Gunnel Linde

Gunnel Linde, ogift af Geijerstam, född 14 oktober 1924 i Gustav Vasa församling i Stockholm, död 12 juni 2014, var en svensk barnboksförfattare, TV- och radioproducent, journalist och tecknare. Hon är känd för boken Den vita stenen, som filmatiserades, och som en av grundarna av BRIS.

Biografi

Bakgrund och karriär
Gunnel Linde var dotter till bokhandlaren Gunnar af Geijerstam (1895–1925) och Liv Nordenström (1898–1991), senare gift med konstnären Sven Kreuger, samt sondotter till författaren Karl af Geijerstam. Hon var utbildad vid Anders Beckmans reklamskola, Konstfackskolan, Stockholms konstskola och vid Nonington College i England.

Linde var journalist och tecknare vid Katrineholms-Kuriren 1945, Östgöten 1946, Helsingborgs Dagblad 1947, anställd hos Sveriges Radio 1947, Röster i Radio 1947–1949, radioproducent vid Sveriges radio 1957–1963 och TV-producent 1964–1989. 

Under 1950-talet producerade Linde för radion det populära barnprogrammet Osynliga klubben (där huvudpersonerna var Chefen och Hönebjär), ursprungligen för familjeprogrammet Snurran. År 1958 debuterade hon med barnboken Osynliga klubben och hönshusbåten, en farsartad och spännande bok. Osynliga klubben blev också en tecknad serie baserad på radioserien. Det utkom totalt sex utgåvor av en serietidning med serien 1959.

För SVT gjorde hon bland annat barnserien Pellepennan och Suddagumman 1965–1989. Hennes bok Den vita stenen blev 1973 en kritikerrosad TV-serie, och 1974 gjordes serien Upp med händerna, om de dövas teckenspråk, efter Lindes manus.

Stil och betydelse
Gunnel Linde var i sitt författande en förkämpe för barns rättigheter. Böcker som Den vita stenen präglas av en respekt för barns integritet, samtidigt som deras behov av närhet och skydd markeras. Fröken Ensam Hemma (1963) visar fram mindre barns fantasivärld. I ett antal av hennes böcker medföljer också visor komponerade och textsatta av Linde själv.

Linde har också skrivit ungdomsromaner, exempelvis Gå på vattnet (1987) och Du har inte en chans – ta den! (1995), där hon i mindre konventionell utformning presenterat existentiella frågor. 1993 kom en trilogi med kvinnoöden, betitlade När mormor var mamma, När mamma var mamma och När jag var mamma.

Gunnel Lindes arbete för barnen begränsade sig inte bara till hennes skrivande. År 1971 grundade Linde tillsammans med Berit Hedeby föreningen Barnens rätt i samhället BRIS, och hon innehade ledande poster där 1973–1989. Hon var vice ordförande  1973–1975, ordförande  1976–1980 och ordförande i Riksförbundet BRIS 1987–1989, samt sakkunnig vid utredningen Barnens rätt 1977–87 och ledamot i International Social for Prevention of Child Abuse and Neglect 1977–1984.

Linde belönades 1965 med Nils Holgersson-plaketten för Den vita stenen och 1978  med Astrid Lindgren-priset. 1987 mottog hon det första Astrid Lindgrens Värld-stipendiet. Hon var under en tid ledamot i Svenska barnboksakademien.

Familj
Hon var från 1949 gift med TV-producenten Einar Linde (1922–1983), med vilken hon gjorde flera produktioner. De fick tre döttrar, Liv (född 1949), Vysse (född 1950) och Sunniva (född 1954).

Priser och utmärkelser 
 1959 – Boklotteriets stipendiat
 1964 – Boklotteriets stipendiat
 1965 – Nils Holgersson-plaketten för Den vita stenen
 1978 – Astrid Lindgren-priset
 1979 – Natur & Kulturs Kulturpris
1987 – Astrid Lindgrens värld-stipendiet
1989 – Solstickepriset
 2009 – Guldtecken nr 16, utdelad av Sveriges Dövas Riksförbund vid dess kongress

Bibliografi i urval
 1958 – Osynliga klubben och hönshusbåten
 1959 – Lurituri
 1959 – Tacka vet jag Skorstensgränd
 1960 – Osynliga klubben och Kungliga spöket
 1961 – Lurituri reser bort
 1962 – Till äventyrs i Skorstensgränd
 1963 – Fröken Ensam Hemma åker gungstol
 1964 – Den vita stenen
 1965 – Med Lill-Klas i kappsäcken
 1966 – Den olydiga ballongen Återutgiven 2012 av Svenska barnboksinstitutet
 1967 – Eva-sjams land
 1968 – Eva-sjam och Nalle
 1968 – Eva-sjam och Lua
 1968 – Pellepennan och Suddagumman
 1971 – Löjliga familjerna
 1972 – Jag är en varulvsunge
 1976 – Mamm- och pappsagor
 1977 – Om livet är dig kärt
 1981 – Dingo - rymmare utan fasttagare
 1983 – Telefonen i underjorden
 1985 – Skräcknatten i Fasenbo
 1985 – Rädda Joppe – död eller levande
 1987 – Gå på vattnet
 1987 – TV-tämjarna
 1989 – Pellepennan och Suddagumman som ordbehandlare
 1990 – Charlie Karlsson och hans barnvakter
 1993 – En som har tur
 1993 – När mormor var mamma
 1993 – När mamma var mamma
 1993 – När jag var mamma
 1995 – Du har inte en chans - ta den!
 1996 – Hålla handen

Filmografi
 1965 – Pellepennan och Suddagumman (regi & manus)
 1966 – I lapparnas land (regi)
 1966 – Tacka vet jag skorstensgränd (regi & manus)
 1973 – Den vita stenen (manus)
 1974 – Upp med händerna (manus)
 1976 – Vi samlar på såna (manus)
 1983 – Med Lill-Klas i kappsäcken (manus)
 1988 –  Lita på det oväntade (manus)

Källhänvisningar

Vidare läsning

Externa länkar
 
 Gunnel Linde i Svensk Filmdatabas
 Gunnel Linde i Svensk mediedatabas
 Gunnel Linde i Öppet arkiv
 Osynliga Klubben i Rogers Seriemagasin

Sommarvärdar 1979
Svenska tecknare under 1900-talet
Svenska TV-producenter
Producenter vid Sveriges Radio
Svenska författare av barn- och ungdomslitteratur
Svenskspråkiga författare av barn- och ungdomslitteratur
Personer inom svenskt föreningsliv
Svenska journalister under 1900-talet
Författare från Stockholm
Födda 1924
Avlidna 2014
Kvinnor
Journalister från Stockholm
Gunnel
Hedersledamöter av Svenska barnboksakademin
Ledamöter av Svenska barnboksakademin