kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Folkets hus

Folkets hus är inte ett namnskyddat begrepp, men används i huvudsak för lokaler som erbjuder allmänna samlingslokaler med mötesplatser för kulturevenemang och aktiviteter i nära anslutning till arbetarrörelsens organisationer. Vanligast är att varje enskilt hus drivs av en fristående och självständig förening.

Historik
Upprinnelsen till att Folkets hus bildades över hela landet var behoven av gemensamma möteslokaler. Både för regelrätta möten och för studieverksamhet och kulturella evenemang.

Idén med Folkets hus spreds från söder till norr. Sveriges första Folkets hus öppnades i Kristianstad, men det första Folkets hus som byggdes för ändamålet låg på Skolgatan 10 och Torpgatan 21 i Malmö och öppnade 1893. Många av de tidiga Folkets hus låg i industrisamhällen, där det fanns ett stort behov av möteslokaler för bl.a. facklig verksamhet. Ett av de tidigaste Folkets hus kom till var Tors lokal på Alnön i Sundsvalls sågverksdistrikt. Över 20 folketshusföreningar bildades under sent 1800-tal. Tidiga folkets hus förlades ofta utanför centrum. Folkets hus i Stockholm invigdes 1901 på Barnhusgatan 14 och revs i samband med Norrmalmsregleringen 1955.

Organisation
Folkparkernas Centralorganisation (bildad 1905) och Folkets Husföreningarnas Riksorganisation (bildad 1932 i Värmland som Folkets Husföreningarnas Centralorganisation, ombildad 1937) slogs samman år 2000 till nuvarande Riksorganisationen Folkets Hus och Parker.

Verksamhet
Inriktningen på utbudet är i stort detsamma idag som när rörelsen startade. Föreningarna driver ofta vissa verksamheter i egen regi, men upplåter också lokalerna för andra arrangörer. Även om verksamheten drivs i föreningsform av självständiga juridiska personer betraktas lokalerna som offentliga lokaler med de krav på säkerhet vid brand och olyckor som gäller då.

Enskilda Folkets Hus i Sverige i urval

 Folkets hus, Borlänge
 Bromölla Folkets Hus
 Folkets hus, Fräntorp
 Folkets hus, Göteborg
 Folkets hus, Helsingborg
 Härnäsets Folkets hus
 Folkets hus, Jönköping
 Folkets hus, Kallhäll
 Folkets hus, Lindesberg
 Folkets hus, Mölndal
 Folkets hus, Umeå
 Folkets hus i Stockholm
 Söråkers Folkets Hus
 Folkets hus, Örebro
 Folkets hus, Iggesund

Se även 
 Folkets Hus och Parker
 Sveriges Folkbiografer
 Bygdegård
 Kulturhus
 Medborgarhus

Vidare läsning 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 Larmet från ett Folkets hus: Ligger sömnlös. SvD 9 augusti 2020.

Referenser 
 "För en rimligare värld: Folkhemsperioden". Riksorganisationen Folkets Hus och Parker. Läst 27 mars 2023.

Noter

Externa länkar
Folkets hus och parker i Sverige
Bilder på Folkets hus från norr till söder. SvD 9 augusti 2020.

Byggnadstyper
 
 
Svensk arbetarrörelse
Barbro Feltzing

Barbro Margareta Feltzing, tidigare Johansson, född 24 april 1945 i Göteborg (Örgryte), Göteborgs och Bohus län, är en svensk politiker (miljöpartist), som var riksdagsledamot mellan 1994 och 2006 från Västra Götalands läns norra valkrets. Hon är utbildad kemiingenjör.

Referenser

Externa länkar 

Ledamöter av Sveriges riksdag för Miljöpartiet
Svenska politiker under 1900-talet
Svenska politiker under 2000-talet
Politiker från Göteborg
Födda 1945
Levande personer
Kvinnor
Valborg Svensson

Karin Valborg Svensson, född Granberg den 18 maj 1904 i Katarina församling i Stockholm, död den 3 oktober 1967 i Bjursås, var en svensk skådespelare. Hon var gift med Skräddar Albin Eriksson från 1933 fram till sin död.

Filmografi (urval)

Teater

Roller (ej komplett)

Referenser

Externa länkar
 

Svenska scenskådespelare
Svenska skådespelare under 1900-talet
Skådespelare från Stockholm
Födda 1904
Avlidna 1967
Kvinnor
Öregrundsgrepen

Öregrundsgrepen, ett avskilt parti av Bottniska vikens södra del. Från norr sträcker sig Öregrundsgrepen ner mellan Gräsö i öster och Upplands fastland i väster. Området ligger i norra delen av Uppsala län.

Vid inloppet i norr är Öregrundsgrepen omkring 15 km bred, avsmalnar den mot söder och övergår där i ett kilometerbrett sund, som söder om Gräsö för ut i Ålands hav. Där ligger staden Öregrund. Genom Öregrundsgrepen gick den inre segelleden och Gräsön utgjorde ett effektivt skydd när hårt väder gjorde att man inte kunde segla i de farliga farvattnen öster om ön. I Öregrund kunde man söka skydd och lä och avvakta lugnare väder. Vid Öregrundsgrepens västra sida ligger Forsmarks kärnkraftverk.

Fyrskeppsstationen Grepen
Fyrskepp sattes ut 1872 och ersattes 1955 av kassunfyren Engelska Grundet.

Skeppslista

Bilder

Källor
 

Fyrskeppet Grepen.

Externa länkar

Upplands geografi
Bottniska viken
Fyrskeppsstationer i Sverige
Öregrunds stad

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Öregrunds stad. För orten se Öregrund.

Öregrunds stad var en stad och kommun i Stockholms län.

Administrativ historik
Öregrund fick sina stadsprivilegier 1491 överförda från Östhammars stad. Kung Kristian II lät bränna ner staden 1508 och 1521, vars invånare då flyttade till Östhammar, men Gustav Vasa återställde staden 1554. 

Öregrunds stad ombildades till stadskommun, enligt Förordning om kommunalstyrelse i stad (SFS 1862:14) den 1 januari 1863, då Sveriges kommunsystem infördes. I samband med kommunreformen den 1 januari 1952 inkorporerades i staden Gräsö landskommun med 944 invånare (den 31 december 1950) och omfattande en areal av 120,80 km², varav 120,53 km² land.

Den 1 januari 1967 upphörde staden då den inkorporerades i Östhammars stad. Öregrunds stad hade 2 029 invånare när den upplöstes. Öregrunds stad var den enda stadskommun som upplöstes före 1971. Den 1 januari 1971 infördes enhetlig kommuntyp och Östhammars kommun (bildad från Östhammars stad) överfördes till Uppsala län.

Judiciell tillhörighet
1920 förlorade staden sin egen jurisdiktion och ingick därefter, samtidigt som Östhammars stad, i Norra Roslags domsaga; till 1948 i Frösåkers tingslag och från 1948 i Norra Roslags domsagas tingslag.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde staden Öregrunds församling. Den 1 januari 1952 tillkom Gräsö församling genom inkorporering. De två församlingarna sammanslogs 2002 till Öregrund-Gräsö församling.

Sockenkod
För registrerade fornfynd med mera så återfinns staden inom ett område definierat av sockenkod 0301 som motsvarar den omfattning staden hade kring 1950.

Stadsvapnet
Blasonering: I fält av silver en tremastad röd karavel med seglen beslagna på mellersta masten och seglande på en av vågskura bildad blå stam.

Vapnet fastställdes 1948.

Geografi
Öregrunds stad omfattade den 1 januari 1911 en areal av 5,22 km², varav 5,07 km² land, och den 1 januari 1952 en areal av 126,02 km², varav 125,60 km² land. Båda dessa arealsiffror var baserade på Rikets allmänna kartverks kartor i skala 1:20 000 upprättade 1901-1906. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1955 baserat på nya kartor (ekonomiska kartan i skala 1:10 000) omfattade staden den 1 januari 1961 en areal av 132,85 km², varav 132,29 km² land.

Tätorter i staden 1960
I Öregrunds stad fanns tätorten Öregrund, som hade 1 295 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i staden var då 60,3 procent.

Befolkningsutveckling

Politik

Mandatfördelning i Öregrunds stad 1919–1962

Se även
Lista över borgmästare i Öregrund

Källor

Indelningar i Östhammars kommun
Städer i Sverige
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Stockholms län
Öregrund
Ozzmosis

Ozzmosis är ett album med Ozzy Osbourne från 1995.

Låtlista
Perry Mason
I Just Want You
Ghost Behind My Eyes
Thunder Underground
See You On The Otherside
Tomorrow
Denial
My Little Man
My Jekyll Doesn't Hyde
 Old L.A. Tonight

Album av Ozzy Osbourne
Musikalbum 1995
Album producerade av Michael Beinhorn
A6

A6, A 6  eller A-6 kan syfta på:

 A6 – ett pappersformat, se ISO 216
 Audi A6 – bilmodell
 A6 center – köpcentrum i Jönköping som efter oktober 2017 heter Asecs
 A6 – svenskt ånglok, se H3/A6/A7
 A 6 – ett tidigare svenskt artilleriförband, se Smålands artilleriregemente
 Grumman A-6 Intruder, ett amerikanskt attackflygplan (1960)

Motorvägar
 A6 (motorväg, Cypern)
 A6 (motorväg, Frankrike)
 A6 (motorväg, Grekland)
 A6 (motorväg, Italien)
 A6 (motorväg, Kroatien)
 A6 (motorväg, Luxemburg)
 A6 (motorväg, Nederländerna)
 A6 (motorväg, Polen)
 A6 (motorväg, Schweiz)
 A6 (motorväg, Spanien)
 A6 (motorväg, Tyskland)
Teuvo Tulio

Theodor Tugai, född 23 augusti 1912 i Sankt Petersburg, Ryssland, död 8 juni 2000 i Helsingfors, var en finsk skådespelare, regissör, klippare, manusförfattare, producent och fotograf. Han har varit verksam under namnet Teuvo Tulio.

Tulio är begravd på Sandudds begravningsplats i Helsingfors.

Filmografi i urval

Regi 

 (Olof – forsfararen)

 (Laulu tulipunaisesta kukasta)

Filmfoto 
1960 – Taistelujen tie (Suomen sodat 1939-1945)

Roller

Källor

Externa länkar 
 Teuvo Tulio på Elonet.fi
 
 

Finländska skådespelare under 1900-talet
Finländska filmregissörer
Finländare från Sankt Petersburg
Födda 1912
Avlidna 2000
Män
Gravsatta på Sandudds begravningsplats
Finländska manusförfattare under 1900-talet
Finländska filmklippare
Finländska filmproducenter
Finländska fotografer under 1900-talet
Östhammars stad

Denna artikel handlar om den tidigare kommunen Östhammars stad. För orten, se Östhammar. För kommunen, se Östhammars kommun.

Östhammars stad var en stad och kommun i Stockholms län.

Administrativ historik
Kung Albrekt av Mecklenburg utfärdade 1368 privilegier för staden. Men redan dessförinnan var Östhammar en besökt handelsplats. Gamla handlingar talar också om ett "Östhammars län" under ärkebiskopsbordet i Uppsala. I slutet av 1400-talet hade farleden in till Östhammar blivit så grund, att borgarna anhöll att få flytta till Öregrunds näs. Detta bifölls, och  Öregrunds stad fick Östhammars privilegier. Dock uppstod Östhammar på nytt, närmare kusten på sin nuvarande plats, sedan Öregrund på Kristian II:s order år 1521 blivit nerbränt, och år 1539 fick Östhammar sina privilegier förnyade. 

Östhammars stad inrättades som kommun, enligt Förordning om kommunalstyrelse i stad (SFS 1862:14) den 1 januari 1863, då Sveriges kommunsystem infördes.

Staden påverkades inte av kommunreformen den 1 januari 1952.

Den 1 januari 1957 inkorporerades Frösåkers landskommun med 6 032 invånare och omfattande en areal av 784,64 km², varav 767,16 km² land.

1 januari 1967 inkorporerades Öregrunds stad med 2 029 invånare och omfattande en areal av 132,9 km², varav 132,3 km² land.

1 januari 1971 uppgick Östhammars stad i Östhammars kommun samtidigt som kommunen överfördes till Uppsala län.

Judiciell tillhörighet
Redan 1920 förlorade staden på grund av sin ringa storlek, den egna jurisdiktionen och ingick därefter, samtidigt som Öregrunds stad, i Norra Roslags domsaga; till 1948 i Frösåkers tingslag och från 1948 i Norra Roslags domsagas tingslag.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde staden Östhammars församling, som sedan 2006 är en del av Frösåkers församling. Den 1 januari 1957 tillkom församlingarna Börstil, Forsmark, Harg, Hökhuvud och Valö. Den 1 januari 1967 tillkom församlingarna Gräsö och Öregrund.

Sockenkod
För registrerade fornfynd med mera så återfinns staden inom ett område definierat av sockenkod 0304 som motsvarar den omfattning staden hade kring 1950.

Stadsvapnet

Blasonering: ''I fält av silver ett fisknät, täckande övre hälften, och därunder en fisk, båda gröna.'

Vapnet fastställdes 1960.

Geografi
Östhammars stad omfattade den 1 januari 1952 en areal av 1,44 km², varav 1,44 km² land. Östhammar var dessutom vid samma datum Sveriges minsta stad till ytan. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1955 omfattade staden den 1 januari 1961 en areal av 786,19 km², varav 768,71 km² land.

Tätorter i staden 1960

Tätortsgraden i staden var den 1 november 1960 35,0 procent.

Befolkningsutveckling

Politik

Mandatfördelning i valen 1919–1966

Se även
Lista över borgmästare i Östhammar

Källor

Indelningar i Östhammars kommun
Städer i Sverige
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Stockholms län
Harriet Martineau

Harriet Martineau, född 12 juni 1802 i Norwich, Norfolk, död 27 juni 1876 i Ambleside, Cumbria, var en brittisk författare, syster till James Martineau. Hon bör också räknas som en av sociologins grundare. Liksom tänkare som Comte, Spencer och Marx tog hon på sig uppgiften att systematiskt och vetenskapligt studera samhället.

Biografi
Martineau tillhörde en unitarisk, från hugenotterna härstammande, familj och fick en lärd uppfostran. Hon hänvisades till studier genom en alltmer tilltagande dövhet och till författarskap genom sin familjs inträffade obestånd. 

Hon publicerade först en uppbyggelsebok, därefter ett antal berättelser och uppsatser, i vilka hon tog ställning för arbetarna. Från denna tid förespråkade hon i sina flesta skrifter filantropiska samhällsreformer, i synnerhet på det ekonomiska området. Till en början ägnade hon sig åt den lika nya som svåra uppgiften att inskärpa nationalekonomins grundsanningar genom populära berättelser, i Illustrations of Political Economy (nio band, 1832–1834; andra upplagan 1859; "Statshushållningen, framställd i exempel", 1834–1836). Av samma art var Illustrations of Taxation och Poor-Law and Paupers (båda 1834). 

Kort därefter gjorde Martineau en längre resa i USA, vilket bland annat resulterade i boken Society in America (1837; "Samhällslifvet i Amerika", 1843–1844). Hennes från barndomen svaga hälsa var nu bruten, hon var sängliggande 1839–1844, men botades sedan fullständigt. Trots sin sjukdom författade hon de framstående romanerna Deerbrook (1839) och The Hour and the Man (1840; tredje upplagan 1873; en skildring av de svartas uppror på Haiti), barnberättelser samt skisserna Life in the Sick-Room (1844). Berättelserna Forest and Game Tales (tre band, 1845) rörde sig kring de forna jaktlagarnas förhatliga beskaffenhet. En resa, som hon företog till Levanten, resulterade i arbetet Eastern Life, Present and Past (tre band, 1848; ny upplaga 1875), i vilket hon bebådar sin frisägelse från all positiv religion. I Letters on the Laws of Man's Nature and Development (1851; en brevväxling mellan henne och en Mr. Atkinson) tog hon steget fullt ut till filosofisk ateism. Knappast mindre förtrytelse än denna bok väckte Positive Philosophy (1853; andra upplagan 1874), en framställning av Auguste Comtes läror. 

Ett av Martineaus främsta arbeten är History of England During the Thirty Years' Peace 1816–46 (två band, 1849–1850; ny upplaga, i fyra band, 1877–1878). Vidare märks Household Education (1849; fjärde upplagan 1864), där rationella uppfostringsgrundsatser utvecklas, British India (1851), Letters from Ireland (1852), England and her Soldiers (1859; förslag till en arméreform), Health, Husbandry and Handicraft (1861), förutom resehandböcker, vägledningar i hushållsvärv, artiklar i "Westminster Review" och i "Once a Week" samt Biographical Sketches (1869; fjärde upplagan 1876), som först infördes i "Daily News". Självbiografin Memorials of Harriet Martineau utgavs 1877 i tre band.

Källor 

 

Brittiska författare under 1800-talet
Engelskspråkiga författare
Födda 1802
Avlidna 1876
Kvinnor
Personer från Norwich
Mikko Niskanen

Mikko Niskanen, född 31 januari 1929 i Konginkangas (numera i Äänekoski), Finland, död 25 november 1990 i Helsingfors, var en finländsk regissör, manusförfattare, filmproducent och skådespelare.

Han är begravd på Malms begravningsplats i Helsingfors.

Regi i urval
1983 - Mona ja palavan rakkauden aika
1976 - Pulakapina
1971 - Sången om den eldröda blomman (Laulu tulipunaisesta kukasta)
1966 - En kotte under ryggen
1962 - Stridspatrull
1962 - Grabbarna

Filmmanus i urval
1982 - Ajolähtö
1978 - Syksyllä kaikki on toisin
1972 - Åtta dödsskott
1963 - Silver bortom gränsen 
1962 - Stridspatrull
1962 - Grabbarna

Filmografi roller i urval
1985 - Okänd soldat 
1978 - Syksyllä kaikki on toisin
1976 - Pulakapina   
1972 - Åtta dödsskott
1966 - En kotte under ryggen
1958 - Träskalle och Stumpen i Suez

Källor

Externa länkar

 

Födda 1929
Avlidna 1990
Personer från Äänekoski
Finländska manusförfattare
Finländska skådespelare under 1900-talet
Finländska filmregissörer
Män
Gravsatta på Malms begravningsplats
Ragnar Westfelt

Ragnar Mauritz Westfelt, född 25 februari 1888 i Örgryte, Göteborg, död 30 augusti 1968 i Högalids församling i Stockholm, var en svensk filmfotograf. 

Westfelt var anställd hos Svenska Biografteatern och SF 1912–1923, hos Albert Bonniers filmavdelning 1923–1926. Han var i början av 1930-talet delägare i Camex-Film, som främst sysslade med beställningsfilm.

Westfelt är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm. Han var far till filmfotograferna Gunnar och Bengt Westfelt.

Regi (i urval) 
 (även manus)

Filmfoto (urval)

Referenser

Externa länkar 
 
 

Svenska filmfotografer
Personer från Örgryte socken
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1888
Avlidna 1968
Män
Ethnologue

The Ethnologue: Languages of the World är en översikt över många av världens språk som utges i bokform och på Internet av SIL International (tidigare känt som "Summer Institute of Linguistics"). SIL är en kristen organisation som studerar språk för att kunna utbilda missionärer till språkens talare.

Ethnologue innehåll statistik för 7 413 språk (utgåvan från år 2009) med antal talande, geografisk placering, dialekter, lingvistisk placering, tillgång till Bibeln etc.

Ethnologue tilldelar alla uppräknade språk en trebokstavsförkortning.

Ethnologues neutralitet som vetenskapligt verk är omstridd, särskilt vad gäller språk med anknytning till Bibeln och abrahamitisk religion. Ibland prisas dock Ethnologue för sin neutralitet, eftersom den ger många alternativa namn för språk.

Externa länkar 
 Webbversionen av The Ethnologue
 Språkkoderna i Ethnologue

Webbplatser med anknytning till språk
Språkindelning
Litteratur om språk

de:SIL International#Ethnologue und ISO 639-3
Stabbing the Drama

Stabbing the Drama är Soilworks sjätte musikalbum, utgivet 2005. Det är lite mindre melodiskt än föregångaren Figure Number Five men är i gengäld mycket hårdare. Två singlar släpptes från albumet, "Stabbing the Drama" och "Nerve".

Låtlista
 "Stabbing the Drama"
 "One With the Flies"
 "Weapon of Vanity"
 "The Crestfallen"
 "Nerve"
 "Stalemate"
 "Distance"
 "Observation Slave"
 "Fate in Motion"
 "Blind Eye Halo"
 "If Possible"
 "Wherever Thorns May Grow" (bonuslåt på den japanska utgåvan)

Musikalbum 2005
Album av Soilwork
Ting

Ting var politiska församlingar för lagstiftning, rättskipning och förvaltning i det forntida, vikingatida och medeltida Norden. Olika typer av ting var lokala bygdeting, svenska lagmansting och norska lagting. Begreppet har levt vidare i namn på nordeuropeiska parlament som Alltinget, Stortinget, Folketinget och Tynwald.

Olika ting 
Typiska svenska ting var landstingen (landskapsting), men det enda som tidigare uttryckligen ansågs ha kallats för allting var det gotländska Gutnaltinget i Roma. Detta har dock starkt ifrågasatts av nyare forskning. Jämtarnas gemensamma ting i Jämtland kallades för Jamtamot ("jämtarnas möte") och låg på Frösön i Storsjön. Från medeltiden kom rättskipningen att skötas av separata ting, som i Norge kallades lagting och i Sverige lagmansting.

Islands parlament kallas än idag för Alltinget, medan parlamentet i Danmark kallas Folketinget. I Norge heter det Stortinget samt på Färöarna och Åland används benämningen lagting, nämligen Färöarnas lagting och Ålands lagting.

Referenser

Rättshistoria
Ej längre existerande politiska församlingar
Helena Hillar Rosenqvist

Helena Anna Kerstin Hillar, tidigare Hillar Rosenqvist, född 8 augusti 1946 i Linköpings församling, Östergötlands län, är svensk politiker (miljöpartist). Hon var ordinarie riksdagsledamot 1998–2006, invald för Östergötlands läns valkrets. Hon var gruppledare för Miljöpartiets riksdagsgrupp 1998–2006.

I riksdagen var hon ledamot i bostadsutskottet 1998–2006. Hon var även suppleant i justitieutskottet, kulturutskottet, socialutskottet och trafikutskottet. Efter tiden som riksdagsledamot var hon ledamot i Riksrevisionens styrelse 2006–2010.

Referenser

Externa länkar 

Ledamöter av Sveriges riksdag för Miljöpartiet
Svenska politiker under 1900-talet
Svenska politiker under 2000-talet
Födda 1946
Levande personer
Kvinnor
Politiker från Linköping
Ulf Holm

Ulf Peter Holm, född 4 juni 1969 i Staffanstorp, Malmöhus län, är en svensk politiker (miljöpartist). Han var riksdagens andre vice talman 2010–2014.

Holm var ledamot av Europaparlamentet 1995–1999 och var ordinarie riksdagsledamot 2002–2014 (även tjänstgörande ersättare i riksdagen 2023), invald för Skåne läns södra valkrets. Han var den ena av den miljöpartistiska riksdagsgruppens två gruppledare 2008–2010. Vidare var han sammankallande i Miljöpartiet de grönas partistyrelse 1999–2006. I EU-parlamentsvalet 2009 stod han på fjärde plats på Miljöpartiets kandidatlista. Efter riksdagsvalet 2014 utnämndes Ulf Holm till statssekreterare åt finansmarknadsminister Per Bolund.

I egenskap av tidigare förbundssekreterare (1988–1993) med mera är Holm hedersmedlem i Grön Ungdom.

Referenser

Externa länkar 

Miljöpartiet de Gröna – Ulf Holm

Vice talmän i Sveriges riksdag
Ledamöter av Europaparlamentet från Sverige för Miljöpartiet
Ledamöter av Sveriges riksdag för Miljöpartiet
Svenska statssekreterare
Svenska politiker under 1900-talet
Svenska politiker under 2000-talet
Personer från Staffanstorp
Födda 1969
Levande personer
Män
Storsylen

Fjället Storsylen i fjällområdet Sylarna är Jämtlands högsta punkt, 1743 meter över havet. Toppens högsta punkt, 1762 meter, ligger dock cirka 90 meter in på norskt territorium. Nedanför nordstupet ligger Sylglaciären, den näst sydligaste i Sverige (efter Helagsglaciären).

Norrmännen Peder Steensaas och Albert Ravnö utförde den första dokumenterade toppstigningen av Storsylen den 17 juli 1885. Det finns vandringsleder till toppen av Storsylen från både den svenska och norska sidan av berget. Den svenska leden startar vid Sylarnas fjällstation och den norska vid Nedalshytta, den norska leden är utmärkt med röd färg likaså den svenska.

Referenser

Externa länkar
 Svenska turistföreningen - Sylarnas Fjällstation 
 Oddhikers.se - Vandringsguide: Topptur i Sylarna – Bestig Storsylen 

Berg i Jämtland
Berg i Åre kommun
Sveriges landskaps högsta punkter
Tydals kommun
Kvittning

Kvittning är en praxis som tillämpas om ett av blocken har en mindre andel närvarande ledamöter än det andra. Då avstår motsvarande antal ledamöter från det andra blocket från att rösta.

Syftet är att oförutsedda händelser, som till exempel sjukdom eller resa, inte ska påverka maktbalansen som är ett resultat från det senaste valet.

I Sverige 
Systemet tillämpas i Sveriges riksdag där kvittningen sköts av särskilda riksdagsledamöter, kvittningsmän, som utses av partierna.

Sverigedemokraterna tilläts länge inte att ingå i riksdagens kvittningssystem, och riksdagsledamöter från partiet har (2011) motionerat för ändring. Motionenen behandlades i Konstitutionsutskottet som föreslog avslag (Betänkande 2012/13:KU17), vilket också blev kammarens beslut. Konstitutionsutskottet konstaterade att kvittningssystemet bygger på en överenskommelse mellan partierna och att förfarandet således inte är särskilt reglerat.

I september 2021 kom gruppledarna för de åtta partierna överens om att även Sverigedemokraterna ska ingå i systemet.

Referenser 

Politisk verksamhet
Mikael Johansson (politiker)

Ragnvald Mikael Johansson, född 20 april 1960 i Trollhättan, är en svensk politiker (miljöpartist). Han var ordinarie riksdagsledamot 1998–2010, invald för Örebro läns valkrets. Han var Miljöpartiets manliga gruppledare i riksdagen 2002–2008.

I riksdagen var Johansson ledamot i trafikutskottet 1998–2005, konstitutionsutskottet 2006–2010 och riksdagens valberedning 2006–2010. Han var även suppleant i finansutskottet, försvarsutskottet, konstitutionsutskottet, kulturutskottet, lagutskottet, miljö- och jordbruksutskottet och trafikutskottet.

Johansson har sedan han lämnat sitt riksdagsppdrag uppmärksammats i media för att lyfta inkomstgaranti från riksdagen istället för att söka en ny anställning.

Referenser

Externa länkar 

Ledamöter av Sveriges riksdag för Miljöpartiet
Svenska politiker under 1900-talet
Svenska politiker under 2000-talet
Politiker från Trollhättan
Födda 1960
Levande personer
Män