Götgatan

Götgatan är en gata på Södermalm i centrala Stockholm som sträcker sig från Hornsgatan och Stockholms stadsmuseum söderut till Skanstull och Skanstullsbron med en längd av cirka 1,6 kilometer. Det norra avsnittet kallas även Götgatsbacken. Götgatan var vid sidan av Drottninggatan och Regeringsgatan en av de tre klassiska in- och utfartsvägarna till och från Stockholm.

Historik

Innan det fanns en bro vid Hornstull, var gatans föregångare Gamla Göta landsväg den bekvämaste förbindelsen till bygderna söder och väster om Södermalm. Då fanns en landförbindelse via det nu genombrutna näset vid Skanstull. Denna väg har anor åtminstone från medeltiden. Förmodligen var den redan upptrampad på bronsåldern eller ännu tidigare.

Första gången Götgatan nämns är 1494, då den omtalas såsom almennings weghen som löper fran ytre sudra porth och op til korssit och cappelet och nesth östan repebanan.

På 1600-talet fanns flera olika namn på gatan: Stråkgatan, Store Strokgatunn, Store sträckegathun, alla med innebörden stora gatan, stora vägen, allmänningsvägen o.dyl. År 1644 hade den namnet Grindsgatan som en kontrast till det samtidigt belagda namnet Hornsgatan. Den ena gatan ledde till Grind och den andra till Horn, det vill säga Södermalms södra och västra utposter.

År 1644 ersattes namnet Grindsgatan med Götgatan (Göthegatan, Store Göthegathun). Namnet Götgatan kan då ha bildats som anslutning till Götha vägen, upprättad till Enskede gård, som "...fordom varit allmänna vägen till Telge (Tälje)...", alltså ovannämnda Göta landsväg.

På Tillaeus karta från 1733 kallas södra delen av Götgatan (söder om nuvarande Gotlandsgatan) för Postmästar Backen, ett namn som förekommer ända fram till 1861. Postmästaren som gett upphov till namnet var Johan von Beijer som 1642 utnämndes som chef för det svenska postväsendet och även var tomtägare i kvarteret som då kallades Quarteret Bäiers Trädgårdh. Denna del kallades i folkmun för Fyllbacken.

Götgatan efter 1910-talet

I kvarteret Nattugglan (tidigare Bryggaren), Götgatan 64–68 fanns Hellgrens tobaksfabrik som var Skandinaviens största i sitt slag och existerade mellan 1840 och 1922. Den enda byggnaden som finns kvar från denna industriepok är Hallgrenska palatset vars arkitekt var Johan Fredrik Åbom.

1928–1929 lät Åhlén & Holm uppföra en tillbyggnad av sitt varuhus vid södra slutet av Götgatan. Huset hade sju våningar och över tiotusen kvadratmeter. Arkitekt var Edvard Bernhard. 1915 hade Åhléns etablerat sig i kvarteret med en första varuhusbyggnad mot Ringvägen. 

På 1930-talet anlades Södertunneln för Stockholms tunnelbana. Tunneln för den nya banan hade byggts i öppet schakt under Götgatan. Den trafikerades då av spårvagnar som utgjorde den första tunnelbanan mellan Slussen och Ringvägen. Sträckan invigdes den 30 september 1933.

Götgatan var på 1940- och 1950-talen ett av Stockholms täta biografstråk. 1947 fanns längs gatan sju biografer och i direkt anslutning ytterligare fyra. Den största var Göta Lejon som numera är en musikalteater. Av alla dessa biografer finns idag bara en kvar; Victoria (Götgatan 65).

Götgatans bebyggelse från Medborgarplatsen och norrut hotades på 1960-talet av utredningen Söder 67, där man föreslog rivning av flera gamla kvarter. 1970 fanns långt gångna planer att göra delen till gågata och bebygga området i öster med bostadshus och i väster med höga kontors- och varuhus samt butikslängor liknande Sergelgatan. En stark folkopinion satte sig emot planerna som då inte kunde genomföras.

Ringen centrum öppnades 1982. Centrumet byggdes delvis om 1996 och då etablerade sig flera av de största kedjeföretagen inom mode där. Ringen ligger precis som så mycket annat i Stockholm på historisk mark. Kvarteret Rektangeln bestod ursprungligen av kvarteren Rektangeln och Uret med anor från 1600-talets rutnätsplan. I Holms tomtbok från 1674 nämns det här området som en del av brännvinsbrännaren Sven Perssons trädgård. På den här platsen låg Piehls nya bryggeri.

Den delen av Götgatan som ligger mellan Medborgarplatsen till Hornsgatan kallas på grund av sin branta stigning även för Götgatsbacken. Namnet är inte officiellt. På medeltiden hette detta gatuavsnitt Pelarbacken eller Pelarberget. I december 2004 gjordes denna del om så att den är gågata under vissa tider dagtid. Här låg Apoteket Fenix från 1825 fram till slutet av 1980-talet.

Biogatan

Götgatan var en av Stockholms stora biogator. Totalt låg tio biografer längs med Götgatan, dock inte samtidigt. Den första öppnade 1909 och var stumfilmsbiografen Casino. Idag finns bara Victoria och Göta Lejon kvar medan gamla Söderbion är ombyggd till Boulevardteatern.

 Record-Teatern (1912-1960), Götgatan 14.
 Götiska Teatern  (1910-1970), Götgatan 11-13.
 Stora Teatern (1916-1931), Götgatan 49.
 Göta Lejon (1928), Götgatan 55.
 Piccadilly (1912-1960), Götgatan 59.
 Victoria (1936), Götgatan 67.
 Bio-Kino (1912-1950), Götgatan 72.
 Casino (1909-1928), Götgatan 69.
 Söderbio (1941-1984), Götgatan 73 (idag Boulevardteatern).
 Cora (1926-1990-talet), Götgatan 93.

Trafikseparering
Stockholms stad inledde sommaren 2014 ett försök på Götgatan som kommer att ligga till grund för en ny permanent trafiklösning på gatan. Syftet är att ge mer utrymme till gående och cyklister för att skapa en tryggare, mer levande och attraktivare stadsmiljö. Försöket på Götgatan innebär att ett körfält i vardera riktningen från Folkungagatan till Ringvägen tas bort så att cykelbanorna kan breddas, rätas ut och flyttas ut i gatan samt att gångbanorna breddas. Det blir samtidigt en sänkning av hastigheten till 30 kilometer i timmen. Under försöket kommer ett körfält i vardera riktning från Åsögatan till Ölandsgatan tas bort så att cykelbanorna kan breddas, rätas ut och flyttas ut i gatan samt för att gångbanorna ska kunna breddas.

Byggnader och platser längs Götgatan i urval
I byggnadernas husnummer-ordning:

Källor

Referenser

Tryckta källor

Vidare läsning

Externa länkar 

Gator och torg på Södermalm