kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Formel 1-VM 1994

hade 16 deltävlingar som kördes under perioden 27 mars-13 november. Förarmästerskapet vanns av tysken Michael Schumacher och konstruktörsmästerskapet av Williams-Renault. Detta var en dyster säsong för sporten genom Ayrton Sennas död och enligt många,  Schumachers sätt att vinna sitt första mästerskap.

Vinnare
 Förare:  Michael Schumacher, Tyskland, Benetton-Ford
 Konstruktör:  Williams-Renault, Storbritannien

Grand Prix 1994

Stall, nummer och förare 1994

Slutställning förare 1994

Slutställning konstruktörer 1994

Noteringar
Ayrton Senna förolyckas i San Marino.
Roland Ratzenberger förolyckas i San Marino.
Karl Wendlinger hamnar i koma efter en krasch i Monaco.
Michael Schumacher vinner sin första VM-titel.
Gerhard Berger vinner i Tyskland vilket är Ferraris första seger sedan .
McLaren misslyckas med att vinna ett lopp för första gången sedan säsongen .
Jordan tar sin första pallplats.
Rubens Barrichello tar sin första pallplats.

Externa länkar

Säsonger
Steve Webb

Steve Webb, född 18 juli 1965 är en brittisk parlamentsledamot som representerar  Liberaldemokraterna. Har är även deras skuggminister för arbets- och pensionsfrågor. Han representerar valkretsen Northavon sedan valet 1997.

Steve har läst vid universitetet i Oxford och är sedan 1995 professor i socialpolitik vid Bath University.

Referenser

Noter

Externa länkar
Officiell webbplats 

Födda 1965
Brittiska parlamentsledamöter
Män
Levande personer
Falkenbergs BTK

Falkenbergs Bordtennisklubb är en bordtennisklubb bildad 30 november 1925.

Klubben gjorde debut i allsvenskan 1951 och har tagit 10 SM-guld (1963, 1964, 1971, 1972, 1976, 1979, 1980, 1981, 1986 och 1988) samt vunnit Europacupen en gång.

Falkenbergs BTK tillhör sedan länge eliten inom svensk bordtennis. Bland annat Erik Lindh och Peter Karlsson har spelat i klubben.

Kända spelare
Stellan Bengtsson
Ulf Carlsson
Erik Lindh
Jörgen Persson
Peter Karlsson

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Officiell webbplats 

Falkenbergs BTK
Vetenskapsåret 1896



Händelser 
 Guglielmo Marconi demonstrerar den första trådlösa telegrafen.

Astronomi 
 9 augusti - En total solförmörkelse inträffade över Sverige.

Fysik 
Okänt datum - Henri Becquerel upptäckte radioaktiviteten.

Matematik
Okänt datum -Primalsatsen bevisas för första gången.

Medicin 
Okänt datum - Joseph Babinski demonstrerar Babinskis tåfenomen för första gången

Meteorologi

Pristagare 
 Copleymedaljen: Karl Gegenbaur
 Darwinmedaljen: Giovanni Battista Grassi
 Lyellmedaljen: Arthur Smith Woodward
 Wollastonmedaljen: Eduard Suess 
 De Morgan-medaljen: Samuel Roberts

Födda 
15 april – Nikolaj Semjonov, rysk kemist och fysiker, nobelpristagare. 
15 augusti – Gerty Cori, amerikansk kemist, nobelpristagare.
5 december – Carl Cori, amerikansk kemist, nobelpristagare.

Avlidna 
19 augusti – Alexander Henry Green, brittisk geolog.
10 december – Alfred Nobel, svensk kemist, ingenjör och uppfinnare.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Vetenskapsåret 1852



Händelser

Allmänt
1 oktober - Brittiska patentverket (Patent Office) grundas, när nya patentlagar träder i kraft. Under den gamla ordningen har 13 561 patent (kungliga privilegiebrev) beviljats mellan 1617 och 1852. Under de följande 25 åren registreras 84 114 patent.

Medicin
15 februari - Sjukhuset Great Ormond Street Hospital for Sick Children i London tar emot sin första patient.

Pristagare
Copleymedaljen: Alexander von Humboldt, tysk naturforskare och forskningsresande.
Rumfordmedaljen: George Gabriel Stokes, irländsk matematiker och fysiker.
Wollastonmedaljen: William Henry Fitton, irländsk geolog.

Födda
2 juli - William Burnside (död 1927), engelsk matematiker.
9 september - John Henry Poynting (död 1914), brittisk fysiker.
18 september - Octave Callandreau, fransk astronom.
2 oktober - William Ramsay (död 1916), brittisk kemisk och Nobelpristagare.
15 december - Henri Becquerel, (död 1908), fransk fysiker.

Avlidna
5 januari - Louis Braille (född 1809), fransk uppfinnare.
15 augusti - Johan Gadolin (född 1760), finländsk kemist.
11 oktober - Ferdinand Eisenstein (född 1823), tysk matematiker.
10 november - Gideon Mantell (född 1790), brittisk läkare, geolog och paleontolog.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Gudmar

Mansnamnet Gudmar är fornsvenskt och bildat av Gud och ett ord som betyder berömd.
Se också Ingemar.

Namnet tillhör de ovanligaste i almanackan.
Den 31 december 2019 fanns det totalt 91 personer folkbokförda i Sverige med namnet Gudmar, varav 15 med det som tilltalsnamn/förstanamn.
Senast någon fick namnet var 2002, då en pojke fick namnet som andranamn.

Namnsdag: 3 juni (sedan 1993, 1986-1992: 2 april).

Personer med namnet Gudmar
 Gudmar Kihlstedt, bergsingenjör, professor i anrikning
 Gudmar Klöfving, skådespelare
 Gudmar Magnusson (Ulvåsaätten)
 Gudmar Olovson, skulptör

Referenser

Svenska mansnamn
Svenska förnamn
Fornnordiska mansnamn
Gudmund

Mansnamnet Gudmund är av fornnordiskt ursprung och sammansatt av ord som betyder "gud" och "beskyddare". Den isländska formen är Guðmundur.

Namnet har varit ovanligt ända sedan det infördes i almanackan 1901.
31 december 2014 fanns det totalt 532 personer i Sverige med namnet, varav 75 med det som tilltalsnamn.
År 2003 fick 4 pojkar namnet, men ingen fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 2 april, (1993-2000: 16 november).

Personer med namnet Gudmund/Guðmundur
Gudmund Jöran Adlerbeth, psalmförfattare, ledamot av Svenska Akademien
Gudmunds Nils Larsson, säckpipespelare
Guðmundur Kamban, isländsk författare

Se även
Gudmundrå socken

Referenser

Mansnamn
Fornnordiska mansnamn
Svenska förnamn
Svenska mansnamn
Göte

Göte, även stavat Göthe, är ett namn som i Sverige används både som förnamn och efternamn.

Förnamnet Göte eller Göthe 
Mansnamnet Göte (eller Göthe) är fornnordiskt och betyder helt enkelt en person från Götaland. Den feminina formen är Göta.

Göte började används som dopnamn på 1800-talet och var som populärast på 1920- och 1930-talen. Det har inte använts så mycket den senare hälften av 1900-talet. Den 31 december 2019 fanns det totalt 10 603 personer i Sverige med namnformen Göte, varav 2 882 med det som tilltalsnamn. För namnformen Göthe är motsvarande siffror 467 och 62.  År 2003 fick 32 pojkar namnet, men ingen fick det som tilltalsnamn.

Äldsta belägg i Sverige; på en runinskrift från 1000-talet, på en sten i Uppgränna, Gränna socken i Småland. Sven reste denna sten efter Aslak och efter Göte, hans son och Aslak var Svens broder.

Namnsdag: 27 januari.

Personer med förnamnet Göte eller Göthe 
 Göte, sagokung
 Göte Arnbring, skådespelare
 Göte Bernhardsson, ämbetsman, f.d. landshövding i Västra Götalands län
 Göte "Vicke Hallon" Blomqvist, ishockeyspelare
 Göthe Ellemar, skådespelare
 Göte Fyhring, skådespelare
 Göthe Grefbo, skådespelare
 Göte Hagström, friidrottare, OS-brons 1948
 Göthe Hedlund, skridskoåkare, OS-brons 1948
 Göte Johansson, radiofigur
 Göte Lovén, tonsättare och sångare
 Göte Stergel, balettdansör
 Göte Strandsjö, psalmförfattare
 Göthe Wilhelm Svenson, skeppsbyggare
 Göte Svenson, diplomat, f.d. landshövding i Östergötlands län
 Göte Widlund, dirigent
 Göte Wilhelmson, tonsättare och pianist
 Göte Wälitalo, ishockeyspelare

Efternamnet Göthe eller Göte 
Efternamnet Göthe bars den 31 december 2014 av 676 personer bosatta i Sverige. Vid samma tid var det 15 personer i Sverige, som hade efternamnet Göte.

Den adliga ätten nr. 1363 Göthe, introducerad 1699, utslocknade på svärdssidan 1712 med den först adlade Samuel Göthe. En annan gren, som också blev tilldelad friherrlig värdighet av Karl XII, representerad här av Johann Friedrich Eosander von Göthe, blev aldrig introducerad i Sverige.

Personer med efternamnet Göthe 
 Erik Göthe (född 1942), jurist, översättare och skribent
 Erik Gustaf Göthe (1779–1838), skulptör
 Georg Göthe (1846–1933), konstvetare, museiman
 Gustaf Göthe (1882–1956), historiker
 Iréne Matthis Göthe (född 1940), psykoanalytiker, feminist och författare
 Johann Friedrich Eosander von Göthe (ca. 1670–1729) svensk-tysk arkitekt och militär
 Lena Jansdotter Göthe (1802–1865), klok gumma, känd som Göta-Lena
 Nicke Göthe (född 1948), musiker
 Samuel Göthe (1637–1712), diplomat
 Staffan Göthe (född 1944), skådespelare, dramatiker och regissör

Svenska Wikipedia har inga biografiska artiklar om personer med efternamnet stavat Göte.

Se även 
 Johann Wolfgang von Goethe
 Götar

Källor 

Mansnamn
Fornnordiska mansnamn
Svenska mansnamn
Svenska förnamn
Svenska efternamn
Svenska adelsätter
Första slaget vid Panipat

Första slaget vid Panipat stod 21 april 1526 vid byn Panipat i nordvästra Indien mellan Baburs trupper och Delhisultanatets armé. Babur vann och därmed föll Delhisultanatet.

Stridande parter
Den turkmongoliske härföraren Babur, en ättling till Timur Lenk, slog då den indoafghanske delhisultanen Ibrahim Lodhi. Delhisultanatets trupper om mellan 50 000 och 100 000 man stod mot Baburs 12 000 man, men Babur hade också 15-20 kanoner, medan de indiska trupper inte alls höll artilleri.

Slagets förlopp
Slaget inleddes vid klockan sex på morgonen genom att Ibrahim Lodhi hastigt ryckte framåt. På ett avstånd av 400 meter öppnade så Baburs kanoner eld, vilket fick det indoafghanska anfallet att stanna av. Babur tog detta tillfälle i akt, och angrep samtidigt på både höger- och vänsterflanken med sitt infanteri, som besköt den indoafghanska hären med sina särpräglade turkmongoliska pilbågar. Ibrahim Lodhi befann sig under denna tid, tillsammans med 6 000 av sina trupper, i strid beskjutna från tre håll, medan större delen av hans väldig armé, till följd av undermålig taktik och befälsföring, befann sig ända upp till halvannan kilometer från slagplatsen. Efter tre timmars strid föll härföraren Ibrahim Lodhi och hans armé gav upp.

Förluster och utgång
Medan indoafghanerna förlorade 20 000 man på slagfältet var de turkmongoliska förlusterna 4 000 man. Hade Ibrahim Lodhi överlevt ytterligare en timme hade han sannolikt vunnit, eftersom Baburs armé sakta förblödde i brist på reserver. Nu föll delhisultanatet till följd av slaget, och Stora moguls rike trädde i dess ställe på den indiska halvön. Första slaget vid Panipat var i militärhistoriskt hänseende viktigt genom att vara det sista stora slag på indiska halvön som inte avgjordes av eldvapen.

Se även
Andra slaget vid Panipat
Tredje slaget vid Panipat

Referenser

Noter

Tryckta källor

Panipat 01
Indien under 1500-talet
Panipat 01
1526
Andra slaget vid Panipat

Andra slaget vid Panipat stod 5 november 1556 mellan den blott 13-årige stormogulen Akbar den store, vars far Humajun avlidit i februari samma år, och den afghanske härskaren Adil Shahs hinduiske general Hemu. Akbars seger var ett definitivt återupprättande av mogulväldet i Indien. 
På Hemus sida kämpade 30 000 rajputer och ett kavalleri med 1 500 stridselefanter. Akbars armé leddes av Bajram Khan och var numerärt klart underlägsen fienden. Hemu träffades dock i ögat av en pil och togs tillfånga av Akbars trupper och halshöggs.

Se även
Första slaget vid Panipat
Tredje slaget vid Panipat

Referenser 

Panipat 02
Panipat 02
Indien under 1500-talet
1556
Tredje slaget vid Panipat

Tredje slaget vid Panipat stod 14 januari 1761 vid byn Panipat i nordvästra Indien. Afghanernas kung Ahmed Shah Durrani besegrade de sedan länge på platsen belägrade maratherna under fursten Sedasheo Rao Bao. De totala förlusterna i människoliv under slaget torde ha uppgått till mellan 50 000 och 100 000 man.

Slagets utgång innebar i första hand att marathernas expansion i Indien på stormogulens bekostnad hejdades.

Se även
Första slaget vid Panipat
Andra slaget vid Panipat

Referenser 

Krigsåret 1761
Panipat 03
Panipat 03
Indien under 1700-talet
1761
Riksmöte

Riksmötet är inom Sveriges statsskick benämningen på verksamhetsåret för Sveriges riksdag. 

Ett riksmöte (före 1975 benämnt riksdag) varade i äldre tider under en begränsad del av året i enlighet med gällande riksdagsordning. Detta då riksdagsarbetet ursprungligen inte var något heltidsarbete, utan bestod av intensiva perioder av sammanträden och debatter i riksdagen. Före en förändring i Riksdagsordningen 2003 avslutades riksmötet i början av sommaren, varpå nästföljande riksmöte inleddes i september, men sedan 2004 sträcker sig riksmötet över hela året. Varje riksmöte inleds formellt vid riksmötets öppnande varje september med att statschefen på riksdagens talmans begäran förklarar mötet öppnat inför den församlade kammaren.

Efter ett riksdagsval är riksmötet lite speciellt, och särskiljer sig något ifrån ett vanligt riksmöte. Detta på grund av att en ny sammansättning av riksdag och regering sker, varvid också den nya regeringen avlägger regeringsförklaring.

Det finns två olika benämningar gällande riksmöte. Sammankomster under stadgad riksmötesperiod och under lagstadgad tid på dygnet och avsedda veckodagar är att betrakta som lagtima riksmöte, medan ett urtima riksmöte kan inkallas vid andra tider på dygnet eller i veckan, då oplanerade, akuta ärenden påkallar en snabb behandling.

Det första Riksmötet hölls av Gustav Vasa i Västerås den 17 juni 1527, den s.k. Reformationsriksdagen.

Fram till 1975/76 användes ordet riksdag även som benämning på riksmötet och inbegrep fram till 11 januari 1974 även den gamla ordningen med riksdagens högtidliga öppnande. I och med ändring i Regeringsformen ändrades ceremonielet och benämningen för att särskilja riksmötet från riksdagen, och därmed undvika missförstånd och förväxling.

Källor
Hanlons rakkniv

Hanlons rakkniv är en parafras på Ockhams rakkniv och lyder "Never attribute to malice that which can be adequately explained by stupidity" (ungefär "Tillskriv aldrig något ont uppsåt när det kan förklaras med dumhet.")

Källan till uttrycket är inte helt känd, men det förekommer i en variant i boken Logic of Empire av Robert A. Heinlein (1941): "You have attributed conditions to villainy that simply result from stupidity" (ungefär "Du påstår att illvilja bär ansvaret för förhållanden som i själva verket är resultatet av ren dumhet").

Externa länkar
 Jazdzewski, C. & Jazdzewski, S. 1996. Hanlon's Razor. Cool Jargon of the Day.

Filosofiska termer
Vetenskapliga principer uppkallade efter personer
Logik
Parafraser
Kungen (patiens)

Kungen (Freecell på engelska) är ett datoriserat patienskortspel som följer med operativsystemet Windows. Spelet går ut på att flytta alla kort från staplarna i botten till de fyra rutorna uppe till höger med hjälp av de fyra rutorna längst upp till vänster. Korten skall staplas efter färg och nummer för att patiensen skall vara löst.

Windows-spel
Patienser
Civil olydnad

Denna artikel behandlar en form av aktivism. För punkgruppen, se Civil Olydnad (band). För essän, se Civil olydnad (essä).

Civil olydnad är en metod för samhällsförändring. Det är en form av aktivism som går ut på att öppet och utan våld bryta mot en lag eller vägra att följa vissa myndighetsbeslut samt att vara beredd att ta konsekvenserna av handlingen. 

Kända företrädare för variationer av civil olydnad är bland andra Mahatma Gandhi, Henry David Thoreau, Martin Luther King, Barbara Deming, Philip Berrigan och Rosa Parks. Gemensamt för dessa personer är att icke-våld är en del av hur de praktiserar civil olydnad.

Kännetecknen 
Den amerikanska förebilden för begreppet civil olydnad anses ha myntats av den amerikanske författaren och skattevägraren Henry David Thoreau i essän Civil olydnad 1849. 

Syftet med civil olydnad är, förutom den direkta effekten av aktivismen eller vägran, att utmana den lydnad som möjliggör det förtryck, den orättvisa eller det missförhållande som olydnaden vänder sig mot. Genom att aktivisterna tar konsekvenserna av sina handlingar undergrävs i vissa fall den kollektiva rädslan för straff som övermakten vill upprätthålla, och som normalt leder till lydnad. 

Enligt Greenpeace har den civila olydnaden följande fyra grundprinciper:

 Inget våld
 Ingen skadegörelse
 Öppenhet
 Ansvarstagande

Åsikter om civil olydnad
Statens Offentliga Utredningar, SOU 1999:101 Olydiga medborgare, utreder civil olydnad. Utredningen kommer fram till att civil olydnad "kan bidra till att stärka såväl välfärdsstaten som demokratin". I Ickevåld! Handbok i fredlig samhällsförändring av Klaus Engell-Nielsen, Annika Spalde, Pelle Strindlund hävdar författarna att civil olydnad har använts av svenska folkrörelser för att främja demokrati och mänskliga rättigheter, till exempel när den tidiga arbetarrörelsen skapade strejkrätten genom att gå ut i strejk trots att det var i strid med gällande svensk lag.

Civil olydnad idag

Vanliga syften till civil olydnad i Sverige idag är att intervenera i omstridda statliga eller kommunala projekt, i företagsverksamheter eller att få tillstånd genomgripande samhällsförändringar, så kallad ickevåldsrevolution.

Exempel på civil olydnad
Almstriden
Extinction Rebellion
Greenpeace aktioner
Gömma flyktingar
Husockupation
Occupy-rörelsen
Ofog
Plogbillsrörelsen
Tebjudningen i Boston
Tritnaha
Vin & Fikonträdsplanterarna

Se även
bojkott
civilt motstånd
fredligt motstånd
PADRIGU
Direkt aktion
Motkultur
Satyagraha 
Samvetsvägran 
Vapenvägran

Referenser

Noter

Tryckta källor

Vidare läsning

Samvete
Utomparlamentarism
Civil olydnad
Polisonger

Polisonger är hårväxt längs käkarnas sida, mellan tinningarna och hakan.

Många män har naturligt växande polisonger. Även vissa kvinnor har antydan till dem.

Etymologi 
Ordet polisong i betydelsen kindskägg finns bara på svenska och finska (endast i pluralform: pulisongit). Det kommer visserligen från franska polisson, ’tjuvpojke’, men det ordet används aldrig för att beskriva något slags skägg på franska eller något annat språk. Det är inte känt hur ordet kom i bruk på svenska, men det finns i skrift från sekelskiftet 1800.

Referenser

Externa länkar 
Statues With Sideburns En samling statyer av män och kvinnor med fina polisonger.

Skägg
Flint

Flint kan syfta på

 Flint – avsaknad av hår, se  flintis

Personer
 Annie Johnson Flint (död 1932), amerikansk sångförfattare och kompositör
 Frank P. Flint (1862–1929), amerikansk politiker, republikan, senator för Kalifornien
 Katja Flint (född 1959), tysk skådespelare
 Keith Flint (1969–2019), brittisk musiker
 Oliver S. Flint Jr. (1931–2019), amerikansk entomolog

Geografi 
 Flint, Michigan, stad i USA
 Flint, Wales, ort i Storbritannien
 Flint Island, obebodd ö i Kiribati
 Mount Flint, Antarktis, berg i Antarktis
Lista över kommuner i departementet Essonne

Detta är en lista över de 196 kommunerna i departementet Essonne i Frankrike.

(CAC) Communauté d'agglomération de Seine-Essonnes, skapad 2003.
(CAPS) Communauté d'agglomération du plateau de Saclay, skapad 2003.
(CAO) Communauté d'agglomération du Val d'Orge, skapad 2001.
(CAY) Communauté d'agglomération du Val d'Yerres, skapad 2003.
(CAE) Communauté d'agglomération Évry Centre-Essonne, skapad 2001.
(CAD) Communauté d'agglomération Sénart Val de Seine, skapad 2003.
(CAD) Communauté d'agglomération Les Lacs de l'Essonne, créée skapad 2004.
(CAA) Communauté d'agglomération des Hauts de Bièvre, skapad 2003, + p. Hauts-de-Seine.
(SANS) Syndicat d'agglomération nouvelle de Sénart en Essonne, skapad 1984.
(CCPL) Communauté de communes du pays de Limours, skapad 2002.
(CCVE) Communauté de communes du Val d'Essonne, skapad 2003.

Esonne
Kommuner Essonne
Strömbrytare

Strömbrytare, eller strömställare, är en elektrisk komponent som används för att bryta och sluta en elektrisk krets. Enligt den tekniska nomenklaturen benämns den strömställare, men detta namn har inte fått någon större spridning bland allmänheten.

Konstruktion 
Strömbrytare i hushållet brukar bestå dels av en metalldel med låg resistans och god tålighet mot oxidation. En ytterdel i plast, keramik eller bakelit som isolerar och skyddar operatören mot beröring med de spänningsförande delarna. För kretsar som arbetar med ofarliga spänningar kan hela strömbrytaren vara utförd i metall, något som är olämpligt för högspänningsnät.

Användning 
Strömbrytaren används bland annat till lampor i huset, ficklampor, datorer och till radiostyrda saker.

En strömbrytare skall kunna bryta den största effekten som kretsen är avsedd för. En annan typ av strömställare är frånskiljare som är avsedd för låg effekt eller strömlöst tillstånd.

Se även 
 Dimmer
 Relä
 Elektronik
 Trappomkopplare
 Dvärgbrytare
 Gruppcentral

Källor 

Elektriska komponenter
GTA

GTA kan avse: 

 GTA – abonnenten kan betala både abonnemang och samtalsavgifter till en och samma aktör, se Grossistprodukt för telefoniabonnemang
 GTA – en prisbelönt actionspelserie, se Grand Theft Auto (spelserie)
Lista över kommuner i departementet Hauts-de-Seine

Detta är en lista över de 36 kommunerna i departementet Hauts-de-Seine i Frankrike.

(CAA) Communauté d'agglomération des Hauts de Bièvre, skapad 2003, +p. Essonne.
(CAI) Communauté d'agglomération Arc de Seine, skapad 2003.
(CAB) Communauté d'agglomération du Val de Seine, skapad 2004.

Hauts-de-Seine
Kommuner Hauts-de-Seine
Programmerbart styrsystem

PLC (av engelska programmable logic controller) eller programmerbart styrsystem är en slags dator som främst används inom automation, till exempel för att styra en montagelinje, ett vattenkraftverk eller åkattraktioner på ett nöjesfält.

En PLC är ofta kopplad till någon form av operatörsgränssnitt, det kan vara enkla knappar, en operatörspanel, ett HMI-program eller ett SCADA-system.

De vanligaste språken att programmera PLC med har standardiserats i IEC-61131-3.

Beståndsdelar
 Processor – jämför ingångarna med PLC-programmet och sätter utgångsstatus.
 Minne – ofta icke-flyktigt eller batterimatat.
 Ingångar – tar emot elektriska signaler utifrån, exempelvis från en strömställare eller en gränslägesbrytare.
 Utgångar – sänder ut elektriska signaler, exempelvis för att dra en kontaktor eller tända en lampa.

Arbetssätt
Under ett programvarv läses först hårdvaruingångarna av, statusen på ingångarna jämförs sedan med ett inskrivet program. Efter jämförelsen ställs utgångarnas status så att de överensstämmer med programmet. En PLC har även utrymme att lagra information, som till exempel bitar eller ord, och även dessa tas med i jämförelsen.

Övrigt
Det finns även mjukvaru-PLC (engelska soft-PLC) som detta består av programvara som installeras i en vanlig persondator så att den kan agera PLC. In- och utsignaler (I/O) kan skickas via ethernet, ett instickskort eller någon av datorns ordinarie portar, till exempel parallellporten (skrivarporten). En mellanvariant är att PLC-funktionen sitter på ett separat instickskort i datorn. Då går in- och utsignaler vanligtvis via en fältbuss.

Se även
 Programverk
 Automation

IT
Elektriska komponenter
Elektroteknik
Reglerteknik
Lista över kommuner i departementet Seine-Saint-Denis

Nedan följer en lista över de 40 kommunerna i departementet Seine-Saint-Denis i alfabetisk ordning med INSEE-kod och postnummer.

(CAC) Communauté d'agglomération de Clichy-sous-Bois-Montfermeil, skapad 2001.
(CAS) Communauté d'agglomération Plaine Commune, skapad 2001.

Seine-Saint-Denis
Kommuner Seine-Saint-Denis
Lista över kommuner i departementet Val-de-Marne

Nedan följer en lista över de 47 kommunerna i departementet Val-de-Marne i alfabetisk ordning med INSEE-kod och postnummer.

(CAS) Communauté d'agglomération Haut Val de Marne, skapad 2001.
(CAN) Communauté d'agglomération Vallée de la Marne, skapad 2000.
(CAC) Communauté d'agglomération Plaine Centrale du Val de Marne, skapad 2001.
(CAV) Communauté d'agglomération Val de Bièvre, skapad 2000.

Val-de-Marne
Kommuner Val-de-Marne
Abstrakta spel

Ett abstrakt spel är ett spel vars förlopp inte försöker avbilda någon aspekt av verkligheten, eller där likheten mellan spelet och verkligheten är mycket svag.

De flesta av de traditionella sällskapsspelen som spelats i århundraden är abstrakta, bland annat luffarschack, kalaha, go, Pentago, Cubiq och backgammon. Kortspel och schack kan beskrivas som halvabstrakta.

Många av de första datorspelen var också abstrakta, bland annat Tetris.

Spel