kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Boren

Boren (uttal ) är ett  är en sjö i Motala kommun i Östergötland och ingår i . Sjön ligger mellan Borensberg i öster och Motala i väster. Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Motala Ström.

Mellan Borenshult i väster och Borensberg i öster 

Boren utgör en del av Göta kanal och Motala ström. Sjön har också gett namn åt tätorten Borensberg som ligger i dess östra ände och åt Borenshult med Borenshults slussar i Motala. På södra sidan av Boren ligger Birgittas udde och Ulvåsa, på den norra bland annat Härseby, Kulla, Skrukarp, Kristbergs kyrka och Brånshult. Allt vatten som rinner ut från Vättern rinner in i Boren. Boren är som ovan nämnts en del av Göta kanal men dessutom flyter Motala ström igenom sjön. På vintern är Boren en populär sjö att åka skridskor på. Den rödlistade fiskarten asp finns i sjösystemet.

Delavrinningsområde 
Boren ingår i delavrinningsområde (649309-146361) som SMHI kallar för Utloppet av Boren. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 381 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Motala Ström mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (25 procent) och jordbruk (44 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 1 procent av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över insjöar i Motala kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Östergötland
Insjöar i Motala kommun
Göta kanal
Insjöar i Sverige om minst 10 kvadratkilometer
Borg (olika betydelser)

Borg kan syfta på:
 Borg – en befäst byggnad
 -borg – ett svenskt ortnamnsefterled
 Borg (namn) – ett namn och personer med namnet
 Borg (adelsätt) – kortlivad svensk adelsätt
 Borg (Star Trek) – en art i TV-serien Star Trek
 Borg (film, 2017) – en svensk biografisk dramafilm om tennisspelaren Björn Borg från 2017

Geografi

Sverige
 Borgs socken – socken i Östergötland
 Borgs landskommun – en tidigare kommun i Östergötlands län 1863–1935
 Borgs församling (före 1803) –  en församling i Linköpings stift –1803
 Norrköpings Borgs församling – en församling i Linköpings stift 1803–1887  Borg och Löts församling, 1887–1936 Borgs församling
 Borgs kyrka – en kyrkobyggnad i Borgs socken och Norrköpings Borgs församling
 Borgs distrikt – ett distrikt i Norrköpings kommun och Östergötlands län sedan 2016
 Borg, Norrköping – en herrgård vid Motala ström i Norrköpings kommun
 Borg, Söderhamns kommun – gravfält och by i Norrala socken

Norge
 Borgs hövdingahus – ett vikingatida hövdingasäte i Vestvågøy kommun i Nordland i Norge
 Borgs stift – stift i Norska kyrkan med biskopssäte i Fredrikstad

Se även 
 Borgen – flera
 Fingerborg
BSS

BSS kan syfta på:

 BSS – ett trådlöst nätverk med bara en accesspunkt, se Basic Service Set
 BSS – en rasistisk, högerextrem och nationalrevolutionär kampanjorganisation, se Bevara Sverige Svenskt
 BSS – en svenskspråkig privatskola i Björneborg i Finland, se Björneborgs svenska samskola
 BSS – datorsystem till stöd för affärsverksamheten, se Business Support Systems
 BSS – en vätska med en fysiologiskt balanserad pH och salthalt, se Balanserad saltlösning
 BSS – ett medicinskt klassificeringssystem för avföring, se Bristol Stool Scale
 BSS – IATA:s kod för flygplatsen i Balsas, Brasilien, se Balsas Airport
 BSS – en avdelning inom Järnvägsaktiebolaget Stockholm-Saltsjön 1937–1939, se Busstrafiken Stockholm-Södertörn
 Nordic BSS – en kristen TV-kanal
British Union of Fascists

British Union of Fascists (BUF), (svenska: Brittiska unionen av fascister) var ett fascistiskt politiskt parti i Storbritannien 1932–1940. Partiet grundades av sir Oswald Mosley, tidigare minister för Labourpartiet i regeringen MacDonald. British Union of Fascist hade upp till 50 000 medlemmar. Mot bakgrund av Andra världskrigets utbrott kom partiet att förbjudas av regeringen 1940, och partiledaren Oswald Mosley hölls internerad fram till 1943.

Betydelse för brittisk politik 
Som politiskt parti hade British Union of Fascists inga större framgångar; man lyckades välja in ett fåtal ledamöter i stadsfullmäktige men aldrig i några betydande städer. Partiet lyckades inte heller få någon av sina kandidater valda till parlamentet.

Trots det samlade partiet ett betydande samhällsstöd, inte minst under 1930-talets tidiga år då tidningar som Daily Mail, Sunday Pictorial och Daily Mirror ställde sig bakom partiet. Den 15 januari 1934 lät tidningsmannen Harald Rothermere publicera en ökänd ledare, med rubriken Hurrah for the Blackshirts (Hurra för svartskjortorna) som fortfarande refereras som en del av Daily Mails politiska arv. I artikeln kallas fascismen för ungdomens parti, och Rothermere menar att det krävs nya demokratiska metoder och nya män för att regera i en ny tid. 

British Union of Fascist var kraftigt antisemitiskt och som övriga fascistiska partier motståndare till socialism och kommunism. I samband med det så kallade Slaget vid Cable Street i oktober 1936 kom partiet att spela en central roll för utvecklingen av den brittiska arbetarrörelsens utveckling, genom att socialister och kommunister upplevde att de enats när de förhindrade fascisternas demonstrationståg genom Londons East End. Efter slaget vid Cable Street minskade stödet för partiet kraftigt.

I december samma år infördes även lagstiftning som förbjöd uniformer för politiska rörelser. Partiet kallades allmänt för The Blackshirts (svartskjortorna) efter de svarta uniformer man använde i verksamheten, och som hade inspirerats av de italienska fascisterna. Åren 1933–1936 gav BUF också ut en tidning med samma namn, The Blackshirt. Den nya ordningslagen innebar ett stopp för uniformeringen.

Se även 
 Oswald Mosley
 Slaget vid Cable Street

Referenser

Externa länkar
 OswaldMosley.com The Friends of Oswald Mosley
 Three Part audio slideshow on the Life of Oswald Mosley on www.20thcenturylondon.org.uk

Fascism
Historiska politiska partier i Storbritannien
Högerextrema partier
Politiska partier bildade 1932
Politiska partier upplösta 1940
Bilateralt avtal

Bilateralt avtal är ett avtal mellan två parter som innebär att båda i avtalet ingående parter har ömsesidiga förpliktelser och rättigheter gentemot varandra. "Bi" står för "två" och följaktligen är ett trilateralt avtal ett avtal mellan tre parter etc. 
Ett avtal innebär nästan alltid både skyldigheter och rättigheter och är sällan en ensidig utfästelse. Till exempel innebär är ett köpekontrakt både en skyldighet att sälja och en skyldighet att köpa samt naturligtvis motsvarande rättigheter att erhålla likviden respektive godset, tillgången eller vad det nu kan vara.

Se även
 Lateral
 Multilateralism
 Multilateralt avtal

Officiella dokument
Juridiska termer
Byestads gravfält

Byestads gravfält ligger i Vetlanda socken och är Smålands största gravfält. Det dateras till yngre järnåldern. Gravfältet består av 325 synliga fornlämningar men de har ursprungligen varit fler. Området ligger i östra utkanten av Vetlandas tätortsområde i både öppen terräng och i skogsmark. Det sträcker sig från Byestad i nordost till Bäckseda i sydväst och binds samman av Emån. Genom vägdragningar, grustäkt och odling har gravfältet minskat i omfattning. Idag består gravfältet av 144 gravhögar, 172 runda stensättningar, 2 klumpstenar, 6 treuddar och en mycket ovanlig sexuddig anläggning. Den största gravhögen är 11 meter i diameter och 1,2 meter hög. Sexudden är 38 meter i diameter och har omkring 15 meter långa uddar. I mittpartiet är den 1,6 meter hög.

Flera fornfynd har gjorts vid gravfältet, bland annat betsel, sölja, remändesbeslag och krukskärvor som dateras till vikingatiden.

Namnet Byestad tolkas som ”Plats för övergiven by”. Det ligger i Östra härad i Njudung som är ett av de gamla småländska folklanden med anor i förhistorisk tid.

Källor 
, Riksantikvarieämbetet.

Fornminnen i Småland
Gravhögar i Sverige
Gravfält i Sverige
Fornminnen från järnåldern i Sverige
Brädgård

Ordet "brädgård" kan också syfta på tecknet #, se nummertecken.

En brädgård är ett område vid ett sågverk där sågat virke – plankor och brädor – läggs upp för att lufttorka. Ordet används också i dagligt tal för ett försäljningsställe för sågade trävaror och övrigt byggnadsmaterial.

Tilt
Tilt är ett gammalt brädgårdsmått (stycketal) med innebörden 10 stycken. Använt i Halland och Småland med tillämpning på brädor och läkt.

Källhänvisningar 

Träindustri
Bergööska huset

Bergööska huset på Östra Storgatan 5 i Hallsberg är en villa ritad av arkitekten Ferdinand Boberg på 1880-talet.

Historik
Beställare var köpmannen Adolf Bergöö och detta är ett av Bobergs tidigare verk. Festsalen är dekorerad med livfulla väggmålningar av Carl Larsson, Adolf Bergöös svärson.

Det finns ett återhållet drag av Dalarna i det Bergööska huset och det berodde på att både Boberg och Bergöö hade sina rötter i detta landskap; det var lite typiskt för Boberg att låta husen få en anstrykning av ägarens bakgrund och karaktär.

Se även 
Carl Larssongården

Externa länkar 
Om huset på Hallsbergs kommuns hemsida.
Om huset på Föreningen Karin Bergöö Larssons Vänners webbplats
3dfoto - En virtuell rundtur i Bergööska huset

Byggnader och anläggningar i Hallsbergs kommun
Byggnadsminnen i Örebro län
Villor ritade av Ferdinand Boberg
Banér (släkt)

Banér är en svensk uradelsätt från Uppland.

Ätten Banér ansågs av äldre tiders genealoger vara dansk och av samma stam som danska ätten Banner (Høeg). Något samband mellan dessa ätter kan emellertid ej påvisas. Namnen Banner respektive Banér har för de båda olika släkterna hämtats från släkternas vapens utseenden (så kallade talande vapen). Ättens äldste med säkerhet kände stamfader var väpnaren Isak Björnsson (Banér), som var häradshövding i Olands härad i Uppland; han kallas häradshövding 9 september 1375 och är ännu i livet 5 november 1388. Ättenamnet antogs under 1500-talets andra hälft.

Under perioden 1508–1813 ägde medlemmar av släkten Banér godset Djursholm i nuvarande Danderyds kommun i Uppland, och därför återfinns numera släktens stamvapen som en komponent i vapnet för Danderyds kommun. Sedan 1813 är istället Sjöö slott med tillhörande ägor släktens sätesgård. Godset, beläget söder om Örsundsbro mellan Uppsala och Enköping är idag ett av Sveriges största lantbruk.

Ätten
Introducerad 10 mars–4 april 1625 under nr 17 i andra klassen.

 Gustaf Persson Banér upphöjdes 1651 i friherrligt stånd. Släkten introducerades på riddarhuset 1652 som friherrlig släkt nummer 22 och fortlever än idag.
 Gustaf Adam Banér upphöjdes 1651 i grevligt stånd för sin faders förtjänster, introducerad på riddarhuset som grevlig släkt nummer 11, som han själv slöt när han dog 1698.

Kända medlemmar
Väpnaren Isak Björnsson (1300-talet)
Isak Isaksson (Banér), (död efter 1425) 
Brita Isaksdotter, gift med Birger Nilsson (Sparre av Fyllingarum). 
Riksrådet Eskil Isaksson (omkring 1415–1488)
Adelsdamen Sigrid Eskilsdotter (Banér) (död 1527)
Riksrådet Nils Eskilsson (omkring 1480–1520)
Riddaren Axel Nilsson (död 1554)
Riksrådet Sten Axelsson (1546–1600)
Fältmarskalk Gustaf Persson Banér (1618–1689)
Riksrådet Gustav Axelsson (1547–1600)
Riksrådet Svante Gustafsson Banér (1584–1628)
Riksrådet Svante Svantesson Banér (1624–1674)
Generalen Johan Gabriel Banér (1662–1706)
Diplomaten Peder Gustafsson Banér (1588–1644)
Claes Pedersson Banér (1620–1675)
Överste Per Banér (1653–1709)
Generalen Johan Claesson Banér (1659–1736)
Axel Claesson Banér (1661–1742)
Fröken Sigrid Gustafsdotter Banér (1592–1669)
Riksrådet Axel Gustafsson Banér (1594–1642)
Fältherren Johan Gustafsson Banér (1596–1641)
Riksrådet Gustaf Adam Banér (1624–1681)
Ämbetsmannen Karl Gustafsson Banér (1598–1632)
Amiral Peder Axelsson (omkring 1540–1565)
Lagmannen Knut Eskilsson (1440-talet, omkring 1517)
Väpnaren Anders Isaksson (1400-talet)

Referenser

Externa länkar
Besserwisser

Besserwisser (tyska besser, 'bättre' och Wisser, 'vetare'; 'en som vet bättre') är en nedsättande term för en person som anser sig veta bättre än andra. En besserwisser tenderar att ofta och gärna upplysa världen om sina (eventuella) kunskaper. Ordet viktigpetter är en ungefärlig svensk synonym.

Efter Berlinmurens fall, och i än större utsträckning efter den tyska återföreningen, har en förvrängd form av ordet fått stor spridning, nämligen Besserwessi. Ordet uttrycker uppfattningen att de forna västtyskarna (Wessi) uppträdde på ett överlägset sätt och låtsades veta och kunna allt bättre än de medborgare som hade sina rötter i Östtyskland.

Fiktiva besserwissrar
Hermione Granger - karaktär från böckerna om Harry Potter och spelas av Emma Watson i filmatiseringarna. 
John Chronschough – huvudperson i Skollärare John Chronschoughs memoarer av August Bondeson.
Sten Stensson Stéen – romanfigur skapad av John Wigforss och senare spelad av bland andra Nils Poppe.
 Bengt Erik Besserwisser – seriefigur skapad av Anders Mathlein. Serien har sedan år 2000 publicerats i bland annat Dagens Nyheter, Stockholm City, Galago, Resumé, Veckans Affärer, Allt om vetenskap, Axess och Biblioteksbladet.
Mannen som visste allt (Mr Know-All) – huvudperson i en novell av W. Somerset Maugham.

Se även
 Mansplaining

Referenser

Externa länkar

"Bror Duktig vet alltid bäst" Dagens Arbete 2 januari 2006

Skällsord
Biografen i Örsundsbro

Biografen i Örsundsbro ligger i Örsundsbro mellan Enköping och  Uppsala och startades av snickaren Johan Edvard Johansson.

År 1904 flyttade han med familjen till Örsundsbro, då ett nybyggarsamhälle med ett tegelbruk, ett par handelsbodar och ca 80 invånare. 1920 byggde Johan Edvard ett nytt hus, "Villa Strömsborg" och på tomten uppförde han även en snickeriverkstad. Fyra år senare, fick han idén att bygga om verkstaden till biograf, flytta ned alla maskiner och verktyg till den trånga och kalla källaren.

Biografen invigdes 1925 och premiärfilm var Fyrtornet och släpvagnen. Biljetterna kostade 75 öre. Vid biografens öppnande och några år framåt visades stumfilm, ackompanjerat av pianospel. (Ljudfilmen hade kommit till Sverige redan på 1920-talet men det var först under 1930-talet, som den hade etablerat sig.)

Biografen har aldrig haft någon fast projektor, filmvisningarna sköttes av kringresande biografmaskinister med egen utrustning. Filmerna på repertoaren var av olika slag. Mest visades svenskproducerat, Flickor i hamn, Kalle på Spången  eller filmer med amerikanskt ursprung, Pin up girl. Populärast verkar de svenska filmerna med Edvard Persson ha varit.
Biokvällarna föregicks alltid av affischering på strategiska platser i samhället, detta sköttes av Edvards barnbarn. Biokvällarna var mycket populära och biografen, som hade plats för 200 personer, var ofta fullsatt. I folkmun gick denna "snickarbod" till bio, med sina vita knutar, under namnet Palladium.

År 1949 avled Johan Edvard, 80 år gammal och bion drevs vidare av sonen Elis men redan på 1950-talet minskade intresset för biografen. TV hade blivit mer allmänt spritt och biografdöden hade nått även Örsundsbro. 1961 visades film för sista gången och lokalen hyrdes ut till en målerifirma.

Den 23 mars år 1987, bildades Föreningen Gamla Bion i Örsundsbro,  med målsättningen att renovera och återställa biografen, så att dess historia kunde bevaras för framtiden. Med hjälp av frivilliga insatser och många sponsorer, kunde biografen återinvigas i maj 1992.

Externa länkar 
Biografens webbplats

Örsundsbro
Byggnader och anläggningar i Enköpings kommun
Kultur i Uppsala län
Biografer i Örsundsbro
Elitserien i bandy 1987/1988–2006/2007

Elitserien i bandy kallades säsongerna 1987/1988–2006/2007 fortsättningsserien i den högsta serien i svenskt seriespel i bandy för herrar.

Den svenska bandysäsongens högsta seriespel för herrar började tidigare med Allsvenskan, som startade i november och var indelad i södra och norra serien. Efter slutspelad allsvensk serie kring årsskiftet gick de fyra högst placerade lagen i de båda serierna vidare och bildade därmed Elitserien. De övriga lagen fick spela i Superallsvenskan och kunde därifrån återkomma till finalspelet.

Lagen i Elitserien möttes i en enkelserie och senare i SM-slutspel i kvartsfinaler, semifinaler och slutligen final. Lag 5–8 fick dock först spela åttondelsfinaler mot lag 1–4 i Superallsvenskan. Elitserielagen fick då i tur ordning välja sina motståndarlag.

Seriesegrare

Allsvenskan i bandy
Återkommande sportevenemang med premiär 1988
Upplösningar 2007
Årets herrspelare i svensk bandy

Årets herrspelare i svensk bandy är en utmärkelse som tilldelas en framstående spelare inom svensk bandy. Priset delas ut av Svenska Bandyförbundet årligen sedan säsongen 1963/1964.

Årets herrspelare genom åren
 Not: Föreningen som anges är den som spelaren tillhörde aktuell säsong.

 1964 – Bernt "Bempa" Ericsson, Falu BS
 1965 – Gunnar Ring, Örebro SK
 1966 – Ulf Fredin, IK Sirius BK
 1967 – Leif Sveder, IF Göta 
 1968 – Ulf Fredin, IK Sirius BK
 1969 – Bernt "Bempa" Ericsson (2), Falu BS
 1970 – Torbjörn Ek, Ljusdals BK
 1971 – Bernt "Bempa" Ericsson (3), Falu BS
 1972 – Håkan Ohlsson, Katrineholms SK
 1973 – Bernt "Bempa" Ericsson (4), Falu BS
 1974 – Bernt "Bempa" Ericsson (5), Falu BS
 1975 – Stefan Johansson, Ljusdals BK
 1976 – Sören Boström, Västanfors IF BK
 1977 – Bengt "Pinnen" Ramström, IF Boltic
 1978 – Torbjörn Ek, Västerås SK
 1979 – Bengt "Pinnen" Ramström (2), IF Boltic
 1980 – Per Togner, IF Boltic
 1981 – Mats Carlsson, IF Boltic
 1982 – Bengt "Pinnen" Ramström (3), IF Boltic
 1983 – Ola Johansson, IF Boltic
 1984 – Anders Bridholm, IF Boltic
 1985 – Anders Bridholm (2), IF Boltic
 1986 – Patrick Johansson, Vetlanda BK
 1987 – Mikael Arvidsson, IFK Motala 
 1988 – Ola Johansson (2), Västerås SK
 1989 – Hans Johansson, Västerås SK
 1990 – Stefan "Lillis" Jonsson, Västerås SK
 1991 – Jonas Claesson, Vetlanda BK
 1992 – Jonas Claesson (2), Vetlanda BK
 1993 – Ola Fredricson, IF Boltic
 1994 – Per Fosshaug, Västerås SK
 1995 – Mikael Forsell, IF Boltic
 1996 – Jonas Claesson (3), Vetlanda BK
 1997 – Hans Åström, Sandvikens AIK
 1998 – Ola Fredricson (2), Västerås SK
 1999 – Jonas Claesson (4), Hammarby IF
 2000 – Jonas Claesson (5), Hammarby IF
 2001 – Sergej Obuchov, Falu BS
 2002 – Magnus Muhrén, Sandvikens AIK
 2003 – Magnus Muhrén (2), Sandvikens AIK
 2004 – Magnus Muhrén (3), Sandvikens AIK
 2005 – Magnus Muhrén (4), Sandvikens AIK
 2006 – Magnus "Kuben" Olsson, Edsbyns IF
 2007 – Patrik Nilsson, Sandvikens AIK
 2008 – Patrik Nilsson (2), Sandvikens AIK
 2009 – Per Hellmyrs, Edsbyns IF
 2010 – Andreas Bergwall, Dynamo Kazan
 2011 – Andreas Westh, Bollnäs GoIF
 2012 – Daniel Berlin, Sandvikens AIK
 2013 – Daniel Andersson, Villa Lidköping
 2014 – Christoffer Edlund, Sandvikens AIK
 2015 – Johan Esplund, Västerås SK
 2016 – David Karlsson, Villa Lidköping
 2017 – Daniel Mossberg, Sandvikens AIK
 2018 – Daniel Berlin (2), Sandvikens AIK
 2019 – Johan Esplund (2), Villa Lidköping
 2020 – Tuomas Määttä, Edsbyns IF
 2021 – Erik Pettersson, AIK
 2022 – Joel Broberg, Villa Lidköping
 2023 – Erik Pettersson, Bollnäs GIF

Se även 
 Årets damspelare i svensk bandy
 Årets junior i svensk bandy

Referenser

Externa länkar 
 Svenska Bandyförbundet - Årets Spelare (herr)

Priser och utmärkelser instiftade 1964
Svenska bandypriser
Sveriges förbundskapten i bandy

Sveriges förbundskapten i bandy är en heltidsanställd idrottsledare och tränare för Sveriges bandylandslaget. Svenska Bandyförbundet inrättade förbundskaptensposten år 1961. Innan dess hade tränare utsetts för varje landskamp eller turnering. I Sverige finns två förbundskaptener i bandy, en för herrlandslaget och en för damlandslaget.

Sveriges förbundskaptener
(Kaptensbytena sker vanligtvis mellan bandysäsongerna.)

Herrlandslaget
1961–65 – Torsten Tegbäck
1965–68 – Uno Wennerholm 
1968–73 – Walter Jagbrant
1973–75 – Curt Einarsson
1975–77 – Matz Allan Johansson
1977–85 – Håkan Sundin
1985–86 – Bengt Eriksson
1986–87 – Peder Emanuelsson 
1987–89 – Curt Einarsson
1989–93 – Rolf Käck
1993–94 – Torbjörn Ek
1993–95 – Leif Klingborg
1995–99 – Stefan Karlsson
1999–05 – Kenth Hultqvist
2005–09 – Anders Jacobsson
2009–13 – Franco Bergman
2013–15 – Jonas Claesson
2015–19 – Svenne Olsson
2019–2022 Micke Carlsson
2022- Mattias Sjöholm 

Källor:

Förbundskaptener för svenska damlandslaget
1975–1992 – Ann Elefalk, Hägersten
Hans Bergman, Sandviken
1994–2000 – Hans Jeppsson, Stockholm
2000–02 – Miska Suves, Stockholm
2002–04 – Jens Alftin, Bollnäs
2004–08 – Roger Jakobsson, Enebyberg
2008–12 – Oscar Pettersson, Sollentuna
2012–13 – Jörgen Fröberg och Håkan Larsson
2013–14 – Jörgen Fröberg, Härnösand
2014–16 – Anna Jepson och Anna Lundin
2016–Magnus Nordin

Källor:

Referenser

Bandy i Sverige
Lista över skyttedrottningar i svensk bandy

''Detta är en lista över skyttedrottningar i svensk bandy.

Se även
Lista över skyttekungar i svensk bandy

Externa länkar 
 Svenska Bandyförbundet - Skyttedrottningar

Bandy i Sverige
 
Skyttedrottningar i svensk bandy
Skyttedrottningar i bandy
Lista över stora tjejer i bandy

Detta är en lista över Stora Tjejer i bandy.

Utmärkelsen "Stor Tjej" motsvarar herrsidans Stor Grabb, se Stora grabbars och tjejers märke.

Stora tjejer i bandy 
 Anki Andersson - IK Göta
 Lena Lundin - IFK Kungälv Bandy Damlaget, IK Göta, Stångebro BK
 Mainy Norling - IK Göta
 Gunilla Ekeling - IK Göta
 Anna Wall - IF Boltic Damlaget
 Lena Larsson - IF Boltic Damlaget
 Helena Lundström - Sandvikens AIK Damlaget
 Tina Eriksson - IF Boltic Damlaget
 Ingela Bergqvist - IF Boltic Damlaget, IK Göta
 Eva-Lena Brattén - IF Boltic Damlaget
 Lena Kraméus - Västerstrands AIK
 Anna Olsson - AIK Bandy Dam
 Karin Redelius - IK Göta
 Ulrika Fröberg - Härnösands AIK Damlaget, AIK Bandy Dam
 Marita Säll - Ljusdals BK Damlaget, IF Boltic Damlaget, Västerstrands AIK, IK Göta
 Marie Halvarsson - Västerstrands AIK
 Anette Andersson - Kareby IS Damlaget, Västerstrands AIK
 Anna Andersson - Kareby IS Damlaget, Västerstrands AIK
 Eva Palm - AIK Bandy Dam, IK Göta, Edsbyns IF Damlaget
 Malin Heed - Västerstrands AIK
 Anna Klingborg - AIK Bandy Dam, Sandvikens AIK
 Johanna Pettersson - Sandvikens AIK
 Emma Kronberg - Västerstrands AIK
 Anna Jepson - AIK Bandy Dam, Sandvikens AIK
 Åsa Boström - AIK Bandy Dam, Västerstrands AIK 
 Anna Lundin - Västerstrands AIK, Sandvikens AIK
 Mikaela Hasselgren - AIK Bandy Dam, Sandvikens AIK
 Petra Lindefors - Västerstrands AIK
 Linda Odén - Sandvikens AIK
 Maria Sverin - Sandvikens AIK
 Johanna Karlsson - Tranås BoIS
 Sofia Rådman - Sandvikens AIK
 Elin Sandgren - Kareby IS
 Sandra Carlsson - Kareby IS
 Frida Erlandsson - AIK
 Kristina Sigfridsson - IFK Nässjö
 Sigrid Simonsson - IFK Nässjö
 Hanna Dahlström - Kareby IS
 Lovisa Elovsson - AIK
 Camilla Johansson - Kareby IS
 Malin Andersson - Skutskärs IF
 Anna Widing - AIK

Se även 
Lista över stora grabbar i bandy

Källor

Bandyspelare
Stora tjejer i bandy
Stora tjejer i bandy
Division 1 i bandy

Division 1 i bandy är en bandyserie i Sverige. Den var Sveriges högsta serie på herrsidan säsongerna 1931-1980/1981, näst högsta division säsongerna 1981/1982-2006/2007 och tredje högsta divisionen sedan säsongen 2007/2008. Fram till säsongen 1981/1982 hette Sveriges andra division i bandy Division II. Division I var de sista åren som Sveriges andradivision uppdelad i fyra regionala grupper, Norra, Södra, Västra och Östra, med vanligtvis ungefär 8 lag i varje serie. Inför säsongen 2007/2008, då serien blev Sveriges tredjedivision, minskades den till sex 10-lagsserier. Säsongen 2009/2010 delades serien in i fyra 10-lagsserier. Från och med vintern 2013 kommer det vara fem division 1-serier igen.

Referenser

Fotnoter