1940

1940 (MCMXL) var ett skottår som började en måndag i den gregorianska kalendern.

Händelser

Januari 

 1 januari
 Karlskoga stad får stadsprivilegium.
 Filmen Trollkarlen från Oz med Judy Garland har svensk premiär .
 6 januari
 100 000 svenskar helgarbetar i 400 svenska företag och skänker inkomsten till Finlandshjälpen under mottot "Trettondedagen för Finland" .
 Sveriges första skidlift invigs i Åre .
 8 januari – Den svenska riksdagen godkänner införandet av tvångsmedel i krigstid.
 10 januari – En operativ svensk flygstyrka överförs till Kemi i Finland.
 12 januari – Flygplan från Sovjetunionen bombar städer i Finland.
 15 januari – Viss censur av vykort införs i Sverige.
 16 januari – De första finländska krigsbarnen kommer till Haparanda och förs sedan vidare till värdfamiljer runtom i Sverige där de skall bo tills förhållandena i Finland normaliserats .
 17 januari – Sveriges utrikesminister Christian Günther kommenterar konflikten mellan Finland och Sovjetunionen med att hävda "Finlands sak är vår" .
 18 januari – Sandemans konditori på Östra storgatan 36 i östra Jönköping, Sverige brinner .
 20 januari – Europa drabbas av en köldvåg där Themsen fryser till is för första gången sedan 1890 och snö faller på Rivieran .
 26 januari – Statens informationsstyrelse inrättas i Sverige med uppgift att bland annat övervaka svenska böcker, press, radio och film .
 27 januari – Biografteatern Amiralen i Malmö invigs av Jens Edvard Kock.
 29 januari – Tryck- och informationsfriheten i Sverige inskränks när främst kommunisttidningar och antinazistiska Trots allt! får transportförbud .
 Januari – Den svenska regeringen beviljar 23,5 miljoner kronor för byggandet av befästningar längs skånska kusten, den så kallade Per Albinlinjen.

Februari 

 1 februari – Sovjetisk offensiv vid Karelen och Ladoga .
 3 februari – Den första "stridsgruppen" av svenskar hamnar i stridigheter i finska vinterkriget.
 10 februari – Under den antikommunistiska stämningen i Sverige gör den svenska polisen på regeringens direktiv razzior i kommunistiska lokaler och tidningsredaktioner .
 16 februari – Det tyska fraktfartyget Altmark bordas av engelsmännen i den så kallade Altmarkaffären.
 21 februari – Sovjetiskt flyg bombar av misstag Pajala. Hus och gårdar i byn träffas, men ingen människa dödas eller skadas svårt .
 24 februari – Den svenska socialstyrelsen får rätt att förordna om omhändertagande i förläggning av icke önskvärda utlänningar.

Mars 

 2 mars – Både svenska och norska regeringarna säger nej till transitering av allierade trupper genom länderna till Finland .
 3 mars
 Den sovjetiska armén intar Viborg .

 Den kommunistiska tidningen Norrskensflammans hus i Luleå förstörs efter en anlagd brand. Fem personer omkommer..
 4 mars – I Sverige införs så kallat "kokslov" i skolorna för att spara på eldningen av klassrummen.
 5 mars –  Katynmassakern: Medlemmarna i sovjetiska Politbyrån (Josef Stalin, Vjatjeslav Molotov, Lazar Kaganovitj, Michail Kalinin, Kliment Vorosjilov och Lavrentij Berija) undertecknar en order, beredd av Beria, för att avrätta 25 700 av den polska intelligentian, inkluderat 14 700 polska krigsfångar.
 13 mars
 Finska vinterkriget avslutas genom fredsavtal i Moskva mellan Finland och Sovjetunionen efter tre och en halv månads krig. Villkoren betraktas på många håll i världen som mycket hårda för Finland. Striderna upphör dagen därpå.
 Den amerikanska filmen Ninotchka med Greta Garbo i den kvinnliga huvudrollen har biopremiär i Sverige och blir succé .
 21 mars – Sverige inför transportförbud för kommunisttidningar.
 27 mars
 Heinrich Himmler ger order om att bygga ett koncentrationsläger i Auschwitz .
 Kaffe och te ransoneras, vilket blir de första svenska ransoneringarna under andra världskriget.
31 mars – Tyska kryssaren Atlantis lämnar Vadehavet för vad som kommer att bli den längsta turen för ett krigsskepp någonsin. (622 dagar utan att gå in hamn för reparation)

April 
 8 april – Storbritannien minerar norskt territorialvatten.
 9 april
 Tyskland anfaller Danmark och Norge, och Danmark kapitulerar så gott som omedelbart medan norrmännen fortsätter göra motstånd . Norska flyktingar börjar strömma över gränsen till Sverige . Huvuddelen av de svenska styrkorna finns i norr, vid finländska gränsen.
 Tyska kryssaren KMS Blücher sänks av norska kustförsvaret på Oscarsborg i Oslofjorden.
 11 april – Allmän mobilisering utfärdas i Sverige.
 12 april – Sveriges statsminister Per Albin Hansson deklarerar Sveriges fasta försvars- och neutralitetsvilja, medan den allmänna mobiliseringen pågår .
 13 april – Per Albin Hansson uppmanar vid en presskonferens till återhållsamhet i den svenska kritiken mot Tyskland.
 April
 Den svenska beskickningen varnar för ett anfall mot Skandinavien. Sveriges överbefälhavare begär omfattande förstärkning av beredskapen, sedan man fått förvarningar om att både tyskarna och de allierade tänker ingripa i Skandinavien.
 I Sverige beslutar "Hembiträdesföreningarnas samarbetskommitté" att byta namn till "Hembiträdesföreningarnas centralkommitté".

Maj 

 1 maj – Första maj-tågen i Sverige ersätts av nationella medborgartåg . Där kan man bland annat se högerledaren Gösta Bagge och LO:s ordförande August Lindberg tillsammans .
 9 maj – Sveriges regering meddelar att tyska soldater på väg till och från permission i hemlandet får åka tåg på svenska järnvägar .
 10 maj
 Den tyska offensiven på västfronten startar när tyskarna går in i Nederländerna, Belgien och Luxemburg . Island besätts av brittiska trupper.
 Winston Churchill efterträder Neville Chamberlain som brittisk premiärminister .
 13 maj – Winston Churchill håller tal i parlamentet där han bara kan lova "Blod, möda, tårar och svett".
 14 maj – Tyska bombflygplan vräker ner bomber över hamnstaden Rotterdam i Nederländerna, som skadas svårt av tyska Luftwaffe .
 15 maj
 Nederländerna kapitulerar till Tysklands invasion .
 Tyska trupper överskrider gränsen till norra Frankrike.
 Den första McDonald'srestaurangen öppnas i San Bernardino, Kalifornien.
 Den svenska sångerskan Zarah Leander skriver på ett nytt kontrakt med tyska UFA i Berlin, med det dittills största gaget i Europa .
 17 maj – Tyska soldater intar Bryssel .
 20 maj – Tyska soldater går in i Frankrike .
 27 maj
 Allierade trupper påbörjar Operation Dynamo, evakuering från Dunkerque över engelska kanalen i vad som har kallats Miraklet i Dunkerque.
 Belgien kapitulerar till Tysklands invasion .
 29 maj – Riksdagen beslutar att det svenska hemvärnet, som spontant har bildats här och var under 1939 och 1940, skall organiseras.

Juni 
 2 juni – 20-årige Fausto Coppi, Italien vinner årets Tour de France .
 4 juni
 Operation Dynamo avslutas efter att man har räddat stora delar av den brittiska expeditionskåren – cirka 300 000 man - över till Storbritannien.
 Brittiska soldater flyr från Dunkerque .
 5 juni – Tyskland inleder en offensiv mot Maginotlinjen sedan då kapitulerat och Dunkerque utrymts .
 7 juni – Norge kapitulerar till Tyskland.
 8 juni – Den allierade expeditionskåren i norra Norge, bestående av brittiska, franska och polska trupper, tvingas evakuera från Narvik.
 9 juni – Den svenska regeringen ger sin tillåtelse till tyska trupptransporter till och från Norge genom Sverige.
 10 juni
 Italien förklarar krig mot Storbritannien och Frankrike på Tysklands sida . USA:s president Franklin D. Roosevelt betecknar handlingen som En dolkstöt i ryggen vid ett tal i Virginia.
 Tyska truppförband under ledning av general Erwin Rommel når fram till Engelska kanalen.
 12 juni – Den svenska riksdagen antar i en första omröstning en tryckfrihetsparagraf i grundlagen som tillåter censur vid krig eller krigsfara .
 14 juni
 Tyska trupper marscherar in i Paris, som faller utan strid .
 Koncentrationslägret Auschwitz-Birkenau börjar sin verksamhet.
 15 juni – Sovjetunionen annekterar de baltiska staterna (Estland, Lettland och Litauen) .
 17 juni
Sovjetunionen ockuperar Estland och Litauen .
 Tyska Luftwaffes Junkers 88-bombflygplan sänker det brittiska skeppet RMS Lancastria, som evakuerar soldater från närheten av Saint-Nazaire, Frankrike, och 5 800 personer dödas. Krigstidscensuren hindrar dock först information om händelsen från att nå allmänheten.
 18 juni
 Den franske generalen Charles de Gaulle håller ett radiotal från London där han uppmanar sina landsmän till motstånd mot tyskarna , samt bildar en fransk exilregering.
 Sovjetunionen ockuperar Lettland .
 22 juni – Fransk-tysk vapenvila undertecknas och Philippe Pétain blir fransk regeringschef i den södra obesatta delen, styrd från Vichy . Vapenvilan sluts i Compiègneskogen i samma järnvägsvagn som tyskarna undertecknade kapitulationen 1918.
 24 juni – Frankrike och Italien ingår vapenvila .
 Juni
 En bredare transportering av sjuka och permittenter mellan Norge och Tyskland på svenska järnvägar börjar .
 Sverige börjar ta emot omkring 50 000 norska flyktingar.

Juli 

 6 juli
 En svensk-tysk överenskommelse ingås om transitering av varor och militär personal från Tyskland till Norge . Enligt de diplomatiska noterna som utbyts tillåts ett tåg per dag i vardera riktning passera, och krigsmateriel får bara transporteras med speciellt tillstånd .
 Efter tyska påtryckningar uppmanar Norges stortings presidium Norges kung Haakon VII, som flytt till London, att abdikera men kungen vägrar .
 10 juli – Slaget om Storbritannien (Battle of Britain) börjar med tyska flyganfall mot England  samt brittiska konvojer i Engelska kanalen.
 11 juli – Frankrikes president Albert Lebrun avgår och ersätts av Philippe Pétain, och därmed har tredje republikens övergång till auktoritär stat fullbordats .
 31 juli – Sången Den ökända hästen från Troja sjungs för första gången i Karl Gerhards revy Gullregn.

Augusti 
 1 augusti – Polismästaren i Stockholm förbjuder, efter tyska påtryckningar, den mot Adolf Hitler riktade sången Den ökända hästen från Troja i Karl Gerhards revy  Gullregn då den anses förargelseväckande .
 3 augusti – Estniska SSR och Litauiska SSR bildas .
 6 augusti – Lettiska SSR bildas .
 9 augusti – Även överståthållaren i Stockholm förbjuder sången Den ökända hästen från Troja i Karl Gerhards revy .
 20 augusti – Winston Churchill håller talet Never in the Field of Human Conflict Was So Much Owed by so Many to So Few .
 21 augusti – Sovjetiske Leo Trotskij, som gått i landsflykt till Mexiko, mördas av en sovjetisk agent på order av Josef Stalin  i Mexico City  och avlider av skadorna han tillfogats med ishacka.

September 
 5 september – Tyska kryssaren hilfskreuzer Komet går in i Stilla havet via Berings sund efter att ha korsat Atlanten från Nordsjön med hjälp av sovjetiska isbrytarna Lenin, Stalin och Kaganovich.
 7 september – Luftwaffe börjar bomba London  för första natten av 57 i följd.
 8 september – Livsmedelsransonering på mjöl och bröd införs i Sverige, en månad senare även fläsk .
 12 september – De prehistoriska grottmålningarna i Lascauxgrottorna upptäcks.
 15 september
 Slaget om Storbritannien kulminerar när brittiska flygvapnet skjuter ner 58 tyska bombflygplan .
 Andrakammarvalet resulterar i socialdemokratisk majoritet med 53,8 % av rösterna, högsta väljarandel ett parti uppnått sedan Sverige fick allmän rösträtt . Bondeförbundet vill gå ur den svenska regeringen, men samlingsregeringen bibehålls .
 17 september
 Adolf Hitler skjuter upp Tysklands planerade landstigning i Storbritannien "på obestämd tid" , först planerat till 21 september, då tyska flygvapnet inte vunnit luftherraväldet .
 9 personer omkommer då två tåg kolliderar i Gubbero, Sverige .
 24 september – Karin Boyes roman Kallocain, om ett totalitärt samhälle med tankekontroll, utkommer .
 25 september – Norges storting beslutar att skrota monarkin i Norge .
 27 september – Italien, Japan och Tyskland ingår en tremaktspakt i Berlin .
 September – Tyskarna börjar transitera trupper från Norge till Finland via Sverige.

Oktober 
 3 oktober – Brittiskt bombflyg släpper av misstag bomber över Malmö.
 15 oktober – Charlie Chaplins långfilm "Diktatorn", som gör parodi på Adolf Hitler, har biopremiär i USA och blir omdebatterad .
 24 oktober
 En färja med trupptransport av ingenjörer kantrar i sjön Armasjärvi vid Övertorneå i Sverige. 46 man omkommer då färja avsedd för 40 transporterar 102 man..
 Den svenska Johnsonlinjens tankmotorfartyg Janus torpederas. Fyra man omkommer, medan 33 räddas av ett engelskt örlogsfartyg.
 Ett tyskt enmotorigt jaktflygplan nödlandar utanför Karlstad på grund av kompassfel. Besättningsmannen, en underofficer samt planet omhändertas av svensk militär.
 28 oktober – Italien invaderar Grekland. Brittiska soldater landstiger på Kreta .
 31 oktober – Tyskland skjuter upp Operation Seelöwe på obestämd tid, men fortsätter bombningarna av södra England.
 Oktober – Torgny Segerstedt (redaktör för Göteborgs Handels- och Sjöfarts Tidning) kallas upp till Gustaf V för att förmås upphöra med sina tyskfientliga skriverier. Han vägrar.

November 

 5 november – Demokraten Franklin D. Roosevelt vinner presidentvalet i USA  före republikanen Wendell Willkie.
6 november – Chile förklarar Chilenska Antarktis grundat.
 10 november – En jordbävning med styrkan 7,3 på Richterskalan drabbar Rumänien. Omkring 1 000 människor omkommer.
 14 november – Coventry i England förstörs genom ett omfattande bombanfall utfört av tyska Luftwaffe.
 15 november – Som svar på anfallet mot Coventry börjar RAF att bomba Hamburg i Tyskland.
 22 november – I Sverige tillsätts en skolutredningskommitté.

December 

 December
 Över 200 personer omkommer då ett persontåg och ett godståg kolliderar på Formosa.
 En tågolycka i Friedrichshafen, Tyskland, kräver 99 människoliv.
 1 december – All privat användning av bensin i Sverige stoppas . Bilarna får drivas med gengas.
 3 december – 543 personer omkommer då två expresståg kolliderar i Velilla del Ebro, Spanien då två snälltåg kolliderar .
 16 december
 Det största handelsavtal Sverige någonsin undertecknat ingås med Tyskland .
 Den svenske idrottsmannen Olle Möller häktas för mord på 10-åriga Gerd Johansson. Han döms senare mot sitt nekande till 10 års straffarbete .
 18 december – Adolf Hitler fastställer planen för Operation Barbarossa – anfallet mot Sovjetunionen.
 19 december – Finland väljer statsminister Risto Ryti till president .
 21 december – Den svenska filmen Swing it magistern med Alice Babs i huvudrollen har premiär och bidrar till swingdansens storhetstid .
 29 december – Tyska Luftwaffe bombar London och dödar nästan 3.000 civila.
 30 december – Det första svenska lejdfartyget, Gullmaren, som efter förhandlingar med de krigförande släpps igenom krigszonerna ankommer från New York med last av livsmedel .
 31 december – Vid nyårsfirandet på Skansen läses inte dikten Nyårsklockan, men den traditionelle uppläsaren Anders de Wahl läser den i radio.

Okänt datum 
 USA skickar soldater till Newfoundland, Bermuda, Saint Lucia, Bahamas, Jamaica, Antigua, Trinidad och Brittiska Guyana för att skydda luft- och flottbaser man genom avtal fått av Storbritannien .
British Union of Fascists förbjuds.
 Gösta Nyström konstruerar den självbärande bilkarossen.
 I en marinorder avskedas all kommunistisk civilanställd personal i Sverige. Kommunistiska värnpliktiga placeras på logementsfartyget Bercut.
 Gustav V försäkrar Hitler att Sverige skall värna sin neutralitet samt att man är fast besluten att förhindra allierad aktivitet på svenskt område.
 Norge och Sverige diskuterar möjligheten att förvandla Narvik till neutralt område under svensk administration.
 Diskussionen om ett svensk-finskt försvarsförbund tas upp igen men faller på både Sovjets och Tysklands motstånd.
 På socialdemokraternas partikongress framför Per Albin Hansson tanken på en permanent samlingsregering då alla nu står på samma demokratiska värdegrund.
 Det svenska Centralförbundet Folk och Försvar bildas av politiska partier, frivilliga försvarsorganisationer med flera för att informera om riksdagens säkerhetspolitik.
 Riksmarschen, propagandatävlingar i gång och ett uttryck för beredskaps- och folkhälsoandan i Sverige, anordnas för första gången.
 En svensk lag som möjliggör upplösandet av partier antas, men kommer aldrig att användas.
 Den svenska priskontrollnämnden inrättas.
 Studieförbundet Medborgarskolan bildas av Högerns ungdomsförbund.
 Karolinska sjukhuset i Stockholm invigs.
 Damernas värld bildas genom ombildning av handarbetstidningen Flitiga händer.
 Vägskatt införs i Sverige.
 Kapell och krematorium ritade av Gunnar Asplund invigs på Skogskyrkogården i Stockholm .
 En svensk skolbok i tyska skriver "Der Führer hat Ordnung geschaffen" ("Ledaren Adolf Hitler har skapat ordning"), mot slutet av 1940-talet utbytt mot "Gott hat die Welt geschaffen" (Gud har skapat världen) .

Födda 
 1 januari
 Helmut Jahn, amerikansk arkitekt
 Clifford Olson, kanadensisk seriemördare
 2 januari – Vjatjeslav Ivankov, rysk förbrytare
 11 januari – Bertil Bertilson, svensk musiker, kompositör, sångare och en av medlemmarna i Rockfolket
 14 januari – Trevor Nunn, brittisk regissör
 16 januari – Kjell E. Genberg, svensk deckarförfattare
 21 januari – Jack Nicklaus, amerikansk golfspelare
 22 januari – John Hurt, brittisk skådespelare
 24 januari – Joachim Gauck, tysk president
 27 januari – James Cromwell, amerikansk skådespelare
 28 januari – Carlos Slim Helú, mexikansk-libanesisk affärsman, världens rikaste person 2013–
 9 februari – John Maxwell Coetzee, sydafrikansk författare, nobelpristagare 2003
 12 februari
 Hank Brown, amerikansk republikansk politiker
 Ebbe Gilbe, svensk dokumentärfilmare
 15 februari – Taichirō Hirokawa, japansk röstskådespelare och berättare
 19 februari
 Saparmurat Nijazov, president i Turkmenistan
 Smokey Robinson, amerikanska sångare
 21 februari
 Peter Gethin, brittisk racerförare.
 John Lewis, amerikansk politiker.
 23 februari – Peter Fonda, amerikansk skådespelare och regissör.
 24 februari
 Inger Alfvén, svensk författare.
 Anson Chan, ledande politiker i Hongkong.
 Denis Law, skotsk fotbollsspelare.
 28 februari
 Mario Andretti, italiensk-amerikansk racerförare.
 Joe South, amerikansk popmusiker.
 29 februari – Vartholomaios I, ekumenisk patriark av Konstantinopel.
 2 mars – Lothar de Maizière, tysk politiker
 6 mars – Bernt Ström, svensk skådespelare.
 7 mars
 Rudi Dutschke, tysk studentledare.
 Viktor Savinich, rysk kosmonaut.
 10 mars
 Chuck Norris, amerikansk skådespelare.
 Dean Torrence, amerikansk musiker i duon Jan and Dean.
 12 mars – M.A. Numminen, finländsk artist, sångare, kompositör och författare.
 15 mars
 Frank Dobson, brittisk parlamentsledamot för Labour från 1979.
 Phil Lesh, amerikansk musiker, basist i Grateful Dead.
 16 mars – Bernardo Bertolucci, italiensk filmregissör.
 17 mars – Mark White, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i Texas 1983–1987.
 19 mars – Barbara Franklin, amerikansk politiker, handelsminister 1992–1993.
 22 mars
 Gunnar Bergvall, svensk civilingenjör och civilekonom, grundare av TV4.
 Göran Grimwall, svensk professor och författare.
 24 mars – David Atkinson, brittisk parlamentsledamot för de konservativa.
 25 mars – Inger Säfwenberg, svensk TV-producent.
 26 mars
 James Caan, amerikansk skådespelare.
 Christina Odenberg, biskop i Lunds stift från 1997-.
 27 mars
 Christina Jutterström, svensk journalist, chefredaktör för Dagens Nyheter 1982–1995 och för Expressen 1995–1996, vd för Sveriges Television från 2001.
 Austin Pendleton, amerikansk skådespelare.
 31 mars
 Barney Frank, amerikansk demokratisk politiker, kongressledamot 1981-.
 Patrick Leahy, amerikansk politiker, demokratisk ledamot av USA:s senat.
 1 april – Wangari Maathai, kenyansk miljöaktivist, vice miljöminister i Kenya, mottagare av Nobels fredspris.
 2 april – Mike Hailwood, brittisk racerförare.
 7 april – Per Mindus, svensk professor i psykiatri.
 9 april – Mona-Lis Hässelbäck, svensk skådespelare.
 12 april – Herbie Hancock, amerikansk jazzmusiker, pianist och kompositör.
 15 april – Ove Engström, svensk sångare och kompositör.
 16 april
 Valerie Davey, brittisk parlamentsledamot för Labour från 1997.
 Margrethe II, regerande drottning av Danmark 1972–.
 18 april – Märit Andersson, svensk regissör, TV-producent och journalist.
 19 april
 Reinhard Bonnke, tysk evangelist.
 Johnny Nash, amerikansk musiker.
 21 april – Mokdad Sifi, före detta regeringschef i Algeriet.
 25 april
 Sten "Taxi" Jonsson, svensk underhållare
 Al Pacino, amerikansk skådespelare.
 30 april
 Marutei Tsurunen, japansk politiker, född i Finland.
 Burt Young, amerikansk skådespelare.
 3 maj – Peter Kneip, svensk skådespelare.
 5 maj
 Lance Henriksen, amerikansk skådespelare.
 Lasse Åberg, svensk skådespelare och konstnär.
 7 maj
 Harry Klynn, grekisk skådespelare, manusförfattare och komiker.
 Vassilis N. Triandafilidis, grekisk skådespelare, komiker och manusförfattare.
 9 maj – James L. Brooks, amerikansk manusförfattare, regissör och producent.
 10 maj – Bill Cash, brittisk konservativ politiker, parlamentsledamot 1984-.
 12 maj – Lill Lindfors, svensk artist.
 15 maj – Ira Einhorn, amerikansk mördare.
 16 maj – Mathias Henrikson, svensk skådespelare.
 20 maj – Sadaharu Oh, japansk basebollspelare.
 26 maj – Levon Helm, amerikansk musiker, trummis i The Band.
 28 maj – Tom Petri, amerikansk republikansk politiker, kongressledamot 1979-2015.
 29 maj – Farooq Leghari, president i Pakistan 1993–1997.
 31 maj – Bruce Chatwin, brittisk författare och vagabond.
 1 juni – René Auberjonois, amerikansk skådespelare.
 2 juni – Konstantin II, kung av Grekland.
 7 juni – Tom Jones, walesisk sångare.
 8 juni – Nancy Sinatra, amerikansk sångare.
 19 juni – Paul Shane, brittisk skådespelare.
 20 juni – John Mahoney, brittisk-amerikansk skådespelare.
 23 juni
 Wilma Rudolph, amerikansk friidrottare med tre OS-guld 1960.
 Stuart Sutcliffe, brittisk musiker, spelade med i The Beatles.
 2 juli
 Robert Broberg, svensk artist.
 Kenneth Clarke, brittisk konservativ politiker.
 Georgi Ivanov, bulgarisk kosmonaut.
 6 juli – Nursultan Nazarbajev, president i Kazakstan.
 7 juli
 Maud Elfsiö, svensk skådespelare.
 Ringo Starr, eg. Richard Starkey, brittisk trumslagare och sångare, medlem i The Beatles.
 8 juli – Ben Chapman, brittisk parlamentsledamot för Labour från 1997.
 11 juli – Anita Wall, svensk skådespelare.
 13 juli – Patrick Stewart, brittisk skådespelare.
 18 juli
 James Brolin, amerikansk skådespelare.
 Harry Mitchell, amerikansk demokratisk politiker, kongressledamot 2007-.
 20 juli – David Tuchmanov, rysk musiker och kompositör.
 22 juli – Vera Tschechowa, tysk skådespelare.
 26 juli – Mary Jo Kopechne, sekreterare åt Edward Kennedy.
 28 juli – Hérard Abraham, president i Haiti 1990.
 31 juli – Elisabeth Odén, svensk skådespelare.
 3 augusti – Martin Sheen, amerikansk skådespelare.
 11 augusti
 Pia Brandelius, svensk journalist, anställd vid Sveriges Radios ekoredaktion 1968–1980 och vid Sveriges Television från 1980, nyhetsuppläsare i Aktuellt.
 Rolf Skoglund, svensk skådespelare.
 15 augusti – Gudrun Ensslin, en av grundarna av Röda armé-fraktionen.
 17 augusti – David Price, amerikansk demokratisk politiker.
 20 augusti – Rubén Hinojosa, amerikansk demokratisk politiker, kongressledamot 1997–2017.
 28 augusti – William Cohen, amerikansk republikansk politiker, ledamot i representanhuset 1973–1979, ledamot i senaten 1979–1997 samt försvarsminister 1997–2001.
 3 september – Eduardo Galeano, uruguayansk författare.
 5 september – Giancarlo Bigazzi, italiensk låtskrivare.
 6 september – Elwyn Berlekamp, amerikansk matematiker.
 11 september – Brian De Palma, amerikansk filmregissör.
 12 september
 Jan Bonnevier, svensk redaktör, programledare och TV-producent.
 Stephen J. Solarz, amerikansk demokratisk politiker, kongressledamot 1975–1993.
 16 september – Lillebil Ankarcrona, svensk skådespelare.
 17 september – Jan Eliasson, svensk diplomat, ordförande i FN:s generalförsamling 2005-.
 18 september – Abbas El Fassi, marockansk premiärminister.
 22 september – Anna Karina, dansk-fransk fotomodell och skådespelare.
 23 september – John Wilkinson, brittisk parlamentsledamot för Conservative 1970–1974 och från 1979.
 28 september – Aleksandr Ivantjenkov, rysk kosmonaut.
 2 oktober – Gheorghe Gruia, rumänsk världsmästare i handboll.
 5 oktober – Nar Bahadur Bhandari, indisk politiker, chefsminister i Sikkim 1985-1995.
 6 oktober – Wyche Fowler, amerikansk demokratisk politiker och diplomat, senator 1987–1993.
 9 oktober
 Gordon J. Humphrey, amerikansk republikansk politiker, senator 1979–1990.
 John Lennon, sångare, gitarrist och låtskrivare, medlem i The Beatles.
 11 oktober – Christoph Blocher, schweizisk politiker, partiledare för Schweiziska folkpartiet och justitie- och polisminister från 2003.
 12 oktober – Esko Salminen, finländsk skådespelare.
 13 oktober – Ingeborg Nyberg, svensk sångerska och skådespelare.
 14 oktober – Cliff Richard eg. Harry Roger Webb, brittisk rock- och populärsångare, skådespelare.
 15 oktober
 Benno Ohnesorg, tysk student och pacifist.
 Kari Sylwan, svensk dansös, koreograf, pedagog och skådespelare.
 19 oktober – Michael Gambon, brittisk skådespelare.
 20 oktober – Heidrun Goebbels, dotter till Joseph Goebbels.
 21 oktober – Manfred Mann, sydafrikansk popmusiker.
 23 oktober – Pelé, brasiliansk fotbollslegend.
 26 oktober – Hans Wigren, svensk skådespelare och manusförfattare.
 27 oktober
 Arthur Blessitt, amerikansk hippiepastor, var med och startade Jesus-rörelsen.
 John Gotti, amerikansk maffiaboss.
 28 oktober – Gennadij Strekalov, rysk kosmonaut.
 1 november – Jon Skolmen, norsk skådespelare och författare.
 5 november – Elke Sommer, tysk skådespelare, regissör
 11 november – Barbara Boxer, amerikansk politiker, demokratisk ledamot av USA:s senat.
 13 november – Rudolf Schwarzkogler, österrikisk konstnär inom body art och performance.
 17 november – Luke Kelly, irländsk musiker.
 19 november – Alberto Nessi, schweizisk, italienskspråkig författare.
 21 november – Natalja Makarova, rysk balettdansös.
 22 november – Terry Gilliam, amerikansk filmregissör, manusförfattare, skådespelare och animatör.
 23 november – Gösta Pettersson, svensk cyklist.
 27 november – Bruce Lee, kinesisk-amerikansk filmskådespelare och kampsportsexpert.
 29 november
 Chuck Mangione, amerikansk jazzmusiker.
 Monica Stenbeck, svensk skådespelare.
 4 december – Gary Gilmore, amerikansk förbrytare, avrättad 1977.
 5 december – Peter Pohl, svensk författare.
 12 december – Dionne Warwick, amerikansk populärsångerska.
 16 december – Norman D. Dicks, amerikansk demokratisk politiker, kongressledamot 1977–.
 19 december – Phil Ochs, amerikansk sångare och kompositör.
 21 december – Frank Zappa, amerikansk kompositör, musiker och sångare.
 23 december – Jorma Kaukonen, amerikansk musiker, gitarrist i Jefferson Airplane.
 24 december – Per Eric Nordquist, svensk TV- och radioproducent och programledare.
 26 december – Sören Gyll, svensk företagsledare.
 28 december – A.K. Antony, indisk politiker, vid tre tillfällen chefsminister i Kerala.
 30 december
 Christer Dahl, svensk regissör, manusförfattare, författare och producent.
 Birgitta Palme, svensk skådespelare, regissör och teaterchef.
 31 december – Jan Tiselius, svensk skådespelare.
 Burhanuddin Rabbani, före detta president i Afghanistan
 Ali Saibou, före detta president i Niger

Avlidna 
 7 januari – Carl Boberg, svensk predikant, riksdagsman och författare.
 19 januari – William Edgar Borah, amerikansk republikansk politiker, senator 1907-1940.
 4 februari – Nikolaj Jezjov, sovjetisk politiker och chef för NKVD.
 5 februari – Charles S. Deneen, amerikansk republikansk politiker.
 18 februari – Rudy Wiedoeft, amerikansk musiker, saxofonist.
 27 februari – Peter Behrens, tysk arkitekt.
 8 mars – Oscar Branch Colquitt, amerikansk demokratisk politiker, publicist och affärsman.
 10 mars – Mihail Bulgakov, rysk författare.
 11 mars – Samuel H. Piles, amerikansk republikansk politiker och diplomat, senator 1905–1911.
 16 mars – Selma Lagerlöf, 81, svensk författare, nobelpristagare, ledamot av Svenska Akademien  (död på gården Mårbacka i Värmland ).
 30 april – Furnifold McLendel Simmons, amerikansk politiker, senator 1901–1931.
 9 maj – Gustaf Eliasson, svensk grosshandlare och politiker (liberal).
 14 maj – Emma Goldmann, internationell anarkist.
 20 maj – Verner von Heidenstam, svensk författare och poet, ledamot av Svenska Akademien, nobelpristagare .
 24 maj – Clarence Wayland Watson, amerikansk demokratisk politiker och industrialist, senator 1911–1913.
 28 maj – Fredrik Karl av Hessen, tysk prins, vald men aldrig tillträd kung av Finland 1918.
 30 maj – Kurt Björkvall, svensk civil flygpionjär.
 6 juni – Arthur Zimmermann, tysk utrikesminister
 20 juni – Jehan Alain, fransk organist och kompositör.
 28 juni – Italo Balbo, italiensk politiker.
 29 juni – Paul Klee, schweizisk konstnär.
 1 juli – Ben Turpin, amerikansk stumfilmsskådespelare.
 8 augusti – Alessandro Bonci, italiensk operasångare.
 16 augusti – Henri Desgrange, fransk tidningsutgivare, skapare av Tour de France.
 18 augusti – Walter P. Chrysler, amerikansk bilindustripionjär.
 20 augusti – Sven Olsson i Labbemåla, svensk lantbrukare och politiker (folkpartist).
 21 augusti – Lev Trotskij, Ukrainsk-sovjetisk exilpolitiker och marxistisk teoretiker, mördad.
 15 september – William B. Bankhead, amerikansk demokratisk politiker, talman i USA:s representanthus.
 24 september – Charley Straight, amerikansk pianist, orkesterledare och kompositör.
 27 september – Walter Benjamin, tysk filosof, litteraturvetare och konstkritiker.
 30 september – Oliver Shoup, amerikansk republikansk politiker, guvernör i Colorado 1919–1923.
 6 oktober – Henry Horner, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i Illinois 1933–1940.
 20 oktober – Gunnar Asplund, svensk arkitekt.
 9 november – Neville Chamberlain, brittisk premiärminister 1937–1940.
 11 november – Julia Håkansson, svensk skådespelare.
 16 november – Albert Engström, svensk författare och konstnär, ledamot av Svenska Akademien .
 26 november – Ivar F. Andrésen, norsk operasångare (basbaryton).
 11 december – Nathaniel B. Dial, amerikansk demokratisk politiker, senator 1919–1925.
 14 december – Anton Korošec, slovensk politiker.
 15 december – Eugene Elliott Reed, amerikansk demokratisk politiker, kongressledamot 1913–1915.
 19 december – Kyösti Kallio, Finlands president 1937–1940.
 21 december – F. Scott Fitzgerald, amerikansk författare.

Nobelpris 
 Inga pris utdelades.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar