kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
James Hund

James Hund är en tecknad serie som skapades 1986 av Jonas Darnell (manus) och Patrik Norrman (teckning) för publicering i den då återuppståndna tidningen Svenska Serier 1987. Huvudpersonen James Hund är en lätt disträ och gravt naiv privatdetektiv med höga tankar om sin egen förmåga och som har en förmåga att ramla över de mest underliga fall.

Kommissarie Barskebäck har varit en bifigur sedan starten, medan den lille stumme bifiguren "Moppe" fasades ut ur serien. James har även ett antal bröder. 

Serien förekom först som stadigt inslag i Svenska Serier, skriven av Darnell och tecknad av Norrman, senare som tung samhällskommentator i DN på Namn & Nytt-sidan.  Serien har även gått i tidningarna Fantomen och Bacon & Ägg.

Svenska serier
Svenska seriefigurer
Fiktiva hundar
Fiktiva detektiver
Jesper Sollerman

Jesper Olof Sollerman, född 26 juli 1968 i Bro församling på Gotland, är en svensk professor i astronomi.

Biografi 
Sollerman är född på Gotland som son till journalisten Ola Sollerman. Sollermans fars farbror var författaren Pelle Sollerman.

Sollerman har verkat vid AlbaNova, Stockholms universitet och DARK Cosmology Center, Niels Bohr Institutet, Köpenhamns universitet. Sollerman är även aktiv som vetenskapsjournalist i tidskriften Populär Astronomi och är tidvis skribent för Forskning & Framsteg (där han även varit aktiv som bloggare). Åren 2010-2020 var han ordförande i Svenska Astronomiska Sällskapet.
 
Sollermans huvudintresse är supernovor, manifesterat redan i doktorsavhandlingen år 2000. Han arbetade med Adam G. Riess i cirka sex år från 1997, året före upptäckten av universums accelererande expansion och deltog tidvis i den Nobelprisbelönade forskningssamverkan. Han sysslar främst med observationell astronomi och där ryms även supernovarester, pulsarer och gammablixtar.

Sollerman har medverkat i flera andra viktiga upptäckter. Fem av dessa har publicerats i tidskriften Nature. Han har därför två gånger noterats på den andra mest citerade vetenskapliga tidskriften Science årliga topp-tio-lista över de viktigaste vetenskapliga genombrotten. Första gången medverkade han i en av forskargrupperna som konstaterade att universum förefaller utvidgas i accelererande hastighet, vilket gick emot alla tidigare rön. Den andra gången för att långvariga skurar av gammastrålar kunde knytas till exploderande supernovor i universum. Den senaste bedriften (dec 2006) handlar om varför vissa korta skurar av extremt energirika gammastrålar som plötsligt blixtrar till, inte verkar knutna till supernovor. Detta har tolkats som att vissa mycket massiva stjärnor kan kollapsa direkt till ett kompakt objekt utan att avge material till det interstellära mediet. 

Asteroiden 10796 Sollerman är uppkallad efter honom.

Referenser

Publikationer 
100 artiklar (2002-2006), där Sollerman är huvud- eller medförfattare

Externa länkar 
Sollermans hemsida vid Stockholms Observatorium

Svenska astronomer under 2000-talet
Personer verksamma vid Stockholms universitet
Män
Födda 1968
Levande personer
Personer från Bro socken, Gotland
Professorer i astronomi
Hybridiseringssond

En hybridiseringssond, sökfragment, sond, prob, eller ibland gensond är en molekyl som används för att spåra andra, intressanta molekyler. Inom molekylärbiologin består sökfragmentent oftast av nukleinsyra av en viss sekvens, som binder till en sekvens man vill hitta. Tekniken utnyttjar att DNA och RNA binder till den "motsatta", komplementära sekvensen och sökfragmentet hybridiserar med, det vill säga binder till, motsvarande sekvens hos målmolekylen. 

Proben är ofta syntetiskt framställd, och ofta märkt med exempelvis radioaktivitet eller fluorescens så att den ska gå att identifiera. På genchips märker man dock istället hela provet inklusive målsekvensen, som sedan får fastna på den märkta proben där den kan detekteras. Andra tekniker där sökfragment används är in situ-hybridisering och olika blottningstekniker som Northern blot och Southern blot.

Källor 
 Nationalencyklopedins nätupplaga, uppslagsordet "sond", besökt 2006 - 09 - 30
 Svenska biotermgruppens definition besökt 2006 - 09 - 30
 En version av motsvarande artikel på engelska Wikipedia

Molekylärbiologi
Genetiska analysmetoder
Flickan från Värmland

Flickan från Värmland är en svensk film från 1931 i regi av Erik A. Petschler. Filmen räknas tillsammans med Hans Majestät får vänta som de sista svenska stumfilmerna.

Om filmen
Filmen premiärvisades 16 februari 1931 på biografen Rialto i Malmö. Filmen spelades in i Filmstaden Råsunda med exteriörer från Nordiska Kompaniet med flera platser i trakten kring Karlskoga av Carl Halling. 

Filmen har som förlaga en filmidé av Sam Ask. För Arnold Sjöstrand var detta debutfilmen.

Roller i urval
Greta Anjou - Greta Blom 
Gucken Cederborg - madame Ninon 
Märta Claesson - änkan Blom, Gretas fostermor 
Knut Lambert - godsägare Ransberger 
Herrie de Kahn - godsägare Ransbergers fru 
Erik A. Petschler - direktör John Lehr 
Arnold Sjöstrand - Erik Björck, forstmästare 
Karin Ygberg - lyxmannekäng 
Elin Svensson - Buller-Stava 
May von Voss - Flora, Eriks kusin 
Nils Åhsberg - Tok-Jan 
Artur Cederborgh - detektiv 
Oscar Byström - poliskommissarie 
Helfrid Lambert - fru Larsson, hyresvärdinna i Stockholm 
Alva Norlander - påkläderska på varuhuset 
Vera Schuldheis

Musik i filmen
Till filmen komponerade Ragnar Nordin en vals, som framfördes via grammofon.

Svenska dramafilmer
Filmer 1931
Svenska stumfilmer
Svenska 1930-talsfilmer
Filmer i regi av Erik A. Petschler
Hybrid-DNA

Hybrid-DNA-teknik är en metod med vilken man kan modifiera arvsanlagen. En annan benämning på hybrid-DNA-teknik är rekombinant DNA.

Med hybrid-DNA-tekniken kan forskare foga samman arvsanlag av helt olika ursprung till nya kombinationer. Man kan byta ut flera anlag och till och med lägga till ett eller flera. Den nya, konstgjorda produkten, ett hybrid-DNA, kan föras in i en ny cell och förökas där.

Denna teknik kan användas till framställning av läkemedel, till exempel tillverkas insulin på detta sätt.
Då infogas anlaget för insulintillverkning från en människa i en bakterieplasmid.
DNA-hybriden placeras sedan i en bakterie, när bakterien delar sig förökas också det infogade arvsanlaget från människan.
Detta är en förhållandevis enkel och billig metod att utvinna medicin till diabetiker.

DNA
Genetik
Genteknik
Transgen organism

En transgen organism är en organism som med hjälp av genteknik har försetts med arvsanlag från en annan art. Transgena organismer är exempel på genetiskt modifierade organismer (GMO). Ett exempel är insulinproducerande bakterier, bakterier som har kompletterats med en gen som styr insulinproduktionen. Transgena organismer används även för att studera olika geners funktion och uttryck. Det är den simplaste varianten av genmodifiering, och består i att ta bort en oönskad gen eller ersätta en gen med en mer önskvärd gen.

Transgena djur används idag i den medicinska forskningen. Tekniken har blivit allt vanligare på senare år. Djur som man använder i försöken är huvudsakligen möss. När man förändrar djurets arvsmassa med hjälp av genteknik blir djuret transgent. När det gäller möss så kan man stänga av gener genom att helt enkelt klippa bort dem och man får då så kallade knockoutmöss, även om dessa i strikt mening inte är transgena då de inte har arvsanlag från andra arter. Man kan då se vad som händer med försöksdjuret för att på så sätt få ledtrådar om vad genen gör för något. Det finns två huvudområden när det gäller tillämpningen av transgen teknik och det är förbättrade produktionsegenskaper och framställning av läkemedel. Genteknik har lett fram till ökad förståelse av geners funktion och reglering, ärftliga sjukdomar, olika livsprocesser såsom människans immunsystem, fosterutveckling med mera.

Transgentekniken som började användas på 1980-talet har inneburit att man kan skräddarsy djurmodeller som kan ge svar på exakt de frågor man ställer. Man är alltså inte längre hänvisad till slumpen, utan kan välja vad man vill studera. Forskarnas kanske största förhoppning är att man i framtiden skall kunna använda transgena djur till olika organtransplantationer. Till exempel så har grisen ett hjärta som är ganska likt människans, så genom att ”tillsätta” människogener skulle det kunna vara möjligt för ett hjärta eller kanske en njure att fungera i människokroppen, utan att stötas bort. En viss oro finns bland forskare, angående användandet av grisorgan i människor. Det finns en risk för att ett ”tyst virus” skulle kunna starta livsfarliga epidemier.

Referenser

Noter

Se även
GloFish  
GMO  
Transgen

Genteknik 
Mikrobiologi
Genetiska analysmetoder

de:Transgener Organismus
nl:Transgeen organisme
Kapitalinkomst

En kapitalinkomst, inkomst av kapital är en inkomst som hänför sig till sparat kapital till skillnad från inkomst av tjänst  eller förvärvsinkomst som hänför sig till arbete.

En vanlig typ av kapitalinkomst är ränta på sparade pengar. Andra typer är realisationsvinst vid försäljning av värdepapper eller fastighet och utdelning på värdepapper.

Fram till 2012 hade Finland en skatteprocent på 28% för kapitalinkomst, men från 2012 framåt delades kapitalinkomst in i två grupper. Mellan 2012 och 2013 hade de som tjänar under 50 000 euro en skatteprocent på 30 % och de som tjänar över 50 000€ betalar 32 %. År 2014 sänktes gränsen till 40 000 euro för den högre skatteprocenten.

I Sverige beskattas kapitalinkomster på två olika sätt beroende på sparform. Den ordinarie skatten på kapitalinkomster (Kapitalvinstskatt) är 30 procent sedan århundradets skattereform 1991, men sedan år 2012 finns även Investeringssparkonto där en skatt dras genom en schablon istället för som andel av kapitalinkomsten .

Se även 
 Taxeringskalendern
 Investeringssparkonto
 Kapitalvinstskatt

Referenser

Noter

Källor 
 Finansministeriet - kapitalbeskattning för privatpersoner (Finland)
 SCB - Tabell 3B. Taxering till statlig skatt på kapitalinkomst och taxering till kommunal inkomstskatt 1992–2016, fysiska personer, hela riket

Ekonomi
Gendiagnostik

Gendiagnostik är en form av gentest som används för att diagnostisera eller utesluta vissa kromosomala tillstånd och genetiska sjukdomar. 

I många fall används gendiagnostik för att bekräfta en diagnos när en särskild sjukdom eller annat tillstånd misstänks, baserat på symtom eller kännetecken på kroppen. Gendiagnostik finns enbart för ett begränsat antal sjukdomar och tillstånd, även om antalet växer. Test kan tas när som helst under en människas liv. 

Resultatet av gendiagnostik kan påverka en persons val vad gäller sjukvård eller hur en sjukdom ska hanteras. 

Medicinska undersökningsmetoder
Genetik
Genetiska sjukdomar
Biostatistik
Äktenskapsbyrån

Äktenskapsbyrån är en svensk kort dramafilm från 1913 i regi av Victor Sjöström. Filmen visades som en fyllnadsbild till Stillers film Vampyren.

Om filmen 
Filmen premiärvisades 27 januari 1913 på Kocks Biograf i Malmö. Filmen spelades in vid Biografteaterns ateljé på Lidingö med exteriörer inspelade på en båt vid vattnen utanför Lidingö av Julius Jaenzon.

Rollista (i urval)  
Victor Lundberg – Petterkvist, notarie 
Helfrid Lambert – Hans hustru

Källor 

Svenska filmer 1913
Svenska dramafilmer
Svenska kortfilmer
Kortfilmer 1913
Filmer i regi av Victor Sjöström
Filmer från Svenska Biografteatern
Stockholm på film
Svenska stumfilmer
Pilgrimsled

Pilgrimsled är en uppgjord vallfartsväg. I ett historiskt sammanhang användes särskilda vägar för pilgrimsfärden, vilka knöt samman eller ledde till olika heliga platser. Vissa används åter i dag och ytterligare några är nya företeelser. Källkritiskt är det svårt att finna belägg för alla vägar som inom ramen för lokal tradition pekas ut som pilgrimsleder.

Kända pilgrimsleder

Inom Norden
Dag Hammarskjöldsleden, Abisko−Nikkaluokta
Nidarosvägarna i riktning mot Nidarosdomen, i dagens Trondheim, Norge, bland annat:
S:t Olavsleden, från Selånger (Sverige)
Pilgrimsleden i Klarälvdalen
Pilgrimsleden i västra Värmland
Romboleden från Munktorp vid Mälaren strax öster om Köping, via slättbygderna vid Mälaren, innefattande delsträckan
Pilgrimsleden Västerbergslagen, från Mälardalen genom västra Bergslagen
Stråsjöleden, Hudiksvall - Stråsjö - Haverö
Helgonleden, Uppsala - Gävle - Skog - Undersvik - Järvsö - Färila - Kårböle - Kårböleleden 
Pilgrimsleden i Dalsland
Letstigen, Degerfors - Svartå
Ingegerdsleden i Uppland
Eriksleden i Uppsala
Birgittaleden och Klosterleden i Östergötland, Sverige
Franciskusleden, Jönköping – Alvastra
Munkaleden, Nydala kloster – Byarums kloster
Skagernleden
Pilgrimsleden genom Skara Stift
Pilgrimsleden på Gotland
Pilgrimsleden Höör-Hallaröd
Jorsalavägarna i riktning mot Jerusalem, antingen via Miklagård eller Rom
S:t Henriksleden, Åbo - Nousis - Kjulo - Kumo, Finland
Sankt Botvids pilgrimsled, mellan Salems kyrka i Salems kommun och Botkyrka kyrka i Botkyrka kommun, båda i Stockholms län.

I Europa
Jakobsvägen (Camino de Santiago)
Pilgrims' Way till Canterbury

Se även 
Pilgrimscentrum

Referenser

Noter

Externa länkar 
Pilgrim Finland

Pilgrimsresor
Pilgrim
Sjtje ne vmerla Ukraina

Sjtje ne vmerla Ukrajina () är Ukrainas nationalsång.

Historik 
Texten författades hösten 1862 (publicerad 1863; med noter 1865) av den ukrainske etnografen, folkloristen och poeten Pavlo Tjubinskyj (musik av Michail Verbitskij) och betyder "Än har inte Ukraina dött" vilket är en tydlig parafras till den polska nationalsången "Mazurek Dąbrowskiego" vars text lyder "Jeszcze Polska nie zginęła" (översatt "Än är Polen ej förlorat"). Det finns tydliga tecken på att den ukrainska nationalsången har inspirerats av polackerna under 1800-talet då Polen var ett ryskt lydrike.

Sången användes 1917 som Ukrainas nationalsång, men lagfästes inte i lagen. Andra nationalsånger användes parallellt. Texten finns i några olika varianter. Första textraden lydde ursprungligen som sångens titel, med Ukrajina i nominativ, men har senare ändrats till genitivformen Ukrajiny (України), eftersom det som ännu ej har dött är Ukrainas ära och frihet (i slava i volja). Den 15 januari 1992 spikades till slut denna sång som Ukrainas officiella nationalsång, med sin nuvarande text. Lagen förnyades 2003.

Sångtext 
Officiell version av sångtext som använts sedan 2003

Källor 

Nationalsånger i Europa
Ukrainska sånger
Kazushi Sakuraba

Kazushi Sakuraba, född 14 juli 1968 i Akita prefektur, från Takada Dojo är en japansk kampsportare.

Han är en av pionjärerna i tidig MMA. Han deltog i UFC Japan men fick sitt stora genombrott i PRIDE där han besegrade fyra medlemmar i den legendariska familjen Gracie: Royce, Ryan, Royler och Renzo. Han har även vunnit över fighters som Quinton Jackson, Kevin Randleman och Ken Shamrock. Sedan dess är Sakuraba en av PRIDE:s största stjärnor, trots att han aldrig vunnit någon titel. Sakuraba lämnade 2006 PRIDE för K-1 Heroes.

Japanska utövare av mixed martial arts
Födda 1968
Män
Levande personer
Personer från Akita prefektur
WP:Projekt Japan
Franska motståndsrörelsen

Franska motståndsrörelsen omfattar ett flertal motståndsrörelser som var baserade i Frankrike under andra världskriget. Dessa rörelser gjorde motstånd mot ockupationsmakten Nazityskland, och mot Vichyregimen. 

Motståndsrörelsen inkluderade bland annat beväpnade grupper, utgivare av underjordiska tidningar, och nätverk som bistod de allierades soldater. En del motståndsmän försökte genom sabotage och andra metoder att undergräva nazi- och Vichyregimens styre. 

Franska motståndsrörelsen hjälpte de allierade med underrättelser, och koordinerade sabotage och andra handlingar som hjälpte vid invasionen av Normandie den 6 juni 1944.

Se även
 De fria franska styrkorna
 Frankrikes befrielse
 Maquis
 Nancy Wake
 Henri Rol-Tanguy

Vidare läsning 

Motståndsrörelsen i Frankrike under andra världskriget
Leopold II av Lippe

Leopold II (fullständigt namn Paul Alexander Leopold), född i Detmold den 6 november 1796, död där den 1 januari 1851, var 1802-1851 regerande furste av Lippe.

Leopold var son till Leopold I av Lippe och dennes gemål Pauline av Anhalt-Bernburg. Fadern dog redan den 4 april 1802 då Leopold var endast sex år gammal, och fram till 1820 fungerade modern som hans regent medan den unge fursten och hans bror Friedrich utbildade sig i bland annat Göttingen.

Den 4 juni 1820 övertog Leopold själv formellt makten i Lippe. Under sin regering arbetade han bland annat med att förbättra furstendömets polisväsende och försvar. 1836 gav han landet en författning och 1842 anslöt han Lippe till den tyska tullföreningen ("Zollverein"). Genom en moderat politisk hållning red han ut stormarna under revolutionsåret 1848 tämligen väl och uttalade även sin sympati för det liberala förslaget att göra den preussiske kungen Fredrik Vilhelm IV till tysk kejsare.

Furst Leopold var sedan 1820 gift med Emelie av Schwarzburg-Sondershausen och fick med henne sex söner och tre döttrar. Av sönerna kom inte mindre än tre stycken, Leopold, Woldemar och Karl Alexander, att alla efter varandra efterträda sin far på den lippeska tronen.

Källor
Denna artikel byggde i sitt ursprungsskick huvudsakligen på motsvarande artikel i den holländska Wikipedian.

Huset Lippe
Tyska furstar
Födda 1796
Avlidna 1851
Män
Ultimate Collection

Ultimate Collection kan avse:
 Michael Jackson: The Ultimate Collection – albumet av Michael Jackson
 Ultimate Collection (album av Eurythmics) – albumet av Eurythmics
Charlotte Löwensköld (1930)

Charlotte Löwensköld är en svensk film från 1930 i regi av Gustaf Molander.

Om filmen 
Filmen är en blandning av ljud- och stumfilm. Filmen premiärvisades 26 december 1930. Filmen spelades in i Filmstaden Råsunda av Julius Jaenzon. 

Som förlaga har man Selma Lagerlöfs roman Charlotte Löwensköld (1925). Det gjordes en nyinspelning av romanen 1979, Charlotte Löwensköld.

Roller i urval
Pauline Brunius - överstinnan Beate Ekenstedt 
Gertrud Pålson-Wettergren - Anna Svärd, dalkulla 
Birgit Sergelius - Charlotte Löwensköld 
Stina Berg - prostinnan Forsius 
Urho Somersalmi - Gustaf Henrik Schagerström, brukspatron 
Eric Barclay - Karl Artur Ekenstedt, präst, Beates son 
Axel Nilsson - prosten Forsius 
Kolbjörn Knudsen - Pontus Friman, Karl Arturs vän 
Edith Wallén - Thea Sundler, postfröken 
Alfred Lundberg - biskopen 
Oscar Bergström - gäst på juldagsmiddagen 
Helfrid Lambert - gäst på juldagsmiddagen 
Hilda Castegren - Beates trotjänarinna 
Weyler Hildebrand - Börjeson, förvaltare på bruket Sjötorp 
Nils Wahlbom - man i jaktsällskapet
Carl Sjögren - gäst på juldagsmiddagen
Sven Garbo - gäst på juldagsmiddagen
Inga-Bodil Vetterlund - gäst på juldagsmiddagen
Otto Elg-Lundberg - gäst på juldagsmiddagen
Mia Gründer - gäst på juldagsmiddagen
Carl Skylling - gäst på juldagsmiddagen

Musik i filmen
Bland tomtar och troll, kompositör Albert Henneberg, instrumental. 
Anna, du kan väl stanna, kompositör Jules Sylvain, text Valdemar Dalquist, famförs instrumentalt på piano av okänd pianist.
Skärgårdsbilder, tre klaverstycken, op. 17. Nr 3 Böljesång, kompositör Hugo Alfvén 
Canzonetta (Peterson-Berger) , kompositör Wilhelm Peterson-Berger, instrumental.
Die lustigen Musikanten (Muntra musikanter), kompositör August Ferdinand Riccius, text E. Grundmann, sång Oscar Bergström, Carl Sjögren, Otto Elg-Lundberg och Carl Skylling 
Efter vinter kommer vår, kompositör Jules Sylvain, text Karl-Ewert, framförs med såg av okänd sångerska
Gläd dig, du Kristi brud, kompositör Jacob Regnart, svensk textbearbetning 1812 Samuel Hedborn svensk textbearbetning 1819 Johan Olof Wallin svensk textbearbetning 1979 Britt G. Hallqvist 
Herr Arnes pengar, kompositör Helmer Alexandersson, instrumental.
Herre, signe du och råde, kompositör Johann Schop, text Jesper Swedberg
Höga berg och djupa dalar 
I sommarens soliga dagar, text Gustaf Emanuel Johansson, instrumental.
Morsgrisar är vi allihopa 
Sex låtar för klaver. Nr 6 Nachspiel, kompositör Wilhelm Peterson-Berger, instrumental.
Nu är det jul igen 
När juldagsmorgon glimmar, tysk text Abel Burckhardt, instrumental.
Symfoni, nr 1, kompositör Gunnar Ek, instrumental.
Tänker du att jag förlorader är, instrumental.
Var hälsad, sköna morgonstund (Wie schön leuchtet der Morgenstern), kompositör Philipp Nicolai, svensk text 1819 Johan Olof Wallin, sång Gertrud Pålson-Wettergren 
Heliga tre konungars ökenvandring, kompositör Emil Sjögren, instrumental.

Externa länkar 

Svenska filmer baserade på romaner
Svenska dramafilmer
Filmer 1930
Filmer i regi av Gustaf Molander
Selma Lagerlöf-filmatiseringar
Svenska stumfilmer
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1930-talsfilmer
Tlingit

Tlingit (även stavat: Tlinkit) är ett folk i sydöstra Alaska (USA) samt British Columbia och Yukon i Kanada. Majoriteten (cirka 15 000) lever i Alaska, medan enbart 1 500 finns i Kanada. Deras språk heter också tlingit, och tillhör språkfamiljen na-dene.

Tlingiternas ekonomi är baserad på fiske, där lax utgör stapelfödan.

Referenser

Externa länkar 

Etniska grupper i Nordamerika
Nordamerikanska indianer
Ursprungsfolk i Nordamerika
Ultimate Collection (album av Eurythmics)

Ultimate Collection är ett samlingsalbum av Eurythmics, släppt 8 november 2005. Ultimate Collection har även två nya låtar, I've Got a Life och Was It Just Another Love Affair?.

Låtlista

Externa länkar
Ultimate Collection på Allmusic
Ultimate Collection på Discogs

Album av Eurythmics
Samlingsalbum 2005
Brittiska samlingsalbum
Armeniens riksvapen

Armeniens riksvapen består av en örn och ett lejon som håller upp en sköld innehållande vapnen för de fyra historiska armeniska kungadömen som vaktar berget Ararat, Armeniens nationalsymbol. Vid deras fot ligger ett antal föremål vilka symboliserar olika aspekter hos den armeniska nationen.

Örnen var en beståndsdel i de två äldre armeniska kungadömenas vapen (Artasjisian (190-12 f.Kr.) och Arsjakuni (53-423 e.Kr.)) medan lejonet förekom på vapnen hos de två senare armeniska kungadömena (Bagratuni (862-1045) och Rubinjan (1187-1375)). Deras fyra emblem omger det heliga berget Ararat med Noas ark vilande på dess topp som enligt Bibeln strandade på Ararat efter den stora syndafloden.

Vid foten av örnen och lejonet återfinns:
 Ett veteknippe som representerar den armeniska nationens arbetsamma natur.
 En fjäder som representerar nationens intellektuella och kulturella arv.
 En bruten kedja som representerar strävan efter frihet och självständighet.
 Ett svärd som bryter genom kedjan och representerar nationens styrka och kampen för frihet.
 Ett band som symboliserar Armeniens trikolor.

Detta statsvapen antogs av den första armeniska republiken som varade mellan 1918 och 1920 och återtogs när man lämnade Sovjetunionen 1991.

Se även 
 Riksvapen
 Armenien

Externa länkar 
 Armenica.org - Symboliska innebörder och information om armeniska flaggan och statsvapnet

Riksvapen i Europa
Riksvapen i Asien
Statsvapen
Heraldiska vapen med lejon
Heraldiska vapen med örnar
Heraldiska vapen med berg
Heraldiska vapen med sköldar som sköldemärke
Heraldiska vapen med vatten
Heraldiska vapen med fartyg