kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vetenskapsåret 1909



Händelser

Allmänt
26 juni - Science Museum (London) grundas.

Arkeologi
Okänt datum - Charles Walcott upptäcker Burgess Shale.

Astronomi
Okänt datum - Det första fotografiet av Halleys komet tas.

Fysik
Okänt datum - Albert Einstein och Albert Grossman börjar utveckla en teori som binder ihop en metrisk tensor med gravitationen.
Okänt datum - Ernest Rutherford beskjuter en tunnfolie med alfapartiklar med resultatet att de flesta passerar igenom, men en del reflekteras. Ur experimentet dras slutsatsen att atomen har en positiv kärna.

Geologi
16 januari - Ernest Shackletons expedition hittar den magnetiska sydpolen.

Medicin
Okänt datum - Karl Landsteiner utvecklar ett system av blodgrupper.

Teknik
Okänt datum - Leo Baekeland presenterar plasten bakelit.
Okänt datum - Louis Bleriot blir den förste att flyga över engelska kanalen med en farkost som är tyngre än luft.

Pristagare
Bigsbymedaljen: John Smith Flett 
Copleymedaljen: George William Hill
Davymedaljen: James Dewar
Hughesmedaljen: Richard Glazebrook
Nobelpriset: 
Fysik: Guglielmo Marconi och Ferdinand Braun
Kemi: Wilhelm Ostwald
Fysiologi/medicin: Theodor Kocher
Wollastonmedaljen: Horace Bolingbroke Woodward

Födda
5 januari - Stephen Cole Kleene (död 1994), amerikansk matematiker.
22 mars - Nathan Rosen (död 1995, israelisk fysiker.
13 april - Stanislaw Ulam (död 1984), polsk matematiker.
22 april - Rita Levi-Montalcini, italiensk biolog, nobelpristagare 1986.
7 maj - Edwin Land (död 1991), amerikansk uppfinnare och grundare av Polaroid.
4 augusti - Saunders MacLane (död 2005), amerikansk matematiker.
24 november - Gerhard Gentzen (död 1945), tysk matematiker.
Giulio Racah (död 1965), israelisk matematiker och fysiker.

Avlidna
8 januari - Harry Govier Seeley (född 1839), brittisk paleontolog, mottagare av Lyellmedaljen 1885.
12 januari - Hermann Minkowski (född 1864), tysk matematiker.
11 juli - Simon Newcomb (född 1835), kanadensisk astronom och matematiker.
27 augusti - Emil Christian Hansen (född 1842), dansk mykolog.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Giovanni Belzoni

Giovanni Battista Belzoni, född 5 november 1778 i Padua, död 3 december 1823, var en italiensk upptäckare av egyptiska antika byggnadsverk och föremål.

Belzoni växte upp i Rom. Han hade planerat att bli munk, men 1798 ockuperade franska trupper den eviga staden, vilket drev Belzoni från staden och till ändrade karriärplaner. Han flyttade till födelsestaden Padua, därifrån till Nederländerna och sedan till Storbritannien, där han träffade sin blivande fru. De var långa, han var över två meter, och de uppträdde på marknader.

Belzoni reste från Storbritannien till Spanien och Portugal samt vidare till Egypten 1815, där hans vän var generalkonsul. Johann Ludwig Burckhardt sände honom till Thebe, där han avlägsnade en gigantisk byst av Ramses II, vanligtvis kallad Young Memnon, och skickade den till London, där den numera bevaras i British Museum. Han rensade även templet i Abu Simbel från sand, gjorde utgrävningar i Karnak och öppnade Seti I:s grav 1817. Han var den första att ta sig in i den andra pyramiden i Giza och den förste europén i modern tid att besöka Bahariaoasen.

Belzoni återvände till Storbritannien 1819. År 1823 begav han sig till Västafrika i syfte att resa till Timbuktu. Han nekades dock att resa genom Marocko, och valde istället att resa vid Guineakusten. Han nådde Benin, men drabbades av dysenteri och dog.

Bland hans skrifter märks Narrative of the operations and recent discoveries in Egypt and Nubia (1821).

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939

Noter 

Italienska arkeologer
Arkeologer under 1800-talet
Italienska forskare under 1800-talet
Födda 1778
Avlidna 1823
Män
Svensk uppslagsbok
Musikåret 1874



Händelser
5 april – Johann Strauss operett Läderlappen uruppförs på Theater an der Wien.

Födda
4 januari – Josef Suk – tjeckisk tonsättare och violinist.
20 februari – Mary Garden, brittisk operasångare (sopran).
9 mars – Richard Ohlsson, svensk tonsättare och violinist.
31 mars – Henri Marteau, fransk-svensk violinist, kompositör och dirigent.
8 maj – Nanny Lejdström, svensk musiklärare och tonsättare.
5 juli – Anna Lang, svensk harpist.
18 juli – Oscar Bergström, svensk operasångare (basbaryton) och skådespelare.
26 juli – Sergej Kusevitskij, rysk-amerikansk dirigent, tonsättare och kontrabasist.
9 augusti – Reynaldo Hahn, venezuelansk-fransk tonsättare.
13 september – Arnold Schönberg, österrikisk tonsättare.
21 september – Gustav Holst, engelsk tonsättare.
15 oktober – Olallo Morales, spansk-svensk tonsättare, dirigent och musikskriftställare.
20 oktober – Charles Ives, amerikansk tonsättare.
19 november – Karl Wohlfart, svensk musikpedagog och tonsättare.
13 december – Josef Lhévinne, rysk-amerikansk pianist.
22 december – Franz Schmidt, österrikisk-ungersk tonsättare.
31 december – Ernest Austin, engelsk tonsättare.

Avlidna
13 februari – Friedrich Burgmüller, 67, tysk tonsättare och pianist.
20 mars – Hans Christian Lumbye, 63, dansk tonsättare.
1 maj – Vilém Blodek, 39, tjeckisk tonsättare.
26 juni – Knut Lönngren, 57, svensk kyrkomusiker och tonsättare.
3 juli – Franz Bendel, 41, tysk pianist och kompositör.
6 oktober – Thomas Tellefsen, 50, norsk pianist och tonsättare.
26 oktober – Peter Cornelius, 49, tysk tonsättare.
22 december – Johann Peter Pixis, 96, tysk pianist och tonsättare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Vetenskapsåret 1791



Händelser
Pierre Prévost visar att alla kroppar utstrålar värme, oavsett temperatur.

Astronomi
Okänt datum - James Rumsey får patent på fluidkraftteknik i England.

Pristagare
Copleymedaljen
James Rennell, brittisk geograf, historiker och pionjär inom oceanografi.
Jean-André Deluc, schweizisk geolog och meteorolog.

Födda
 9 april - George Peacock (död 1858), engelsk matematiker.
 27 april - Samuel Morse (död 1872), amerikansk porträttmålare och uppfinnare av den elektriska telegrafen.
 13 juli - Allan Cunningham (död 1839), engelsk botaniker och forskningsresande.
 22 september - Michael Faraday (död 1867), brittisk fysiker och kemist.
 23 september - Johann Franz Encke (död 1865), tysk astronom.
 26 december - Charles Babbage (död 1871), engelsk matematiker och uppfinnare av räknemaskiner.

Avlidna
28 januari – Georg Christian Oeder, dansk botaniker.
 Okänt datum - Maria Petraccini (född 1759), italiensk anatomiker.

Källor

Fotnoter
Vetenskapsåret 1867



Händelser
 1 januari - Mellan Cincinnati, Ohio och Covington, Kentucky öppnas John A. Roebling Suspension Bridge, då världens längsta hängbro och fortfarande i bruk.
 17 februari - Det första fartyget passerar Suezkanalen.
 16 mars - Joseph Lister publicerar i The Lancet den första uppsatsen om antiseptisk kirurgi.
 1 april - Världsutställningen 1867 öppnas i Paris, med utställningslokaler på Marsfältet.
 2 juli - USA:s första upphöjda järnväg tas i bruk i New York.
 17 juli - USA:s första tandläkarskola öppnas vid Harvard i Boston, Massachusetts.
 En artesisk brunn öppnas vid Fountain Point, Michigan, och den sprutar än idag.
 Gula febern dödar 3 093 personer i New Orleans.
 Pierre Michaux uppfinner en framhjulsdriven velociped, den första massproducerade cykeln.
 Ärttörnen som inplanterats i Nya Zeeland sprider sig som ogräs.
 Karl Marx publicerar första delen av Das Kapital.

Medicin
1 augusti - Akademiska sjukhuset i Uppsala invigs.

Pristagare
Copleymedaljen: Karl Ernst von Baer, baltisk-tysk biolog.
Wollastonmedaljen: George Poulett Scrope, brittisk geolog.

Födda
 7 november - Marie Curie (död 1934), polsk-fransk fysiker och kemist, Nobelpristagare.
 24 december - Axel Klinckowström (död 1936), svensk vetenskapsman, forskningsresande och författare.
 Vera Popova - (död 1896), rysk kemist.

Avlidna
25 augusti - Michael Faraday (född 1791), brittisk fysiker och kemist.
22 december : Jean-Victor Poncelet, (född 1788), fransk matematiker.

Källor

Fotnoter
Flygande matta

En flygande matta är en magisk matta i främst arabiska och persiska berättelser, som används som transportmedel.

Sagor med flygande mattor nådde västvärlden med Tusen och en natt. Där finns tre berättelser om prins Husseins matta, till synes en vanlig matta men som kunde flyga.

Kung Salomo hade enligt vissa judiska myter en flygande matta vävd av grönt silke med gyllene inslag, så stor att han kunde samla sin 40 000 man stora armé på den, och så snabb att han kunde äta frukost i Damaskus och middag i Medien.

Flygande mattor återkommer i modern kultur, ofta i anslutning till arabisk och persisk mystik. Ture Sventon har en flygande matta som han har köpt av sin arabiske kompanjon Herr Omar. I J.K. Rowlings böcker om Harry Potter är flygande mattor ett alternativ till kvast som transportmedel, populärt i länderna runt Sidenvägen. I Disneys tecknade film Aladdin och efterföljande tecknade TV-serie finns den flygande mattan Mattson. Någon matta finns dock inte med i Tusen och en natts berättelse om Aladdin.

Källor

Fotnoter

Externa länkar

The secret history of the Flying Carpet

Fiktiva fordon
Tusen och en natt
Luftfart i fiktion
Salomo
Fantasy
1064

1064 (MLXIV) var ett skottår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
31 januari – Motpåven Honorius II avsätts.

Okänt datum 
Stenkil låter bygga Sankt Pers kyrka i Sigtuna och grundar därmed ett biskopssäte där, med Adalvard d.y. som dess förste biskop.

Födda 
Nils Svensson, kung av Danmark 1104–1134.
Adele av Flandern, drottning av Danmark 1080–1086, gift med Knut den helige (född detta eller nästa år).

Avlidna 
Donnchad mac Briain, storkonung av Irland sedan 1022.
Adalvard den äldre, biskop.

Externa länkar
Lista över vanligaste träden i Sverige

Detta är en lista över träd som är vanliga i Sverige, mätt som totalt virkesförråd – mängden virke (miljoner kubikmeter skog, m3sk) i levande träd i Sverige. Gran och tall är de överlägset vanligaste träden. Observera att de regionala skillnaderna är stora; till exempel finns över hälften av all bok i Skåne län, där den är det vanligaste trädet av alla. Regionala skillnader framgår inte av denna lista.

Se även 
 Lista över svenska träd och buskar
 Träd

Källor 
 Riksskogstaxeringen 2013−2017, Sveriges lantbruksuniversitet (SLU)

Noter 

Vanligaste träden i Sverige
Vanligaste träden i Sverige
Skogsbruk i Sverige
Träd i Sverige
Vetenskapsåret 1918



Händelser
1 januari – Marie Stopes bok om födelsekontroll, Married Love or Love in Marriage, publiceras i Storbritannien.
23 februari – Arthur Scherbius ansöker om patent för en mekanisk chiffermaskin, Enigma.

Astronomi
Okänt datum - Kiyotsugu Hirayama identifierar Hirayamafamiljerna av asteroider.
Okänt datum - Harlow Shapley visar att en klotformig stjärnhop kan arrangeras i en rotationsellipsoid med galaxens centrum som centrum.
Okänt datum - Max Wolf upptäcker stjärnan Wolf 359.

Biologi
21 februari – Den sista kända individen av karolinaparakit dör på Cincinnati Zoo i Ohio, USA.
Okänt datum - Ronald Fisher publicerar The Correlation Between Relatives on the Supposition of Mendelian Inheritance.

Pristagare
Copleymedaljen: Hendrik Lorentz, nederländsk matematiker och fysiker.
Darwinmedaljen: Henry Fairfield Osborn
Nobelpriset: 
Fysik: Max Planck,  tysk fysiker.
Kemi: Fritz Haber, tysk kemist.
Fysiologi/medicin: Inget pris utdelades.
Wollastonmedaljen: Charles Doolittle Walcott, amerikansk paleontolog

Födda
23 januari - Gertrude B. Elion, amerikansk biokemist och farmakolog.
20 april - Kai Siegbahn, svensk fysiker och nobelpristagare.
11 maj - Richard P Feynman, amerikansk fysiker.
20 maj - Alexandra Illmer Forsythe, amerikansk datorforskare. 
26 augusti - Katherine Johnson, afroamerikansk matematiker.
18 september - Carl-Gustav Esseen, svensk matematiker.

Avlidna
7 september - Ludwig Sylow (född 1832), norsk matematiker.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Mage

Mage kan syfta på:

Mage – en kroppsdel, se buken
Mage – ett organ som ligger överst till vänster i bukhålan under mellangärdet, se magsäck
 Mage (häst) – engelskt fullblod
Mage (World of Warcraft) – en klass i datorspelen World of Warcraft

Se även
 Gastro
Brian Wilson (England)

Brian Wilson, född 13 december 1948 i Dunoon, är en brittisk parlamentsledamt för Labour. Han var representant för valkretsen Cunninghame North från valet 1987 till valet 2005.

Från 1988 och fram till valsegern 1997 var han partiets talesman i transportfrågor (1992-1994 och 1995-1996), industrifrågor (1994-1995) och valplanering (1996-1997). Mellan 1997 och 2003 hade han flera viceministersposter.

Han har läst vid University of Dundee och Cardiffs högskola.

Födda 1948
Brittiska parlamentsledamöter
Män
Levande personer
FN:s generalförsamling

Generalförsamlingen (GA) är ett av Förenta nationernas sex huvudorgan. Dess uppgifter regleras av FN-stadgans kapitel 4. I generalförsamlingen ingår samtliga FN:s medlemsstater. Medlemsstaterna får ha högst 5 ombud i generalförsamlingen.

Placering 
Sin ursprungliga lokalisering hade Generalförsamlingen 1945-50 i Flushing Meadows-Corona Park i Queens i den före detta världsutställningsbyggnad, som numera hyser Queens Museum of Art. 1950 flyttade församlingen till den nuvarande lokaliseringen vid FN-skrapan i New York. Platsen räknas som internationellt territorium.

Generalförsamlingens sessioner 
Generalförsamlingens sessioner är löpande under året, med början varje år under andra halvan av september. Vid omröstningar har varje medlemsstat en röst, men i många frågor kan inte församlingen fatta några större avgörande beslut, bara ge rekommendationer och föra diskussioner i olika frågor som berör FN:s område. Den kan dock besluta om budget, enas om tolkning av och utveckla internationella lagar, och stadfästa program för ekonomisk, kulturell och social utveckling och för de mänskliga rättigheterna. Generalförsamlingen fungerar som ett viktigt debattforum för medlemsstaterna.

Ordförande 
Generalförsamlingen leds av en ordförande, som väljs varje år, minst tre månader före den session för vilken denna ska vara ordförande.

Under den 60:e sessionen år 2005 var Jan Eliasson, svensk diplomat och socialdemokratisk politiker, ordförande för FN:s generalförsamling.

Fasta utskott 
Generalförsamlingen har sex fasta utskott:

Första utskottet – Nedrustning och internationell säkerhet
Andra utskottet – Ekonomiska och finansiella frågor
Tredje utskottet – Sociala, humanitära och kulturella frågor
Fjärde utskottet – Specialpolitiska frågor och avkolonisering
Femte utskottet – Administrativa och budgetära frågor
Sjätte utskottet – Rättsliga frågor

Till dessa fasta utskott får varje land representeras av en person och därutöver ha med rådgivare, tekniska rådgivare, experter eller liknande.

Referenser

Externa länkar 
 Officiell webbplats      

FN:s generalförsamling
Politikåret 1948



Händelser

Januari
4 januari – Burma blir självständigt.

Februari
4 februari 
Sveriges utrikesminister Östen Undén deklarerar att Sverige ska fortsätta att vara neutralt.
Ceylon blir självständigt.
25 februari – Kommunisterna griper makten i Tjeckoslovakien genom Pragkuppen.

Mars
17 mars – Brysselfördraget undertecknas.

April
1 april – Färöarna blir en självstyrande del av Danmark.
6 april – VSB-avtalet undertecknas.

Maj
14 maj – Brittiska Palestinamandatet upphör, Israel bildas, och 1948 års arabisk-israeliska krig inleds.

Juni
11 juni – Folke Bernadotte ordnar vapenvila i Brittiska Palestinamandatet.
24 juni – Sovjetunionen inför en blockad av Västberlin och stänger alla tillfartsvägar. Västmakterna svarar med att upprätta en luftbro och klarar folkförsörjningen med flygleveranser.

Juli
8–10 juli – Vid en konferens i Koblenz beslutas att slå samman de tre västliga ockupationszonerna och bilda Förbundsrepubliken Tyskland, i dagligt tal Västtyskland.

November
15 november - Louis Saint-Laurent efterträder William Lyon Mackenzie King som Kanadas premiärminister.

December
10 december – FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna antas.

Val och folkomröstningar
19 september – Andrakammarval i Sverige.
2 november - Demokraten Harry S. Truman väljs om som president i USA.

Organisationshändelser
11 december – FDP bildas i Tyskland.

Födda
3 april – Carlos Salinas, Mexikos president 1988–1994.
24 juni – Armando Calderón Sol, El Salvadors president 1994–1999.
21 november – Michel Suleiman, Libanons president sedan 2008.
25 december – Manny Mori, Mikronesiens federerade staters president 2007–2015.

Avlidna
3 september – Edvard Beneš, Tjeckoslovakiens president 1935–1938 och 1945–1948.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
David Wilshire

David Wilshire, född 16 september 1943, är en brittisk konservativ politiker. Han var parlamentsledamot för valkretsen Spelthorne i Surrey 1987-2010. Wilshire valde att inte ställa upp i valet 2010 till följd av påståenden som gjorde gällande att han missbrukat skattemedel för att gynna sitt eget företag, påståenden Wilshire själv avvisat som felaktiga.

Källor

Noter 

Födda 1943
Brittiska parlamentsledamöter
Män
Levande personer
Jean Martin Charcot

Jean-Martin Charcot, född 29 november 1825 i Paris, död 16 augusti 1893 i Montsauche-les-Settons, var en fransk läkare och neurolog. Han var far till Jean-Baptiste Charcot.

Charcot var under senare delen av 1800-talet verksam som neurologiprofessor vid sinnessjukhuset La Salpêtrière i Paris. Till Charcots seminarier kom intresserade åhörare från hela Europa för att se hans hypnotiska experiment med hysteriska patienter. Charcot utvecklade en teori om hypnos. I denna teori identifierade han tre utvecklingsfaser: letargi, katalepsi samt somnambulism. 

Den unge Sigmund Freud tog stort intryck av Charcots förevisningar av hur man med hypnotiska suggestioner kunde framkalla hysteriska anfall, helt lika de spontant uppkomna symptomen. Han kunde också med hjälp av hypnos få hysteriska symptom att försvinna. 

Han brukade låta visa upp en kvinna med hysteriska anfall. Kvinnan i fråga hette Blanche Wittman. Efter Charcots död fick Wittman anställning vid den radiologiska avdelningen vid La Salpêtrière. 

Charcot kallades för "hysterikornas Napoléon" och väckte starka sympatier och antipatier i olika läger. Många beundrade honom som en dramatisk och färgstark ledarfigur inom neurologin. Han tycks ha ägt en magnetisk skådespelartalang som gjorde att han med sin blotta utstrålning kunde utöva en suggestiv makt över människor, åtminstone över personer som var mottagliga för hypnos och därmed disponerade för hysteri. Av andra blev han kritiserad för att använda människor som forskningsmaterial.

Karakteristiskt för Charcot är uttalandet att "teorier är bra att ha, men de hindrar inte att fakta existerar" – La théorie, c'est bon, mais ça n'empêche pas d'exister. Charcot blev 1883 medlem av Franska vetenskapsakademin och invaldes 1887 som ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien.

Asteroiden 11314 Charcot är uppkallad efter honom.

Sjukdomar 
Charcot har givit namn åt många olika syndrom och sjukdomar, till exempel Charcots triad, Charcots sjukdom (ALS) och Charcot-Marie-Tooths sjukdom.

Referenser

Externa länkar 
 

Franska neurologer
Medicinska filosofer
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Personer i Frankrike under 1800-talet
Födda 1825
Avlidna 1893
Män
Personer från Paris
Michael Wills

Michael David Wills, född 20 mars 1952 i London, är en brittisk Labourpolitiker. Han var parlamentsledamot för valkretsen North Swindon från valet 1997 till 2010.

Brittiska parlamentsledamöter
Födda 1952
Personer från London
Män
Levande personer
Politikåret 1953



Händelser

Januari
20 januari – Dwight D. Eisenhower tillträder som USA:s 34:e president.

Mars
6 mars – Josef Stalin efterträds av Georgij Malenkov, Nikolaj Bulganin och Nikita Chrusjtjov som Sovjetunionens ledare

Maj
1 maj – Med anledning av prisökningen i Sverige höjs folkpensionen med 25 % så att en ensam pensionär får 1 750 kronor om året.

Juni
5 juni – Kung Fredrik IX undertecknar Danmarks rikes grundlag.

Juli
27 juli – Koreakriget tar slut i och med att USA, Kina, Nordkorea och Sydkorea undertecknar en överenskommelse om vapenstillestånd.

September
30 september - Hans Hedtoft efterträder Erik Eriksen som Danmarks statsminister.

Oktober
22 oktober – Kungariket Laos utropar sig fullt självständigt.

Val och folkomröstningar
13 januari – Josip Broz Tito väljs till Jugoslaviens president.
21 april – Folketingsval i Danmark.
28 juni – Alltingsval på Island.
6 september – Förbundsdagsval i Västtyskland.
22 september – Folketingsval i Danmark, det första enligt 1953 års grundlag.
12 oktober – Stortingsval i Norge.

Organisationshändelser
13 februari – Nordiska rådet håller sitt första möte.
Okänt datum – En grupp bryter sig ur All India Forward Bloc och bildar Marxist Forward Bloc.
Okänt datum – People's progressive party of Malaysia bildas.
Okänt datum – Social Credit-partiet i Nya Zeeland bildas.

Födda
26 januari – Anders Fogh Rasmussen, Danmarks statsminister 2001–5 april 2009 och sedan 1 augusti 2009.
19 februari – Cristina Fernández de Kirchner, Argentinas president sedan 2007.
15 mars – Kumba Yala, Guinea-Bissaus president 2000–2003.
6 maj – Tony Blair, Storbritanniens premiärminister 1997–2007.
15 juli – Jean-Bertrand Aristide, Haitis president 1991–1995 och 2001–2004.
12 augusti – Carlos Mesa, Bolivias president 2003–2005.
26 december 
Leonel Fernández, Dominikanska republikens president 1996–2000 och sedan 2004.
Toomas Hendrik Ilves, Estlands president sedan 2006.

Avlidna
11 januari – Noe Zjordania, Demokratiska republiken Georgiens sista president 1918–1921.
5 mars – Josef Stalin, Sovjetunionens kommunistiska partis förste generalsekreterare 1922–1953.
14 mars – Klement Gottwald, Tjeckoslovakiens president 1948–1953.
9 april – Stanisław Wojciechowski, Polens president 1922–1926.
20 juli – Dumarsais Estimé, Haitis president 1946–1950.
12 oktober – Hjalmar Hammarskjöld, Sveriges statsminister 1914–1917.
22 november – Jorge Meléndez, El Salvadors president 1919–1923.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Phil Willis

George Philip "Phil" Willis, född 30 november 1941 i Burnley, Lancashire, är en brittisk liberaldemokratisk politiker. Han var parlamentsledamot för valkretsen Harrogate and Knaresborough från valet 1997 till 2010.

Källor

Noter 

Brittiska parlamentsledamöter
Alumner från University of Birmingham
Födda 1941
Män
Levande personer
Politikåret 1947



Händelser

Februari
10 februari – Parisfreden undertecknas.

April
9 april – Karin Kock-Lindberg blir Sveriges första kvinnliga statsråd.

Juni
5 juni – USA:s utrikesminister George C. Marshall lägger fram Marshallplanen för hjälp till Europas länder efter andra världskriget.
16 juni – Burma blir självständigt.

Juli
15 juli – Den svenska riksdagen beslutar att införa allmänt, skattefritt barnbidrag.

Augusti
14 augusti – Pakistan blir självständigt från brittiska imperiet.

November
13 november - Hans Hedtoft efterträder Knud Kristensen som Danmarks statsminister.
23 november – 23 stater undertecknar GATT-avtalet.
25 november – Nya Zeeland blir självständigt från Storbritannien.
29 november – FN:s generalförsamling beslutar i en omröstning att dela Brittiska Palestinamandatet mellan judar och araber.

Val och folkomröstningar
28 oktober – Folketingsval i Danmark.

Organisationshändelser
21 november – Oppositionspartier i Polen och Ungern upplöses av de kommunistiska regimerna.

Födda
23 januari – Megawati Sukarnoputri, Indonesiens president 2001–2004.
5 april – Gloria Arroyo, Filippinernas president 2001–2010.
5 maj – Malam Bacai Sanhá, Guinea-Bissaus president 1999–2000 och 2009–2012.
6 augusti – Mohammed Najibullah, Afghanistans president 1986–1992.
3 september – Kjell Magne Bondevik, Norges statsminister 1997–2000 och 2001–2005.
22 november – Alfredo Cristiani, El Salvadors president 1989–1994.
14 december – Dilma Rousseff, Brasiliens president sedan 2011.

Avlidna
14 december – Stanley Baldwin, Storbritanniens premiärminister 1923-1924, 1924-1929 och 1935-1937.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar