kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Anatolij Firsov

Anatolij Vasijevitj Firsov, född 1 februari 1941 i Moskva, död 24 juli 2000 i Moskva, var en sovjetisk ishockeyspelare, aktiv under 1960-talet. Han var vänsterforward i det sovjetiska landslaget 1962–1972, och var med och tagit flera VM-guld. Han vann poängligan i OS 1968 i Grenoble. Han spelade 166 matcher och gjorde 134 mål i sovjetiska landslaget. Firsov valdes till sovjetiska ligans mest värdefulla spelare tre säsonger och vann VM:s skytteliga 4 gånger. Firsov har en plats i både ryska och internationella hockeyförbundets  Hall of Fame.

Externa länkar
 Anatolij Firsov på CCCP International

Avlidna 2000
Födda 1941
Sovjetiska ishockeyspelare
Ryska ishockeyspelare
Män
Världsmästare i ishockey
Europamästare i ishockey
Sovjetiska olympiska guldmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 1964
Olympiska guldmedaljörer 1968
Olympiska guldmedaljörer 1972
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1964 från Sovjetunionen
Tävlande i ishockey vid olympiska vinterspelen 1964
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1968 från Sovjetunionen
Tävlande i ishockey vid olympiska vinterspelen 1968
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1972 från Sovjetunionen
Tävlande i ishockey vid olympiska vinterspelen 1972
Idrottare från Moskva
Gunnel Werner

Gunnel Birgitta Werner, född 16 december 1941 i Värnamo, död 5 juni 2020 i Oscars distrikt, Stockholm, var en svensk journalist, utrikesreporter, redaktör och programledare i radio och TV sedan 1974.

Gunnel Werner var med och startade Kunskapskanalen, där hon var projektredaktör. Hon började som programledare i Öppen Kanal och Kanalen på Sveriges Radio. Därefter var hon under sju år utrikeskorrespondent i Mellanöstern tillsammans med maken Peter Werner. Hon tjänstgjorde som radions stringer i Paris i ett år. Werner arbetade även på Eko-redaktionen och Aftonbladet.

Werner gjorde sig känd för en bredare publik som programledare i TV-program som Sommarnattens skeende, Veckan med Gunnel Werner och Fråga Lund. Hon var styrelseledamot i Svensk Presshistorisk Förening, medlem i Rådet för insyn i försvarsmakten, ordförande i Publicistklubbens södra distrikt och ordförande i den svenska avdelningen av Reportrar utan gränser. Werner var sommarpratare två gånger: 1981 och 1987.

Källor

Vidare läsning 
 

Svenska journalister under 1900-talet
Kvinnor
Födda 1941
Avlidna 2020
Sommarvärdar 1981
Sommarvärdar 1987
Personer från Värnamo
Programledare i Sveriges Television
Utrikeskorrespondenter
Parisier

Parisierna (latin: Parisii) var ett keltiskt järnåldersfolk som levde längs Seines stränder i Gallien från mitten av 200-talet f.Kr. fram till den romerska eran. Det finns även belägg för att de även levde i nordöstra Storbritannien. 

Deras främsta stad var Lutetia Parisiorum, som senare blev en viktig stad i den romerska provinsen Gallia Lugdunensis och i förlängningen dagens Paris. Namnet Paris kommer av latinets Parisii.

Tillsammans med suessionerna deltog parisierna i det galliska upproret mot Julius Caesar år 52 f.Kr, lett av Vercingetorix. Efter deras nederlag flydde förmodligen delar av både parisierna och suessionerna till Storbritannien.

Den brittiska parisierstammen som levde kring East Yorkshire och Humberside i Storbritannien har traditionellt ansetts bestått av emigranter från den galliska folkstammen. Begravningsritualerna hos de galliska och brittiska stammarna skiljer sig aningen, men järnålderskulturen Arras som slog sig ner king East Yorkshire tidigt i La Téne-perioden visar tydligt kontinentalt inflytande. Barry Cunliffe, professor i arkeologi vid Oxfords Universitet, påstår att parisierna visar på ekonomisk och social kontinuitet från 400-talet f.Kr. och framåt, även om förklaringen att den parisiska stammen i East Yorkshire endast var en koloni från den galliska parisierstammen möjligen är alltför förenklad. 

Begravningsritualer som involverar att placera den avlidna i en hjulförsedd vagn i en kvadratisk gravhög återfinns både i Marneregionen i Frankrike och hos den brittiska parisierstammen, vilket har ansetts vara ett bevis på en genetisk koppling. En alternativ förklaring kan vara att infödda britter försökte efterlikna kontinental kultur. Teorin är att de övre samhällsskikten i det brittiska samhället försökte särskilja sig genom att kopiera utländska traditioner. Vagnbegravningsritualen utvecklades i Storbritannien under 200- och 100-talen f.Kr. vilket antyder att folket lade sig till med dessa traditioner innan Vercingetorix historiska nederlag mot Julius Caesar och alltså innan den större immigrationsvågen startade. 

Dock visar arkeologiska utgrävningar tydligt på släktskapet mellan de olika parisiska stammarna.

Externa länkar	 
Parisi vid Roman-Britain.co.uk (Engelska)
Parisi vid Romans in Britain (Engelska)
The Origins of the Family Names of Paris, Parish, Parrish, Pary, Parys, Etc. (Engelska)

Etniska grupper i Europa
Bois de Boulogne

Bois de Boulogne (Boulogneskogen) är en park i Paris sextonde arrondissement, i närheten av förorten Boulogne-Billancourt.
Boulogneskogen var från 1400-talet kunglig djurgård men öppnades under 1600-talet för allmänheten. Den skänktes av Napoleon III år 1852 till staden Paris och omvandlades i samband med detta av arkitekten Georges-Eugène Haussmann. Parken är omkring 846 hektar stor.

I Boulogneskogen finns en zoologisk trädgård samt de båda kapplöpningsbanorna Longchamp och Auteuil. I anslutning till skogen finns en botanisk trädgård (Jardin des serres d'Auteuil) samt tennisanläggningen Stade Roland Garros.

Bois de Boulognes norra del utgörs av parken Jardin d'Acclimatation, vid vilken 2008–2014 uppförts konsthallen Fondation Louis Vuitton, ritad av Frank Gehry.

Se även 
 Parc de Bagatelle
 Boulognerskogen, Gävle
 Boulognerskogen, Skövde

Referenser 

Parker i Paris
Stadsparker
Paris sextonde arrondissement
Köplust (roman)

Köplust (originaltitel Needful Things) är en roman av Stephen King publicerad 1991. Den kom ut i svensk översättning 1992. Romanen är även filmatiserad, se Köplust (film).

Utspelar sig liksom många tidigare böcker i den fiktiva småstaden Castle Rock i Maine.

Källor

Verk av Stephen King
Skönlitteratur 1991
Romaner som blivit film
Quartier Latin

Quartier Latin eller Latinkvarteret, på svenska ofta i pluralform Latinkvarteren, är ett område i centrala Paris. Det är både del av 5:e och 6:e arrondissementet, beläget på den vänstra stranden av floden Seine.

Området, som tillhör Paris äldsta, är berömt för sin rika historia, sitt rika kulturutbud och sina många utbildningsinstitutioner. Det sistnämnda har lett till områdets namn, efter språket som talades runt Paris universitet under medeltiden.

Referenser

Paris
Sevärdheter i Paris
Paris femte arrondissement
Paris sjätte arrondissement
Georges-Eugène Haussmann

Georges-Eugène Haussmann (mer känd som Baron Haussmann), född 27 mars 1809 i Paris, död 11 januari 1891 i Paris, var en fransk stadsbyggare, finansman och prefekt vid Seine. Han förknippas intimt med ombyggnationen av Paris åren 1853–1870.

Biografi
Haussmann föddes i Paris som son till en handlare från Elsass. År 1833 blev Haussmann underprefekt i Paris och avancerade snabbt i graderna. Vid 1848 års revolution förlorade han dock sin tjänst. Under prins Napoleons presidentskap innehade han (1849–1852) platsen som prefekt i tre departement, utnämndes 1853 till prefekt i Seinedepartementet, blev baron och fick 1857 plats i senaten.

Haussmann ledde de offentliga arbetena på Paris försköning, genom vilka huvudstaden inom få år fullständigt omskapades och han myntade därvid begreppet regularisering. Napoleon III:s envåldsmakt gjorde det möjligt att tvångsinlösa och riva 27 000 av stadens 66 000 byggnader. De gamla och vid den här tiden omoderna befästningsvallarna och vallgravarna revs och fylldes igen. Gamla trånga och osunda kvarter revs ned och byggdes om, nya boulevarder och parker anlades i och omkring staden, en mängd offentliga byggnader uppfördes, vattenlednings- och kloakväsendet förbättrades - anläggningar, som emellertid ådrog Paris, en skuldbörda av 848 miljoner francs, medförde höga hyror och levnadsomkostnader. Samtidigt utplånades många historiska miljöer, bland annat på Île de la Cité. Dessa omständigheter jämte Haussmanns självrådighet, vållade skarpa anfall till exempel av Jules Ferry (Comptes fantastiques d’Haussmann, 1868).

Då i januari 1870 kabinettet Ollivier tog över styrelsen, blev Haussmann avlägsnad från sin prefektplats. Han kallades 1871 till direktör i det ryktbara bankinstitutet "Crédit mobilier". 1877–1881 representerade han Ajaccio i deputeradekammaren. På Haussmanns initiativ och under hans beskydd utgavs Histoire générale de Paris. Åren 1890–1893 utgavs Mémoires du baron Haussmann i tre band.

Haussmann inspirerade den svenske stadsplaneraren Albert Lindhagen att år 1866 lägga fram den så kallade Lindhagenplanen. 

Rörsjöstaden i Malmö är inspirerad av Haussmanns stil.

Källor

Noter

Se även 
 Paris historia
 Ringstraße

Externa länkar
 "Georges Eugène Haussmann" Insecula, på franska
 https://www.mtholyoke.edu/courses/rschwart/hist255-s01/mapping-paris/Haussmann.html
 http://www.arthistoryarchive.com/arthistory/architecture/Haussmanns-Architectural-Paris.html
 

Franska stadsplanerare
Personer i Frankrike under 1800-talet
Personer från Paris
Födda 1809
Avlidna 1891
Män
Storkorset av Hederslegionen
Alumner från Lycée Condorcet
Trafic

Trafic är en av fransmannen Jacques Tatis senare filmer. Filmen är från 1971 och utspelar sig i en tid då det var populärt att åka på camping.

Handling 
Filmen handlar om en Renault 4 Fourgonette (i filmen presenterad som bilen ALTRA), byggd för camping. Den skall transporteras från fabriken i Paris till bilsalongen i Amsterdam, men allt går inte enligt planerna.

Om filmen 
Filmen är en satir över en bilists olika vedermödor, med Tatis förvirrade filmgestalt Monsieur Hulot i huvudrollen som bilfirmans utsände på bilsalongen.

Filmen hade premiär i Frankrike den 16 april 1971 och i Sverige den 20 maj 1971.

Trafic har visats i SVT, bland annat 1979, 1986, 1995 och i juni 2022.

Rollista

Referenser

Externa länkar 

Filmer 1971
Filmer i regi av Jacques Tati
Franska komedifilmer
Franskspråkiga filmer
Helmuth Duckadam

Helmuth Duckadam, född 1 april 1959 i Semlac, är en rumänsk före detta professionell fotbollsmålvakt.

Duckadam har blivit känd som straffräddare efter segern med Steaua Bukarest i Europacupfinalen mot FC Barcelona 1986. Duckadam räddade samtliga fyra straffar och blev stor matchhjälte. FC Steaua Bukarest var det första östeuropeiska lag att ta hem Europas största klubblagsturnering Europacupen för mästarlag, dagens UEFA Champions League. Kort efter finalsegern tvingades Duckadam avsluta karriären på grund av sjukdom. Duckadam spelade 2 A-landskamper för Rumänien. Duckadam har tyska rötter som Donauschwab i Rumänien.

Rumänska fotbollsspelare
Män
Födda 1959
Spelare i FK Steaua Bukarest
Levande personer
Film Culture

Film Culture var en amerikansk tidskrift för independentfilm som grundades 1955 av Jonas Mekas. Tidningen gavs ut av Anthology Film Archives i New York. 

Tidningens fullständiga titel var: Film Culture: America's Independent Motion Picture Magazine

Några av de som skrev för tidningen Rudolf Arnheim, Peter Bogdanovich, Stan Brakhage, Arlene Croce, Manny Farber, David Ehrenstein, John Fles, DeeDee Halleck, Gregory Markopoulos, Annette Michelson,  Andrew Sarris, P. Adams Sitney och Parker Tyler.

Det har allt som allt kommit ut 79 nummer av tidningen. Mellan åren 1986 och 1991 gavs det inte ut några nummer. Dock har tidningen aldrig officiellt lagts ner men sedan 1992 har det inte kommit ut något nytt nummer.

Externa länkar
 Selections from FILM CULTURE Magazine (1955-1996) on UBUWEB

Kulturtidskrifter
Tidskrifter startade 1955
Hugo Drax

Hugo Drax är bondskurken i boken Attentat från 1955, som blev filmad som Moonraker (1979).

Bokens Drax
I Attentat träffas Sir Hugo Drax (adelskapet är borttaget i filmversionen) och Bond när Bond får i uppdrag att avslöja Drax falskspel i bridge på M:s klubb, Blades. Drax beskrivs då som rödhårig, med ärrig hy, och rätt burdus. 

Efter det mötet nästlar sig Bond in i Drax organisation, och inser att den brittiske lorden egentligen är en tysk soldat och greve vid namn Hugo von der Drache som fejkat minnesförlust och sedan blivit rik, och som nu tänker hämnas för oförrätter under andra världskriget genom att skicka en raket mot London.

Filmens Drax
Hugo Drax är en dollarmiljardär som bor i Kalifornien. Han äger bland mycket annat Drax industries som bland annat levererar rymdfärjor åt NASA. I inledningen på Moonraker ska britterna låna en rymdfärja, men den kapas. Bonds chef M ger 007 i uppdrag att undersöka orsaken och Drax är misstänkt redan från början.

James Bond möter Drax i hans slott i Kalifornien (importerat från Frankrike!) som efter mötet inte ödslar någon tid med att försöka döda Bond. Drax hantlangare Chang och andra underhuggare gör flera försök att eliminera Bond, utan framgång. Efter att Bond dödat Chan i Venedig anställer Drax en ny hantlangare, Hajen som var med även i Älskade spion.

Under tiden börjar Bond hitta ledtrådar om Drax verkliga avsikter. Från en växt i Amazonas har hans forskare tagit fram ett nervgift som dödar människor men inte djur. Drax plan går ut på att med hjälp av nervgiftet utrota mänskligheten. Bara ett litet utval "supermänniskor" ska överleva på en jättelik rymdstation som Drax styr via en hemlig rymdbas i Amazonas. Den har också system inbyggda som gör att den inte upptäcks från Jorden. Dessa "supermänniskor" ska sedan återkolonisera Jorden.

Drax, Hajen och andra hejdukar gör nya försök att döda Bond men kan inte hindra agent 007 och CIA-agenten Holly Goodhead från att ta sig upp till rymdstationen på en av hans rymdfärjor. Bond lyckas naturligtvis avaktivera rymdstationens skyddssystem och en undsättningsexpedition skickas upp med amerikanska "rymdsoldater" som i en våldsam batalj på stationen besegrar Drax styrkor. Hugo Drax själv dödas av Bond som på slutet får hjälp av Hajen som insett att han inte tillhör de utvalda bland Drax perfekta människor.

Som andra skurkar i Bonds värld är han stenrik, totalt hänsynslös och tvekar inte en sekund för att döda personer bara de misstänks motarbeta honom. James Bond har förvisso under årens lopp fått tampas med åtskilliga galningar men med Drax menade många att man gått för långt vad gäller skurkens ondska och storhetsvansinne. Filmen blev trots kritiken emellertid en av de mest framgångsrika Bondfilmerna någonsin.

Hugo Drax spelas av Michael Lonsdale.

Källor

Drax, Hugo
Fiktiva figurer från England
Fiktivt affärsfolk
Fiktiva figurer introducerade 1955
Superskurkar
Lista över ljungväxternas släkten


Detta är en lista över släkten i familjen ljungväxter alfabetiskt ordnad efter de vetenskapliga namnen. Släktena i familjerna Empetraceae, Epacridaceae, Monotropaceae, Prionotaceae och Pyrolaceae ingår också i listan, eftersom de familjerna numera ingår i ljungväxterna.

A

B

C

D

E

F

G

H

K

L

M

N

O

P

R

S

T

U

V

W

X

Z

Se även
Lista över auktorsförkortningar inom växttaxonomin

Auktorkällor
 IPNI - International Plant Names Index
 ITIS - Integrated Taxonomic Information System
 NRM - Naturhistoriska riksmuseets checklista
 SKUD - Svensk kulturväxtdatabas

Externa länkar
IPNI
ITIS
Naturhistoriska riksmuseets checklista
Svensk kulturväxtdatabas

Ljungväxter
Ljungväxter
Adolf ni tsugu

Adolf ni tsugu (アドルフに告ぐ), en historisk tecknad serie av Osamu Tezuka.

Handling
Adolf utspelar sig i Japan och Tyskland under andra världskriget med en prolog i Golanhöjderna 20 år senare. Handlingen kretsar kring tre personer vid namn Adolf och en journalist vid namn Sohei Toge – Adolf Kaufmann, född i Japan med nazitysk far och japansk mor; hans barndomsvän Adolf Kamil, judisk flykting från Europa, och Adolf Hitler, tysk diktator och nazistledare.

Publicering
 Publicerades i USA under titeln Adolf av Viz Media.
 Serialiserades i Japan i Shûkan Bunshun mellan den 6 januari 1983 och den 30 maj 1985

Referenser

Noter

Mangaserier
Historiska serier
Krigs- och militärserier
Adolf Hitler på film
Star Wars: Jedi Knight II: Jedi Outcast

Star Wars Jedi Knight II: Jedi Outcast skapades 2002 av Raven och LucasArts. Spelet är baserat på Star Wars-filmerna.

Historia i singleplayer
Du spelar som Kyle Katarn, en "legosoldat". Kyle Katarn och hans partner Jan Ors är på planeten Kejim, för att utföra ett uppdrag för republiken och undersöka den övergivna Imperie-basen som finns på planeten. Men problem väntar, och det kryllar av fiender från den mörka sidan. Efter mycket undersökning och många strider på Kejim stöter Kyle och Jan på den onde Jediriddaren Desann och hans lärling Tavion. Efter Desann dödat Jan och en serie ondskefulla händelser inträffat, bestämmer sig Kyle för att ta ut sin rättmätiga hämnd och döda Desann. Desann och hans hejddukar samlar så kallade Cortosis kristaller, kristaller som kan motstå lasersvärd och göra oerfarna soldater till sith-krigare. Inte bara det, Desann tänker även attackera Jediriddarna och förgöra dem. 
Spelet utspelar sig några år efter stridigheterna på Endor, och förstörelsen av den andra Dödsstjärnan. 

Efter varje bana så blir Kyle starkare och starkare i kraften och utvecklar fler och starkare förmågor. Under spelets gång träffar man även på allierade i kampen mot fiender.

Externa länkar
 JK2 files är en bra sajt för mods till Jedi Knight II: Jedi Outcast eller JK2.

Jedi Knight 2: Jedi Outcast
Datorspel 2002
Windows-spel
Macintosh-spel
Xbox-spel
Nintendo Gamecube-spel
Förstapersonsskjutare
Tredjepersonsskjutare
Spel med enspelarläge och flerspelarläge
Risekatslösa socken

Risekatslösa socken i Skåne ingick i Luggude härad, ingår sedan 1974 i Bjuvs kommun och motsvarar från 2016 Risekatslösa distrikt.

Socknens areal är 14,96 kvadratkilometer varav 14,89 land. År 2000 fanns här 84 invånare. Herrgården Boserup, en del av tätorten Billesholm samt sockenkyrkan Risekatslösa kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Risekatslösa församling och för de borgerliga frågorna bildades Risekatslösa landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Billesholms landskommun som 1974 uppgick i Bjuvs kommun. Församlingen uppgick 2006 i Bjuvs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Risekatslösa, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Luggude härad. De indelta soldaterna tillhörde Norra skånska infanteriregementet, Luggude kompani.

Geografi
Risekatslösa socken ligger öster om Helsingborg. Socknen är en småkuperad odlad slättbygd med skog i sydost.

I Risekatslösa finns ett dammsystem som kallas Mölledammen med anledning av en mölla som låg där - Kalmarmöllan. 

Här har på 1700-talet funnits en porslinsfabrik. Här har även funnits ett sågverk samt ytterligare bebyggelse.
I ravinkanterna har i slutet av 1800-talet brutits kol direkt i dagbrotten. 

I socknen ligger Söderåsens Golfbana, som drivs av Söderåsens Golfklubb.

Fornlämningar
Några boplatser och en långdös från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns gravhögar och skålgropsförekomster.

Namnet
Namnet skrevs 1362 Kastlösä, 1578 Riisse Katzlösse och kommer från kyrkbyn. Rise är tillagt för att skilja från byn Kastlösa i Kvistofta socken, 'det Kastlösa som ligger i risbygden(snårskogen)'. Kastlösa innehåller kast, 'något uppkastat (grenar, ris, sten, jord)' och lösa, 'glänta; äng'.

Se även
 Risekatslösa församling

Referenser

Noter

Externa länkar

 Billesholmstraktens Hembygdsförening

Indelningar i Bjuvs kommun
Socknar i Luggude härad
Gräsviken

Gräsviken () är ett delområde i stadsdelen Västra hamnen och i Kampmalmens distrikt i Helsingfors stad. 

Under 1940-talet uppstod det ett småskaligt industriområde intill Västra hamnen, vars viktigaste byggnader var Nokias kabelfabrik och Alkos fabriks- och kontorsbyggnad. Också kolkraftverket på udden Sundholmen dominerar det industriella landskapet sedan 1950-talet. Kabelfabriken inrymmer idag olika kulturorganisationer och -evenemang, samt företag inom design och kultur. Alkos fabriks- och kontorsbyggnadbyggdes 2004 om till tingshus. I Alkos före detta buteljeringsbyggnad finns idag köpcentret Gräsviken. 

Dagens Gräsviken är mest känt som bostadsområde och främst som hemvist för flera teknologiföretag, bland andra High Tech Center. Bostadsområdet och kontoren började byggas 1991, och de första invånarna flyttade in ett år senare. Samtidigt förlängdes Helsingfors metro 1993 till Gräsviken. Byggnadaarbetena i Gräsviken fortsatte på Sundholmen, där kolkraftverkets kolhögar flyttades in i jättesilon under marken för att ge rum på markytan för bostäder och kontor. Gräsviken är en havsnära stadsdel och för att öka detta intryck byggdes kanalen Gräsvikskanalen genom stadsdelen. 

Västerleden, Stamväg 51, har sin början i Gräsviken sedan 1965.

Externa länkar
Statistisk information

Västra hamnen
Arrondissement

Arrondissement (uttal: , "arrondismán", med nasalt n-ljud), även med försvenskad stavning arrondissemang, är en fransk term som bokstavligen betecknar avrundning eller uppdelning (jämför ordet arrondering). Begreppet används i fransk- och nederländsktalande länder för att beteckna ett förvaltningsområde, en domsaga eller en valkrets.

Belgiska arrondissement
Belgien är indelat i tre regioner, som i sin tur består av tio provinser uppdelade i 43 arrondissement, vilka slutligen är sammansatta av kommuner. Vidare är Belgien indelat i 27 rättsarrondissement (domsagor) samt ett skiftande antal valarrondissement (valkrets).

Franska arrondissement

I Frankrike används departementalarrondissement (arrondissements départementaux) för att dela in varje departement i underavdelningar. Ett arrondissement kan sedan delas upp i kantoner, som i sin tur är sammansatta av kommuner. Ett departementalarrondissement administreras av en sous-préfet, som är underställd prefekten.

I tre franska städer förekommer i stället kommunalarrondissement, som på ett liknande sätt utgör en underindelning av städerna Paris (20 st), Lyon (9 st) och Marseille (16 st). I Marseille har dock arrondissementen grupperats två och två till åtta sektorer, vilka motsvarar de båda andra städernas arrondissement.

Kommunalarrondissementen administreras av en arrondissementsborgmästare tillsammans med ett arrondissementsråd. Rådet består till en tredjedel av kommunfullmäktigeledamöter valda gemensamt för staden och till två tredjedelar av arrondissementsrådsledamöter valda i respektive arrondissement. Borgmästaren väljs av arrondissementsrådet, men måste vara kommunfullmäktigeledamot vald på stadsnivån. På så sätt finns ett intimt band mellan stadens överordnade borgmästare och de lokala borgmästarna, samtidigt som arrondissementets egna folkvalda till två tredjedelar avspeglar den politiska inriktningen i den egna stadsdelen.

Paris arrondissement

Paris är indelat i 20 arrondissement efter ett spiralformat mönster.

 Louvre  bland annat Louvren
 Bourse
 Temple Le Marais bland annat Centre Culturel Suédois
 Hotel de Ville bland annat Notre Dame, Le Marais
Panthéon
Luxembourg
Palais Bourbon bland annat Eiffeltornet och svenska ambassaden
Elysée bland annat Champs Elysées
Opéra
Enclose Saint-Laurent
Popincourt
Reuilly
Gobelins
Observatoire bland annat studentstaden Cité universitaire med Svenska studenthemmet
Vaugirard
Passy bland annat Chaillotpalatset
Batignolles bland annat Svenska Sofiaförsamlingen (Svenska kyrkan i utlandet)
Butte Montmartre Sacré Coeur, Lapin Agile
Buttes Chaumont
Menilmontant bland annat Père-Lachaise, Flèche d'or Café

Se även:
La Petite Ceinture

Kanadensiska arrondissement
I Kanada utgör arrondissement (på engelska kallade boroughs) en underindelning av vissa städer i provinsen Québec, nämligen Grenville-sur-la-Rouge, Longueuil, Lévis, Montréal, Métis-sur-Mer, Québec, Saguenay och Sherbrooke.

Nederländska arrondissement
Nederländerna är indelat i 19 rättsarrondissement (domsagor).

Samhällsplanering
Regionala politiska indelningar
Lokala politiska indelningar