kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Telstar

Telstar var den första aktiva kommunikationssatelliten, den första satelliten avsedd för telefon- och datatrafik. Den var även den första privatägda satelliten. Än idag används namnet Telstar för ett antal kommunikationssatelliter.

Den ursprungliga Telstar ägdes av det amerikanska telefonbolaget AT&T och hade blivit möjlig genom ett avtal mellan AT&T, Bell Telephone Laboratories, NASA, brittiska posten och den franska post- och telestyrelsen som gick ut på att man skulle utveckla satellitbaserad kommunikation. Företaget Bell byggde en markstation i Andover, Maine (USA). De tecknade även ett kontrakt med Nasa där man lovade att betala 3 miljoner dollar för varje uppskjutning, oavsett om den lyckades eller ej.

Telstar 1 
10 juli 1962 sköts Telstar upp med hjälp av en Deltaraket från Cape Canaveral AFS i Florida. Detta var den första privatfinansierade uppskjutningen av en rymdfarkost någonsin. Telstar placerades i en bana som går 45° över ekvatorn, ett varv tillryggalades på 2 timmar och 37 minuter. Detta medförde att satelliten endast kunde användas för transatlantiska överföringar under 20 minuter av varje varv.

De första tv-bilderna som överfördes med hjälp av Telstar var av en flagga utanför markstationen i Andover, detta var samma dag som uppskjutningen ägt rum. Nästan två veckor senare, den 23 juli, användes så satelliten för första gången "på riktigt", då man länkade tv-bilder över Atlanten. Under denna kväll skickades även de första telefon-, fax- och datasignalerna över Atlanten. President Kennedy höll ett direktsänt tal till Frankrike, via Telstar.

Satelliten, som byggdes av Bell Telephone Laboratories, var sfärisk, 88 cm lång med en vikt på 77 kg. Dimensionerna begränsades av utrymmet som fanns i den Deltaraket som skulle bära den till omloppsbanan.

Den första Telstar-satelliten var bara ett experiment. Den togs ur bruk den 21 februari 1963.

Efterföljare 
Experimenten fortsatte och år 1964 fanns två Telstar och ytterligare fyra kommunikationssatelliter i rymden. Syncom 2 var den första geosynkrona satelliten. Syncom 3, dess efterföljare, länkade Olympiska sommarspelen 1964.

År 2004 fanns satelliterna Telstar 5-7 och 10-13 i bruk och de ägdes då av Loral.

Telstar som inspiration 
År 1962 skrev Joe Meek en låt med titeln Telstar, inspirerad av satelliten, den framfördes av The Tornados. I Nederländerna finns en fotbollsklubb med namnet FC Telstar, även det efter satelliterna. Ett brittiskt skivbolag kallar sig Telstar, och en svensk dansorkester under 1960- och 70-talen kallade sig Telstars.

Telstar i fiction 
Telstar är också namnet på en miniboss i den amerikanska versionen av TV-spelet Final Fantasy 6 (amerikansk titel: "Final Fantasy 3") till Super Nintendo.

Källor 
 NSSDCA

Satelliter
Tofta församling, Lunds stift

Tofta församling var en församling i Lunds stift och i Landskrona kommun. Församlingen uppgick 2005 i Asmundtorp-Tofta församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. .

Församlingen var till 2005 annexförsamling i pastoratet Asmundtorp och Tofta. Församlingen uppgick 2005 i Asmundtorp-Tofta församling.

Kyrkor

Tofta kyrka

Se även
Tofta socken

Referenser

Noter

Indelningar i Landskrona kommun
Historiska församlingar i Lunds stift
Upplösningar 2005
Asmundtorps församling

Asmundtorps församling var en församling i Lunds stift och i Landskrona kommun. Församlingen uppgick 2005 i Asmundtorp-Tofta församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. .

Församlingen var till 2005 moderförsamling i pastoratet Asmundtorp och Tofta. Församlingen uppgick 2005 i Asmundtorp-Tofta församling.

Kyrkor

Asmundtorps kyrka

Se även
Asmundtorps socken

Referenser

Noter

Indelningar i Landskrona kommun
Historiska församlingar i Lunds stift
Upplösningar 2005
Protonraket

Protonraket (formellt: UR-500), rysk obemannad raket avsedd för att transportera satelliter och annat som ska upp i rymden. Den första protonraketen sköts upp redan 1965 och används fortfarande (2017).

Raketen har fyra steg varav de tre första drivs med dimetylhydrazin och det översta av flytande fotogen och flytande syre.

Ursprungligen togs den fram för att skicka kärnvapen, om den använts för det syftet hade den haft en räckvidd på 12 000 km. Man insåg dock att den var alldeles för överdimensionerad för denna uppgift, istället började man använda den för att föra upp föremål i rymden.

Denna rakettyp har använts till otaliga uppskjutningar av obemannade farkoster, och skulle förmodligen ha använts även vid ryssarnas första bemannade månfärd om inte amerikanerna kommit så långt med sitt Apolloprogram.

Barnsjukdomar 
Mellan 1965 och 1970 var protonraketen en opålitlig rakettyp, många rymdfarkoster gick förlorade då raketerna exploderade eller havererade på något annat sätt.

Rymdsonder 
Raketen har varit bärraket för flera obemannade månsonder i Lunaprogrammet och Lunochodprogrammet, flera Mars- och Venussonder i Fobosprogrammet, Vegaprogrammet och Veneraprogrammet.

Rymdstationer 
Det var med Protonraketer samtliga rymdstationer i Saljut-serien skickades upp, liksom sex av sju delar av rymdstationen Mir. Tre delar av rymdstationen ISS, Zarja, Zvezda och Nauka.

Referenser 
 om Proton på www.russianspaceweb.com

Externa länkar 

Rymdraketer
Sovjetunionens rymdprogram
Rysslands rymdprogram
238

238 (CCXXXVIII) var ett normalår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Mars 
 22 mars – Gordianus I och hans son Gordianus II utropas till romerska kejsare, för att störta usurpatorn Maximinus Thrax, men deras styre varar endast i tre veckor.

April 
 12 april – De båda Gordianus-kejsarna dör genom självmord respektive att stupa i strid.
 22 april – Pupienus och Balbinus utses till romerska kejsare i ett nytt försök att störta Maximinus Thrax.

Juni 
 24 juni – Vid Maximinus Thrax död upphör kampen om kejsarmakten för tillfället.

Juli 
 29 juli – Gordianus III blir romersk kejsare, när Pupienus och Balbinus dör.

Okänt datum 
 Karpierna invaderar Moesia, varvid kejsar Maximinus Thrax drar i fält mot dem. Trots att de erlägger tribut misslyckas romarna med att tvinga goterna och karpierna att dra sig tillbaka från Moesia.
 Staden Aquileia ställer sig på den romerska senatens sida i kampen om kejsarmakten.
 Den framtide romerske kejsaren Valerianus blir princeps senatus.
 Colosseum återställs efter att ha skadats.
 Goterna kommer från nuvarande Ukraina och går över floden Donau samt ödelägger Romarriket fram till gränsen till Anatolien.
 I Nordafrika upplöses legionen III Augusta. Innan denna återupprättas 253 försvaras Afrika endast av hjälptrupper.

Födda

Avlidna 
 12 april
 Gordianus I, romersk kejsare sedan 22 mars detta år (självmord)
 Gordianus II, romersk kejsare sedan 22 mars detta år (stupad i slaget vid Kartago)
 April – Maximinus Thrax, romersk kejsare sedan 235
 29 juli
 Pupienus, romersk kejsare sedan 22 april detta år (mördad)
 Balbinus, romersk kejsare sedan 22 april detta år (mördad)
 Gongsun Yuan, kinesisk krigsherre i Liaodong och nordvästra Korea
 Chosroes I, kung av Armenien (mördad)

Externa länkar
Puttgarden

Puttgarden () är en mindre ort och hamn vid Östersjön på ön Fehmarns nordkust, i norra Tyskland. Orten är framförallt känd för sitt färjeläge. Färjelinjen mellan Puttgarden och Rødbyhavn i Danmark (se Rødby–Puttgarden), som öppnades 1963, är en av de viktigaste förbindelserna mellan Skandinavien och den europeiska kontinenten. Puttgarden ingår i stadskommunen Fehmarn sedan 2003.

Historia 
Puttgarden omnämns för första gången 1198, men orten spelade en obetydlig roll ända till efter andra världskriget.

Före kriget gick tåg- och biltrafik mellan Skandinavien och kontinenten över den danska hamnen i Gedser till antingen Rostock eller Lübeck, och via Trelleborg–Sassnitz. När gränserna drogs om efter kriget och järnridån drogs alldeles öster om Lübeck, togs gamla planer om en "fågelvägslinje" (Vogelfluglinie) via ön Fehmarn upp igen. Namnet kommer av att det är en vanlig flyttväg för fåglarna på väg till/från Skandinavien. Från Puttgarden och över Fehmarnsundbron går järnvägen Hamburg–Puttgarden.

År 1963 byggdes Fehmarnsundbron (Fehmarsundbrücke), en bro mellan Fehmarn och fastlandet. Den är 935 meter lång. Tidigare fick man ta en färja över till tyska fastlandet.

De danska och tyska regeringarna beslutade den 29 juni 2007 att bygga en fast förbindelse som ska ersätta färjelinjen. Arbetet med tunneln inleddes 2021 och beräknas vara klart 2029, se Fehmarn Bält-förbindelsen.

Se även 
 Rødby–Puttgarden

Referenser

Externa länkar 

Orter i Schleswig-Holstein
Hamnar i Tyskland
Fehmarn
Transport i Schleswig-Holstein
Glenn T. Seaborg

Glenn Theodore Seaborg, född 19 april 1912 i Ishpeming, Marquette County, Michigan, död 25 februari 1999 i Lafayette, Contra Costa County, Kalifornien, var en amerikansk kemist och kärnfysiker.

Biografi 
Seaborg studerade kemi vid UCLA (University of California, Los Angeles) samt i Berkeley. Han blev 1946 professor i kemi vid Berkeley-universitetet och ägnade sig där framför allt åt att undersöka olika grundämnens egenskaper. Han upptäckte därvid mer än 100 olika isotoper och kom att tillsammans med andra forskare isolera och identifiera de så kallade transuranerna, nämligen ämne nr 94 plutonium, 95 americium, 96 curium, 97 berkelium, 98 californium, 99 einsteinium, 100 fermium, 101 mendelevium och 102 nobelium.

Seaborg var också ordförande i USA:s atomenergikommission åren 1961–71. 

Tillsammans med fysikern Edwin McMillan tilldelades Seaborg 1951 nobelpriset i kemi för sina upptäckter angående transuranernas kemi.

Seaborgium 
År 1997 gavs grundämnet 106 namnet seaborgium till hans ära. Grundämnet fick namnet då Seaborg ännu levde vilket var kontroversiellt.

Utmärkelser och akademiledamotskap 
Under sin livstid uppmärksammades Seaborg, förutom Nobelpriset, med ett tjugotal hedersdoktorat och hedersmedlemskap i Chemical Society i London.

Seaborg invaldes i The National Academy of Sciences 1954. Han blev 1949 utländsk ledamot av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien och invaldes 1972 som utländsk ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien. 

Asteroiden 4856 Seaborg är uppkallad efter honom.

Familj
Glenn T. Seaborgs mor Selma Olivia Erickson kom från Sverige, liksom hans farföräldrar, och hans första språk i föräldrahemmet var svenska. Hans farfar hette Sjöberg innan han emigrerade.

Källor

Vidare läsning

Externa länkar 

 Nobelprize.org, Nobelpriset i kemi 1951
 Nobelprize.org, Glenn Seaborg – biografi

Nobelpristagare i kemi
Amerikanska nobelpristagare
Amerikanska fysiker under 1900-talet
Amerikanska professorer i kemi
Alumner från University of California, Berkeley
Alumner från University of California, Los Angeles
Mottagare av Franklinmedaljen
Mottagare av Perkinmedaljen
Mottagare av Priestleymedaljen
Upptäckare av grundämnen
Svenskamerikaner
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Amerikanska eponymer
Amerikanska kemister under 1900-talet
Forskare från Michigan
Personer från Ishpeming
Födda 1912
Avlidna 1999
Män
USA:s energidepartement
Personer med anknytning till Manhattanprojektet
Fehmarn

Fehmarn (danska: Femern eller Femer) är en tysk ö i Östersjön, vid förbundslandet Schleswig-Holsteins östra kust. Sedan 2003 omfattas hela ön av staden Fehmarn, som då bildades genom en sammanslagning av staden Burg auf Fehmarn med öns övriga tre kommuner Bannesdorf auf Fehmarn, Landkirchen auf Fehmarn och Westfehmarn.

Historik
Ön tillhörde Schleswig som var under danskt styre fram till 1864, då Preussens arméer stormade ön. Befolkningen har alltid talat plattyska.

Sedan 1963 finns en fast förbindelse mellan Fehmarn och det tyska fastlandet, Fehmarnsundbron (Fehmarnsundbrücke). Den är 935 meter lång och 69 meter hög. På den motsatta sidan av ön ligger Fehmarn bält, ett sund som delar Tyskland från Danmark. Mellan Puttgarden på Fehmarn och Rødbyhavn i Danmark försiggår en mycket omfattande färjetrafik. Resan tar knappt 1 timme.

Fehmarn Bält-förbindelsen är en planerad tunnelförbindelse under Fehmarn bält, med planerad byggstart 2015 och färdigställande 2021.

Det största samhället på Fehmarn är Burg auf Fehmarn, med cirka 6 000 invånare. Burg var fram till 2003 en egen stad. Det finns även ett stort antal mindre byar på ön, och kusten är intressant för ornitologer då många flyttfåglar mellanlandar där.

Flera sjöslag mellan Sverige och Danmark har inträffat i närheten av Fehmarn, bland annat sjöslagen vid Kolberger Heide och Femern år 1644, samt sjöslaget i Femer bält 1715.

Se även
 Fyrtornet Flügge på sydvästra Fehmarn.
 Borgruin Glambek på södra Fehmarn.
 Fehmarnsundbron

Källor

Externa länkar 

Officiell webbplats

Fehmarn
Kommuner och städer i Kreis Ostholstein
Rødbyhavn

Rødbyhavn är ett samhälle med  invånare (2017) i Lollands kommun i region Själland, på den danska ön Lolland vid sundet Fehmarn Bält. Rødbyhavn har färjeförbindelse med tyska Puttgarden på ön Fehmarn. Denna färjeförbindelse används numera endast av biltrafik. 1997 upphörde godstågstrafiken och 2019 persontågstrafiken.
I västra delen av Rødbyhavn, vid Fehmarn Bält, ligger semesteranläggningen Lalandia.

Se även
Rødby–Puttgarden
Fehmarn Bält-förbindelsen

Källor

Fotnoter

Lolland
Orter i Region Själland
Hamnstäder i Danmark
Lollands kommun
Emanation

Emanation är ett utflöde eller utströmning ur det gudomliga, en tolkning av de himmelska väsendenas och världarnas tillkomst hos gnostiska, nyplatonska och senare persiska och arabiska filosofer som menade att tingen utgör en del av Guds väsen. Det antas således att det finns ett överflöd i Gud så att allt det övriga varande framkommer som en följd av en ”utströmning” (emanation) från Gud. Genom denna utströmning framkommer en mångfald av varanden: ändliga, begränsade, underordnade tid och rum, ofullkomliga, skilda och med split mellan dem.

Emanation har tidigare även använts som namn på den ädelgas, som numera kallas radon.

Termer inom metafysik
Gnosticism
Ädelgaser
Pleroma

Pleroma är Fullheten, den gode Guden (ej skaparguden Demiurgen) inom gnosticismen. Den består av sammanlagt 30 eoner, anledningen till detta antal är frambringad genom bokstavsmystik, då guds namn i hebreiskans tetragrammaton har siffervärdet 30 (26+4): härledd ur JHWH. Då representerar varje eon en bokstav av Guds namn som är hela Pleroma.

Filosofisk beskrivning
Den är en beskrivning av tillvarons manifestation, ett koncept över den odödliga världens emanation; (eonerna som då flödar ur Monaden). Den är Monaden, men vår visuella begränsning hindrar oss ifrån att uppfatta den då den beskriver ett omedvetet tillstånd. Den är obegränsad och ingenting är bortom den därför att den är tidlös. Att förstå Pleroma skulle innebära att vara medveten inom det omedvetna. För att nå Pleroma måste gnostikern bli fri ifrån alla attribut som representeras av den materiella världen då dessa endast är skenbilder av sanningen. Genom att reflektera över detta system kan gnostikern nå gnosis. Först då kan den befrias ifrån materialismens bojor och uppfatta härligheterna inom Monaden.

Frågan är ifall dessa urkunder över Pleroma är manifestationer av Pleroma, alltså en reflektion av den yttersta tillvaron, eller om dem är vårt medvetandes manifestation. Då vi beskriver dem med språk bundna inom det materiella.

En annan fråga är observatörens påverkan av urkunderna. Om man låter beskriva Pleroma som en fraktal både bildligt och tekniskt. Vari är då början och slutet av Pleroma? Det åligger därför hos observeraren själv att välja början och slut, men då är det ingen verklig början eller ett slut därför att Pleroma har ingen början - ej heller något slut. Varje födelse emot Pleroma är därför ett under.

Referenser 

Gnosticism
Halo

Halo kan avse:
Från grekiska ἅλως eller halos, halon - rundning, ring omkring solen och månen

 HALO – en typ av fallskärmshopp, se High altitude, low opening
 Halo – NATO:s rapporteringsnamn för en rysk helikopter, se Mil Mi-26
 Halo (säkerhet) – en del av krockskyddet i en formelbil
 Halo (yacht) – en motoryacht tillverkad av Feadship i Nederländerna
 Halo-halo  – en filippinsk dessert

Vetenskap
 Halo (ljusfenomen) – ett ljusfenomen i meteorologin.
 Galaktisk halo - området i en galax utanför en galaxskiva där stjärnhopar och olika objekt kretsar runt galaxens centrum

Kultur
 Halo (spelserie) – en konsolspelsserie
 Halo (film) – bygger på spelserien
 Halo (bokserie) – bygger på spelserien
 Halo (Soil-låt) – en låt av amerikanska heavy metal-bandet Soil
 Halo (Texas-låt) – sång av gruppen Texas
 Halo (låt av Bethany Joy Galeotti) –  en sångtitel på en Bethany Joy Galeotti sång
 Halo (låt av Machine Head) – en låt av Machine Head från albumet The Blackening
 Halo (Depeche Mode-låt) – en låt av Depeche Mode, från albumet Violator
 Halo (Beyoncé Knowles-låt) – låt av Beyoncé, från albumet I Am... Sasha Fierce
 Halo (Takida-låt) – låt av Takida från albumet Bury The Lies (evey)
 Halo (musikgrupp) – ett sydkoreanskt pojkband
 Halo, Halo  – Jugoslaviens bidrag i Eurovision Song Contest 1982
Anandamid

Anandamid, även kallad arakidonyletanolamin, är en endokannabinoid som upptäcktes av Raphael Mechoulam år 1992. Namnet kommer från ananda (sanskrit för "lycksalighet") och amid.

Man fann först att Δ9-tetrahydrocannabinol, vilken är en av de psykoaktiva cannabinoider man finner i cannabis, dockar i vad man började kalla cannabinoidreceptorer i hjärnan. Man började då söka efter den kroppsegna substans som normalt dockar i dem. Cannabidiol utvinns vanligtvis från hampa och saknar de psykoaktiva egenskaperna som tetrahydocannabinol har. Senare forskning har visat att intag av CBD-olja påvisat en ökad koncentration av anandamid i kroppen genom att bromsa återupptaget och nedbrytningen av substansen. Anandamid syntetiseras, likt arakidonsyra och kväveoxid, vid behov till skillnad från "vanliga" signalsubstanser som läggs på lagring. Anandamid bryts ner genom hydrolys. Ämnets effekter kan antingen vara centrala, i hjärna och ryggmärg, eller perifera, i andra delar av kroppen.

Anandamid och liknande ämnen finner man även i mycket små kvantiteter i kakaobönan och i choklad.

Anandamid påverkar bland annat vårt generella sinnestillstånd och har kopplingar till flera neuroaktiva system i hjärnan som reglerar bl.a. utsöndring/återupptag av serotonin och dopamin, signalsubstanser som påverkar vårt psykiska mående och kognitiva funktioner. Studier har visat att patienter med depression, ångest-problematik, ADD/ADHD och liknande tillstånd uppvisar lägre nivåer av anandamid än människor utan dessa tillstånd. Det pågår intensiv forskning runt om i världen för att bättre förstå hur anandamid reglerar/påverkar vår hälsa samt hur olika tillskott i sin tur påverkar kroppens utsöndring/återupptag av ämnet. Anandamid spelar en viktigt roll i reglering av matvanor samt neural reglering av motivation och välbehag.

Litteratur
Devane W. A., Hanuš L., Breuer A., Pertwee R. G., Stevenson L. A., Griffin G., Gibson D., Mandelbaum A., Etinger A., Mechoulam R.: Isolation and structure of a brain constituent that binds to the cannabinoid receptor. Science 258, 1946-1949 (1992)
Mechoulam R., Fride E.: The unpaved road to the endogenous brain cannabinoid ligands, the anandamides in “Cannabinoid Receptors” (ed. R. Pertwee), Academic Press, London. Pp. 233-258 (1995)

Biomolekyler
Amider
Cannabinoider
Censor

Censor var en ämbetsmannatitel under antikens Rom. De valdes vart fjärde, senare vart femte år. De två censorernas uppgifter var främst:
 registrering och taxering av medborgarna
 övervakning av moralen och bestraffningen i samband därmed
 revidering av listan över senatorerna
 uppgifter i samband med tullar och skatter

Censorerna såg till att folket betalade skatter och gjorde krigstjänst. De hade också uppgiften att uppta nya senatorer och avsätta de som ansågs ha misskött sig.

Efter 22 f.Kr. övertogs censorernas befogenheter av kejsaren, vilket starkt bidrog till enväldets införande då dessa omfattade rättigheter som att stöta ut senatorer på moralisk grund samt uppta nya senatorer.

Efter det att det romerska kungariket störtats och den tidiga republiken upprättats inrättades så småningom ämbetet censor år 443 f.Kr. Censorerna var, med vissa undantag, två. Till en början kunde enbart patricier inneha ämbetet, men år 351 f.Kr. innehade den första plebejen ämbetet. Det mesta tyder på att det var comitia centuriata som valde censorerna. Vanligen var det endast personer som tidigare tjänat som konsuler som kunde väljas till censorer. År 265 f.Kr instiftades en lag som förbjöd en person att väljas till censor mer än en gång, vilket dock ditintills inte hört till vanligheterna. Att vara censor var, med undantag för att tjäna som diktator, det mest ärofyllda uppdraget en person kunde inneha inom den romerska statsapparaten.

Censorernas uppdrag var från början endast begränsat till att övervaka Roms census. Kung Servius Tullius hade inrättat detta register (census) över de romerska medborgarna och deras tillhörigheter. Med tiden kom censorernas uppdrag även att omfatta att övervaka den så kallade regimem morum, alltså den allmänna moralen. Dessutom ansvarade censorerna för stora delar av statens finanser, vilket hade samband med att de övervakade censuset, som ju var grunden för beskattning av medborgarna.

I den romerska senrepubliken tappade censorerna allt mer i betydelse och makt. Det fanns perioder då det inte ens utsågs någon censor. I och med republikens fall och kejsardömets födelse kom censorernas ansvarsområden och befogenheter att övertas av de romerska kejsarna.

Referenser

Romerska republiken
Romerska titlar
Historiska yrken
TV-året 1992



Händelser

Februari
Februari – Väderpresentationen i SVT:s Rapport vinner första pris vid International Weather Forecasters Festival i Paris, Frankrike i konkurrens med 47 av alla de större TV-kanalerna i Europa och USA .

Mars
2 mars – TV4 börjar med reguljära sändningar i det analoga marknätet.
14 mars – Christer Björkman vinner Melodifestivalen med låten I morgon är en annan dag.

September
14 september – TV 4 introducerar TV-morgonprogram där nyhetsbulletinerna varvas med gästbesök i studion .

TV-program

Sveriges Television 
13 januari – Premiär för Barbarella live, direktsänd underhållning från Norrköping med Lill-Marit Bugge som programledare.
6 mars – De giriga, den första av fyra nya filmer med Lars-Erik Berenett som Roland Hassel.
18 mars – Seriestart för den danska äventyrsserien Göingehövdingen.
20 augusti – Premiär för Rederiet.
25 september – Start för I manegen med Glenn Killing med bland andra Henrik Schyffert och Robert Gustafsson.
29 november–24 december – Årets julkalender är Klasses julkalender.

Avlidna 
12 juni – Gerda Nicolson, 54, australisk skådespelare (Kvinnofängelset).
5 december – Hilary Tindall, 54, brittisk skådespelare (Arvingarna, Skeppsredaren).

Referenser

Fotnoter

Externa länkar