kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Anders Eriksson (artist)

Anders Georg Eriksson, född 3 augusti 1956 i Trollhättan, är en svensk revyartist, komiker och skådespelare. Han är känd som medlem av Galenskaparna och After Shave och är bror till Claes Eriksson, även han medlem i Galenskaparna och After Shave.

Biografi 
Anders Eriksson tänkte utbilda sig till lärare och studerade vid Chalmers tekniska högskola på 1970-talet. Studierna avbröts och i stället blev han medlem i revygruppen Galenskaparna som bildades 1978. År 1982 började Galenskaparna samarbeta med sånggruppen After Shave, vilket har resulterat i en lång rad revyer, filmer och TV-serier, ofta med Eriksson i huvudrollen.

Rollen som Roy i TV-serien Macken 1986 gjorde Eriksson folkkär. En annan av hans kända figurer är Farbror Frej i TV-serien En himla många program från 1989. Några andra exempel är den sociale Spanar'n som finns i revyer och i En himla många program samt den passionerade musikläraren Morgan i Den enskilde medborgaren från 2006.

Vid sidan av Galenskaparna och After Shave har Anders Eriksson framträtt på egen hand med sin banjolele. Han har sjungit och spelat på festivaler både i Sverige och utomlands. Han har skrivit svenska versioner av flera låtar av George Formby, bland annat "Mr Wu's a Window Cleaner Now" som blev "Farbror Stig är NK-tomte nu". I programbladet till "Allt Möjligt" beskrevs Anders beundran för Formby i poetiskt språk: "Något ljuvt och ängla-aktigt skiner / omkring Anders när han får ta del / av George Formby, engelsk window-cleaner / och hans flinka ukulelespel."

Scenföreställningar 
1982 Skruven är lös
1983 Träsmak
1985 Cyklar
1987 Stinsen brinner, huvudroll
1991 Grisen i säcken, delad huvudroll med Claes Eriksson i första akten
1992 Skruven är lös
1993 Nå't nytt?
1994 Resan som blev av
1994 Lyckad nedfrysning av herr Moro
1997 Alla ska bada
2000 Allt Möjligt
2000 Jul Jul Jul
2001 Den onde, den gode, den fule och Rippe
2002 KasinofeberKasinofeber, huvudroll
2004 Falkes fondue
2007-2009 Cabaret Cartwright
2009-2011 En kväll med "After Shave och Anders Eriksson" (även Best of After Shave och Anders Eriksson).)
2010 Gubbröra och Pyttipanna, med After Shave och Anders Eriksson
2010–2011 Hagmans Konditori
2012-2014 30-årsfesten2015-2016 Spargrisarna kan rädda världen''
2016-2018 Macken 30 år, TV-serien på scen

Filmografi 

, ena huvudrollen

, huvudroll
, huvudroll

, ena huvudrollen
, huvudroll

Referenser

Externa länkar 

 

Kulturtuben – Anders Eriksson

Svenska skådespelare
Svenska revyartister
Svenska komiker
Födda 1956
Galenskaparna och After Shave
Män
Levande personer
Personer från Trollhättan
Guldmasken för bästa manliga skådespelare
Cowboy

En cowboy (uttal: ['kaubɔi]) är en manlig, beriden boskapsskötare i Nordamerika. En modern kvinnlig motsvarighet är cowgirl. De förknippas framför allt med USA:s 1800-talshistoria, och är vanliga i berättelserna om Vilda västern.

Historik

Bakgrund 
Cowboykulturen med sin utrustning, terminologi, boskap och hästar kom till USA från Mexiko, som ursprungligen fått det från Spanien. På spanska är den historiska termen vaquero (efter vaca, 'ko') eller ibland i Mexiko, charro. I Paraguay och Argentina heter det gaucho och i Chile huaso. Den mexikanska och sydamerikanska yrkesrollen började förekomma under 1600-talet.

Yrkesroll 
Cowboys som yrkesarbetare är framför allt kopplade till perioden mellan 1865 och 1900 och till de stora slätterna i västra och sydvästra USA. Denna period och dess boskapsskötare har genom västernböcker och -filmer kommit att romantiseras, men verklighetens cowboys hade en slitsam, enformig och lågavlönad vardag med många risker.

Cowboysen hade i uppdrag att hålla ordning på de stora boskapshjordarna som strövade fritt på slätterna. De skulle brännmärka kalvar och driva boskapen till järnvägsstationer och slakterier.

Cirka 15 procent av alla boskapsskötare i USA var afroamerikaner. Cirka 15 procent var mexikaner.

Senare historia 
Framemot 1900 minskade behovet av cowboys avsevärt. En huvudorsak var det utbyggda järnvägsnätet, vilket minskade behovet av att driva boskapshjordar långa sträckor till avsalu och slakt.

Klädedräkt 
Bland kläddetaljerna ingår (ingick) oftast en neckerchief (ung. snusnäsduk), knuten runt halsen utom när man kunde behöva skydda ansiktet exempelvis mot vind och sand. Vanligtvis ingår även en hatt. I västernfilmer bärs ofta bredbrättade stetsonhattar. I verkligheten förekom andra hattar och mössor bland cowboyer i slutet av 1800-talet, särskilt plommonstop.

Se även 
Rodeo
Vilda västern
Westernridning
Wrangler
Cowboy-Laila

Referenser 

Djurskötsel
Samhälle i Nordamerika
Yrken
Erik Magnusson av Norge

Denna artikel handlar om den norske 1200-talskungen Erik Prästhatare. För andra personer med namnet Erik Magnusson, se Erik Magnusson.

Erik Magnusson (även kallad Erik Prästhatare), född 1268, död 15 juli 1299, var kung av Norge från 9 maj 1280 till sin död.

Biografi
Erik var äldste son till Magnus Lagaböter och Ingeborg Eriksdotter av Danmark. Efter faderns död den 9 maj 1280 blev han kung, och under hans minderårighet förde hans moder tillsammans med stormännen regeringen och uppträdde med stor kraft mot kyrkan. Den långvariga och med stor bitterhet förda striden slutade med att kyrkan fick avstå en del av den makt som den förvärvat genom överenskommelsen i Tønsberg 1277. Det var denna strid som gav upphovet till Eriks tillnamn "Prästhatare", även om han själv inte hade någon andel i den och senare, då han övertagit regeringen, visade mycken eftergivenhet mot kyrkan. Han var en svag regent och lät sig till stora delar styras av modern och sin broder, Håkon. Dessa förmådde honom 1287 att ingå ett förbund med Erik Klippings mördare. Ett långvarigt krig utbröt därefter med Danmark, under vilket norrmännen vann flera framgångar genom sin djärva kaparverksamhet. 1297 ingicks ett tillfälligt stillestånd.

Erik var gift med prinsessan Margareta av Skottland, dotter till Alexander III av Skottland, och fick dottern med samma namn Margareta av Skottland, som 1289 blev drottning av Skottland men avled redan på överfärden 1290. Han var sedan gift med Isabel Bruce och fick med henne Ingeborg Eriksdotter av Norge. Han försökte genom detta giftermål göra anspråk på den skotska kronan men hade föga framgång då han motarbetades av Edvard I av England. Han avled 1299.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Norges regenter
Personer i Norge under 1200-talet
Födda 1268
Avlidna 1299
Män
Kerstin Granlund

Kerstin Marianne Granlund Wedin, född Granlund den 17 juni 1951 i Främmestads församling i Essunga kommun, Västergötland, är en svensk revyartist. Hon är uppvuxen i Trollhättan och främst känd som medlem i Galenskaparna och After Shave.

Biografi 
Kerstin Granlund hade tänkt sig ett yrkesliv som psykolog innan Claes Eriksson övertalade henne att medverka i studentspexet Västgötaskoj 1972. År 1974 var hon med och bildade spexgruppen Utan lots. Sedan 1978 ingår hon i gruppen Galenskaparna och After Shave. Hon spelade revy med Hagge Geigert 1976 och 1983. Sommaren 1979 medverkade hon i Sten-Åke Cederhöks Veckans Revy på Liseberg.

Som ensam kvinna i Galenskaparna och After Shave har Granlund gestaltat en lång rad kvinnoroller, exempelvis bragdmamman i Stinsen brinner, strippan Agda i Skruven är lös, amerikanskan Bonnie Armstrong i Grisen i säcken, grevinnan i Alla ska bada och arga tanten i En himla många program. År 2011 slutade hon som revyskådespelare, efter ett läkarutlåtande om utmattningssyndrom. Hon fortsatte dock vara aktiv i gruppen bakom kulisserna, bland annat som regiassistent.

Familj 
Kerstin Granlund är sedan 10 augusti 1979 gift med Lisebergs tidigare VD Mats Wedin.

Filmografi 
1986 – Macken (TV-serie)
1986 – The Castle Tour
1987 – Leif
1989 – Hajen som visste för mycket
1989 – En himla många program (TV-serie)
1990 – Macken – Roy's & Roger's Bilservice
1991 – Stinsen brinner... filmen alltså
1993 – Tornado (TV-serie)
1996 – Monopol
1998 – Åke från Åstol
2000 – Gladpack (TV-serie)
2006 – Den enskilde medborgaren

Scenroller (i urval) 
1977 – Medverkande i Hagges revy, Berns salonger

Referenser 

Svenska revyartister
Svenska komiker
Galenskaparna och After Shave
Personer från Främmestads socken
Födda 1951
Levande personer
Kvinnor
Hexogen

Hexogen, samt RDX (samsbokstav: H) (trivialnamn), eller cyklotrimetylentrinitramin, kort cyklonit (rationellt namn), är ett högexplosivt sprängämne, främst använt för militära ändamål. I ren form ett vitt pulver som framställs genom nitrering av hexametylentetramin, som i sin tur framställs av metanol och ammoniak. Det börjar sönderfalla vid 170 °C och smälter vid 205 °C.

Hexogen kännetecknas av att det har lägre detonationshastighet och energiinnehåll jämfört med pentyl, men i gengäld är mindre känsligt för mekaniska stötar. 

Militärt används ren hexogen sällan, utan det blandas vanligen med vax och/eller andra ämnen, så kallad flegmatiserad hexogen, för att minska känsligheten och/eller förbrännings- respektive detonationshastigheten.

Historia 
Hexogen framställdes först för medicinska ändamål av tysken Hans Henning år 1899. Först 1920 insågs ämnets explosiva egenskaper.

Användning 
Sedan andra världskriget blandas hexogen med trotyl och vax, till hexotol, vilket stundtals förekommer som sprängladdning i granater. Hexogen används även i plastiska sprängämnen som C-4.

Se även 
Oktogen (HMX)
Trotyl (TNT)
Tetryl

Referenser

Anmärkningar

Noter 

Explosiva föreningar
Nitroaminer
Triaziner
Markerna

Markerna ("utmarkerna", "gränsländerna", isl. Markir), tidigare benämning på västra Dalsland, som länge utgjorde ett omtvistat gränsland emellan Sverige och Norge. Nordmarks härad i Värmland tillhörde ursprungligen (på medeltiden) detta område och tillhörde alltså då Dalsland.

Se även
Marche – på svenska även kallat Markerna
 Mark – flera betydelser
 Norges gränsförändringar
 Sveriges gränsförändringar

Källor 
 

Geografiska områden i Sveriges historia
Geografiska områden i Norges historia
Ugglan
Tronhimmel

Tronhimmel, takhimmel, dyrbart, ofta broderat tyg som hänger över en tron eller högsätet i ett rum. Till tronhimmeln hör en så kallad "ryggvandt" som klär väggen bakom tronen och är tillverkad i samma tyg som själva tronhimmeln. Tronhimmeln användes som prydnad i praktrum ända fram till tidigt 1900-tal. Tronhimlar från 1500-, 1600- och 1700-talen finns bevarade i statens samlingar.
Takhimlar var inte enbart till för kungligheter utan kunde även finnas i finare hem. På det gamla Oxenstiernagodset Tidö i Västmanland finns en takhimmel från 1600-talet kvar.

Se även
Baldakin
Sänghimmel

Källor

Textilhistoria
Hemtextilier
Tronföljdskrig

Tronföljdskrig, Arvföljdskrig eller Successionskrig kallas de krig som förts om besittningen av ett land när  successionsrätten av någon anledning inte varit fullt klar utan flera pretendenter framställt anspråk. 

Under den tid då folken inte ansågs ha någon rätt att själva bestämma om successionen utan länderna betraktades som furstarnas privategendom som ärvdes ofta nog enligt samma principer som annan dylik egendom uppstod naturligtvis ofta arvstvister om hela riket eller delar därav, och dessa medförde stundom krig. Även i valriken, till exempel i Polen, har tronföljden gett anledning till krig. De mest bekanta tronföljdskrigen är det så kallade "hundraårskriget" (1339-1453) mellan husen Plantagenet och Valois om Frankrikes tron, rosornas krig (1455-1485) om Englands tron, jülichska tronföljdskriget 1613-1614, spanska tronföljdskriget 1701-1714, polska tronföljdskriget 1733-1738, österrikiska tronföljdskriget 1740-1748 samt bayerska tronföljdskriget 1778-1779. Till krig av detta slag kan även åtskilliga andra krig hänföras, som enligt gängse historiska benämningar inte kallas tronföljdskrig, till exempel kriget mellan den svenska och polska grenen av Vasahuset 1598-1660, som gällde tronföljden i Sverige.

Se även
 Restaurationen

Källor 
 

 
Ugglan
Monarki i Europa
311 (musikgrupp)

311 (uttalas: three eleven) är ett amerikanskt punkrockband från Omaha, Nebraska (USA), som bildades 1988. De håller en konsert den 11 mars (skrivs 3-11 i USA) varje år, som oftast varar 3 timmar och 11 minuter.

Medlemmar
Nuvarande medlemmar
 Nick Hexum – sång, gitarr, programmering (1988– )
 Aaron "P-Nut" Wills – basgitarr (1988– )
 Chad Sexton – trummor, percussion, programmering (1988– )
 Tim Mahoney – sologitarr (1991– )
 Douglas Vincent "SA" Martinez – sång, turntables, DJ (1992– )

Tidigare medlemmar
 Jim "Jimi" Watson – gitarr (1990–1991)

Diskografi
Studioalbum
Dammit! (1990)
Unity (1991)
Music (1993)
Grassroots (1994)
311 (1995)
Transistor (1997)
Soundsystem (1999)
From Chaos (2001)
Evolver (2003)
Don't Tread on Me (2005)
Uplifter (2009)
Universal Pulse (2011)
Stereolithic (2014)
Mosaic (2017)
Voyager (2019)

Livealbum
Live (1998)
311 with the Unity Orchestra (2014)

Samlingsalbum
Omaha Sessions (1998)
Flavors - American Singles (2000)
Greatest Hits '93-'03 (2004)
Playlist: The Very Best of 311 (2010)
311 ARCHIVE (2015)
The Essential 311 (2016)

EP
Hydroponic (1992)
Enlarged to Show Detail (1996)
Enlarged to Show Detail 2 (2001)

Singlar (topp 10 på Billboard Alternative Songs)
"Down" (1996) (#1)
"All Mixed Up" (1996) (#4)
"Come Original" (1999) (#6)
"You Wouldn't Believe" (2001) (#7)
"Creatures (For a While)" (2003) (#3)
"Love Song" (2004) (#1)
"Don't Tread on Me" (2005) (#2)
"Hey You" (2009) (#3)
"Sunset in July" (2011) (#7)

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Amerikanska rockgrupper
Amerikanska metalgrupper
Nu-metal-grupper
Amerikanska punkband
Musikgrupper bildade 1988
Musik i Nebraska
Omaha
Vojvodskap

Ett vojvodskap (polska: województwo, serbiska: vojvodstvo eller vojvodina, rumänska: voievodat) är traditionellt i östeuropeiska länder en provins som lyder under en guvernör med titeln vojvod. Exempelvis kallas de administrativa provinserna i Polen för vojvodskap, vilket ungefärligen motsvarar Sveriges indelning i län. Ordet vojvodskap brukar ibland översättas till "hertigdöme".

Se även 
 Vojvodina

Regionala politiska indelningar
Polens administrativa indelning
Johannes Messenius

Johannes Messenius, född omkring 1579 i Västra Stenby socken i nuvarande Motala kommun, död 8 november 1636 i Uleåborg, var en svensk författare, dramatiker och historiker.

Biografi 
Johannes Messenius genomgick skola i Vadstena under sin barndom och vid Braunsbergs jesuitseminarium 1595–1603, besökte längre perioder orter som Köpenhamn, Kraków, Prag, Rom, Ingolstadt och Danzig innan han utnämndes 1609 till professor i juridik i Uppsala. I Uppsala utkämpade han en bitter strid med Johannes Rudbeckius. För att få slut på denna konflikt så var kung Gustav II Adolf tvungen att ingripa och 1613 blev därför Messenius utnämnd till föreståndare för rikets arkiv i Stockholm samt blev assessor i Svea hovrätt. I dessa roller hamnade han i bitter arvsrättskonflikt med Erik Jöransson Tegel och Nils Chesnecopherus vilket ledde till att han anklagades för att vara kryptokatolik och för att gå Polens ärenden. År 1616 dömdes han till döden för högförräderi. Den 20 augusti samma år omvandlades domen till livstids fängelse på Kajaneborgs fästning, som låg i en vild fors i Österbottens ödemarker. Under sina 20 år på Kajaneborg slutförde han merparten av sin litterära insats. Han frigavs 1636, kort före sin död i Uleåborg, dit han hade förflyttats först efter Gustav II Adolfs död. Messenius var gift med Lucia, Arnold Grothusens dotter, och de var föräldrar till historikern Arnold Johan Messenius (1608–1651).

Bibliografi
Sammanlagt utgörs bibliografin av 58 olika skrifter. De nedan har utgivits elektroniskt.

Fiktion om Johannes Messenius
Johannes Messenius är huvudperson i Rolf Söderlings teaterpjäs Bakom gallrarna, som 1978 uppfördes på Raseborgs sommarteater.

Källor

Noter

Vidare läsning 
 
 Johannes Messenius på Dramawebben
 
 

Svenskspråkiga författare
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Svenska författare under 1600-talet
Personer från Västra Stenby socken
Födda 1579
Avlidna 1636
Män
Linus

Linus är den latinska formen av det grekiska mansnamnet Linos, vars betydelse är oklar men kan vara 'klagosång' eller 'han med det linfärgade håret'. Det tidigaste svenska belägget för namnet är från 1810, men det fick ingen större spridning förrän under senare hälften av 1900-talet. Under 1980- och 1990-talen blev Linus ett av de populäraste modenamnen och den 31 december 2008 fanns det 21 239 personer i Sverige med namnet, varav 17 569 med det som tilltalsnamn. De senaste tio åren har namnet visat en svagt nedåtgående trend, år 2008 fick 511 pojkar namnet, vilket gav det en 26:e plats på topp 100-listan över nyföddas tilltalsnamn. I den svenska almanackan återfinns namnet till minne av Linus, ett helgon som efterträdde Petrus som biskop i Rom under kyrkans äldre tid. 

Namnsdag: 26 november (1986-1992: 20 januari)

Personer med namnet Linus 
 Linus – påve
 Linus Fellbom – ljusdesigner
 Linus Klasen – hockeyspelare
 Linus Larsson – journalist
 Linus Morin – hockeyspelare
 Linus Nord – barnskådespelare
 Linus Omark – hockeyspelare
 Linus Pauling – nobelpristagare
 Linus Roache – brittisk skådespelare
 Linus Svenning – sångare
 Linus Sandgren – filmfotograf
 Linus Thörnblad – friidrottare
 Linus Torvalds – skaparen av Linux
 Linus Tunström – regissör, teaterchef
 Linus Wahlgren – skådespelare/musikalartist
 Linus Walleij – ingenjör och fackboksförfattare

Övriga 
 Linus, seriefigur i Snobben
 Linus på linjen
 Linus (serietidning)
 Linus (måne), måne till asteroiden 22 Kalliope

Referenser 

Mansnamn
Bjärepartiet

Bjärepartiet är ett lokalt politiskt parti i Båstads kommun. Partiet är sedan valet 2006 det näst största partiet i Båstads kommun och ingår i Båstads koalitionsstyre. Bjärepartiet har sju mandat i Båstads kommunfullmäktige sedan detta val. Partiet bildades 1989, med motstånd mot hallandsåstunneln som en viktig fråga, och syftet är att arbeta tvärpolitiskt inom kommunen. Bjärepartiets vision är att verka för en politik som ligger nära Bjärehalvöns invånares intressen. Nuvarande partiledare är Bo Wendt. Mandatperioden 2014-2018 styrde partiet ensamma Båstads kommun i minoritet.

Övriga politiska frågor  

2015 föreslog partiet en särskild avgift för poolägare, som skulle läggas på VA-taxan.

Tidigare partiledare 
Kjell Andersson 20 nov 2006 - 23 mars 2009
Robert Sundqvist 2006
Bertil Mattsson 2004-2006
Per Adbro 1996-2004
Agne Andersson 1994-1996
Kurt Andersson 1992-1994

Valresultat

Källor

Externa länkar
 Bjärepartiets webbplats
 Valresultat i val till Båstads kommunfullmäktige 2002 och 2006

Politiska partier bildade 1989
Lokala politiska partier i Sverige
Båstads kommun
Os

Os, OS eller O.S. kan syfta på:

 Osmium – grundämne med tecknet Os
 Ossetiska – språk med ISO 639-1-koden os 
 O.S. Engines – japanskt företag som tillverkar modellmotorer
 Vid Ljuda Os – ett historiskt skådespel

Anatomi 
Anatomiska termer, från latin:
 os (pluralis ora) – "ansikte" och "mun"
 os (genitiv oris) – mun
 os (pluralis ossa) – ben i skelettet

Förkortningar 
 Olympiska spelen (OS) – internationell idrottstävling som anordnas vart fjärde år 
 Operativsystem (OS) – viss grundläggande programvara för datorer

Geografi 
 Os – äldre ord för ett vattendrags utlopp, se -os

Orter 
 Os kommun, Hordaland – kommun i Hordaland fylke i Norge
 Os kommun, Hedmark – kommun i Hedmark fylke i Norge
 Os, Värnamo kommun – småort och tidigare bruksort i Värnamo kommun,

Sammansättningar
 Stekos – gaser och partiklar som stiger upp vid matlagning genom upphettning
 Kolos – en kemisk förening bestående av en kolatom och en syreatom

Källor
Trav

Trav är en av hästens tre gångarter. Vid trav lyfter hästen hovarna diagonalt samtidigt: höger fram och vänster bak och vice versa, vilket kallas tvåtakt.

Alltefter den olika grad av hastighet och samling som traven rids i kallas den samlad trav, kort trav, manövertrav, ökad trav och sträckt trav. Hästen sägs gå i oren trav när benen tar ojämna steg eller då bakbenen rör sig galoppartat under det att frambenen travar eller omvänt. Oren trav förekommer lätt vid travtävlingar då hästen drivs att öka tempot över sin travförmåga.

Passage är en avmätt och taktmässig gång i samlad trav. Piaff är en taktfast hög, mycket samlad trav under knappt skönjbar förflyttning framåt.

Spansk trav sägs äga rum då hästen rör sig som i passage med den skillnad att den upplyfta framfotens skenben hålls lodrätt med tillbakaböjd hov i passage under det att skenben och hov ska vara framåtsträckta i spansk trav vilken även har mera vägvinnande rörelser än passagen. Ryttaren åstadkommer spansk trav genom så kallade diagonala hjälper, det vill säga att höger hand och vänster skänkel, vänster hand och höger skänkel verkar samtidigt. För till exempel höger skänkel ska hästen lyfta höger bakben och vänster framben.

Trav på engelska heter trot. Inom westernridningen finns även en långsam trav som kallas för jog. Precis som många andra bruksridningsmoment inom westernridningen som är energisnåla för hästen är även jogen energisnålare än vanlig trav. Man använder den oftast för att snabbt förflytta sig en kortare sträcka för att därefter kunna återgå till skritt.

Gångarter
4 × 100 meter stafett för herrar i friidrott vid olympiska sommarspelen 2004

Stafett 4 x 100 m herrar vid Olympiska sommarspelen 2004 genomfördes vid Atens Olympiska Stadion 27 och 28 augusti

Medaljörer

Kvalificering 

Från de två kvalheaten gick de tre första lagen i vardera försöksheatet samt de två snabbaste tiderna därutöver till final.

Alla tider visas i sekunder.
Q automatiskt kvalificerad.
q en av de snabbaste tiderna därutöver.
DNS startade inte.
DNF kom inte i mål.
NR markerar nationsrekord.
SB markerar bästa resultat under säsongen.
DSQ markerar diskvalificerad eller utesluten.

Försöksheat

Heat 1

Heat 2

Final

Rekord

Världsrekord 
 USA - 37,40 - 8 augusti 1992 - Barcelona, Spanien
 USA - 37,40 - 21 oktober 1993 - Stuttgart, Tyskland

Olympiskt rekord 
 USA - 37,40 - 8 augusti 1992 - Barcelona, Spanien

Tidigare vinnare

OS 
 1896 - 1908: Inga tävlingar
 1912 i Stockholm: Storbritannien – 42,4
 1920 i Antwerpen: USA – 42,2
 1924 i Paris: USA – 41,0
 1928 i Amsterdam: USA – 41,0
 1932 i Los Angeles: USA – 40,0
 1936 i Berlin: USA – 39,8
 1948 i London: USA – 40,6
 1952 i Helsingfors: USA – 40,1
 1956 i Melbourne: USA – 39,5
 1960 i Rom: Tyskland, 39,5
 1964 i Tokyo: USA – 39,06
 1968 i Mexico City: USA – 38,24
 1972 i München: USA – 38,19
 1976 i Montréal: USA – 38,33
 1980 i Moskva: Sovjetunionen – 38,26
 1984 i Los Angeles: USA – 37,83
 1988 i Seoul: Sovjetunionen – 38,19
 1992 i Barcelona: USA – 37,40
 1996 i Atlanta: Kanada – 37,69
 2000 i Sydney: USA – 37,61

VM 
 1983 i Helsingfors: USA – 37,86
 1987 i Rom: USA – 37,90
 1991 i Tokyo: : USA – 37,50
 1993 i Stuttgart: : USA – 37,48
 1995 i Göteborg: Kanada – 38,31
 1997 i Aten: Kanada, 37,86
 1999 i Sevilla: USA – 37,59
 2001 i Edmonton: USA – 37,96
 2003 i Paris: USA – 38,06

Friidrott vid olympiska sommarspelen 2004