" eller upplever mikrogravitation.

Noggranna uppgifter om tyngdaccelerationen på olika orter i Sverige kan erhållas från Lantmäteriet. 

På senare tid har noggrannare kartor utarbetats över tyngdaccelerationens variation över hela jordklotet, som bland annat visar att det lägsta värdet på tyngdaccelerationen på jorden finns vid toppen på berget Nevado Huascarán i Peru, och är cirka 9,764 m/s2, vilket är mycket nära det förenklade värdet i tabellen ovan.

I äldre tekniska handböcker approximerades ibland tyngdaccelerationen med . Detta berodde på att  räknestickor hade en markering för π², vilket avvek från det korrekta värdet för g med cirka 0,6 procent vilket ofta uppfyllde dåtidens krav på ingenjörsmässig noggrannhet.

Tyngdaccelerationens värde ingår i vissa äldre enheter som kilopond och mmHg. För att få en entydig definition används i dessa sammanhang ett överenskommet referensvärde på tyngdaccelerationen som är exakt 9,80665 m/s2.

Se även 
 Geodesi
 GRS80 
 Geoid
 Gravitationskonstant
 Referensellipsoid

Referenser

Externa länkar 
 

Mekanik
Geodesi
Integration

Integration eller integrering kan syfta på:

 Integration – en typ av matematisk operation i en funktion, se integral
 Integration genom substitution –  inom matematisk analys en metod för att finna primitiva funktioner
 Social integration – inom politik och samhällsvetenskap: en process för att förena skilda grupper till en större helhet samt resultatet av detta
 Integrationspolitik – i svensk politisk debatt: dels politik för att underlätta nyanlända invandrares etablering i landet, dels en anpassning av det svenska samhället efter de förändringar som invandringen inneburit
 Integrationsverket – en numera avvecklad svensk statlig myndighet
 Ekonomisk integration –  samordning i varierande grad mellan olika staters ekonomiska politik för att underlätta internationell handel
 Europeisk integration – den politiska, ekologiska, militära, sociala, kulturella och juridiska integrationen av Europas stater
 Systemintegration – ett begrepp inom informationsteknologi
Applikationsintegration – automatiserad informationsöverföring mellan självständiga problem
 Integration – överföring av strukturerad information enligt ett överenskommet format och applikationsintegration, se Electronic Data Interchange
 Integrationsterapi – en ny form av psykoterapi som utvecklades runt år 2000
Operation

Operation kan avse:

 Kirurgi – kirurgiskt ingrepp.
 Operation (matematik) –  inom matematiken, förändring av ett matematiskt uttryck enligt ett bestämt mönster, en operator.
 Operation (musikgrupp) –  ett före detta svenskt anarkopunkband.
 Militär operation –  planerad militär konfrontation. 
 Operation (informatik) – inom datorprogrammering, förändring av ett objekt i någon form i ett programmeringsspråk.
Militär operation

En militär operation (även kallad för operativ nivå) är militära insatser som utförs på en militärstrategisk, operativ och taktisk nivå. De utförs av förband ur antingen grundorganisationen eller särskilda insatsenheter.

Funktion 
Den militära operationen är ett tydligt definierat uppdrag, med start på punkt A och slut på punkt B. Meningen med aktionen är att klara av målen för operationen snabbt och utan komplikationer. Den inblandade personalen genomför i regel övningar, så de är förberedda för operationens olika faser.

Den militära operationen är inom militären den teoretiska åtgärd som ligger mellan taktiken och strategin. Operationer är de planer som hela krigsmakten planeras följa under en väpnad konflikt, och läran om sådana planer. I modern krigföring är gränsen mellan strategi/operation och operation/taktik ibland suddig.

Exempel 
Operationer brukar ofta ha kodnamn. Detta inkluderar:
 Fall Gelb, Nazitysklands invasion av Belgien, Nederländerna och Frankrike 10 juni 1940.
 Operation Barbarossa, Nazitysklands invasion av Sovjetunionen 22 juni 1941.
 Operation Overlord, den allierade landstigningen i Normandie 6 juni 1944.

Referenser 

 
Militära termer och begrepp
Hallen, Åre kommun

Hallen är en tätort i Hallens distrikt i Åre kommun och kyrkbyn i Hallens socken. 

I Hallen finns en del serviceinrättningar samt grundskola. Hallens kyrka med sin fristående klockstapel ligger inte långt från Storsjöns västra strand. Bydalsfjällen ligger väster om Hallen.

Befolkningsutveckling

Noter 

Orter i Åre kommun
Tätorter i Sverige
Konon

Konon, född cirka 444 f.Kr., död 392 f.Kr., var en atensk amiral.

Under den senare delen av det peloponnesiska kriget (från 413 f.Kr.) förde han vid flera tillfällen befälet på Atens flottor. År 407 f.Kr. efterträdde han Alkibiades som överbefälhavare, men blev året därpå slagen av spartanerna under Kallikratidas, och inneslutet vid Mytilene. Han räddades dock ur sitt trångmål genom sina medfältherrars seger vid Arginusiska öarna.

Då den attiska flottan överrumplades av Lysandros vid Aigospotamoi år 405 f.Kr. lyckades Konon rädda åtta skepp och sökte med dessa tillflykt hos Euagoras, Cyperns härskare. Där stannade han i åtta år och inledde förhandlingar med det persiska hovet. På den persiske satrapen Farnabazos rekommendation fick han år 396 f.Kr. i uppdrag av storkungen att vid Kilikiens kuster sätta ihop och träna en flotta som var avsedd att användas mot spartanerna. Han angrep och slog den spartanska flottan under Peisandros vid Knidos 394 f.Kr.

Därmed var Spartas övermakt på havet bruten och första steget taget till genomförandet av den plan som länge föresvävat Konon: återupprättandet av Atens sjöherravälde. Han seglade omkring till de grekiska städerna på Mindre Asiens kust och öarna i Egeiska havet, och jagade överallt bort de spartanska besättningarna och återupprättade den demokratiska ordningen. Därefter seglade flottan mot Peloponnesos, vars kuster härjades, och slutligen till Aten, där Konon hälsades av sina medborgares jubel och med hjälp av pengar från Persien skyndsamt iståndsatte de raserade fästningsverken.

Då spartanerna, uppskrämda av dessa framgångar, genom sitt ombud Antalkidas erbjöd perserkungen fred sände atenarna ut Konon för att bevaka sina intressen, men han tillfångatogs i Sardes av den persiske ståthållaren Tiribazos, under förevändning att han motverkat kungens intressen. Han tycks ha undkommit och åter sökt en fristad hos sin vän Euagoras på Cypern.

Konons levnadslopp är tecknat av Cornelius Nepos.

Källor 

Antikens grekiska militärer

Födda 444 f.Kr.
Avlidna 392 f.Kr.
Män
Ugglan