kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tygelsjö

Tygelsjö är en tätort på Söderslätt i Malmö kommun och kyrkby i Tygelsjö socken i Skåne län. Delområdet Tygelsjö by i stadsdelen Limhamn-Bunkeflo omfattar tätorten och landsbygden däromkring.

Tygelsjö är en förort till Malmö och ligger väster om E6/E22 i kommunens södra delar. Det finns bussförbindelser med Malmö och Vellinge.

Etymologi 
Den äldsta belagda stavning av Tygelsjö, "Tyelsse", kommer från 1393. Namnet kan tolkas som en sammansättning av av tye (tuvig mark) och lösa (ängsmark). Detta blir något i form av "Byn vid den tuviga ängen".

Historia
Jorden där Tygelsjö by idag står har brukats sedan stenåldern. Det finns flera fyndplatser, speciellt i de västra delarna av nutidens Tygelsjö. Byn uppstod troligen någon gång runt under vikingatiden och samhället indelades i socknar redan under 1200-talet. Ett av de största nordiska fynden från övergångsperioden mellan sten- och bronsåldern gjordes i Tygelsjö socken 1864. Det blev känt som Pilefyndet. Föremålen som hittades var av brons i form av yxor, dolkar och ringar. De uppskattas vara ca 3 700 år gamla. Idag förvaras fornlämningarna på Historiska museet i Stockholm.

På 1880-talet byggdes en station vid järnvägen mellan Malmö och Trelleborg, och 1898 tillkom en sidobana till Klagshamn. Den medeltida kyrkan revs och ersattes av nuvarande Tygelsjö kyrka några år efter sekelskiftet 1900. På 1970-talet tillkom villabebyggelse på alla sidor av byn, sedan järnvägarna lagts ned. Under 2007 färdigställdes fler bostäder norr och väster om orten. De nya bostäderna bestod av 1,5 plansvillor, radhus och parhus.

I början av 2009 lämnades ett medborgarförslag med 330 namnunderskrifter av boende i Västra Klagstorp och Tygelsjö för en kommunal folkomröstning om kommunbyte till Vellinge kommun in till stadsdelsfullmäktige Limhamn-Bunkeflo. Förslaget skickades vidare till Malmö kommunfullmäktige då det inte föll under stadsdelsfullmäktiges ansvar att anordna kommunala folkomröstningar.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Tygelsjö finns de två kommunala skolorna Tygelsjöskolan och Pilbäckskolan. Den förstnämnda har undervisning för årskurserna F-3 medan den sistnämnda har undervisning i årskurserna 4-9. Någon gymnasieskola finns inte i byn, utan eleverna hänvisas till kringliggande orter såsom Malmö, Vellinge eller Trelleborg.

Byn har en livsmedelsaffär, en frisersalong, en blomsteraffär och tre restauranger.

I mars 1918 öppnade Stockholms privatbank ett avdelningskontor i Tygelsjö. Det övertogs efter mindre än ett år av Köpmannabanken, som i sin tur snart överlät kontoret till Skånska banken. Skånska banken lade ner kontoret i Tygelsjö den 20 maj 1932. Tygelsjö hade även ett sparbankskontor, tillhörande Sparbanken Malmöhus. Sparbanken Skåne meddelade 1991 att kontoret skulle läggas ner.

Bildgalleri

Se även 
Tygelsjö distrikt
Tygelsjö vång
Tygelsjö socken
 Tygelsjö kyrka
Tygelsjö kyrkogård
Pilefyndet

Noter 

Limhamn-Bunkeflo
Orter i Malmö kommun
Tätorter i Sverige
Tångaberg

Tångaberg är en tätort i Varbergs kommun i Hallands län, belägen cirka 10 km norr om centralorten Varberg vid Västkustvägen (gamla E6).

Den urgamla kustvägen går genom Tångaberg och Kärradal och ingår i Ginstleden, cykelvägen genom Halland.

Vid Tångabergskusten ligger Kråkeberg, ett stugområde med badmöjligheter och närhet till Balgö.

Befolkningsutveckling

Näringsliv
Ortens största företag är lamptillverkaren Belid AB.

Se även
Torpa socken

Noter 

Orter i Varbergs kommun
Tätorter i Sverige
Tånnö

Tånnö är en ort i Värnamo kommun och kyrkby i Tånnö socken. 

Orten är belägen vid sjön Vidöstern. Väg E4 passerade nära orten tills motorvägen öppnade 1997.

Mitt i Tånnö ligger Tånnö fornlämningar ett par gravfält finns med spår efter en mäktig vikingaätt som levde här för tusen år sedan. Gravarna består av högar, stensättningar och resta stenar. Söder om gravfältet står en runsten.

Tånnö kyrka ligger här.

Orten har under 2000-talet haft omkring 200 invånare, och då SCB gräns för klassning av orter som småort eller tätort går vid just 200 så har dess status varierat över tiden. Mellan 1975 och 2000 samt 2015 var den klassad som tätort, före 1975, åren 2005 och 2010 samt efter 2018 som småort.

Befolkningsutveckling

Källor

Orter i Värnamo kommun
småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Jönköpings län
Täfteå

Täfteå är en tätort i Umeå kommun, nordost om Umeå vid Täfteåns mynning i Täftefjärden. Byn har en affär, en skola och en aktiv idrottsförening. I byn finns också den riksbekanta dansbanan Täfteå Logen.

Etymologi
Namnet Täfteå förekommer i formen Täfte i en avskrift från 1600-talet av ett dokument från 1443. I början av 1500-talet skrevs det Teffte, Theffthaa eller liknande. Troligen avser namnet från början Täfteån, vars gamla namn antas ha varit Täfta. Namnet är svårtolkat men kan vara bildat av ett fornnordiskt verb som är nära besläktat med tavla som kan ha betytt "rinna långsamt och slingrande". En annan möjlighet är att Täfta betyder "hon som luktar" eller att det syftar på något som rör sig sakta eller famlande.

Historia
Tillsammans med Hiske, Tavle och Sävar anses Täfteå vara ett av de allra äldsta ortnamnen i Umeåområdet. Det tyder på att bebyggelsen i Täfteå tillkom under första årtusendet efter Kristi födelse.

Kustlandsvägen 
I anslutning till byn finns en grusväg som förbinder byn med Umeå och Sävar. Denna väg är rester av Kustlandsvägen, den ursprungliga väg som fanns längs Norrlandskusten. Vägen finns nämnd under namnet Norrstigen i Hälsingelagen från 1600-talet, men har nog använts för resande och boende längs kusten långt innan dess.

Befolkningsutveckling

Skola
I Täfteå finns flera förskolor och en grundskola. I grundskolan kan man gå till och med årskurs sex. Högstadieeleverna åker buss till Sävar eller Umeå.

Dans och nöje
Täfteå är numera kanske mest känt på grund av Täfteå Loge. Detta efter TV-serien Dansbanan i Täfteå som sänts på SVT i flera säsonger. Under några år anordnades även en alternativ musikfestival i byn, Täfteåfestivalen.

Idrott
Täfteå IK har verksamhet inom fotboll, innebandy och längdskidåkning, vilket också är egna sektioner inom föreningen. Klubben arrangerar bland annat en skidtävling med namnet "Laxspelen".

Se även
Sävars socken

Noter

Externa länkar 
Täfteås webbplats
Täfteå IK
Täfteåfestivalen

Orter i Umeå kommun
Tätorter i Sverige
Täljö

Täljö är en tätort i Österåkers kommun.

Historia
En hållplats på Roslagsbanan inrättades här år 1928. I februari 2015 blev dubbelspåret klart på sträckan Rydbo–Åkers Runö, och Täljö station renoverades och flyttades lite längre österut.

Befolkningsutveckling

Samhället
Täljö ligger utanför detaljplanerat område och har varken kommunalt vatten eller avlopp.

Se även
Österåkers socken

Noter 

Orter i Österåkers kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Tävelsås

Tävelsås är en tätort i Växjö kommun i Kronobergs län och kyrkby i Tävelsås socken.

Befolkningsutveckling

Samhället
I orten finns Tävelsås kyrka och bredvid denna, Tävelsås skola för årskurs 1-3.

Noter 

Orter i Växjö kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Tösse

Tösse är en tätort i Åmåls kommun i Västra Götalands län.

Orten fick egen poststation den 1 januari 1875. Den var verksam till 30 april 1973, varvid postadressen ändrades till Åmål och ett postombud inrättades. Senare har postadressen Tösse återuppstått, men nu utan egen fast postinrättning.

Befolkningsutveckling

Se även 
Tösse socken

Noter 

Tätorter i Sverige
Orter i Åmåls kommun
Elastomer

Elastomerer, även kallade elaster, är lättrörliga polymerer med egenskapen att kunna töjas avsevärt utan att materialet brister, och att de ursprungliga dimensionerna återtas, när belastningen upphör.

De kedjelika molekyler som bygger upp elastomerer ligger i oordning när elastomeren inte är uttöjd. Om man drar i elastomeren kommer molekylerna att sträckas ut i den riktning som den töjs. 

Gummi är exempel på en naturprodukt som är en elastomer. Många moderna syntetiska fibrer är elastomerer.

Se även 
 Polymerisation
 Syntetiskt gummi
Elastan

Referenser 

Plast
Koreaner

Koreaner är en östasiatisk folkgrupp som främst bebor den Koreanska halvön, och som har koreanska som modersmål. Koreaner är en relativt homogen etnisk och språklig grupp.

Koreas historia är flera tusen år gammal och räknas traditionellt tillbaka till 2000-talet f.Kr. De första koreanska statsbildningarna uppstod först på 300-talet f.Kr. och de stod länge under stark kinesisk påverkan.

Som en konsekvens av Koreas koloniala förflutna och de politiska problem som följde efter självständigheten, så finns det stora koreanska folkgrupper runt om i världen. Japans koreanska minoritet är en följd av att Korea var en japansk koloni mellan 1910 och 1945. Den största gruppen koreaner utanför Korea finns i nordöstra Kina, där de är en av de 56 officiellt erkända etniska minoriteterna. Koreakriget bidrog också till stor utvandring av koreaner till USA.

Utöver ovan nämnda koreaner, finns det mellan 170.000 och 200.000 adopterade personer med koreanskt etniskt ursprung som bor i ett 15-tal länder. I Sydkorea räknas dessa som utlandskoreaner. I Sverige finns sedan 1986 organisationen Adopterade Koreaners Förening, som grundats på initiativ av den sydkoreanska ambassaden.

 
Minoritetsfolk i Kina
WP:Projekt Kina
WP:Projekt Korea
Tranemo

Tranemo är en tätort i södra Västergötland (Sjuhäradsbygden) och centralort i  Tranemo kommun, Västra Götalands län. Tranemo är också kyrkbyn i Tranemo socken med centralkyrkan Tranemo kyrka. Nedanför kyrkan och mitt i orten ligger Tranemosjön, i vilken Jälmån, Sämån (Månstadån) och Toddebäcken mynnar ut, ur Tranemosjön rinner sedan Ätranbiflödet Assman.

Historia 
Se även Tranemo socken
Tätorten Tranemo är tämligen ung och växte till allra största delen fram mellan andra världskriget och 1980-talet. I många år dessförinnan var det en jord- och skogsbruksdominerad bygd. Vid 1900-talets början bestod det som sedan kom att bli tätorten Tranemo endast av kyrkan, dåvarande skolan, ett par gårdar med tillhörande torp, en gästgivaregård och ett fåtal boningshus. I början av seklet tillkom dock såväl Falkenbergs Järnväg som Västra Centralbanan, samtidigt som industrin expanderade, och ett samhälle började växa fram. 

Grannsocknen Södra Åsarp med Limmareds samhälle var dock länge den tongivande, då den hade fler och större industrier samt ännu en järnvägsförbindelse i Kust till kust-banan. Emellertid var det så dyrt att bygga i Limmared att många valde istället att bygga på billig mark som kyrkoherden tillhandahöll i Tranemo, som med tiden därmed tog över Limmareds tongivande roll. Efter andra världskriget kom Tranemo att expandera kraftigt. Viktiga byggnationer var Kommunalhuset (byggt 1947), Hotellet (1949) och Medborgarhuset (1956). År 1948 började gatorna asfalteras och man antog en plan för centrums vägstruktur. På 1950-talet byggdes även Tranängskolan. Merparten av dagens bebyggelse i Tranemo består av villor byggda efter krigsslutet och fram till 1980-talet. Kring 1950 hade Tranemo 1 350 invånare, att jämföra med dagens 3 150 invånare. Under andra halvan av 1960-talet byggdes Tranängskolan ut, och fick plats för hela den framväxande kommunens högstadieelever, man byggde även en ny sim- och idrottshall. 

Tranemo blev 1952 centralort i Tranemo landskommun, senare Tranemo kommun, och har genom detta fått ett kraftfullt ökat serviceutbud. På 1990-talet fick Tranemo även såväl gymnasieskola, systembolag som ett flertal stormarknader. I början av 2000-talet invigdes en populär promenadväg runt Tranemosjön.

Befolkningsutveckling

Näringsliv 
Tranemo domineras precis som kommunen i stort av tillverkningsindustri och textilindustri. I orten jobbar även många för kommunen, inom förvaltning, vård, skola och omsorg.

Skolor 
I Tranemo finns Tranängskolan och sedan 1994 Tranemo Gymnasieskola. Den förstnämnda med årskurs 1–6 för orten med kringliggande landsbygd och med årskurs 7–9 för hela kommunen. Tranemo Gymnasieskolas främsta upptagningsområde är även det den egna kommunen, men också ett växande antal elever från Svenljunga kommun väljer att gå i Tranemo Gymnasieskola.

Sport 
Tranemo är hemvist för bland annat Tranemo Innebandyklubb (TIBK), Orienteringsklubben (OK) Tranan, Tranemo Gymnastikförening (TGF) och Tranemo Idrottsförening (TIF).

Noter 

Orter i Tranemo kommun
Tätorter i Sverige
Centralorter i Västra Götalands län
Trillian

Trillian kan syfta på:

Trillian (datorprogram) – programvara för utväxling av direktmeddelanden
Trillian (litterär figur) – en litterär figur i Douglas Adams kvintologi Liftarens guide till galaxen
Trillian (datorprogram)

Trillian är ett datorprogram för utväxling av direktmeddelanden, utvecklat av det amerikanska företaget Cerulean Studios. Den första versionen av Trillian släpptes 1 juli 2001. Programmet kan koppla upp sig mot flera nätverk, bland andra AIM, ICQ, MSN Messenger, Yahoo! Messenger, Jabber och IRC.

Programmet namngavs efter Trillian, en figur i Liftarens guide till galaxen av Douglas Adams.

Se även 
 Pidgin
 Miranda IM

Direktmeddelandeprogram
Programvaror 2000
Västra Broby kyrka

Västra Broby kyrka är en kyrkobyggnad i Västra Broby mellan Åstorp och Hyllinge, belägen väster om E4. Den är församlingskyrka i Björnekulla-Västra Broby församling i Lunds stift.

Kyrkobyggnaden
Tidigare kyrka på platsen uppfördes i romansk stil någon gång vid slutet av 1100-talet eller i början av 1200-talet.
Enligt en redogörelse från år 1830 saknade kyrkan torn och var cirka 27 meter lång och 6 meter bred. Långhuset förlängdes vid något tillfälle. Sedan klockstapeln av trä hade förfallit uppfördes år 1839 ett kyrktorn nyklassicistisk stil efter ritningar av Fredrik Wilhelm Scholander.

Medeltidskyrkan bedömdes vara bristfällig och revs. Nuvarande stenkyrka uppfördes åren 1880 - 1882 under ledning av byggmästaren A J Hallberg. Kyrktornet från 1839 behölls. Invigningen ägde rum 5 november 1882 och leddes av prosten C. O. Olin. Dagen efter invigningen blåste zinktaket av i en våldsam storm.

Reparationer av plåttaket genomfördes år 1897 och år 1899. Första stora renoveringen utfördes år 1906 då taket återigen sågs över och ett nytt golv lades in. En genomgripande restaurering genomfördes 1921 som väsentligt förändrade kyrkans utseende. Altaruppsatsen byggdes om, kyrkbänkarna byttes ut, en ny orgel köptes in och det drogs en värmeledning.

Inventarier
 Altartavlan är utförd av den danske konstnären Almar Bech och föreställer Maria Magdalenas möte med den uppståndne Kristus. Dess ovanliga motiv är Jesus avvärjande gest: "Rör inte vid mig, ty jag har ännu inte farit upp till Fadern." (Johannes 20:17).
 Uppe i predikstolen sitter ett timglas i en träställning. I själva verket är det tre timglas från 1793. 
 Kyrkans skulpterade dopfunt tillverkades av sandsten på 1100- eller 1200-talet och anses vara ett verk av Mörarpsmästaren. På funten finns reliefer föreställande Jesus, två änglar, samt några torn. 
 Dopfatet av mässing är från slutet av 1500-talet.
 Ett processionskrucifix i brons och emalj, samt ett rökelsekar förvaras i Lunds universitets historiska museum. Bägge tillverkades i Limoges på 1200-talet.
 Nuvarande orgel byggdes av Mårtenssons orgelfabrik i Lund och installerades 1967.
 I tornet hänger två klockor. Lillklockan är troligen medeltida och omgjuten 1718. Storklockan är från 1845 och gjuten av Seipel och Liljendahl i Stockholm.

Orgel
1888 flyttades en orgel hit från Strövelstorps kyrka. Den omändrades samma år av Knud Olsen, Köpenhamn och fick då 8 stämmor. Orgeln som omändrades var byggd 1821 av Strand.
1921 byggde Olof Hammarberg, Göteborg en orgel med 11 stämmor.
Den nuvarande orgeln byggdes 1967 av A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund och är en mekanisk orgel. Orgeln har en äldre fasad.

Bildgalleri

Referenser

Tryckta källor
 Våra kyrkor, sidan 435, Klarkullens förlag, Västervik, 1990,

Webbkällor
 
 kyrkoguiden.se
 Församlingen informerar om kyrkan
 
 Åsbo Släkt- och Folklivsforskare

Referenser

Externa länkar
  Björnekulla-Västra Broby församling

Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader i Åstorps kommun
Kyrkobyggnader invigda 1882
1882 i Sverige
Skytte

Skytte är användning av skjutvapen, antingen mekaniska skjutvapen som pilbåge och armborst, eller handeldvapen. Skytte i idrotts- och rekreationssyfte kallas sportskytte.

Se även 
 Big five (skytte)
 Skytte – ett tv-program

Externa länkar
 Skytteplanket en hemsida med reportage, resultat och lite film
Skytteforum

Skytte
Mål (juridik)

Ett mål är en rättegångssak och avgörs i en domstol, på grund av ett åtal eller en tvist. Hur processen ska gå till beskrivs i rättegångsbalken och förvaltningsprocesslagen.

Domstolar tar upp tvistemål och brottmål. I ett tvistemål är två parter oense om något, men tvistemålen kan i sin tur vara antingen mål om fastställelse eller fullgörelse. Fastställelse handlar om att fastställa hur det ligger till i en fråga, till exempel vem som är ägare till något. Fullgörelsemål handlar om att den som har lämnat in stämningsansökan (kärande) också vill att den som blir stämd (svarande) ska göra något, till exempel betala. Brottmål går istället ut på att avgöra om den som är misstänkt för ett brott är skyldig och vad i så fall straffet ska bli.

Källor 

Processrätt
Juridiska termer
Fermats sats

Fermats sats kan syfta på

 Fermats stora sats – en sats av talteori uppkallad efter Pierre de Fermat som formulerades 1637
 Fermats lilla sats – en matematisk sats uppkallad efter Pierre de Fermat
 Fermats kriterium – en matematisk sats uppkallad efter Pierre de Fermat
Reologi

Reologi, vetenskapen om fluiders och fasta kroppars deformation.

Reologi är läran om materiens deformations- och flytegenskaper. Man mäter storheter som exempelvis viskositet, elasticitet och flytgränser. Viskositet beskriver materialets flytbeteende och elasticitet beskriver materialets struktur. Material som uppvisar både viskösa och elastiska egenskaper benämns viskoelastiska och de reologiska egenskaperna styrs av strukturen hos ett material. Med kunskap om de reologiska egenskaperna och materialets struktur kan man förklara och förbättra såväl processegenskaper som materialets konsistens.

Fluidmekanik
Hållfasthetslära
 
Strömningsmekanik
Hollywood Walk of Fame

Hollywood Walk of Fame är trottoarerna längs gatorna Hollywood Boulevard och Vine Street i Hollywood, som är belagda med kvadratiska stenar av konstgjord marmor, var och en försedd med en röd femuddig stjärna på svart botten. Vid korsningen mellan de båda gatorna finns en rund ”stjärna” för att hedra astronauterna ombord på Apollo 11.

Stjärnan visar namnet på den person som hedrats med plattan och en symbol som visar inom vilken bransch man gjort sig förtjänt av den. Det är Hollywoods handelskammare som utser personer som gjort en stor insats för underhållningsvärlden i USA. Symbolerna är:
 filmkamera för film
 TV-apparat för TV
 grammofonskiva för musik
 radiomikrofon för radio
 komedi/tragedi-mask för levande teater
Walk of Fame skapades 1958 och hade den 12 november 2016 2 594 stjärnor placerade, se Lista över stjärnor på Hollywood Walk of Fame. Den första stjärnan utdelades 9 februari 1960 till skådespelaren Joanne Woodward. Det hela är en självfinansierande verksamhet eftersom personen/gruppen som utses måste gå med på att delta i en särskild ceremoni och betala en ”inträdesavgift” på 30 000 USD.

193 personer har fått fler än en stjärna där Gene Autry, även kallad den sjungande cowboyen, fått en stjärna i varje kategori. Sju svenskar har var sin stjärna: Ingrid Bergman, Greta Garbo, Anna Q. Nilsson, Signe Hasso, Nils Asther, Mauritz Stiller och Ann-Margret.

Se även
Lista över stjärnor på Hollywood Walk of Fame
Lista över hall of fame och walk of fame
Kroatiska Walk of Fame

Referenser

Externa länkar
Officiell hemsida.

Los Angeles
Hall of Fame
Hollywoods historia och kultur
HUR Trafik

HUR Trafik (HUR Trafikutvalg) var en division av utvecklingsrådet HUR i Köpenhamn. HUR Trafik organiserade mellan 2001 och 2006 kollektivtrafiken i Köpenhamnsområdet.

Tidigare organiserades kollektivtrafiken av HT (förkortning för Hovedstadsområdets Trafikselskab) från 1973. HT bildades efter att flera lokaltrafikföretag, inklusive Københavns Sporveje (KS) med ansvar för stadstrafiken, slagits samman. Efter 2000 kunde HT utläsas som en akronym för HUR Trafik.

Från 1 januari 2007 har HUR-trafiken fusionerat med de andra lokaltrafikbolagen på Själland och tillsammans bildade de trafikbolaget Movia.

Referenser

Noter

Kollektivtrafik i Danmark
Transport i Köpenhamn
Lostallo

Lostallo är en ort och kommun i den italienskspråkiga regionen Moesa i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen har  invånare (). Den ligger i mellersta delen av dalen Val Mesolcina.

Källor 

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Val Mesolcina

Misox omdirigerar hit. För kretsen, se Mesocco (krets).

Val Mesolcina eller Valle Mesolcina (italienska; tyska Misox, rätoromanska Val Mesauc) är en dalgång i södra Graubünden i Schweiz, som ungefär sammanfaller med östra delen av distriktet Moesa (kretsarna Mesocco och Roveredo). Genom dalen rinner floden Moesa söderut.

Schweiz geografi
Mesocco

Mesocco är en ort och kommun i den italienskspråkiga regionen Moesa i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen har  invånare ().

Kommunen omfattar översta delen av dalen Val Mesolcina, och avgränsas i norr av San Bernardinopasset, som skiljer regionen från resten av kantonen, och är en del av den stora europeiska vattendelaren, likaledes av den tysk-italienska språkgränsen i Schweiz. 

Till kommunen hör också orterna Pian San Giacomo och San Bernardino.

Källor 

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Braggio

Braggio är en ort och tidigare kommun i Val Calanca i det italienskspråkiga distriktet Moesa i den schweiziska kantonen Graubünden. Den ingår från och med 2015 i den då nyinrättade kommunen Calanca.

Källor 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Buseno

Buseno är en ort och kommun i den italienskspråkiga regionen Moesa i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen har  invånare (). Den ligger i nedre delen av dalen Val Calanca.

Källor 

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Castaneda, Schweiz

Castaneda är en ort och kommun i den italienskspråkiga regionen Moesa i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen har  invånare (). Den ligger i nedre delen av dalen Val Calanca.

Källor 

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Cauco

Cauco är en ort och tidigare  kommun i Val Calanca i det italienskspråkiga distriktet Moesa i den schweiziska kantonen Graubünden. Den ingår från och med 2015 i den då nyinrättade kommunen Calanca.

Källor 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Rossa, Schweiz

Rossa är en ort och kommun i den italienskspråkiga regionen Moesa i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen har  invånare ().

Kommunen omfattar övre delen av dalen Val Calanca, och fick sin nuvarande omfattning kommunen 1982, då de tidigare kommunerna Augio och Santa Domenica införlivades.

Källor

Externa länkar 

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Selma, Graubünden

Selma är en ort och tidigare kommun i Val Calanca i det italienskspråkiga distriktet Moesa i den schweiziska kantonen Graubünden. Den ingår från och med 2015 i den då nyinrättade kommunen Calanca.

Källor 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
San Vittore, Schweiz

San Vittore är en ort och kommun i regionen Moesa i kantonen Graubünden, Schweiz. Den ligger i nedersta delen av dalen Val Mesolcina, två kilometer väster om regionhuvudorten Roveredo och invid gränsen till kantonen Ticino. Kommunen har  invånare (). 

I kommunen finns även ortsdelen Monticello.

Referenser

Externa länkar 

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Arvigo

Arvigo är en ort och tidigare kommun i Val Calanca i det italienskspråkiga distriktet Moesa i den schweiziska kantonen Graubünden. Den ingår från och med 2015 i den då nyinrättade kommunen Calanca.

Källor

Noter

Externa länkar 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Roveredo

Roveredo är en ort och kommun i den italienskspråkiga regionen Moesa i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen har  invånare ().

Roveredo är regionens centralort och ligger nederst i dalen Val Mesolcina, där denna möter dalen Val Calanca.

Källor 

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden