kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Mantra

Ett mantra är inom bland annat buddhism, hinduism och zoroastrism en fras, ett ord eller en mening som anses vara heligt och innehålla särskild andlig betydelse.

Mantran inom buddhismen
Mantran kan användas som ett stöd vid meditation, men är i synnerhet förknippade med vajrayana (tantrisk buddhism) där mantran har närmast magiska innebörder. Det förekommer dock även mantran utanför den tantriska buddhismen. Ett vanligt buddhistiska mantra, kopplat till bodhisattvan Avalokiteshvara, är Om mani padme hum.

Mantran inom zoroastrismen
Ordet mantra är etymologiskt besläktat med avestiskans manthra i betydelsen "ljud vars vibrationer har en inspirerande effekt på sinnet". Nutida zoroastrier översätts vanligen som "inspirerande ord".

Till de två mest förekommande zoroastriska manthra hör Ashem Vohu och Yatha Ahu Vairyo.

Se även 
 Kotodama
 Transcendental meditation

Referenser

Tryckta källor

 Dahlén, R.W. (1992) Myter och mantra; om TM och Maharishi. Libris, Örebro

Bön
Yoga
Hinduism
Buddhism
Zoroastrism
Henrik V (tysk-romersk kejsare)

Henrik V av Sachsen, född 1086, död 1125, tysk kung 1106-1125, tysk-romersk kejsare 1111–1125. Han var son till Henrik IV och Bertha av Turin och gift med Matilda av England.

Biografi
Henrik tvingade sin far att abdikera, men fortsatte faderns politik mot kyrkan, den så kallade investiturstriden. Han försökte återvinna kungadömets makt över de andliga ämbetena genom att tvinga påven Paschalis II till en uppgörelse (den 4 februari 1111). Enligt uppgörelsen avstod kungen från investituren, men återtog från de tyska kyrkorna alla de besittningar och höghetsrättigheter som de hade erhållit sedan Karl den stores tid. Då biskoparna vägrade att godta denna uppgörelse, och påven inte kunde tvinga dem att göra det, återfordrade konungen investituren, fängslade den motspänstige påven och tvingade honom till en ny uppgörelse (i april 1111). Enligt denna erkände påven kejsarens rätt till investitur och förband sig dessutom att inte bannlysa honom.

Men när kejsaren några år senare i en strid med upproriska furstar hade lidit ett svårt nederlag (slaget vid Welfesholz den 11 februari 1115) erkändes även i Tyskland den bannlysning som en burgundisk biskop hade uttalat över kejsaren med tillstånd av påven, som fann detta förenligt med sin tidigare edliga försäkran.

Genom konkordatet i Worms 1122 måste Henrik slutligen medge fria biskopsval i Tyskland, Burgund och Italien. Dock skulle valet äga rum i kungens eller hans ställföreträdares närvaro, och vid stridiga val skulle han ha avgörandet i sin hand. I Tyskland hade han dessutom veto gentemot misshagliga prelater i det att ingen biskop fick vigas om inte kungen innan dess hade förlänat honom insignierna (det vill säga meddelat honom investitur).

Källor

Noter

Tysk-romerska kejsare
Män
Födda 1086
Avlidna 1125
Personer i Tyskland under 1100-talet
Lord Kelvin

William Thomson, adlad 1892 till "Baron Kelvin, of Largs in the County of Ayr" – Lord Kelvin, född den 26 juni 1824 i Belfast, död den 17 december 1907, var en irländsk matematiker, fysiker, ingenjör och uppfinnare framför allt verksam i Skottland vid universitetet i Glasgow.

Thomson blev efter studier i Glasgow, Cambridge och Paris professor i Glasgow 1846 och innehade denna lärostol till 1899.

Lord Kelvin gjorde bland annat viktiga insatser inom termodynamiken. Enheten kelvin för temperatur är uppkallad efter honom. Han var även den första VD:n för IEC.

Vid 77 års ålder gjorde han en betydande insats inom kosmologin, då han lyckades lösa gåtan kring Olbers paradox.
1853 upptäckte han, tillsammans med James Prescott Joule den så kallade Joule-Thomson-effekten.

Asteroiden 8003 Kelvin är uppkallad efter honom.

Bibliografi 
 Hörz, H., Naturphilosophie als Heuristik?: Korrespondenz zwischen Hermann von Helmholtz und Lord Kelvin (William Thomson), Basilisken-Presse, 2000, 
 Thomson, W. & Tait, P.G., Treatise on Natural Philosophy, Oxford, 1867
 Thomson, W., Mathematical and Physical Papers, Cambridge University Press, 1882–1911, 
 Wilson, D.B. (ed.), The Correspondence Between Sir George Gabriel Stokes and Sir William Thomson, Baron Kelvin of Largs, Cambridge University Press, 1990, 
 Collected Papers in Physics and Engineering, Cambridge University Press, 1912, ISBN B0000EFOL8
 Lord Kelvin, On ether and gravitational matter through infinite space (1901).

Utmärkelser

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar 

 Heroes of the Telegraph, Project Gutenburg
 William Thomson: king of Victorian physics, Institute of Physics webbsida
 Measuring the Absolute: William Thomson and Temperature, Hasok Chang och Sang Wook Yi, London School of Economics (pdf)

Irländska ingenjörer
Skotska ingenjörer
Irländska matematiker
Skotska matematiker
Irländska fysiker
Skotska fysiker
Irländska uppfinnare
Skotska uppfinnare
Ledamöter av Royal Society of Edinburgh
Ledamöter av Royal Society
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Hedersdoktorer vid universitetet i Oslo
Brittiska eponymer
Mottagare av Royal Medal
Mottagare av Ponceletpriset
Mottagare av Copleymedaljen
Mottagare av Matteuccimedaljen
Nordirländare från Antrim grevskap
Personer i Skottland under 1800-talet
Personer från Belfast
Födda 1824
Avlidna 1907
Män
Alumner från University of Glasgow
Alumner från Universitetet i Cambridge
Ernst Bekännaren av Braunschweig-Lüneburg

Ernst I ”bekännaren” (tyska: Ernst der Bekenner), född den 27 juni 1497 i Ülzen, död den 11 januari 1546 i Celle, var hertig av Braunschweig-Lüneburg och regerande furste av Lüneburg 1520–1546.

Biografi
Han var son till hertig Henrik den mellerste av Braunschweig-Lüneburg (1468–1532) och Margareta av Sachsen (1469–1528).

Ernst utbildade sig som ung vid universitetet i Wittenberg han och hans bror Otto efterträdde 1520 sin far sedan denne fallit i onåd hos och bannysts av kejsar Karl V. Otto avträdde dock 1527 sin del av maktinnehavet i utbyte mot ett högt apanage och området Harburg (Herrschaft Harburg). 

Ernst var en av de ivrigaste furstliga anhängarna av reformationen och hörde 1530 till undertecknarna av den Augsburgska bekännelsen. Han var en drivande kraft i det Schmalkaldiska förbundet.

Ernst gifte sig i Schwerin 1528 med Sophia av Mecklenburg-Schwerin (1508–1541). Paret fick följande barn:
Franz Otto av Braunschweig
Henrik av Braunschweig-Dannenberg
Wilhelm d.y. av Braunschweig-Lüneburg

Referenser

Noter

Externa länkar

Personer i Tyskland under 1500-talet
Hertigar av Braunschweig
Huset Welf
Födda 1497
Avlidna 1546
Män
Braunschweig-Lüneburg

Braunschweig-Lüneburg kan avse

Hertigdömet Braunschweig-Lüneburg (1235–1806) med diverse delfurstendömen
Kurfurstendömet Braunschweig-Lüneburg (1708–1806), ur hertigdömet Braunschweig-Lüneburg 1692 (”Kurhannover”)
Vätska

Vätska, även flytande form eller likvid form, är ett aggregationstillstånd för kondenserad materia, som kännetecknas av att tillståndet inte har elastisk deformation vid skjuvning. Vanliga vätskor har låg viskositet så att en vätska i en bägare snabbt får samma form som bägaren. Symbolen (l), av engelska liquid, "flytande", används för att ange att ett ämne är i flytande form. Symbolen sätts tätt intill, i samma teckengrad och i rak stil, det ämne eller den förening den tillhör: H2O(l) betecknar flytande vatten.

Övergång till fast fas 
Det andra aggregationstillståndet för kondenserad materia är fast form, som en vätska brukar övergå i vid lägre temperatur. Ofta sker en fasövergång med smältvärme till en kristallstruktur. Vanliga vätskor saknar atomär ordning över långa avstånd, dock finns det flytande kristaller. Det finns också många vätskor som kan stelna till en fast form utan kristallstruktur, så kallade amorfa ämnen som till exempel glas. Sådan stelning är ingen riktig fasövergång. Istället sker över ett trajekt kring glastemperaturen en ändring av viskositeten med många tiopotenser.

Många egenskaper visar bara små ändringar vid övergången från fast till flytande, eftersom den lokala strukturen ofta inte är starkt förändrad. Densiteten brukar vara några procent lägre i den flytande fasen (vatten är ett känt undantag). Färg, brytningsindex och elektrisk ledningsförmåga är ungefär lika, och så vidare.

Gräns till gasfas 
Vid en fri yta har vätskor ett stort språng i densitet. Vätskans kohesion vill minimera dess yta, och det visar sig som vätskans ytspänning. Vid jämvikt finns ämnets ånga över vätskeytan med partiellt tryck lika med ämnets ångtryck. Om det hydrostatiska trycket är mindre än ångtrycket, kan gasbubblor inuti vätskan växa - vätskan kokar.

Ångbildningskurvan löper från trippelpunkt till kritisk punkt. Vid högre temperaturer kan ett ökande tryck öka densiteten från gles gas till superkritisk vätska utan att gå genom en fasövergång.

Se även 
Emulsion
Kokpunkt

Externa länkar 
 Pumphandboken

Aggregationstillstånd
Wikipedia:Basartiklar
Beatrix av Bayern

Beatrix av Bayern, även känd som Beatrix av Brandenburg, död 25 december 1359, begravd i Stockholm (?), var drottning av Sverige 1356–1359, dotter till tysk-romerske kejsar Ludvig IV (död 1347) och Margareta II av Hainault (död 1356).

Hon gifte sig 1355 eller 1356 (före 17 oktober 1356) med kung Erik Magnusson av Sverige (omkring 1339–1359).

Det har i äldre litteratur påståtts att Beatrix jämte maken och två barn fallit offer för svärmodern drottning Blankas intriger 1359. Troligare är att hon avled i barnsäng jämte nyfödde sonen Erik, möjligen drabbad av pesten som grasserade vid denna tid. Vissa forskare anser det troligt att hon och sonen gravsattes i det nybyggda (1340-talet) Svartbrödraklostret i Stockholm.

Källor
 

Personer i Sverige under 1300-talet
Sveriges drottningar
Huset Wittelsbach
Kvinnor
Födda 1300-talet
Avlidna 1359
Ludvig IV (tysk-romersk kejsare)

Ludvig IV Bayraren (som tysk kung: Ludvig V), född 1 april 1282 i München, död 11 oktober 1347 i Fürstenfeldbruck, var hertig av Bayern från 1294, tysk-romersk kung från 1314 och tysk-romersk kejsare från 1328 till 1347.

Biografi
Ludvig var son till hertig Ludvig II av Bayern och Mechtild, dotter till kung Rudolf av Habsburg. Han uppfostrades i Wien, och anslöt sig tidigt till habsburgarna och bekämpade sin äldre bror Rudolf I av Bayern. Efter brytning med habsburgarna besegrade han dem i slaget vid Gammelsdorf 1313. 

Året därpå valdes Ludvig till tysk kung, medan en mindre del av kurfurstarna hyllade Fredrik av Österrike. Dubbelvalet ledde till inbördesstrider, tills Ludvig genom sin seger i slaget vid Mühldorf 1322 definitivt tryggade sin krona. Ludvig ingrep i den norditalienska politiken, kom i strid med påven och bannlystes 1324. 

1328 drog han till Rom och lät det romerska folket tilldela honom kejsarvärdigheten. Han vann dock inte något varaktigt stöd i Italien. I Tyskland hade han att kämpa mot påvligt sinnade länsfurstar. Som rival uppträdde Johan av Böhmen, senare dennes son Karl av Mähren. Medan en avgörande strid mot den sistnämnde hotade, dog plötsligt Ludvig 1347.

Ludvigs kamp med påven blev av stor betydelse för den medeltida statsteorin, då under hans beskydd de radikala konstitutionalisterna gick till angrepp mot den påvliga autokratin.

Ludvig IV dog av en hjärtattack under björnjakt.

Familj 
Gift 1) med Beatrix av Glogau

Barn:
 Ludvig V av Bayern (1315-1361), markgreve av Brandenburg, hertig av Bayern, greve av Tyrolen
 Stefan II av Bayern, född 1317

Gift 2) med Margareta II av Hainault

Barn:
 Ludvig VI av Bayern (1328/1330-1365), hertig av Bayern, markgreve av Brandenburg
 Vilhelm I av Bayern, (Vilhelm V av Holland) född 1332
 Albrecht av Holland och Bayern, född 1336
 Beatrix av Bayern (1344-1359), gift med kung Erik Magnusson av Sverige (död 1359)
 Otto V av Bayern, markgreve av Brandenburg, född 1346
 Agnes av Bayern

Referenser

Noter

Externa länkar

Födda 1282
Avlidna 1347
Tysk-romerska kejsare
Hertigar av Bayern
Huset Wittelsbach
Män
Personer i Tyskland under 1300-talet
Amalia Augusta av Bayern

Amalia Augusta av Bayern (), född 13 november 1801 i München i Bayern, död 8 november 1877 i Dresden i Bayern, var drottning av Bayern och Sachsen som gift med kung Johan I.

Biografi
Hon var dotter till kung Maximilian I Josef och drottning Karolina av Baden samt gifte sig med Johan I i Dresden den 22 november 1822.

År 1851 blev hon ordförande för kvinnoföreningen Dresden zu Frauenverein, vilket grundats av hennes syster och omorganiserade år 1859 till Zentralausschuß obererzgebirgischen und der vogtländischen Frauenvereine, som existerade fram till år 1932.

Barn 

 Maria Augusta av Sachsen (1827-1857), ogift 
 Albert av Sachsen (1828-1902), gift med Carola Vasa (1833-1907) 
 Elisabeth av Sachsen , (1830-1912), gift med 1:o Ferdinand, hertig av Genua
 Ernst av Sachsen (1831-1847) 
 Georg av Sachsen (1832-1904), gift med Maria Anna av Portugal (1843-1884) 
 Maria Sidonia av Sachsen (1834-1862), ogift 
 Anna av Sachsen (1836-1859), gift med Ferdinand IV av Toscana (1835-1908) 
 Margarethe av Sachsen (1840-1858), gift med Karl Ludvig av Österrike (1833-1896) 
 Sophie av Sachsen (1845-1867), gift med Karl Theodor av Bayern (1839-1909)

Referenser 

 

Födda 1801
Avlidna 1877
Kvinnor
Huset Wittelsbach
Sachsens drottningar
Drivrutin

En drivrutin är ett systemprogram som får en hårdvaruenhet, exempelvis modem eller skrivare, att fungera tillsammans med datorns operativsystem eller med andra program. Drivrutinen känner till alla de speciella styrkoder och kommandon som används för att styra hårdvaran och gör det möjligt för operativsystemet att använda hårdvaran utan att behöva känna till alla detaljer om hur enheten ska styras.

Drivrutinernas kvalitet har stor betydelse för operativsystemens stabilitet.

Externa länkar
Linux Device Drivers, fri bok om att skriva drivrutiner för Linux
Writing device drivers in Linux: A brief tutorial

Datorprogram
Argument

Argument kan syfta på

 Argument (retorik) - en komponent i en argumentation 
 Argument (matematik) – en komponent i komplexa tal 
 Argument (programmering) – en liknande term inom programmering
 Argument Förlag AB – ett bokförlag i Varberg
 Argument (TV-program) – ett debattprogram i Sveriges Television som sändes 2006–2007
 Argument för Frihet och Rätt – en antikommunistisk tidskrift, utgiven 1965–1990
Bengt Turesson (Bielke)

Bengt Turesson, var ett svenskt riksråd. Han omtalas i dokument 1341–1358.

Biografi
Turesson var son till riksrådet Ture Kettilsson (Bielke) och Sigrid (Sparre). Han var väpnare och riksrådet. Turesson nämns åren 1341–1358.

Turesson var gift med Ingeborg Magnusdotter (Ulvåsaätten) (död 1390). Hon var dotter till Magnus Gudmarsson (Ulvåsaätten) och Katarina Birgersdotter (Finstaätten). De fick tillsammans barnen Sigrid Bengtsdotter (Bielke) (död 1392) som var gift med hövitsmannen Sune Håkansson (två nedvända sparrar) på Viborg slott och väpnaren Heyne von Vitzen, Margareta Bengtsdotter (Bielke) (död 1370) som var gift med lagmannen Erengisle Nilsson (Hammerstaätten) i Södermanland, Kristina Bengtsdotter (Bielke) (död före 1386) som var gift med hövidsmannen Gerhard Gerhardsson Snakenborg på Axevalla slott, riksrådet Ture Bengtsson (Bielke) (död 1414) och marskalken Sten Bengtsson (Bielke) (död 1408). Efter Turessons död gifte Ingeborg Magnusdotter (Ulvåsaätten) sig med jarlen Erengisle Sunesson (Bååt).

Ägde jord i Norra Vedbo härad (F).

Referenser
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939
SDHK-nr: 8677

Noter

Se även
 Bielkeätten

Ätten Bielke
Svenska riksråd under 1300-talet
Svenska väpnare
Män
Födda okänt år
Personer i Sverige under 1300-talet
Avlidna okänt år
Ridley Scott

Ridley Scott, född 30 november 1937 i South Shields i dåvarande County Durham (i nuvarande Tyne and Wear), är en brittisk filmregissör.

Ridley Scott har gjort ett flertal kritikerrosade filmer, exempelvis Alien, Blade Runner, Gladiator, Black Hawk Down och American Gangster.

Scott har nominerats till Oscar för bästa regi tre gånger (för Thelma & Louise, Gladiator, och Black Hawk Down) men aldrig vunnit priset.

En av Scotts favoritskådespelare är Russell Crowe som hittills varit med i fem av hans filmer: Gladiator, Ett bra år, American Gangster, Body of Lies och Robin Hood.

Ridley Scott är bror till den framlidne filmregissören Tony Scott.

Filmografi

Referenser

Externa länkar 

Brittiska filmregissörer
Födda 1937
Levande personer
Män
Personer från South Shields
Tony Scott

För den amerikanske jazzklarinettisten, se Tony Scott (musiker).

Anthony David "Tony" Scott, född 21 juni 1944 i North Shields, Tyne and Wear, England, död 19 augusti 2012 i San Pedro, Los Angeles, Kalifornien, var en brittisk filmregissör och producent. Han var bror till regissören Ridley Scott.

Karriär 
Scott började sin karriär som reklamfilmare på 1960-talet. 1985 gjorde han en reklamfilm för Saab, i vilken en Saab 900 turbo och en AJ 37 Viggen tävlade mot varandra. Producenterna Don Simpson och Jerry Bruckheimer blev så imponerade att de erbjöd Scott att regissera Top Gun. Framgångarna med den filmen gjorde att Scott hamnade på Hollywoods A-lista för actionregissörer. Han fortsatte med att regissera storbudgetfilmer som Snuten i Hollywood II, Days of Thunder, Den siste scouten och True Romance.

Privatliv 
Scott var gift med Gerry Scott 1967–1974, med Glynis Sanders 1986–1987 och med Donna W. Scott 1994–2012.

Den 19 augusti 2012 hittades Scott död efter att ha tagit livet av sig genom att hoppa från Vincent Thomas Bridge i Los Angeles. Han lämnade ett självmordsbrev i sin bil. Scott gravsattes på Hollywood Forever Cemetery.

Filmografi (i urval)
 1983 – Blodshunger
 1986 – Top Gun
 1987 – Snuten i Hollywood II
 1990 – Days of Thunder
 1990 – Hämnd – starkare än kärlek
 1991 – Den siste scouten
 1993 – True Romance
 1995 – Rött hav
 1996 – The Fan
 1998 – Enemy of the State
 2001 – Spy Game
 2004 – Man on Fire
 2005 – Domino
 2006 – Déjà vu
 2009 – Linje 1 2 3 kapad
 2010 – Unstoppable

Referenser

Externa länkar

Brittiska filmregissörer
Gravsatta på Hollywood Forever Cemetery
Födda 1944
Avlidna 2012
Män
Proposition

För begreppet proposition i filosofi, se påstående och tes.

Ordet proposition i sin ursprungliga bemärkelse avser ett muntligt eller skriftligt förslag till beslut. Dock förekommer ordet proposition idag i framförallt två särskilda bemärkelser:

 I Sverige och Finland är proposition ett förslag om ett beslut som regeringen respektive statsrådet lägger fram inför riksdagen. Propositioner i Sverige får ett nummer i Regeringskansliets rättsdatabaser som består av förkortningen Prop., riksdagsåret och ett löpnummer. Exempelvis Prop. 2016/17:30. I en förening är en proposition normalt ett förslag från styrelsen som läggs fram för beslut vid årsmöte eller liknande föreningsmöte.
 Benämning på det förslag en ordförande i en beslutande församling (t.ex. talmannen i riksdagen eller en mötesordförande i en föreningsstämma) presenterat för församlingen att besluta kring. Oftast formuleras detta som en fråga som kan besvaras med ja eller nej (d.v.s. frågar för varje förslag som kommit fram om deltagarna bifaller det), och benämns som att ordföranden ställer proposition på förslagen. Ordet proposition i denna bemärkelse återfinns t.ex. i följande sammanträdestekniska termer i samband med eliminationsmetoden:
propositionsordning – den ordning vilket flera förslag i ett ärende presenteras så att den beslutande församlingen kan ta ställning till dem (t.ex. först omröstning mellan förslagen A och B, där det segrande förslaget sedan går vidare till omröstning mot förslag C).
 omröstningsproposition – förslag på beskrivning av hur en omröstning kommer att gå till (t.ex. vad en ja-röst resp. en nej-röst innebär och hur många röster som krävs för bifall). Det förslag som stöds genom att rösta ja benämns ibland ja-proposition, och det förslag som stöds genom att rösta nej benämns ibland nej-proposition.
 huvudproposition – det huvudförslag som ordförande utser att slutomröstningen ska handla om.
 kontraproposition – det motförslag som huvudförslaget ska ställas mot. Finns flera potentiella motförslag ska dessa uteslutas parvis i en process som ibland benämns kontrapropositionsvotering (förberedande omröstningar) så att endast ett motförslag återstår till slutomröstningen mot huvudförslaget.
 propositionsvägran – det att ordförande i en församling vägrar att lägga fram ett förslag för församlingen att kunna fatta beslut kring, t.ex. därför att förslaget strider mot lag. I övrigt ska ordförande ställa proposition på alla förslag som kommit fram under överläggningen.
begäran om proposition – en begäran från en mötesdeltagare att en diskussion (debatt) avslutas eftersom det bedöms att församlingen tagit del av de nödvändiga argument och upplysningar som behövs för att församlingen ska kunna ta ställning i sakfrågan. Benämns också streck i debatten.

Se även 
 Kulturproposition
 Lagstiftning
 Motion (förslag)

Referenser

Externa länkar
 Propositioner och skrivelser i regeringskansliets rättsdatabaser

Föreningsliv
Sammanträdesteknik
Statsrätt
Omröstning
Absolut majoritet

Absolut majoritet innebär att ett förslag vid en omröstning måste stödjas av mer än hälften av det totala antalet röster. I en beslutande församling innebär det mer än hälften av det totala antalet mandat/platser som ingår i församlingen.

Om endast ett val sker mellan två (eller flera alternativ) innebär detta ibland samma sak som enkel majoritet. Men vid absolut majoritet i en beslutande församling räknas inte de som avstår eller är frånvarande bort vid sammanräkningen: mer än hälften av antalet mandat ska uppnås oavsett om ledamöterna på respektive mandat är frånvarande eller avstår från att rösta. Detta till skillnad från proceduren för vad som gäller för räkning av antalet röster vid enkel majoritet. Uppnås endast relativ majoritet eller en sådan enkel majoritet för ett av alternativen så innebär detta i praktiken att omval företas mellan de alternativ som tillsammans uppnått absolut majoritet.

Om däremot flera val skall ske bland flera alternativ så kan inget enskilt alternativ få enkel majoritet, varvid den absoluta majoriteten innebär den lägsta möjliga siffra som fortfarande garanterar att endast de vakanta platserna fylls.

Kvalificerad majoritet innebär att ett förslag vid en omröstning måste antas av en majoritet som är större än enkel majoritet (hälften), till exempel 2/3 (66,67 %) eller 3/4 (75 %).

Exempel: Elva personer skall rösta i en fråga och det finns tre förslag till beslut. 

Om 5 personer röstar på förslag A, 4 personer på förslag B och 2 personer på förslag C, så har förslag A fått stöd av en relativ majoritet (flest röster).
 Om däremot 6 personer röstar på förslag A föreligger absolut majoritet (mer än 50%).
 Om 7 personer röstar på förslag A, 2 personer på förslag B, 1 person på förslag C och 1 person inte är närvarande eller har ersatts föreligger kvalificerad majoritet med ⅔. Minst två tredjedelar av de närvarande röstberättigade (som här är 10) måste rösta på förslag A, och eftersom detta matematiskt blir 6,667 personer måste 7 personer rösta på förslag A.

Se även 
 Enhällighet
 Enkel majoritet
 Hoppande majoritet
 Konsensus
 Kvalificerad majoritet
 Majoritet
 Relativ majoritet
 Sociokrati

Källor
 NE.se

Sammanträdesteknik
Valsystem

en:Supermajority#Majority of the entire membership