Sveriges Television

Sveriges Television Aktiebolag (förkortat SVT), ursprungligen Sveriges Radio TV, är ett svenskt massmedieföretag som har till uppgift att bedriva reklamfri televisionsverksamhet i allmänhetens tjänst ("public service"). Det ägs av Förvaltningsstiftelsen för SR, SVT och UR och finansieras genom en speciell avgift, Public service-avgiften, som tas in via skattsedeln. Ledamöterna i SVT:s styrelse utses av styrelsen för Förvaltningsstiftelsen, som är tillsatt av Sveriges regering. SVT:s program går dessutom att se gratis på SVT Play, och även en del direktsändningar.

Enligt ett sändningstillstånd ska SVT ansvara för den allmännyttiga (public service)-produktionen och -utsändningen (tillsammans med Teracom) av television i Sverige. SVT började sända reguljärt 1956, då under namnet Radiotjänst, sedermera Sveriges Radio. Sveriges Radio delades upp i fyra bolag från och med den 1 juli 1979, då SVT bildades och fick hand om televisionen.

Utbudet riktar sig till alla åldrar och det sända innehållet utgörs till största delen av fiktion, underhållning, sport, kultur och musik men även fritidsfakta, vetenskapsfakta, samhällsfakta och nyheter. De mest sedda programmen på SVT:s kanaler är i kategorierna nöje och sport.

Företagets ägare, Förvaltningsstiftelsen för SR, SVT och UR, utser även företagets styrelse. Styrelseordförande är sedan 2020 Kia Orback Pettersson. Företaget leds av en verkställande direktör, som sedan den 15 januari 2015 är Hanna Stjärne.

Historia 

När radion organiserades i Sverige på 1920-talet valde statsmakterna att använda en modell som liknande Storbritanniens British Broadcasting Corporation (som senare blev BBC). Radion fick monopol på sändningarna, som finansierades med en licens för innehav av radioapparat. Företaget organiserades som ett aktiebolag, Radiotjänst, som ägdes av pressen  och radioindustrin  Staten ägde sändarmasterna genom Telegrafverket.

Pressen hade monopol på nyhetssändningarna genom Tidningarnas Telegrambyrå (TT). TT:s ensamrätt på nyhetssändningar tog slut 1947, men Radiotjänst började inte med egna nyhetssändningar förrän 1956.

I juni 1954 togs beslut om provsändningar med television och i oktober kunde sändningar inledas från de gamla lokalerna för Svea artilleriregemente (A 1), vid Valhallavägen, som Radiotjänst hade förvärvat. Även testsändningarna från Kungliga Tekniska högskolan (KTH) i Stockholm kom att ingå som en del i Radiotjänsts provsändningar. Det allra första i pressen annonserade TV-programmet sändes den 29 oktober 1954 och hette En skål för televisionen och sändes från det som senare kom att bli Studio A vid A 1.

Starten 
1956 beslutade riksdagen formellt att television skulle införas i Sverige. Den 4 september 1956 inleddes reguljära TV-sändningar från Nackamasten av Radiotjänst och detta brukar ses som televisionens officiella startdatum. Det första programmet var ett valprogram, Tänker ni rösta?. Från den 1 oktober 1956 blev innehav av TV-apparat licenspliktigt.

1957 kom TV-verksamheten igång på allvar med sändningar nästan varje dag och Radiotjänst bytte namn till Sveriges Radio i samband med bolagsstämman i oktober. Samtidigt med namnändringen breddades ägandet. Folkrörelserna kom nu att äga 40 procent av företaget på bekostnad av pressen (som ägde 40 procent) och näringslivet (20 procent). 1967 ökade folkrörelserna sin andel till 60 procent medan pressens andel minskades till 20 procent.

Världsmästerskapet i fotboll 1958 ses ofta som det evenemang som ledde till att televisionen slog igenom i Sverige. Även frågesportprogrammet 10 000-kronorsfrågan eller Kvitt eller dubbelt lockade många att skaffa TV-apparat. Det första nyhetsprogrammet Aktuellt startade den 2 september 1958.

Radiotjänst var en av grundarna till European Broadcasting Union (EBU) 1950. Den första Eurovisionssändningen från Sverige skedde den 1 juni 1958, en televisering av operan Orfeus och Eurydike från Drottningholms slott. Sändningarna från fotbolls-VM blev också rent tekniskt ett stort steg framåt för Sverige och Eurovisionen. Den 1 oktober 1959 grundades Nordvisionen i samarbete med danska DR, norska NRK och finländska YLE.

TV2 startar 

En andra TV-kanal diskuterades under hela 1960-talet. Detta resulterade i att TV2 började sända den 5 december 1969 inom samma företag men i "stimulerande tävlan" med den första kanalen som fick namnet TV1. Samtidigt med TV 2-starten gjordes en omläggning av nyhetsprogrammen. Aktuellt lades ner och ersattes av TV-nytt. Samtidigt startades två "kommenterande" nyhetsprogram: Nu i TV1 och Rapport i TV2. TV-nytt sände kortare nyhetssändningar flera gånger i de två kanalerna med en längre huvudsändning klockan 19.30. Nyordningen introducerades 29 november i TV1.

1972 skedde ännu en nyhetsomläggning där Rapport blev TV2:s nyhetsprogram, återuppståndna Aktuellt blev TV1:s nyhetsprogram och TV-nytt sände telegram i båda kanalerna. Rapport fick sin huvudsändning klockan 19.30 och Aktuellt skulle sända klockan 18.00 och 21.00. Dessa sändningstider kom i grunden att bestå i flera decennier. Den första provsändningen i färg skedde 1966. 1970 inleddes reguljära färgsändningar. Sverige valde att ansluta sig till det europeiska PAL-systemet för färg-TV. År 1978 började försök med text-TV. Den 12 mars 1979 sändes det första programmet som svensktextades för hörselskadade: Konstverk berättar. Text-TV döptes om till SVT Text 1995.

Under 1970-talet inleddes försöksverksamhet med regionala nyhetssändningar. Sydnytt från Malmö över Skåne och Blekinge var först ut 1970. Några år senare startade Västnytt, Nordnytt och Mittnytt. Riksdagen beslutade att de regionala nyheterna skulle permanentas 1978. Under 1980-talet startade Östnytt, Smålandsnytt, Tvärsnytt och ABC vilket gjorde de regionala nyhetssändningarna rikstäckande.

SVT blir eget bolag 
År 1978 beslutade riksdagen att Sveriges Radios programverksamhet skulle delas upp och flyttas till två dotterbolag, ett för TV och ett för riksradio. Sveriges Radio blev därmed moderbolag i en koncern som utöver det nya TV-bolaget Sveriges Television (SVT) också kom att bestå av Sveriges Riksradio (RR), Sveriges Lokalradio (LRAB) och Sveriges Utbildningsradio (UR). SVT bestod av de två kanalorganisationerna TV1 och TV2, en distriktorganisation samt en del teknisk personal från gamla SR. Uppdelningen genomfördes 1979.

Förändringen motiverades med att man ville decentralisera beslut och säkra mångfald i programfrågor. Man ville därför att radion och TV:n skulle stå friare från varandra för att öka mångfalden samtidigt som man lyfte radion ur televisionens skugga. Dessutom sågs det som problematiskt att LRAB och UR var dotterbolag till ett företag som drev egen programverksamhet.

1987 omorganiserades Sveriges Television igen, TV1 bytte namn till Kanal 1 och blev en Stockholmsbaserad kanal, medan alla program som producerades ute i distrikten sändes i TV2, som också kallades Sverigekanalen. Trots att TV2 sågs över axeln i huvudstaden och föraktfullt kallades "bondkanalen", fick den flest tittare. Den 14 november 1988 permanentades sändningarna med NICAM Stereo. Samma år startade TV4 som sände SVT-program i södra Finland (inte att förväxla med av en svensk reklamkanal med samma namn). TV4 blev senare SVT4 och bytte namn till SVT Europa 1997 när SVT nådde hela Europa via satellit. 2008 bytte SVT Europa namnet till SVT World, och lades ner 2017. Kanalen var en blandning av inhemska program ur SVT1 och SVT2.

SVT får konkurrens 

Fram till mitten av 1980-talet var TV1 och TV2 de enda kanaler som tittarna kunde se i Sverige enligt svensk lag, med undantag för de som bodde nära något av Sveriges grannländer. Under första halvan av 1980-talet började kabel-TV-näten byggas ut i Sverige, och de anslutna fick möjlighet att se många utländska satellit-TV-kanaler. Några av de kanaler som gjorde entré var brittiska Sky Channel, BBC TV Europe, Super Channel, Eurosport och MTV Europe.

Den 31 december 1987 började den reklamfinansierade skandinaviska kanalen TV3 sända via London från satellit. Den nya kanalen var dock inte populär hos den socialdemokratiska regeringen, och flera försök att stoppa sändningarna gjordes genom förslag till lagändringar om bland annat förbud mot parabolantenner. Alltså bröts SVT:s monopol på svensk television även om TV3 vid starten bara nådde en bråkdel av de svenska TV-hushållen. I och med detta återkom diskussionen om att införa reklam i marksänd television. Ett förslag som diskuterades var att tillåta reklam i TV2, men svenska staten valde i stället att upplåta ett tredje marknät åt en helt ny kanal. År 1991 började TV4 att sända i marknätet och fick efter några år fler tittare än Kanal 1 och TV2, främst tack vare spelprogrammet "Bingolotto" med Leif ”Loket” Olsson som drog den största publiken under stora delar av 1990-talet.

Under 1990-talet omorganiserades Sveriges allmänna rundradioverksamhet vid flera tillfällen. År 1992 bestämde riksdagen att Sveriges Radio-koncernen skulle läggas ned. Lokal- och riksradion slogs ihop och övertog namnet Sveriges Radio. UR, SR och SVT blev tre fristående företag. Åren 1994–1996 ägdes de tre företagen av varsin stiftelse. År 1996 fattades ännu ett beslut om ändrad ägarbild vilket gjorde att de tre företagen skulle ägas av en gemensam stiftelse.

SVT organiserade även om inom företaget. Från den 8 januari 1996 upphörde de gamla Kanal 1 och TV2. Inga redaktioner eller distrikt hade längre en koppling till en särskild kanal. Kanalerna bytte namn till SVT1 respektive SVT2. I september 1997 sändes den första säsongen av Expedition Robinson, en av SVT:s största succéer och mest omtalade program hittills.

Digital-TV och nischkanaler 

Den 1 april 1999 började SVT1 sända i det nya digitala marknätet. Den digitala nyhetskanalen SVT24 startade den 15 mars och följdes av fem regionala, digitala kanaler. Vid årsskiftet 1999/2000 slutade vd:n Sam Nilsson efter en lång tid på posten. Han efterträddes av den nya vd:n Maria Curman samt programdirektören Mikael Olsson Al Safandi. Under år 2000 uppstod kontroverser kring SVT:s nya chefer. I december 2000 entledigades programdirektören Mikael Olsson Al Safandi och i maj 2001 entledigades också Maria Curman. I juni samma år utsågs Christina Jutterström till ny vd. I november utsågs Leif Jacobsson till programdirektör.

År 2000 organiserades nyhetsredaktionerna om. Rapport, Aktuellt och SVT24 slogs ihop till en gemensam, central nyhetsredaktion för de rikstäckande programmen. Den 15 januari 2001 genomfördes omfattande tablåomläggningar i SVT. Många av nyhetssändningarna i SVT1 och SVT2 bytte kanal med varandra, bland annat flyttades Rapport klockan 19.30 till SVT1 medan Aktuellt 21 bytte till SVT2. Detta var ett led i omprofileringen de två kanalerna. SVT1 fick en bredare, SVT2 en smalare profil. Samtidigt med nyhetsflytten bytte SVT också grafisk profil. Logotyperna från 1980-talets början ersattes av nya som formgivits av brittiska English & Pockett. I september flyttade de rikstäckande nyhetsprogrammen till en ny, gemensam studio. Även nyhetsprogrammen fick nya logotyper och vinjetter designade av samma företag.

Den 26 juni 2001 sänds SVT1:s första direktsända nöjesprogram i bredbild i det markbundna digital-TV-nätet: Allsång på Skansen. I början av 2002 lades de digitala regionala kanalerna – som under en tid haft ett knapert utbud på grund av minskade anslag – ner och ersattes den 14 januari av evenemangskanalen SVT Extra. 2003 startade SVT två nya digitala kanaler: Barnkanalen och 24 som ersättning för SVT Extra och SVT24. Den 25 juni 2003 sänds SVT:s första program med mångkanalljudsformatet Dolby Digital 5.1 i det markbundna digital-TV-nätet: Allsång på Skansen.

Mot slutet av 2003 skedde återigen en av SVT:s många omorganisationer av ekonomiska skäl. Att produktionen av "allmän-TV" (den produktion som inte är nyheter) skars ute i landet. Detta innebar att Stockholm, Göteborg, Malmö, Umeå och Norrköping blev "huvudproduktionsorter" med möjlighet till produktion i studio, medan Falun, Luleå, Sundsvall, Karlstad, Örebro och Växjö blev "produktionsorter" utan möjlighet till studioproducerad allmän-TV.

Den 27 september 2004 startade i samarbete med Utbildningsradion den nya Kunskapskanalen. Den sänds i samma digitala kanal som Barnkanalen, Kunskapskanalen på kvällstid, Barnkanalen på dagtid. I februari 2005 lanserades kampanjen Fri television, som kom att bli SVT:s slogan under följande år. Uttrycket syftade till att programinnehållet är fritt från politiskt och ekonomiskt inflytande. Kampanjen och dess reklamfilmer blev väldigt omdiskuterade i medierna med både negativ och positiv kritik. Efter att några kampanjfilmer jämfört SVT:s fria television med mediesituationen i Vladimir Putins Ryssland och Silvio Berlusconis Italien, fick Sveriges regering ta emot diplomatiska noter från de kritiserade länderna.

Sveriges Televisions kanaler i kabelnät skyddas av den så kallade must carry-lagen sedan början av 1980-talet. Det är en lag som tvingar operatörerna att vidaresända SVT:s kanaler och TV 4:s huvudkanal. I mitten av 2005 skrevs ett avtal med Sveriges två största kabel-TV-distributörer dåvarande UPC och Com Hem om att dessa skulle börja sända Barnkanalen, Kunskapskanalen och SVT24 i det analoga grundutbudet. Tittarunderlaget för kanalerna ökade dramatiskt och blev i nivå med TV3 och Kanal 5.

Den 5 november 2006 lämnade Christina Jutterström vd-stolen vid 66 års ålder. Hon efterträddes av Eva Hamilton. Den 26 juni 2007 sänds SVT:s första direktsända nöjesprogram i HDTV i det markbundna digital-TV-nätet: Allsång på Skansen. I januari 2007 fick SVT24 för tredje gången en ny profil med tillhörande lansering. Under kvällstid blev SVT24 en kanal med snabbrepriser av program från SVT1 och SVT2. Utbud anpassades speciellt för den yngre hälften av befolkningen. Dessutom lanserades en speciell nyhetssändning klockan 21.30 från Rapport med A-ekonomi och SVT-sporten. SVT2 började med provsändningar i bildformatet 16:9 (widescreen) i april 1999 och övergick gradvis de följande åren att sända alltmer i bredbild i stället för det gamla bildformatet 4:3. Från 1 januari 2007 blev 16:9 ett standardformat inom EBU, och således också i SVT.

Den 15 oktober 2007 började SVT1:s och SVT2:s programpresentation sändas i bredbild. Den 19 november 2007 gick nyhetsprogrammen över till bredbild och därefter sänds i stort sett allt nytt egenproducerat material i 16:9-formatet. Samma dag förändrades också nyhetsprogrammen Rapport tog över Aktuellts sändning klockan 18.00. Aktuelltsändningen 21.00 fick nytt utseende och ett uttalat större fokus på fördjupning med två ämnen som behandlades och övriga nyheter endast i rubrikform. I april 2008 meddelades det att SVT skulle göra ytterligare neddragningar. All TV-produktion förutom nyheter centraliserades till Stockholm, Göteborg, Malmö och Umeå och läggs ner på övriga orter från 2009. Detta drabbar främst SVT Norrköping, men även exempelvis Falun, Växjö, Sundsvall och Karlstad. Anledningen som gavs var att SVT:s kostnader årligen ökar mer än dubbelt så mycket som anslagen.

Under 2008 sjösatte SVT:s ledning en ny "utbudsstrategi" där resurserna koncentreras på SVT1, SVT2 och Barnkanalen som blir företagets huvudkanaler. Kunskapskanalen och SVT24 blir kompletterande kanaler mestadels repriserar program från de andra kanalerna. Strategin implementeras fullt ut i augusti 2008 när man genomför tablåomläggningar under förkvällen mellan klockan 18.00 och 20.00. SVT1:s barnprogramsblock, Bolibompa och Bobster, flyttas till Barnkanalen, SVT2:s förkvällsprogram, med Rapport och Go'kväll, flyttas till SVT1 och i SVT2 skapas i stället ett utrymme för exempelvis dokumentärer och en daglig frågesport. Den 18 januari 2010 bytte SVT plats på Kunskapskanalen och SVT24, så att Kunskapskanalen började sända mellan 09.00 och 01.00. SVT24 blir enbart en kvälls- och nattkanal, som sänder repriser på kvällstid och Rapport med regionala nyheter under nattetid. SVT24 sänder mellan 20.00 och 05.30.

"Nya Aktuellt" och införandet av sändningssystemet Mosart 2012 
 Den 5 mars 2012 sjösattes Sveriges Televisions nya design på SVT1, SVT2 och Kunskapskanalen. De hallåor som tidigare synts i bild försvann och ersattes endast med sin liveröst. Samma dag startade även "Nya Aktuellt" i SVT2. I Aktuellt den 4 mars rapporterade man att det ryktades att den nya studion var en av de modernaste i världen. I samband med starten av nya Aktuellt infördes även det nya utsändningssystemet Mosart för SVT:s nyhetssändningar. Den nya studion och sändningssystemet kostade runt 100 miljoner kronor och infördes för att ersätta den uppemot 20 år gamla och utslitna utrustningen.

Efter införandet spårade nyhetssändningarna ur med jämna mellanrum: Svarta rutor, inslag som inte gick igång, översättningar och namnskyltar som föll bort och ljud som inte fungerade. Problemen beskrevs som allt från mindre skönhetsfläckar till rena haverier. Det skapade frustration hos medarbetarna och många på redaktionen mådde så dåligt att arbetsmiljöombudet lämnade in en anmälan till arbetsgivaren gällande den fysiska och psykosociala arbetsmiljön. Man kritiserade brist på samordning, avsaknad av tydliga direktiv och brist på dialog och kommunikation med de anställda. SVT tillsatte en arbetsgrupp för att kartlägga bristerna och ta fram ett åtgärdspaket.

Problemen väckte intern kritik och det ställdes frågor hur SVT:s trovärdighet påverkades av att nyhetsprogrammen upprepade gånger "tappade byxorna" i direktsändning. Ulf Bjereld menade att det gick så långt att anseendet hade börjat naggas i kanten: "Om man inte har kompetens att sköta tekniken, varför skulle man då ha kompetensen att sköta innehållet?" Det väckte även frågor hur företaget skulle hantera sitt uppdrag vid en naturkatastrof, terrordåd eller invasion. Enligt SVT:s sändningsavtal med staten är man skyldig att minimera risken för sändningsavbrott. SVT sade att det fanns möjlighet att gå tillbaka till den gamla tekniken vid stora nyhetslägen, men att det inte var aktuellt att använda den för de dagliga sändningarna.

En återkommande förklaring till problemen var brist på förberedelse före implementeringen, som skedde samtidigt som en omorganisation och med en nära förestående lansering av ny webbservice. SVT menade dock att förändringen av Aktuellt krävde en mer avancerad teknik och att det därför var av stor betydelse att allt kunde genomföras samtidigt.

Efter fyra månader med Mosart konstaterades att systemet inte hade levt upp till förväntningarna. Aktuellts ansvarige utgivare Eva Landahl sade att de tekniska problemen hade varit enormt slitsamma för personalen och hade frestat på publikens tålamod men att det också var ett komplext system som man höll på att trimma in.

Den 12 juli återgick man till ett gammalt system och projektet med Mosart lades på is.

Under våren 2013 relanserades utsändningssystemet Mosart. Med start 4 mars 2013, nästan på dagen ett år efter den första lanseringen, påbörjades sändningar i SVT Forum och Rapports korta dagtidsnyheter. Successivt introducerades fler program under våren, och återinförandet gick den här gången bättre, även om problem med sammanblandade inslag, felaktiga skyltar etc emellanåt fortsatt att dyka upp i nyhetssändningarna även därefter. Sist ut var "nyhetsstimmen" mellan 21.00 och 22.15, med bland annat Aktuellt, Kulturnyheterna och Sportnytt, som började sända med Mosart torsdag 16 maj. Relanseringen föregicks av ett omfattande företagsövergripande arbete som inkluderade både teknik, kompetens/utbildning och arbetssätt.

Ekonomi

SVT:s oberoende 
I och med att de statliga mediebolagen finansierar största delen av sin verksamhet med skattemedel (tidigare TV-avgift) är de visserligen inte beroende av annonsintäkter och skulle rent teoretiskt kunna bortse ifrån affärsmässiga argument som högsta möjliga tittarsiffror och därvid agera mer obundet, undgå risk för minskad bredd i utbudet etc. Den som vill finansiera sina sändningar med skattemedel är dock beroende av tillstånd från regeringen för sina sändningar (2010:696), medan den som valt att finansiera sina sändningar på annat sätt kan bedriva sin verksamhet helt oberoende av regeringens omedelbara godkännande. SVT:s styrelse tillsätts av dess moderbolag Förvaltningsstiftelsen för SR, SVT och UR vars ledamöter i sin tur utses av regeringen.

SVT:s frihet och oberoende har ifrågasatts från flera håll. Kritikerna menar att även om staten inte formellt är ägare i SVT så är det staten som ytterst kontrollerar SVT. Ägarstrukturen med en förvaltningsstiftelse kringgås regelmässigt genom att regeringens representanter och SVT:s chefer har direkt och nära kontakt i en rad avgörande frågor som berör SVT:s politiska villkor och strategiska utveckling.

Finansiering av verksamhet 
År 2019 tilldelades SVT drygt fem miljarder kronor av Public service-avgiften, som betalas via skattsedeln.

År 2009 hade SVT en sammanlagd budget på 3,8 miljarder kronor. I sammanhanget kan det nämnas att konkurrenten TV4-gruppen samma år hade en omsättning på drygt 5,5 miljarder kronor med ett rörelseresultat om 495 miljoner kronor.

Sveriges Television omfattas av Lagen om offentlig upphandling.

SVT har kritiserats för att slösa med TV-tittarnas licenspengar. Det har handlat om det höga antalet medarbetare som deltar på evenemang som Almedalsveckan, enskilda kostsamma program som Eurovision Song Contest,, urval av nyheter som sägs sakna allmänintresse och sammansättning av programutbudet som helhet. Det har även handlat om synpunkter från tidigare medarbetare om bristande ledarskap och kreativitet samt organisatoriska brister; Stina Lundberg Dabrowski (professor i TV-produktion vid Dramatiska institutet) och Kjell Dabrowski menade 2008 att det pågick ett slöseri med TV-tittarnas licenspengar och föreslog flera åtgärder.

TV-avgift och public service-avgift 

Sveriges Television är ett av de så kallade public service-bolagen, vilka inkluderar även Sveriges Radio, Utbildningsradion, Radiotjänst i Kiruna och Sveriges Radio Förvaltnings AB. Detta innebar att företaget till skillnad från andra svenska TV-kanaler länge finansierades av radio- och TV-avgiften som alla hushåll och företag med en TV-mottagare var skyldiga att betala. Den skulle erläggas till Radiotjänst i Kiruna AB.

Den 14 november 2018 röstade riksdagen med bred majoritet igenom att finansiera public service i Sverige genom skattsedeln. Från den 1 januari 2019 trädde lagen i kraft och namnet på avgiften ändrades från radio- och TV-avgift till public service-avgift. I stället för att avgiften betalas av hushåll och företag med TV-innehav, betalas den av alla myndiga personer med förvärvsinkomst upp till ett maxtak. Personer med låga inkomster betalar en lägre avgift.

Reklam, sponsring, produktplacering och kommersiella samarbeten 
SVT får inte sända reklam, men däremot visa sponsringsskyltar i anslutning till att program börjar eller slutar. Det sistnämnda tillståndet har SVT utnyttjat genom att även visa sponsringsskyltar när ett program byter kanal under sändning och även vid övergångar mellan sportevenemang och kommentatorer i studio. More Space Nordic AB sköter SVT:s försäljning av programsponsring.
Vad som är skillnaden mellan så kallad "sponsring" och reklam är har ej definierats.

SVT sände regelbundet inslag som påminner tittarna om skyldigheten att betala TV-avgift. En av dessa filmer vann 2009 reklampriset Guldägget för "Årets reklamfilm". Med sin kampanj Fri television har SVT belyst den problematiska mediesituationen i Italien och Ryssland samtidigt som man framställer den egna verksamheten som fri. SVT sänder även regelbundet så kallade trailrar om program som visas i SVT.

Efter en lagändring som började gälla i juli 2010 får SVT ta betalt för produktplacering i egenproducerade filmer, TV-serier, sportprogram och lättare underhållning. Produktplacering får endast ske om tittarna informeras vilka produkter det gäller både före och efter programmet.

Genom att i stället för att producera själva i stället köpa visningsrätter från externa produktionsbolag kan SVT hålla nere produktionskostnaderna och endast betala 10–15 procent för programmet. Produktionsbolaget i sin tur får ta in sponsorer genom så kallad indirekt sponsring. SVT har köpt in och sänt program som matlagningsserien En tysk, en fransk och en husman och sportserien En klassiker av produktionsbolaget Road Runner som i sin tur tagit betalt av företag för exponering i SVT. När det uppdagades hävdade SVT att de inget visste och att de hade blivit lurade. Men Road Runner, som jobbat med SVT i sju år och tolv programserier, sade att de haft en nära dialog med SVT under alla programproduktioner och informerat dem om alla finansiärer och dessutom givit SVT den exklusiva klippningsrätten ("final cut").

2015 och de sex föregående åren innebar det en kostnad på 150 000 kronor för Cirkus Maximum att spela in julföreställningen och att vara med i SVT. När de 2016 meddelade SVT att de gärna ville vara med men att de inte betalade några pengar blev det i stället den konkurrerande cirkusen Cirkus Olympia som fick föreställningen. Även Fredriksdalsteatern har genomfört föreställningar med förlust för att de ska kunna sändas i SVT.

SVT får även inkomster genom att licensiera varumärken och karaktärer till kommersiella aktörer. Enligt SVT är intäkterna ringa.

SVT har fått återkommande kritik från Granskningsnämnden som under åren 2015, 2016 och 2017 har ställt krav på att SVT ska redovisa vilka kommersiella samarbeten som företaget har ingått, och vilka intäkter som de har genererat.

"Otillbörligt gynnande" 
Om SVT bryter mot föreskriften om "otillbörligt gynnande" riskerar de ett fällande i Granskningsnämnden. Det högst utdömda straffet var (2012) för två inslag om nöjesparken Gröna Lund i programmet Gomorron Sverige våren 2010 för vilka SVT fick böta 100 000 kronor. 2013 fälldes Godmorgon Sverige för överexponering av medarbetaren Ebba von Sydows bok Kungligt snygg, vilket resulterade i böter på 155 000 kronor och Förvaltningsrätten kommenterade att SVT uppvisat en nonchalans inför reglerna om otillbörligt gynnande.

2016 fälldes SVT i Granskningsnämnden för en väl synlig logga på tröja och snowboard i programmet Flickvän på låtsas och nämnden yrkade på att SVT skulle betala en särskild avgift på 100 000 kronor. År 2017 biföll Förvaltningsrätten nämndens ansökan med motiveringen att SVT genom tidigare praxis borde veta var gränsen för otillbörligt kommersiellt gynnande går och att SVT genom upprepade överträdelser uppvisat "nonchalans inför klara regler". SVT överklagade beslutet.

Enligt SVT:s etikavdelnings karensregler får en medarbetare och SVT-anknutna personer inte göra extrauppdrag från fyra veckor före en programserie börjar till två veckor efter sista avsnittet.

Kostnader för program 
Programbudgeten 2013 var tre miljarder kronor.

Representanter för SVT brukar avböja att kommentera vad själva programmen som man producerar kostar. En av invändningarna som har lyfts mot att SVT inte publicerar uppgifter om kostnaderna är att skattebetalarna då inte kan ta ställning till hur rimliga kostnaderna är.

2017 erhöll SVT 4 865,4 miljoner kronor från rundradiokontot. Programkostnader för broadcast var 3 247,7 miljoner kronor. Totalt sändes 22 142 timmar (varav endast 8 338 timmar så kallade förstasändningar och resten var repriser). Den genomsnittliga kostnaden för en timme utsänd broadcast var således cirka 147 000 kronor. Om kostnaden i stället fördelas på enbart förstasändningar var den genomsnittliga produktionskostnaden för en timme broadcast cirka 390 000 kronor. Produktionskostnaden kan för dyrare produktioner överstiga 2,5 miljoner kronor i timmen. Därtill finns det källbelagda uppgifter om kostnader för enskilda program som Melodifestivalen 2008, Melodifestivalen 2013, Melodifestivalen 2020, Sommarlov 2012, Molinska skrönor, Dokument utifrån, Eurovision Song Contest 2013, Eurovision Song Contest 2016, Korrespondenterna, Grotesco och SVT Forum.

SVT och TV4 betalade tillsammans cirka 240 miljoner kronor endast för rättigheterna att sända Europamästerskapet i fotboll 2016 att jämföra med föregående mästerskap 2012 som kostade 200 miljoner kronor. Produktionen av sändningarna beräknades medföra ytterligare kostnader på 25–30 miljoner kronor per kanal, så den totala kostnaden för sändningarna uppskattades till ungefär 150 miljoner kronor per kanal. SVT har i två årsredovisningar i rad konstaterat att rättigheterna för att visa sport har ökat rejält. SVT motiverade kostnaden med att "evenemanget intresserar en stor och bred publik".

År 2023 köpte SVT sändningsrättigheterna till två vinter-OS och två sommar-OS (2026–2032). SVT ville inte redovisa kostnaden, vilket orsakade debatt. En av de kritiska var Jan Scherman. Scherman uppskattade först den sammanlagda kostnaden för rättigheterna till omkring 1 miljard kronor (vilket Jan Helin sade var fel) och sedan till mellan 700 och 800 miljoner kronor,, en uppskattning som SVT inte kommenterade. SVT:s genomsnittliga kostnad för programkategorin Sport var i genomsnitt 809 miljoner kronor åren 2019–2021.

Uppgifter om andra kanalers kostnader för produktioner och inköp som kan användas för att uppskatta motsvarande produktioner hos SVT:
 Viasats OS-satsning 2014 uppgavs kosta en kvarts miljard kronor
 Discovery, betalade cirka 12 miljarder kronor för Europarättigheterna under fyra OS.

Teaterförbundets kollektivavtal och ersättningsnivåer ger indikationer på vissa personalkostnader.

Verksamhet

Linjära kanaler 

SVT har fem TV-kanaler som är tillgängliga för de flesta i Sverige med en vanlig TV-mottagare:
 SVT1 är SVT:s huvudkanal med evenemang, drama, nöje och nyheter.
 SVT2 har program med nyheter, sport, dokumentärer, fördjupning och kunskap.
 SVT Barn som främst sänder barnprogram.
 SVT24 som främst sänder repriser och sport under kvälls- och nattetid på SVT Barns kanalplats.
 Kunskapskanalen som drivs i samarbete med Utbildningsradion sänder främst folkbildande program. Den är även "extrakanal" för sportevenemang och det är dessa program som har flest tittare på denna kanal.

Alla kanaler finns med HD-upplösning, men i marknätet sänds bara SVT1 och SVT2 i HD-upplösning.

Andra tjänster och verksamheter 
SVT:s webbplats svt.se innehåller främst nyheter och programinformation, men har ibland nämnts som en egen "kanal". SVT Text är SVT:s text-TV-tjänst som är tillgänglig via SVT:s TV-kanaler och via webben på svt.se.

SVT Play är SVT:s tjänst för webb-TV och on demand, med sända program, livesändningar av kanaler och TV-tablåer för SVT:s kanaler. Företeelsen byggdes upp gradvis på svt.se innan namnet SVT Play infördes 2006. År 2009 blev SVT Play en egen webbplats och tjänsten utökades senare till applikationer för olika plattformar. Öppet arkiv är sedan 2005 ett namn som används för on demand-tillgång av program och klipp ur SVT:s arkiv. Denna tjänst har haft olika former och var under en period en egen webbplats, men är 2021 främst en kategori under SVT Play.

Bland övriga tjänster kan nämnas:
 SVT Duo - en mobil app för interaktivitet som finns till vissa program från SVT. Appen innehåller omröstningar, chattar och quiz kopplat till program från SVT. 
 SVT Nyheter - webbplats (svt.se) och mobilapp med nyheter, livesändningar och fördjupande videomaterial.
 SVT Sport - webbplats och mobilapp med livesändningar och sportnyheter
 SVT Barn - barnutbudet i en särskild app
 Receptsajt lanserad i september 2017.
Flera av dessa produceras av SVT Interaktiv, en avdelning med omkring 120 anställda (2018).

SVT publicerar sig även på andra plattformar. Exempelvis började SVT driva en kanal på Youtube år 2007. SVT har även YouTube- och Tiktokkonton för enskilda program, som Melodifestivalen och Lilla Aktuellt. Under 2010-talet etablerade SVT en policy om att vara restriktiva med sociala medier och främst publicera klipp ur program, men det har förekommit att material publicerats enbart på sociala plattformar.

SVT har även givit ut datorspel, där spel kopplade till julkalendrar varit särskilt framgångsrika. Mysteriet på Greveholm från 1997 var ett tidigt julkalenderspel som gavs ut på CD-ROM. Senare spel, såsom Tusen år till julafton, har gjorts som appar för mobiler och paddor.

SVTB2B samlar SVT:s affärsrelationer.

Upphörda kanaler och tjänster 
SVT World skapades 1988 för svensktalande i Finland och utvecklades med tiden till en satellitkanal som riktades mot hela världen. SVT World upphörde 2017. I samband med starten av det digitala marknätet 1999 startade SVT fem regionala kanaler, som år 2002 ersattes av extrakanaler SVT Extra som i sin tur också upphörde helt efter 2004. 2006–2010, innan SVT1 och SVT2 gick över till HDTV, hade SVT en särskild kanal för HDTV-sändningar, SVT HD.

Bland andra upphörda tjänster finns:
 SVT Opinion, opinionsbildande verksamhet på svt.se
 SVT Flow, webbkanal (2014–2015)
 Edit, interaktiv nätplattform (2015–2016).

Program 
SVT har ett programutbud som innefattar ett flera genrer.

Det SVT-program som lockar de största tittarskarorna är Melodifestivalen. Av de hundra mest sedda SVT-programmen 2000–2015 var hälften avsnitt ur Melodifestivalen. Bland andra program med mycket höga tittarsiffror fanns större sportevenemang (exempelvis fotbolls-VM och fotbolls-EM), Eurovision Song Contest och programmet Kalle Anka och hans vänner önskar God Jul.

Under sommaren har SVT så kallad "sommartablå" vilket innebär att vissa nyhetsprogram är kortare samt att vissa program utgår (till exempel Agenda och Kulturnyheterna).

Nyheter 
Nyheter står endast för en mycket liten del av SVT:s utbud och tillhör inte de mest sedda programmen. 2014 var endast 9 procent av de totalt sända timmarna nyheter. Det kan jämföras med fiktion (29 procent), underhållning (11 procent) och sport (7 procent).

De viktigaste riksnyhetssändningarna under kvällen är Rapport 18.00, Rapport 19.30 och Aktuellt 21 (klockan 21.00). Rapport sänder kortare nyheter dygnet runt i de olika SVT-kanalerna. Aktuellt är sedan 2012 en timme långt måndag-torsdag. Rapport 19.30 är 25 minuter långt på vardagar.

Det första nyhetsprogrammet Aktuellt startade 1958. I samband med starten av TV2 lades Aktuellt ned. I stället startade det för båda kanalerna gemensamma programmet TV-nytt, samt de "kommenterande" programmen Nu! och Rapport. Efter en omorganisation 1972 lade TV1 ner Nu! och Aktuellt återkom i ny tappning. Sedan dess var Aktuellt och Rapport två helt skilda nyhetsorganisationer utan samverkan. Under 1990-talet utökades sändningarna, samtidigt som de båda organisationerna började samarbeta i viss utsträckning. År 2000 slogs Rapport och Aktuellt ihop med då nystartade SVT24 och bildade en enda nyhetsorganisation. Efter år 2007 sänds Aktuellt bara en gång per kväll (utom lördagar) och har ett mer fördjupande uppdrag, medan Rapport står för rak nyhetsförmedling.

SVT har även ett särskilt nyhetsprogram för kulturhändelser, kallat Kulturnyheterna. 1990–2011 fanns även ett program för ekonominyheter, A-ekonomi.

Underhållning 
SVT producerar många olika sorters underhållningsprogram. Det program som ses av flest är Melodifestivalen, den svenska uttagningen till Eurovision Song Contest vars final kan få över fyra miljoner tittare (enligt tittarmätningar från MMS). Andra mångåriga underhållningsprogram är Så ska det låta och På spåret. Allsång på Skansen visas under sommaren på tisdagar.

Underhållning utgjorde år 2014 elva procent av den samlade sändningstiden.

Fiktion och drama 

Televisionen har producerat drama sedan provsändningarna 1954 och har sedan dess lämnat bakom sig otaliga produktioner.
Med tiden har teaterproduktionerna ersatts av mer TV-mässiga produktioner, antingen långa eller korta serier eller enstaka program.

Ingmar Bergman, Lars Molin och andra kända regissörer har varit verksamma i SVT-studiorna tillsammans med mängder av skådespelare.

Programgenren "Fiktion" utgör 29 procent av SVT:s samlade sändningstid. Där ingår en stor andel av barnprogrammen; om barnprogram exkluderas utgör fiktionen 14 procent av den samlade sändningstiden.

Programkostnaden för fiktion utgjorde år 2014 ungefär 19 procent av SVT:s samlade programbudget (618,2 miljoner av dryga 3 miljarder kronor). Egenproducerat drama är den programgenre som har den högsta kostnaden per producerad timme.

Inköpt drama är däremot förhållandevis billigt. Av de biografvisade filmerna 2012 var de flesta dramer och komedier.

Barnprogram 
Ett barnprogramsblock kallat Morgonshowen sänds dagligen från klockan 06.30 i Barnkanalen. På kvällen måndag-onsdag sänds barnprogramsblocket "Bolibompa" från 18.01, och på kvällen fredag-söndag sänds "Kvällsshowen" samma tider. 2002 lanserade SVT en särskild kanal för barnprogram som hette Barnkanalen. År 2019 bytte Barnkanalen namn till SVT Barn.

I produktionen av barnprogram ingår alla slags genrer: nyheter för barn (Lilla Aktuellt), sport för barn (Lilla Sportspegeln), underhållning för barn (Lilla Melodifestivalen), fakta för barn, drama för barn med mera.

Julkalendern sänds årligen sedan 1960. På julafton sänds klockan 15.00 Kalle Anka och hans vänner önskar God Jul och är ett av de mest sedda programmen.

Sport 
Sportsändningar lockar stora tittarskaror. SVT sänder åtskilliga evenemang inom många grenar. Vilka grenar som tillägnas mest sändningstid varierar bland annat beroende av sändningsrättigheter. 2005 sändes mest ishockey, längdskidor, alpint och friidrott, 2006 var dock fotboll den gren som visades mest, eftersom SVT (tillsammans med TV 4) hade rättigheterna till fotbolls-VM.

I och med avmonopoliseringen ökade kostnaderna för sporträttigheter stort eftersom konkurrensen ökade och parterna bjöd över SVT:s bud. Detta innebar att många större turneringar togs över av kommersiella kanaler. En annan konsekvens av de ökade priserna på sporträttigheter är att sponsring av sportsändningar tillåtits. Sportsändningar och egenproducerade Eurovisionsprogram är de enda genrer där sponsring tillåts i SVT.

Det finns en tradition av att SVT har sänt de allra största internationella sportevenemangen: fotbolls-VM och olympiska spelen. SVT visar även sportnyhetsprogrammet Sportnytt, veckokrönikan Sportspegeln och flera återkommande sportmagasin. Sportevenemang sänds i SVT1, SVT2, Kunskapskanalen samt i SVT24.

Under 2010 började SVT sända e-sport via SVT Play och år 2012 sändes första svenska e-sportsändningen i SVT2.

Regionala program 

Det första regionala nyhetsprogrammet i svensk television, Sydnytt, startade 1970. Sedan dess har sändningarna utökats för att bli rikstäckande 1987. Då fanns det åtta nyhetsprogram.

Genom klyvning av nyhetsregioner har antalet nyhetsregioner utökats successivt. Från 2001 fanns elva program, 25 februari 2008 startade SVT ytterligare sju regionala nyhetsprogram som dock bara sände en gång per vardag. I april 2015 gjordes en satsning på regionala nyheter som innebar att antalet regioner utökades till 21 stycken. Därmed hade nästan alla svenska län en egen regional SVT-sändning. Samtidigt fick alla program nya namn.

De regionala nyhetsprogrammen är:

SVT Nyheter Norrbotten
SVT Nyheter Västerbotten
SVT Nyheter Jämtland
SVT Nyheter Västernorrland
SVT Nyheter Dalarna
SVT Nyheter Gävleborg
SVT Nyheter Uppsala
SVT Nyheter Värmland
SVT Nyheter Örebro
SVT Nyheter Västmanland
SVT Nyheter Stockholm
SVT Nyheter Södertälje
SVT Nyheter Sörmland
SVT Nyheter Väst
SVT Nyheter Öst
SVT Nyheter Jönköping
SVT Nyheter Småland
SVT Nyheter Halland
SVT Nyheter Blekinge
SVT Nyheter Helsingborg
SVT Nyheter Skåne

Regionala program som inte är nyhetssändningar förekommer enbart sporadiskt.

Utländska program 
SVT visar även ett internationellt programutbud. Cirka 70 procent av programutbudet brukar vara inhemskt (egenproducerat eller inköpt) och resten utländskt, men det varierar något år från år. De utländska programmen sänds som regel på originalspråket med svenska undertexter. Dubbning förekommer bland annat i program som riktar sig till barn och delvis även i dokumentärfilmer.

Inköpta program 

De flesta program på SVT är egenproducerade. Av de inköpta programmen 2005 kom 67 procent från Europa och 31 procent från Nordamerika.

Program inköpta från BBC och PBS är inte sällan nedklippta exportversioner och inte de original som visas i hemländerna Storbritannien och USA.

Minoritetsprogram 
SVT sänder tre nyhetsprogram för minoriteter varje vardag: Uutiset på finska, Ođđasat på samiska och Nyhetstecken på svenskt teckenspråk. Det förekommer även barnprogram på finska, samiska, teckenspråk, romani samt meänkieli.

Företaget

Ägarstruktur 
Företaget är ett aktiebolag som ägs av den statliga Förvaltningsstiftelsen för SR, SVT och UR. Stiftelsen har elva ledamöter utsedda av regeringen. Sveriges Television AB äger tillsammans med Sveriges Radio och Utbildningsradion företaget Radiotjänst i Kiruna AB, som administrerar och driver in TV-licensen.

Det uttalade syftet vid övergången till stiftelseägandet var att säkerställa verksamhetens oberoende gentemot staten och andra maktgrupper. SVT anser inte att företaget är statligt ägt, trots att stiftelsens ledamöter utses av regeringen och SVT:s styrelseledamöter utses av stiftelsen. Sedan 1 juli 2009 är SVT medlem i Svenskt Näringsliv.

Förslag på sammanslagning av public service-företagen 
Historiskt bedrevs televisionen först som en enhet inom Sveriges Radio, vilket blev två enheter när TV2 startade. Sveriges Television blev ett av fyra dotterbolag till Sveriges Radio 1979 när den borgerliga regeringen omorganiserade den allmännyttiga radion och TV:n. Socialdemokraterna motsatte sig detta men har sedan inte drivit frågan om att företagen ska slås samman igen. Sedan 1993 ägs public service-företagen av stiftelser.

Då och då utreds och diskuteras frågan om en konsolidering inom public service-sfären, vilket skulle innebära att SVT slogs samman med Sveriges Radio eller Utbildningsradion. Det brukar anföras att verksamheten då skulle bli mer kostnadseffektiv vilket kan frigöra resurser till program. Sveriges Radio och Utbildningsradion brukar motsätta sig sådana förslag medan SVT har varit positiv.

I augusti 1984 föreslog SR:s styrelseordförande Harry Schein och fem andra ledamöter i SR:s styrelse att verksamheten skulle samordnas i ett företag. Dotterbolagen motsatte sig dock detta.

2008 förordade Sveriges televisions före detta vd Christina Jutterström i en debattartikel i Dagens Nyheter en sammanslagning av SVT med Sveriges radio och Utbildningsradion. Eva Hamilton sade att det var oundvikligt, men inte aktuellt just då eftersom det saknades dels politiskt stöd och dels vilja från Sveriges Radio.

2013 föreslog Hamilton i stället en sammanslagning av SVT med Utbildningsradion där den senare skulle bli en "utbildningsdivision". Syftet var att få ett större genomslag och en större bredd för kunskaps- och utbildningsprogram. Det skulle ske genom rationaliseringar och effektiviseringar genom att samarbeta och spara 45–60 miljoner kronor om året. UR avvisade förslaget och menade att verksamheten hotades. Någon sammanslagning med Sveriges radio var inte heller aktuell då Hamilton oroade sig för mångfalden i kvalitativ journalistik.

Organisation, personal och företagskultur 
SVT är ett programbolag, vars främsta uppgift är att producera program från hela landet i ett brett utbud av olika genrer. Organisationen bygger på hur man organiserar och utvecklar programverksamheten. Det sker ständiga förändringar för att effektivisera verksamheten. Så också under 2008 då en ny organisation med tre divisioner trädde i kraft den 1 september; Nyhetsdivisionen, Allmän-TV-divisionen samt Division SVTi (interaktiv).

SVT finns på följande orter: Eskilstuna, Falun/Leksand, Gävle, Göteborg, Hudiksvall, Jönköping, Kalmar, Karlskrona, Karlstad, Kiruna, Luleå, Malmö, Norrköping, Skellefteå, Stockholm, Sundsvall, Sälen, Uddevalla, Umeå, Uppsala, Varberg, Vilhelmina, Visby, Västerås, Växjö, Örebro, Örnsköldsvik och Östersund. Studioorter med stora studior är Stockholm, Göteborg, Malmö samt Umeå. Övriga orter är antingen orter med en mindre nyhetsstudio eller rena redaktioner för nyheter. Ledningsenheter för ekonomi, planering, kommunikation, HR med flera finns i Stockholm och stöder alla tre divisionerna.

Personaltidningen hette Vi på TV fram till december 2019. Den hette tidigare ''Antennen.

Växeln är bemannad dygnet runt och via den kan alla SVT:s medarbetare nås.

Arbetsvillkor och åldersgräns 
Delar av personalen är anställd via bemanningsföretag, något som SVT:s dåvarande vd Eva Hamilton i en kommentar 2010 till SVT:s intertidning VipåTV menade var en anställningsform som gav en större trygghet än springvikariat. 2017 saknades kollektivavtal hos nästan hälften av de produktionsbolag som SVT anlitade och i en enkät utförd av Teaterförbundet uppgav 80 procent av alla TV-fotografer att de ofta eller ganska ofta arbetar övertid, vardag som helg.

Flera av företagets anställda (till exempel Claes Elfsberg, Marianne Rundström och Margit Silberstein) har ifrågasatt varför anställningen upphör när de fyllt 67, en regel som tillkom år 1913. SVT:s HR- och kommunikationsdirektör menar att det är nödvändigt att tjänster frigörs av pensionsavgångar för att företaget ska kunna säkra mångfalden.

Partisympatier hos journalister verksamma på SVT 

Vid en enkätundersökning som genomfördes av medieforskaren Kent Asp under perioden oktober 2011–februari 2012 beträffande den svenska journalistkårens partisympatier framkom bland annat att av 1338 inkomna svar ansåg 41 procent att Miljöpartiet var det bästa partiet. Av de journalister som svarade och arbetade på Sveriges Radio och Sveriges Television sympatiserade över 50 procent med Miljöpartiet. Vänsterpartiet hade en starkare ställning i public service än i dagspressen och över 80 procent inom public service sympatiserade med de rödgröna partierna (v+s+mp).

Asp menade även att Miljöpartiet i alla valrörelser som de ställt upp i fått en mer gynnsam behandling av journalister i allmänhet än andra partier och att rapporteringen haft betydelse för partiernas valresultat. Den gynnsamma behandlingen härledde Asp, efter 30 års studier, till partiets starka ställning i journalistkåren.

Den mångåriga medarbetaren Janne Josefsson sade 2017 att han inom public service i överflöd träffat kollegor som varit "kommunister, eller näst intill", men kände inte till att han någonsin träffat en högerextrem. De tidigare medarbetarna Per Gudmundson och Aron Flam har också beskrivit en skevhet.

Undersökningar kring SVT:s förtroendebalans och uppfattad opartiskhet återspeglar att det finns en korrelation mellan partisympati hos den tillfrågade och förtroendet för SVT eller uppfattningen om SVT som opartiskt.

2019 undersökte Näringslivets Medieinstitut orsaken till fällningar av SVT och SR i Granskningsnämnden 2012–2019. Av de 16 fällda inslag som kategoriserades att handla om politik, framgick det i 12 fall i nämndens motivering att det i inslaget fanns en mycket tydlig vinkling för åsikter typiska GAL i den så kallade GAL-TAN-skalan. Ingen fällning härleddes till vinkling till förmån för TAN.

Chefer vid Sveriges Television 
Huvudartikel: Lista över chefer inom Sveriges Television.
Innan SVT bildades fanns det kanalchefer. Nils Erik Bæhrendtz var chef för Sveriges Radio TV 1958–1968. Han efterträddes av Håkan Unsgaard som blev TV1-chef. Örjan Wallqvist blev TV2-chef när kanalen startade 1969.

När SVT blev ett självständigt bolag, fick de en egen chef. Vd:n utses av SVT:s styrelse.
 Magnus Faxén 1978–1981
 Sam Nilsson 1981–1999
 Maria Curman 2000–2001
 Christina Jutterström 2001–2006
 Eva Hamilton 2006–2014
 Hanna Stjärne 2015–

Efter att Sam Nilsson slutade infördes ett tvådelat ledarskap med en programdirektör parallellt med vd:n.
 Mikael Olsson, 2000–2000
 Leif Jakobsson, 2001–2007

Eva Hamilton avskaffade den samlade programdirektören år 2007 och införde i stället en ordning med två programdirektörer, en för nyheter och sport och en för "allmän-TV".

Nuvarande (2019) programdirektörer är Jan Helin (nyheter, sport, samhälle, dokumentär, barn och unga samt minoriteter) och Lena Glaser (underhållning, kultur, drama, fritid, fakta, religion och livsåskådning).

Styrelse 
Tidigare utsågs SVT:s styrelseordförande av Sveriges regering, och även övriga styrelsemedlemmar utsågs indirekt av regeringen genom Förvaltningsstiftelsen för SVT, SR och UR. Idag (2023) utses SVT:s styrelseledamöter av Förvaltningsstiftelsen för SVT, SR och UR.

Styrelseordförande för SVT har varit:
Lennart Sandgren, 1978–1994
 Anna-Greta Leijon, 1994–2000
 Allan Larsson, 2000–2005
 Lars Engqvist, 2005–2011
 Göran Johnsson, 2011–2014
 Anna-Karin Celsing, 2014–2020
 Kia Orback Pettersson 2020–

Öppenhet 
SVT vill bidra till en bild av företaget som öppet. SVT:s journalister ställer dagligen höga krav på öppenhet hos andra företag och säger sig ställa minst lika höga krav på sig själva.

Granskningsnämnden har kritiserat SVT för bristande öppenhet kring kommersiella samarbeten.

Förtroende 
Enligt Medieakademiens förtroendebarometer har företaget haft ett stort förtroende och placerat sig bland dem med högst förtroende. 2010−2018 har det varit en svagt sjunkande trend till 58 procent som har mycket eller ganska stort förtroende för företaget. Undantaget var mätningen 2017 då företaget tappade 6 procentenheter från 66 procent till 60 procent 

Även SOM-institutets mätningar 2010 till 2016 visade en svagt sjunkande trend för förtroendet.

Förtroendebalans och uppfattad opartiskhet 
En opinionsundersökning 2014 av Demoskop med 1 171 tillfrågade visade att endast 15 procent av Alliansväljare upplevde public service som helt opartiska. Det kan jämföras med motsvarande 39 procent bland rödgröna väljare och endast 10 procent av SD-sympatisörer.

SOM-institutets mätning 2016 visade för SVT en positiv "förtroendebalans" på 85 för de "klart till vänster" vilket kan jämföras med 53 för de "klart till höger". Mätningen 2018 visade att av de som stod "klart till vänster" hade 85 procent mycket/ganska stort förtroende medan av de som stod "klart till höger" hade 59 procent mycket/ganska stort förtroende. Förtroendet i gruppen "klart till höger" kan jämföras med gruppens förtroende för SVT som år 2010 var 79 procent.

Även Medieakademiens förtroendebarometer publicerad 2018 visade för SVT på ett förtroende på 77 procent bland Rödgröna väljare jämfört med 62 procent hos Alliansväljare och 27 procent hos Sverigedemokrater. Åren 2014−2018 hade förtroendeskillnaden ökat.

2019 redovisade Medieakademien förtroendet hos sympatisörer hos de enskilda partierna i stället för hos blocken. Där framgick att det var stor skillnad i förtroende mellan de partier som ingått i Alliansen, och att sympatisörer med Centerpartiet och Liberalerna hyste lika stort förtroende för SVT som sympatisörer med Socialdemokraterna och Vänsterpartiet (mellan 74 procent och 78 procent) och av sympatisörer med Miljöpartiet hyste 94 procent mycket/ganska stort förtroende.

2020 var de största förändringarna hos sympatisörer med KD (+16), MP (-9), S (+8) och C (+6). Emanuel Karlsten, ordförande för Medieakademien, kommenterade "Vi kan till exempel konstatera att SVT och Sveriges Radio delar svenskarna mer än vår syn på Donald Trump."

Enligt Medieakademiens förtroendebarometer 2023 var SVT, bortsett från riksdagspartierna, den organisation där korrelationen mellan förtroende och partisympatier (partipolariserat förtroende) var som störst. Förtroendet för SVT var mer partipolariserande än det för Sveriges regering, och det var det största partipolariserade förtroendet av alla medier i Sverige.

Räckvidd 
SVT:s räckvidd har varit relativt hög bland den svenska befolkningen över tid. Under 1986 använde omkring 58 procent av befolkningen SVT minst fem dagar i veckan (inklusive Sveriges Radio), med en svag nedgång till 52 procent under 2015. Det är heller ingen större skillnad i användningen av SVT mellan den politiska vänstern respektive högern (däremot mellan partianhängare).

2019 tittade den genomsnittlige personen på SVT 53 minuter per dag.

Uppfattat värde 
Andel som anser att SVT har ett mycket eller ganska stort värde för samhället i stort sjönk mellan 2014 och 2015 från 83 procent till 71 procent. Därefter har andelen legat ganska konstant.

Galleri

Se även 

 TV-huset, Stockholm
 Kanalhuset
 TV-arkivet
 Public Broadcasting System (PBS) – Amerikanskt offentligt finansierat TV-bolag
 Philips PM5544 – testbildsgenerator som inspirerat SVT:s testbild
 Fri television (tidigare slogan 2005–)

Referenser

Anmärkningar

Noter

Källor 
 SVT:s historia i årtal
 Jan Gradvall, "TV! Nedslag i Sveriges Televisions historia"
 Television i Sverige - Ägande och struktur - Arbetsdokument från Rådet för mångfald inom massmedierna, 1996

Externa länkar 
SVT webbplats – Om SVT

 SVT.se - Officiell programwebbplats

 
Eurovisionen
Företag bildade 1979
TV-kanaler och TV-stationer startade 1956