kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Amfitryon

Amfitryon var kung av Tiryns, känd från den grekiska mytologin. Han var son till kung Alkaios av Mykene och var gift med prinsessan Alkmene. Tillsammans med sin hustru hade han sonen Ifikles och fostrade även sonens tvillingbror Herakles, vilken var Alkmenes son tillsammans med Zeus.

Myten om Herakles och Iphikles födelse 

Medan Amfitryon var ute i krig var hans hustru Alkmene naturligt nog kvar hemma i palatset. Dagen innan kungen skulle återvända antog guden Zeus skepnaden av honom och tog sig in i Alkmenes gemak. Överraskad men lycklig över sin makes tidiga hemkomst överöste hon sin förmente make med kyssar, och ovetandes om att denne i själva verket var guden Zeus gick hon till sängs med honom. För att förlänga sin njutning gjorde Zeus denna natt tre gånger längre än vanligt och återvände till Olympen morgonen därpå. 

När Amfitryon kom hem förvånades han över att inte bli välkomnad av sin hustru. Han var även förbluffad över hennes matthet och brist på sexuell glöd, samtidigt som hon i sin tur förvånades över att maken uppenbarligen hade glömt gårdagens kärleksnatt.

Alkmene blev havande och födde tvillingsöner. Först efter denna födsel fick hon veta av den vise profeten Teiresias hur de båda barnen egentligen hade blivit avlade. Den äldste sonen som föddes, Herakles, var Zeus son, den yngre var kung Amfitryons son. Herakles i sin egenskap av halvgud var både större, starkare och vackrare än sin dödlige tvillingbror Iphikles.

Referenser

Personer i grekisk mytologi
Amma

Amma kan syfta på:

 Amma (djur) – ett släkte tvåvingar
 Amma (gud) – en afrikansk gud
 Amma (yrke) – ett yrke
 Amma ett spädbarn, se amning

Personer 
 Mata Amritanandamayi eller Amma (född 1953), en sydindisk kvinnlig guru, känd som "det kramande helgonet".
 Amma Padmavati (född 1954), en sydindisk kvinnlig guru, hustru till Kalki Bhagavan.
 Amma Sri Karunamayi (född 1958), en sydindisk kvinnlig guru.
Amoghasiddhi

Amoghasiddhi är en buddha inom vajrayana, där han är en av de fem dhyanibuddhorna. I denna grupp av fem buddhor representerar han handling/karma. Hans namn betyder bokstavligen "Han vars prestationer inte är förgäves".

Referenser

Buddhor
Vajrayana
Amon

Denna artikel handlar om guden Amon. För den bibliska gestalten, se Amon (kung). Se även racingstallet Amon och brädspelet Amun-Re.

Amon var en framstående gud i den egyptiska mytologin som blev allmänt dyrkad från och med Nya riket sedan kungar från Övre Egyptens huvudort Thebe kommit till makten. När dynastin enade Egypten fick Amon hög status, och en rad andra gudar kombinerades med honom, bland andra guden Ra, som blev Amon-Ra som bär sin ursprungliga fjäderprydda huvudbonad men också Ras solskiva.

Utveckling 
I det gamla riket, särskilt på femte dynastins tid, spelade solguden Re en särskilt framstående roll bland egypternas många gudar. Men den rivaliserande guden Amon trängde senare i förgrunden (och vid hans sida hans gemål, Mut). Amon hade redan under det mellersta riket blivit hedrad med ett större tempel i Fajjum. Och han nådde senare, till följd av den övervägande politiska betydelse som numera tillkom Thebe – medelpunkten för hans dyrkan – den högsta positionen. Sedan det egyptiska väldets omorganisering efter Hyksos fördrivande betraktades denne "riksgud", som man tillskrev den lysande segern över de främmande inkräktarna, som den högste guden, överlägsen alla andra.

Amon kom i sin gestalt att förena inte bara guden Mins egenskaper och särdrag utan även den gamle solguden Res. På samma sätt sammansmälte även hans kvinnliga motsvarighet, den ursprungliga gamgudinnan Mut, med den ursprungliga kattgudinnan Bastet och med den ursprungliga lejongudinnan Sekhmet.

Under en kortare tid, i några årtionden under den artonde dynastin, blev denna Amondyrkan våldsamt undertryckt. Men den gick oskadd ur askan efter Amenofis IV:s religiösa reformförsök. All den dyrkan som ägnades andra stora gudar, som Ptah av Memfis eller den även i sin förra gestalt fortlevande Re, förbleknade i jämförelse. Likväl förblev den egyptiska religionen polyteistisk ända in i sina sista skeden.

Ursprungligen framställdes Amon som en bagge då dessa djur offrades till honom. I en senare berättelse om honom sägs det att han föddes ur det ägg han själv hade skapat, det vill säga skapade ordning ur det ursprungliga kaoset. Tillsammans med makan Amaunet var han en del av Ogdoaden, en grupp med fyra gudar och fyra gudinnor som dyrkades i Heliopolis.

När en ny farao föddes trodde man att Amon fanns förkroppsligad i faderns gestalt. Därmed var även Amon fader till barnet och barnet ärvde, helt naturligt, sina fäders gudomlighet. Farao Tutankhamons namn betyder till exempel "Tut, vars liv kommer från Amon".

Amon Ra är också skapelsegud (en av flera) i den egyptiska mytologin.

Han representeras i sex olika former
 Som en man sittande på en tron och hållande i en spira.
 Som en man med ett grodhuvud.
 Som en man med ett kobrahuvud.
 Som en apa.
 Som ett lejon som ligger på en piedestal.
 Som en man med ett falkhuvud.

Se även  
 Ammoniak
 Mytologi: Gudar i djurgestalt
 Mytologi: Gud över gudar
 Forntida Egypten

Referenser 

Gudar i egyptisk mytologi
Anahita

Anahita ("obefläckad") var en fornpersisk fruktbarhetsgudinna som är knuten till vattnen, därför kallas hon även Apam Napat.

Anahita har en stark relation till vatten, särskilt till den livgivande floden som strömmar ner från det mytiska berget Hara Barazaiti (Alborz) och som gav vatten till åkrar, djur och människor. Hennes heliga djur var bävern, vars päls hon klädde sig i. 

Anahita tillägnas en lång hymn (yasht) i hymnsamlingen Yashterna i zoroastrismens heliga textsamling, Avesta. Yashterna innehåller delar från forniransk religion före Zarathustra, zoroastrismens grundare. I Avesta beskrivs hon som den våta, kraftiga och obefläckade, och hon kan möjligen vara en sammansmältning av två separata gudinnor.

Kulten av Anahita stärktes av kung Artaxerxes II (ca 404–357 f.Kr.) som såg till att hon dyrkades över hela det persiska riket. Han lät bygga tempel och statyer till hennes ära. Folk i Mindre Asien fortsatte länge att dyrka Anahita och hon sågs som den persiska Artemis eller Diana Persica, I Grekland identifierades hon också med Athena, förutom Artemis.

Asteroiden 270 Anahita har uppkallats efter henne.

Se även 
 Mytologi: Fruktbarhet

Källor

Gudar i persisk mytologi
Fruktbarhetsgudar
Ananda

Ānanda var Buddhas kusin, följeslagare och en av hans närmsta lärjungar. Hans namn betyder "salighet" på sanskrit och pali.

Under de första tjugo åren efter Buddhas upplysning hade han ingen personlig följeslagare. Efter tjugo år bad han om en, och alla hans lärjungar erbjöd sig förutom Ananda. Han menade att Buddha själv skulle utse den som var bäst lämpad oavsett. Buddha valde Ananda, och från den dagen fram till Buddhas död vakade Ananda dagligen över Buddha. Han bar vatten till Buddha, städade hans boplats, tvättade honom, sydde hans kläder och följde med honom vart han än gick. Varje natt vakade han över Buddha för att se till att ingen störde honom i hans sömn och för att vara tillgänglig om Buddha behövde honom.

Ananda är känd för att ha haft ett extremt bra minne. Han memorerade allt Buddha hade sagt och reciterade detta på det första buddhistiska rådet. Detta är anledningen till att de flesta/alla buddhistiska sutror börjar med frasen "Så har jag hört". "Jag" i detta fallet är Ananda. I Kina är Ananda känd som Duowen Diyi, "Först i väldigt lyssnande" eller "Han som hörde mest".

Han blev upplyst under natten före det första buddhistiska rådet, efter Buddhas död. Enligt Faxian dog Ananda vid 120 års ålder.

Referenser

Tryckta källor

Personligheter inom tidig buddhism
Anansi

Anansi är en spindel i västafrikansk mytologi.

Anansi uppträder i många folksagor som en så kallad "trickster", det vill säga en gäckande figur som gärna spelar människor ett spratt. I nordisk mytologi motsvaras han till del av asaguden Loke. Anansi förekommer också i böckerna Amerikanska gudar (på originalspråk American Gods) samt "Anansi boys" (ej utgiven på svenska) av Neil Gaiman.

Se även 
 Ashantimytologi
 Akan

Referenser 

Afrikansk mytologi
Fiktiva spindlar
Anat

Anat eller Anath var jaktens och krigets jungfrugudinna i kanaaneisk mytologi, syster till Baal och dotter till El. Hon dyrkades även i Egypten som maka till guden Set.

Källor

Gudar i fenicisk mytologi
Krigsgudar
Jaktgudar
Anchancho

Anchancho är en samling onda andar i indiansk folktro förknippade med sjukdom och vanmakt. I Peru betraktas Anchanchos fortfarande som farliga väsen.

Källor
 

Folktro
Androgeos

Androgeos var i den grekiska mytologin son till kung Minos på Kreta. 

Androgeos dog en våldsam död i Attika vilket föranledde Minos att utkräva sju unga män och sju unga kvinnor i tribut av invånarna i Aten vart tredje år.

Se även 
 Theseus
 Minotauros
 Aegos
 5027 Androgeos

Referenser

Personer i grekisk mytologi
Andromache

Andromache, eller Andromake, var i grekisk mytologi prinsessa och hustru till den trojanske hjälten Hektor och mor till dennes son Astyanax.

Efter Trojas förstörelse blev hon Neoptolemos slavinna och födde åt honom tre söner, däribland Molossos. Efter Neoptolemos död gifte hon sig med Hektors bror, Helenos. När denne dött, begav sig Adromache med sin son Pergamos till Asien.

Se även 
 Homeros
 Iliaden
 Andromaque (opera)

Källor 
 Carlquist, Gunnar (red.) (1929). Svensk uppslagsbok. Malmö: Baltiska förlaget, band 1, sid. 1074.

Personer i grekisk mytologi
Andromeda

Andromeda kan avse:

 Andromedagalaxen – en galax
 Andromeda (stjärnbild) –  en stjärnbild på norra stjärnhimlen
 Andromeda (mytologi) – en person i grekiska mytologin
 Andromeda (TV-serie) – en kanadensisk TV-serie 2000–2005
 Andromeda (musikgrupp) – en svensk musikgrupp
 Andromeda Tonks – en figur i Harry Potter-serien
 Andromeda – det vetenskapliga namnet på ett släkte ljungväxter, se roslingsläktet
 Andromeda studio  – en inspelningsstudio som drivs av Ralph Lundsten
 Andromeda Heights – ett musikalbum från 1997 av Prefab Sprout
 Andromeda (låt av Kent) - en låt av det svenska rockbandet Kent, låten finns med på deras album Då Som Nu För Alltid
 Kvarteret Andromeda - ett långsmalt kvarter i Gamla stan, Stockholm
 Andromeda 2 - en fastighet i kvarteret Andromeda 
 Mass Effect: Andromeda - ett datorspel
Andromeda (yacht) – en megayacht

Se även
 Andromeda (fartyg) – flera svenska skepp
 Andromeda-klass – flera fartygsklasser
Kristina kommun

Kristina () är en före detta kommun i landskapet Södra Savolax i Finland. Kommunen sammanslogs med S:t Michel år 2013. Vid sammanslagningen hade kommunen 4 856 invånare och en yta på 742,11 km².

Kristina är enspråkigt finskt.

Historia
Kristina grundades 1649 och har fått sitt namn efter greve Per Brahe den yngres gemål Kristina Katarina Stenbock. Greve Per Brahe hade den södra och västra delen av socknen S:t Michel som förläning, varav han bildade en ny församling, som efter hans hustru fick namnet Kristina. Här låg även grevskapets administrativa centrum Braheslott, vars garnison var till antalet obetydlig, men där jordbruk och trädgårdsskötsel nått en blomstring, som utgjorde ett föredöme för hela landskapet. År 1682 återställdes förlänningen till kronan, och gården blev boställe för översten vid Savolaks infanteriregemente. Just här bodde Göran Magnus Sprengtporten, när han år 1775 på egen bekostnad grundade en krigsskola för utbildning av officerare.

Politik

Mandatfördelning i Kristina kommun, valen 1976–2008

Externa länkar 

 Fotografier

Före detta finländska kommuner
S:t Michel
Häggeby socken

Häggeby socken i Uppland ingick i Håbo härad, ingår sedan 1971 i Håbo kommun och motsvarar från 2016 Häggeby distrikt.

Socknens areal är 21,20 kvadratkilometer, allt land. År 2000 fanns här 488 invånare.  En del av tätorten Söderskogen, tätorten Häggeby och Vreta med sockenkyrkan Häggeby kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Häggeby socken omtalas i dokument första gången 1304 (1304 in Ekby, 1305 Egby, 1404 i Ekby sokn). De äldsta delarna av den nutida kyrkan härrör från omkring 1200. Den medeltida socken hade samma omfattning som 1950 års jordebokssocken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Häggeby församling och för de borgerliga frågorna bildades Häggeby landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Håbo landskommun som 1971 ombildades till Håbo kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Häggeby, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Håbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Upplands regemente, Sigtuna kompani samt Livregementets dragonkår, Sigtuna skvadron.

Geografi
Häggeby socken ligger väster om Sigtuna med Skofjärden och Sigtunafjärden i öster och Ryssviken och Varpsund i väster. Uppsalaåsen löper i väster. Socknen är en slättbygd med skogsbygd i norr.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns sprida gravrösen och en hällkista. Från järnåldern finns drygt 20 gravfält, en fornborg och Häggebystenen. Fyra storhögar finns vid Rölunda och två vid Överhassla. Här finns nio runstenar.

Namnet
Namnet skrevs 1305 Egby och 1715 Heggeby. Det ursprungliga namnet innehåller ek och by, förleden har sedan associerats med ägg och sedan med hägg.

Se även
Häggeby församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Uppsala län, del 5 Hermes 1947 libris

Externa länkar

 Håbo hembygdsförening

Socknar i Håbo härad

Indelningar i Håbo kommun
Andvare

Andvare var en dvärg i nordisk mytologi som hade till uppgift att bevaka en mäktig guldskatt, till vilken hörde en underbar ring: Andvaranaut. 

När asagudarna Oden, Höner och Loke kom förbi Andvareforsen, fick Loke se en utter som satt och åt på en lax. Han dödade uttern och blev glad eftersom han därmed samtidigt hade nedlagt två djur som kunde ätas. När de tre senare sökte natthärbärge hos Reidmar, kände denne igen uttern som sin egen son Utter. I vredesmod lät han sina två andra söner Regin och Fafne binda asarna. Som villkor för deras frigivning krävde Reidmar att de skulle hämta så mycket guld att de kunde fylla och täcka utterskinnet. Loke fick i uppdrag att ordna med detta. Han begav sig då till Ran, som gav honom ett nät med vilket han lyckades fånga Andvare. Han avtvingade dvärgen så mycket guld som behövdes och tog också den magiska ringen Andvaranaut. Andvare uttalade då en förbannelse över ringen, så att den skulle bringa olycka över alla som ägde den. När Loke överlämnade skatten till Reidmar ledde detta till ett stort gräl mellan honom och hans söner, vilket ledde till deras gemensamma död. Se vidare Sigurd Fafnesbane. 

I Richard Wagners tetralogi Nibelungens ring är Andvare känd som Alberich.

Se även 
 Gökstenen
 Snorre Sturlason: Prosaiska Eddan, Reginsmal
 Nibelungar
 Alver
 Mytologi: Dvärgar

Referenser

Dvärgar i nordisk mytologi
Völsungacykeln
Anhur

Anhur var en gud i antikens Egypten.  Anhur var, ursprungligen i Abydosregionen, både solgud och krigsgud. På grund av denna senare roll kopplades han av grekerna till Ares.

Referenser 

Gudar i egyptisk mytologi
Solgudar
Krigsgudar
Aningan

Aningan eller Igaluk är i mytologin hos en grupp inuiter i norra Nordamerika den manliga gestalt som representerar månen.

Aningan betraktas som en duktig jägare och är broder till den kvinnliga solen som han ständigt jagade över himlen.

Se även
 Mytologi: Jakten

Referenser 

Gudar i inuitisk mytologi
Mytologiska jägare
Mångudar
Jaktgudar
Anann

Anann var gudarnas moder i irländsk, keltisk mytologi. Också känd under namnen Anu, Ana och Anand.

Anann är mest känd som tillnamn på de två höjderna nära Killarney, som kallas Dá Chích Anann, "Ananns bröstvårtor".

Referenser

Noter 

Gudar i keltisk mytologi
Modersgudar
Antaios

Se även: Verlag Antaios

Antaios var i den grekiska mytologin en jätte i Libyen, son till Poseidon och Gaia (jorden).

Antaios fick förnyade krafter när han vidrörde jorden. Detta använde han till att besegra förbipasserande i brottningsmatcher. Han besegrades till slut av Herakles som krossade honom upplyft i luften.

Referenser

Personer i grekisk mytologi
Antigone

Antigone, Αντιγόνη, av grekiskans ἀντί, anti, "mot", och γονή, gone, "födelse", "föräldraskap", var i den grekiska mytologin dotter till kung Oidipus, kungen i Thebe, och dennes moder och hustru Iokaste.

När Oidipus stuckit ut sina ögon efter att ha upptäckt sina omedvetna brott, föredrog Antigone enligt Euripides att följa med och leda sin blinde far framför att stanna i Thebe hos sin trolovade Haimon, Kreons son. Efter sin faders död återvände hon till Thebe. Då hennes bröder, Eteokles och Polyneikes, hade stupat i envig med varandra förbjöd den nye härskaren i Thebe, Kreon, vid dödsstraff att begrava Polyneikes eftersom denne hade varit sin fädernestads fiende. Antigone trotsade förbudet och begravde sin broder. Hon dömdes för detta till döden och stängdes levande in i ett gravvalv där hon begick självmord. Även Haimon tog därefter sitt liv.

Ett av Sofokles mest berömda sorgespel bär Antigones namn.

Se även 
 Antigone
 Kung Oidipus
 Oidipus i Kolonos

Referenser

Externa länkar 

Personer i grekisk mytologi
Pseudovektor

En pseudovektor (eller axiell vektor) är inom vektoralgebra en vektor vars tecken ändras vid skifte mellan höger- och vänsterorienterat koordinatsystem.
Beteckningen pseudovektor kommer sig av att den inte som en ”vanlig”, ”verklig” vektor har sin orientering (med avseende på vilken ända som är startpunkt respektive ändpunkt) entydigt definierad. Storleken är definierad och riktningen är given som parallell med en viss axel, medan valet av koordinatsystem – alltså en konvention - avgör orienteringen. Pseudovektorerna kallas därför också axiella vektorer, i motsats till polära vektorer. 

I tre dimensioner, är pseudovektorn p associerad med kryssprodukten av två polära vektorer a and b:

Vektorn p beräknad på detta sätt är en pseudovektor. Ett exempel är normalen till ett orienterat plan, där planet spänns upp av två icke-parallella vektorer a och b. Vektorn  är en normal till planet (det finns två normaler, en på var sida; högerhandsregeln och planets orienteringsriktning bestämmer vilken) och är en pseudovektor.

En vanlig konvention är att fastställa ett högersystem då högerhandsregeln kan tillämpas, vilken innebär att kryssprodukten av a och b är riktad som tummen  om a har pekfingrets riktning och b är riktad längs långfingret enligt bilden till höger.

Fysikaliska exempel

Antag en pseudovektor som anger ett rörelsemängdmoment . För en bilförare som ser framåt, har hjulen en sådan momentvektor som pekar åt vänster.  Om världen är reflekterad i en spegel, vilken kastar om höger och vänster på bilen, pekar "reflextionen" av detta "rörelsemängdmoment" (betraktad som en ordinär vektor) till höger, men hjulets (som i reflexionen fortfarande rör sig framåt) egentliga rörelsemängdmoment pekar fortfarande till vänster, beroende på det extra minustecken som orsakas av pseudovektorns reflexion.

Skillnaden mellan vektorer och pseudovektorer är viktig för att förstå den effekt symmetri har för fysikaliska systems lösningar. Antag en elektrisk strömslinga i  planet där slingans insida genererar ett magnetiskt fält orienterat i z-riktningen. Detta system är symmetriskt (invariant) under spegling i detta plan, med det magnetiska fältet oförändrat av speglingen. Men spegling av det magnetiska fältet som en vektor genom planet förväntas orsaka en riktningsomkastning, vilket dock korrigeras av att det magnetiska fältet är en pseudovektor, vilket med dess extra teckenbyte, lämnar fältet oförändrat.

Se även
 Vinkelhastighet
 Vridmoment
 Rörelsemängdsmoment
 Magnetfält
 Kiralitet

Referenser

Noter

Vektoranalys
Matematisk fysik
Vektorer
Antiope

Antiope var flera personer i grekisk mytologi.

Antiope, dotter till Ares 
Dotter till Ares och amasondrottningen Otrera, syster till Otreras efterträdare Hippolyte. Både Antiope och Hippolyte var döttrar till Ares, och Hippolyte hade en gyllene gördel som Herakles fick tag på under sitt nionde uppdrag. Antingen Antiope eller Hippolyte gifte sig med kung Theseus av Aten och blev den enda amason som någonsin gifte sig. Det finns flera versioner av vad som hände, där namnen Hippolyte och Antiope tycks vara utbytbara. I en del av de versioner där det är Antiope som gifter sig med Theseus, dödar Herakles Hippolyte kort dessförinnan.

En version säger att Theseus kidnappade amasonen, en annan att Herakles kidnappade henne och gav henne till Thesues, och en tredje att hon förälskade sig i Theseus och följde med honom frivilligt. Denna amason, antingen Antiope eller Hippolyte, blev mor till Thesues son Hippolytos.

Sedan säger en version att amasonerna startade krig mot Aten för att få tillbaka Antiope/Hippolyte, en annan att Antiope/Hippolyte själv leder amasonerna i krig mot Aten som hämnd för att Theseus skilt sig från henne för att gifta sig med en annan kvinna. Amasonerna förlorar detta krig mot Aten.

Antiope, dotter till kung Nykteus av Thebe 

Dotter till kung Nykteus av Thebe, alternativt guden Asopos.

Antiope blev förförd av guden Zeus och blev snart gravid. När Nykteus fick reda på hennes graviditet blev han rasande och körde iväg henne ur staden.

Förtvivlad flydde Antiope till staden Sykion där hon sökte skydd hos kung Epopeus. De två gifte sig och snart därefter födde Antiope Zeus tvillingsöner. När Nykteus fick veta var hans dotter tagit vägen kallade han till sig sin bror Lykos och gav honom i uppgift att straffa dottern och hennes make. Sedan tog han sitt eget liv.

Lykos tog sig in i Sikyon, besegrade staden och dödade Epopeus. Han tog tvillingarna och lämnade dem i ödemarken. Sedan tillfångatog han Antiope, kastade henne i fängelse där han, tillsammans med sin hustru Dirke, och torterade henne. Tvillingarna hittades av en herde som tog med dem hem och gav dem namnen Amphion och Zethos.

Efter många år när pojkarna hunnit växa upp, lyckades Antiope fly och hon sökte upp dem och bad om deras beskydd. Sönerna kände genast igen sin mor. När de hört hennes berättelse begav de sig till Thebe och dödade kung Lykos. Dirke däremot, band de fast vid hornen på en tjur så att hon stångades till döds. De tog sedan hennes döda kropp och slängde den i en källa på berget Kitharion som efter det uppkallades efter henne. Guden Dionysos förvandlade dock Dirke till en nymf och hennes vatten var heligt för honom.

Annan betydelse 
Antiope är även en tragedi av Euripides.

Källor
 Ausführliches Lexikon der griechischen und römischen Mythologie   sp. 380 och 1294

Externa länkar

Personer i grekisk mytologi
Antum

Antum var en gudinna i den babylonska mytologin i Mesopotamien. Hon var hustru till Anu.

Referenser 

Gudar i mesopotamisk mytologi