Maurice Merleau-Ponty

Maurice Merleau-Ponty, född 14 mars 1908 i Rochefort-sur-Mer, Charente-Maritime, död 3 maj 1961 i Paris, var en fransk fenomenologiskt inriktad filosof som bland annat influerades av Edmund Husserl och Martin Heidegger. Han intresserade sig särskilt för sambandet mellan kunskap och kropp, och en del av hans ståndpunkter beträffande kroppen sammanfattas i påståendet "Vi är våra kroppar", som kan tolkas i polemik mot utsagan "Vi har våra kroppar". Huvudverket Phénoménologie de la perception (1945) ägnades till stor del åt dylika resonemang. Tillsammans med Jean-Paul Sartre och Simone de Beauvoir grundade Merleau-Ponty 1945 tidskriften Les Temps modernes.

Biografi 
Merleau-Ponty studerade vid École Normale Supérieure (ENS) i Paris där han blev vän med Jean-Paul Sartre. Under 1930-talet studerade Merleau-Ponty gestaltpsykologi såväl som fenomenologi. Under andra världskriget tjänstgjorde han som löjtnant i franska armén och senare i motståndsrörelsen.

Mindre känt är Merleau-Pontys kommunistiska engagemang. Detta märks till exempel i boken Humanisme et terreur: essai sur le problème communiste (1947), vilken bland annat utgör ett rasande angrepp på Arthur Koestlers berömda roman Natt klockan tolv på dagen. I boken försvarar Merleau-Ponty stalinismen i Sovjetunionen, inklusive Molotov-Ribbentroppakten. När han sedan distanserade sig från kommunismen, ledde detta till en brytning med Sartre och Simone de Beauvoir

Sin första avhandling presenterade Merleau-Ponty 1938 med titeln Beteendets struktur (La structure du comportement), en undersökning av beteende utifrån en fenomenologisk och gestaltpsykologisk ståndpunkt. År 1945 lade han fram sin andra avhandling, Perceptionens fenomenologi (Phénoménologie de la perception). Han var också med om att grunda Les Temps Modernes tillsammans med bland andra Sartre. Vid sin död 1961 var Merleau-Ponty professor i filosofi vid Collège de France i Paris.

Filosofisk teori 
Viktigt i Merleau-Pontys tänkande är den levda kroppen vilket är ett försök att lämna objekt-subjekt-dikotomin. Ett av Merleau-Ponty ofta anfört exempel på problematiken med objekt-subjekt är den blindes käpp. Käppen är inte blott och bart ett objekt för den blinde utan en förlängning av hans kropp, en utvidgad kroppslighet; samma sak med en cykel, en bil, en stol. Tingens enhet med kroppen sedimenteras i kroppen.

Bibliografi (urval)
 1942 – La Structure du comportement
 1945 – Phénoménologie de la perception, svensk översättning: Kroppens fenomenologi (Phénoménologie de la perception – Le corps)
 1947 – Humanisme et terreur
 1947 – L’Union de l’âme et du corps, chez Malebranche, Biran et Bergson
 1948 – Sens et non-sens
 1953 – Éloge de la philosophie, svensk översättning: Lovtal till filosofin
 1955 – Les Aventures de la dialectique
 1960 – Signes
 1960 – L'Œil et l'Esprit
 1964 – Le Visible et l’invisible
 1968 – Résumé de cours (1952–1960)
 1969 – La Prose du monde
 2010 – Œuvres
 2011 – Le monde sensible et le monde de l'expression: cours au Collège de France: notes, 1953
 2013 – Recherches sur l'usage littéraire du langage: cours au Collège de France: notes, 1953
 2016 – Entretiens avec Georges Charbonnier et autres dialogues, 1946–1959

Bilder

Källor

Noter

Externa länkar 
 

Franska professorer i filosofi
Personer verksamma vid Lyons universitet
Personer verksamma vid Collège de France
Födda 1908
Avlidna 1961
Män
Medvetandefilosofer
Fenomenologer
Alumner från École normale supérieure
Personer från Rochefort
Gravsatta på Père-Lachaise
Strukturalister
Poststrukturalister
Personer verksamma vid Paris universitet
Existentialister