kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kraniedjur

Kraniedjur (Craniata) är en föreslagen klad av ryggsträngsdjur som innefattar alla levande organismer med kranium. Till dess nu levande representanter hör ryggradsdjuren (Vertebrata) och pirålar (Myxini). Förslagsvis placeras i så fall detta taxon som understam till stammen ryggsträngsdjur (Chordata) och ryggradsdjur och pirålar som infrastammar.

Alternativt bör även pirålarna räknas till ryggradsdjuren, vilket i så fall gjorde Craniata till en (onödig) synonym till Vertebrata.

Avgörande för klassifikationen av pirålar är dels huruvida pirålarnas avsaknad av ryggrad är ursprunglig eller förvärvad, och dels huruvida gruppen rundmunnar (med de nu levande representanterna pirålar och nejonögon) är monofyletisk eller inte, alltså huruvida nejonögon är närmast släkt med pirålar eller med de käkförsedda ryggradsdjuren (dit människor hör). Frågorna hänger ihop. Nejonögon brukar räknas som ryggradsdjur, så om de är närmast släkt med pirålarna bör den senast levande gemensamma anföräldern till nejonögon och pirålar ("rundmunshypotesen") ha haft en ryggrad, och alltså även pirålarna räknas till vertebrata (åtminstone ur ett fylogenetiskt perspektiv). Om däremot nejonögon är närmare släkt med exempelvis människor än med pirålar ("ryggradsdjurshypotesen"), så är det helt möjligt och inte osannolikt att pirålens brist på ryggrad direkt återspeglar förhållandena för ryggradslösa ryggsträngsdjur.

De flesta morfologiska undersökningarna stöder ryggradsdjurshypotesen, medan de flesta mikrobiologiska undersökningarna stöder rundmunshypotesen. Artdatabanken, och därmed också Nationalnyckeln för Sveriges arter, väljer för närvarande (år 2020) att följa ryggradsdjurshypotesen, och räknar alltså ryggradsdjuren som ett äkta deltaxon till kraniedjuren.

Källa 
 Understam: Craniata - kraniedjur - Dyntaxa

Noter 

Ryggsträngsdjur
Katarina Birgersdotter (Finstaätten)

Katarina Birgersdotter, dotter till Birger Persson (Finstaätten) och Ingeborg Bengtsdotter (Folkungaätten), var dotter till den svenska lagmannen Birger Persson (Finstaätten) och Ingeborg Bengtsdotter (Folkungaätten) samt syster till heliga Birgitta. 

Hennes födelse- och dödsår är okända, men hon omtalas som minderårig 14 mars 1315. 

1320 erhöll hon jord i bland annat Ydre härad i arv efter modern, och 1328 i Danderyds skeppslag och i Norra Vedbo härad efter fadern. 

Hennes sätesgård uppges ha varit "Loo" i Västergötland, som identifierats som Lo i Långared. Hon upptogs 1352 tillsammans med sin make Magnus Gudmarsson och husfolk i Varnhems klosters underhåll.

Familj
Hon vigdes före 20 september 1316 med Magnus Gudmarsson (Ulvåsaätten)

Barn
Ingeborg Magnusdotter (Ulvåsaätten), ca 1311-1349, gift med 1:a Bengt Turesson Bielke, 2:a Erengisle Sunesson (Bååt)

Finstaätten
Personer i Sverige under 1300-talet
Kvinnor
Födda okänt år
Avlidna 1300-talet
Kartell (olika betydelser)

Kartell kan avse:

 Kartell – en formell överenskommelse mellan företag med avsikt att sätta den marknadsmässiga konkurrensen ur spel
 Kartell S.p.A – en italiensk designbyrå
 Kartell Kopf – en bergstopp i Österrike
 Privattjänstemannakartellen – tidigare namn på en svensk samverkansorganisation
 Vänsterkartellen – en av de borgerliga partierna i Sverige använd pejorativ benämning på samarbetet mellan Socialdemokraterna, Vänsterpartiet och Miljöpartiet

Se även
 Kartellen – en tidigare svensk hiphopgrupp
Konterfejare

Konterfejare är en gammal yrkesbeteckning för porträttmålare som härstammar från tiden med skråsystemet. Ursprunget är det franska ordet contrefait som betyder eftergjort eller avbildat. Exempel på konstnärer som haft titeln konterfejare är David Klöcker Ehrenstrahl, hans elev David von Krafft och dennes elev Gustaf Lundberg.

Externa länkar
 

Historiska yrken
LysKOM

LysKOM är ett KOM-baserat konferenssystem (en variant av Bulletin board system, BBS) utvecklat vid föreningen Lysator vid Linköpings universitet och Linköpings tekniska högskola. LysKOM skapades i början av  1990-talet inom Lysator som en ersättning för den instans av Svenska KOM som användes vid Linköpings universitet. Den vanligaste klienten för LysKOM är elispklienten, som körs i editorn Emacs, men det finns även bland annat en webbklient för LysKOM. LysKOM-protokollet använder TCP-port 4894.

LysKOM-installationer 

LysKOM (kom.lysator.liu.se) hos Lysator i Linköping.
HesaKOM (com.helsinki.fi) hos Helsingfors universitet i Helsingfors.
LuddKOM (kom.ludd.ltu.se) hos Ludd vid Luleå tekniska universitet.
Roxen Community KOM (community.roxen.com) hos Roxen i Linköping. (Intern för företaget.)
UppKOM (kom.dfupdate.se (tidigare: kom.update.uu.se)) hos Update i Uppsala.
LysKOM (ej tillgänglig utifrån) installerad på ABC-klubben i Alvik, Stockholm.
SnoppKOM (city.dll.nu).

Tidigare LysKOM-installationer, numera nedlagda eller inte fungerande 
CD-KOM (kom.cd.chalmers.se) hos Chalmers Datorförening i Göteborg.
MdS-KOM (kom.mds.mdh.se) hos Mälardalens Studentkår i Eskilstuna.
RydKOM (kom.hem.liu.se) i Ryd i Linköping.
TokKOM (kom.stacken.kth.se) hos Stacken i Stockholm.
DSKOM (kom.ds.hj.se) hos DatorSektionen i Jönköping.
LysCOM, LysKOM på engelska (com.lysator.liu.se) hos Lysator i Linköping.
MysKOM (myskom.kfib.org).

LysKOM-klienter 

androkom på Android (främst telefoner)
Weblatte via webbsida
lyskom.el för att använda LysKOM i Emacs
SharpKOM .NET-baserad klient för Windows och för Mono
WinKOM klient för Windows 95/NT.
jskom webbklient.

Externa länkar 

LysKOM-systemet
Elispklienten
LysKOM-protokollet

Datorkommunikation
Bulletin board systems
Landvetter

Den här artikeln handlar om tätorten Landvetter, för flygplatsen se Göteborg-Landvetter flygplats. Se även Landvetter (olika betydelser).

Landvetter är en tätort i Härryda kommun omkring 15 kilometer öster om Göteborg. Landvetter ligger öster och nordost om Landvettersjön. Riksväg 27/40 passerar genom orten som motorväg och delar den i två delar. Med sin närhet till Göteborg och till den internationella flygplatsen Göteborg-Landvetter flygplats är orten en expanderande bostadsort.

Historia
Söder om motorvägen mot Landvettersjön ligger den äldsta delen av orten som också är den gamla kyrkbyn i Landvetters socken. 

Sedan motorvägen byggdes på 1970-talet har orten främst expanderat på norra sidan, där centrum ligger idag.
Tankar om nytt bostadsområde i skogsområdet söder om Landvetter har utvecklats till stadsutvecklingsprojektet Landvetter södra, med målsättning att skapa en ny hållbar stad med minst 25 000 invånare. I september 2017 utsåg regeringen projektet som ett av nio intressanta svenska stadsutvecklingsprojekt.

Befolkningsutveckling

Kommunikationer
Järnvägen mellan Göteborg och Borås, som är en del av Kust till kust-banan, passerar södra Landvetter men har inte längre någon station för resande där. Kollektivtrafiken till och från orten sker därför med buss. Landvetter Resecentrum invigdes 20 januari 2012.

Idrott
Fotbollsklubben Kopparbergs/Göteborg FC hette tidigare Landvetter IF och spelade då på orten. Team Surprise som vunnit VM-guld i lagkonståkning, och Landvetter Konståkningsklubb håller till i Landvetters ishall. Öster om Landvetter ligger Chalmers golfklubb. Orienterings, skidskytte- och skidåkningsklubben OK Landehofs bedriver sin verksamhet från Landehofstugan, belägen i nordöstra delen av Landvetter. Invid Landvettersjön ligger Landvetter TK-74s tennishall samt utomhusbanor.

Kända personer från Landvetter 
Jocke Berg, musiker (Hardcore Superstar)
Michael Gabay, skådespelare
Erica Johansson, längdhoppare
Christoffer Persson, ishockeyspelare
Clara Henry, vloggare och bloggare
Kent Andersson, roadracingförare

Se även 
 Landvetters socken
 Jaspiloterna

Noter

Litteratur 
Nilsson, Gunnar: Bygd och människor: socknarna Härryda - Landvetter, 1977.
Magnusson, Åke: Vägnamnen berättar, 2005.

Externa länkar
 Landvetter, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883

Tätorter i Sverige
Orter i Härryda kommun
Land (olika betydelser)

Land kan syfta på:

 Land – ett landområde som utgör, eller har utgjort, en självständig eller självstyrande politisk enhet
 Fastland – en landmassa som inom ett större avstånd inte omges av vatten på alla sidor
 Land (tidskrift) – veckotidning som främst berör ämnen med anknytning till livet på landsbygden
 Land Lantbruk – en affärstidning
 Land (Oppland) – ett område i Oppland, Norge
 -land – ett ortnamnsefterled
 Landet – ett område med lantlig bebyggelse, se landsbygd
 Landet utom huvudstaden – allt som inte är huvudstadsområdet, se landsorten

Se även 
 Sveriges landsdelar
 Pedosfären
 Rike
 Stat
Landskap

Landskap är geografiska områden som vanligen bygger på en äldre politisk indelning och är grundad på kulturella och geografiska särdrag som många människor starkt identifierar sig med än i dag. Därför lever landskapen kvar i bland annat ortnamn, dialekter, folkdräkter samt gamla traditioner av olika slag, och varje landskap har sina egna landskapssymboler. I många länder lever en gammal indelning kvar även om det finns betydande skillnader mellan historiska landskap och nuvarande formell indelning.

Finland

I Finland finns 9 historiska landskap (10 om man räknar med den del av det äldre Västerbotten som låg öster om Torne älv), men i samband med reformen av landets områdesindelning år 1998 infördes en ny form av sekundärkommun, som också kallas landskap. Det finns 20 sådana nya landskap och i Finland är det numera i regel dem man menar när man talar om landskap.

Frankrike

I Frankrike användes provinser, ofta baserade på äldre hertigdömen och liknande, som administrativ indelning fram till revolutionen 1789. De moderna regionerna bygger ofta på provinserna.

Kroatien
I Kroatien är Dalmatien, Istrien och Slavonien historiska landskap. Landskapen har ingen administrativ betydelse men används ofta i till exempel turistmarknadsföring.

Norge

I Norge har man starkare regional makt, men de historiska landskapen används inte mer. De går tillbaka på järnåldern. Den nuvarande indelningen i fylken är en dansk konstruktion från 1600-talet. De kallades amt (danskt ord) och bytte namn till fylken 1919.

Sverige

I Sverige har landskapen sedan 1600-talet inte längre någon politisk eller administrativ betydelse. Sådana uppgifter sköts med indelning i län. De har dock en officiell användning, som hertigdömen för medlemmar i kungafamiljen. Landskapen används också till exempel vid turistmarknadsföring, i idrottsverksamhet och inom historisk forskning. Trots att landskapen saknar administrativ betydelse har deras gränser inte varit helt stabila. Bland annat bildades Norrbotten ur den del av Västerbotten som hörde till Norrbottens län.

Tjeckien
I Tjeckien är Böhmen, Mähren och Schlesien historiska landskap.

Tyskland
I Tyskland finns många äldre historiska beteckningar på regioner som ursprungligen varit självständiga politiska enheter, då landets politiska gränser kraftigt förändrats genom historien. Dessa förknippas ofta med en stark regional identitet, eftersom Tyskland som stat skapades först 1871, inom sina nuvarande gränser först 1990. Som exempel kan nämnas Mark Brandenburg, Franken, Holstein, Mecklenburg, Pfalz, Pommern och Schwaben. Vissa av dessa namn lever kvar genom den moderna indelningen i förbundsländer, som oftast följer andra administrativa gränser än de historiska.

Övriga
 Landskap i Estland
 Landskap i Lettland

Se även
Landskapslagar
Lagman
Landsting (historiskt)
Landskapsvapen
Svenska landskapssymboler
Finländska landskapssymboler
Socken
Regeringsform
Länsstyrelsen i Uppsala län

Länsstyrelsen i Uppsala län är en statlig myndighet med kansli i Uppsala. Länsstyrelsen ansvarar för den statliga förvaltningen i länet, och har flera olika mål gällande regional utveckling. Länsstyrelsen i Uppsala län har cirka 200 anställda.

Länsstyrelsens chef är landshövdingen, som utses av Sveriges regering.

Källor

Uppsala län
Uppsala
LPC (programspråk)

LPC är ett programspråk som skapades av Lars Pensjö vid Chalmers tekniska högskola och är en objektorienterad dialekt av C speciellt framtagen för att programmera fleranvändarvärldar (MUD). LPC används av muddar som använder mudservern LPMud, eller derivat av den servern.

Programspråk
Lonely Planet

Lonely Planet Publications (vanligtvis benämnd Lonely Planet eller LP) är ett bokförlag som ger ut resehandböcker om länder och platser i världen. Deras handböcker är omtyckta av bland andra ryggsäcksturister (back-packers). Fram till 2004 har man sammanlagt publicerat runt 650 titlar om 118 länder med en årlig försäljning av mer än 6 miljoner guideböcker. Lonely Planet har sitt högkvarter i förorten Footscray i Melbourne, Victoria, Australien.

Historik 
När Tony och Maureen Wheeler anlände till Sydney på Annandag jul år 1972 efter en sex månaders lång resa till lands från Europa genom Asien så hade de bara 27 cent kvar tillsammans. År 1973 startade de Lonely Planet Publications och publicerade boken Across Asia on the Cheap. Det var deras historia om resan från London till Australien. Från den guideboken har Lonely Planet växt till världens största oberoende guideboksförlag. Nu publiceras över 500 olika titlar och man har en personalstyrka på 400 personer med kontor i Oakland, London, Paris och Melbourne.

LP på andra språk 
Willma Guides ger under titeln Willmaguide ut svenskspråkiga resehandböcker, som till stora delar bygger på LP:s föregående upplaga genom ett avtal mellan Willma Guides och LP.

Externa länkar 
 Lonelyplanet.com

Australiska bokförlag
Företag bildade 1973
Företag i Melbourne
Reseguider
Lutherska bekännelsekyrkan

Lutherska bekännelsekyrkan (LBK) är ett bibeltroget lutherskt kyrkosamfund bestående av sju församlingar i Sverige.

Lutherska bekännelsekyrkan menar att de lutherska bekännelseskrifterna, samlade i Konkordieboken från 1580, fullt ut är en rätt tolkning av den kristna tron och Bibeln. Man håller sig därför bland annat till Luthers lilla katekes och de tre grundsatserna nåden allena, tron allena och skriften allena. Lutherska bekännelsekyrkan tror, lär och bekänner att Bibeln är Guds ord och att den därmed är pålitlig och ofelbar.

Samfundet bildades 1974 efter att Siegbert Becker från Wisconsin Evangelical Lutheran Synod (WELS) bjudits in att undervisa på Stiftelsen Biblicum.

Kyrkans officiella organ är tidskriften Bibel och Bekännelse som utkommer fem gånger per år. Kyrkans verksamhet består också av damlag, församlingsverksamhet, konferenser, läger, pastorsutbildning, skypeandakter, sändningar och ungdomsverksamhet. Lutherska bekännelsekyrkan drev tidigare ett teologiskt seminarium i samarbete med Stiftelsen Biblicum i Ljungby.

På grund av oenigheter i vissa frågor kring nattvarden och prästämbetet 1987 lämnade församlingarna i Yxenhult, Uppsala och Skellefteå LBK och bildade 1990 Evangelisk-Lutherska bekännelsekyrkan.

Lutherska bekännelsekyrkan tillhör den Konfessionella evangelisk-lutherska konferensen (CELC) och har kyrkogemenskap med övriga medlemskyrkor runt om i världen.

Församlingar

Sverige 

S:t Jakobs evangelisk-lutherska församling i Piteå
 Lutherska Immanuelförsamlingen i Umeå
 S:t Paulus evangelisk-lutherska församling i Uppsala
 Lutherska bekännelsekyrkan i Stockholm
 Lutherska bekännelsekyrkan i Norrköping / Västerås 
 Heliga Trefaldighets församling i Göteborg
 S:t Markus församling i Ljungby

Se även
 Evangelisk-Lutherska bekännelsekyrkan

Fotnoter

Externa länkar 
 Lutherska bekännelsekyrkans hemsida
 Kyrksajten.se: Samfundslista för kyrkor och församlingar i Sverige/Lutherska bekännelsekyrkan
 WELS webbplats

Lutherska samfund i Norge
Lutherska samfund i Sverige
Svensk frikyrkorörelse
Religiösa organisationer bildade 1974
Lutherska Konkordiekyrkan

Lutherska konkordiekyrkan är en evangelisk-luthersk kristen frikyrka, som grundades 1984. Man lägger stor vikt vid Konkordieboken som man menar är en rätt utläggning av den kristna tron. Kännetecken är bland annat nattvardsläran och den principiella hållningen i fråga om kyrkogemenskap, det vill säga inget samarbete med kyrkor eller medlemmar av annan bekännelse äger rum. Kyrkan har en församling i Stockholm.

Historia

Samfundet Lutherska Konkordiekyrkan bildades 1984 och hade från början två församlingar: Sankt Pauli evangelisk-lutherska församling, och Sankt Petri församling. I dagsläget återstår endast Sankt Pauli som församling inom Lutherska Konkordiekyrkan. År 2005 ingick Lutherska Konkordiekyrkan kyrkogemenskap med Evangelisk-lutherska kyrkan i Sverige, till vilken Sankt Petri församling numera tillhör. 

Under trettio år, 1977-2006, gav kyrkan ut tidskriften Lutheranen (före 1984 var Sankt Petri församling utgivare) med artiklar främst av de första prästerna, Staffan Bergman och Sten Rydh. Dessa artiklar finns tillgängliga på kyrkans hemsida.

Sedan december 2020 står Konkordiekyrkan (tillsammans med Evangelisk-lutherska kyrkan i Sverige) i kyrkogemenskap med Aposteln St Judas evangelisk-lutherska kyrka i Melbourne, Australien.

Lära

Kyrkan menar sig hålla fast vid den ursprungliga lutherska läran. Man menar att Bibeln är det högsta och enda rättesnöret för kristen tro, och man anser att de lutherska bekännelseskrifterna utgör en korrekt framställning av den kristna läran. Lutherska Konkordiekyrkans teologi påminner mycket om teologin i en del andra mindre lutherska samfund, som Lutherska Bekännelsekyrkan. Några skillnader finns dock:

När det gäller nattvarden, menar Lutherska Konkordiekyrkan att brödet och vinet blir Kristi kropp och blod (realpresens) när prästen läser instiftelseorden. Lutherska Bekännelsekyrkan menar att det inte går att fastslå tidpunkten för realpresensens inledande på detta vis. 
När det gäller prästämbetet menar Lutherska Konkordiekyrkan att det finns ett enda, särskilt ämbete som är instiftat i Nya Testamentet (predikoämbetet eller prästämbetet). Bland annat menar Lutherska Konkordiekyrkan att prästämbetet gäller på livstid, och att det alltså är fel med tidsbegränsade kallelser. Lutherska Bekännelsekyrkan menar att Bibeln talar om flera typer av ämbete (som lärare, diakoner, etc.), och att man inte kan dra dogmatiska slutsatser om utformningen av kyrkans ämbeten på det sätt som Lutherska Konkordiekyrkan gör.

Se även
 Lutherska bekännelsekyrkan
 Lutherska församlingen

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Lutherska samfund i Sverige
Svensk frikyrkorörelse
Religiösa organisationer bildade 1984
Lucy in the Sky with Diamonds

"Lucy in the Sky with Diamonds" är en låt från 1967 med text och musik av John Lennon och Paul McCartney. Det är den tredje låten på The Beatles album Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band.

Enligt gruppen inspirerades låten av en teckning gjord av John Lennons son Julian, föreställande bänkkamraten Lucy O'Donnell, och han skulle sedan inför sin far ha sagt att "detta är Lucy i himlen med diamanter". Låten blev dock snabbt kontroversiell då dess titels initialer blir LSD, och den anklagades snart för att hylla den psykedeliska drogen. Detta ledde till att bland annat BBC bannlyste den. 

Drogkopplingen dementerades länge av bandmedlemmarna. Paul McCartney talade dock 2004 ut om sitt och de andras drogbruk och medgav då att det var uppenbart att titeln syftat på drogen.

Texten är även inspirerad av Lewis Carrolls böcker om Alice i Underlandet.

Låten spelas i filmerna Yellow Submarine, Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band, I Am Sam och Across the Universe.

1974 spelades sången in och släpptes på singel av Elton John.

Övrigt 
Kvarlevorna av ett australopithecus afarensis-skelett som påträffades 1974 fick namnet Lucy, då arkeologerna under utgrävningen i Hadar i Afar, Etiopien, spelade låten.

Referenser

Noter 

Musiksinglar 1974
Sånger 1967
Sånger framförda av The Beatles
Sånger av Elton John
Filmlåtar
Låtar av John Lennon
Låtar av Paul McCartney
Sånger om droger
Sånger producerade av George Martin
Sånger skrivna av Lennon–McCartney
Lucy

Lucy kan syfta på:

 Lucy (film) – en engelsk och fransk film från 2014
 Lucy (namn) – ett engelskt och franskt kvinnonamn
 Lucy (rymdsond) – en rymdsond
 Lucy (urtidsmänniska) – de skelettrester som hittats från en kvinnlig Australopithecus afarensis
 Lucy in the Sky With Diamonds – en sång inspelad av Beatles

Geografi

Frankrike 

 Lucy-sur-Yonne – en kommun i departementet Yonne, 
 Lucy-sur-Cure – en kommun i departementet Yonne, 
 Lucy-le-Bois – en kommun i departementet Yonne, 
 Lucy-le-Bocage – en kommun i departementet Aisne, 
 Lucy, Seine-Maritime – en kommun i departementet Seine-Maritime, 
 Lucy, Moselle – en kommun i departementet Moselle,  
 Montmort-Lucy – en kommun i departementet Marne,

Marshallöarna 

 Kidrinen, ö, Enewetak, 

Robotskapade Marshallöarnaförgreningar
Louis Leakey

Louis Seymour Bazett Leakey, född 7 augusti 1903 i Kabete, Kenya, död 1 oktober 1972 i London, var en brittisk-kenyansk antropolog verksam i Kenya. Han var son till missionärerna Harry Leakey och Mary Bazett Leakey, och växte upp med barn från kikuyustammen.

Biografi
1926 tog Leakey examen vid  University of Cambridge i England. 1928 gifte han sig med Frieda. Den första boken han skrev var The Stone Age Cultures of Kenya Colony. Han upptäckte den äldsta Homo Sapiens som hittats. 1936 skrev han självbiografin White Africa. Före 1939 gifte han om sig med  Mary.

Leakey blev Civilian Intelligence Officer för regeringen i Kenya och därefter flyttad till African Intelligence Department. I slutet av andra världskriget blev Leakey spion och skickades för att samla information.

I juni 1947 startade han utgrävning på Rusingaön. 1949 hittade Laekey den första skallen av en Proconsul med komplett ansikte, den felande länken. 1959 hittade han och Mary ett skelett som de kallade "Sinj" (idag hänförd till Homo erectus). 1972 dog Louis Leakey i hjärtattack. Mary och deras son Richard arbetade vidare.

Eftermäle
Förutom arkeologin hade hans intresse för människor och deras förfäder också inspirerat zoologer att studera apor. Dian Fossey, Jane Goodall och Birutė Galdikas är lärjungar till Louis.

Asteroiden 7958 Leakey är uppkallad efter honom.

Barn
Richard Leakey, född 19 december 1944

Referenser

Externa länkar

Brittiska antropologer
Män
Födda 1903
Avlidna 1972
Brittiska arkeologer
Alumner från St. John's College, Cambridge
Mottagare av Prestwichmedaljen
Lugnets isstadion

Lugnets isstadion är ett arenakomplex som ingår i Lugnets idrottsanläggning i Falun i Sverige. Området innefattar tre olika isytor: två ishockeyhallar, Lugnets Ishall och Halltec Arena, och en bandyplan. 

Arenorna används huvudsakligen av:
 Falu BS
 Falu IF
 Hälsinggårdens AIK
 Falu Konståkningsklubb

Ishallen på Lugnet byggdes om 2016 efter långvariga problem med fukt och mögel. Ishallen är idag en av Sveriges modernaste ishallar och används av Svenska Ishockeyförbundet för sina så kallade Russincamper för U17- och U18-landslagen. Ishallen rymmer  personer vilket gör den till Sveriges 38:e största.

Bandybanan blev konstfryst 1975. Publikrekordet lyder på 4 855 personer och noterades 1976 på matchen Falu BS-Sandvikens AIK.

Halltec Arena är en konstruktion som kan liknas vid ett tält, tältet har satts över den gamla uterinken.

Källor

Fotnoter

Bandyanläggningar i Sverige
Sport i Falun
Sportanläggningar i Falu kommun