kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Handduk

En handduk är en textilvara (bortsett från pappershandduken som är tillverkad av pappersfibrer). Handduken är avsedd att torka bort fukt, främst från kroppen, händerna och från husgeråd. Det finns olika handdukar för olika ändamål, och i viss mån är den att betrakta som ett verktyg.

Olika handdukar 
Badhandduk eller badlakan är en större handduk ofta tillverkad i bomullsfrotté som främst används till att torka kroppen med efter dusch eller bad. Badlakan kan även användas som underlag på exempelvis sandstranden, eftersom den är både bredare och längre än en badhandduk.

Kökshandduk eller diskhandduk är en typ av handduk som används i köket. Den används för att torka disk, torka blöta händer eller vid bakning för att täcka över degen med under jäsning. Förr i tiden var kökshandduken främst gjord av linne, men är nu vanligen gjord av bomull i tuskaft. Under övergången mellan självhushåll och industrisamhälle såldes handduksväv i linne ofta på metervara. Väven klipptes av mellan två tvärrandningar och köparen fållade och märkte själv handduken.

Kökssläng, släng, eller kockhandduk, är en tuskaftsvävd bomullshandduk som används av kockar i det dagliga arbetet. Den kan till exempel användas som grytlapp eller för att torka av tallrikar före servering, dock ej till rengöring. Kocken har ofta slängen hängande över axeln eller i förklädet.

Pappershanddukar eller engångshanddukar är kraftiga pappersservetter avsedda för torkning av händer. Pappershanddukar ersätter ofta textilhanddukar på offentliga platser där många människor vistas och smittor lätt sprids. Pappershandduken slängs efter användning. På offentliga toaletter förekommer även handtork som med hjälp av varmluft torkar händerna. Pappershanddukar uppfanns 1931 av Arthur Scott, USA.

Toaletthandduk eller badrumshandduk används främst i badrummet för att torka händerna med efter handtvätt. Toaletthandduken är ofta tillverkad av bomull och av hygieniska skäl tilldelas ofta familjemedlemmarena var sin handduk. Ibland får gästerna en särskild gästhandduk att dela på. På offentliga toaletter är det på senare tid vanligare med handtork eller pappershanddukar.

Handdukens kulturella betydelse 
Inom boxning med flera sporter kastar sekonden in en handduk i ringen som en signal för uppgiven match. Därifrån kommer uttrycket Kasta in handduken som innebär att man ger upp. Detta uttryck ska inte förväxlas med att "kasta handsken" som innebär att man utmanar någon på duell.

I den humoristiska romanserien Liftarens guide till galaxen av Douglas Adams har handdukar en central roll inom rymdliftarkulturen. Uttrycket "veta var man har handduken" innebär att man är en person som kan ta vara på sig själv. Handduksdagen firas 25 maj till minne av författarens bortgång.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Hemtextilier
Hygien
Verktyg
Harry Blomberg

Harry Blomberg, född 19 december 1893 i Strängnäs, död 1 februari 1950 i Borlänge, var en svensk författare och översättare. Han gifte sig 1918 med Anna Hagström.

Biografi
Föräldrar var skräddaren Lars Henrik Blomberg och Ottilia Carlsson. Blomberg tog som barn starka intryck av den frikyrkliga proletärmiljö i Stockholm där han växte upp. Modern dog tidigt och barnen utackorderades på olika håll. Han bröt som ung typograf (1907–1916) med frikyrkligheten, blev socialist och gjorde 1917 debut som lyriker efter att ha genomgått Brunnsviks folkhögskola 1916–1917. Där hade han blivit god vän med bland andra Dan Andersson och Ragnar Jändel. Senare blev han även vän med Ivan Oljelund. Blomberg var medarbetare i Nya Norrland 1919 och redaktör för Studiekamraten 1920–1921. Första tiden framträdde Blomberg som oppositionell lyriker, men kom snart att glida in på en religiös, nationell linje, under 1930-talet som ivrig företrädare för Oxfordgrupprörelsen och stiftare av Wallinsamfundet 1939. År 1940 engagerade han sig i den ekumeniska kommittén för kristen beredskap. Han har gett ut en omfattande och mångsidig produktion, till dels påverkad av en rad utlandsresor.

Blomberg var även verksam som översättare. Främst märks en rad översättningar av Knut Hamsun-romaner tillkomna under 1920-talets första år.

Eftermäle
Harry Blombergs gata i Borlänge är uppkallad efter författaren.

Bibliografi

Skönlitteratur

 Tysk översättning: Männer vom Meere : eine Erzählung von den Färöern (1931)

 Ungersk översättning: Elsodort nép (1940)
 Tysk översättning: Volk in der Fremde (1935)
 Norsk översättning: Fedreland hvor er du? (1947)
 Dansk översättning: Ved Babylons floder (1950)

 Norsk översättning: Livet som innsats (1933)

 Finsk översättning: Pilvien veikot (1938)

 Finsk översättning: Lumessa palaa (1936)
 Dansk översättning: Det brænder i Sneen (1936)
 Norsk översättning: Det brenner i snøen (1937)
 Nederländsk översättning: Het brandt in de sneeuw (1938)
 Tysk översättning: Es brennt im Schnee (1940)
 Fransk översättning: Neige ardente (1946)

 - 2. upplagan med titeln: 
 Norsk översättning: Hun het Eva (1947)
 Tysk översättning: Eva: der Roman einer tapferen Frau (1947)

 Dansk översättning: Mester Jacob (1943)
 Finsk översättning: Mestari Jaakobin uni (1947)

 Norsk översättning: Paradisets port (1946)
 Dansk översättning: Paradisets Port (1947)

 Norsk översättning: Stakkars vår kjærlighet (1948)
 Dansk översättning: Vor stakkels kærlighed (1949)

Varia

 Finsk översättning: On aloitettava uudestaan (1937)
 Norsk översättning: Vi må begynne om igjen (1938)
 Dansk översättning: Vi maa begynde forfra (1938)
 Nederländsk översättning: Een nieuw begin (1938)

Samlade upplagor och urval

Översättningar i urval
 Knut Hamsun: Svält (1920).
 Daniel von Hogguér: Vildmarksliv i Lappland för hundra år sedan (Reise nach Lappland) (Wahlström & Widstrand, 1928).

Referenser

 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939

Vidare läsning 

 

Svenskspråkiga författare
Svenska arbetarförfattare
Svenska översättare
Översättare från norska
Översättare från tyska
Författare från Södermanland
Personer från Strängnäs
Födda 1893
Avlidna 1950
Män
Plattformsspel

Plattformsspel är en genre inom tv- och datorspel där spelaren styr en spelfigur mellan olika plattformar. För att ett spel ska klassas som plattformsspel ska man själv styra hoppen och det ska vara möjligt att ramla ner eller missa hoppen. Den vanligaste gemensamma nämnaren för plattformsspelen är en hoppknapp. Spel där hoppen sker automatiskt räknas inte till denna genre.

Den mest kända karaktären inom genren är Nintendos Super Mario, som är hjälten i spel som Donkey Kong och Super Mario Bros. Bolaget Sega har även skapat några kända karaktärer: Wonder Boy, som var en populär figur i arkadhallarna under den andra halvan av 1980-talet och då uppträdde i titlarna Wonder Boy, Wonder Boy in Monster Land och Wonder Boy III - Monster Lair, samt Sonic the Hedgehog, som uppträtt i en rad olika spel till samtliga av Segas spelkonsoler.

Externa länkar

 Platform games på MobyGames
 
 The evolution of gaming: computers, consoles, and arcade från Ars Technica

Datorspelsgenrer
Indiana Jones

Dr Henry Walton "Indiana / Indy" Jones, Jr., eller Indiana Jones, är en fiktiv äventyrare, arkeolog, professor i arkeologi och huvudperson i flera äventyrsfilmer, TV-serier, romaner, datorspel och i en serietidning. Rollfiguren skapades av George Lucas som en hyllning till actionhjältarna i 1930-talsfilmer. Indiana Jones förekom för första gången 1981 i filmen Jakten på den försvunna skatten som följdes upp av Indiana Jones och de fördömdas tempel 1984, Indiana Jones och det sista korståget 1989, tv-serien Young Indiana Jones 1992 till 1996, samt Indiana Jones och Kristalldödskallens rike 2008. Indiana Jones har även porträtterats i nöjesfältattraktionen Indiana Jones Adventure som finns i Disneyland i USA och Tokyo DisneySea i Japan.

Indiana Jones namn har även använts i andra sammanhang. Ett exempel på det är flipperspelet Indiana Jones: The Pinball Adventure.

Biografi
Indiana (Indy) Jones är en arkeolog som omkring 1930-talet normalt undervisar och forskar vid Barnett College i New York. Han dras ständigt in i expeditioner jorden runt, vilka har en tendens att utvecklas till vilda äventyr. Återkommande teman i berättelserna är kampen mot ondskan och andra skattletare.

Indiana Jones är under sina expeditioner ofta klädd i en fedora-hatt, vitgrå arméskjorta, skinnjacka och khakifärgade byxor. Hans favoritvapen är oxpiska och revolver. Jones främsta karaktärsdrag är mod på gränsen till vårdslöshet men han hyser även en stark fobi mot ormar och andra kräldjur. Smeknamnet "Indiana" tog Dr. Henry Jones jr. efter en hund som hans familj ägt under hans yngre år.

Referenser

Externa länkar
Officiell facebook
IndyFan.com
TheRaider.net – nyheter, info och community

Litterära figurer från USA
Fiktiva arkeologer
Indiana Jones
Rollfigurer i TV-serier
Filmfigurer
Rollfigurer i Indiana Jones
Fiktiva hemliga agenter och spioner
Fiktiva militärer
Fiktiva figurer från New Jersey
Fiktiva figurer introducerade 1981
Figurer i barn- och ungdomslitteratur
Berglins

Berglins är en tecknad serie av paret Maria och Jan Berglin. Den publiceras i flera tidningar, bland annat Arbetarbladet, Ergo, Svenska Dagbladet (premiär 4 januari 1995), Vår bostad och Ingenjören. Några album har getts ut på förlaget Galago.

Huvudpersonerna är nästan alltid svensk medelklass i medelåldern. Det är antingen enbildsserier eller strippar om fyra bilder som beskriver olika scener ur det svenska folkhemmet på ett gemensamt tema. Det handlar ofta om den svenske medelklassmannens svårigheter att finna livets mening och en lämplig mansroll.

Serien hette inledningsvis Berglin. Namnet ändrades senare till Berglins eftersom Jan och Maria Berglin utformar den gemensamt.

Bokutgåvor

För utgivning av serien i bokform, se artikeln om Jan Berglin.

Se även 
Far och jag

Referenser 

Svenska serier
Filmåret 1893



Födda
15 januari – Ivor Novello, engelsk skådespelare, regissör, manusförfattare och sångtextförfattare.
17 januari – Tora Teje, svensk skådespelare.
5 februari – Walter Lindström, svensk skådespelare.
12 februari – Lotus Robb, amerikansk skådespelare.
15 februari – Algot Larsson, svensk skådespelare.
25 februari – Edvin Adolphson, svensk skådespelare.
1 mars – Gösta Ström, svensk skådespelare och inspicient.
24 mars – Emmy Sonnemann, tysk skådespelare.
12 april – Robert Harron, amerikansk skådespelare.
18 april – Egil Hjorth-Jenssen, norsk skådespelare.
20 april – Harold Lloyd, amerikansk skådespelare.
15 maj – Stanley Lupino, brittisk skådespelare, författare och dramatiker.
19 maj – Mathias Alexandersson, svensk skådespelare.
4 juni – Gunilla Ehrenmark, svensk skådespelare.
13 juni – Oscar Rydqvist, svensk journalist, författare, dramatiker, manusförfattare och regissör.
23 juni – Adolf Jahr, svensk skådespelare.
11 juli – Tancred Ibsen, norsk regissör och manusförfattare.
12 juli – Nils Ekstam, svensk skådespelare.
28 juli – Alfhild Degerberg, svensk skådespelare.
6 september – Irving Bacon, amerikansk skådespelare. 
27 september – Uno Larsson, svensk statistskådespelare, fotograf och biografmaskinist. 
8 oktober – Ragnar Klange, svensk skådespelare och teaterchef.
15 oktober – Ina Claire, amerikansk skådespelare.
21 oktober – Mauritz Strömbom, svensk skådespelare.
4 december
Schamyl Bauman, svensk manusförfattare, producent, filmklippare och regissör.
Karin Högel, svensk skådespelare.
23 december – George Schnéevoigt, dansk regissör och fotograf.
30 december – Olga Hellquist, svensk skådespelare.

Årets filmer
Blacksmith Scene
Horse Shoeing

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Filmåret 1892



Födda
1 januari – Sven d'Ailly, svensk operasångare, lutaspelare, teaterregissör och skådespelare.
13 februari – Elsa Carlsson, svensk skådespelare.
26 mars – Otto Adelby, svensk statistskådespelare.
27 mars – John Degerberg, svensk skådespelare.
8 april – Mary Pickford, amerikansk skådespelare, manusförfattare och producent.
24 april – Pierre Maudru, fransk manusförfattare och regissör.
5 maj – Gösta Sandin, svensk filmproducent.
16 juni – Theodor Berthels, svensk skådespelare, regissör och manusförfattare.
28 juni – Torsten Hillberg, svensk skådespelare.
3 juli – Greatrex Newman, brittisk författare och manusförfattare.
16 juli – Bertil Ehrenmark, svensk skådespelare.
2 augusti – Jack Warner, amerikansk filmbolagsdirektör och filmproducent.
5 augusti – John Wallin, svensk skådespelare.
3 september – Karl Kinch, svensk skådespelare, teaterledare, regissör och operettsångare (tenor).
8 september – Tottan Skantze, svensk skådespelare.
9 september – Tsuru Aoki, japansk-amerikansk skådespelare.
21 september – Olof Ås, svensk inspicient och skådespelare.
23 oktober – Gummo Marx, amerikansk skådespelare, en av Bröderna Marx.
31 oktober – Olof Thiel, svensk filmproducent och kompositör.
28 november – Rudolf Wendbladh, svensk skådespelare, regissör och teaterchef.

Årets filmer
Boxing
Le Clown et ses chiens
Fencing
A Hand Shake
Man on Parallel Bars
Pauvre Pierrot
Le Prince de Galles
Un bon bock
Wrestling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Filmåret 1891



Födda
1 januari – Charles Bickford, amerikansk skådespelare.
2 januari – Eric Engstam, svensk sångtextförfattare, vissångare och skådespelare.
23 januari – John Hilke, svensk skådespelare.
2 februari – Harald Wehlnor, svensk skådespelare.
8 mars – Sam Jaffe, amerikansk skådespelare.
10 mars – Greta Fock, svensk skådespelare.
16 mars – Jules Gaston Portefaix, svensk skådespelare och manusförfattare.
2 april – Nils Dahlgren, svensk skådespelare.
15 april – Wallace Reid, amerikansk skådespelare.
21 april – Olav Riégo, svensk skådespelare.
2 maj – Ingeborg Bengtson, svensk skådespelare.
21 maj
Gustaf Boge, svensk filmfotograf.
Maja Cassel, svensk skådespelare och operasångerska.
31 maj – Martin Ericsson, svensk skådespelare.
13 juni – Harry Roeck-Hansen, svensk skådespelare och teaterdirektör.
17 juli – Per Håkansson, svensk filmproducent och produktionschef vid AB Svea Film.
8 augusti – Karl Jonsson, svensk kamrer, inspicient, ateljékamrer vid Svensk Filmindustri.
17 augusti – Hugo Jacobson, svensk operettsångare och skådespelare.
7 september – Tor Wallén, svensk skådespelare och korist.
13 september – Nita Hårleman, svensk skådespelare.
14 september – Semmy Friedmann, svensk skådespelare.
29 september – Gerda Björne, svensk skådespelare.
1 oktober – Dagmar Ebbesen, svensk skådespelare och sångerska.
21 oktober – Edith Wallén, svensk skådespelare.
9 december – Ollars-Erik Landberg, svensk skådespelare.
15 december – Mary Gräber, svensk skådespelare.

Avlidna
16 januari – Léo Delibes, fransk filmmusikkompositör.

Årets filmer
Dickson Greeting
Duncan and Another, Blacksmith Shop
Duncan or Devonald with Muslin Cloud
Duncan Smoking
Men Boxing
Monkey and Another, Boxing
Newark Athlete

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
 

fr:Avant 1895 au cinéma
Filmåret 1890



Födda
4 januari – Weyler Hildebrand, svensk skådespelare, regissör och manusförfattare.
6 januari – Tor Weijden, svensk skådespelare.
28 januari – Elner Åkesson, svensk filmfotograf.
5 februari – Sture Baude, svensk skådespelare.
5 mars – Per Lindberg, svensk regissör, manusförfattare och producent.
4 april – Johnny Björkman, svensk skådespelare, köpman, handelsresande, disponent.
13 april – Eric Abrahamsson, svensk skådespelare.
17 april – Art Acord, amerikansk stumfilms-skådespelare.
22 april – Arthur Natorp, svensk regissör och skådespelare.
18 juni
Stan Laurel, brittisk skådespelare.
Gideon Wahlberg, svensk författare, teaterledare, skådespelare och kompositör.
2 juli – Rune Carlsten, svensk regissör, manusförfattare och skådespelare.
7 juli – Elsa Ebbesen, svensk skådespelare.
27 augusti – Man Ray, amerikansk dadaistisk fotograf och filmregissör.
28 augusti – Knut Pehrson, svensk skådespelare.
4 september – Naima Wifstrand, svensk operettsångerska, skådespelare, kompositör och regissör.
23 september – Axel Slangus, finländsk skådespelare, regissör och manusförfattare.
1 oktober – Stanley Holloway, brittisk skådespelare.
2 oktober – Groucho Marx, amerikansk komiker, skådespelare, Bröderna Marx.
12 oktober – Carl Hagman, svensk sångare och skådespelare.
26 oktober – Linnéa Hillberg, svensk skådespelare.
1 december – Hartwig Fock, svensk skådespelare och teaterregissör.
8 december – Hortensia Hedström, svensk operettsångerska och skådespelare.
25 december – Hugo Bolander, svensk filmproducent, regissör, skådespelare och manusförfattare.
28 december – Gösta Ekman d.ä., svensk skådespelare och teaterdirektör.

Avlidna
16 september – Louis Aimé Augustin Le Prince, spelade in de två första kända och bevarade filmfragmenten.

Årets filmer

Falling Cat
London's Trafalgar Square
Monkeyshines

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Nicola Larini

Nicola Larini, född 19 mars 1964 i Lido di Camaiore i Italien, är en racerförare.

Racingkarriär 
Larini debuterade i formel 1 för Coloni säsongen . Han kom som bäst tvåa i ett lopp, San Marinos Grand Prix 1994. 

Larini kör numera i WTCC för Chevrolet.

F1-karriär 

 

 
|}

Noter

Källor 

Födda 1964
Italienska racerförare
Italienska Formel 1-förare
BMW Sauber F1-förare
Ferrari F1-förare
WTCC-förare
Män
Levande personer
Svegder

Sveigder (även Svegder och Swegde) var enligt Ynglingasagan kung i Svitjod. Han ska ha efterträtt sin far Fjölner efter dennes död, och tillsammans med tolv följesmän rest omkring i världen, bland annat till Ryssland och Turkiet där han träffade släktingar (enligt Snorre hade asarna utvandrat från Turkiet). Under en andra resa till Turkiet blev han efter ett dryckesslag av en dvärg lockad att gå in i en stor sten, ty därinne skulle han kunna möta Oden.

Han skall ha varit gift med Vana av Vanahem och hade med henne sonen Vanlande, som efterträdde honom på tronen.

Källor

Svenska sagokungar
Vanlande

Vanlande eller Vanland (fornvästnordiska Vanlandi) var enligt Snorre Sturlasson kung av Svitjod av Ynglingaätten och satt i Uppsala. Han är omnämnd i Ynglingatal och Ynglingasagan i Heimskringla. Han ska ha varit son till Svegder som han efterträdde som kung. 

Vanlande beskrivs av Snorre som en stor krigare som ofta reste ut i världen. En vinter bodde han hos Snjå den gamle (Snær gamli) i Finland och fick hans dotter Driva till maka. Våren efter for han hem, men lovade att komma tillbaka om tre år. När Vanlande glömde bort detta och inte kom tillbaka på tio år skickade hon deras son Visbur till honom med sejdkvinnan Huld. Hon skulle skicka kungen tillbaka till Driva eller om detta misslyckades skulle hon döda honom. När hon sejdade fick Vanlande lust att fara till Finland men hindrades av sina män. Huld skickade då en mara som red honom till döds. Han begravdes sedan på Skutåns strand och Visbur efterträdde honom som kung.

Källor

Svenska sagokungar
Visbur

Visbur var enligt Heimskringla kung av Svitjod och medlem av Ynglingaätten. Han var son till tidigare kung Vanlande och dennes drottning Driva. Han gifte sig med en dotter till Aude den mäktige, och de fick två söner, Gisl och Önder. Nu fann dock Visbur en ny hustru varpå den gamla reste hem till sin far och tog med sig de två sönerna. 

Med sin nya hustru fick Visbur en tredje son, Domalde. Audes dotter skall då ha sejdat olycka över Domalde. När Gisl och Önder var tolv och tretton år gick de till sin far för att få sin mors brudgåva. Visbur nekade och de två sönerna sade att guldhalsbandet skulle bli den bäste av ynglingaättens bane. Därefter red de hem till sin morfar och planerade hur de skulle mörda sin far.

Völvan Huld anlitades för att hjälpa dem, och hon sedjade så att mordet på deras far skulle leda till en tradition av släktmord inom ätten. De samlade sedan män och brände sin far till döds i hans hus. Han efterträddes sedan som kung av Domalde.

Noter

Källor 

Svenska sagokungar
Domar

Domar var enligt Ynglingatal och Ynglingasagan kung av Ynglingaätten i Svitjod och son till Domalde. Han var gift med Drott, som var syster till Dan den storvulne, den förste danske kungen. 

Till skillnad från hans far var hans styre fullt av välstånd, med god årsväxt, och han dog sotdöden. Han efterträddes sedan av sonen Dyggve.

Källor 

Svenska sagokungar
Björn Waldegård

Björn Waldegård, född 12 november 1943 i Rö församling i Norrtälje kommun, Stockholms län, död 29 augusti 2014, var en svensk rallyförare.

Biografi

Rallykarriär 
Waldegård var en av svensk rallys främsta förare genom tiderna. Han började sin rallykarriär på smala och krokiga vägar i Roslagen. Waldegård köpte en begagnad Volkswagen 1500 och vann Rally Bore 1965. Det var hans genombrott som rallyförare. Han tävlade då för MK Rimo. Därefter tävlade han för många av de stora teamen.

Mellan 1975 och 1990 vann Waldegård 16 VM-rallytävlingar. Han blev 1979 korad till den förste officielle rallyvärldsmästaren. Svenska rallyt vann han fem gånger, Safarirallyt fyra gånger, Elfenbenskustenrallyt tre gånger och dubbelt i både San Remo-rallyt och Monte Carlo-rallyt.

Efter aktiva karriären 
De sista åren arbetade Waldegård som expertkommentator på Eurosport. Tidigare kommenterade han tävlingar i WRC, men på slutet kommenterade han endast Dakarrallyt tillsammans med Janne Tromark.

Han gjorde även rösten till Björn Rallygård i den svenska versionen av Disney-filmen Bilar 2006.

Musik 
Björn Waldegård är omnämnd i Lars Vegas Trios låt "Hetsig dans kring granen", där han beröms för sina fina kläder.

Meriter 
 Vann 1979 första VM för rallyförare 
 19 segrar i VM-rallyn 
 Segrar i Safarirallyt 1977, 1984, 1986 och 1990 
 Seger i RAC-rallyt år 1977 
 Segrar i Monte Carlo-rallyt 1969 och 1970 
 Segrar i Svenska rallyt år 1968-70, 1975 och 1978
 
Han tävlade i 55 länder och hade kontrakt med 14 olika bilmärken.

Han tilldelades Motorprinsens medalj 1977.

Referenser

Externa länkar

Födda 1943
Avlidna 2014
Svenska rallyförare
Män
Mottagare av Hans Majestät Konungens medalj
Personer från Norrtälje
Dyggve

Dyggve var en svensk sagokung av Ynglingaätten. Enligt Ynglingasagan i Heimskringla var han son till Domar och Drott, dotter till den danske kungen Danper och syster till Dan den högmodige, och hade sonen Dag den vise. Dyggve skall ha varit den förste i sin släkt som kallade sig "kung"; de tidigare härskarna hade kallat sig drottnar. Han skall ha dött sotdöden och blivit älskare åt Hel och efterträtts av sin son.

Källor

Svenska sagokungar
Dag den vise

Dag den vise, på isländska Dagr hinn spaki eller Dagr spaka, är en mytologisk svensk sagokung. Enligt Ynglingatal och Ynglingasagan tillhörde han Ynglingaätten och var kung av Svitjod. Han var son till Dyggve.

Dag sades kunna förstå fågelsång, och hade tam sparv som flög vida omkring och kom tillbaka med nyheter. En dag flög sparven till Reidgotaland där den blev dödad medan den pickade säd i ett fält vid gården Vörve. Förlusten av sparven tog Dag hårt, och efter att ha blotat en galt fick han reda på vad som hänt. Dag bestämde sig för att hämnas sin fågel och angrep Varra i Reidgotaland, och tog många fångar. När han skulle vända åter blev han dock dödad av en träl som slängde en hötjuga mot honom. Han efterträddes av sin son Agne Skjalfarbonde.

Se även
Hugin och Munin

Källor

Svenska sagokungar