kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Peter Boisen (arkitekt)

Peter Outzen Nannestad Boisen, född 21 juli 1836, död 17 februari 1908, var en svensk arkitekt.

Biografi 
Peter Boisen föddes i Danmark som äldste son till kyrkoherden Lars Boisen i Vesterborgs församling på Lolland. Han studerade arkitektur i Köpenhamn och flyttade över sundet till Ystad som ung arkitekt, där han blev stadsarkitekt. Efter Ystads stadsbrand 1891 kom han att bli den som ritade många av stadens offentliga byggnader och även villor. Ystads teater är en av de mer välkända svenska landsortsteatrarna.

Boisen bodde i Ystad fram till sin död 1908. Han var gift två gånger, först med danskan Therese Plenge och sedan med den Ystadfödda Hilda Petersson, dotter till magistratssekreteraren Carl Petersson. Den första hustrun fick lungsot och han reste med henne och de båda små döttrarna till Italien av hälsoskäl. Men hon försämrades och dog inom kort liksom de båda döttrarna, två respektive fyra år gamla. Hemma i Sverige fanns den då ettårige sonen Lars i Hilda Peterssons vård.

Peter Boisen såg tidigt till att skaffa sig gedigna byggnadstekniska kunskaper, och på Det Kongelige Danske Kunstakademi i Köpenhamn orienterade han sig i arkitekturhistorien under skickliga lärares ledning. I nästan femtio år var han verksam i Skåne, från 1868 som Ystads förste stadsarkitekt. Samtidigt var han en sträng och fordrande ritlärare vid stadens läroverk, och vid Mandelgrens slöjdskola. Han var verksam i en expansiv och eklektisk epok där influenser från många olika stilar satte sina spår på byggnader av varierande slag, så också på dem han ritade: industrier, hyreshus och privatvillor, kyrkor och kapell, järnvägsstationer, affärsbyggnader, sjukhus och allmännyttiga asyler, och en rad officiella byggnader, som tings- och rådhus och inte minst en spektakulär teater. I Ystad ersatte han den äldre, och osunda korsvirkesbebyggelsen med gediget byggda hus; tack vare honom blev den en stenstad. Mängden bevarade originalritningar i Ystads stads- och byggnadsarkiv är omfattande. (Ivo Holmqvist)

Verk i urval
Hassle-Bösarps kyrka, 1865–1866
Solberga kyrka, 1865–1866
Rådhuset i Simrishamn, 1867
Tranås kyrka, Skåne, 1880–1881
 Tingshuset, Hammenhög, 1881
Kristianstads läns idiotanstalt, Hässleholm, 1886
Sisselas kapell (Borrby begravningsplats), 1886
Ystads teater, 1894
Öja kyrka, 1894–1895
Stationen i Köpingebro, 1896.
Hotell Saltsjöbaden, 1896.
Västra stationen i Malmö, 1896.
Skånes Enskilda Bank, fasad, Hamng 6, Ystad 1900.
Ljunits och Herrestads sparbank i Ystad 1901-1904.
Ystad tingsrätt, 1902.
Gårdhus i Kvesarum.

Bilder

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

Svenska arkitekter under 1800-talet
Ystads stadsarkitekter
Män
Födda 1836
Avlidna 1908
Projekt Kvinnliga huvudpersoner övriga
Vollsjö

Vollsjö är en tätort i Sjöbo kommun i Skåne län. Genom samhället flyter Vollsjöån.

Kyrkbyn i Vollsjö socken, Vollsjöby, ligger en knapp kilometer sydväst om stationssamhället. Här finns Vollsjö kyrka.

Inne i byn finns Vollsjö Mill, en gammal sädesmölla från 1800-talet. Möllan är idag en mötesplats för kulturella aktiviteter i form av konstutställningar och design. Här finns möjlighet till att fika och köpa konsthantverk som går att hitta i butiken. 

I Vollsjö går Piratenmuseet att besöka och innehåller en utställning om den berömda författaren Fritiof Nilsson Piratens liv och verksamhet. Varje år tillkännages årets Piratenpristagare vid pumphuset i Vollsjö.

Befolkningsutveckling

Samhället

Stationshuset byggdes 1866 när Ystad-Eslövs Järnväg byggdes. Det var bemannat ända fram till 1975, men förföll sedan till man slutligen rev det. Kvar finns godsmagasinet, banvaktsstugan och pumphuset, som omnämns i flera av böckerna om Bombi Bitt. I banvaktsstugan ligger Piratenmuseet.

Färs härads sparbank och dess efterträdare hade länge en filial i Vollsjö. Detta kontor lades ner på 2010-talet. Bankaktiebolaget Södra Sverige öppnade en filial i Vollsjö 1917 och blev en del av Handelsbanken två år senare. År 2015 flyttade Handelsbanken in i lokalen på torget som sparbanken lämnat. Den 28 maj 2021 stänger kontoret och Vollsjö blir utan bankkontor.

Kända personer från Vollsjö
I Vollsjö växte Fritiof Nilsson Piraten upp och hans far arbetade där som stins. I de historier som handlar om den skånska landsbygden har Piraten hämtat en mängd personer och miljöer från sin hemby. Samhället blev även känt för Vollsjötoffeln, som hade sitt ursprung i Vollsjö även om den industriella tillverkningen skedde först i Tormestorp och sedan i Olofström.

Heraldikern Jan Raneke föddes mitt i byn år 1914.

Kompositören och vissångaren Staffan Percy är bosatt på orten, likaså antikexperten Karin Laserow.

Noter 

Orter i Sjöbo kommun
Tätorter i Sverige
Kristet samhällsansvar

Kristet Samhällsansvar (KSA) var en lobbygrupp som bildades på initiativ av Lewi Pethrus 1955. Syftet med organisationen var att få kristna kandidater högt upp på de etablerade partiernas valsedlar i de allmänna valen i Sverige. KSA hade nätverk över hela landet och producerade egna broschyrer och affischer.

Ordförande för gruppen var dåvarande biskopen i Skara stift, Sven Danell, som hade anknytningar till centerpartiet. Lewi Pethrus, pingströrelsens ledare och senare den mest pådrivande kraften för bildandet av ett kristet parti KDS (nuvarande Kristdemokraterna)  var vice ordförande i KSA. Birger Ekstedt som var engagerad i Högerpartiet kom senare  att bli Kristdemokraternas första partiledare var KSA:s sekreterare. I början av 1960-talet var även Jarl Hjalmarson, tidigare ledare för Högerpartiet engagerad i rörelsens arbete.Även socialdemokraten och pastor primarius Åke Zetterberg var engerad i KSA.

Kraften som lades ned ledde dock oftast till att kandidaterna fungerade som röstdragare åt partierna men inte fick en sådan placering att de fick något eget mandat. Frustrationen över detta bidrog till  bildandet av Kristen Demokratisk Samling, eller Kristdemokraterna som partiet numera heter.

När KDS bildats 1964 beslutades att organisationen skulle läggas ned och förordade en övergång till Förbundet för kristen fostran.

Referenser

Politiska organisationer i Sverige
Organisationer bildade 1955
Organisationer upplösta 1964
Oxygen och Aromasia

Oxygen och Aromasia: Bilder från år 2378 är en svensk science fiction-roman av Claës Lundin, utgiven 1878. Den har ibland ansetts som den första svenska science fiction-romanen, trots att Min första resa under ett riks-gästabud i norra delen av månen gavs ut i Stockholm år 1829 och Fuselbrenner den Yngres ännu tidigare framtidsskildring Resan till Stockholm, År 1913 gavs ut i Stockholm år 1819.

Externa länkar
 Oxygen och Aromasia hos Projekt Runeberg.

Referenser

Skönlitteratur 1878
Stockholm i skönlitteratur
Svenska science fiction-romaner
Svenskspråkig skönlitteratur
Rundstycke

"Rundstycke" är i Göteborg med omnejd även ett ord för brödet småfranska.

Rundstycke, runstycke, (rst), var ett svenskt kopparmynt som motsvarade en tolftedels skilling och vägde 2,4 g. Det präglades mellan 1802 och 1830. Dess officiella namn var tolftedelsskilling. Redan i förordningar från 1660- och 1760-talen förekommer ordet run(d)stycke som benämning på 1 öre silvermynt av silver (vitrunstycke) eller 1 öre kopparmynt av koppar (runstycke).

Källor 

 

Äldre svenska mynt
Ugglan
Malepert

Malepert är en holme i Marstrands norra inlopp. Efter Sveriges annektering av Bohuslän 1658 byggdes en skans på ön. Efter några år började skansen förfalla, men rustade åter upp 1676 och försågs med 18 mans besättning. Natten till 13 juli 1677, sedan bräsch förut skjutits, stormades det av svenskarna då redan utrymda Malepert av Ulrik Frederik Gyldenlöve, som därefter först förstärkte, men sedan raserade skansen.

Källor

Befästningar i Sverige
Ugglan
Redutt

Redutt (, , samlingsställe), är en mindre, fritt liggande, på alla sidor sluten befästning, permanent fäste eller fältskans utan sidoförsvar (flankering), varifrån eld kan ges i alla riktningar. Formen är oftast kvadratisk. Förr begagnades ordet även i betydelse av offentlig dansplats, offentlig bal, maskeradbal.

Se även
Rindö redutt (militärt exempel)
Karl XII:s skansar, Mölle

Referenser

Noter

Källor

Befästningskonst
Rymningen

Rymningen, skog sydväst om Uppsala i Uppland, bekant från Gustav Vasas befrielsekrig, där han sammandrog en uppbådad Upplandsallmoge för att angripa Uppsala. Angreppet misslyckades, och Gustav Vasa var nära att tillfångatagas av ärkebiskopens folk vid Läby vad.

Källor 

Sverige under vasatiden
Sverige under 1520-talet
Sveriges militärhistoria
Upplands historia
Upplands geografi
Ugglan
Läby vad

Läby vad är ett vadställe i Hågaån i Läby socken, beläget 5 km väster om Uppsala, där landsvägen mellan Uppsala och Enköping (idag riksväg 55) så sent som under tidigt 1900-tal gick över Hågaån. Där  uppsattes 1835, på Karl XIV Johans bekostnad, ett monument till minne av den händelse då Gustav Vasa 1521, på flykt från Uppsala undan ärkebiskop Gustav Trolles trupper, upphanns vid "Läby vad" av de fientliga ryttarna. Han var nära att tas till fånga, men räddades. Som arkeologen professor  Oscar Almgren konstaterade redan 1912-13 är lokaliseringen till den plats där monumentet nu står felaktig. De topografiska förutsättningarna stämmer t.ex.  inte för den mycket smala Hågaån på platsen. I stället utpekas numera, som alternativ, ett par betydligt bredare och mera svårforcerade vadställen ett par km nordost om denna plats, norr om vägen mot Sala i byarna Österby resp Västerby, belägna närmare Läby kyrka. På en f.d. smedja i Österby är, synlig från Salavägen,  uppsatt en skylt med orden "Läby vad".

Minnesstenen
Minnesstenen över händelsen i juni 1521 är alltså inte rest på korrekt plats. Gustav Vasa passerade något av de äldre stenvaden 1–2 kilometer längre västerut.

Läbyvads järnvägshållplats
Läbyvad var en järnvägshållplats i Bondkyrko socken i Uppland längs Uppsala-Enköpings Järnväg. Den är belägen 7 järnvägskilometer från Uppsala centralstation och en kilometer från Läbyvadsmonumentet. Den  öppnades den 14 maj 1912 och stängdes den 12 maj 1968. På hållplatsen finns alltjämt kvar en skylt med ordet "Läbyvad". Spåret är upprivet och den gamla banvallen är numera en gång-, cykel- och ridväg.

Litteratur
 Oscar Almgren, "Hvar låg Läbyvad på Gustaf Vasas tid?" Upplands fornminnesförenings tidskrift 7 (1913), s. 149f.
 Lennart Hagåsen, "Skogsnamnet Nåsten vid Uppsala. Och var låg Läby vad?" Ortnamnssällskapets i Uppsala årsskrift 2015, s. 79-106.

Se även
Rymningen

Referenser

Sverige under vasatiden
1521 i Sverige
Sveriges militärhistoria
Upplands historia
Upplands geografi
Uppsala kommun
Krigsmonument i Sverige
Stege

Stege är en anordning eller ett redskap som fungerar som ett enklare slag av trappa. En stege är utförd av trä eller metall och består vanligen av två parallella stänger (motsvarande vangstyckena på en trappa) förbundna med spjälor eller pinnar med jämna mellanrum, vilka fyller funktionen som trappsteg. Flyttbara stegar av olika slag, såsom skarvstegar, används ofta i stor utsträckning inom brandväsendet. Fasta stegar, i dessa fall främst gjorda i metall, kan ofta finnas i till exempel torn, vissa fabriker och fartyg, då stegar är mycket mindre utrymmeskrävande jämfört med en trappa.

Se även
Repstege
Trappstege

Källor

Byggnadsdetaljer
Redskap
Repstege

En repstege är en stege där sidorna består av två parallella rep mellan vilka på jämna avstånd tvärgående stegpinnar är fastgjorda. 

Repen motsvarar en vanlig steges sidostänger. Med fler rep än två kan bredare repstegar konstrueras. Stegpinnarna, fotstegen, kan vara av trä eller något annat lätt men hållfast material. Den enklaste varianten av repstege hopbinds med enbart rep och träpinnar som material med hjälp av repstegsknutar.

En repsteges fördelar är lätt vikt och att den inte tar mycket utrymme i anspråk att förvara eftersom den kan vikas ihop. Repstegar används därför mest i sammanhang där utrymmet är begränsat och där vikten måste hållas så låg som möjligt, eller där det är objektet man klättrar uppför inte är tillräckligt rak för en vanlig stege, till exempel inom sjöfart. Nackdelen med repstegar är att det är svårare att klättra på en repstege än att klättra på en vanlig stege. Detta eftersom en repstege inte har samma stabilitet som en vanlig stege med fasta sidostänger. 

Repstegar används även som klätterredskap för träning och på lekplatser. Den är även vanlig mellan en trädkoja och marken, eftersom den kan halas upp för att undvika ovälkomna besökare.

Ordet "repstege" är belagt i svenska språket sedan 1784.

Källor

Noter

Externa länkar

Redskap
Marknadsliberalism

Marknadsliberalism eller ekonomisk liberalism är en ekonomisk teori som utvecklades under upplysningstiden på 1700-talet av tänkare som Adam Smith. Marknadsliberalismen förespråkade avskaffandet av den feodala ekonomin, merkantilismen, skråväsendet och ärftliga privilegier. I stället förespråkar marknadsliberalismen att ekonomisk makt och egendom ska kontrolleras av enskilda individer och företag med offentlig inblandning begränsad till att tillhandahålla ett juridiskt ramverk. 

Marknadsliberalismen blev en av de krafter som lade grunden för den industriella revolutionen och den fria marknad som växte fram under 1800-talet. Under början av 1900-talet ledde nationell protektionism och den stora depressionen till att marknadsliberalismen ifrågasattes. Keynesianismen förespråkade i stället statliga interventioner och blandekonomi.

Under 1970-talet steg åter intresset för marknadsliberalismen. Nationalekonomer som Friedrich von Hayek inspirerade Ronald Reagans och Margaret Thatchers ekonomiska politik. Marknadsliberalismen är en gren av liberalismen som utgår från den negativa frihetsdefinitionen. Marknadsliberaler är vanligtvis motståndare till en aktiv offentlig socialpolitik.

Se även 
 Laissez faire
 Libertarianism

Liberalism
Ekonomisk liberalism
Ekonomiska teorier
Stege (olika betydelser)

Stege kan syfta på:

 Stege –  ett enklare slag av trappa
 Stege (poker) – en pokerterm för en pokerhand
 Stege, Danmark – en ort i Region Själland
Stege, Danmark

Stege är en hamnstad med  invånare (2017) i Vordingborgs kommun i Region Själland (till och med år 2006 i Møns kommun i Storstrøms amt) i Danmark, belägen vid Stege Bugt på Møn.

Historik
Stege fick stadsrättigheter 1268 och blev på1200- och 1300-talen gång på gång intaget. Här fanns nämligen ett starkt befäst slott, Stegehus. År 1534 överrumplades och förstördes detta av stadens borgare.

Vid Stege stod den 29 maj 1659 en häftig strid mellan Møns invånare och svenskarna, som därefter besatte ön.

Se även
Mölleporten

Källor

Noter 

Orter i Region Själland
Sveriges militärhistoria
Vordingborgs kommun
Møn
Rumpskatt

Rumpskatt skall ha uttagits av drottning Margareta enligt Ericus Olai (jämför Olaus Petris "Svenska krönika"). Den bör ha bestått i en viss avgift för vart kreatur, som bonden ägde.

Källor

Historiska svenska skatter
Näs slott

Näs slott är en borgruin på Visingsös södra spets i Visingsö socken i Jönköpings kommun. Byn Näs i närheten har givit borgen dess namn; i medeltida källor benämns den dock Visingsö eller Visingsö hus. 

Anläggningen uppfördes som kungaresidens under 1100-talet. Möjliga byggherrar var Sverker den äldre och hans son Karl Sverkersson. Borgen markerar en övergång till större och bekvämare slottsbyggnader och är den första i sitt slag. De flesta medeltida källor är ense om att borgen, särskilt i början av 1200-talet, stod i centrum för den svenska kungamakten. Detta var Sveriges första riksborg och användes dessutom som riksbank, då konungarna samlade sina och rikets dyrbarheter i borgen. År 1318 pantsattes den av kung Birger Magnusson till danskarna. Slottet brändes ner efter en del strider samma år medan Birger befann sig i landsflykt. 

Slottsruinen är idag 32 × 12 m och resterna av ett runt torn samt ett fyrsidigt torn, med sammanbindande väg, finns bevarade. Murarna är 3–4 m höga och 1,0–1,5 m breda och uppförda i skiffer och sandsten, tuktade och huggna. I den sammanbindande muren och det västra, runda tornet, syns cirka 2 m över nuvarande markyta fästen för golvbjälkar till en övervåning. I det östra tornet finns ett runt murat rum, till vilket man i sen tid har öppnat en ingång från söder. På utsidan av det östra tornet finns också resterna av ett privet. Ruinen är hårt restaurerad och förstärkt mot vattnet till söder. Överst på muren är en gjuten betongplatta, vilken klätts med torv.

Platsen benämns i dag Näs slottsruin. Andra namnformer är Visingsö borg, Näs borgruin och Näsborg.

Näs i populärkultur
I böckerna och filmerna om Arn Magnusson återkommer borgen ett flertal gånger. I första boken Vägen till Jerusalem medverkar Arn när Knut Eriksson utför nedan nämnda mord på Karl Sverkersson.

Borgherrar
Sverker den äldre (dödad 25 december 1156), högst osäkert, men möjligt.
Karl Sverkersson, dödad på Visingsö 12 april 1167. 
Birger Brosa, död på borgen 9 januari 1202.
Erik Knutsson död på borgen i "hastig feber" 10 april 1216.
Johan Sverkersson, död på borgen 10 mars 1222.
Magnus Ladulås, död på borgen 18 december 1290, men begravd i Riddarholmskyrkan i Stockholm.

Se även 

 Sverkerska ätten
 Visingsborg

Referenser

Externa länkar

 Näs i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883
 Näs i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856–1870
 Visingsö borg på Näs
 , Riksantikvarieämbetet.

Kungsgårdar i Sverige
Borg- och slottsruiner i Småland
Visingsö
Byggnader och anläggningar i Jönköpings kommun
Världsarvet betydande verk av arkitekten Victor Horta i Bryssel

Världsarvet betydande verk av arkitekten Victor Horta i Bryssel, på franska Habitations majeures de l'architecte Victor Horta (Bruxelles) det vill säga ungefär "Enfamiljsbostadshus i stadsbebyggelse av arkitekten Victor Horta (Bryssel)", är ett av Belgiens världsarv sedan år 2000.

Följande byggnader i Bryssel av arkitekten Victor Horta ingår:
Hôtel Tassel 
Hôtel Solvay 
Hôtel van Eetvelde 
Maison & Atelier Horta (Hortamuseet)

Externa länkar 
UNESCO World Heritage Centre - Major Town Houses of the architect Victor Horta (Brussels)
Hortamuseet

Betydande verk av arkitekten Victor Horta i Bryssel
 
Betydande verk av arkitekten Victor Horta i Bryssel
Byggnader och anläggningar i Bryssel
Bryan Magee

Bryan Magee, född 12 april 1930 i Hoxton i Hackney i London, död 26 juli 2019 i Oxford, var en brittisk författare, filosof, musikkritiker och politiker.

Magee är känd för sina populärvetenskapliga böcker om bland andra Popper, Schopenhauer och Richard Wagner samt för den intellektuella självbiografin En filosofs bekännelser. Som filosof var han böjd för idealism à la Kant, och förkastade såväl common sense-realism som den analytisk-filosofiska uppfattningen att filosofins huvuduppgift var begreppsanalys. Istället menade han att den borde ägna sig åt sina mer "klassiska" uppgifter, d.v.s. att försöka förstå världen och vad det innebär att vi existerar i den.

Verk (svenska översättningar)
 Karl Popper (översättning Alf Ahlberg, Natur och kultur, 1974)
 En filosofs bekännelser (Confessions of a Philosopher) (översättning Hans Berggren, Wahlström & Widstrand, 1998)
 Bonniers stora bok om filosofi (The Story of Philosophy) (översättning Tryggve Emond, Bonnier, 1999)

Källor

Noter 

Engelskspråkiga författare
Alumner från Keble College, Oxford
Födda 1930
Avlidna 2019
Män
Brian Palmer

Brian Charles William Palmer, född 4 oktober 1964 Brooklyn, New York, är en svensk och amerikansk antropolog och religionsvetare. Han är bosatt i Stockholm.

År 1984 lyssnade Palmer till en föreläsning av Olof Palme på Harvarduniversitetet och blev intresserad av den svenska modellen. Han lärde sig svenska och reste till Sverige för sitt avhandlingsarbete. År 2004 flyttade han till Sverige för gott.

Han är författare till doktorsavhandlingen "Wolves at the Door: Existential Solidarity in a Globalizing Sweden" (på svenska: "Vargar vid dörren: existentiell solidaritet i ett globaliserande Sverige") framlagd vid Harvarduniversitet i USA. År 2002 prisbelönades han som Harvards bästa lärare i och med hans i USA mycket populära kurs om civilkurage och personligt ställningstagande. Civilkuragekursen var Harvards mest valda fristående kurs med ett studentantal på över 600 personer. Efter att Harvardstudenter reagerat på att lönerna för anställda lokalvårdare och matpersonal vid Harvard, världens rikaste universitet, var såpass låga att många i yrkesgrupperna var hemlösa om nätterna uppstod kalabalik. Efter några år med diskussioner utan resultat med ledande personer inom universitetet intog ett 50-tal studenter Harvards rektors kansli och krävde högre löner för servicepersonalen på skolan. Palmer var en av lärarna som offentligt gav stöd till ockupationen.

Brian Palmer och Per-Anders Forstorp skrev tillsammans år 2006 en vetenskapligt grundad bok angående hur olika politiska partier idag gör en politisk makeover för att locka väljare, George W. Reinfeldt: Konsten att göra en politisk extreme makeover. Palmer har även skrivit artiklar om den politiska högern i Sverige.

Palmer var sommarvärd i P1:s radioprogram sommar den 4 juli 2004. Han undervisar för närvarande vid Uppsala universitet och är knuten till Newmaninstitutet i Uppsala.

Referenser

Externa länkar
www.brianpalmer.org - Officiell webbplats

Sommarvärdar 2004
Amerikanska antropologer
Födda 1964
Levande personer
Män
Personer från Brooklyn
Alumner från Harvard University
Talia Shire

Talia Shire, född Talia Rose Coppola den 25 april 1946 i Lake Success i Nassau County, New York, är en amerikansk skådespelare.

Biografi 
Talia Rose Coppola (Shire) föddes i Lake Success på Long Island i New York. Hon är bland annat syster till regissören Francis Ford Coppola, faster till Sofia Coppola och Nicolas Cage samt mor till Jason Schwartzman.

Karriär 
Talia Shire spelade Constanzia "Connie" Corleone i Gudfadern-trilogin. Hon är även känd för sin roll som Adrian i filmerna om Rocky Balboa. Hon hade även en mindre roll i tv-serien De fattiga och de rika (1976).

Filmografi (urval) 

 (tre avsnitt)

 (delen "Life without Zoe")

 (ej krediterad)

Externa länkar 
 

Amerikanska skådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Kvinnor
Födda 1946
Levande personer
Personer från New York
Robert Duvall

Robert Selden Duvall, född 5 januari 1931 i San Diego, Kalifornien, är en amerikansk skådespelare.

Biografi

Duvalls far var amiral och Duvall själv kom till New York efter två års militärtjänstgöring i USA:s armé. Han fick skådespelarutbildning vid Neighborhood Playhouse samt började därefter spela teater med olika teaterensembler och off-Broadway. Duvall gjorde en minnesvärd filmdebut som Gregory Pecks sinnessvage granne i Skuggor över södern (1962). Han har sedan fortsatt visa sin mångsidighet som karaktärsskådespelare. Duvall vann en Oscar för bästa manliga huvudroll 1983 för sin roll i filmen På nåd och onåd. Han är en av de stora skådespelarna i amerikansk film genom åren, med en förmåga att ge tyngd även i mindre roller.

Filmografi (urval)

TV

Som regissör

Referenser

Noter

Externa länkar 

 
 

Födda 1931
Amerikanska skådespelare
Amerikanska scenskådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Amerikanska filmproducenter
Amerikanska filmregissörer
Amerikanska manusförfattare
Oscar för bästa manliga huvudroll
Skådespelare från San Diego
Levande personer
Män
Personer som tjänstgjort i USA:s armé
Tofta församling, Visby stift

Tofta församling var en församling i Visby stift. Församlingen uppgick 2006 i Eskelhem-Tofta församling.

Församlingskyrka var Tofta kyrka.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen utgjorde under 1300-talet ett eget pastorat för att därefter till 2006 vara annexförsamling i pastoratet Eskelhem och Tofta som 1962 utökades med Valls, Hogräns och Atlingbo församlingar. År 2006 slogs församlingarna Eskelhem och Tofta samman och bildade Eskelhem-Tofta församling.

Församlingskod var 098054.

Se även 
Tofta socken

Källor 

Historiska församlingar i Visby stift
Indelningar i Gotlands kommun