kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gambeson

En gambeson är ett vadderat livplagg som bars under olika typer av rustning för att ta upp kraften i de vapen, exempelvis svärd och pilar, som bäraren utsattes för. För den som inte hade tillgång till en rustning av metall kunde gambesonen användas i strid även för sig självt, då det tjocka plagget kunde skydda mot t.ex. svärdshugg.  

Ett vanligt sätt att konstruera en gambeson var att sy ett plagg av flera lager kraftigt tyg, ofta linne och sedan sy genom tyglagren så att plagget fick ett randigt eller rutigt utseende.

Benämningen gambeson används även för andra typer av vadderade skyddsplagg och delar av vadderade skyddsplagg, exempelvis gambeson-hosor och gambeson-ärmar.

Militärhistoria
Klädedräkt under medeltiden
Rustplagg
36 f.Kr.

36 f.Kr. var ett normalår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 3 september – Octavianus flotta under Marcus Vipsanius Agrippas befäl besegrar upprorsmannen Sextus Pompeius i slaget vid Naulochus. Lepidus, som därefter övergår till Octavianus, förlorar sin armé till honom när hans trupper gör myteri och hålls sedan i husarrest i Rom till sin död.
 Marcus Antonius genomför ett katastrofalt fälttåg mot parterna, retirerar till Armenien och gifter sig med Kleopatra VII, trots att han redan är gift med Octavia Minor.

Kina 
 Den kinesiska Handynastin besegrar Xiongnu i slaget vid Zhizhi.

Födda 
 Ptolemaios Filadelfos, son till Kleopatra VII av Egypten och Marcus Antonius
 Vipsania Agrippina, dotter till Marcus Vipsanius Agrippa och Pomponia Caecilia Attica
 Antonia d.y., mor till Claudius, Germanicus och Livilla

Avlidna

Externa länkar
108 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Romerska styrkor under Caecilius Metellus besegrar Jugurthas av Numidien styrkor i slaget vid Muthul.

Födda 
 Lucius Sergius Catilina, romersk politiker

Avlidna
62 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Januari – Konspiratören Catilinas styrkor besegras av de till Rom lojala arméerna under Gaius Antonius Hybrida i slaget vid Pistoria.
 Julius Caesar skiljer sig från Pompeja, efter smädandet av Publius Clodius Pulcher.
 Cicero håller sitt Pro Archia Poeta som försvarstal för Aulus Licinius Archias vilja att bli romersk medborgare.

Födda 
 Ptolemaios XIII, farao av Egypten (född detta eller nästa år)
 Zhao Feiyan, kinesisk kejsarinna.

Avlidna 
 Lucius Sergius Catilina, romersk statsman

Externa länkar
95 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Lucius Licinius Crassus och Quintus Mucius Scaevola Pontifex blir konsuler i Rom.

Seleukiderriket 
 Filip I Filadelfos och Antiochos XI efterträder Seleukos VI som samregenter.

Irland 
 En "fyrtio meters byggnad" byggs vid Emain Macha (nära nuvarande Armagh på Nordirland) men förstörs strax därefter, antagligen för rituella och ceremoniella syften.

Armenien 
 Tigranes den store blir kung av Armenien.

Födda 
 Marcus Porcius Cato den yngre, romersk politiker.
 Clodia, dotter till Appius Claudius Pulcher och Caecilia Metella Balearica.

Avlidna
121 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Den romerska senaten antar motionen senatus consultum ultimum, vilket konsuln Lucius Opimius tolkar som att han får obegränsad makt att bevara republiken. Han samlar en väpnad styrka av senatorer och deras anhängare för att konfrontera Gaius Gracchus. Ett slag utkämpas inne i själva Rom, vilket resulterar i Gracchus och många av hans anhängares död.
 En tribunal inrättas i Rom, vilken avrättar 3 000 av Gracchus anhängare.
 Konsuln Quintus Fabius Maximus Allobrogicus, allierad med aeduerna, besegrar arvernerna och allobrogerna i Gallia Transalpina, vilket gör området till en romersk provins.

Kina 
 Kineserna under general Ho Chu-ping besegrar Hsiung-nu-stammen.

Födda 
 Quintus Lutatius Catulus den yngre
 Publius Sulpicius Rufus, romersk plebejtribun

Avlidna 
 Gaius Gracchus, romersk politiker
 Marcus Fulvius Flaccus, romersk politiker
 Cleopatra Thea, egyptisk drottning (död efter misslyckat försök att förgifta sin son)
102 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Marius besegrar scirierna och teutonerna i slaget vid Aquae Sextiae.
 Cimbrerna besegrar konsul Q. Lutatius Catulus i slaget i Adigedalen.

Kina 
 Kineserna erövrar Kokand.

Födda 
 Quintus Tullius Cicero, romersk general

Avlidna
El Diario La Prensa

El Diario La Prensa är en spanskspråkig dagstidning som utkommer i New York. Tidningen bildades 1963 genom en sammanslagning av El Diario de Nueva York (grundad 1947) och La Prensa (grundad 1913). El Diario La Prensas främsta konkurrent är Hoy.

Spanskspråkiga dagstidningar
Dagstidningar startade 1963
87 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Lucius Cornelius Cinna blir konsul i Rom, vilket återger demokraterna styret över staden.
 Sulla anländer till Grekland för att bekämpa Mithridates VI.

Efter ämne

Teknik 
 Antikytheramekanismen tillverkas.

Födda 
 Lucius Munatius Plancus, romersk konsul (född omkring detta år)

Avlidna 
 Marcus Antonius Orator, romersk konsul (avrättad på Marius och Cinnas order)
 Lucius Cornelius Merula, romersk präst (självmord)
 Gnaeus Pompeius Strabo, romersk general och far till Pompeius den store (sjukdom)
 Publius Licinius Crassus Dives, romersk konsul, censor och far till Marcus Licinius Crassus (dödad av invaderande marier)
 Quintus Lutatius Catulus, romersk fältherre och politiker
 Han Wudi, kejsare av den kinesiska Handynastin

Externa länkar
84 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Det första mithridatiska kriget tar slut.

Födda 
 Catullus, romersk poet (född omkring detta år)
 Surena, partisk general

Avlidna 
 Lucius Cornelius Cinna, romersk politiker (dödad av myteristiska trupper)
115 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Mellanöstern 
 Partien undertecknar ett handelsavtal med Kina.
 Kungariket Saba går under.

Romerska republiken 
 Gaius Marius blir praetor i Rom, han besegrar sedan stammar i nuvarande Spanien.

Födda 
 Marcus Licinius Crassus Dives, romersk politiker

Avlidna 
 Publius Mucius Scaevola, romersk politiker
 Quintus Caecilius Metellus Macedonicus, romersk politiker

Externa länkar
53 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Marcus Valerius Messalla och Gnaeus Domitius Calvinus blir konsuler i Rom.
 Marcus Licinius Crassus plundrar templet i Hierapolis på väg att bekämpa parterna.
 Romarna besegras och Crassus dödas av parterna i slaget vid Carrhae nära Surena.
 Caesar slår ned ett uppror av den galliske hövdingen Ambiorix nära Sabis.
 En annan gallisk hövding, Vercingetorix, leder ett uppror mot Caesar i centrala Gallien.

Armenien 
 Artavasdes II blir kung av Armenien.

Födda 
 Yang Hsiung, kinesisk filosof

Avlidna 
 Marcus Licinius Crassus Dives, romersk politiker
 Abgar II, prins av Osroene

Externa länkar
Valnötssläktet

Valnötter (Juglans) är ett växtsläkte av högväxta vackra träd, typsläkte för familjen valnötsväxter. Släktet innehåller ett tjugotal arter och förekommer i sydöstra Europa, östra Asien, Nord- och Sydamerika.

Bland släktets arter är den vanliga valnöten (J. regia) mest bekant och var redan i forntiden känd för sina ätliga frökärnor. Andra arter odlas för sitt timmer och några är uppskattade parkträd.

Utseende 
Valnötssläktets arter bildar vanligen träd, endast en art är i sällsyna fall en buske. Barken är djupt fårad. Knopparna har fjäll. Bladen är parbladiga. Hanblommorna sitter i hängen och honblommorna i korta, fåblommiga ax. Frukten är en stenfrukt och sitter ensamma, eller flera tillsammans i en klase. Fröhyller är läderartat och spricker upp vid mognaden.

Dottertaxa till Valnötter, i alfabetisk ordning 

 Juglans ailanthifolia
 Juglans australis
 Juglans avellana
 Juglans biflorens
 Juglans boliviana
 Juglans californica
 Juglans cinerea
 Juglans hindsii
 Juglans hirsuta
 Juglans honorei
 Juglans hopeiensis
 Juglans intermedia
 Juglans jamaicensis
 Juglans major
 Juglans mandshurica
 Juglans mexicana
 Juglans microcarpa
 Juglans mollis
 Juglans neotropica
 Juglans nigra
 Juglans notha
 Juglans olanchana
 Juglans pistaciformis
 Juglans pyriformis
 Juglans racemiformis
 Juglans regia
 Juglans sigillata
 Juglans soratensis
 Juglans steyermarkii
 Juglans venezuelensis

Källor 

 
 Brandenburg W. A. (1989) The European Garden Flora, Vol III, Cambridge University Press,  
 Svensk Kulturväxtdatabas

Källnoter

Externa länkar 

 
 
Valnötsväxter
Va Växtindex
Träd
Cato

Cato kan syfta på:

Cato Institute –  en amerikansk libertariansk tankesmedja baserad i Washington, DC

Personer
Cato den yngre (95–46 f.Kr.), en romersk senator, stoiker, sonsons son till Cato den äldre
Cato den äldre (234–149 f.Kr.), en romersk författare, statsman och senator
Åke Cato (1934–2016), en svensk underhållare
Cato Guldberg (1836–1902), en norsk professor och matematiker

Geografi

Filippinerna 

 Cato River (vattendrag i Filippinerna), Ilocosregionen, Province of Pangasinan, 
 Cato (ort i Filippinerna), Ilocosregionen, Province of Pangasinan,

USA 

 Cato, New York – en ort i New York, Cayuga County, 
 Cato, Wisconsin – en ort i Wisconsin, Manitowoc County,

Se även
Kato

Robotskapade Filippinernaförgreningar
Robotskapade USAförgreningar
239 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Karthago 
 Mathos och Spendius är oroade över att Hamilkar Barkas mildhet genom att benåda de fångar han har tagit bland deltagarna i legokriget kommer att få andra att hoppa av legohären. Därför beordrar de att "omkring sjuhundra" karthagiska fångar, inklusive Gesko, skall lemlästas och avrättas. Då legosoldaterna tillsammans gör sig skyldiga till dessa grymheter vågar avhoppare inte möta den karthagiska rättvisan under Hamilkar.
 Karthago blir belägrat av legohären, medan staden Utica gör uppror och försöker göra sig självständigt från Karthago, som därför vädjar till Hieron II av Syrakusa och till Rom för bistånd mot legosoldaterna. Dessa avvisar dock de romerska medlarnas ansträngningar.
 Sardinien gör uppror mot Karthago och Rom tar då tillfället i akt att annektera ön.

Grekland 
 Kung Antigonos II av Makedonien dör och efterträds av sin son Demetrios II.
 Med Aitolien som sin allierade börjar det akaiska förbundet under Aratos från Sikyon befäl upprepade gånger anfalla Aten och Argos.

Seleukiderriket 
 Seleukos II:s bror Antiochos Hierax, som är guvernör över det seleukidiska Anatolien, sänder en armé till Syrien, officiellt för att understödja Seleukos, men i verkligheten för att inta resten av hans imperium. Efter att ha uppnått fred med Egypten, invaderar Seleukos II Anatolien och inleder "Brödernas krig".

Persien 
 Diodotos av Baktrien besegrar en armé av partier. Han dör dock strax därefter och efterträds av sin son Diodotos II.

Korea 
 Haemosu, som är ättling till befolkningen i Gojoseonriket, grundar det koreanska kungariket Bukbuyeo i nuvarande Manchuriet.

Födda 
 Quintus Ennius, latinsk poet och skribent, ansedd som den romerska poesins fader (död 169 f.Kr.)

Avlidna 
 Antigonos II Gonatas, kung av Makedonien sedan 277 f.Kr., som har återuppbyggt sitt kungarikes makt och återställt dess hegemoni över Grekland (född omkring 319 f.Kr.)
 Diodotos I, kung av det grekisk-baktriska riket (död omkring detta år)

Källor 
 Motsvarande artikel på engelskspråkiga Wikipedia.
169 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Grekland 
 Makedoniska styrkor ledda av Perseus av Makedonien fångar en romersk armé ledd av konsuln Quintus Marcius Phillipus nära Tempedalen, men makedonierna lyckas inte utnyttja sitt taktiska övertag i situationen.
 Kung Perseus ber seleukiderkungen Antiochos IV att gå samman med honom mot den fara, som Rom utgör mot alla hellenistiska monarker, men Antiochus IV svarar inte.

Romerska republiken 
 Lagen Lex Voconia instiftas i Rom av tribunen Quintus Voconius Saxa, med stöd av Cato den äldre. Denna lag förhindrar dem vars egendom uppgår till minst 100.000 sestertier från att göra en kvinna till sin arvinge.

Födda

Avlidna 
 Quintus Ennius, episk poet, dramatiker och satiriker, den mest inflytelserika av de tidiga latinska poeterna och ofta kallad den romerska litteraturens grundare eller den romerska poesins fader. Hans epos Annales, en berättande dikt om Roms historia från Aeneas vandringar till Ennius egen tid, förblir det romerska nationaleposet innan de senare ersätts av Vergilius Aeneiden (född 239 f.Kr.)

Källor 
 Motsvarande artikel på engelskspråkiga Wikipedia.
40 f.Kr.

40 f.Kr. var ett normalår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Överenskommelsen fördraget i Brundisium undertecknas mellan Octavianus och Marcus Antonius, varvid Romarriket delas mellan dem och Marcus Aemilius Lepidus. Detta födrag förstärks ytterligare genom att Antonius gifter sig med Octavianus syster Octavia Minor.

Grekland 
 Filosofen Athenodoros möter ett spöke i Aten. Detta är en av historiens första berättelser om poltergeistar.

Judeen 
 Parterna erövrar Jerusalem, varvid Hyrcanus II avlägsnas från makten, medan Mattathias Antigonos blir kung av Judeen under partiskt styre. Herodes den store flyr Jerusalem till Rom, där han av Marcus Antonius får titeln kung av Judeen.

Födda 
 Kleopatra Selene och Alexander Helios, tvillingar till Kleopatra VII av Egypten och Marcus Antonius

Avlidna 
 Maj – Gaius Claudius Marcellus Minor, romersk politiker
 Fulvia, hustru till Publius Clodius Pulcher och Marcus Antonius

Externa länkar
37 f.Kr.

37 f.Kr. var ett skottår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Marcus Vipsanius Agrippa skapar "portus Julius" i den numera sjunkna staden Puteoli (nuvarande Pozzuoli nära Neapel).
 Marcus Antonius, Octavianus och Lepidus undertecknar födraget i Tarentum, vilket förlänger det andra triumviratet till 33 f.Kr. (detta eller föregående år).
 Romarna erövrar Jerusalem från parterna. Herodes den store blir där med kung av Judeen, medan Jonatan Aristobulos III blir överstepräst.

Korea 
 Kungariket Goguryeo i Korea grundas av den legendariske kungen Dongmyeong (traditionellt datum).

Födda

Avlidna 
 Mattathias Antigonos, kung av Judeen (avrättad på Marcus Antonius order)
 Shangguan (Han Zhaodi), kinesisk kejsarinna.
180 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Grekland 
 Efter att i tre år ha intrigerat mot sin yngre bror Demetrios, inklusive att anklaga honom för att stå efter den makedoniska tronen och vara allierad med Rom, övertalar Perseus sin far kung Filip V att låta avrätta Demetrios.

Romerska republiken 
 Rom slutför sitt underkuvande av hela Italien genom att besegra ligurerna i ett slag nära nuvarande Genua. Rom deporterar sedan 40 000 ligurer till andra områden inom republiken.
 Lucca blir en romersk koloni.

Egypten 
 Ptolemaios VI Filometor, härskar, sex år gammal, som medregent till sin mor, Kleopatra I, som, trots att hon är dotter till en seleukidisk kung, inte ställer sig på kung Seleukos IV:s sida och förblir på god fot med Rom.
 Efter Aristofanes från Byzantion död blir Aristarchos från Samothrakien bibliotekarie i Alexandria.

Baktrien 
 Demetrios I inleder sin invasion av nordvästra Indien, efter att Mauryadynastin tidigare har störtats av generalen Pusyamitra Sunga.
 Apollodotos I, en av Demetrios I:s av Baktrien generaler, blir kung av de västra och södra delarna av det indisk-grekiska kungariket, från Taxila i Punjab till områden vid Sindh och möjligen Gujarat. Han förhåller sig lojal med Demetrios I.

Kina 
 Wendi-kejsaren av Handynastin tillträder den kinesiska tronen efter änkekejsarinnan Lü död.

Födda 
 Apollodoros från Aten, grekisk vetenskapsman och grammatiker (död omkring 120 f.Kr.)
 Viriathus, lusitanisk hövding och general (död 139 f.Kr.)

Avlidna 
 Lucius Valerius Flaccus, romersk statsman, konsul 195 f.Kr., censor 183 f.Kr. och kollega till Cato den äldre
 Aristofanes från Byzantion, grekisk vetenskapsman, kritiker och grammatiker, särskilt känd för sitt arbete om Homeros, men också om andra klassiska författare som Pindaros och Hesiodos. Efter tidiga studier under kända vetenskapsmän i Alexandria har han där varit huvudbibliotekarie sedan omkring 195 f.Kr. (född 257 f.Kr.)
 Änkekejsarinnan Lü, de fakto-härskare av den kinesiska Handynastin, änka till dynastins grundare Liu Bang
 Liu Hong, den fjärde kejsaren av den kinesiska Handynastin (avrättad efter änkekejsarinnan Lüs död)

Källor 
 Motsvarande artikel på engelskspråkiga Wikipedia.

Externa länkar
170 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Grekland 
 I Thessalien slår kung Perseus av Makedonien tillbaka en romersk armé, ledd av Aulus Hostilius Mancinus. Under tiden plundras den thrakiska staden Abdera av romerska och pergamesiska trupper.

Egypten 
 Då den unge kungen Ptolemaios VI Filometors förmyndare kräver att Koilesyrien skall återställas under egyptisk kontroll bestämmer sig seleukiderkungen Antiochos IV Epifanes för att i förebyggande syfte slå till mot Egypten och invaderar landet, varvid han erövrar allt utom staden Alexandria. Dessutom lyckas han fånga Ptolemaios VI.
 Antiochos IV bestämmer sig för att låta Ptolemaios VI fortsätta som kung av Egypten, men som sin marionett. Detta göra han för att minska Roms reaktion mot denna invasion. Antiochos IV avreser sedan från Egypten, för att ta hand om oroligheter i Palestina, men han säkrar sin tillgång till Egypten med en stark garnison i Pelusion.
 Då Antiochos IV har lämnat landet väljer Alexandrias invånare Ptoleamaios VI:s bror Ptolemaios VIII Euergetes till kung. De båda Ptolemaiosbröderna enas om att styra Egypten tillsammans med sin syster Kleopatra II och invaderar Koilesyrien med egyptiska trupper.

Seleukiderriket 
 Den usurperade prästen Jason av Judeen överger inte sina krav på titeln överstepräst, vilken han förlorade till Menelaios två år tidigare. Medan Antiochos IV krigar mot Egypten lyckas han göra sig själv till herre över Jerusalem än en gång och tvingar Menelaios att söka sin tillflykt till citadellet.

Baktrien 
 Vid denna tid erövrar Eukratides, som antingen är en upprorisk baktrisk tjänsteman eller kusin till seleukiderkungen Antiochos IV Epifanes, det Grekisk-baktriska kungarikets tron genom att störta Euthydemiddynastins kung Antimachos I.

Födda 
 Dionysios Thrax, hellensk grammatiker, som kommer att leva och verka i Alexandria och senare på Rhodos (död 90 f.Kr.)
 Lucius Accius (eller Lucius Attius), romersk tragedipoet och litteraturforskare (död omkring 86 f.Kr.)

Avlidna

Källor 
 Motsvarande artikel på engelskspråkiga Wikipedia.
90 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Rom 
 Lucius Julius Caesar och Publius Rutilius Lupus blir konsuler i Rom.
 Pompeius Strabo och Gaius Marius utmärker sig under bundsförvantskriget.
 Etruskerna får romerskt medborgarskap.
 Pelignernas stad Corfinium i södra Mellanitalien blir ett centrum för upproret mot Rom.
 Lagen Lex Iulia ger medborgarskap åt alla italienare, som inte har gått emot Rom under bundsförvantskriget.

Mindre Asien 
 Nikomedes IV besegras av en koalition bestående av hans bror bror Sokrates och Mithridates VI. Nikomedes flyr till Rom.

Födda 
 Aulus Hirtius, romersk politiker och historiker
 Diodoros Sikulos, grekisk historiker (troligen född detta år)

Avlidna 
 Lucius Accius, romersk tragediförfattare
 Dionysios Thrax, grekisk språkforskare och lingvist
 Antiochos X, kung över seleukiderna (död omkring detta år)
 Sima Qian, kinesisk historiker
Såsom hjorten träget längtar

Såsom hjorten träget längtar är en gammal psalm i åtta verser från 1551, skriven av Theodor Beza utifrån . Psalmen bearbetades 1573 av Ambrosius Lobwasser och sedan översattes den till svenska av Haquin Spegel 1694. Enligt sena upplagor av 1819 års psalmbok (efter 1917) gjorde Johan Olof Wallin en bearbetning av psalmen, men uppgiften finns inte med i dess upplagor före 1917 eller i 1937 års psalmbok då den blivit förkortad med två verser. 

Melodin är enligt 1697 års koralbok samma som till psalmerna Herren är mitt lius och hälsa (nr 44), Jesu! djupa såren dina (nr 151), Kom, min kristen, Gud till ära (nr 198), Bort, mitt hjärta, med de tankar (nr 243) och Ack, hur stort är mitt elände (nr 254).

Melodin är enligt Koralbok för Nya psalmer, 1921 en tonsättning från 1551 och samma som till psalmerna Han på korset, han allena (1921 nr 519), Lyft, min själ, ur jordegruset (1937 nr 339), Lyssna, Sion! Klagan ljuder (1937 nr 249), Trogen var och stadigt lita (1921 nr 611). 

Enligt senare psalmböcker är tonsättningen för "Han på korset, han allena" utförd 1623 av Johann Hermann Schein som föddes 1586, vilket är avsevärt senare än 1921 års koralboks 1551 för kompositionen, och att det är samma melodi som används till psalmen Herre Gud, för dig jag klagar. Det är oklart om samma melodi använts hela tiden eller om det blev en melodi efter Johann Crügers bearbetning av kompositionen 1640.

Publicerad i
1695 års psalmbok som nr 53 under rubriken "Konung Davids Psalmer".
1819 års psalmbok som nr 460 under rubriken "Med avseende på de yttersta tingen: Längtan till det himmelska och eviga vid betraktandet av världens fåfänglighet och onda väsende".
1937 års psalmbok som nr 358 under rubriken "Trons prövning under frestelser och lidanden".
Finlandssvenska psalmboken 1986, nr 360 "Såsom hjorten ivrigt längtar" under rubriken "Näd och nåd"

Franska psalmer
Skorpan

Skorpan är en svensk dramafilm från 1956 i regi av Hans Lagerkvist.

Om filmen
Filmen premiärvisades 19 december 1956 på biografen i Söderköping. Inspelningen utfördes i Filmstaden Råsunda med exteriörer från Söderköping, Danderyd, Vaxholm samt Göta kanal mellan Töreboda och Söderköping av Martin Bodin.

Roller i urval
Nils Poppe - Valfrid Jönsson alias Scorpio, ficktjuv på tivoli 
Marianne Bengtsson - Doris, nakendansös 
Anna-Lisa Baude - fru Schöling, tivoliägare 
Åke Fridell - Filip Schöling, hennes son 
Holger Löwenadler - Hugo Braxenhielm, konsul 
Siv Ericks - fru Cecilia Braxenhielm 
Jan Molander - Sixten, disponent, Hugo Braxenhielms son 
Elisabeth Falk - Ulrika Widell, Sixtens fästmö 
Gunnar Björnstrand - Freddie, Hugo Braxenhielms brorson 
Georg Rydeberg - advokat 
Pia Arnell - Amanda, servitris 
Fritiof Billquist - överkonstapel 
Holger Cameron - polis vid Bergs slussar 
Rolf Botvid - polis 
Sven Holmberg - polis

Filmmusik i urval
Fidgety Phil, kompositör King Palmer  
Storm och böljor tystna ren, kompositör och text  Carl Michael Bellman

Källor 

Filmer 1956
Göta kanal
Svenska dramafilmer
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1950-talsfilmer
23 f.Kr.

23 f.Kr. var ett normalår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Efter plats

Romerska riket 
 Augustus och Aulus Terentius Varro Murena blir konsuler i Rom, Augustus för elfte gången.
 Augustus avsäger sig titeln konsul och gör sig istället till tribun av Rom och Princeps, eller "förste medborgare".
 Nubierna, ledda av drottning Candace Amanirenas, anfaller den romerska provinsen Egypten, varvid de går mot Elefantina.
 Herodes den store låter bygga ett palats i Jerusalem och fästningen Herodiana i Judeen. Han gifter sig också med sin tredje hustru Mariamne, dotter till översteprästen Simon.
 Efter en myntreform börjar asen slås i ren koppar, istället för brons. Sestertien och dupondiusen introduceras som bronsskiljemynt.
 Som svar på Meroes invasion av Övre Egypten beger sig de romerska legionerna söderut och härjar Napata.

Osroene 
 Ma'nu III blir härskare av Osroene.

Efter ämne

Arkitektur 
 Den romerske författaren, arkitekten och ingenjören Vitruvius färdigställer De Architectura (idag känd som De tio böckerna om arkitektur), en avhandling på latin om arkitektur och möjligen det första verket inom detta ämne.

Födda

Avlidna 
 Marcus Claudius Marcellus, son till Octavia Minor och systerson till Augustus

Externa länkar
85 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Lucius Cornelius Sulla besegrar återigen Archelaios i det under första mithridatiska kriget avgörande slaget vid Orchomenos.

Födda 
 Marcus Junius Brutus, romersk senator och statsman, Caesars mördare (född omkring detta år)
 Tiberius Nero, far till kejsar Tiberius

Avlidna 
 Gaius Julius Caesar, romersk prokonsul i provinsen Asia
11 f.Kr.

11 f.Kr. var ett normalår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Efter plats

Germanien 
 Romerska styrkor under Augustus styvson Nero Claudius Drusus besegrar germanerna i slaget vid Lupiafloden.

Födda

Avlidna 
 Octavia Thurina Minor, syster till kejsar Augustus

Externa länkar