kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ekeby, Karlskoga

Ekeby är en stadsdel i västra delen av tätorten Karlskoga. I stadsdelen finns bland andra verksamheter en pizzeria, blomsterbutik, frisör och vuxenutbildning. Fackförbundet IF Metall har ett kontor i stadsdelen. Flerbostadshusen uppfördes 1963.

I stadsdelen fanns tidigare en låg- och mellanstadieskola med namnet Ekebyskolan. I dag används lokalerna till SFI-verksamhet och vuxenutbildningen.

Äventyrsanläggningen Boda Borg är belägen i Ekeby sedan 1997.

Referenser 

Stadsdelar i Karlskoga
Kom och blås!

Kom och blås! (originaltitel: On Our Merry Way) är en amerikansk komedifilm från 1948 med bland andra Paulette Goddard, Burgess Meredith, James Stewart och Henry Fonda i rollerna. Filmen regisserades av totalt fyra personer, Leslie Fenton, King Vidor, John Huston och George Stevens.

Handling 
Oliver Pease (Burgess Meredith) får mod av sin fru (Paulette Goddard) att se till att få dagens uppdrag på tidningen. Men uppdraget, att fråga folk om ett barn nånsin förändrat deras liv, leder in till en mängd konstiga historier.

Rollista (i urval) 
 Paulette Goddard – Martha Pease
 Burgess Meredith – Oliver M. Pease
 James Stewart – Slim
 Henry Fonda – Lank Solsky
 Harry James – Harry James
 Dorothy Lamour – Gloria Manners
 Victor Moore – Ashton Carrington
 Fred MacMurray – Al

Externa länkar

Filmer 1948
Amerikanska komedifilmer
Filmer i regi av George Stevens
Engelskspråkiga filmer
Filmer i regi av King Vidor
Filmer från United Artists
Wellington Town FC

Wellington (Somerset) Football Club, är en fotbollsklubb från Wellington i Somerset i England. Hemmamatcherna spelas sedan 1954 på Wellington Playing Fields.

1978 gick Wellington med i Western Football League. Man har tillbringat större delen av tiden i Division One men under tre säsonger i början av 1980-talet spelade man i Premier Division. 

Officiellt heter klubben bara Wellington FC, countyt läggs till för att skilja dem från en annan klubb Wellington FC från Herefordshire. Ibland kallas de även Wellington Town.

Meriter 
Western Football League Division One: 2007-2008

Externa länkar 
Wellington (Somerset) på FCHD

Fotbollsklubbar i England
Carl Daniel Ekman

Carl Daniel Ekman, född 17 mars 1845 i Kalmar, död 3 november 1904 i Gravesend, Storbritannien, var en svensk kemisk tekniker. Ekman var den förste som använde sulfitmetoden i industriell skala för tillverkning av pappersmassa.

Biografi
Carl Daniel Ekman var son till läkaren och fornforskaren Otto Kristian Ekman (1791-1866) och tillhörde skånesläkten Ekman. Han studerade 1865-1868 vid Teknologiska institutet och blev 1871 kemist vid Bergviks trämassefabrik i Hälsingland.

Karriär
Vid mitten av 1800-talet hade man börjat överge metoden att framställa papper ur textillump och istället börjat framställa papper av trä, och när Ekman började vid Bergviks trämassefabrik hade han redan experimenterat för att finna en metod att på kemisk väg frigöra cellulosafibrer ur vedmassa. Vid Bergviks sulfitfabrik lyckades han 1874 genom kokning av trä i en lut av sur magnesiumsulfit framställa kemisk trämassa i fabriksmässig skala. Det är oklart hur självständigt han arbetade med detta. På grund av kraftig ökad efterfrågan på papper, bland annat beroende på ökat bokläsande, hade flera forskat i ämnet och en mycket likartad process hade patenterats redan 1867 av Benjamin Chew Tilghman. Ytterligare ett patent för sultfitprocessen patenterades av Alexander Mitscherlich 1882.

Efter att Ekmans system blivit fullt utarbetat 1879, vistades han mestadels utomlands. Han anlade flera sulfitfabriker i Storbritannien, Frankrike och Italien och var från 1883 fram till sin död chef för en sulfitfabrik kopplad till ett pappersbruk i Northfleet nära Gravesend. År 1905 utfärdades av British wood pulp association (Engelska trämasseföreningen) i London ett upprop till bildande av en stiftelse för att hedra minnet av Ekman för hans insatser för befordrande av uppfinningen och införandet av sulfitmetoden. Dessförinnan hade dock Ekman ådragit sig malaria vid ett besök i Franska Guyana och 1904 dött så utfattig att hans familj inte ens hade råd med en gravsten. Trettio år senare reste dock Svenska Cellulosaföreningen en minnessten över honom vid graven i England.

Sedan 1929 delar Svenska Pappers- och Cellulosaingeniörsföreningen återkommande ut Ekmanmedaljen,  som "på styrelsens förslag efter föreningens beslut (kan) tilldelas person för förtjänstfulla tekniska eller vetenskapliga insatser inom föreningens arbetsområde".

Källor
 
 Georg Spaak: "The history of the First Industrially Manufactured Sulphite Pulp and its Introduction into the Paper Trade Market," Svensk Papperstidning Vol. 56 No. 6 (1953) sid. 509-516.

Noter

Externa länkar 
 

Svenska kemister under 1800-talet
Svenska ingenjörer under 1900-talet
Alumner från Kungliga Tekniska högskolan
Personer från Kalmar
Födda 1845
Avlidna 1904
Män
Svenska uppfinnare under 1800-talet
Iolanda Balaș

Iolanda Balaș, född 12 december 1936 i Timișoara, död 11 mars 2016 i Bukarest, var en rumänsk höjdhoppare. 

Iolanda Balaș tog olympiskt guld vid Olympiska sommarspelen 1960 i Rom och vid Olympiska sommarspelen 1964 i Tokyo. 

Balaș satte under sin karriär 14 världsrekord och var första kvinna i världen över såväl 1,80 som 1,90.

Iolanda Balaș satte sitt första världsrekord i Bukarest den 14 juli 1956 när hon klarade 1,75. Den 16 juli 1961 satte hon sitt sista världsrekord, 1,91, ett rekord som skulle stå sig i mer än tio år.
Efter sin femteplats i OS i Melbourne 1956 vann Iolanda Balaș 150 tävlingar. I 80 av dem hoppade hon högre än någon annan kvinna i världen gjort. I juni 1967 förlorade hon en tävling för första gången på 11 år efter att ha visat upp världens längsta segersvit i friidrott.

Noter

Rumänska höjdhoppare
Födda 1936
Avlidna 2016
Kvinnor
Europamästare i höjdhopp
Rumänska olympiska guldmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 1960
Olympiska guldmedaljörer 1964
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1956 från Rumänien
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1956
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1960 från Rumänien
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1960
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1964 från Rumänien
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1964
Personer från Timișoara
Säg ja till livet

Säg ja till livet (originaltitel: The Stratton Story) är ett amerikanskt drama från 1949 med James Stewart och June Allyson i huvudrollerna. Filmen regisserades av Sam Wood.

Handling
Monty Strattons (James Stewart) liv är på topp, med en vacker fru (June Allyson) och en lovande karriär inom baseboll. Men en dag när han arbetar på sin gård sker en jaktolycka och han förlorar sitt ena ben. Kan han komma tillbaka?

Om filmen
Bygger på den sanna historien om baseballspelaren Monty Stratton.

Rollista (i urval)
James Stewart: Monty Stratton
June Allyson: Ethel Stratton
Frank Morgan: Barney Wiles
Agnes Moorehead: Ma Stratton
Bill Williams: Eddie Dilson
William Bassett: Monty Stratton Jr
Robert Gist: Earnie
Cliff Clark: Josh Higgins
Bruce Cowling: Ted Lyons
Mary Lawrence: Dot
Dean White: Luke Appling

Externa länkar

Filmer 1949
Amerikanska dramafilmer
Engelskspråkiga filmer
Filmer i regi av Sam Wood
Filmer från Metro-Goldwyn-Mayer
International Harvester

International Harvester var även ett tidigare namn på musikgruppen Träd, Gräs och Stenar.

International Harvester Company, (förkortat till IHC och senare IH) var en amerikansk tillverkare av jordbruksmaskiner, skogsmaskiner, anläggningsmaskiner, lastbilar och hushållsprodukter. International Harvester bildades 1902 genom att J.P. Morgan slog samman McCormick Harvesting Company och Deering Harvester Company samt tre andra mindre jordbruksföretag till en stor koncern med 25 000 anställda. 1985 sålde International Harvester jordbrukstillverkningen till Tenneco, Inc., som förvärvade företaget till dotterbolaget J.I. Case under Case IH-namnet. Lastbilsdivisionen slogs samman med Navistar International Corporation, då Case hade övertagit International Harvester-namnet och märket.

Dotterföretag i Sverige 
Huvudartikel: AB International Harvester
International Harvester övertog 1905 det Norrköpings-baserade företaget Mekaniska verkstaden Vulcan, vilken blev koncernens första tillverkningsenhet i Europa.

Bilder

Externa länkar 

Ej längre existerande amerikanska fordonstillverkare
Ej längre existerande amerikanska biltillverkare
Ej längre existerande amerikanska lastbilstillverkare
Ej längre existerande amerikanska busstillverkare
Ej längre existerande amerikanska traktortillverkare
Företag bildade 1902
Företag upplösta 1985
Dink

Dink är en akronym av det engelska Double income, no kids ("Dubbel inkomst – inga barn"). Begreppet används ibland i formen "dinkisar". Dink är en demografisk förkortning som betyder att den personliga ekonomin är bra på grund av att båda parter i en parrelation har avlönat arbete och samtidigt inte har några barn att försörja.

Se även
 Yuppie

Demografi
Privatekonomi
Pat Benatar

Patricia Mae Giraldo, känd som Pat Benatar, född Andrzejewski den 10 januari 1953 i Brooklyn i New York, är en amerikansk sångerska. Hon var som mest populär under 1980-talet, med hits som "Heartbreaker", "Love is a Battlefield" och "Hit Me with Your Best Shot", och tilldelades fyra Grammys, alla i kategorin Best Female Rock Vocal Performance. Hon sjunger huvudsakligen rock men också annan musik. Hennes låt "Hit Me with Your Best Shot" är med i spelet Guitar Hero 3 - Legends Of Rock. Även låten "Heartbreaker" är med i spelet Guitar Hero - World tour.

Diskografi (i urval)
Studioalbum

Livealbum

Referenser

Externa länkar 

 
 The Italian Site

Amerikanska rocksångare
Födda 1953
Kvinnor
Levande personer
Grammy Award-vinnare
Musiker från Brooklyn
Alumner från Stony Brook University
Georg Hackl

Georg Hackl, tysk rodelåkare, född 9 september 1966 i Berchtesgaden, en av världens främsta rodelåkare

Hackls första framgång kom då han blev tysk skolmästare. I slutet av 1980-talet började de stora framgångarna komma då han 1987 blev tysk mästare. 1988 fortsatte framgångarna i EM och OS. Hackl tog silver vid spelen i Calgary bakom Jens Müller från DDR. 1989 blev han för första gången världsmästare och vann den totala världscupen. 1990 försvarade han sina titlar och vann dessutom EM. 

1992 började hans fantastiska svit i OS då han för första gången tog guld. Vid spelen i Lillehammer 1994 tog Hackl återigen guld. 1994 tog han också VM-guld i lag, en bedrift som upprepades 1995. Hackl tog VM-silver 1993 och 1996 innan han 1997 åter blev världsmästare. 1998 tog han sitt tredje OS-guld vid spelen i Nagano. 2002 trodde många att Hackl skulle ta sitt fjärde raka OS-guld. Hackl lyckades inte men tog OS-silver för andra gången. 

Nya framgångar för Hackl kom tillsammans med det tyska rodellandslaget, som vann EM- och VM-guld 2000. 2001 tog Tyskland återigen VM-guld i rodel och Hackl blev på själv silvermedaljör, vilket han även blev 2004 och 2005. 2003 och 2005 kom nya VM-guld i lag. 2006 gjorde Hackl sitt sista OS, men han var inte i form efter att han varit sjuk, och kom sjua. Hackl avslutade därmed sin tid som aktiv.

Hackl tillhör världens främsta rodelåkare med segrar på alla stora rodelbanor och en mängd titlar. Hackl var med i toppen under 18 år.

Meriter
Olympiska vinterspelen 1988
OS-silver 1988
Olympiska vinterspelen 1992
OS-guld 1992
Olympiska vinterspelen 1994
OS-guld 1994
Olympiska vinterspelen 1998
OS-guld 1998
Olympiska vinterspelen 2002
OS-silver 2002
Olympiska vinterspelen 2006
Sjua 2006

Födda 1966
Tyska rodelåkare
Tyska olympiska guldmedaljörer
Män
Levande personer
Personer från Berchtesgaden
Hemligt uppdrag i Malaya

Hemligt uppdrag i Malaya (originaltitel: Malaya) är en amerikansk äventyrsfilm från 1949 med James Stewart och Spencer Tracy. Filmen regisserades av Richard Thorpe.

Handling
Journalisten Royer (James Stewart) övertygar staten att han kan stjäla en last med gummi under japanernas näsor. För att hjälpa Royer släpps Carnahan (Spencer Tracy) ut ur fängelset.

Rollista (i urval)
Spencer Tracy
James Stewart
Valentina Cortese
Sydney Greenstreet
John Hodiak
Lionel Barrymore

Externa länkar

Filmer 1949
Amerikanska äventyrsfilmer
Malaysia på film
Filmer i regi av Richard Thorpe
Hade

Hade är en by i Hedesunda socken, Gävle kommun som ingår i ett område söder om Dalälven kallat Utomälven. Förbi Hade passerar den urgamla leden mellan Uppsala - Östervåla - Hedesunda eller Mälaren - Enköping / Västerås - Tärnsjö, (Nora socken), - Hedesunda.

I Hade finns gravfält från romersk järnålder (0-400 e Kr). Gravområdet ligger med utsikt över Dalälven. I mitten av 1800-talet hittades delar av tre silverbeslagna dryckeshorn i brons från 300-talet, och fem dräktspännen i brons från 500-talet. Fynden visar på förbindelser med Svarta-havsregionen och det romerska Rhenområdet. Här hittades också en järnkniv, slagg, spjutspetsar, en gaffel, pärlor och nitar från 500-800-talen. 

Runstenen Gs 6 i Hade är den äldsta skriftliga källan. Runristaren Öpir anses ha ristat den. Den förstördes delvis av ägaren till Gysinge bruk och Hadeholms herrgård, tillika landshövdingen i Västmanlands län, Fredrik Ulrik Insenstierna på 1700-talet. Text som blev kvar efter Insenstiernas framfart: "... efter sin moder ..."

Hade by finns omnämnt i andra skriftliga källor år 1350, 1401 och 1424 samt under Gustav Vasas återupptagna silverbrytning åren 1549 - 1552. Några namn från Hade: Rikvid, Jakob Larsson, Sevast Svensson på 1400-talet. Namn på ledare under gruvbrytningsepoken: Lasse Dobblare och Knekthövitsman Mats Törne och bönder som fick flytta från Hade: Peder Andersson (fick ta över Kungsgården, Sandviken, (Ovansjö socken), Jöns Persson (till ett Kronohemman i Bärby i Östervåla socken), Staffan Nilsson (får ta över två kyrkohemman i Österfärnebo socken; Finnäs och Koversta. År 1555 låter kungen bönderna återfå sina gårdar i Hade och Peder Andersson återfår Hade gård.

Källor
Om gruvbrytningen: Gustav den förstes (Vasa) registratur.

Externa länkar
Bildsten och runstenar i Hedesunda

Hedesunda
Orter i Gävle kommun
Coffee County

Coffee County kan syfta på flera olika countyn i USA

 Coffee County, Alabama
 Coffee County, Georgia
 Coffee County, Tennessee

Se även 
 Coffey County
Decatur County

Decatur County kan syfta på flera olika countyn i USA

 Decatur County, Georgia
 Decatur County, Indiana
 Decatur County, Iowa
 Decatur County, Kansas
 Decatur County, Tennessee
Apoteket Kärnan

Apoteket Kärnan är ett byggnadsminne i form av en nyklassicistisk byggnad i centrala Helsingborg, belägen vid landborgens fot, på Billeplatsens södra sida.

Arkitektur
Byggnaden ligger vid hörnet av Billeplatsen och Södra Storgatan, strax öster om Sankta Maria kyrka. Gatuhuset mot Södra Storgatan är i två våningar, uppfört i tegel, med fasader av vit puts mot gatan och ett mansardtak med gulflammiga takpannor. Huset vilar på en grå, spritputsad sockel, bottenvåningen är kvaderindelad, medan ovanvåningen är slätputsad. Övergången mellan de två våningarna markeras av två parallella gördelgesimser och i övrigt artikuleras huset av fönsteromfattningar, något sparsammare i bottenvåningen än ovanvåningen och en portal med bruten fronton. Söder om byggnaden ligger en portik, som leder till den bakomliggande innergården. Längan mot Billeplatsen är liksom huvudbyggnaden vitputsad med mansardtak, dock med svarta takpannor. Båda byggnadernas gårdsfasader är däremot oputsade med blottat brunrött tegel.

Historik
Huset byggdes ut i två etapper. Den äldsta delen, som ligger mot Södra Storgatan, uppfördes 1813 som bostad och färgeri efter det att en brand förstört nästan hela kvarteret. Denna del användes från 1823 som apotek efter att byggherrens svåger, Hans Börje Hammar, tagit över huset och 1880 antog apoteket namnet Kärnan. 1882 lades en länga mot Billeplatsen till efter ritningar av dåvarande stadsarkitekten Mauritz Frohm, eftersom apoteket behövde större laboratorieutrymme. 1958-59 genomfördes en ombyggnad av interiören. Den gamla inredningen donerades vid detta tillfälle till Helsingborgs museum, som återuppfört den i ett av Strömgrändgårdens byggnader på Fredriksdals friluftsmuseum. Apoteket drevs i byggnaden fram till 1974, då verksamheten flyttades till Helsingborgs lasaretts huvudbyggnad. Ännu en restaurering utfördes 1997-98, då man bland annat återställde byggnadens fönster till originalutseende. Byggnaden blev byggnadsminne 1967 och rymmer idag kontorslokaler.

Källor

Externa länkar

Länsstyrelsen i Skåne län: Apoteket Kärnan i Helsingborg

Byggnader och anläggningar i Helsingborg
Byggnadsminnen i Helsingborgs kommun
Apoteksbyggnader i Sverige
Sigh frögde nu Himmel och jord

Sigh frögde nu Himmel och jord är en psalm, som går tillbaka på den latinska mässans latin Exsultet Cælum laudibus, troligen översatt från Michael Weisses tyska översättning till svenska av antingen Laurentius Petri Nericius eller hans bror Olaus Petri.

Publicerad i
Swenske Songer eller wisor 1536 med titeln Sich frögde nuu himmel och iord under rubriken "Exultet celum laudibus".
Een liten Songbook under rubriken "De Apostolis". 
1572 års psalmbok med titeln SIgh frögde nuu himmel och jord under rubriken "Exultet cœlum laudibus".
Göteborgspsalmboken under rubriken "Om Gudz Ord och Försambling".
Den svenska psalmboken 1694 som nummer 231 under rubriken "Åhrlige Högtiders Psalmer: Uppå Apostledagar".
1695 års psalmbok, som nr 199 under rubriken "Uppå Apostledagar".

Referenser

Externa länkar
Hos Projekt Runeberg finns texten ur Swenske Songer eller wisor 1536

Svenska psalmer
Tyska psalmer
Wendela Hebbes hus

Wendela Hebbes hus är ett författarmuseum med kulturell verksamhet och tillhörande restaurang vid Vänortsparken i stadskärnan av Södertälje i Södermanland och Stockholms län. Byggnaden är uppkallad efter husets tidigare ägare Wendela Hebbe och skildrar hur Sveriges första kvinnliga journalist och hennes efterkommande bodde och levde.

Bakgrund

Wendela Hebbe
Wendela Hebbe föddes 1808 i Jönköping, och var en av Sveriges första kvinnliga yrkesjournalister. Hon var verksam vid Aftonbladet från 1841, och kom att inleda en kärleksrelation med dess chefredaktör Lars Johan Hierta. Hon var bland annat mor till operasångerskan Signe Hebbe.

Byggnaden
Från senare delen av 1800-talet var Södertälje badort, och 1862 fick Wendela Hebbe en villa i Snäckviken i centrala Södertälje i julklapp av Lars Johan Hierta att använda tillsammans med sina barn. Villan monterades ner 1985 efter att marken sålts till Astra.

Bevarandegruppen Wendelas Vänner tillsåg att villan fick en ny plats invid Vänortsparken, där den åter kunde monteras. Den 9 maj 1998 invigdes det som person- och författarmuseum.

Utställningar
Det övre planet upptas av utställningslokaler, med entré, museibutik och restaurang i markplan. Museet har samlat utgåvor av Wendelas böcker, möblemang från Wendela och hennes familj, samt objekt som beskriver hennes liv. Utställningssalarna innehåller porträtt och möbler från bland annat Signe Hebbes dödsbo.

Entrérummen och matsalen har vägg med diplom för Wendelastipendier och matsalen har en stor äldre oljemålning från Södertälje. I Mollie Faustmanrummet finns en större samling tavlor av Wendelas barnbarn Mollie. Trapphuset mellan våningsplanen innehåller fotomontage om återuppbyggnaden av Wendela Hebbes hus. Wendelas salong innehåller familjeporträtt i ovala ramar. Rummet innehåller även andra objekt från Wendela, exempelvis hennes gungstol. I Signes studio finns bland annat Signe Hebbes respass, ett svart piano med tidstypisk pianostol och notställ med noter. Biblioteket innehåller inramade bokomslag från Wendelas produktion. Det har ett bord med grön biblioteksfilt och bokskåp. I Nordiska rummet finns bland annat Wendelas säng med hennes monogram på huvudgaveln, och hennes dotter Fannys möblemang. I Aftonbladsrummet finns chiffonjé från redaktionen. Tidningen har även donerat två stora dockor av Wendela.

Teater- och föreläsningsverksamhet
Från 1999 har olika föredrag och föreläsningar hållits i huset.

Sedan 2001 hålls sommarteater på gården tillhörande Wendela Hebbes hus. Skådespelare som Mia Poppe, Per Ragnar och Berit Carlberg har uppträtt på föreställningar som arrangerats.

Galleri

Källor

Noter

Externa länkar
 
 Museets webbplats
 Restaurangens webbplats

Författarmuseer i Sverige
Byggnader och anläggningar i Södertälje
Museer i Södertälje
O Herre Gudh, tin helga Ord

O Herre Gudh, tin helga Ord är en psalm som 1536 presenterades med orden: En song om gudz ord emoot menniskioras stadgar. Texten har nio 8-radiga verser. Inför publiceringen av 1695 års psalmbok genomfördes några smärre textförändringar, om vilka Högmarck (1736) kortfattat säger att de är icke af serdeles werde .

Publicerad i
Swenske Songer eller wisor 1536 med titeln O herre gud tijn helga ord under rubriken "En song om gudz ord emoot menniskiors stadgar".
1572 års psalmbok med titeln O HERre Gudh tijn helgha ord under rubriken "Te Lucis ante terminum".
Göteborgspsalmboken under rubriken "Om Gudz Ord och Försambling".
1695 års psalmbok som nr 222 under rubriken "Om Gudz Ord och Församling".
Finlandssvenska psalmboken 1986 som nr 197 under rubriken "Guds ord" med titelraden "Du sänt oss, Gud, ditt helga ord".
Luthersk psalmbok 1996, som nr 793 med titeln "O Herre Gud, ditt helga Ord"

Externa länkar
Hos Projekt Runeberg finns texten ur Swenske Songer eller wisor 1536
Den finlandssvenska bearbetningen.

Fotnoter

Svenska psalmer
Gundersen

Gundersen kan syfta på:

 Gundersen Slough – en sjö i Kanada
Gundersenmetoden – en metod för att få startordningern i skidmomentet i nordisk kombination

Personer
 Arne Gundersen (1919–), svensk pilot
 Einar Gundersen (1896–1962), norsk fotbollsspelare
 Erik Gundersen,  framstående speedwayförare
 Dag Gundersen (1928–2016), norsk språkvetare
 Gunder Gundersen (1930–2005),  norsk utövare av nordisk kombination och idrottsledare
 Jens Christian Gundersen, (1868–1945),  norsk regissör och manusförfattare
 Kenneth Gundersen,  norsk motocrossförare
 Laura Gundersen (1833–1898), norsk skådespelare
 Sigvard Gundersen (1842–1904),  norsk skådespelare
 Trude Gundersen,  före detta norsk taekwondoutövare

de:Gundersen
Det skedde för mig

Det skedde för mig är en passionspsalm från 1754 av den herrnhutiske latinprofessorn i Uppsala Magnus Brynolf Malmstedt. Psalmen har 6 verser som allesammans slutar med orden "Dess (därför) tackar jag dig". I Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 har 2 verser tagits bort. 

Melodin anges vara tonsatt av  signaturen A. B-n.

Publicerad som
Nr 97 i Sions Nya Sånger (femte upplagan, tryckt 1863)
Nr 39 i Sionstoner 1889 (6 verser) under rubriken "Passionssånger. Sånger om frälsningen".
Nr 96 i Hemlandssånger 1891 under rubriken "Högtiderna".
Nr 125 i Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 (4 verser) under rubriken "Jesu lidande".
Nr 201 i Sionstoner 1935 under rubriken "Passionstiden".
Nr 79 i Guds lov 1935 under rubriken "Passionssånger".
Nr 165 i Lova Herren 1988 (6 verser) under rubriken "Passionstiden".

Passionspsalmer
Signaturer
Svenska psalmer
Svickelsten

Svickelsten (av tyskans Zwickel ’kil’) används som utfyllnad i byggnadskonstruktionen mellan en rak vägg och en rund valvkonstruktion. Stenarna är ofta ornamenterade.

Se även
Spandrill (även Svickel)

Byggnadsdetaljer