kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tiden före nu

Tiden före nu är ett album utgivet 2005 av Tommy Nilsson.

Låtförteckning
 Vi brann
 Amelia
 Allt ditt hjärta är
 Klockan är 12
 En annan vind
 Vill du ha sex med mig
 God man
 Det bästa av dig
 Kärleken ropar ditt namn
 Farväl

Listplaceringar

Källor

Fotnoter

Album av Tommy Nilsson
Musikalbum 2005
Svenskspråkiga musikalbum
Gus Dudgeon

Gus Dudgeon, född 30 september 1942 i Woking, Surrey, död 21 juli 2002 i en bilolycka i Berkshire, var en brittisk musikproducent. 

Han är mest känd för att ha producerat musik av Elton John, David Bowie och Joan Armatrading. 

Han var från 1965 gift med Sheila Bailey, som också avled i bilolyckan den 21 juli 2002 utanför Reading i Berkshire i England.

I april 2005 uppstod en konflikt mellan David Bowie och Dudgeons efterlevande, som krävde superstjärnan på motsvarande 125 miljoner kronor, som man menade att Gus Dudgeon inte fått trots att han förtjänat dem. Grälet uppstod genom det avtal som producenten och artisten ingick när låten "Space Oddity" gavs ut 1969. Producenten lovades då två procent av försäljningsintäkterna utöver de 475 dollar han fick. Än så länge har inte pengarna delats ut.

Födda 1942
Avlidna 2002
Brittiska musikproducenter
Män
Risskov

Risskov är en stadsdel i norra delen av Århus, Danmark. Risskov är en del av området Vejlby-Risskov där det bor cirka  personer.

Stadsdelen är uppkallad efter skogen, Riis Skov, som den ligger vid. Risskov är känt för att vara ett fint område där många välbärgade bor, liksom i Marselisborgområdet. Den stadigt växande populariteten beror troligen på närheten till Aarhus samt att det finns skogar och vackra utsiktsplatser vid kusten.

Det finns ett psykiatriskt sjukhus, som är den del av Århus universitetssjukhus. Det finns också ett museum med en stor konstsamling som målats av intagna psykpatienter.

Sångerskan Anne Gadegaard kommer från Risskov.

Källor

Orter i Region Mittjylland
Århus
Sannsundsbron

Sannsundsbron är en bro i Jämtland. Den korsar Sannsundet i Storsjön och förbinder bland annat Hackås och Ovikens församlingar.

Bron är 1325 m lång, och Sveriges tolfte längsta bro (sjätte längsta som ägs av Trafikverket). Den invigdes 1981.

Se även
 Lista över broar i Sverige
 Vallsundsbron
 Rödöbron
 Frösöbron

Referenser 

Broar i Bergs kommun
Broar invigda 1981
1981 i Sverige
Polisassistent

Polisassistent, PA, är en tjänstegrad inom den svenska polisen.

Hierarkisk ställning
Polisassistent är den lägsta graden av färdigutbildad polis inom den svenska polisen och tilldelas poliser som genomfört sex månaders godkänd aspiranttjänstgöring och därmed avklarat polisutbildningen. Polisassistenter står för en stor andel av de poliser som jobbar i yttre tjänst, alltså som patrullerande ingripandepoliser, trafikpoliser, områdespoliser osv. Den äldre benämningen för polisassistent i Sverige var poliskonstapel. Polisassistent var då ett yttre befäl motsvarande dagens polisinspektör. Förste polisassistent motsvarade då dagens polisinspektör med särskild tjänsteställning.

Gradbeteckning
Gradbeteckningen består av en guldfärgad krona på uniformens axelklaffar. Efter fyra års anställning som polisassistent utökas gradbeteckningen med ett smalt guldfärgat streck under kronan. Titeln är då "polisassistent med minst 4 års anställning", men kallas i dagligt bruk endast polisassistent. Sedan 2022 är graden indelad i 5 nivåer, polisassistent med 4 års anställning motsvarar då nivå 2.

Internationella motsvarigheter
Vid Finlands polis motsvaras polisassistent av yngre konstapel; polisassistent med fyra års tjänst av äldre konstapel, äldre kriminalkonstapel, detektiv vid skyddspolisen och centralkriminalpolisen eller utbildare vid polisläroinrättning.
 Motsvarigheten till en svensk polisassistent kallas i Norge och Danmark Politibetjent, på Island Lögreglumaður , i Storbritannien Constable, i Tyskland Polizeimeister, i Österrike Inspektor och i Frankrike Gardien de la paix (polisen) eller Gendarme (gendarmeriet), i Italien Agente (polisen) eller Carabiniere (karabinjärerna).

Referenser 

Polisassistent
Da Möb

Da Möb (Damöb) är en svensk-fransk animerad komedi-TV-serie som ursprungligen sändes på SVT 2002-2003. Den är skapad av Magnus Carlsson och Peder Ernerot och producerad av Happy Life, Millimages och Quintus Animation. Totalt omfattar serien 26 avsnitt à 22 minuter. Två DVD-skivor med vardera fyra avsnitt har producerats.

Handlingen kretsar kring den talanglösa hiphoptrion "Da Möb" och deras tröstlösa kamp att slå igenom.

Medlemmar
 Rooster, bandets rappare, gitarrist och självskrivna ledare. Han är egentligen en överklassyngling, som har tagit alla hiphop-klyschor på för stort allvar. När motgångarna är som värst går han in på sin toalett och pratar med 2Pacs ande. Dubbas på svenska av Gustave Lund.

 Bob rappar och spelar bas. Egentligen är han mer intresserad av sitt hår och utseende än av musiken. Bob är olyckligt kär i Roosters lillasyster. Hans svenska röst görs av Magnus Uggla.

 K.G. är bandets beatbox och spelar trummor. Han är den ende i bandet, som har något slags musikalisk talang, men hans kraftiga övervikt, dåliga självförtroende och lojalitet med DaMöb hindrar honom från framgångar. Hans svenska röst görs av Jonas Leksell.

Avsnitt
Celeber Guldfeber
Beats, Rhymes & videoband
I just called to say I love you 
Beatsen som Gud glömde
En tupp i fårakläder
Maos Lilla Tjocka
Mimar bäst som mimar sist
Hoppa Hiphopen
Kvacksalveri i Maskopi
Pigg på Iggy
En Hip Hop saga
En Cowboy till farsa
Bobs Barm
MC Sara in Da House
Den ofrivillige tjejtjusaren
Flugor i trumpeten
Ett Hip Hop Upplopp
Lagens långa näsa
Morsor på stan
No Tupac, No cry
En Teddy för mycket
KG's död, Möbens bröd
Den fjärde dåren
Ebenholtz vrede
Dr. Lår
En oförtjänt betjänt

Svenska röster 
Rooster - Gustave Lund
Bob - Magnus Uggla
KG - Jonas Leksell
Maurice - Björn Granath
Sara - Gabriella Wegdell
Herr Byron - Jonas Bergström
Fru Byron - Irene Lindh
Bodil - Claire Wikholm
Tupac - Chauser Pascal

Svenska animerade TV-serier från 2000-talet
Franska animerade TV-serier från 2000-talet
TV-seriestarter 2002
TV-serieavslutningar 2003
Lårkaka

Lårkaka är ett begrepp inom idrotten. En inre blödning i lårmuskeln, ofta orsakat av ett slag eller en sammanstötning, som ofta förekommer inom kampsporter samt lagsporter såsom handboll, fotboll, innebandy, basket, bandy och ishockey.

Symtom
Kardinalsymtom är en akut smärta. Då skadan är djup syns vanligen inget på huden utan den drabbade håller eller trycker över den skadade muskeln. Den skadade kan inte stödja på benet.

Behandling
Lårkaka gör ont men är ofarligt i de flesta fall. Ett ytligt hematom i huden har möjlighet att expandera och svullna för att sen resorberas. Vid en blödning inne i muskeln finns det risk att blödningen blir så stor att kapsel runt muskeln, som inte kan vidgas nämnvärt, trycker samman muskelfibrerna, så att dessa skadas och går i nekros. Med ultraljuds- eller magnetkameraundersökning kan läkaren avgöra om blödningen är mellan de tre muskelbukarna eller inne i en av lårmuskelns tre delar. Det måste akut åtgärdas kirurgiskt genom att den berörda muskelkapseln öppnas och blodkoagel tas bort. Smärtan minskar då också. 

Akut måste muskeln kylas med ispåsar för att de blödande kärlen ska dra sig samman och blödningen minska. 

Läkningstiden är 1-2 månader och utöver vila för den skadade muskeln kan benet behöva stödbandageras innan den skadade börjar med sportutövning igen.

Smärtlindrande läkemedel kan behövas under den första veckan. Läkemedel som innehåller acetylsalicylsyra är kontraindicerat då blödningen kan öka.
Prognosen är god om ovan nämnda komplikation inte uppstår. Utan åtgärd vid inklämning så är skadan på muskelfibrerna irreversibel.

Se även
Blåmärke
Ärr

Referenser 

Benskador
Idrottsskador
Rödspätta

Rödspättan (Pleuronectes platessa) är en fiskart i ordningen plattfiskar. Den kallas också rödspotta eller spätta.

Utseende
Den har en rad av 4 till 7 knölar i en båge bakom ögonen, men sidorna är i övrigt släta. Ögonsidan är brun till gråaktig och har flera röda eller rödbruna fläckar. Blindsidan är vit. Rödspättan kan väga upp mot 7 kilogram, bli 1 meter lång och 50 år gammal. På grund av det intensiva fisket blir den dock sällan mer än 2–3 kilogram tung och 50 centimeter lång.

Vanor
Den lever på mjuka bottnar på mellan 20 och 200 meters djup.
Dess föda består bland annat av snäckor, kräftdjur, borstmaskar, musslor och små fiskar som den främst fångar på grunt vatten nattetid. Under dagarna ligger den oftast begravd i bottenmaterialet.

Fortplantning
Rödspättan leker vanligtvis nära kusten under vintern till vårvintern beroende på geografisk vistelseort. I Nordsjön under januari till april, i Barents hav under mars till maj; i Östersjön kan lekperioden sträcka sig ända från oktober till mars, om vattnet är tillräckligt salt för lek (minst 10–12 ‰). Honan lägger mellan 50 000 och 500 000 ägg. Dessa kläcks efter 10–20 dagar. Larverna är till en början pelagiska och simmar som vanliga fiskar med buken neråt, men vid en ålder av omkring 1–2 månader börjar vänstra ögat vandra åt höger, och de börjar simma med vänstra sidan neråt. Strax därefter söker de sig till botten på grunt vatten. Då mörknar också högersidan, medan vänstersidan blir färglös.

Hanarna blir könsmogna vid 2–4 års ålder, honorna vid 3–4 år. Längre norrut inträffar könsmognaden senare.

Utbredning
Rödspättan lever i nordöstra Atlantens kustområden, från nordvästra Medelhavet upp över Brittiska öarna till runt Island och längs Norges kust upp till Barents hav och Vita Havet. Den är allmän i Västerhavet och sydvästra Östersjön, mindre vanlig i Egentliga Östersjön, och sällsynt i Bottenhavet.

Kommersiell användning
Rödspättan är en god matfisk som framför allt tas med snurrevad och trål. Den tas även med sättgarn och av sportfiskare. Den har fiskats mycket intensivt, som mest 200 000 ton årligen i Europa, men på grund av överfiskning har fångsterna nu minskat. Rödspätta kallas ofta kungsflundra på restauranger och i fiskhandeln.

Hot 
Under historien har intensivt fiske och utvinning av mineralolja i områden där rödspättan fortplantar sig påverkat beståndet negativt. Efter inrättning av skyddszoner ökar hela populationen. IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Källor

Externa länkar 

 Läs om rödspätta och andra fisk och skaldjur i hav och insjöar.

Plattfiskar
Matfiskar
Lítla Dímun

Lítla Dímun (danskinspirerad äldre namnform: Lilla Dimon) är en liten ö belägen mellan öarna Stóra Dímun och Suðuroy i Färöarna. Ön är den allra minsta av de 18 öar som utgör ögruppen och är mindre än en kvadratkilometer stor. Ön kan ses från byarna Hvalba och Sandvík på Suðuroy.

Ön är den enda av Färöarnas öar som är obebodd, om man bortser från holmar och skär. De enda djur som lever där är får och havsfåglar. För att komma upp på den bergiga ön finns rep som fårägarna hängt upp. Man kan endast besöka ön vid gynnsamt väder. Det är endast den södra delen av ön som man kan komma upp på, om man inte är en skicklig bergsklättrare, eftersom det är den enda delen som inte är full av klippor. Resten av ön täcks av berget Slættirnir med sina 413 meter över havet, med dess högsta punkt Rávan, 414 meter.

Externa länkar 

Öar i Suðuroyar sýsla
Lazar Kaganovitj

Lazar Moisejevitj Kaganovitj (), född 22 november 1893 i byn Kabany i guvernementet Kiev, Kejsardömet Ryssland, död 25 juli 1991 i Moskva, var en sovjetisk politiker och en av Josef Stalins närmaste män.

Biografi 
Kaganovitj var bland annat folkkommissarie för den tunga industrin i Sovjetunionen. För sin hänsynslöshet i samband med hungersnöden i Sovjetunionen 1932–1933 (tvångskollektiviseringarna som orsakade uppskattningsvis 5–14 miljoner döda) fick han smeknamnet "Järn-Lazar".

Kaganovitj växte upp i en fattig familj med fem bröder och en syster och var av rysk-judisk släkt. Kaganovitj, som var yngst, rekryterades år 1911 till partiet av en bror och bedrev sedan agitation i Lillryssland. Lenin såg i honom en blivande ledare. Kaganovitj var autodidakt och utbildad skomakare. Det sägs att det första han tittade på hos en människa var skorna. Blev han imponerad av hantverket kunde han tvinga personen i fråga att ta av sig dem så att han kunde beundra dem vid sitt bord.

Han var hjärnan bakom partiets militarisering. År 1918, när han var 24, styrde han staden Nizjnij Novgorod med en skräckregim. År 1919 yrkade han på centralismens militära disciplin och höjde rösten för en hänsynslös diktatur. Fem år senare ritade han upp "kopplingsschemat" för det som skulle bli stalinism. Efter att ha varit ansvarig för personalbyrån inom Centralkommittén skickades Kaganovitj iväg för att styra Centralasien och kom året därpå till Ukrainska SSR och inledde där en omfattande ukrainisering ("korenisatsija", efter "koren'", rot). Miljontals människor, som tidigare definierats som ryssar, bokfördes nu som ukrainare, för att från 1937 återigen bokföras som ryssar. Han kom 1928 tillbaka till Moskva och blev 1930 fullvärdig medlem i politbyrån.

I början av 1930-talet krossade Kaganovitj med utstuderad grymhet bonderevolter i norra Kaukasus och västra Sibirien. Han efterträdde Vjatjeslav Molotov som partichef i Moskva, blev föremål för en hjältedyrkan som närmade sig Stalins och inledde byggandet av bolsjevikisk metropol genom att spränga historiska byggnader, som Kristus Frälsarens katedral.

Han utmanövrerades ur politiken av Nikita Chrusjtjov 1956 och förde sedan en undanskymd tillvaro. Kaganovitj avled den 25 juli 1991 i Moskva.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar 

Sovjetiska politiker
Män
Födda 1893
Avlidna 1991
Personer från Zjytomyr oblast
Folkkommissarier
Gammalbolsjeviker
Sandvík

Sandvík (IPA: , danska: Sandvig) är en by i Hvalbas kommun längst norrut ön Suðuroy i Färöarna. Byn hade vid folkräkningen 2015 totalt 87 invånare. Orten ligger vid en större sandstrand där en liten älv rinner ut. Vidare från Sandvík går en väg ut till västkusten.

Sandvík är sammankopplad med vägsystemet på ön via den 1 500 meter långa tunneln Sandvíkartunnilin som borrades igenom bergen 1969. Tunneln har endast ett körfält med mötesplatser där bilar kan ställa sig åt sidan för att släppa förbi trafiken. Tunneln är 2,8 meter hög.

Historia
Sandvík omnämndes första gång i skrift så tidigt som i Färingasagan, som platsen där Sigmundur Brestisson 1005 tog sig i land på flykt från Tróndur í Gøtu och därefter dödades av den lokala bonden Tórgrímur illi. Alla i orten dog under digerdöden 1349. Platsen bosattes först igen 1811 och hade då namnet Hvalvík. Namnet ändrades dock till det ursprungliga namnet 1911, då byborna tröttnade på att posten alltid förväxlades med den som skulle till Hvalvík på Streymoy.

Sandvíks kyrka byggdes ursprungligen i Froðba 1840 och stod senare i Tvøroyri, innan den återuppbyggdes i Sandvík 1908.

Befolkningsutveckling

Referenser

Externa länkar

Orter på Färöarna
Gamlarætt

Gamlarætt är en relativt nybyggd (1992) färjehamn på norr om Kirkjubøur på ön Streymoy på Färöarna. Båtarna går till Hestur och Sandoy. Hamnen trafikeras av färjan MF Teistin som rymmer 288 passagerare och 33 personbilar eller 12 person- och 2 lastbilar. Det finns bussförbindelse mellan  Gamlarætt och Tórshavn. 

En vägtunnel mellan Gamlarætt och Skopun på Sandoy har börjat byggas och beräknas vara klar år 2023.

Källor

Hamnar på Färöarna
Viðareiði

Viðareiði (IPA: , danska: Viderejde), är huvudort i Viðareiðis kommun på ön Viðoy i norra Färöarna. Viðareiði hade vid folkräkningen 2015 totalt 354 invånare.

Viðareiði räknas idag som ett av de vackraste samhällena på Färöarna. Samhället ligger i en dal omgiven av höga fjäll i både norr och söder.

Viðareiði har vägförbindelse med regionscentret Klaksvík på ön Borðoy via ett tunnelsystem. Vägen till Viðareiði går längs ön Viðoys västkust, fortsätter genom samhället och ut till den obebodda dalen Miðdalur via östkusten.

I norr ligger fjället Villingadalsfjall med sina 844 meter över havet. Detta är Norðoyars högsta fjäll och landets tredje högsta. Berget löper ut vid nordkusten med Kapp Enniberg, en av världens högsta klippor med sina 754 meter. Mot väst ser man ifrån Viðareiði de mäktiga nordspetsarna till öarna Kunoy och Borðoy. I söder ser man den östliga ön Fugloy i vilken riktning man även ser det 751 meter höga Malinsfjall vid god sikt. Viðareiði är en populär ort för bergsvandring.

I Viðareiði finns även hotellet Hotel Norð som även har en restaurang. Flera gånger om dagen finns det bussförbindelse med Klaksvík. Bussresan tar cirka 45 minuter och sägs vara en av de mest fascinerande resor man kan göra.

Delar av den danska filmen Barbara spelades in här.

Historia
En sägen säger att den första bebyggelsen på platsen fanns vid gränden  Garður, möjligen något österom- eller nedanför dagens bebyggelse. Detta kan spåras tillbaka till landnamet på Färöarna under vikingatiden mellan år 800 och 1050. Enligt Christian Matras förekommer ortnamn som garður, "gård", ofta på de äldsta delarna av Färöarna. Viðareiði nämns första gång i skriftlig form i Hundbrevet från senare halvan av 1300-talet.

Under 1600-talet ödelades den gamla kyrkan i en storm. En del av kyrkogården skall ha sköljts ut i havet, och kistorna bärgades i Hvannasund och fick begravas på nytt igen. Dagens Viðareiðis kyrka är från 1892 och till denna hör prästgården Ónagerði, som är av stor historisk betydelse och mycket äldre än dagens kyrka. Ónagerði blev prästegård för hela prästgäldet på Norðoyar 1661. Kyrkosilvret gavs som gåva av den brittiska regeringen som tack efter att man räddat delar av besättningen på briggen "Marwood", som förliste öster om Viðaoy under en vinterstorm  1847.

Befolkningsutveckling

Personligheter
 Anfinn Kallsberg, politiker.
 Christian Matras, språkvetare och diktare.
 Elsa Matras, mor till Símun av Skarði.

Referenser

Orter på Färöarna
Nes, Suðuroy

Nes (IPA: , danska: Næs) är en ort på Suðuroy, den sydligast belägna av Färöarna. Nes ligger mellan Vágur i väst och Porkeri i öst på nordsidan av Vágsfjørður. Från Nes finns utsikt mot Akrar och Lopra vid fjordarmen Lopransfjørður.

Bebyggelsen i Nes är inte nämnd från källor från medeltiden, inte heller vid namn i jordeböcker innan 1705. I jordeboken från 1584 blir tre hus i Nes nämnda. Traditionen säger att en gränstvist i Nes under 1400-talet avgjordes i en brottningsmatch. På 1700-talet var bygden bebodd av landbor och torpare.

Nes räknas statistiskt och administrativt till socknen och kommunen Vágur, efter att den överlämnats från Porkeris kommun 1928.

Konstmålaren Ruth Smith bodde i byn under de sista åren vid liv, och flera av hennes verk har motiv från Nes. Hon avled i en ensam simtur i fjorden.

Referenser

Orter på Färöarna
Ørðavík

Ørðavík (IPA: , danska: Ørdevig, eller Øravík), är en tätort på Suðuroy, den sydligaste av de öar som utgör Färöarna. Ørðavík ligger i Tvøroyris kommun, sju kilometer söder som de större orterna Tvøroyri och Trongisvágur. Ørðavík ligger i en havsvik på sydsidan av Trongisvágsfjørður, och hade vid folkräkningen 2015 sammanlagt 35 invånare.

Orten är framför allt en jordbruksby, men har även gästgiveriet Hotel Øravík och en mindre hamnanläggning. Fjällbäcken som löper ut i Ørðavík har ett rikt laxliv. Det finns ingen kyrka i byn, men ett bönhus invigdes 1966. 

Från Ørðavík går det en 2,4 kilometer lång vägtunnel till Hov, öppnad 2007. Tunneln avlöser den tidigare bergsvägen som färdigställdes 1958. Vägen till Fámjin på västkusten utgår från Ørðavík.

Historia
Enligt Christian Matras var det ursprungliga ortsnamnet Hørðavík, som har sitt ursprung från folknamnet hǫrðar (haruder) och dateras till landnamstiden. Ørðavík nämndes första gången i skriftlig form i Hundbrevet under den sista halvan av 1300-talet. År 1656 lyckades en präst ifrån Suðuroy vid namn Jacob Christensen Klinte etablera en liten närbutik i Punthavn i närheten av Øravík, så att invånarna skulle slippa att ro den både långa och farliga vägen in till Tórshavn för att handla. Snart gick affären i konkurs eftersom byborna hellre handlade av de utländska smuggelfartygen som anlände. 

Två kilometer väster om Ørðavík ligger den gamla tingsplatsen på Suðuroy, uppi millum Stovur, där vårtinget från medeltiden löste konflikter och verkställde nya lagar från Torshamn. Tinget flyttades till Hvalba 1808 och tillbaka 1870. 1895 flyttades tinget till Tvøroyri. Strax utanför Ørðavík ligger också den gamla platsen för verkställning av avrättningar, Gálgatangi.

Befolkningsutveckling

Referenser

Externa länkar

Orter på Färöarna
Trongisvágur

Trongisvágur (IPA: , danska: Trangisvåg) är ett samhälle beläget på den nordöstra sidan av ön Suðuroy, den sydligast belägna av öarna som utgör Färöarna. Lokalt tillhör Trongisvágur Tvøroyris kommun, och hade vid folkräkningen 2015 totalt 506 invånare. Postnumret är FO-826. Trongisvágur har idag mer eller mindre växt ihop med Tvøroyri. Samhället började byggas under 1830-talet och är därmed äldre än huvudorten Tvøroyri.

Trongisvágur har en idrottshall som byggdes under 1980-talet. Förutom skola finns i byn även servering, företagslokaler, fritidshem, förskola och en campingplats. Krambatangi har sedan 2005 varit färjehamn för färjan Smyril. Hamnen invigdes samma år som den nya färjan levererades från varvet i Spanien.

Geografi
Trongisvágur ligger på Suðuroys östkust i en dal som löper ut mot havet via Trongisvágsfjørður. Floden Storá mynnar ut i fjorden i utkanten av själva bebyggelsen. Dalen där Trongisvágur ligger går rakt igenom ön, och det är också genom denna dal en tunnel går i nordlig riktning upp mot Hvalba. Tunneln färdigställdes 1963 och var den första på Färöarna. Tunneln är svagt belyst och har endast ett körfält och har istället flera mötesplatser. På bergen ovanför Trongisvágur ligger dalen Ragnabotnur där man har god utsikt över Trongisvágur och Tvøroyri.

Befolkningsutveckling

Referenser

Orter på Färöarna