kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Folkomröstningen om pensionsfrågan i Sverige 1957

Folkomröstningen i pensionsfrågan var en folkomröstning som hölls i Sverige 1957 gällande pensionssystemet. Den 13 oktober 1957 hölls en rådgivande folkomröstning om pensionsfrågan. I omröstningen fanns tre alternativ där linje 1 förespråkade en allmän och obligatorisk tjänstepension, linje 2 frivillig tilläggspension och höjd folkpension samt linje 3, tjänstepension genomförd av arbetsmarknadens parter. Socialdemokraterna och Sveriges kommunistiska parti stödde linje 1, Centerpartiet linje 2 och Folkpartiet och Högerpartiet linje 3.

Folkomröstningen fick följande resultat:
Linje 1 - 46,4 procent
Linje 2 - 15,0 procent
Linje 3 - 34,6 procent
Blankröster - 3,9 procent

Valsedlar 
De olika alternativens valsedlar var formulerade sålunda:
Linje 1: Löntagare får lagfäst rätt till tilläggspension, som avpassas efter tidigare lön och behåller sitt värde. Andra förvärvsarbetande - företagare m.fl. - får möjlighet att till begränsat belopp frivilligt försäkra sig för tilläggspensioner, som med garanti av staten behåller sitt värde.
Linje 2: Löntagare, företagare och andra får möjlighet att till begränsat belopp frivilligt försäkra sig för tilläggspensioner, som med garanti av staten behåller sitt värde.
Linje 3: Löntagare, företagare och andra får frivilligt försäkra sig för tilläggspensioner, och i gällande lagstiftning genomföres ändringar, som underlättar att tilläggspensionerna utan garanti av staten behåller sitt värde. Anslutningen till tilläggspensioneringen kan ske genom kollektivavtal eller genom andra överenskommelser, enskilt eller gruppvis.

SAP hävdade att deras, SKP:s och LO:s linje (obligatorisk och lagfäst tjänstepensionering) vunnit, eftersom den fått flest procent av rösterna. Centerpartiets linje (frivillig tjänstepensionering) och Högerpartiets, Folkpartiets och näringslivets linje (tjänstepensionering genom avtal) fick 50% tillsammans. De borgerliga partierna menade, att linje 2 och 3 (som är mycket lika) vunnit sammanlagt, men det blev ändå linje 1, som man lagstiftade om.

Folkomröstningens efterspel 

Med argumentet att deras linje hade fått flest röster, drev socialdemokraterna efter folkomröstningen igenom införandet av allmän tilläggspension (ATP), trots att majoriteten för förslaget inte hade varit absolut. Centerpartiet lämnade därför regeringen, varpå Folkpartiet och Högerpartiet försökte få centerpartisterna att medverka till ett regeringsskifte med Bertil Ohlin (fp) som ny statsminister. Centerpartisterna var emellertid inte benägna att gå direkt från ett samarbete med socialdemokraterna till att stödja en borgerlig regering, varför Tage Erlander (s) kunde fortsätta som statsminister för en enpartiregering i minoritet.

Politik i Sverige 1957
Folkomröstningar 1957
Pensionsfrågan
Svenska allmänna pensionssystemet
Robert Eisenman

Robert H. Eisenman är en amerikansk professor i mellanösternreligioner och orientaliska språk, känd för att ha bidragit till offentliggörandet av Dödahavsrullarna. Eisenman är chef för religionsvetenskapliga avdelningen vid California State University.

Eisenman studerade vid Cornell University och läste jämförande litteraturvetenskap för Vladimir Nabokov. Han tog en filatelie kandidatexamen i fysik och filosofi 1958 samt en filatelie magisterexamen i hebreiska och Främre Orientens kultur vid New York University 1966. Doktorsexamen i Främre Orientens språk och kultur avlade han vid Columbia University, med speciell tonvikt på palestinsk historia och islamsk rätt 1971.

Eisenman har även varit forskarstuderande på William F. Albright Institute of Archeological Research i Jerusalem (1985-1986) med stipendium från Nationalfonden för humaniora, gästforskare vid Linacre College i Oxford (1986-1987) och gästdocent vid Oxford Centre for Postgraduate Hebrew Studies. Han har också varit föreläsare i islamisk rätt (fiqh), islamisk religion, islamisk kultur samt kristendomens och Dödahavsrullarnas historia vid Hebreiska universitetet i Jerusalem.

Eisenman var en av förgrundsgestalterna för att göra Dödahavsrullarna allmänt tillgängliga. Under sin tid som forskarstuderande på William F. Albright Institute of Archeological Research som förvarade Dödahavsrullarna ville Eisenman studera förhållandet mellan sekten i Qumran och den tidiga kristna kyrkan, men han hade svårigheter att få tillgång till rullarna som då förvaltades av en sluten grupp vid institutet. Han bedrev en intensiv kampanj för att göra rullarna allmänt tillgängliga för forskarvärlden. 1989 fick hans kampanj massmedial uppmärksamhet och i samband med det skickade en anonym person fotografier på rullarna till Eisenman, som genast började förbereda en faksimil-upplaga. Efter diverse svårigheter fick han stöd från Biblical Archeological Society och skrifterna publicerades som A Facsimile Edition of the Dead Sea Scrolls i två band 1991.

Amerikanska forskare under 1900-talet
Män
Födda 1937
Levande personer
Alumner från Columbia University
Alumner från Cornell University
Alumner från New York University
Björn Granath

Björn Gösta Tryggve Granath, född 5 april 1946 i Örgryte församling, Göteborg, död 5 februari 2017 i Sankt Matteus distrikt i  Stockholm, var en svensk skådespelare.

Biografi 
Granath studerade först litteratur- och teaterhistoria på universitet, samtidigt som han spelade studentteater. Han hamnade därefter på Pistolteatern och 1967–1975 på Teater Narren, vilket han betraktade som sin egentliga teaterutbildning. Granath var en del av 1970-talets vänstervåg och deltog i det så kallade Tältprojektet. Han bedrev teaterverksamhet på Fågel blå i Stockholm 1980–1985 och tillhörde Dramatens fasta ensemble från 1987. Han ingick i Riksteaterns konstnärliga ledning från 1999.

Bland hans över 130 roller för film och TV finns Erik i filmen Pelle Erövraren, kriminalkommissarie Nils Loman i Jönssonligan & den svarta diamanten och pappa Jonas i filmatiseringen av Astrid Lindgrens Madicken och, som röstskådespelare, den svenska rösten till trollkarlen Efraim av Alexandria i Skrotnisse och hans vänner, Kasper i Folk och rövare i Kamomilla stad, mammuten Manfred i Ice Age och clowndockan Skrattis i Toy Story 3. Många av hans roller drog åt det myndiga hållet. Han gestaltade exempelvis ofta läkare, rektorer, polismän och liknande.

Han var gift med Ann-Margret Fyregård och tillsammans fick de två barn, en dotter född 1983 och en son född 1986. Granath avled den 5 februari 2017 efter en kort tids sjukdom. Han är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Filmografi i urval 

 (Kaspers röst)

 (röst)

 (röst)

 (röst)

 (röst)

 (röst)

 (röst)
 (röst)
 

 (röst)
2010 – Vildkatten Banjo (röst till katten Tokiga Ben)

 (röst)
 (röst)
 (röst)

 (röst)
 (röst)

TV 

 (röst)

 (TV-film)

 

 (julkalender)

 (TV-film)

 (röst)

 2017 – Fallet

Teater

Roller (ej komplett)

Regi

Speaker
1970 – Kvinnomänniska
1974 – T.V.-övervakning
1973 – Viggen 37 (- ett militärplans historia)
1979 – Ett anständigt liv
1985 – Ubåt! En till sannolikhet gränsande visshet
1986 – Ingen Hamlet på Kronborg i år
1992 – Återkomster

Ljudböcker (urval)
1984 – Robinson Crusoe
2009 – Hundraåringen som klev ut genom fönstret och försvann
2013 – 1984
2013 - Analfabeten som kunde räkna
2015 – Mördar-Anders och hans vänner (samt en och annan ovän)
xxxx – Djurens gård

Priser och utmärkelser 
2000 – Litteris et artibus
2001 – Svenska Akademiens teaterpris
2003 – O'Neill-stipendiet

Referenser

Externa länkar 

 Björn Granath på Dramaten
 
 

Svenska scenskådespelare
Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska skådespelare under 2000-talet
Svenska röstskådespelare
Mottagare av Litteris et Artibus
Sommarvärdar 1997
Skådespelare från Göteborg
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1946
Avlidna 2017
Män
Energiteknik

Energiteknik är ett tvärvetenskapligt område inom tekniken som behandlar lagring, omvandling, transport och användning av energi. Detta görs ofta med hänsyn till frågor som effektivitet, säkerhet, lönsamhet och miljövänlighet.

Resursbrist, befolkningsökning och industrialisering har lett till ett ökat behov av att kunna nyttja energi (framförallt elektrisk energi), vilket frestar på världens ekonomi och miljö. På grund av detta har energitekniken fått en ökad betydelse inom i stort sett alla delar av samhället.

Tvärvetenskapliga områden
Som en tvärvetenskap behandlas energitekniken inom en rad olika områden, några av de större nämns nedan. 

 Fysik, framförallt termodynamik, kärnfysik och relaterade ämnen.
 Kemi, framförallt inom områden som bränslen, förbränning, föroreningar, batteriteknik och bränsleceller.
 Elektroteknik
 Maskinteknik, framförallt inom områden som förbränningsmotorer, turbiner, pumpar och kompressorer.
 Geografi och geovetenskap, inom området geotermisk energi och även lagring av kärnavfall och koldioxid (CCS).
 Gruvdrift, för petrokemiska och fossila bränslen, samt brytning av kärnbränslen.
 Jord- och skogsbruk inom området bioenergi.
 Meteorologi och hydrologi för vind-, vatten- och solkraft.
 Transportsektor, för energismarta transportsystem.
 Miljöteknik

Elkraftteknik

Elkraftteknik behandlar områden som produktion, distribution och användning av elektrisk energi. Detta innebär bland annat generatorer, elmotorer och transformatorer. Elkraftsteknikens infrastruktur involverar ställverk, kraftledningar och elkablar. Elvärme är också ett område som behandlas.

Energilagring
Energilagring är särskilt angeläget då man har ett överskott av elektrisk energi som man vill använda senare. Olika metoder är:

Termodynamik

Termodynamik är ett område inom den teoretiska fysiken som behandlar de grundläggande fysiska lagarna inom området energi. Termodynamiken utgör grunden för i princip all energiteknik.

Se även
Energi
Miljöteknik
Elektroteknik
VVS

Referenser

Externa länkar 

 
Energi och miljö
I dag är jag kär

I dag är jag kär är en amerikansk film från 1958 i regi av Blake Edwards. Filmen hade svensk premiär den 12 januari 1959.

Handling 
På en fest en stormig natt ber den unga kvinnan Janet en man att rädda henne från sin sliskiga chef och ta henne till järnvägsstationen. Hon rymmer från sin räddare och sover över hos en pensionerad skådespelare. De två männen tävlar sedan om Janets kärlek.

Filmer 1958
Amerikanska komedifilmer
Connecticut på film
Filmer i regi av Blake Edwards
Filmer från Universal Studios
Nämdö

Nämdö är en 10,46 km² stor ö och därmed en av de större i Stockholms skärgård. Den ligger i Nämdö socken i Värmdö kommun och i Södermanland. På ön ligger Nämdö kyrka som är församlingskyrka i Djurö, Möja och Nämdö församling.

Nämdö är en bilfri ö med promenad- och cykelvägar. En grusväg (länsväg AB 690) går från Östanviks i nordost till Bunkvik i sydost, cirka fem kilometer, med avtagsvägar till Solvik, Sand och Västerby. I Solvik ligger en livsmedelsbutik, restaurang och bensinmack. 

I Sand ligger hembygdsgården där Nämdö hembygdsförening huserar samt Gamla skolan med skärgårdsmuseum. Vid Östanviks gård bedrivs ekologiskt jordbruk.

Reguljära båtar från Stavsnäs och Saltsjöbaden lägger till vid flera bryggor på Nämdö och öarna runtomkring.

Natur 
Stora arealer på norra Nämdö ingår i Nämdö naturreservat som även omfattar södra delen av Uvön, Rögrund och Stora Husarn samt stora havsområden i Nämdöfjärden. På Nämdö finns två insjöar, Västerbyträsket i söder och Storträsket i nordväst.

Etymologi 
Ön finns omnämnd i danske kungen Valdemar Sejrs segelbeskrivning från 1200-talet och skrevs då Neffø. Ordet kan innehålla fornsvenska næf som betyder näbb. Det skulle möjligen kunna syfta på någon del av ön som liknats vid en fågelnäbb eller näsa. Den nuvarande formen är troligen ombildat efter ordet nämnd.

Omgivning 
Nämdöskärgården har hundratals öar, kobbar och skär i ett område som sträcker sig från söder om Runmarö i norr till Mörtö-Bunsö i söder. I väster ligger Nämdö- och Jungfrufjärdarna och den östra gränsen är havet, Östersjön. Huvudön Nämdö är cirka sju kilometer lång, två kilometer bred och ligger ungefär fyra mil öster om Stockholm. Ytterst mot havet ligger Bullerön. I Nämdöskärgården bor knappt hundra personer året om, varav cirka 25 på huvudön och resten utspridda på arton omkringliggande öar.

Källor

Externa länkar

Portal Nämdö
Nämdö Hembygdsförening
Nämdö Skärgårdsstiftelsen

Öar i Värmdö kommuns skärgård
Kenneth Petersen

Kenneth Petersen är en amerikansk balettdansör verksam i Sverige.

Petersen väckte först uppmärksamhet i Malmö i slutet på 1940-talet, då han var engagerad vid Malmö stadsteater. Han dansade 1950 för Birgit Cullberg och Elsa-Marianne von Rosens dansturné i Riksteaterns regi. Hösten 1950 gick han in vid Kungliga Operan, där han debuterade som Julies fästman i baletten Fröken Julie. Han medverkade därefter regelbundet på Operan åtminstone fram till 1957.

Filmografi

Källor

Noter 

Amerikanska balettdansörer
Svenska balettdansörer
Män
Födda 1900-talet
Levande personer
Ingen riktig skotte

Ingen riktig skotte är ett logiskt felslut som Antony Flew identifierade i boken Thinking About Thinking (1975) där följande konversation äger rum (här i en ofta förekommande omskriven version om ett mindre kontroversiellt ämne):

"Ingen skotte strör socker på gröten."
"Men min vän Angus är skotte och gillar socker på sin gröt."
"Ah, jovisst, men ingen riktig skotte skulle strö socker på gröten."

Argumentet är ett felslut, eftersom handlingen att strö socker på gröten inte står i logisk motsättning till den vedertagna definitionen av en skotte. Felslutet gäller också då man anpassar argumentet ad hoc för att invändningen ska fungera.

Det är dock inte alltid som en invändning av typen "han är ingen x eftersom han gör a" är ett felslut. Det är till exempel inte fel att säga att hon är ingen vegetarian eftersom hon äter kött, eftersom det ingår i definitionen av vara vegetarian att man inte äter kött. Det föreligger alltså en logisk motsättning mellan att äta kött och att vara vegetarian.

Antony Flew var på den tiden ateistisk filosof och menade att kristna gör denna typ av ad hoc-felslut när man avfärdar illgärningar som utförts i kristendomens namn med att de som utförde dem inte var äkta pånyttfödda kristna utan enbart kristna till namnet.

Se även
Argumentationsfel

Retorik
Else Fisher

Else Fisher, gift Else Fisher Bergman, född 1 mars 1918 i Melbourne i Australien, död 3 mars 2006, var en svensk dansare, koreograf, regissör, skådespelare och tecknare.

Biografi
Fisher var dotter till textilkonstnären Eivor Fisher och syster till Randi Fisher. Hon var åren 1943–1946 gift med Ingmar Bergman med vilken hon fick dottern Lena Bergman.  Hon gav under 1940-talet ut barnböckerna Sagan om Beppo ritad och berättad och Udda Person ritad och berättad som hon själv illustrerade. Fisher är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Filmografi
 Roller

 
 

 Koreografi

Teater

Roller

Textförfattare musik
 Båtvisa 
 Den lyse nat

Referenser

Noter

Källor 

 Östgötateaterns arkiv
Svenskt konstnärslexikon del II sid 200, Allhems Förlag, Malmö.

Externa länkar

Födda 1918
Avlidna 2006
Svenska teaterregissörer
Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska dansare under 1900-talet
Svenska sångtextförfattare
Kvinnor
Personer från Melbourne
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Monster (musikalbum av R.E.M.)

Monster är det amerikanska rockbandet R.E.M.:s nionde studioalbum, utgivet den 27 september 1994.

Skivan backades upp av en nästan ett år lång turné som inleddes i Australien i januari 1995 och avslutades med tre kvällar i rad på The Omni i Atlanta, tre spelningar som också filmades och mixades ihop till en konsertfilm som släpptes under namnet Road Movie där ljudet kommer från en av de tre kvällarna och bilden är en mix av alla tre.

Texten till låten "Let Me In" är en hyllning till Kurt Cobain som nyligen hade begått självmord.

Albumet blev en stor succé och nådde bland annat förstaplatsen på albumlistan i både USA och Storbritannien. "What's the Frequency, Kenneth?" och "Bang and Blame" blev de största hitarna från albumet.

Låtlista 
Samtliga låtar skrivna av Bill Berry, Peter Buck, Mike Mills och Michael Stipe.

"What's the Frequency, Kenneth?" – 4:00
"Crush with Eyeliner" – 4:39
"King of Comedy" – 3:40
"I Don't Sleep, I Dream" – 3:27
"Star 69" – 3:07
"Strange Currencies" – 3:52
"Tongue" – 4:13
"Bang and Blame" – 5:30
"I Took Your Name" – 4:02
"Let Me In" – 3:28
"Circus Envy" – 4:15
"You" – 4:54

Medverkande
Bill Berry – trummor, slagverk, elbas, bakgrundssång
Peter Buck – gitarr, farfisa på "Let Me In"
Mike Mills – elbas, piano, orgel, bakgrundssång, gitarr på  "Let Me In"
Michael Stipe – sång

Källor

Noter

Album av R.E.M.
Musikalbum 1994
Album certifierade platina av IFPI Sverige
Engelskspråkiga musikalbum
Klöv

Klöv, hård vävnad på partåiga hovdjurs (klövdjurs) fötter. Motsvaras av de uddatåiga hovdjurens hovar och människans naglar.

Ordet har samma ursprung som det svenska ordet "klyva", och syftar på att de främre klövarna ser ut som en kluven hov.

De flesta klövdjur har två mindre klövar bakom de främre. Dessa kallas lättklövar eller biklövar.

Se även
 Mul- och klövsjuka
 Klövverkning
 Hov (djurfot)
 Tass

Källor

Djuranatomi
Integumentsystemet
59

59 (LIX) var ett normalår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Publius Clodius Thrasea Paetus drar sig tillbaka från den romerska senaten.
 Den romerske befälhavaren Gnaeus Domitius Corbulo erövrar Tigranocerta i Mesopotamien efter att ha besegrat parterna. Han insätter då Tigranes som härskare över Armenien.
 I verket Satyricon driver Petronius med romersk omoral.
 Antonius Felix slår ned oroligheter mellan greker och judar i Cesaraea.

Födda

Avlidna 
 16 mars – Agrippina d.y., mor till kejsar Nero (mördad på Neros order)

Externa länkar
Ekvivokation

Ekvivokation är ett felslut som innebär att man använder ett ord i fler än en betydelse i samma argument.

Exempel 
Beakta de två premisserna
 "Alla är barn till sina föräldrar." och
 "Barn bör inte arbeta."
samt slutsatsen
 "Alltså bör ingen arbeta."

I den första premissen har ordet "barn" betydelsen "avkomma". I den andra premissen har ordet "barn" betydelsen "minderårig". Därför är slutsatsen inte en logisk följd av premisserna.

Se även
Zeugma

Retorik
Argumentationsfel

de:Äquivokation
Brev

Brev är en typ av postförsändelse.

Brev i Sverige 
För att en postförsändelse ska räknas som ett brev av svenska Posten får det väga högst 2 kg, vara minst 14x9 cm, max 60 cm långt. Längd + bredd + höjd får heller inte överstiga 90 cm. Brevet måste även ha porto, exempelvis frimärke. Det finns även frankostämplade brev, svarspostförsändelser, färdigfrankerade kuvert samt Porto Betalt (Port Payé). Porto Betalt är ett förenklat sätt att betala för stora mängder post. Breven ska vara märkta med texten Porto Betalt och eventuellt inlämningspostkontor. Kunden betalar per faktura i efterhand. Det går även att betala kontant. Då gäller samma pris som för frimärket.

Brev med avvikande form kallas klumpförsändelser.

Ekonomibrev 
Hette tidigare B-Post. Försändelse med lägre porto som delas ut senast tredje vardagen efter inlämningsdagen.

Förbud 
Det finns ett generellt internationellt förbud mot att skicka levande djur och farliga ämnen med posten. . I postfördraget från 1929 som antogs vid Världspostföreningens 9:e kongress i London tillkom ett undantag för levande bin, silkesmaskar och blodiglar. Numera är även bananflugor tillåtna.

Se även 
Postförsändelse
E-post (datarelaterat)
Paulus brev
Brevroman
 Kistebrev
Kuvert
Helsak
Frimärke
Brevmärken
 Brevvåg
Brevvän
 Flygpost
 Skriva på tvären
 Medeltidsbrev

Referenser

Externa länkar
Posthistoriska Nätverket
Posthistoriska nätverkets Wiki

Postväsen
Projekt Kvinnliga huvudpersoner
Klockare

En klockare eller klockringare var ett kyrkligt ämbete, som ursprungligen – under medeltiden – medförde uppgiften att vårda kyrkan och dess inventarier samt ombesörja klockringningen. 

På 1600-talet började man av klockaren kräva förmågan att undervisa i sång och leda kyrksången där en särskild kantor inte fanns. Vid samma tid fick klockaren även uppdrag att lära ungdomen att läsa och skriva. Detta medförde att klockarsysslan ofta gavs åt en präst.

Efter folkskolereformen 1842 medgavs rätt att förena klockar- och skollärartjänst. Likaså blev klockaren ofta organist, i de kyrkor där en orgel införskaffades.

Förutom klockarboställe ingick länge i klockarens inkomst så kallat offer samt avgifter i samband med hans förrättningar. 1883 bestämdes att klockaren i stället skulle åtnjuta fast lön. 1861 fick kvinnor rätt att söka organistbefattning i kyrkorna. Om organistbefattningen var förenad med klockartjänst, var församlingen tvungen att söka dispens hos biskopen. Ännu på 1930-talet beviljade de flesta stift inga sådana dispenser.

I slutet av 1940-talet började Svenska kyrkan alltmer automatisera klockringningen, och säga upp sina anställda klockare.

Se även 
 Kantor
 Kyrkvaktmästare
 Organist
 Präst
 Rector cantus

Källor

Fotnoter

Historiska yrken
Kyrkliga titlar
Dödskalle

Dödskallen är en symbol bestående av ett kranium, oftast ett mänskligt. Det vanligaste sättet att använda dödskallen är som en symbol för död, dödlighet eller livsfara. Det finns dock exempel på att symbolen använts som en påminnelse om döden, och en uppmaning att njuta av livet medan det pågår.

Användning

Historiskt
Tecknet med dödskalle och korslagda ben har använts i hundratals år och är mest förknippad med sjöröveri, bland annat i den klassiska sjörövarflaggan Jolly Roger och i vanitasmotiv. Symbolen blev vanlig först under medeltiden. På 1300-talet började dödskallen användas allmänt i konst och ornamentik som en symbol för död och förgänglighet.

Dödskallesymboler i modern tid har använts av enheter inom bland annat italienska, polska, brittiska, australiska och sydkoreanska armén, liksom av vissa bataljoner inom amerikanska marinkåren. Vanligen förknippas symbolen med nazistiska SS under andra världskriget.

Nutid
Dödskallen används bland annat i symbolen för gift. Dödskallen är en av de ting som ingår i en "carput mortuum" som används inom frimureriet. I den mexikanska helgdagen De dödas dag är dödskallen ett viktigt inslag.

Kulturen
En av de mest kända illustrationerna med dödskallen inom kulturen är troligen i Shakespeares drama Hamlet, där huvudpersonen talar till en dödskalle.

Bilder

Referenser

Externa länkar

Döden
Symboler
Huvud och hals