Arvid August Afzelius

Arvid August Afzelius, född 6 maj 1785, död 25 september 1871, var en svensk präst, psalmförfattare och folklivsforskare.

Biografi 

Arvid August Afzelius föddes i Fjällåkra by i Broddetorps socken i Västergötland, som son till komministern i Falköping Per Afzelius och Inga Magdalena Lundström. Han studerade vid Uppsala universitet och disputerade 1809 för filosofie magistergraden. 1810 tillträdde han en tjänst som lärare vid Frimurarbarnhusets skola i Stockholm.

Han prästvigdes i Skara 1811 och blev snart extra ordinarie hovpredikant och ordinarie 1820. Under denna tid blev han bekant med den berömde danska språkforskaren Rasmus Christian Rask. På Afzelius' inbjudan bodde Rask 1816–18 i hans hem och av honom lärde han då mycket om den isländska litteraturen.

År 1821 blev Afzelius kyrkoherde i Enköpings församling och 1852 kontraktsprost i  Åsunda kontrakt.

Han gifte sig 1816 med friherrinnan Sophia Ottiliana Ramsay, 1831 med Sophia Charlotta Fernbohm och 1848 med Vilhelmina Elisabeth Elfström. Han fick sammanlagt 17 barn, av vilka elva överlevde honom. Bland dem kan nämnas apotekaren Fridlef Afzelius och hovpredikanten Henrik Afzelius. Han var bland annat svärfar till Lars Johannes Lie. Afzelius dog i Enköping och är begravd på Enköpings kyrkogård.

Mycket av hans personliga liv finns återgivet i hans memoarer Minnen, utgivna av en av hans döttrar 1901.

Historikern 
Afzelius gjorde tre större översättningar av klassiska sagor och kväden från isländska 1811–1818, bland annat Hervarar saga, Völuspá och den poetiska Eddan. Arbetena har kritiserats för felaktigheter, men hans poetiska utformning och kraftfulla språk har ansetts förtjänstfullt.
1839–1870 utgav han Svenska folkets sago-häfder eller Fäderneslandets historia, sådan hon lefvat och till en del ännu lefver i sägner folksånger och andra minnesmärken i 11 delar. Det omfattar Sveriges historia fram till och med Karl XII:s död. Även detta verk har kritiserats av senare historiker, men det kan ses som ett dokument om hur hans samtid berättade den svenska historien snarare än som ett vetenskapligt historiskt verk. Han lämnade också flera bidrag till tidskrifterna Iduna, Phosphoros och Poetisk kalender. 1850 trycktes Lidandets väkter, ett "andligt skaldestycke" vilket belönades med Svenska Akademiens mindre litterära pris.

Afzelius historieintresse gav honom medlemskap i flera akademier och sällskap:
 Götiska förbundet 1811, där han var en av de först invalda medlemmarna och bar namnet Arngrimer.
 Det Kongelige Nordiske Oldskriftselskab i Köpenhamn 1825
 Kungliga Samfundet för utgivande av handskrifter rörande Skandinaviens historia 1840
 Kungliga Vitterhets Historie och Antikvitets Akademien 1842. 
 Kungliga Musikaliska Akademien 1857.

Folkvisearbetet 
Afzelius var en av de första och den tidens främste insamlare av svenska folkvisor. 1814–15 utgav han Traditioner af Swenska Folk-Dansar och 1814–17 Svenska folkvisor från forntiden i tre band. Även poeten Erik Gustaf Geijer står som författare, men hans bidrag inskränker sig till inledningen. L.F. Rääf bidrog även med flera visor, varav en del var upptecknade av bröderna Wallman. Musiken arrangerades av dåvarande director musices i Uppsala, Johann Christian Friedrich Haeffner. År 1880 gav Richard Bergström och L. Höijer ut en tillökad och kommenterad nyutgåva av samlingen.

Afzelius skrev även själv ballader, bland annat Näcken (Näckens polska, Djupt i havet på demantehällen) och Alundavisan, som blev så spridda att de uppfattades som folkvisor. Han diktade också psalmer för den kungliga psalmbokskommitténs förslag till nya kyrkosånger 1814 (se bibliografin).

1841 belönades han av Svenska Akademien med Carl Johanpriset och 1865 dess stora guldmedalj för litterär förtjänst.

Bibliografi

Allmänt 
 - 142 melodier i musikarrangemang av Olof Åhlström.
 - Ny, utökad utgåva Svenska folkvisor utgavs 1880 av R Bergström och L Höijer.

 - Belönat med Svenska akademiens mindre pris.
 - En ny samling folkvisor och egna sånger i folkviseform.

 - Redigerade av dottern och utgivna postumt. 
 Flera bidrag i tidskrifterna Iduna, Phosphoros och Atterboms Poetisk kalender.

Översättningar 
 från isländska 
 Hervara-saga (1811, 2:a utg 1819)
 Völuspá (1812) Valans spådom, först publicerad i Götiska förbundets tidskrift Iduna, nr 3
 Sæmund den vises Edda (1818)
 Solar Ljòd ()
 från engelska
 översättning av Lord Byrons Parisiana

Visor 
 Näcken (Djupt i havet på demantehällen), visa i folkvisestil till melodin Näckens polska, först publicerad i Götiska förbundets tidskrift Iduna, nr 3. (se även filmerna Tull-Bom och Skepparkärlek)
 Alundavisan, visa i folkvisestil

Psalmer 
Den svenska psalmboken 1819
28. Dig skall min själ sitt offer bära (diktad 1814).  Nr 22 i 1986 års psalmbok. Den användes även i filmen Johansson och Vestman.
337. ''Nu blott för världen två en psalmtext för vigsel.

Priser och utmärkelser
1841 – Kungliga priset
1865 – Svenska Akademiens stora pris

Källor 

SAOB (bibliografiska databasen)
 Arvid August Afzelius (nekrolog av) P. Fr. Mengel i Svea. Folkkalender 1872.
Afzelius och Carl von Döbeln

Noter

Externa länkar 

 Lyssna till en fri MP3-inspelning av Afzelius text Näckens polska till en folkmelodi nedtecknad efter en Småländsk flicka år 1810 -  med en trio ur Umeå Akademiska kör.
 
Framtiden. Eklog till Hulda dikt av Arvid August Afzelius i faksimil.
Var-Ulfven dikt av Arvid August Afzelius i faksimil.

Svenska kontraktsprostar
Svenskspråkiga författare
Författare från Västergötland
Svenska psalmförfattare
Svenska hovpredikanter
Svenska folklivsforskare
Folkvisesamlare
Alumner från Uppsala universitet
Personer från Broddetorps socken
Ledamöter av Kungliga Musikaliska Akademien
Ledamöter av Vitterhetsakademien
Ledamöter av Kungliga Samfundet för utgivande av handskrifter rörande Skandinaviens historia
Mottagare av Kungliga priset
Mottagare av Svenska Akademiens stora pris
Svenska präster under 1800-talet
Födda 1785
Avlidna 1871
Män
Ugglan
SBH