Johan Niclas Cahman

Johan Niclas Cahman, född 1679–1680 i Flensburg, Schleswig, död 18 juni 1737 i Stockholm, var en svensk orgelbyggare i Västerås och Stockholm av tyskt ursprung. Han arbetade även som borgare, uppbördsman och handelsman i Stockholm.

Biografi
Johan Niclas Cahman föddes 1679 eller 1680 i Flensburg, Schleswig. Han var son till orgelbyggaren Hans Henrich Cahman och Anna Christina Fritzsche som bodde i Flensburg mellan 1677 och 1685. Hans Henrich Cahman var en framstående orgelbyggare och hade varit gesäll hos orgelbyggaren Hans Christoph Fritzsche (död 1674), Hamburg. Fritzsche var son till orgelbyggaren Gottfried Fritzsche (1578–1638). Hans Henrich Cahman var därmed upplärd i den nordtyska orgelbyggartraditionen.

Sverige
Familjen flyttade 1685 till Sverige och samma år utförde fadern en reparation på orgeln i Landskrona som renoverats av hans svärfar 1661. År 1687 skulle familjen flytta till Uppsala för att arbeta på orgeln i Uppsala domkyrka, som orgelbyggaren Frans Bohl hade lämnat ofullbordad. Men under resans gång stannade familjen i Växjö, för att bygga orgeln i Växjö domkyrka. Under tiden där studerade Johan Niclas Cahman vid Växjö skola. År 1692 bosatte sig familjen Cahman i Uppsala för bygget av orgeln i domkyrkan, färdig 1698. Där anställdes en informator till skolundervisningen för barnen. När deras mor Anna Christina Fritzsche avled 1694 närvarade syskonen Johan Petter och Brita Stina. 1696 gifte fadern om sig med Anna Catharina Spiering och de fick sonen Hans Henrik den yngre, född 1699. Familjen flyttade 1698 till Norrmalm i Stockholm. Där fick fadern i uppdrag att bygga om orgeln med 28 stämmor i Riddarholmskyrkan. Hans Henrich Cahman avled 5 september 1699 och begravdes i Riddarholmskyrkan. Hans lik fördes med båt till Uppsala och jordfästes i egen grav nedanför orgelläktaren i Uppsala domkyrka.

Efter faderns död fick Johan Niclas Cahman besikta och probera den nya orgeln utförd av Magnus Åhrman under faderns ledning  i Skara domkyrka den 29–30 januari 1700.  Tillsammans med  farbrodern Johan Herman Cahman (död i Uppsala 1702) fullföljde han de av fadern kontrakterade reparationerna av orgeln i S:t Jacob och Riddarholmskyrkan.

Västerås
Johan Niclas Cahman flyttade 1700 till Norra kvarteret 169 i Västerås och startade orgelbyggeri där. År 1703 uppges det att han hade en tomt i Södra kvarteret. Vid en aftonsång i Västerås blev Cahmans fru ivägkörd från en bänk i kyrkan av domprostinnan Ursilia Jacobsdotter, vilket slutade i en rättegång vid rådhusrätten.

Cahman gifte sig 1700 eller 1701 med Elisabeth Jernstedt, dotter till rådmannen och bruksägaren Johan Jernstedt. Familjen Jernstedt var en ansedd och förmögen familj i Västerås. Vid svärfaderns bortgång 1703 utarrenderades en del av den efterlämnade egendomen till Cahman på två års tid, tills de yngre arvingarna skulle bli myndiga. Under tiden i Västerås färdigställde han 1702 tillsammans med farbrodern Johan Herman Cahman dennes orgel i Västerås domkyrka.

Orgelbyggen under tiden i Västerås
Under tiden i Västerås byggde han om en orgel från 1600-talet i Fellingsbro kyrka 1702. Mellan 1704 och 1705 byggde han en orgel till Mariestads kyrka. 1706 byggde han en orgel i Norrbärke kyrka och fick hjälp av gesällerna Johan Wagner och Jöns Didrichsson.

Stockholm
Cahman flyttade 1711 till Södermalm i Stockholm och började där att arbeta som uppbördsman. Den 17 oktober samma år begär han av Stockholms handelskollegium att få ett större rum till sin uppbörd. Den 12 februari 1713 ansökte Cahman ett tillstånd hos handelskollegiet, att hans fru Elisabeth Jernstedt skulle få hyra Stenboden nummer 42 vid Södra slussen för att starta en lärftshandel. Cahman hade köpt in en del lärfter och kom att bli förvaltare för handelsboden. Han blev 7 maj 1713 borgare och handelsman i Stockholm. Den 15 juni 1715 avled Elisabeth Jernstedt och Cahman fick nu ta han om de sex minderåriga barnen själv. Cahman lämnade in sin sista räkenskap som uppbördsman 21 mars 1721 och slutade troligen vid årsskiftet samma år.

Den 18 augusti 1722 skrev han ett testamente med sin fru Christina Persdotter. Tio dagar före sin död 8 juni 1737 skrev Cahman ett kompletterade testamente. I testamentet stod det bland annat att gesällen Olof Hedlund skulle fullborda orgeln i Maria Magdalena kyrka och få ta över verkstaden tillsammans med inventarier. Johan Niclas Cahman avled 18 juni 1737 i Stockholm och begravdes i vid södra sakristidörren i Maria Magdalena kyrka.

Familj
Gift 1700 eller 1701 med Elisabeth Jernstedt (1683–1715), dotter till rådmannen och brukspatronen Johan Jernstedt.
Johannes (döpt 1702).
Maria Elisabeth, född 1703, död ca 1740, gift första gången 1723 med Olof Trygg, gift andra gången med drabanten Conrad Adam Böckler.
Gústaf (döpt 1705). Köpman och handelsman i Göteborg. Gift 173? med sin morbrors svägerska Brita Catharina Bornander, född 1715, död 1770.
Carl, född 1708. Rest utomlands 1733 och 1743 uppgavs att han kommit till Ostindien.
Jacob (född 1709).
Jacob, född 1710, död 1756. Kopparslagargesäll på resa till Danzig blev sedan kopparslagare i Stockholm.
Anna Christina, född 1712, död 1776, gift 1741 med lärftskramhandlaren Petter Segerholm och 1744 med lärftskramhandlaren Eric Svedman i Stockholm.
Chierlotta, döpt 17 januari 1715 i Maria Magdalena församling, Stockholm, död 1768, gift med stadskamrer Carl Mikael Segerlund.
Gift mellan 1719 och 1721 med Christina Persdotter. Linkrämaränka.

Orglar
I Uppsala hade Franz Boll (omkring 1628–1676) sedan 1669 arbetat på ett 41-stämmigt orgelverk till domkyrkan. Han avled emellertid innan arbetet var klart. Hans Henrich Cahman blev därför 1692 kallad till Uppsala för att färdigställa orgeln. Därmed införde han den nordtyska stilen inom orgelbyggerikonsten i Sverige. Då orgeln blev klar 1698 var den med sina 51 stämmor, fördelade på tre manualer och pedal, dåtidens största och förnämsta i Sverige. (Tyvärr förintades detta ståtliga verk vid en stor brand redan 1702.)

Hans Henrich etablerade sig sedan i Stockholm, där han bland annat påbörjade en reparation av orgeln i S:t Jakobs kyrka. År 1698 tecknade han också kontrakt på en helt ny orgel till Riddarholmskyrkan, men avled 1699, varvid verksamheten övertogs av sonen Johan Niclas Cahman, som jämte farbrodern Johan Herman Cahman slutförde faderns arbeten.

År 1700 flyttade Johan N. Cahman till Västerås, där han i domkyrkan 1702 tillsammans med Johan Herman Cahman uppförde  en tvåmanualig orgel med sannolikt 35 stämmor. År 1703 gifte han sig med Elisabeth Jernstedt, dotter till rådmannen och brukspatronen Johan Jernstedt, vars förmögenhet Cahman förvaltade efter patronens död år 1703. 

Johan Niclas återvände 1711 till Stockholm, där han huvudsakligen tjänstgjorde som skatteuppbördsman, medan orgelbyggeriet endast verkar att ha bedrivits i ringa omfattning. Tillsammans med hustrun öppnade han 1713 en lärftkramhandel vid Slussen, vilken han fortsatte driva fram till sin död. 

År 1721 återupptog Johan Niclas emellertid orgelbyggarverksamheten i full skala i verkstaden nära Katarina kyrka, sedermera på S:t Paulsgatan. Under åren 1723–1737 byggde han 27 orglar, varav fem domkyrkoorglar. I Uppsala domkyrka fullbordade han 1731 en 40-stämmig orgel, som ersatte faderns uppbrunna mästerverk och två år senare byggde han ett 28-stämmigt verk i Linköpings domkyrka där emellertid endast fasaden finns kvar, numera flyttad till tornvalvet. Bakom fasaden står nu en orgel, med rooseweltlådor, mekanisk–pneumatisk speltraktur och rörpneumatisk registratur, byggd 1929 av firma G. Setterqvist den äldre.

Johan N. Cahman var nu landets ledande orgelbyggare. Hans verk kännetecknades av mycket hög konstnärlig kvalitet och hantverksmässig skicklighet. I sin verksamhet på Södermalm, i en gård vid S:t Paulsgatan, utbildade han flera lärjungar och grundade härigenom den så kallade stockholmsskolan inom svenskt orgelbyggeri.

I huvudstaden utförde Cahman flera större reparationer på Storkyrkans orgel, men kom endast att anlitas för ett nybygge: det 34-stämmiga verket till S:ta Maria Magdalena kyrka. Han fick dock aldrig uppleva denna orgel färdig. Efter Johan Niclas död i juni 1737 slutfördes arbetet av hans gesäll och efterföljare Olof Hedlund, privilegierad 1742 (Även denna orgels tid i kyrkan blev kortvarig. Den förstördes tillsammans med all övrig inredning vid den stora brand som härjade Maria församling den 19 juli 1759. Hedlund slapp att uppleva branden för han hade då redan varit död i tio år).

Mest kända och kvarvarande orglar är Lövstabruk, en  orgel på 28 stämmor fördelade på huvudverk, ryggpositiv och pedaltorn, samt den i Kölingared vilken ursprungligen gjorde för Mariestad år 1704–1705 och var då på 23 stämmor men flyttades år 1864 till Kölingared. Båda dessa orglar lever ett aktivt liv och används idag frekvent i olika sammanhang.

Förteckning över orglar byggda av Cahman

Aringsås kyrka
Lövstabruks kyrka
1724 Österfärnebo kyrka ?

Övriga

Bevarade orglar
Av de cirka 35 verk, som utgick från den cahmanska verkstaden, har endast sex bevarats till vår tid:
Kölingareds kyrka, Västergötland, byggd för Mariestads kyrka 1705
Årsunda kyrka, Gästrikland, byggd för Ovansjö kyrka 1714
Musikhistoriska museet, f.n. magasinerad byggd för Leksands kyrka 1724
Lövstabruks kyrka, Uppland, 1728
Drottningholms slottskyrka, Uppland 1730
Ulrika kyrka, Östergötland, byggd för Kisa kyrka 1734

Bevarade fasader
Därtill finns många fasader bevarade med nyare verk bakom, i till exempel
Österlövsta kyrka, Uppland 1725
Härnösands domkyrka 1731
Linköpings domkyrka 1733
Fellingsbro kyrka, Västmanland 1736

Medarbetare
Lista över gesäller vid Cahmans verkstad.

Gesäller
1706 Johan (Joachim) Wagner
1706 Jöns Didrichsson
1727 Jan Ernest Sörgius
1730 Aldrich
1731 Caspar Krÿger 
1731–1734 Petter Sackum
1731–1732 Olof Säterberg
1732 Jonas Liunggren

Orgelbyggargesäller
1721–1733 Olof Hedlund
1721–1725 Johan Petter Roos 
1720-talet-1727 Daniel Stråhle 
1722 Johan Werner

Snickargesäller
1721–1728 Erik Dahlberg (död 1728).
1727–1736 Olof Andersson 
1726 Cornelius Moses 
1726–1727 Johan Georg Götschke 
1729–1731 Ulrich Lidman
1731 Johan Bruhns 
1731 Hans Eggertz
1737 Brandius
1737 Anders Ekbom
1737 Carl Östberg

Referenser

Västerås Domkyrkoförsamling Ala:1 (sid 5)
Västerås Domkyrkoförsamling C:3 (sid 104, 115)
Stockholms rådhusrätt 1:a avdelning F1A:118 (sida 980)
Maria Magdalena Ala:1 (sida 328)

Överståthållarämbetet för uppbördsärenden (A, AB) G1BA:13:4 (1730) Sida: 219
Länsstyrelsen i Västmanlands län. Landskontoret I 1635–1915 (U) EIII:16 (1703–1705) Bild: 430, 500.
Riksgäldsarkiven Riksens ständers kontor Kammarkontoret GIa:541 (1724) Sida: 411
Riksgäldsarkiven Riksens ständers kontor Kammarkontoret GIa:542 (1725) Sida: 419
Riksgäldsarkiven Riksens ständers kontor Kammarkontoret GIa:543 (1726) Sida: 398
Riksgäldsarkiven Riksens ständers kontor Kammarkontoret GIa:545 (1728) Sida: 407
Riksgäldsarkiven Riksens ständers kontor Kammarkontoret GIa:546 (1729) Sida: 417
Riksgäldsarkiven Riksens ständers kontor Kammarkontoret GIa:547 (1730) Sida: 228, 311, 360
Riksgäldsarkiven Riksens ständers kontor Kammarkontoret GIa:548 (1731) Sida: 216-217
Riksgäldsarkiven Riksens ständers kontor Kammarkontoret GIa:549 (1732) Sida: 209-210
Riksgäldsarkiven Riksens ständers kontor Kammarkontoret GIa:550 (1733) Sida: 412
Riksgäldsarkiven Riksens ständers kontor Kammarkontoret GIa:551 (1734) Sida: 392-396, 457

Noter

Externa länkar
Sällskapet Cahmans vänner
 Lyssna och titta på Cahmanorgeln i Lövstabruk

Svenska klavikordbyggare
Svenska orgelbyggare
Födda 1670-talet
Avlidna 1737
Män
Personer från Flensburg
Svenska orgelbyggare under 1700-talet