Luleå tekniska universitet

Luleå tekniska universitet (förkortning: LTU) är ett statligt svenskt universitet. Det är Skandinaviens nordligaste tekniska universitet. LTU inrättades den 1 juli 1971, då under namnet Högskolenheten i Luleå, senare Högskolan i Luleå, även om namnet Luleå tekniska högskola oftast användes. Högskolan fick universitetsstatus bekräftat från den 1 januari 1997 och bytte då namn till det nuvarande.

Universitetets verksamhet har sin tyngdpunkt inom det tekniska området, men har även omfattande lärarutbildning, hälsovetenskaplig utbildning, ekonomutbildning och annan samhällsvetenskaplig utbildning och forskning, samt utbildningar inom musik, dans, teater och media. Universitet har cirka 17 000 studerande.

Sedan starten har LTU varit beläget på Porsön i norra Luleå (cirka 4 km från centrum), men har också verksamhet i de mer centrala delarna av Luleå tätort, liksom i Piteå, Skellefteå och Kiruna. På Campus Skellefteå delar LTU lokaler med bland annat Umeå universitet och verksamheten i Kiruna (rymdcampuset) delar lokaler med Institutet för rymdfysik (tidigare även Umeå universitet).

Historia

Grundande 
Dåvarande högskolenheten i Luleå inrättades som den femte tekniska högskolan i Sverige den 1 juli 1971. Den 1 april 1971 tillträdde Rune Andersson, sin post som huvudsekreterare i organisationskommittén, och blev då den förste anställde. Den 1 september samma år startade den första utbildningen, civilingenjörsutbildningen i maskinteknik och den 9 september kunde de 50 första studenterna börja sina studier i D-huset. Det var även detta år som Teknologkåren vid Luleå tekniska universitet bildades.

1970-talet 

Under 1972 omlokaliserades den gruvinriktade delen av Kungliga Tekniska högskolans verksamhet inom bergsvetenskap till Luleå eftersom det svenska bergsbrukets tyngdpunkt under 1900-talet förskjutits från Bergslagen till Skelleftefältet och Malmfälten. Bergsingenjörsutbildningen Geoteknologi startade hösten 1972. Professuren i bergteknik är Sveriges äldsta tekniska professur, inrättad år 1819 i Falun. 1973 startade Högskolan SE-gruppen, som senare kom att bli tekniskt basår. Samma år kom även Arne Jones ikoniska skulptur "Mänsklig byggnad" på plats 1974 utexaminerades de första civilingenjörerna från Högskolan och det första kårhuset, då i köpcentret Shopping i Luleå centrum, kom att invigas samma år. 1976 fick Högskolans område i Luleå även flera nya byggnader anpassade för lärande och forskning och i samband med att Stålverk 80 lades på is, blev många fastigheter tillgängliga som studentboenden. 1977 valdes Lars Nordström i Högskolans första rektorsval. Samma år inlemmades den sedan långt tidigare existerande Lärarhögskolan och Förskoleseminariet samt SYDUT (den systematiserade decentraliserade utbildningen). Tekniskt basår ersatte även SE-gruppen detta år. År 1978 tillkom Musikhögskolan i Piteå som en institution inom Högskolan när musiklärarutbildningen SÄMUS förstatligats och överflyttats från Framnäs folkhögskola. B-huset invigdes samma år och Högskolan fick då ett eget bibliotek. 1979 lämnade Nordström rektorsbefattningen för att bli generaldirektör för Statens kärnkraftinspektion. Han efterträddes samma år av Torbjörn Hedberg.

1980-talet 
1981 fick Högskolan sina fyra första hedersdoktorer: Lars Granar, Gösta Hägglund, Ragnar Lassinantti samt Lars Nordström. Året därpå inrättades Datatekniklinjen och Högskolan blev således det andra lärosätet (efter Linköpings universitet) i Sverige med att ha en utbildning inriktad på Datateknik. Fram till år 1982 färdigställdes universitetets sex kvarter på Porsön; endast mindre utbyggnader har genomförts sedan dess. Under 1980- och 1990-talen tillkom en lång rad nya tekniska och samhällsvetenskapliga utbildningar, Vårdhögskolan i Boden inlemmades, och Teaterhögskolan skapades. Ren Lixing från Kina disputerade som första kvinna 1983 och samma år fick Högskolan en halv miljon kronor för att främja att fler kvinnor väljer tekniska utbildningar. 1984 ingicks det avtal om utbyte av studerande och forskare mellan Högskolan i Luleå, Beijing university of Iron and Steel Technology samt Institut National Polytechnique de Lorraine. Samma år fick biblioteket en ny flygel och fördubblade då sin yta. Datasektionen vid Luleå tekniska universitet bildades även detta år som tredje sektion under Teknologkåren. 1987 invigdes Centekhuset som senare kom att bli Studenternas hus och året efter invigdes Teknikens Hus och det nya kårhuset, med en egen festlokal för studenterna.

1990-talet 

1992 stod Alfahuset klart. Wibergsgården invigdes och året därpå fick Caesar Wiberg, som förste mottagare, Högskolans förtjänstmedalj. 1994 efterträddes Torbjörn Hedberg av Ingegerd Palmér som kom att bli den första kvinnliga rektorn vid en teknisk högskola i Sverige. Högskolans studentdatanätverk invigdes samma år och eftersom kablarna gick mellan Högskolans olika campus blev det Sveriges största studentdatanätverk.

Universitetsstatus

1990-talet 
Den 1 januari 1997 bekräftades högskolans universitetstatus genom att den kunde byta namn till Luleå tekniska universitet. Samma år presenterades Luleå-algoritmen av fyra forskare från LTU och uppmärksammades globalt av bland andra Craig Partridge i ett brev till Internet Engineering Task Force. 1998 blev Ulla Westermark universitetets första kvinnliga professor. 1999 invigdes Aula Aurora, universitetets konsert- och talarsal. Samma år inlemmas även Vårdhögskolan i Boden och universitetet översteg för första gången 10 000 studenter.

00-talet 
År 2000 lanserades projektet Det skapande universitetet som avsåg att fullständigt stöpa om universitetet till år 2006. Utbildning och forskning skulle grupperas inom tvärvetenskapliga ”arenor” inom vilka flera olika examina skulle vara möjliga. Projektet rönte emellertid starkt motstånd både från personal och studenter och modifierades under gång så att arenorna och de ordinarie utbildningarna existerade parallellt. 2002 slogs UNITAS och Pedagogkåren samman till Luleå studentkår. 2005 fattade universitetsstyrelsen beslut om att flytta Institutionen för hälsovetenskap till Luleå. Under höstterminen 2006 stod flytten klar och verksamheten utförs nu i lokaler på Porsön och all verksamhet i Boden har upphört. 2003 anställde rektor Ingegerd Palmér högskolevärldens första och hittills enda marknadschef, Pål Kastensson, som drev ett framgångsrikt varumärkesarbete under de kommande 17 åren. Palmér slutade och efterträddes i november samma år av Pia Sandvik Wiklund. Fyra år senare kom dock även hon att sluta sin tjänst och ersattes då av Johan Sterte. Institutionerna Musikhögskolan i Piteå (som 2006 bytte namn till Institutionen för musik och medier) och Teaterhögskolan i Luleå överfördes vid omorganisationen 2011 till avdelningen för musik, dans och teater vid Institutionen för konst kommunikation och lärande (KKL).

2010-talet 
2012 inlemmades Bergsskolan i Filipstad och Orgel Acusticum invigdes av Benny Andersson. 2013 brann ett studentboende i Klintbacken ned tillsammans med ett 70-tal studenters ägodelar. Branden lämnade många frågetecken om hur elden kunde spridas så snabbt och ledde till en utredning som visade att det inte var några brister i husets konstruktion. 2015 hölls den första upplagan av Big Air. 2017 utsågs Birgitta Bergvall-Kåreborn till ny rektor för universitetet då Johan Sterte gick vidare till att bli rektor för Karlstads universitet. 2019 utsågs universitetet till ett elitidrottsvänligt lärosäte av Riksidrottsförbundet. Ledningen planerade särskilda satsningar inom längdåkning, skidskytte och skidorientering. Två år senare inleddes även ett samarbete med Sveriges Olympiska Kommitté för teknikforskning och prestationsutveckling inom vinteridrott. Universitetet öppnade en av Sveriges första testmiljöer för 5G detta år. Testmiljön byggdes sedan ut två år senare av Telia Company och Ericsson. Efter ett riksdagsbeslut om att flytta statliga myndigheter flyttade Polarforskningssekretariatet in i sina nya lokaler i B-huset. NASA/Jet Propulsion Laboratory inledde ett långsiktigt samarbete kring drönarteknik med forskargruppen i robotik vid Luleå tekniska universitet.

2020-talet 
År 2020 blev universitetet ett europauniversitet. Coronaviruspandemin 2019–2021 präglade utbildningen under 2020 och 2021. Den 18 mars övergick universitetet till distansutbildning och -tentamen. Flera lärosäten, däribland LTU, började 3D-printa visir. Universitetet skapade i samarbete med Familjen Kamprads stiftelse NorrlandsNavet, med syfta av att stärka och utveckla norrländska företag, för en summa på totalt 100 miljoner kronor över åtta år.  Det tidigare Centekhuset byggdes om och invigdes som Studenternas hus i mars. Den 16 juli 2021 slog universitetet nytt rekord för antalet antagna studenter i första urvalet enligt en undersökning av universitets- och högskolerådet.

Lista över rektorer
 1977–1979: Lars Nordström (1971–1977 var Nordström vice ordförande i organisationskommittén med rektors ansvar och befogenheter)
 1979–1993: Torbjörn Hedberg
 1994–2005: Ingegerd Palmér
 2005–2009: Pia Sandvik Wiklund
 2009–2017: Johan Sterte
 1 december 2017: Birgitta Bergvall-Kåreborn

Byggnader och områden

Grönområden 
Söder om Campus Luleå ligger grönområdet Heden, med studiesociala utrymmen och en diskgolfbana. I nära anslutning till campus Luleå ligger dammen Pussen. Den utgör ett populärt ställe för studenter att grilla tillsammans. Pussen har även använts som skridskobana. Intill Pussen står lusthuset Paviljongen som är ett populärt studiesocialt utrymme.

Universitetsområden

Campus Kiruna 

Campus Kiruna finns en bit utanför Kiruna och är en del av Umeå universitet och Luleå tekniska högskola. På Campus Kiruna arbetar Avdelningen för rymdteknik med rymdrelaterad forskning i nära samarbete med Institutet för rymdfysik.

Campus Luleå 

Universitetsområdet på Porsön i Luleå är i huvudsak uppdelat på sex huvudbyggnader namngivna med bokstäver A–F: A-huset hyser datavetenskap/samhällsvetenskap/ekonomi/rättsvetenskap, B-huset bibliotek, huvudreception och administration, C-huset studentkårskanslierna, studentidrotten och kemi, D-huset pedagogik/språk/hälsovetenskap, E-huset fysik/maskinteknik, F-huset geovetenskap/byggteknik/arbetsvetenskap. (Även om de olika utbildningsgrenarna har sina huvudsäten på olika platser så kan salarna schemaläggas med väldigt varierande ämnen.)

Väster om D-huset ligger stora hörsalar, gamla kårhuset med bostäder och företagshotellet Aurorum (på andra sidan Haparandavägen). Österut finns livsmedelsbutik (Ica), folktandvårdsmottagning, Porsökyrkan samt flera bostadshus. Söder om C-huset finns Porsöhallen med en del av studentidrottens aktiviteter. Wibergsgården som ligger bakom E-huset (norr) används uteslutande för representation. Upplevelsecentret Teknikens hus är beläget väster om A-huset.

Campus Piteå (kallas ibland Musikhögskolan)

I Piteå bedrivs forskning och utbildning inom musik och medier. Institutionen Konst, kommunikation och lärande spänner även över universitetsområdena i Luleå, Piteå och Skellefteå.

Orgel Acusticum vid Luleå tekniska universitet
På universitetsområdet i Piteå finns Orgel Acusticum vid Luleå tekniska universitet. Bygget av orgeln påbörjades i augusti 2006 av den ledande europeiska firman Orgelbauwerkstatt Woehl, Tyskland, under ledning av Gerald Woehl. Projektledare från Luleå tekniska universitet är professor Hans-Ola Ericsson.

Orgel Acusticum vid Luleå tekniska universitet är 10 meter bred och 9,5 meter hög. Orgeln har 9 000 pipor fördelade på 140 stämmor (vartill kommer 13 effektregister). När det planerade övertonsverket är på plats kommer det totala antalet stämmor att vara 206.

Under invigningsveckan som startade 15 oktober 2012 uruppförde Luleå tekniska universitets hedersdoktor Benny Andersson ett specialskrivet verk En skrift i snön (text: Kristina Lugn) 

Orgeln ägs av Luleå tekniska universitet och är delvis finansierad av donatorer – den enskilt största donatorn är Kempestiftelserna.

Campus Skellefteå 

Campus Skellefteå är ett centrum för högre utbildning i Skellefteå. Här bedrivs forskning och utbildning inom bland annat trä, datorgrafik/datorspel, elkraft, omvårdnad och socialt arbete.

Teaterhögskolan i Luleå
Teaterhögskolan i Luleå är namnet för skådespelarprogrammet vid Luleå tekniska universitet. Utbildningen bedrivs i samma hus som Norrbottensteatern i centrala Luleå. Utbildningen startade 1996 som ett samarbete mellan Luleå tekniska universitet och Norrbottensteatern. På programmet utbildas skådespelare för teater, tv, film och radio. Huvudämnet vid skådespelarprogrammet är scenisk framställning och övriga basämnen är röst och tal, kropp och rörelse, sång samt teori.

Organisation

Ledning 
Universitets högsta beslutande organ är universitetsstyrelsen, där det, förutom rektor och student- och lärarrepresentanter, finns åtta ledamöter utsedda av regeringen. Universitetsdirektören är chef för den verksamhetsstödjande enheten (administration, bibliotek med mera). Birgitta Bergvall-Kåreborn är rektor för universitetet sedan december 2017.

Det finns två fakultetsnämnder. Nämnderna arbetar på uppdrag av rektor med strategisk planering, uppföljning och utvärdering. Den tekniska fakultetsnämnden har teknisk utbildning och forskning som sitt ansvarsområde och den filosofiska fakultetsnämnden har utbildning och forskning inom samhällsvetenskap, hälsovetenskap, konst, utbildningsvetenskap, humaniora samt konstnärligt utvecklingsarbete som sitt.

Campus

Institutioner 
Utbildning och forskning bedrivs inom institutionerna. Från och med 1 januari 2021 har Luleå tekniska universitet fem institutioner:
Institutionen för ekonomi, teknik, konst och samhälle
Institutionen för hälsa, lärande och teknik
Institutionen för samhällsbyggnad och naturresurser
Institutionen för system- och rymdteknik
Institutionen för teknikvetenskap och matematik

Bibliotek

Universitetsbiblioteket har några specialsamlingar:
 Nordkalottsamlingen
 Årsberättelser från gruvbolag, från över 1500 bolag och som omfattar åren 1884-2015
 Ragnar Lassinanttis bok- och konstsamling samt hans privatarkiv
 Mats Winsas arkitekturböcker

Forskning
Luleå tekniska universitets forskning är sedan den 23 september 2020 samlad i 14 forsknings- och innovationsområden:

 Creaternity - Omställningen till en hållbar industri
 SUN - Naturresurser för en hållbar samhällsomvandling
 Attraktivt samhällsbyggande
 Effektiv innovation och organisation
 Framtidens gruvor
 Förnybar energi
 Gränsöverskridande konst och teknik
 Hållbara transporter
 Intelligenta industriella processer
 Möjliggörande IKT
 Smarta maskiner och material
 Lärande
 Hälsa
 Rymd

Universitetets strategiska forskningsbas ligger inom det tekniska området men de flesta områdena är flervetenskapliga. Den huvudsakliga delen av forskningen är tillämpad och sker i nära samarbete med industrin, andra universitet och organisationer, såväl regionalt och nationellt som internationellt.

Institutionen för ekonomi, teknik, konst och samhälle 
 Arbetsvetenskap
 Entreprenörskap och innovation
 Historia
 Industriell design
 Industriell marknadsföring
 Kvalitetsteknik och logistik
 Musikalisk gestaltning
 Nationalekonomi
 Produktinnovation
 Arbetsvetenskap
 Redovisning och styrning
 Rättsvetenskap
 Statsvetenskap

Institutionen för hälsa, lärande och teknik 

 Arbetsterapi
 Engelska med didaktisk inriktning
 Fysioterapi
 Matematik och lärande
 Medicinsk teknik
 Medicinsk vetenskap – utbildningsämne
 Omvårdnad
 Pedagogik
 Svenska med didaktisk inriktning
 Teknisk psykologi

Institutionen för samhällsbyggnad och naturresurser 

 Arkitektur
 Avfallsteknik
 Biokemisk processteknik
 Byggkonstruktion
 Byggmaterial
 Byggproduktionsteknik
 Drift och underhållsteknik
 Geoteknik
 Gruv- och Berganläggningsteknik
 Gränsytors kemi
 Kemisk teknologi
 Malmgeologi
 Mineralteknik
 Teknisk akustik
 Tillämpad geokemi
 Processmetallurgi
 Prospekteringsgeofysik
 VA-teknik

Institutionen för system- och rymdteknik 

 Atmosfärsvetenskap

 Cyberfysiska system
 Distribuerade datorsystem
 EISLAB maskininlärning
 Elektroniksystem
 Informationssystem
 Kommunikations- och beräkningssystem
 Reglerteknik
 Robotik och Artificiell intelligens
 Rymdtekniska system
 Signalbehandling

Institutionen för teknikvetenskap och matematik 

 Elkraftteknik
 Energiteknik
 Experimentell mekanik
 Experimentell fysik
 Hållfasthetslära
 Maskinelement
 Maskinkonstruktion
 Materialteknik
 Polymera kompositmaterial
 Produktionsutveckling
 Strömningslära
 Tillämpad fysik
 Trä- och bionanokompositer
 Träteknik

Utbildningar

Program 
Sedan den 20 november 2013 bedriver universitetet utbildningar inom följande programområden:
Civilekonomutbildning
Civilingenjörsutbildningar
Hälsovetenskapliga utbildningar
Högskoleingenjörsutbildningar
Lärarutbildningar
Samhällsvetenskapliga utbildningar
Medievetenskapliga utbildningar
Teater
Musik (Musikhögskolan i Piteå)
Tekniskt basår
gsCEPT (Skellefteå) är samlingsnamnet för de utbildningar inom datorgrafik och spelutveckling som ges av universitetet i Skellefteå. Datorgrafikutbildningen i Skellefteå startade 1993 vid Nordiska Scenografiskolan som en ettårig utbildning. Den växte fram som en naturlig komplettering av de befintliga kurserna, scenografi och attributmakeri.

Rymdvetenskap (Kiruna) I samarbete med Institutet för rymdfysik (IRF) och Rymdbolaget (med Esrange) bedriver Luleå tekniska universitet forskning och utbildning i rymdteknik i Kiruna. Utbildningen i rymdteknik fokuserar på satellitinstrument, rymdfysik och atmosfärfysik. Forskningen bedrivs inom rymdtekniska system och atmosfärsvetenskap.

Studenter 
Antalet antagna studenter på Luleå tekniska universitet, urval 1: Notera den markanta ökningen i antagningar mellan 2019 och 2020, i samband med Covid-19-pandemin.

Studentkårer och studentliv

Studentkårer
Vid Luleå tekniska universitet finns två studentkårer, Teknologkåren vid Luleå tekniska universitet och Luleå studentkår. Teknologkåren är den äldsta (bildad 1971) och organiserar i huvudsak studerande vid den tekniska fakulteten. Luleå studentkår bildades 2002 när dåvarande Studentkåren Unitas (för samhällsvetare) och Pedagogkåren (för lärarstuderande) gick samman. Båda två kårerna härrörde från den i början av 1980-talet bildade Ekonomkåren. I samband med kårobligatoriets avskaffande 2010 uppgick Piteå studentkår i Luleå studentkår. Luleå Studentkår har ungefär hälften så många medlemmar som Teknologkåren sedan avskaffandet av kårobligatoriet. 

Studentföreningar för rymdutbildningarna är SLUSK (Studentföreningen för Luleås och Umeås studentkårer), Space Babes (förening för främjandet av kvinnliga rymdingenjörer), Arctic Assembly (studentdatorförening) och R6 (Rymdtekniks festmästeri).

Medier

Campus Luleå 
Tidigare har det funnits såväl studentradio som andra studenttidningar som Trikårlåren/Trik och Teknofonen') och universitetets interntidning Högtrycket. Studenttidningen Universitetstidningen gavs ut av Luleå studentkår och gjordes av delvis ideellt arbetande studenter. Under läsåret 2006-2007 slogs Teknologkårens kårtidning Teknofonen samman med UT. Föreningen Student-TV gör små produktioner som visas i kabel-tv-nätets lokala kanal (bland annat via Com Hem).

Campus Piteå 
På universitetsområdet i Piteå finns även ett flertal studentdrivna medier: Studentradiokanalen Pite FM är det klart största. Radion sänds som närradio och webbradio. KanalEN (tidigare AMC) är Piteås egna student-TV som sänder egenproducerade program; när inget annat sänds på kanalen rullar informationstext. Kolsyra är Piteåcampusets egen webbtidning. Den kommer även ut i tryckt form ett par gånger per termin.

Idrott 
Idrottsföreningen StiL (en förkortning för Studentidrotten i Luleå, ursprungligen Luleå Högskolas IF) är en allmän idrottsförening men har i huvudsak studenter och boende på Porsön som medlemmar. StiL är aktiva inom de flesta idrotter, har en omfattande motionsverksamhet och ett stort gym samt anordnar utflykter och fjällresor. Verksamheten bedrivs i huvudsak i Porsöhallen och de år 2007 invigda lokalerna på cirka 3 500 kvadratmeter i universitetets C-hus.

Luleå Big Air är en årlig hopptävling för skid- och snowboardåkare som genomförs på universitetsområdet i Luleå. Tävlingen startade 2015 och anordnas av studenter vid Luleå tekniska universitet. Hopptävlingen är en av de största i sitt slag i Sverige och 2018 fick den internationell tävlingsstatus.

Den japanska lagsporten yukigassen infördes i Sverige av LTU-studenter. Det första svenska mästerskapet i snöbollskrig hölls i Luleå i februari 2010.

Nöjen
Kårerna äger aktiebolaget Kårhusrestaurangen som driver restaurang och nattklubb på universitetsområdet. Tidigare höll man till i dåvarande Kårhuset men sedan våren 2007 är man i nya lokaler i C-huset under namnet STUK. Verksamheten bedrivs av ungefär 200 ideellt arbetande studenter under ledning av tre restaurangchefer och en kökschef. Kårhuset i Piteå drivs av Piteå studentsektion inom Luleå studentkår .

Nolleperioden
Vid LTU mottas alla nya studenter med en två veckor lång nolleperiod. De äldre studenterna som lotsar ”nollorna” i studentlivet kallas för ”phösare”, iklädda i overall, teknologmössa eller blå studentmössa samt solglasögon. I Luleå arrangeras den av Nolleperiodsgruppen i samarbete med Studenthälsan, universitetsledningen och Luleå kommun. Nolleperiodsgruppen består av 16 studenter varav åtta (fyra ”adel” och fyra ”överphösare”) är valda av Teknologkåren och åtta (fyra ”adel” och fyra ”överphösare”) av Luleå studentkår.

Under nolleperioden anordnas dagtid förberedande kurser i matematik, studieteknik och annat som kan vara relevant och kvällstid deltar nollorna i olika lekar och fester. Nolleperioden avslutas med en stor välkomstmiddag.

Nolleperioden är helt frivillig och innehåller inga pennalistiska eller kränkande aktiviteter.

Kultur
Det studentikosa musik- och teaterlivet representeras av flera körer, musikföreningar och spex. Förutom musikhögskolans verksamhet i Piteå finns det vid universitetet en blandad kör (Studentkören Aurora), en manskör (Snapsakademien), en kvinnokör (Embla) och studentblåsorkestern Luhrarne. Lulespexet sätter varje vår upp ett nytt spex och för den som spelar i ett band finns föreningen Frispel som håller med repetitionslokal.

Övriga föreningar
Bland de övriga föreningarna kan nämnas tre nationer (Skåne Nation LTU, Dalarnas Nation LTU och Göteborgs Nation LTU), den kristna föreningen Lukas, den pyrotekniska föreningen Pyrot, rollspelsföreningen Tärningen avgör, datorföreningen Ludd, elektronikföreningen XP-el och lokalavdelningar av organisationerna BEST och IAESTE. Kårernas studentsektioner bedriver förutom studiebevakning viss festverksamhet (Asarna), med tillhörande gamlingsföreningar (GammelAsen) men där finns också studentbiografen,  elektronikföreningen och den maskintekniska verkstaden.

Alumner - urval, tidigare studenter 
 Maria Ågren, Examen i Samhällsbyggnadsteknik, Fd Generaldirektör Transportstyrelsen
 Peter Carlsson, Examen Ekonomi produktion- och kvalitetsstyrning, grundare och VD Northvolt, Fd Operativ chef Tesla Motors
 Catrin Fransson, Examen Ekonomie, VD Svensk Exportkredit
 Sofia Ledarp, Konstnärlig högskoleexamen i scen och medier, Skådespelare "Vinnare av Guldbaggen 2007"
 Kristofer Arwin, Företagsekonomi, Grundare Pricerunner
 Elisabeth Nilsson, Civilingenjör Geoteknologi 1977, Fd VD Jernkontoret och Landshövding Östergötlands län
 Lars-Eric Aaro, Bergsingenjör med magisterexamen 1982 samt hedersdoktor. Försäljningschef ÅF, FD vd LKAB
 Stina Honkamaa, f.d VD Google Sweden
 Malin Frenning, MSc, Sveriges mäktigaste kvinna, Veckans Affärer 2011
 Daniel Mühlbach, MSc, grundare och VD Footway Group AB
 Jeff Ahl, Examen i politik och samhällsutveckling, f.d riksdagsledamot för Sverigedemokraterna
 Peter Parnes, MSc, PhD, grundare av Marratech, sålt till Google

Se även 
 Baldos – bränslesnålt fordon konstruerat av LTU-studenter
 Energetically modified cement (Engelska)
 Luleå-algoritmen
 Ultima Thule (sångbok) – studenternas sångbok, som funnits sedan 1985
Teknikens Hus

Referenser

Externa länkar 

 Luleå tekniska universitet

Luleå tekniska universitet
Utbildningsinstitutioner bildade 1971
Tekniska högskolor i Sverige
Utbildning i Piteå
Utbildning i Skellefteå
Utbildning i Kiruna