kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hafsfrun

Hafsfrun, lyriskt drama av Clas Livijn (1781-1844), vars tryckning påbörjades 1816, men aldrig fullbordades. Den trycktes sedan först i "Samlade skrifter af Clas Livijn, del I", utgivna av A.I.Arwidsson, Örebro 1850. Ämnet till dramat var hämtat ur den gamla balladen om Hertig Magnus kärlek till sjöjungfrun. Det var meningen att J. N. Eggert skulle satt musik till det, men hans död 1813 förhindrade verkställigheten av denna plan.

Magnus, hertig till Östergötland, hade sitt residens i Vadstena och är begravd i klosterkyrkan. Heliga Birgitta är stadens helgon och Clas Livijn hade också planer att skriva ett drama om hennes leverne, men av detta blev inget. Däremot skrev han som sagt "Hafsfrun" - det första svenska nationella dramat om den tokige fursten av Östergötland.

Se även
 Hertig Magnus och sjöjungfrun

Svenska teaterpjäser
Svenskspråkig litteratur
Skönlitteratur 1850
Leif Reinius

Leif Axel Reinius, född 24 maj 1907 i Engelbrekt, Stockholm, död 14 februari 1995 i Kville, Göteborgs och Bohus län, var en svensk arkitekt.

Leif Reinius var son till bankkamrer Karl Axel Richard Reinius och Thora Gunhilde Larsen. År 1925 skrevs han in som arkitekturelev vid Kungliga tekniska högskolan och efter examen 1929 blev han anställd hos arkitekten Hakon Ahlberg. Tillsammans med Sven Backström, som han träffade redan på KTH, startade han 1936 arkitektkontoret Backström & Reinius Arkitekter AB.

Litteratur
Eva Rudberg & John Sjöström, "Reinius, Leif Axel", Svenskt biografiskt lexikon, bd 29, s. 765-768.

Källor

Noter

Svenska arkitekter under 1900-talet
Kasper Salin-priset
Arkitekter från Stockholm
Födda 1907
Avlidna 1995
Män
Mottagare av Prins Eugen-medaljen
Ledamöter av Konstakademien
Svartryssland

Svartryssland eller Svartrutenien är ett historiskt landskap motsvarande nordvästra delen av nuvarande Belarus, regionen omkring Navahradak vid den övre delen av floden Njemen. 
Andra större städer i området är Hrodna (Grodno), Slonim, Vaŭkavysk (Volkovysk), Lida, och Njasvizj. 

Från 1239 kontrollerades området huvudsakligen av storfursten Mindaugas av Litauen. Åren 1239–1248 var de år då de litauiska attackerna var vanligast förekommande, vilket berodde på de ryska furstendömenas svaghet efter tartarernas anfall. Från och med slutet av 1200-talet kom Svartryssland att, tillsammans med Samogitien och de litauiska högländerna, bilda kärnområdet i storfurstendömet Litauen.

Namnet 
Namnsammansättningen med en färg användes först i västeuropeiska källor omkring 1360, men då om området Rödrutenien (Galizien) i Polen och Ukraina. 

På de flesta språk används en namnsammansättning där ett led bygger på det slaviska Rus eller latinets Rutenia, som både betecknar det medeltida Kievrus (Kievriket). Exempel är vitryska "Чорная Русь", latinets "Ruthenia Nigra" och engelskans "Black Ruthenia" eller "Black Rus'". Det svenska namnet Svartryssland har sitt ursprung i det att svenskan traditionellt inte haft olika benämningar för de östslaviska namnen "Rus" och "Rossija". Jämför den vitryska kritiken mot det svenska namnet "Vitryssland", som lider av samma problem.

Se även 
 Galizien
 Rutenien
 Vitryssland

Referenser

Noter

Externa länkar 

Belarus historia
Heda socken

Heda socken i Östergötland ingick i Lysings härad, ingår sedan 1971 i Ödeshögs kommun och motsvarar från 2016 Heda distrikt.

Socknens areal är 22,24 kvadratkilometer, varav 22,16 land. År 2000 fanns här 264 invånare. Kyrkbyn Heda med sockenkyrkan Heda kyrka ligger i denna socken.

Administrativ historik
Heda socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Heda församling och för de borgerliga frågorna till Heda landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Alvastra landskommun som 1969 uppgick i Ödeshögs landskommun som 1971 ombildades till Ödeshögs kommun. Församlingen uppgick 2006 i Ödeshögs församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Heda, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Lysings härad.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Ombergs kompani och Andra livgrenadjärregementet, Vadstena kompani.

Geografi
Heda socken ligger sydväst om Tåkern kring Disaån. Socknen är odlad slättbygd med låga kullar och åsar, med skogsmark i söder.

Fornlämningar

Kända från socknen är lösfynd från stenåldern, ett tiotal gravrösen och skärvstenshögar från bronsåldern samt flera gravfält från järnåldern. Fyra runristningar är kända varav två vid kyrkan.

Namnet
Namnet (1294 Hede) kommer från sockenkyrkan som anlades på hedmark i utkanten av byn Jussberg.

Personer från bygden
Arvid Fredrik Egerström, född 1718, bankokommissarie
Johan Hedenborg, född 1787, naturforskare
Samuel Hedborn, född 1783, psalmförfattare
David Hedegård, född 1891, teolog

Se även
Heda församling 
Lista över fornlämningar i Heda socken

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 5 Hermes 1948 libris
Heda sockens bebyggelse och boende /Sören Ewaldsson. Utgiven av Heda hembygdsförening 2004   libris

Externa länkar

Om Heda socken och dess hembygdsförening

Indelningar i Ödeshögs kommun
Socknar i Lysings härad
Skönberga socken

Skönberga socken i Östergötland ingick i Hammarkinds härad, uppgick 1952 i Söderköpings stad och omredåt ingår sedan 1971 i Söderköpings kommun och motsvarar från 2016 Skönberga distrikt.

Socknens areal är 55,10 kvadratkilometer, varav 54,23 land. År 2000 fanns här 1 934 invånare. En del av Söderköping samt kyrkbyn Skönberga med sockenkyrkan Skönberga kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Skönberga socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Skönberga församling och för de borgerliga frågorna till Skönberga landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Söderköpings stad och ingår sedan 1971 i Söderköpings kommun. Församlingen uppgick 2005 i Söderköpings församling som 2010 uppgick i Söderköping S:t Anna församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Skönberga, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Hammarkinds härad. De indelta båtsmännen tillhörde Östergötlands båtsmanskompani.

Geografi
Skönberga socken ligger närmast sydost om Söderköping med Göta Kanal och Söderköpingsån i norr och sjön Vispolen i väster. Socknen består av slättbygd i norr och kuperad åsrik skogsbygd i söder.

Fornlämningar
Kända från socknen är hällristningar, skärvstenshögar och gravrösen från bronsåldern samt åtta gravfält, stensträngar och två fornborgar från järnåldern. En runristning är antecknad från kyrkan, dessa två fragment nu borta.

Namnet
Namnet (1293 Skinberghum) kan komma från ett äldre namn på den till kyrkan närbelägna byn Husby. Förledet är skin, sken, glans;solsken'. Tillsammans med efterleden, en pluralform av berg, blir då tolkningen att höjderna vid kyrkan upplevts som särskilt solbelysta.

Namnet skrevs även före 1907 som Skinberga socken.

Se även
Skönberga församling 
Lista över fasta fornminnen i Söderköpings kommun (Skönberga)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 8 Hermes 1951 libris

Externa länkar

Söderköpings hembygdsförening (St Ragnhilds gille)

Indelningar i Söderköpings kommun
Socknar i Hammarkinds härad
Jean Paul

Jean Paul, egentligen Johann Paul Friedrich Richter, ibland mer oegentligt kallad Jean Paul Richter, född 21 mars 1763 i Wunsiedel, i dåvarande kungariket Bayern, död 14 november 1825 i närbelägna Bayreuth, var en tysk författare.

Biografi 
Skälet till Richters namnändring var en djup beundran för Jean Jacques Rousseau och dennes filosofi. Jean Paul brukar räknas som upphovsman till begreppet weltschmerz.

Jean Paul har vissa drag gemensamma med den tyska romantiken men brukar normalt sett inte räknas till denna litterära riktning. Författarskapet präglades av sentimentala småstycken och satirer som skrevs närmast för att finansiera studier i teologi och filosofi, som Jean Paul dock aldrig avslutade. Berättelsen Titan är dock en omfattande lovsång till individen. 80 år efter utgivningen av denna roman komponerade Gustav Mahler sin första symfoni efter att ha läst den.

Han slog igenom med berättelsen Das Leben des vergnügten Schulmeisterlein Maria Wuz in Auenthal. Sedan 2002 utdelas till författarens minne Jean-Paul-Preis (Jean Paul-priset) såsom en litterär utmärkelse av det tyska förbundslandet Bayern.

Bibliografi (utgivet på svenska) 
 Nyårsnatten (anonym översättning, Nyköping, 1813)
 Den döde Christi tal ifrån verldsbyggnaden; och Dröm i drömmen; tvenne blomsterstycken (anonym översättning, Stockholm, 1817)
 Reflexioner öfver den animaliska magnetismen (anonym översättning, Stockholm, 1817)
 Twänne blomsterstycken (översättning Jon Ulrik Ekmarck, Strängnäs, 1821)
 Titan (översättning Gustaf Eriksson, Mariefred, 1827-1829)
 Fyra drömmar (anonym översättning, ill.: Helga Henschen, Bibliofila klubben, 1948)

Noter

Externa länkar 

 

Födda 1763
Avlidna 1825
Män
Tyska författare
Tyskspråkiga författare
Walhalla
Personer från Wunsiedel
Romantiken
Mikael Wendt

Mikael Wendt, född 18 juli 1956 i Johanneberg i Göteborg, är en svensk politiker, rektor, låtskrivare och textförfattare. Han är bosatt i Skövde där han är rektor på Kavelbrogymnasiet sedan slutet av 2018. Han var tidigare ordförande och gruppledare för Folkpartiet i Skövde och var 2013-2018 verksam som rektor i Halmstad, vid Drottning Blankas gymnasium respektive Östergårdsskolan.

Wendt har bland annat haft framgångar med vinnande bidrag i Melodifestivalen 1987, då Lotta Engberg vann med sången (Fyra Bugg & en Coca Cola) och Melodifestivalen 1990 då Edin-Ådahl vann med sången Som en vind. Han sågs senast som producent i melodifestivalsammanhang när Charlotte Nilsson vann 1999 och även tog hem segern med "Tusen och en natt" i Eurovision Song Contest 1999, då på engelska som "Take Me to Your Heaven".

Wendt studerade vid Göteborgs universitet och är utbildad musiklärare, men började ägna sig alltmer åt musiken. Han spelade under denna tid bland annat i Lotta & Anders Engbergs orkester. I mitten av 1980-talet började han också att skriva musik tillsammans med Christer Lundh, ett samarbete som lett till flera placeringar på Svensktoppen. Flera av bland annat Lotta Engbergs sånger har skrivits av Mikael Wendt och Christer Lundh.

I början av 1990-talet avslutade Wendt turnélivet och arbetade allt mer som kompositör och sedermera även som producent. Bland de artister han producerat finns Vikingarna, Thorleifs och en tidig Peter Jöback.
 
Wendt blev tillsammans med Christer Lundh SKAP-stipendiat år 1994.

Wendt har tre barn; Fredrik, Johan och Cecilia och är farbror till fotbollsspelaren Oscar Wendt.

Källor

Externa länkar
 Mikael Wendt bloggar
 Wendts Folkpartisida
 Wendts melodifestivalbidrag

Alumner från Göteborgs universitet
Födda 1956
Män
Svenska låtskrivare
Svenska politiker
Levande personer
Musiker från Göteborg
Politiker från Göteborg
Låtskrivare som deltagit i Eurovision Song Contest
Rysslands landslag i ishockey

Rysslands landslag i ishockey kan syfta på:

Rysslands damlandslag i ishockey
Rysslands herrlandslag i ishockey
Rysslands damjuniorlandslag i ishockey
Rysslands herrjuniorlandslag i ishockey
Termen användes i vardagslag ibland felaktigt också om Sovjetunionens ishockeylandslag
Slovakiens herrlandslag i ishockey

Slovakiens herrlandslag i ishockey spelade sin första match i februari 1940 i Garmisch-Partenkirchen mot Böhmen-Mähren, men förlorade där med 0–12. Man representerade den så kallade Slovakiska republiken, som var en officiellt självständig stat som bildades ur Tjeckoslovakien 1939 och existerade fram till 1945, och i praktiken klassats som tysk satellitstat. Man spelade under andra världskriget flera landskamper fram till 1944. 1945 återskapades Tjeckoslovakien.

Det moderna slovakiska landslaget bildades samtidigt som Tjeckiens herrlandslag i ishockey efter att staten Tjeckoslovakien upplöstes den 1 januari 1993. Första matchen spelades den 12 februari 1993 vid Tournoi de Rouen i Frankrike, och slutade 2-2 mot Frankrike.

Tjeckien fick då stanna kvar i A-gruppen, medan Slovakien fick börja i C-gruppen. Dock fick man en plats i huvudturneringen vid Vinter-OS 1994. Klättringen från C-gruppen till A-gruppen gick på två år, och 1996 spelade man i A-gruppen. Slovakien betraktades under en längre tid som något sämre än Tjeckien, men klev framför allt i och med VM-silvret år 2000 i Sankt Petersburg och VM-guldet 2002 i Göteborg fram som en stor nation i ishockey. Vid  världsmästerskapet 2008 i Kanada tvingades dock Slovakien till kvalspel för att hålla sig kvar i A-gruppen. Slovakien besegrade där Slovenien, höll sig kvar och slutade på 13:e plats i turneringen. Vid världsmästerskapet 2012 i Finland och Sverige var man dock tillbaka bland medaljörerna, och tog silver efter att ha fått stryk med 2–6 mot Ryssland i finalen.

Vid den olympiska turneringen 2022 i Peking tog Slovakien sin första olympiska medalj i ishockey, genom att besegra Sverige med 4–0 i bronsmatchen.

Placeringar vid stora turneringar

OS 
1994 - 6:e plats
1998 - 10:e plats
2002 - 13:e plats
2006 - 5:e plats
2010 - 4:e plats
2014 - 11:e plats
2018 - 11:e plats
2022 - 3:e plats

World Cup 
1996 - Utslagna i gruppspel
2004 - Utslagna i kvartsfinalspel

Världsmästerskap 
1994 - 21:a plats (vinnare i C-gruppen)
1995 - 13:e plats (vinnare i B-gruppen)
1996 - 9:e plats
1997 - 8:e plats
1998 - 7:e plats
1999 - 7:e plats
2000 - silvermedalj
2001 - 7:e plats
2002 - guldmedalj
2003 - bronsmedalj
2004 - 4:e plats
2005 - 5:e plats
2006 - 8:e plats
2007 - 6:e plats
2008 - 13:e plats
2009 - 10:e plats
2010 - 12:e plats
2011 - 10:e plats
2012 - Silver
2013 - 8:e plats
2014 - 9:e plats
2015 - 9:e plats
2016 - 9:e plats
2017 - 14:e plats
2018 - 9:e plats
2019 - 9:e plats
2021 - 8:e plats
2022 - 8:e plats
2023 - 9:e plats

Världsmästerskapsstatistik

1994-2006

2007- 

 ändrat poängsystem efter VM 2006, där seger ger 3 poäng istället för 2 och att matcherna får avgöras genom sudden death (övertid) och straffläggning vid oavgjort resultat i full tid. Vinnaren får där 2 poäng, förloraren 1 poäng.

Profiler 

Zdeno Chára
Pavol Demitra
Marián Gáborík
Marián Hossa
Ján Lašák
Miroslav Šatan
Richard Zedník
Peter Bondra
Žigmund Pálffy
Rastislav Staňa
Karol Križan

Källor 

Landslag startade 1940
Landslag startade 1993
Herrlandslaget
Ishockeylandslag
Ishockeyherrarna
JScript

JScript är ursprungligen Microsofts implementation av det (av Netscape utvecklade) objektorienterade skriptspråket Javascript. Numera är det mer korrekt att säga att det är en implementation av Ecmascript. JScript tillkom i Internet Explorer 3.0, efter att det visat sig att Javascript, som dök upp i Netscape Navigator 2.0, blivit ett populärt verktyg för skriptande på klientsidan på webbsidor. JScript finns också som skriptspråk till Windows Script Host.

JScript siktar, liksom Javascript, på att implementera standarden ECMA-262 (Ecmascript). Det innehåller dock även utökningar, som inte finns i ECMA-262.

Externa länkar
 Information om JScript från Microsoft

World Wide Web
Microsoft
Javascript

Skriptspråk
Prototyp-baserade programspråk
Objekt-baserade programspråk
Domänspecifika programspråk
Land Rover

Land Rover är ett bilmärke ägt av indiska Tata Motors. Land Rover lanserades 1948.

Land Rover slog igenom som britternas svar på den amerikanska jeepen. Den ursprungliga Land Rovern (idag kallad Defender) var en robust och stor fyrhjulsdriven bil som än idag, i vidareutvecklad version, används av bland annat det brittiska försvaret. Land Rovern förknippas även med safaris och svårframkomlig terräng över hela världen.

Historik
Land Rover skapades av ingenjören Maurice Wilks som arbetade som teknisk direktör på Rover. På sitt lantställe använde han en amerikansk Jeep som amerikanarna lämnat kvar efter kriget. Därifrån fick han idén om att skapa en brittisk version som kunde användas i jordbruket. 1947 skapades en prototyp under beteckningen Land-Rover, ett namn som sedan levt kvar. Bolagets styrelse gav grönt ljus för en mindre serie. Vid samma tid var den ekonomiska situationen i Storbritannien ansträngd och regeringen uppmanande fordonsindustrin att ta fram bilar som kunde ge exportinkomster. Vid Amsterdams bilsalong 1948 presenterades den första Land Rovern. Land Rovern blev en stor framgång för företaget.

År 1958 följde en omarbetad version, Serie II, som 1971 följdes av Serie III och 1983 av modellerna 90 och 110. Land Rovern kom även att tillverkas på licens i flera länder, bland annat i Tyskland, Belgien och Spanien. I Belgien tillverkades Land Rover av Minerva för Belgiens armé under 1950-talet. I Spanien tillverkades 290 000 Land Rover av Santana åren 1959–1994. Modellen fick efterhand ökad konkurrens från modeller som Toyota Land Cruiser och Nissan Patrol, varpå bland annat servostyrning och permanent fyrhjulsdrift introducerades.

I början av 1970-talet, då företaget var en del av British Leyland, lanserades Range Rover, en lyxigare fyrhjulsdriven bil och en föregångare till dagens SUV:ar. Land Rover Discovery, som introducerades 1989, är en betydligt modernare terrängbil än den ursprungliga Land Rovern, med bättre komfort och större anpassning till stadskörning. Under 1990-talet lanserades också den mindre modellen Freelander.

År 1994 köptes företaget Rover av BMW, som ägde det till och med 2000. Därefter såldes det till Ford, med undantag för varumärket Mini (som BMW fortfarande 2021 äger). Ford köpte också Volvo Personvagnar.

Ford sålde 2008 Land Rover, tillsammans med Jaguar, till indiska Tata Motors.

Bilmodeller
Series I, II and III
Range Rover
Land Rover Discovery
Land Rover Freelander
Land Rover Defender
Range Rover Evoque
Range Rover Sport
Range Rover Velar
101 Forward Control
1/2 ton Lightweight

Se även
Ineos Grenadier

Externa länkar

Land Rover

 
Indiska fordonstillverkare
Bildanden 1948
Tata Motors
British Leyland
Veberöds landskommun

Veberöds landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Malmöhus län.

Administrativ historik
Den inrättades i Veberöds socken i Torna härad i Skåne då 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft den 1 januari 1863.  

I samband med kommunreformen 1952 bildade den storkommun genom sammanläggning med de tidigare landskommunerna Vomb (i Färs härad) och Silvåkra (Torna härad). 

I kommunen inrättades 13 juni 1919 Veberöds municipalsamhälle som upplöstes med utgången av 1957.

1974 uppgick kommunen i Lunds kommun.

Kommunkoden var 1228.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Veberöds församling. Den 1 januari 1952 tillkom församlingarna Silvåkra och Vomb.

Geografi
Veberöds landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 96,43 km², varav 88,16 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Veberöds landskommun fanns tätorten Veberöd, som hade 990 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 50,7 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1970

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Upphörda indelningar i Lunds kommun
Tidigare kommuner i Malmöhus län
Södra Sandby landskommun

Södra Sandby kommun var en tidigare kommun i Malmöhus län.

Administrativ historik
Den bildades i Sandby socken i Torna härad i Skåne i samband med att 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft. År 1885 tillfogades Södra i särskiljande syfte.

Vid kommunreformen 1952 bildade den storkommun genom sammanläggning med de tidigare landskommunerna Hardeberga och Revinge. 

Vid den andra kommunreformen 1974 uppgick den i Lunds kommun. 

Kommunkoden var 1225.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Södra Sandby församling. Den 1 januari 1952 tillkom Hardeberga församling och Revinge församling.

Geografi
Södra Sandby landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 70,00 km², varav 67,62 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 43,7 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1970

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Upphörda indelningar i Lunds kommun
Tidigare kommuner i Malmöhus län
Rönneberga landskommun

Rönneberga landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Malmöhus län.

Administrativ historik
Kommunen bildades som så kallad storkommun vid kommunreformen 1952 av de tidigare kommunerna Tofta, Asmundtorp, Sireköpinge och Billeberga. 

År 1969 delades kommunen när församlingarna Billeberga och Sireköpinge uppgick i Svalövs landskommun medan Asmundtorp och Tofta fördes till Landskrona stad. 

Kommunkoden 1952-1968 var 1213.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen församlingarna Asmundstorp, Billeberga, Sireköpinge och Tofta.

Geografi
Rönneberga landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 76,62 km², varav 76,20 km² land.

Tätorter i kommunen 1960

Tätortsgraden i kommunen var den 1 november 1960 43,0 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1950-1966

Källor

Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Landskrona kommun
Svalövs kommun
Tidigare kommuner i Malmöhus län
Kågeröds landskommun

Kågeröds landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Malmöhus län.

Administrativ historik
Kommun bildades när Sveriges kommuner inrättades år 1863 av Kågeröds socken i Luggude härad i Skåne. 

Vid kommunreformen 1952 bildade den storkommun genom sammanläggning med de tidigare kommunerna Stenestad och Halmstad, varav Stenestad är i Södra Åsbo härad och övriga i Luggude härad.

1969 uppgick hela kommunen i Svalövs landskommun som 1971 blev Svalövs kommun.

Kommunkod var 1208.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Kågeröds församling. Den 1 januari 1952 tillkom Halmstads församling och Stenestads församling.

Geografi
Kågeröds landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 123,28 km², varav 122,64 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Kågeröds landskommun fanns tätorten Kågeröd, som hade 920 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 38,3 procent.

Näringsliv
Vid folkräkningen den 31 december 1950 var befolkningen i kommunens huvudnäring uppdelad på följande sätt:
54,8 procent av befolkningen levde av jordbruk med binäringar
25,1 procent av industri och hantverk
6,5 procent av handel
5,1 procent av samfärdsel
3,1 procent av offentliga tjänster m.m.
2,4 procent av husligt arbete
1,3 procent av gruvbrytning
1,6 procent av ospecificerad verksamhet.

Av den förvärvsarbetande befolkningen jobbade bland annat 49,9 procent med jordbruk och boskapsskötsel. 90 av förvärvsarbetarna (8,6 procent) hade sin arbetsplats utanför kommunen.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938-1966

Källor

Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Svalövs kommun
Tidigare kommuner i Malmöhus län
Teckomatorps landskommun

Teckomatorps landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Malmöhus län.

Administrativ historik
Kommunen bildades vid kommunreformen 1952 genom sammanläggning av de tidigare kommunerna Källs-Nöbbelöv, Norra Skrävlinge, Norrvidinge och Södervidinge. Från Norra Skrävlinge tillfördes Teckomatorps municipalsamhälle som upplöstes 31 december 1966. 

År 1969 upplöstes kommunen och församlingarna Källs-Nöbbelöv, Norra Skrävlinge och Norrvidinge tillfördes Svalövs landskommun, som 1971 ombildades till Svalövs kommun, medan Södervidinge tillföll dåvarande Kävlinge köping, från 1971 Kävlinge kommun. Tätorten Teckomatorp ligger numera i Svalövs kommun.

Kommunkod var 1215.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen församlingarna Källs-Nöbbelöv, Norra Skrävlinge, Norrvidinge och Södervidinge.

Geografi
Teckomatorps landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 43,66 km², varav 43,25 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Teckomatorps landskommun fanns tätorten Teckomatorp, som hade 913 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 36,3 procent.

Politik

Mandatfördelning i Teckomatorps landskommun 1950-1966

Mandatfördelning i Teckomatorps municipalsamhälle 1962

Källor

Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Kävlinge kommun
Indelningar i Svalövs kommun
Tidigare kommuner i Malmöhus län