kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
1499

1499 (MCDXCIX) var ett normalår som började en tisdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Februari 
 3 februari – Hans hustru Kristina av Sachsen kröns till svensk drottning och deras son Kristian hyllas som svensk tronföljare.

September 
8 september – Amerigo Vespucci och Alonso de Ojeda upptäcker Bonaire, som de gör anspråk på för Spaniens räkning.
22 september – Tysk-romerska riket erkänner de facto Schweiz oberoende.

Okänt datum 
 Ryssarna försöker flytta gränspålarna, så att Nyslott skall hamna på ryskt område, varvid en liten incident vid gränsen i öster inträffar.
 En sammansvärjning mot kung Hans tar form. Dess ledande män är Sten Sture den äldre, Svante Nilsson (Sture) och Hemming Gadh.
 Glimmingehus utanför Simrishamn, den enda till dags dato tämligen oförändrade riddarborgen i Norden, uppförs.
 Albertus Pictor (känd svensk kyrkomålare) upplever detta år verkligen ett uppsving.

Födda 
 29 januari – Katharina von Bora, hustru till Martin Luther.
 31 mars – Pius IV, född Giovanni Angelo de' Medici, påve 1559–1565.
 3 september – Diane de Poitiers, fransk hovdam, älskarinna till Henrik II av Frankrike.
 14 oktober – Claude av Frankrike, Frankrikes drottning.
 Laurentius Petri Nericius, svensk ärkebiskop 1531–1573.

Avlidna 
 9 januari – Johan Cicero, kurfurste och markgreve av Brandenburg.
 29 augusti – Alesso Baldovinetti, florentinsk målare.
 1 oktober – Marsilio Ficino, italiensk filosof, läkare och humanist.
 23 november – Perkin Warbeck, falsk pretendent till den engelska tronen, avrättad.
 Laura Cereta, italiensk humanist och feminist.
 Harald Pletting, anhängare av Sten Sture, hängd i Örebro

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Katharina von Bora

Katharina von Bora, född 29 januari 1499 i Lippendorf (Neukieritzsch) nära Leipzig, Sachsen, Tyskland, eller Hirschfeld, nära Chemnitz, också i Sachsen, död 20 december 1552 i Torgau, Sachsen, Tyskland, var Martin Luthers hustru från 1525 till hans död 1546.

Katharina föddes som dotter i en fattig adelsfamilj. Hon blev nunna 1515, men 1523 flydde hon tillsammans med åtta andra nunnor från klostret Nibschen, efter påverkan av Luthers läror. Nunnorna ställdes under Luthers beskydd i Wittenberg, och den 13 juni 1525 ingick han äktenskap med Katharina von Bora.

Luther angav senare att orsakerna till giftermålet var fyra – att blidka sin far, som hade önskat se Luther gift, att i handling omsätta sin lära om äktenskapet som ett Guds bud till människorna, av medlidande och ansvarskänsla inför Katharina, samt för att förarga de katolska.

Luthers vänner lär ha ogillat hans val av hustru, men utifrån samtida berättelser verkar äktenskapet ha blivit lyckligt.

Hon avled 1552 i Torgau, efter att ha skadats i en vagnolycka, och ligger begravd i Mariakyrkan i Torgau, där hennes gravsten fortfarande kan beskådas.  I huset där hon dog finns även ett museum tillägnat henne.

2010 döptes gatan Meiserstraße i München, uppkallad efter den bayerske biskopen Hans Meiser, om till Katharina von Boras gata (Katharina-von-Bora-Straße).

Katharinas barn med Luther 
 7 juni 1526 föds Luthers äldste son, Johannes (Hans). Dör 1575.
 10 december 1527 föds dottern Elisabeth, som dör redan vid åtta månaders ålder.
 4 maj 1529 föds dottern Magdalena. Hon dör vid 13 års ålder.
 1531 föds sonen Martin. Dör 1565.
 1533 föds sonen Paul. Dör 1593.
 1534 föds dottern Margarethe. Hon dör 1570. Alla ättlingar till Luther härstammar från henne.

Källor 
 Svensk uppslagsbok, Malmö 1939.

Externa länkar

Tysk adel
Tyska nunnor
Födda 1499
Avlidna 1552
Kvinnor
Personer i Tyskland under 1500-talet
Saarbrücken

Saarbrücken (, , lokal dialekt: Saarbrigge) är huvudstad i delstaten Saarland i västra Tyskland. Den har cirka  invånare och är belägen i floden Saars dalgång. Närmaste större städer är Kaiserslautern i nordost och Trier i nordväst. Saarbrücken är centralorten för ett storstadsområde med nästan 1 miljon invånare.

Inom utbildningssektorn är staden väl försedd med Universität des Saarlandes och fem specialinriktade högskolor för bildkonst, musik, bergsbyggnad, socialt arbete samt teknik och ekonomi.

Saarbrücken är en järnvägsknutpunkt omedelbart vid gränsen till Frankrike och ett ovanligt stort antal motorvägsanlutningar finns i omedelbar närhet av staden. A6 = E50 går österut till Nürnberg och västerut till Paris. A1 går norrut via Köln till Hamburg och Puttgarden. A623 går i nordostlig riktning för anslutning till A1 = E52 österut mot München och Salzburg. Staden har alltså utmärkta kommunikationsmöjligheter på marknivå.

Saarbrücken är Saarlands politiska, ekonomiska och kulturella centrum och säte för Regionalverband Saarbrücken, ett kommunalförbund av ett särskilt slag.

Klimat 
Uppmätta normala temperaturer och -nederbörd i Saarbrücken:

Storstadsområde 
Området runt Saarbrücken har en historia av tung gruv- och tillverkningsindustri, vilket gjort att många medelstora städer växt upp i närheten av varandra och över tid vuxit ihop till ett sammanhängande industri- och storstadsområde. Området täcker en stor del av Saarland, och sträcker sig i öster även in i delstaten Rheinland-Pfalz. Många pendlar in till arbeten och utbildningar i områdets centrala delar, och förutom Saarbrücken ingår ytterligare 61 städer och kommuner i det huvudsakliga pendlingsområdet. Större orter i området är bland annat Homburg, Merzig, Neunkirchen, Saarlouis, Sankt Ingbert, Völklingen och Zweibrücken.

Stadsdelar 
Saarbrücken är indelat i fyra Stadtbezirke som i sin tur är indelade i stadsdelar (Stadtteile). De flesta stadsdelar är i sin tur indelade i distrikt (Distrikte). Dessa har en officiell numrering där Stadtbezirke har en siffra, stadsdelar två siffror och distrikt tre siffror.

De fyra Stadtbezirke med tillhörande stadsdelar är: 
 1 Stadtbezirk Mitte: 11 Alt-Saarbrücken – 12 Malstatt – 13 St. Johann – 14 Eschberg – 16 St. Arnual
 2 Stadtbezirk West: 21 Gersweiler – 22 Klarenthal – 23 Altenkessel – 24 Burbach
 3 Stadtbezirk Dudweiler: 31 Dudweiler – 32 Jägersfreude – 33 Herrensohr – 34 Scheidt
 4 Stadtbezirk Halberg: 42 Schafbrücke – 43 Bischmisheim – 44 Ensheim – 45 Brebach-Fechingen – 46 Eschringen – 47 Güdingen – 48 Bübingen

Referenser 

Kommuner och städer i Regionalverband Saarbrücken
 
Gränsorter i Europa
Lee Daniel Crocker

Lee Daniel Crocker är en amerikansk programmerare, pokerspelare och amatörfilosof. Crocker är mest känd för att ha skrivit om koden som Wikipedia använde sig av, vilket i juli 2002 resulterade i att han hade skapat MediaWiki, den serverprogramvara som Wikipedia använder idag. Denna omkodning innebar att Wikipedia gick in i något som kallas "fas 3".

Externa länkar 
 Lee Daniels användarsida på engelska Wikipedia

Amerikanska filosofer under 2000-talet
Amerikanska pokerspelare
Amerikanska programmerare
Män
Födda 1963
Levande personer
Personer från Valdosta, Georgia
Motsägelse

En motsägelse är ett yttrande, som antingen är kontradiktoriskt eller konträrt. 

Två påståenden sägs vara kontradiktoriska, om de av logiska grunder inte båda kan vara sanna och ej heller båda vara falska, som exempelvis påståendena: Några svanar är vackra och Ingen svan är vacker.

Två påståenden sägs vara konträra, om de av logiska grunder inte båda kan vara sanna, men båda vara falska, som exempelvis påståendena: Alla svanar är vackra och Ingen svan är vacker. Falska kan båda vara om det är så, att endast några svanar är vackra. 

Inom satslogiken är en motsägelse definierad som konjunktionen av ett påstående och dess negation, uttryckt med symboler, P   P, det vill säga en kontradiktion. Inom första ordningens predikatlogik finns även motsägelser, som är konträra.

Motsägelselagen eller kontradiktionsprincipen är en  tankelag inom logik som lyder: inget kan i samma avseende på en gång vara och icke vara detsamma (A är icke icke-A), eller: av två kontradiktoriskt motsatta omdömen (A är B och A är icke B) är det ena falskt. Det vill säga att man inte både kan bekräfta och förneka något visst om en och samma sak.

Se även 
 Reductio ad absurdum-regeln
 Deduktionsteoremet
 Indirekt bevis
 Kontradiktion
 Konträra satser
 Tautologi
 Paradox

Källor 
 Geoffrey Hunter, Metalogic, MacMillan 1969.
 H. Kahane, Logic and Philosophy, Wadsworth 1969.
 Georg Henrik von Wright, Logik, filosofi och språk, Berlingska, Lund 1957.

Noter 

Logik
Allkvantifikator

Allkvantifikator eller allkvantor är ett begrepp inom predikatlogiken. Den brukar symboliseras med ett upp- och nedvänt A (, ∀)

Satsen "För alla x gäller predikatet P(x)" skrivs

Negationen av en allkvantifierad sats ger en existenskvantifierad sats: Låt predikatet P(x) vara meningen 'Person x har en mamma.' Påstendet att varje person har en mamma kan skrivas med allkvantorn som:

Negationen av påståendet "Alla korpar är svarta." är påståendet "Det finns minst en korp som inte är svart.":

Se även
Existenskvantifikator
Kvantifikator

Logiska symboler
Logiska uttryck
Kvantifikation
Red Hat Linux

Red Hat Linux var en av de första versionerna av operativsystemet Linux och har betraktats som de facto standard för Linux av många programvaru- och maskinvaruföretag. Distributionen är numera ersatt av Red Hat Enterprise Linux. Parallellt med denna utger företaget Red Hat gratisdistributionen Fedora.

Den första versionen av Red Hat Linux släpptes 1994 och sedan dess har Red Hat ynglat av sig Mandrake Linux (numera Mandriva Linux), Yellow Dog Linux och ASPLinux .

Red Hats distributioner har varit och är bland de populäraste linuxdistributionerna. I motsats till en del andra kommersiella distributioner har Red Hats distributioner alltid varit fri programvara, också till de delar som utvecklats helt av Red Hat.

Versionshistorik 
1.0 "Mother's Day", 3 november 1994 (Linux 1.2.8)
1.1 "Mother's Day+0.1", 1 augusti 1995 (Linux 1.2.11)
2.0, 20 september 1995 (Linux 1.2.13-2)
2.1, 23 november 1995 (Linux 1.2.13)
3.0.3 "Picasso", 1 maj 1996 – Första version med stöd för DEC Alpha
4.0 "Colgate", 3 oktober 1996 (Linux 2.0.18) – Första version med stöd för SPARC
4.1 "Vanderbilt", 3 februari 1997 (Linux 2.0.27)
4.2 "Biltmore", 19 maj 1997 (Linux 2.0.30-2)
5.0 "Hurricane", 1 december 1997 (Linux 2.0.32-2)
5.1 "Manhattan", 22 maj 1998 (Linux 2.0.34-0.6)
5.2 "Apollo", 2 november 1998 (Linux 2.0.36-0.7)
6.0 "Hedwig", 26 april 1999 (Linux 2.2.5-15)
6.1 "Cartman", 4 oktober 1999 (Linux 2.2.12-20)
6.2 "Zoot", 3 april 2000 (Linux 2.2.14-5.0)
7 "Guinness", 25 september 2000 (Linux 2.2.16-22) – Versionen heter "7", inte "7.0"
7.1 "Seawolf", 16 april 2001 (Linux 2.4.2-2)
7.2 "Enigma", 22 oktober 2001 (Linux 2.4.7-10, Linux 2.4.9-21)
7.3 "Valhalla", 6 maj 2002 (Linux 2.4.18-3)
8.0 "Psyche", 30 september 2002 (Linux 2.4.18-14)
9 "Shrike", 31 mars 2003 (Linux 2.4.20-8) – Versionen heter "9", inte "9.0"
Existenskvantifikator

Existenskvantifikator eller Existenskvantor är ett begrepp inom predikatlogiken.

Beteckning: ∃.

Satsen "Det finns minst ett x för vilket predikatet P(x) gäller" skrivs

Negationen av en existenskvantifierad sats ger en allkvantifierad sats, negationen av "det finns minst en vit korp" är "alla korpar är icke-vita":

Se även
Allkvantifikator
Kvantifikator

Logik
Icke-standardpokerhand

Icke-standardpokerhand är speciella kortkombinationer utöver de vanliga pokerhänderna som erkänns i några få pokerspel. Att erkänna sådana kan till exempel bli aktuellt när en joker används som vilt kort. När inget särskilt sägs används annars alltid den traditionella rangordningen av standardpokerhänderna som är från högsta till lägsta: färgstege, fyrtal, kåk, färg, stege, triss, tvåpar, par, "högt kort". 

Icke-standardpokerhänder:
Femtal
Fyrfärg (sökö)
Fyrstege (sökö)
Holländsk flush

Mer information om standardhänderna finns här.

Se även
Poker
Pokerspel
Kortspel

Poker
Vilt kort

Vilt kort är en kortspelsterm. Ett vilt kort är ett kort som får ersätta vilket annat kort som helst och fungera precis som om det vore det andra kortet. Detta förekommer endast i några få kortspel. Jokern får ofta ta rollen som vilt kort. Vilda kort används oftast inom poker, men sällan i hold'emvarianter, då spelen oftast blir allt för slumpmässiga.

En annan benämning på vilda kort är att de är "flygande". Oftast väljer man det lägsta kortet till detta, till exempel i poker, där man kan använda flygande tvåor. Vilda eller flygande kort används oftast när yngre spelar för att ge större möjlighet till olika kortkombinationer eftersom satsningar och bluffar inte förekommer i så stor utsträckning, vilket gör att skicklighet inte är så viktigt.

Se även 
 Wild card

Kortspel
Etikett

Etikett kan syfta på:

 Etikett (föremål) – en lapp på eller vid ett föremål med upplysningar.
 Skivmärke – det eller de namn (varumärken) under vilket ett skivbolag väljer att ge ut sina skivor.
 Etikettregler – regler för umgänge människor emellan.
 Svett & Etikett – ett svenskt TV-program som sänds på Sveriges Television.

Se även 

 Imprint (förlagsetikett)
Isofluran

Isofluran (varunamn Isofluran Baxter och Forene) är ett anestetikum avsett för allmän inhalationsanestesi. Isofluran är en isomer till enfluran och således en halogenerad etylmetyleter med det kemiska namnet Difluorometyl-2,2,2-trifluoro-1-kloroetyleter. Lukten är eterliknande, unken och något stickande, vilket initialt begränsar möjligheten till snabb koncentrationsstegring. Isofluran har en god anestetisk effekt, induktionstiden är kort och uppvaknandet sker snabbt.

Isofluran skall bara användas av personer med adekvat utbildning i anestesiologi. Isofluran är likt andra fluraner en växthusgas, där isofluran är en starkare sådan än t.ex. sevofluran.

Se även 
 Desfluran
 Sevofluran

Källor 
 Isofluran i FASS

Referenser 

Generella anestetika
Etrar
Fluororganiska föreningar
Klororganiska föreningar
Trumf

Trumf eller trumfkort är ett begrepp inom kortspel och avser kort av en bestämd färg eller valör, vilka rangordnas högre än alla andra kort. 

Vanligtvis utgörs trumfen av samtliga kort i en färg, trumffärgen. Vilken färg som ska vara trumf kan bestämmas slumpmässigt genom att ett kort i leken, ofta det sista, vänds upp eller genom ett medvetet val, då vanligen genom att spelarna får avgiva bud. Den förstnämnda metoden används i till exempel skitgubbe och den andra i till exempel bridge. 

I en del spel, exempelvis skat, räknas vissa valörer eller specifika kort som trumfkort även om de inte ingår i trumffärgen.

Olika regler gäller i olika spel för hur och när trumf får spelas; till exempel är detta i bridge och flera andra spel tillåtet bara när man saknar kort i den utspelade färgen.

Referenser

Kortspel
Sang

Sang (från franska sans atout "utan trumf") är ett begrepp i kortspel. Att spela sang betyder att spela utan trumf, det vill säga ingen färg har automatiskt högre rangordning än någon annan. Det förekommer exempelvis i bridge. Sang brukar förkortas NT i budlådan, vilket fått sitt namn från engelskans "No Trump". Att säga "7 sang"  i Bridge betyder att ta 13 "stick" och utan trumf. Kallas även "storslam", 

Kortspel
Saka

Saka kan syfta på:
Saka (kortspel) – att inte följa färg
Saka (folk) –  ett folk i den iranska och den indiska historien 
 Saka, Hiroshima, kommun i Hiroshima prefektur, Japan
 Saka (kommun), kommun i Marocko
Memory (spel)

Memory, Memo eller Komihåg, är ett enkelt kortspel som tränar minnet. Det spelas mest av barn och går att spela med en vanlig kortlek, eller flera kortlekar om man skulle vara väldigt många deltagare.

Regler 
Någon blandar leken och lägger ut alla kort med baksidan upp på bordet eller golvet. Man turas om att vända två kort och det gäller att samla på sig kortpar med samma valör. Färgerna saknar helt betydelse. När det är ens tur får man vända två valfria kort, ett i taget. Om de har olika valör måste man vända dem uppochner igen och sedan är det nästa spelares tur. Om de har samma valör får man behålla dem och sedan fortsätta med att vända ett nytt par. Det gäller alltså att försöka komma ihåg vilka valörer som ligger på vilket ställe. Den som har samlat ihop flest par när alla kort är slut har vunnit.

Varianter 
Det finns varianter som spelas med specialkortlekar med vanliga bilder som förekommer i par och som kan föreställa vad som helst.

Tvärtom-komihåg 
Detta är en variant av ovan beskrivna spel där man ska undvika att ta par. Varje gång det är ens tur får man vända valfritt antal kort, ett efter ett, tills man är nöjd eller spricker. Om man är nöjd får man behålla de kort man vänt. Spricker gör man när man vänder upp ett kort med samma valör som något annat man redan vänt upp. När man spruckit måste man vända alla uppochner igen och sedan är det nästa spelares tur. Den som har samlat på sig flest kort på slutet har vunnit. På slutet kanske inte alla kort går åt på grund av att ingen vill vända något mer.

Referenser 

Kortspel
Memory

Memory kan avse:

Memory (spel) – ett enkelt kortspel som tränar minnet även kallat "Komihåg".
Memory (sång) – en balladlåt, skriven av Andrew Lloyd Webber till musikalen Cats.
Pelmanism

Pelmanism är ett system för att träna minnet, koncentrationen och viljestyrkan, som skapades på 1890-talet av engelsmannen William Joseph Ennever, grundaren av Pelmaninstitutet i London. Det var populärt under första hälften av 1900-talet, framför allt i Storbritannien. År 1918 fanns det 400.000 "pelmanister" i England.

En serie med tolv små skrifter om "Det svenska Pelmansystemet" utgavs 1920–1923 under ledning av Åke Bonnier d.ä. Skrifterna såldes som en prenumeration eller brevskola, med svarsuppgifter som kunde skickas in till redaktionen.

Källor

Externa länkar
 Pelmansystemet i Libris (bibliotekskatalog)

Utvecklingspsykologi
1920-talet
Kognition
Halotan

Halotan är ett anestetikum avsett för inhalationsanestesi. Halotan kan användas till patienter i alla åldrar och vid alla typer av kirurgiska ingrepp. Halotan ger en snabb induktion samt en god och lättstyrd anestesi med adekvat muskelavslappning vid de flesta operationer. 

Halotan får endast ges på sjukhus eller adekvat utrustade öppenvårdsenheter av läkare som är utbildad i anestesi. I dagsläget finns det i Sverige inga godkända läkemedel innehållande halotan. Detta på grund av att halotan har visat sig ge allvarliga leverskador. Halotan  har en immunologisk bakgrund. Vid första gångens exponering ges ovanliga skador, men upprepad exponering leder till en större andel skador och immunmodulerad levertoxicitet. 

Vid första exponering bioaktiveras halotan av CYP2E1 som bildar en syraklorid som är reaktiv och binder sig till proteiner (TFA-proteinaddukter). TFA står för trifluoro acetylchloride. TFA är elektrofil och binder till proteiner som CYP2E1. Det bildas TFA- CYP2E1-addukter som verkar  främmande för kroppen och medför bildning av antikroppar mot CYP2E1 och CYP2E1-addukten. Vid nästa exponering mot halotan så finns det redan antikroppar och det fås en immunologisk reaktion på CYP2E1 och CYP2E1-addukten i levern och den immunologiska reaktionen leder fram till hepatit.

Externa länkar 
 FASS

Generella anestetika
Bromorganiska föreningar
Klororganiska föreningar
Fluororganiska föreningar
Desfluran

Desfluran är ett inhalationsanestetikum som används både för barn och vuxna vid underhåll av inhalationsanestesi med spontan eller kontrollerad andning. Medlet är en halogenerad metyletyleter. Desfluran har en god anestetisk effekt. Induktionstiden är kort och uppvaknandet sker snabbt. Desfluran säljs under varumärket Suprane. Desfluran är likt andra fluraner en potent växthusgas, där desfluran är bland de starkaste och ger betydligt större klimatpåverkan än t.ex. sevofluran.

Stereokemi 

Desfluran är ett racemat, dvs en 1: 1-blandning av följande två enantiomerer:

Se även 
 Isofluran
 Sevofluran

Källor 
FASS

Generella anestetika
Fluororganiska föreningar
Etrar
Server Side Includes

Server side includes, SSI, är ett enklare skriptspråk för att låta en webbserver automatiskt stoppa in data eller hela dokument i ett visat html-dokument.  SSI aktiveras om man använder sig av filändelsen .shtml, (eller .shtm, .sht) och har SSI aktiverat på webbservern.  För mer komplexa uppgifter används lämpligen mer avancerade språk som Microsofts ASP, Suns JSP och öppen-källkod-projektet PHP. I jämförelse med dessa har SSI en begränsad uppsättning kommandon men hanteras å andra sidan av alla de större webbservrarna, till exempel Apache.

Externa länkar
SSI-kommandon

Skriptspråk
Webbutveckling
Åkattraktion

En åkattraktion är en anläggning på nöjesfält eller marknader som erbjuder någon typ av åktur för nöjes skull.

Olika typer av åkattraktioner:
Berg- och dalbana
Karusell
Kärlekstunnel
Pariserhjul
Spöktåg
Linbana
Claude Jade

Claude Jade, ursprungligen Claude Marcelle Jorré, född 8 oktober 1948 i Dijon, Bourgogne, död 1 december 2006 i Boulogne-Billancourt, Île-de-France, var en fransk skådespelare.

Biografi 

Claude Jade tillbringade tre år på Conservatoire d'Art Dramatique i Dijon. Därefter flyttade hon till Paris, och arbetade på teatern Edouard VII. För att fördriva tiden var hon med i Sacha Pitoëffs produktion av Henri IV på Théâtre Moderne, och blev då upptäckt av François Truffaut. Truffaut tilldelade henne rollen som Christine Darbon, flickvännen till hans alter-ego Antoine Doinel i Stulna kyssar (1968). Denna filmdebut ledde till att Claude Jade uppmärksammades internationellt.

1969 gav Alfred Hitchcock henne rollen som agentdottern Michèle Picard i Topaz (1969), och hon fortsatte vidare sin internationella karriär i de ryska filmerna Lenin i Paris (1981), Teheran 43: Spy Ring (1981), den japanska Kita No Misaki, den belgiska Home Sweet Home, den tyska Rendez-vous i Paris och italienska Una spirale di nebbia.

I Frankrike repriserade hon rollen som Christine från Stulna kyssar i filmerna Älskar – älskar inte (1970) och Kärlek på flykt (1979). Hon spelade även Manette i Min onkel Benjamin (1969), Françoise i Prêtres interdits (1973) och den samvetslöse Eleanore i Båtbygget (1971).

Claude Jade fortsatte också att medverka i olika TV-produktioner. Hon hade en populär roll som Véronique d'Hergemont, hjältinna i miniserien L'île aux trente cercueils, 1979.

Claude Jades många bidrag till den franska kulturen erkändes 1998, då hon tilldelades Hederslegionen i klassen chevalier. År 2000 fick hon motta "New Wave Award" på filmfestivalen i Palm Beach.

Filmografi i urval

Referenser

Noter

Externa länkar 

 
Claude Jade svenska tv

Franska skådespelare under 1900-talet
Födda 1948
Avlidna 2006
Kvinnor
Personer från Dijon
Riddare av Hederslegionen
Gravsatta på Père-Lachaise
Topaz

Topaz är en amerikansk film från 1969 i regi av Alfred Hitchcock, som bygger på romanen med samma namn av Leon Uris.

Handling 
Med Kubakrisen som bakgrund rullas en spionhistoria upp. En avhoppad rysk KGB-tjänsteman lämnar uppgifter om vad ryssarna företar sig på Kuba. Dessa uppgifter läcks tillbaka till Sovjetunionen via den Franska säkerhetstjänsten. Någon där läcker. Frågan är vem.
Samtidigt använder sig den amerikanska underrättelsetjänsten av den franske agenten André Devereaux för att få avhopparens uppgifter bekräftade på plats på Kuba.
I denna spionhistoria förekommer dessutom en otrohetshistoria mellan Deveraux och hans hustru samt deras respektive älskare. 
Också inblandad i spionaget är Devereaux dotter Michèle och hans svärson Francois. Eftersom Francois är journalist och han ska utsätta "Topaz".

Rollista 
 Frederick Stafford – André Devereaux, fransk handelsattaché
 Dany Robin – Nicole Devereaux, Andrés fru
 Karin Dor – Juanita de Cordoba, kuban
 John Vernon – Rico Parra, kuban
 Claude Jade – Michèle Picard, Andrés dotter
 Michel Subor – Francois Picard, Michèles man, journalist
 Michel Piccoli – Jacques Granville, fransk regeringstjänsteman
 Philippe Noiret – Henri Jarré, fransk ekonom vid NATO
 John Forsythe – Michael Nordstrom, amerikansk säkerhetsagent
 Roscoe Lee Browne – Philippe Dubois, blomsterhandlare
 Per-Axel Arosenius – Boris Kusenov, avhoppande Sovjettjänsteman
 Sonja Kolthoff – Olga Kusenova
 Tina Hedström – Tamara Kusenova, Kusenovs dotter

Referenser

Externa länkar 

 

Filmer 1969
Amerikanska kriminalfilmer
Amerikanska thrillerfilmer
Amerikanska filmer baserade på böcker
Filmer i regi av Alfred Hitchcock
Engelskspråkiga filmer
Kalla kriget på film