kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Neuropsykiatrisk funktionsnedsättning

Neuropsykiatriska funktionsnedsättningar (NPF, även kallat neuropsykiatriska diagnoser) är i Sverige en vanlig samlingsbenämning på ett antal psykiatriska diagnoser som vanligen ställs under barndomsåren. Den vardagliga termen bokstavsdiagnoser syftar ofta på ADHD, ADD och tidigare damp, vilka ingår i diagnosgruppen och dessa barn kallas ibland för bokstavsbarn. Även det tidigare allmänt kända Aspergers syndrom ingår numera i NPF. 

Begreppet neuropsykiatriska funktionsnedsättningar så som det används i Sverige har introducerats av professor Christopher Gillberg och används inte internationellt. Den internationella motsvarigheten är enligt DSM 5 "neurodevelopmental disorders"  och det är det begrepp som används av American Psychiatric Association. Internationellt är neuropsykiatri studiet av sambanden mellan nervsystemet och psykiska sjukdomar och så har begreppet tidigare även använts i Sverige. Det förekommer dock att begreppet neurospsykiatri används om demenssjukdomars psykiatriska konsekvenser i Sverige, vilket ansluter till den internationella normen. Under senare år har Gillberg introducerat termen ESSENCE (Early Symptomatic Syndromes Eliciting Neurodevelopmental Clinical Examinations), vilket väsentligen motsvarar hans svenskspråkiga begrepp neuropsykiatriska funktionsnedsättningar.

Den del av psykiatrin som diagnostiserar och behandlar dessa tillstånd kallas i Sverige för neuropsykiatri. Till de neuropsykiatriska diagnoserna brukar i Sverige räknas ADHD, ADD, autismspektrumstörning, autism och Tourettes syndrom. Ibland inräknas även tvångssyndrom som en neuropsykiatrisk diagnos. Damp var en svensk diagnos som utvecklades av Christopher Gillberg, som numera definieras som ADHD i kombination med störd utveckling av motorisk koordinationsförmåga (developmental coordination disorder, DCD). Personer med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar kan bland annat ha svårigheter med socialt samspel samt även ha koncentrations- och inlärningssvårigheter. Intelligensen, definierad som intelligenskvot, är däremot inte påverkad.

Diagnoserna, främst Gillbergs damp-diagnos, har från sociologiskt håll kritiserats för att vara vaga och för att inte tillräcklig ta hänsyn till olika sociala faktorer som uppväxtmiljöer och sociala problem. Diskussionen om damp-diagnosen pågick från 1996 till 2006. Personer som var inblandade inkluderar förutom Gillberg själv även Eva Kärfve och Leif Elinder.

Idag står inte terminologin funktionsvariation med i Socialstyrelsens termbank men begreppet används ändå av funkisrörelsen eller i media. Detta på grund av att uttrycket funktionsnedsatt kan upplevas som mer negativt laddat.

Källor

Externa länkar
Riksförbundet Attention – intresseorganisation för människor med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar.

Funktionsnedsättning
Sil

En sil är en konstruktion som används för att mekaniskt separera partiklar utifrån deras inbördes storlek.

Silar återfinns så väl inom industrin som inom hemmet såsom köksredskap där en gallerkonstruktion är vanligast.

Silen fungerar genom att utgöra en fysisk barriär som endast släpper igenom partiklar som är mindre än silens hålstorlek (s.k. geometrisk begränsning). De större partiklarna kommer att stanna kvar på ena sidan silen, alternativt fastna i silen, medan tillräckligt små partiklar kommer släppas igenom till silens andra sida.

Om tillräckligt många partiklar fastnar i en sil upphör silen att fungera. Detta kallas ibland för igensättning, något som även drabbar filter. Om silen till exempel används i ett system för att separera fasta partiklar från vätska, kan ett sätt att lösa igensättningen vara att backspola silen. 

Ordet "sil" med denna betydelse finns belagt i svenska språket sedan yngre fornsvensk tid.

Se även
Tesil
Durkslag
Såll

Referenser 

Köksredskap
Filtrering
Roger Avary

Roger Roberts Avary, född 23 augusti 1965 i Flin Flon i Manitoba, är en kanadensisk filmregissör, manusförfattare och film- och TV-producent.

Biografi
Avary har, tillsammans med Quentin Tarantino, arbetat med filmerna De hänsynslösa (1992), True Romance (1993) och Pulp Fiction (1994), vilket gav Avary och Tarantino en Oscar för Bästa manus. Han har skrivit manus till Silent Hill (2006) och Beowulf (2007) och även regisserat Killing Zoe (1994) och The Rules of Attraction (2002).

2008 åtalades Avary för dråp och rattfylleri då han orsakade en bilolycka i Ojai, Kalifornien, vilket dödade en passagerare.

Filmografi

Regissör

1994 Killing Zoe
1996 Mr. Stitch 
2002 The Rules of Attraction
2005 Glitterati

Manusförfattare

1983 The Worm Turns
1992 Reservoir Dogs 
1993 True Romance 
1994 Pulp Fiction  
1994 Killing Zoe
1995 Crying Freeman 
1996 Mr. Stitch
1997 Odd Jobs 
2002 The Rules of Attraction 
2005 Glitterati 
2006 Silent Hill
2007 Beowulf

Producent

1996 Mr. Stitch 
1997 Odd Jobs
2003 The Last Man
2005 Glitterati
2007 Beowulf

Referenser

Externa länkar
 

Amerikanska manusförfattare
Amerikanska filmregissörer
Amerikanska filmproducenter
Födda 1965
Män
Levande personer
Oscar för bästa originalmanus
Personer från Flin Flon
Järnvägen

Järnvägen () eller Gare Saint-Lazare är en oljemålning av den franske konstnären Édouard Manet från 1873. Målningen ingår sedan 1956 i National Gallery of Arts samlingar i Washington. 

Manet fick en traditionell konstutbildning hos Thomas Couture i den då förhärskande akademiska konststilen. Från den tog han med sig en fast och klar bilduppbyggnad med tydliga konturer. Men han blev framförallt känd som en konstnär som bröt med rådande konventioner och banade väg för impressionismen. 

Järnvägen ger ett tvådimensionellt intryck; ljuset faller platt på figurerna, så att inga volymskapande skuggor uppstår. Målningens bakgrund täcks av rökmoln för att ta bort all djupverkan. Genom sitt platta sätt att måla åstadkom Manet en känsla av oberörbarhet och avstånd vilket förstärks av att det inte finns någon interaktion mellan de porträtterade. Möjligen påverkades han av tidens ateljéfotografier med deras tillgjorda poser.

Målningen visar en kvinna och ett barn som väntar vid Gare Saint-Lazare, Paris största och bullrigaste järnvägsstation vid denna tidpunkt. Som modell för kvinnan stod Victorine Meurent, bekant från Manets tidiga mästerverk Frukosten i det gröna och Olympia. Barnet är uppslukad av tidens nymodighet, järnvägen, som i bakgrunden ger upphov till rökmoln. Denna typ av samtidsskildringar skilde Manet från de klassiska och akademiska konstnärerna som i hög grad målade mytologiska eller bibliska motiv.

Källor 
National Gallery of Arts webbplats
 
Bra Böckers lexikon, uppslagsord Édouard Manet.

Målningar 1873
Målningar av Édouard Manet
Målningar i National Gallery of Art, Washington
Genremålningar
Målningar med motiv från Paris
Trappstege

Trappstege är en fristående stege utformad som en trappa. Konstruktionen består av två stående delar som lutar mot varandra så att trappstegen från sidan liknar ett "A".

Trappstegen kan användas som en vanlig stege, men till skillnad från en konventionell stege är den helt fristående och behöver inte lutas eller fästas mot en vägg. Trappstegen har breda horisontella fotbräden. Överst på trappstegen finns en plattform där man kan stå stabilt och arbeta, exempelvis när man målar och tapetserar. En trappstege brukar vara tillverkad i aluminium och hopfällbar så att den kan vikas ihop när den inte används. Trappstegar finns i olika storlekar.

Ordet trappstege är belagt i svenska språket sedan 1753.

Referenser 

Redskap
Körnare

Körnare är ett verktyg som används som förberedelse vid borrning i metall, plast eller dylikt. Den är ett spetsigt föremål som till utseendet påminner om en penna. Körnaren är tillverkad av stål och dess spets härdas och slipas. Den används först och främst på släta metallytor som ska borras. Vid borrning på släta metallytor är det svårt att fixera borren på rätt plats. När borren sätts igång kan den glida åt sidan, och hålet kan då hamna på fel plats. För att fixera borren på rätt ställe utan att den glider åt sidan körnar man. Det innebär att man placerar körnarens spets på det ställe där man ska borra, och därefter slår på den med en lätt hammare. På så vis blir det en liten grop eller en markering på metallytan. Denna lilla grop fixerar sedan borren på rätt ställe så att den inte glider åt sidan då borrandet inleds.

En annan användning är att i ett skruvförband med ett körnslag i gränsen mellan skruv och mutter deformera gängan så att muttern inte lossnar vid vibrationer.

Automatkörnaren är en vidareutveckling av körnaren, som inte kräver något hammarslag. Kraften som behövs för att göra körnslaget, kommer i stället från en inbyggd fjäder. Själva körnarspetsen är rörligt inbyggd i ett skaft, som man trycker mot objektet, sedan man siktat in sig. Spetsen fjädrar då in och bygger upp ett fjädertryck, som vid vidare intryckning utlöses med en smäll, mot bakänden på spetsen. Användbart särskilt på ytor som inte "svarar" ordentligt.

För den som vill kunna körnslå med största möjliga noggrannhet, finns den optiska körnaren i några varianter, varav en ser ut som på bilden: Den har en konisk kropp, 30 mm hög, med ett 8 millimeters hål i centrum. Till denna hör en körnare och en plexiglascylinder, vars övre ände är slipad till en lins. Den undre ändytan har ett hårkors. Tilläggas kan att kroppen har en O-ring insvarvad i botten, för att inte glida i sidled vid användning.

Den användes på följande sätt: (Vi antar att det finns ett ritsat kors, som ska körnslås.) Stoppa i plexiglascylindern i hållaren, kika och sikta in denna, så att hårkorset ligger mitt för det ritsade korset. Ta ut plexicylindern försiktigt, för att inte rubba hållaren, och sätt i körnaren. Slå ett lagom kraftigt slag med en hammare. Med denna metod kan man göra hål, som inte avviker mer än någon tiondels mm från sitt rätta läge.

Körnare är även beteckning på en maskin som används för att behandla spannmål, främst havre, som skall användas till utsäde. Maskinen slår bland annat av toppen på kornet så detta sedan kan matas bättre i såmaskinen.

Körnaren är ett gammalt verktyg. På Björkö (Birka) har hittats ett antal körnare som brukats 800-1099 e-Kr. 

Ordet "körnare" finns belagt i svenskan sedan 1705 och kommer från tyskans körnen vilket betyder "bli till korn".

Se även 
 Dorn
 Purr

Referenser 

Verktyg
Metallbearbetning
Årets värmlandsförfattare

Årets värmlandsförfattare är ett litterärt pris som instiftades år 2003. Instiftare av priset är Länsbiblioteket i Värmland och Föreningen Värmlandslitteratur.

Pristagare 
2003 – Inger och Lasse Sandberg
2004 – Bengt Berg
2005 – Maj Bylock
2006 – Lars Lerin och Kerstin Högstrand
2007 – Lars Andersson
2008 – Erik Bengtson
2009 – Helene Tursten
2010 – Torleif Styffe
2011 – Sven Smedberg
2012 – Peter Olausson
2013 – Hanna Jedvik
2014 – David Liljemark
2015 – Ninni Schulman
2016 – Per Gustavsson
2017 – Lena Sewall
2018 – Hans-Olof Boström
2019 – Elisabet Härenstam
2020 – Bo Landin

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 varmlandslitteratur.se 

Svenska litteraturpriser
Priser och utmärkelser instiftade 2003
Lokala priser i Sverige
Ritsnål

Ritsnål är ett verktyg som används för att göra markeringar streck på släta metallytor. En ritsnål används oftast då ett metallstycke till exempel ska kapas eller något annat liknande ingrepp ska ske. Ritsnålen är ett spetsigt metallföremål som oftast är mycket smalt. Den brukar oftast ha två spetsar. En rak spets och en vinklad. Ritsnålen har fördelen mot en vanlig penna att det blir tunnare linjer som ändå syns tydligt på metallytan.

Verktyg
Syl

En syl är ett spetsigt handverktyg med runt tvärsnitt för håltagning i mjukare material. Det används exempelvis till markering i trä för att underlätta att få i skruvar och till håltagning i läder. En syl med kantigt tvärsnitt kallas pryl. En syl används även till att markera saker. Sylen används mycket i träslöjd.

Sylen är ett mycket gammalt verktyg. Redan under den äldre stenåldern (Paleoliticum) användes sylar och i en askurna från bronsåldern har man bland andra föremål funnit en syl.

Ordet "syl" är belagt i svenska språket sedan 1420–50, dvs yngre fornsvensk tid.

Sylen förekommer i idiomet "inte få en syl i vädret", som betyder att luften är så full av (andras) prat att man inte ens kan få plats med en syl.

Referenser 

Verktyg
Läderverktyg
Det finns en källa, fylld med blod

Det finns en källa fylld med blod är en sång med text från 1771 av William Cowper. I original heter psalmen There is a fountain filled with blood och publicerades 1772 i "Conyers' Collection of Psalm and Hymns". 1854 gjorde Betty Ehrenborg en fri översättning av Cowpers text, vilken fick titeln: Här en källa rinner. Senare 1859, översattes texten igen, denna gång av Bröderna Palmqvist med titeln: Det ges en källa fylld med blod. Psalmen som hittills inte hade haft någon kör, fick 1885 en kör tillagd i amerikanska psalmboken "Songs of Joy and Gladness". Den nya psalmen översattes till Det finns en källa fylld med blod av Fredrik Engelke och trycktes i Frälsningsarméns sångbok 1883 och i Förbundssånger 1892. Musiken av Tullius Clinton O'Kane är i g-moll i traditionell  Common Metre, förkortat C. M. takt. Psalmen ska framföras ganska långsamt. I Hjärtesånger 1895 valde Emil Gustafson bibelcitatet  (omnämnd som Esaia) för denna psalmtext: "Och I skolen ösa vatten med fröjd utur frälsningens brunnar." . I Hjärtesånger 1895 anger Emil Gustafson att han hämtat den svenska texten ur Stridssånger.

Publicerad i
Metodistkyrkans psalmbok 1896 som nr 215 under rubriken "Evangelii löften och förmåner".
Hjärtesånger 1895 som nr 36 med titeln "Helsokällan" under rubriken "Väckelse- och inbjudningssånger".
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1907 som nr 41
Fridstoner 1926 som nr 43 under rubriken "Frälsnings- och helgelsesånger ".
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 2 under rubriken "Frälsningen i Kristus".
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 8 under rubriken "Frälsning".
Segertoner 1988 som nr 522 under rubriken "Att leva av tro - Skuld - förlåtelse -rening".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 330 under rubriken "Frälsning".

Referenser

Noter 

Brittiska psalmer
Vilka är väl dessa som i himlens land

Vilka är väl dessa som i himlens land eller Vilka äro dessa som i himlens land är en sång från 1874 med text och musik av Tullius Clinton O'Kane. 1875 översatte Erik Nyström sången till svenska.

Publicerad i
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 498 under rubriken "De yttersta tingen och himmelen". Inledningsraden lyder "Vilka äro dessa, som i himlens land".
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1930 som nr 498 och med inledningsrad "Vilka äro dessa, som i himlens land".
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 578 under rubriken "Evighetshoppet". Inledningsraden lyder "Vilka äro dessa som i himlens land".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 715 under rubriken "Framtiden och hoppet". Inledningsraden lyder "Vilka är väl dessa som i himlens land".

Amerikanska psalmer
Little Big Man

Little Big Man är en amerikansk film från 1970 i regi av Arthur Penn. Little Big Man karakteriseras oftast som en westernfilm eller episk film, men filmen omfattar flera litterära/filmiska genrer, som komedi, drama och äventyr.

Handling 
Den 121-årige Jack Crabb (Dustin Hoffman) ser tillbaka på sitt liv. Han blev föräldralös när hans föräldrar dödades av indianer. Cheyenneindianerna adopterade honom och han uppfostrades som indian. I tonåren återvänder han till de vitas värld och prövar på olika yrken: försäljare av medicin, revolverman, handelsman, spejare och fyllo. Han återvänder till sin indianstam, men när general Custer (Richard Mulligan) dödar hans indianska hustru och barn vid en massaker beslutar han sig för att hämnas, och som spejare för armén lurar han Custer att anfalla vid Little Big Horn.

Tag line 
Little Big Man was either the most neglected hero in history or a liar of insane proportion!

Medverkande (urval) 
 Dustin Hoffman - Jack Crabb
 Faye Dunaway - Mrs. Louise Pendrake
 Chief Dan George - Old Lodge Skins
 Martin Balsam - Mr. Merriweather
 Richard Mulligan - General Custer
 Jeff Corey - Wild Bill Hickok
 Amy Eccles - Sunshine

Om filmen 
Filmen är ett exempel på de så kallade revisionistiska westernfilmer som kom i slutet av 1960-talet och där handlingen inte längre skildras ur de vita nybyggarnas perspektiv. Den bygger romanen med samma namn av Thomas Berger.

Mottagande 
Little Big Man hyllades av både publik och filmkritiker. Enligt filmsajten Rotten Tomatoes gav 24 av 26 filmkritiker positiva omdömen, i genomsnitt 7,9 av 10 möjliga, och totalt sett en rankning av kritiker på 96 % av 100 möjliga. Från publiken, de drygt 10 000 som röstat, får den en rankning på 87 %.

Utmärkelser 
Chief Dan George nominerades både till en Oscar för bästa manliga biroll och Golden Globe för bästa biroll, och fick både National Society of Film Critics Award (NSFC) och New York Film Critics Circle Award. Hoffman nominerades som bästa skådespelare av  The British Academy of Film and Television Arts (BAFTA). Calder Willingham nominerades för sitt manus till Writers Guild of America Award som "bästa drama från annat medium". 

Filmen fick också ett specialomnämnande vid Moskvas internationella filmfestival 1971.

År 2014 bedömdes filmen som" kulturellt, historiskt och estetiskt signifikant av USA:s kongressbibliotek, som valde ut den att bevaras i det nationella filmarkivet, National Film Registry.

Källor

Referenser

Externa länkar 
 

Filmer 1970
Amerikanska westernfilmer
Amerikanska filmer baserade på böcker
Montana på film
South Dakota på film
Filmer bevarade i National Film Registry
Engelskspråkiga filmer
1859 på film
1865 på film
1866 på film
1868 på film
1876 på film
1970 på film
Gud jag vet att du kan sända skurar av välsignelse

Gud jag vet att du kan sända skurar av välsignelse / Gud, jag hör att du utsänder skurar av välsignelse är en sång med text från 1864 av Elizabeth Codner och musik av William Bradbury. Erik Nyström översatte 1876 sången till svenska.

Publicerad i
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 151 under rubriken "Helgelse" (med begynnelseraden "Gud, jag hör att du utsänder skurar av välsignelse")
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 458 under rubriken "Ordet och bönen" (med begynnelseraden "Gud jag vet att du kan sända skurar av välsignelse")

Brittiska psalmer
Följ med mig fram till korset, där Jesus för dig led

Följ mig fram till korset, där Jesus för dig led är en sång med text från 1893 av John Lawley och musik av William Bradbury.

Publicerad i 
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1907 som nr 91.
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 112 under rubriken "Helgelse - Helgelsens verk".
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 148 under rubriken "Helgelse".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 398 under rubriken "Helgelse".

Brittiska psalmer
Härlig frälsning! Härlig frälsning!

Härlig frälsning! Härlig frälsning! är en sång med en från engelska översatt text från 1871 av Francis Bottome och musik av William Bradbury. Originalets titel är Full salvation, full salvation.

Publicerad i
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1907 som nr 145. 
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 121 under rubriken "Helgelse - Helgelsens verk".
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 163 under rubriken "Helgelse".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 412 under rubriken "Helgelse".

Brittiska psalmer
Louise d'Épinay

Louise Florence Pétronille Tardieu d'Esclavelles d'Epinay, född i Valenciennes 11 mars 1726, död 17 april 1783, var en fransk memoarförfattare, berömd för sin brevväxling och sina relationer med många av tidens mest berömda personligheter. Hon var nära vän med flera centrala gestalter inom upplysningen, till exempel Rousseau, Friedrich Melchior von Grimm, Diderot, D'Alembert och D'Holbach.

Louise d'Épinay var dotter till militären Tardieu d'Esclavelles och gifte sig med sin kusin, skatteförpaktaren Denis Joseph de La Live d'Epinay. Hon separerade formellt från maken 1749 och bosatte sig på slottet Château of La Chevrette i Montmorency, där hon tog emot besökare och levde resten av sitt liv omgiven av manliga filosofer. Hennes status som ensamboende kvinna som tog emot manliga besökare utsatte henne för förtal. Hon gav 1756 en fristad åt Jean-Jacques Rousseau på en stuga i Montmorency, och de hade troligen en kärleksrelation. År 1755 inledde hon en relation med Grimm. Hon besökte Voltaire i Genève 1757-1759. Hon upprätthöll en korrespondens med många av Europas monarker under överinseende av Diderot. 

Hon utgav Conversations d'Émilie (1774), som hyllades av franska akademien. Hennes memoarer "Mémoires et Correspondance de Mme d'Épinay, renfermant un grand nombre de lettres indites de Grimm, de Diderot, et de J.-J. Rousseau, ainsi que des details, &c.", utgavs 1818 enligt ett manuskript hon anförtrott Grimm. I memoarverket används pseudonymer om alla figurerande, även om henne själv. Hon utgav även anonymt Lettres a mon fils (Genève, 1758) och Mes moments heureux (Genève, 1759).

Bibliografi
 Översättning och inledning av David Sprengel

Källor 

Kvinnor
Franska författare
Franskspråkiga författare
Födda 1726
Personer i Frankrike under 1700-talet
Avlidna 1783
Franska salongsvärdar
Det finns ett bättre land vid härlighetens strand

Det finns ett bättre land vid härlighetens strand är en sång med text av John Lawley och musik från 1922 av Gustaf Wallteng. Sången översattes till svenska 1893 av Erik Leidzén senior.

Publicerad i 
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 677 under rubriken "Framtiden och hoppet".

Brittiska psalmer
Gustaf Wallteng

Karl Gustaf Wallteng, född 23 december 1889 i Västerlövsta församling, Västmanlands län, död 13 april 1935 i Lidingö, major i Frälsningsarmén, sångförfattare och kompositör.

Wallteng blev frälsningsofficer 1909 och efter att ha varit kårledare (vilket på den tiden kallades Befälhavande Officer (BO)) på ett flertal kårer runtom i Sverige blev han medarbetare på Stridsropets redaktion i slutet av 1920-talet. Han var chef för FA:s musikavdelning från 1931 fram till sin bortgång år 1935. Han hade även tagit en organistexamen.

Sånger
Allt åt Jesus helt jag lämnar (svensk översättning)
Det finns ett bättre land vid härlighetens strand (musik)
Jesus kom till detta fallna släkte (text & musik)
Trötte pilgrim på väg till fadershemmets ljusa land (text & musik)
Över mörka djup, invid branta stup (text & musik)

Noter 

Svenska psalmförfattare
Svenska koralkompositörer
Personer inom Frälsningsarmén i Sverige
Födda 1889
Avlidna 1935
Män
Erik Leidzén

Erik Leidzén, född 1865, död 1893, officer i Frälsningsarmén, sångförfattare och översättare.

Leidzén blev frälsningsofficer 1885 och blev efter att han varit kårledare, chef för det östra distriktet, finanssekreterare, fältsekreterare och sekreterare för "barnens krig" (Nationell ungdomssekreterare).

Erik gifte sig 1890 med den engelska frälsningsarmékaptenen Ellinor Kelly och de hade en son som hette Erik William Gustaf Leidzén (Erik Leidzén junior) och som var kompositör.

Sånger 
Erik Leidzén (senior) finns representerad i Frälsningsarméns sångbok 1990 med tre verk:
Det finns ett bättre land vid härlighetens strand (översättning)
Mångtusen frälsta tågat in i himmelens palats (översättning)
O Jesus, jag längtar bli fullkomligt ren (översättning)

I Svenska Frälsningsarméns sångbok från 1922 finns hans sång
Klippa du som brast för mig, göm mig, ej att förväxla med den mer kända sången Klippa, du som brast för mig

Svenska psalmförfattare
Personer inom Frälsningsarmén i Sverige
Män
Födda 1865
Avlidna 1893