kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Glima

Glima (isländska: glíma) är en nordisk form av brottning med anor från vikingatiden som i sin mest kända variant endast har överlevt i obruten tradition på Island. Brottningsformen fanns också i Sverige hos allmogebefolkningen och kallades då bland annat för Lösatagsglima, Byxtag eller Ryggkast, men dog ut i början av 1900-talet. Glima var således en uppvisningssport i Olympiska sommarspelen 1912 i Stockholm. I dagens isländska glima håller kämparna hela tiden i varandras bälten och försöker kasta den andre till marken medelst lyft, kast och skrevstörtningar. För att möjliggöra grepp såsom i äldre tiders löst sittande kläder bär utövarna nuförtiden ett så kallat glima-bälte med remmar om bägge låren.

Etymologi 
Namnet "glima" kommer av ett fornnordiskt ord, "glíma" som betyder "blixtrande sken" eller "kvick rörelse" och överlever i svenskans "glimma", i danskans "glimre" och i norskans "glimt". I en av de äldsta svenska ordböckerna förekommer ordet "glyma" som då betydde "liten strid" eller "kortvarig brottning". På isländska är ordet "glíma" synonymt med brottning i allmänhet, och används även när man talar om icke-nordiska brottningsformer som till exempel "japansk glíma" som betyder "Ju jutsu". På svenska används termen idag framförallt när man refererar till det traditionella "byxtaget", men även om andra inhemska nordiska brottningsformer.

Nordisk brottning 
Ursprungligen fanns det i Norden tre olika former av traditionell brottning; "Ryggtag" (också "livtag", "ryggkast" eller "ryggspänna"), "byxtag" (eller "byxkast", det vill säga den nu normala varianten av glima) och "lösa tag" ("kampglima"). Stilarna kan också kallas ryggtagsglima, byxtagsglima och lösatagsglima. "Ryggtaget" var den vanligaste formen och överlever än idag på Gotland såsom "ryggkast" i de gutniska lekarna. Den går ut på att båda kämparna fattar om varandra med ett övertag och ett undertag och behåller greppet under hela kampen. Den som faller underst har förlorat. Byxtaget utgår, som namnet antyder, från ett grepp som tas i vardera kämpes byxor eller bälte. Den som lyckas fälla eller kasta den andre till marken har vunnit. Både ryggtaget och byxtaget brukar sammanfattas under samlingsnamnet "fasta tag". Den tredje varianten dog ut redan på medeltiden i Sverige och för cirka 100 år sedan på Island. Det var den mest kamporienterade stilen. Här utgick man inte från ett fast grepp utan var fri att fatta om motståndaren hur som helst, det vill säga fribrottning. Den som lyckas fälla eller kasta sin motståndare till marken och ta sig upp stående först, vinner. Denna variant har i dag återuppstått och fått ett slags renässans under namnet "kampglima/stridsglima" eller "combat glima".

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar 
Glima i Sverige
Islands Glimaförbund 

Kampsporter
Potatismos

Potatismos eller potatispuré är en maträtt bestående av kokt och mosad potatis som blandas med smör och mjölk eller grädde. Det är fördelaktigt att använda "mjöliga" potatissorter, medan färskpotatis ska undvikas. Vanligen kryddas potatismoset med salt, vitpeppar och eventuellt mald eller riven muskotnöt. Potatismos kan serveras tillsammans med exempelvis korv, köttbullar eller fiskpinnar, ingår i maträtten lapskojs och ett viktigt tillbehör till maträtter som plankstek. I Sverige är det även en huvuddel av gatukökens mål mosbricka och ingår ofta i en tunnbrödsrulle.

För att tillaga potatismos kan man antingen använda en potatisstöt, en potatispress eller en elvisp. Använder man mixer eller matberedare kan den höga hastigheten göra att stärkelse utvecklas och moset blir klistrigt.

Maträtten säljs även som halvfabrikat, vardagligt kallat pulvermos, i form av pulver som ska röras ut med hett vatten och/eller mjölk. Engelsmännen åt pulvermos i ökenkriget under 1940-talet. Efter att den svenska armén haft problem med potatisförsörjningen började Herbert Felix, som drev en gurkindustri, tillverka pulvermos i en fabrik i England under 1950-talet. Till en början uppfattades emellertid företaget AB Felix pulvermos som nästan oätligt av militärer, och det dröjde till 1960-talet innan det ansågs helt ätbart.

Se även 
 Svenska köket
 Rotmos

Referenser

Externa länkar 

Potatisrätter
Svenska maträtter
SMIL

SMIL kan syfta på: 

 SMIL (dator) – Siffermaskinen i Lund, en av Sveriges första datorer.
 en förkortning för Synchronized Multimedia Integration Language.
 SMiL, dansk och norsk förening för utövare av BDSM.
 namnet på Företagsutveckling i Linköping.
 SMIL (tidskrift) tidskriften Statistical Methods in Linguistics, utgiven 1972-1980, av forskningsgruppen KVAL i Stockholm
Summa

Summa kallas resultatet av en addition. I uttrycket
 
kallas talen 1 och 2 termer, medan talet 3 är summan av termerna 1 och 2.

Summasymbolen 
Om ett större antal termer ska adderas, kan summan skrivas med hjälp av summasymbolen Σ; den stora bokstaven sigma i det grekiska alfabetet. Joseph Fourier införde sigma som symbol för summation 1820. Istället för att skriva det långa talet  kan man använda summasymbolen samman med uteslutningstecken () och skriva:
 
Detta utläses: "Summa k, då k går från ett till tjugo". Termen k efter sigmatecknet kallas summand.
Vill man skriva summan av alla heltal från och med 7 till och med 23 skriver man: 
  
Vill man summera kvadraterna av alla tal från 1 till 5 skriver man:
 
Ibland skrivs summationsgränserna vid sidan av summatecknet för att spara plats, exempelvis i bråk:
 

Allmänt, givet en talföljd  som man vill summera från 1 till n skriver man:

Summan ovan kan även skrivas

Rent allmänt används summatecknet för att summera en följd av tal  där k ska uppfylla något villkor , vilket skrivs 

Exempelvis kan  vara villkoret att k är ett primtal eller ett udda tal.

Se även 
 Aritmetisk summa
 Differens
 Geometrisk summa
 Kontrollsumma
 Produkt (matematik)
 Kvot

Referenser

Noter

Externa länkar 

Aritmetik
Addition
Asymptot

Inom matematiken är en asymptot en rät linje (eller annan enkel kurva) som en funktion närmar sig allt mer när man närmar sig definitionsmängdens gränser eller vissa punkter i definitionsmängden. Huvudsakliga användningsområdet är att approximera hur en funktion uppför sig i något område (vanligen då variabeln är mycket stor, det vill säga går mot oändligheten).

Lodrät asymptot
Uppträder då funktionen har en pol i en punkt. Exempel inkluderar f(x) = 1 / (x 2 - 1), som har en lodrät asymptot i x = 1 och en i x = - 1. f(x) = (x 3 - 1) / (x 2 - 1) har bara en lodrät asymptot i x = - 1 då gränsvärdet för f(x) då x går mot - 1 från vänster och höger är oändligheten. Denna funktion har ingen asymptot i x = 1 för att dess gränsvärde är 0/0 då x går mot 1.

Med andra ord, en lodrät asymptot finns i de x-värden som gör nämnaren i en funktion lika med 0. Till exempel för funktionen f(x) = 1 / (x 2 - 1) så finns asymptoter i x=1 och x=-1 eftersom nämnaren då blir 1 2 - 1 = 0.

Vågrät asymptot
Om funktionen f(x) har ett gränsvärde a då x går mot plus (minus) oändligheten, så är y = a en vågrät linje och en vågrät asymptot till f.

Med andra ord, vågräta asymptoter existerar i funktioner där täljaren och nämnaren har samma grad, till exempel f(x) = (x 2 + 2) / (x 2 - 1) där graden i både täljaren och nämnaren är 2; x 2. Vågräta asymptoter existerar även i funktioner där nämnaren har högre grad än täljaren, till exempel f(x) = (x + 2) / (x 2 - 1) där graden i nämnaren är 2; x 2 och graden i täljaren är 1. 

Y-värdet för asymptoten kan bestämmas genom att undersöka gränsvärdet för funktionen där x går mot oändligheten. Till exempel

Sned asymptot

För vissa funktioner gäller att f(x) beter sig ungefär som en linjär funktion då x går mot oändligheten. Denna linjära funktion kallas för en sned asymptot. Enklast beräknas den genom att ansätta den linjära funktionen ax + b och lösa ekvationen 
 
för konstanterna a och b.

Med andra ord, sneda asymptoter existerar i funktioner där täljaren har högre grad än nämnaren, till exempel f(x) = (x 2 + 2) / (x - 1) där täljarens grad är 2 och nämnarens grad är 1.

Den sneda asymptotens ekvation y = k×x+m fås genom att bestämma k-värdet (linjens lutning) genom

och sedan bestämma m-värdet (där linjen y = k×x + m skär y-axeln) genom sambandet

Asymptotiska kurvor
För att beskriva en funktions beteende för stora värden på variabeln, räcker det ibland inte med raka asymptoter. I likhet med fallet 'sned asymptot' säger man att en given kurva y = g(x) är asymptotisk till funktionen f(x) om 

.

Exempelvis har f(x) = x2(1 - 1 / x3) + e-x en asymptotisk kurva i form av y = x2, då x går mot positiva oändligheten.

Se även
 Rationell funktion
Matematisk analys
Torris

Torris och kolsyresnö är olika former av koldioxid i fast form. Kolsyresnö är snöliknande flingor, medan torris är kolsyresnö som har pressats ihop till block eller pellets. 

Torris smälter inte vid atmosfärstryck, det vill säga flytande koldioxid bildas inte. Istället sker sublimering till gasform vid en temperatur på  minus 78,5 °C. Namnet torris syftar därmed på att isen inte blir våt såsom fruset vatten.

Tillverkning av torris sker genom att pressa samman koldioxidgas till flytande form, avlägsna den därigenom producerade värmen, och sedan låta den flytande koldioxiden snabbt utvidgas. Detta orsakar en temperaturminskning så att en viss del av koldioxiden fryser till snö, som därefter kan tryckas ihop till pellets.

Användningsområden
 Kylning av livsmedel, biologiska prover och andra lättförgängliga varor, också budbärar-RNA-baserade vacciner samt vissa läkemedel.
 Framställning av rök för specialeffekter.
 Torrisblästring. Metoden har den fördelen att den inte lämnar något sekundäravfall som exempelvis sand eller glas. Dessutom sliter inte torrisen på det underliggande materialet, vilket gör att metoden är mycket fördelaktig att använda på ställen där väta och sand är otänkbart – till exempel för elektronikskåp, gjutformar och tillverkande maskiner.
 Kylning av datorkomponenter (ADO), ofta för att nå höga överklockningsresultat.
 Brandsläckning med så kallade kolsyresläckare där såväl nedkylningseffekten som koldioxidens kvävande egenskaper utnyttjas.
 Drivning av PCP-vapen (pre charged pneumatics), till exempel luftgevär, airsoft eller paintballmarkörer

Farligt gods 
Hudkontakt med torris leder snabbt till köldskador. Den frigjorda koldioxiden av en större mängd torris tränger undan luft och kan leda till kvävning i ett slutet rum. Torris måste transporteras som ett farligt gods i enlighet med regelverken ICAO-TI och ADR. Paket med torris måste bland annat bära farligt gods klass 9-etikett. Torris UN-nummer är UN1845.

Källor

Noter
 

Produkter
Oorganiska kolföreningar
Oxider
Recept (läkemedel)

Recept är en läkares, tandläkares, veterinärs, distriktssköterskas, barnmorskas eller tandhygienists anvisning till apotek om typ av läkemedel samt dosering. Receptet skrivs ut och lämnas till patienten, rings in eller e-postas direkt till apoteket. Receptblanketten är fastställd av Läkemedelsverket genom en föreskrift.

Det finns flera olika typer av recept såsom recept för humanläkemedel, recept för kontrolläkemedel (narkotikaklassade läkemedel), faxrecept, recept för veterinärläkemedel.

Om det finns likvärdiga preparat med samma verksamma ämne, som det preparat läkaren förskrivit, men som är billigare, ska enligt lag det billigaste preparatet expedieras. Detta har betydelse för belastningen på det högkostnadsskydd och frikort som patienten eventuellt är berättigad till.

Expediering av det dyrare alternativet kan dock göras i följande fall:
Det finns någon medicinsk anledning till att exakt det på receptet angivna preparatet måste expedieras, och att förskrivaren angivit detta på receptet
Patient som har högkostnadsskydd eller frikort är beredd att själv stå för prisskillnaden mellan det billigaste preparatet och det preparat som angivits på receptet

Föreskriften om billigaste alternativ har även betydelse för statens kostnader (d.v.s. skattemedel) för de förmåner högkostnadsskydd och frikort innebär.

Se även
 e-recept
 Förskrivningsrätt
 Recept (matlagning)

Externa länkar

Apoteksverksamhet
Sjukvård
Judisk mytologi

Judisk mytologi. Med judisk mytologi kan i första hand avses de föreställningar om till exempel världens skapelse som återfinns i den hebreiska bibeln. Även de efterbibliska midrashtexterna (från den rabbinska perioden - senantiken - och medeltiden) som kommenterar och supplementerar bibeltexterna innehåller mytiska motiv som i vissa fall kan ha betydligt äldre ursprung, exempelvis den kända berättelsen om Lilit, Adams första hustru, som har samma namn som och likheter med en kvinnlig demon som återfinns redan i gamla mesopotamiska texter. I vidare mening kan man även avse senare tillkomna föreställningar, såsom Gerschom Scholem har gjort i sin diskussion av luriansk kabbala och dess världsbild.

De bibliska texterna ingår i ett större främreorientaliskt komplex av mytiska föreställningar och har stora likheter med motiv som förekommer i exempelvis babylonisk och i synnerhet ugaritisk litteratur. 

Den mest kända bibliska texten som kan ge intryck av mytologi är de elva första kapitlen i Första Mosebok. Där berättas det om världens skapelse, de första människorna Adam och Eva, om syndafallet och hur människorna tvingas ur från paradiset, om Kain och Abel, Noa, översvämningen och räddningen genom arken. I dessa första elva kapitel finns det uppgifter om de första människornas livslängder som många menar vara osannolika men som för bibeltroende ses som bevis för att bibeltexten inte är mytologisk.

Mytologiska motiv finns dock spridda även på många andra ställen i de hebreiska bibeltexterna, särskilt i poetiska texter som delar av Jobs bok och vissa psalmer.

Det finns ibland ett motstånd från religiöst judiskt och kristet håll att definiera bibliska texter som mytologiska, vilket sammanhänger med att ordet mytologi har en stark koppling till de antika grekiska och romerska mytologierna och till andra "hedniska" religioners berättelser. Den tyske 1800-talsexegeten Hermann Gunkel menade exempelvis att myten är en berättelse om gudar, en definition som gör att judendomen inte kan innehålla några myter då den bara har en gud. En annan definition avgränsar myten funktionellt till texter som hör ihop med kulten (rituella texter). Båda dessa definitioner betraktas ofta som för snäva. En vanligare definition är att myten är en berättelse om gudomliga handlingar i urtiden som fortfarande har betydelse för människornas livsvillkor. I denna mening kan man tala om myter i de judiska heliga skrifterna.

Man kan emellertid inte utan vidare beteckna de bibliska texterna som mytologiska. De böcker som i kristen tradition brukar kallas de historiska, till exempel konungaböckerna, har stora likheter med annan historisk litteratur och har därför inte mindre trovärdighet. Här finns en skillnad på till exempel de isländska sagorna, som ibland kan innehålla historiska sanningar, men ofta är mytologiska utvikningar.

Vidare läsning 
Bertil Albrektsson & Helmer Ringgren, En bok om Gamla Testamentet, Liber 1988.

Judendom
Hebreisk mytologi
Brahe Djäknar

Brahe Djäknar är en finlandssvensk studentkör vid Åbo Akademi, allmänt känd som BD. Kören är grundad år 1937 och uppehåller ett aktivt samarbete med sin systerkör Florakören.

BD:s lystringssång, "Stig stark du sång", är skriven av John Rosas, som dirigerade kören fram till år 1955, då Gottfrid Gräsbeck tog över. 1991 övertog Ulf Långbacka posten som dirigent. Han var tjänstledig läsåret 2000-2001 och vikarierades av Heikki Seppänen. År 2010 var Långbacka engagerad med att skriva opera och kören dirigerades av Martin Segerstråle. Från och med 1.1.2023 dirigeras kören av Hanna Kronqvist.

Kören är mest känd för sina årliga adventskonserter i Åbo domkyrka tillsammans med Florakören och Akademiska orkestern, samt för sin vårkonsert i samband med valborgsfirandet på Vårdberget. Dessa har i många år sänts i radio respektive television.

BD turnerar flitigt både inom landet och utomlands, ensam eller tillsammans med Florakören. Under de senaste åren har kören besökt bland annat USA och Kanada 2005, Norge 2006, Italien 2007 i samband med körens 70-årsjubileum, Polen 2008 samt Frankrike och Spanien 2009. Hösten 2010 reste kören tillsammans med Florakören till Österrike och Slovenien och gav konserter i Ljubljana, Graz och Vorau.

Under körtävlingen och -festivalen Tampereen Sävel i Tammerfors i juni 2009 var BD en av de endast två manskörer som tog guld. Kören belönades med två guldstämplar och 800€ i prispengar.

Verksamhetsåret 2011 deltog kören i Ulf Långbackas nyskrivna opera Henrik och Häxhammaren som hade premiär på Åbo Slotts gård. I maj 2012 firade kören sitt 75-årsjubileum och åkte på hösten på jubileumsturné till Japan.

CD-skivor 
 BD Classics (2007), ursprungligen vinylskivor utgivna 1962, -66 och -72
 Åbo Akademis Kantater (1987)
 Somnium Monachi (1992) 	
 Ave Maria (1993) 	
 Skål i öl och Brännvin (1995) 
 Live in America (1998) 	
 Julkonsert (2000)	
 Goda råd till dem som lever ett dåligt liv (2003)
 Vintern rasat (2007)
 Live 2000 - 2011 (2012)
 Advent (2012) (tillsammans med Florakören)

Se även 
Lista över akademiska körer i Finland

Referenser

Externa länkar 
Brahe Djäknars webbplats

Brahe Djäknar
Musikgrupper bildade 1937
Musikgrupper från Åbo
Finländska akademiska körer
Rikssalsstiftelsen

Rikssalsstiftelsen, eller Stiftelsen för omhänderhavandet av Rikssalen å Uppsala slott, har som syfte att ta hand om Rikssalen på Uppsala slott.

Renoveringen av den mycket åtgångna salen påbörjades och slutfördes under 1930-talet och en stiftelse bildades för att ta hand om dess skötsel. 

Kungl Maj:t gav den 18 juli 1931 i uppdrag åt Kungliga Byggnadsstyrelsen att i samråd med Riksantikvarieämbetet restaurera rikssalen med tillhörande gallerier och övriga utrymmen. Det var dock först 1943 som Kungl Maj:t fastställde de stadgar som gäller för stiftelsen.

Bland stiftarna ses Uppsala studentkår, Uppsala kommun, Uppsala universitet och svenska staten. Rikssalsstiftelsen administreras av Länsstyrelsen i Uppsala län.

Ordförande är landshövdingen i Uppsala län

Se även
Uppsala slott
Uppsala län
Uppsala

Externa länkar
nuvarande Slottsrestauratören

Litteratur
Uppsala slott och dess rikssal - August Hahr
Rikssalen på Uppsala slott - En krönika i bild och ord till 25-årsminnet av dess renovering 1932

Intresseorganisationer i Sverige
Organisationer i Uppsala
Emulsion

En emulsion är en blandning, eller dispersion, av två vätskor som normalt inte blandar sig lätt, exempelvis vatten och olja eller fett. Emulsionen framställs genom att den ena substansen slås sönder till så små droppar, att de flyter omkring fritt i den omslutande vätskan. Bildning av och stabilitet hos emulsioner underlättas av emulgeringsmedel.

Om den dispergerade vätskan har mycket liten droppstorlek, 1 nm till 1 μm, räknas den som kolloid och en sådan emulsion kan kallas kolloid emulsion.

Exempel på emulsioner är homogeniserad mjölk, majonnäs och de flesta hudkrämer.

Till vardags används ordet emulsion även för andra typer av dispersioner. Till exempel är "emulsionen" på fotografisk film egentligen en gel där silverföreningarna är ingjutna i ett gelatinskikt.

Se även 
 Dispersion (kemi)

Referenser

Kolloidkemi
Blandningar
Lista över byggnadsminnen i Uppsala län

Förteckning över byggnadsminnen i Uppsala län.

Enköpings kommun

|}

Heby kommun

|}

Håbo kommun

|}

Knivsta kommun

|}

Tierps kommun

|}

Uppsala kommun

|}
Backmanska huset i Uppsala

Älvkarleby kommun

|}

Östhammars kommun

|}

Se även
 Lista över kyrkliga kulturminnen i Uppsala län

Externa länkar

 Byggnadsminnen, Länsstyrelsen i Uppsala län 

Uppsala, byggnadsminnen
Vegetabilisk olja

Vegetabilisk olja är en typ av flytande fett som framställs ur växter. Vanligast är olja från majs, oliver, raps och solros. Mindre vanliga är olja från druvkärna, jordnöt, sesam, soja, tistel och vetegrodd. Ovanliga är olja från hasselnöt och valnöt. 

Olja till dressingar och majonnäs ska ha hög halt av fleromättade fettsyror, som linol- och linolensyra medan olja för stekning, bakning och fritering ska ha en låg halt av dessa fettsyror. För att undvika härskning är det viktigt att oljor förvaras mörkt och svalt. Oljorna ska ha neutral lukt och smak och inte vara grumliga, eller innehålla oönskade ämnen som fälls ut vid kylförvaring. 
Matolja är flytande vid rumstemperatur. De kan ibland stelna vid kylförvaring beroende på fettsammansättningen, till exempel vissa olivoljor.

Oljorna kan vara kallpressade eller varmpressade. Kallpressade oljor, som har en grönaktig färg, används med fördel till dressingar etc. eller som smaksättare. Valnöts-, hasselnöts-, sesam- och ibland jordnötsolja används ofta som smaksättare. Varmpressade oljor används till stekning och fritering.

Dessutom förekommer raffinerad olja, som känns igen på sin gula färg. Dessa har utvunnits med hexan som lösningsmedel. Raps-, solros- och majsolja som inte är kallpressade produceras på detta vis. Upp till 0,8 % hexan kan finnas kvar i den färdiga oljan, men det finns inga kända hälsorisker. Blandningar av raps-, solros- och majsolja förekommer i handeln under namn som "matolja" eller "frityrolja". 

Några tumregler:
 Ju högre halt av omättade fettsyror (omega-3/ALA), desto nyttigare olja
 Stekning görs bäst i olja med låg halt av fleromättade fettsyror
 Rapsolja tillför ingen smak vid stekning
 Ju högre halt av mättade fettsyror i ett fett, desto fastare konsistens har det

En oljas rykpunkt är den temperatur då den börjar brytas sönder och bildar synlig rök. Vid denna temperatur bildas också illaluktande akrolein. Rykpunkten är viktig att känna till när man väljer olja för fritering. Oljans rykpunkt sjunker långsamt när den är upphettad, så värdena i tabellen nedan gäller oanvänd olja.

Olika växtoljor

Källor

Se även 
 Vegetabiliskt fett
 Kronolja - kallades för "matolja" förr i tiden
 Matolja

Externa länkar 
 Livsmedelsverket – Margarin, smör och matolja

Matfett
 

et:Taimerasv
fa:دانه‌های روغنی
fr:Huile alimentaire
lt:Augalinis aliejus
qu:Yura wira
sah:Мас арыыта
th:น้ำมันประกอบอาหาร
vi:Dầu ăn
Rostning

Rostning kan syfta på:
Rostning (industriell process) – en industriell process
Rostning (matlagning) – att något upphettas hastigt utan vatten eller annan vätska

Se även 
Rostat bröd – bröd som upphettats och fått en krispig yta
Rosta
Statsheraldiker

Statsheraldiker är en tjänst vid det svenska Riksarkivet med ansvar för frågor som rör heraldik. Statsheraldikern handlägger ärenden som rör Sveriges flagga, riksvapen, och statliga myndigheters heraldiska vapen och emblem, samt biträder kommuner, organisationer och privatpersoner i heraldiska ärenden. Därtill ska statsheraldikern främja forskning om heraldik.

Statsheraldikern sorterar direkt under riksarkivarien med Riksarkivets heraldiska nämnd som beslutande instans. Davor Zovko är sedan 2022 statsheraldiker då han efterträdde Henrik Klackenberg. Från 2010 är Carl Michael Raab biträdande statsheraldiker. Henrik Dahlström tillträdde 2011 befattningen som heraldisk konstnär. Han efterträdde Vladimir Sagerlund som då avgick med pension.

Tjänsten som statsheraldiker inrättades 1953 i och med att Riksheraldikerämbetet lades ned och dess uppgifter flyttades till Heraldiska sektionen vid Riksarkivet.

Riksarkivets heraldiska nämnd
Riksarkivets heraldiska nämnd är statens högsta heraldiska organ. Nämnden består av riksarkivarien, som är ordförande, och tre ledamöter som utses av regeringen. Varje ledamot har en personlig ersättare. Statsheraldikern är sammankallande, föredragande, samt sekreterare. Biträdande statsheraldikern samt den heraldiske konstnären är adjungerade. I nämnden är juridisk, antikvarisk och konstnärlig sakkunskap representerad. 

Nämnden sammanträder vid behov, vanligtvis 1–2 gånger per år.

Nämnden inrättades 1953 som en egen myndighet vid namn Statens heraldiska nämnd. 1983 ändrades namnet i och med att nämnden införlivades i Riksarkivet som ett rådgivande organ åt riksarkivarien.

Statsheraldiker (1953–)
Sveriges statsheraldiker sedan 1953:
 1953–1955 Gunnar (C.G.U.) Scheffer (tillförordnad)
 1955–1975 Gunnar Scheffer
 1975 Lars-Olof Skoglund (tillförordnad)
 1975–1981 Jan von Konow
 1981–1983 Bo Elthammar (tillförordnad)
 1983–1999 Clara Nevéus
 1999–2022 Henrik Klackenberg
 2022– Davor Zovko

Referenser

Externa länkar
www.riksarkivet.se/heraldik – officiell webbplats

Heraldik
Riksarkivet (Sverige)