kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Danvikskanalen

Danvikskanalen är en kanal mellan Hammarby sjö och Saltsjön i stadsdelen Södermalm i Stockholm. Danvikskanalen är en del av Hammarbyleden, vars genomförande beslutades 1914 av Stockholms stadsfullmäktige. Anläggningsarbetena för kanalen började 1917 och fullbordades 1929.

Bakgrund

Frågan om en ny farled mellan Mälaren och Saltsjön hade Stockholms stad under utredning i flera år i början av 1910-talet. Anledningen var att Nils Ericsons sluss från 1850 ansågs alldeles för liten för att klara av den växande sjöfarten. Genom tillkomsten av Sammanbindningsbanan 1871 korsade även järnvägstrafiken den gamla farleden vid Söderström med besvärliga, hinderliga broöppningar till följd. Meningen var även att större och mera djupgående fartyg skulle kunna passera via Stockholm till och från Östersjön. Bland andra hade Ekensbergs Varv i Gröndal svårigheter att få ut större nybyggen från Mälaren till Östersjön. 

Flera förslag hade lagts fram, men det som slutligen accepterades var en kanalled genom Hammarby sjö och Årstaviken. Den 25 maj 1914, en månad innan utbrottet av första världskriget, beslöt Stockholms stad att en ny farled via Liljeholmsviken, Årstaviken och Hammarby sjö skulle anläggas. Förutsättningar för beslutet var dels att fartyg med 5,5 meter djupgående skulle kunna passera den planerade Hammabyleden, dels att Västra stambanan skulle omläggas och ledas över en högbro (den senare Årstabron) över Årstaviken vid Årsta holmar.

Anläggningsarbetena
Innan Hammarbyleden byggdes låg Hammarby sjö 4,7 meter högre än Saltsjön, och Hammarby Sjö hade sitt utlopp i litet vattendrag kallad Danviks ström eller Kvarnströmmen. Den gick rakt genom Danvikens hospitals område och drev efter 1500-talets mitt Danviks kvarn. Kvarnen lades ner på 1890-talets slut och revs i samband med bygget för Danvikskanalen. 

Kanalen sprängdes rakt igenom Danvikens berg och östra delen av Fåfängan. Kanalen är 700 meter lång och 35–100 meter bred. Över kanalen går Danviksbron. Kanalens sidor är delvis mycket branta, den östra sidan mot Danviksklippan är 32 meter hög, den västra mot Fåfängan är 15 meter hög. Båda sidor av kanalen ligger inom Stockholm, på den östra stranden norr om Danviksbron ligger en remsa längs kajen, cirka 10 meter bred, inom stadsdelen Södermalm. Där kanalen nu går fram låg en gång Danvikens Hospitals stora område, numera återstår endast dess huvudbyggnad samt hospitalsparken.

Historiska bilder

Nutida bilder

Referenser

Källor
 Hammarbyleden, beskrivning av den 25 november 1929

Externa länkar

Kanaler i Sverige
Södermalm
Tvättstuga

En tvättstuga är en privat eller offentlig lokal för tvätt av privata kläder och andra textilier.

Utrustning i tvättstugor 
Utrustning som kan finnas i en tvättstuga:
Tvättmaskin
Centrifug
Torktumlare
Torkskåp
Torkrum
Mangel
Tvättbräda

Tvättstugor i Sverige 

I Sverige har de flesta äldre flerfamiljshus gemensamma tvättstugor, där tvättid bokas, något som är ovanligt i andra länder Den första moderna tvättstugan i Sverige installerades i området Röda bergen i Stockholm 1925. Tvättstugan var ett folkhemsprojekt som från början skulle underlätta och spara tid för kvinnorna (som brukade tvätta) och senare även förbättra hygienen och skapa gemenskap. Men det var först under 1950- och 1960-talen som tvättstugor blev vanligt förekommande i Sverige.

Se även 
Klapphus – byggnad i vatten för sköljning av tvätt
Tvättomat

Källor 

Bostadsutrymmen
Tvätt
Rum
Dykmask

Dykmask kallas den mask som används vid dykning eller snorkling för att bäraren ska kunna se klart under vattnet. Förr kallades denna del av en dykares utrustning för cyklop eller cyklopöga, eftersom den hade en enda stor glasyta. Numera har de flesta dykmasker två glasytor och namnet cyklop blir oegentligt.

Användning 
Vid dykning måste masken tryckutjämnas, genom att dykaren andas ut genom näsan. Detta för att förhindra masksqueeze, det vill säga att masken av trycket från det omgivande vattnet pressas mot dykarens ansikte. För att det skall fungera måste masken täcka näsan. Det fungerar därför inte så bra att ha simglasögon vid dykning.

Det är viktigt att masken sitter bekvämt och passar dykarens ansikte. 

Om masken vattenfylls under vattnet måste den tömmas. Masken lyfts därvid i nederdelen medan bäraren tittar uppåt, samtidigt som denne blåser ut luft genom näsan in i masken. Detta kallas masktömning. Om masken har en tömningsventil används denna för att få ut vattnet. En grundkurs i dykning lär ut hur masken tas på under vatten, liksom simning utan mask under vattnet.

Konstruktion
Dykmasker görs i många olika modeller, från ovala till lågvolymsmasker med sidoglas för ett vidare synfält. Glasfönstret kan vara gjort av härdat glas, så att glaset inte går sönder i små bitar vid olyckor. En dykmask går även att utrusta med optiskt korrigerade glas. 

Övriga delar av masken görs i gummi eller silikon. Förr tillverkades masker i svart neopren, men detta material håller inte lika länge som silikon och kan irritera känslig hud.

Dykutrustning
Ansiktsmasker
Seneca den äldre

Lucius eller Marcus Annaeus Seneca, född 54 f.Kr. i Córdoba i Spanien, död 39 e.Kr., var en romersk retor. Han var far till Seneca den yngre och farfar till Marcus Annæus Lucanus.

Biografi 
Seneca tillhörde en välmående riddarsläkt (Annaeus) och erhöll god bildning dels hemma, dels i Rom. Sina hågkomster och erfarenheter i fråga om retoriken, särskilt retorernas undervisningsmetoder, upptecknade Seneca, som ägde ett utomordentligt minne, på äldre dagar i ett ofullständigt bevarat arbete, närmast avsett för hans tre söner med hustrun Helvia, Novatus (sedermera Gallio, ståthållare i Grekland), Seneca den yngre och Annaeus Mela (skalden Lucanus far). Detta arbete, Oratorum et rhetorum sententiæ, divisiones, colores (egentligen "Talares och retorers tankar, uppdelningar, färgläggningar"), är den väsentliga källan för vår kunskap om den romerska retorikens ställning vid början av kejsartiden. I förra delen, controversiæ ("tvistefrågor"), rättegångstal, behandlas ur övningssynpunkt en mängd fingerade rättsfall, varvid Seneca först anför olika retorers tankar om lagens användning på föreliggande fall; därpå uppdelas fallet i olika frågor; slutligen ges anvisning på medlen att framställa saken i en förskönande dager. Senare delen, suasoriæ ("tillstyrkanden"), tal vid överläggning, innehåller några prov på övningar av denna art. 

Seneca var en allvarlig natur och varm beundrare av gammalromersk anda; i stilistiskt hänseende uppställde han Cicero som mönster. Senecas arbete gav under medeltiden bland annat stoff till Gesta romanorum.

Källor

Externa länkar

Romerska författare
Latinskspråkiga författare
Retoriker
Födda 54 f.Kr.
Avlidna 39
Män
Ugglan
Personer i Romerska riket under 000-talet f.Kr.
Personer från Córdoba, Spanien
Personer i Romerska riket under 000-talet
Övergångsrit

En övergångsrit är en rit som markerar en persons övergång från ett stadium i livet till ett annat (från en social status till en annan). Övergångsriter brukar sammanfalla med familjehögtider. Riterna brukar åtföljas av en fest såsom dopfest, konfirmationsfest och bröllop. Ibland får den inblandade ett (nytt) namn i och med riten; vid dop eller giftermål. Vid riten får den aktuella personen inte sällan gå igenom en prövning, som vid möhippor eller svensexor.

Varianter och betydelse 
I nästan alla kulturer på jorden finns följande typer av övergångsrit:
 välkomnande av en nyfödd – ofta tillsammans med namngivning.
 barnets inträde i vuxenvärlden; mandomsprov eller liknande
 instiftande av äktenskap
 farväl av en avliden

Övergångsritualer behöver inte nödvändigtvis vara av religiös natur. Inom vetenskaper som exempelvis etnologi och sociologi används begreppet ofta för att beskriva små övergångar i vardagslivet, exempelvis mellan arbetstid och fritid. Afterwork-traditionen är att bra exempel på en aktivitet som har en symbolisk funktion, även om vi kanske inte uppfattar den som en ritual.

Begreppet initiation används även för att beteckna den psykologiska strukturförvandling som möjliggörs eller tydliggörs av invigningsriterna i de gamla mysterieskolorna, och även i dagens esoteriska ordenssällskap. 

1909 publicerade den franske folkloristen Arnold van Gennep boken Les Rites de passage. I den hävdade han att initiationsriter består av tre faser, en separationsfas, en liminalfas (också kallad övergångsfas) och en inkorporeringsfas. van Gennet uppmärksammade i boken de tydliga likheter som motsvarande ceremonier hade i olika kulturer över hela världen.

Olika namn 
Ordet övergångsrit är i svenskan ett översättningslån från franskans rite de passage. Alternativa ord för samma sak är det raka lånordet passagerit, och baserat på kopplingen till initiation (invigning) finns även initiationsceremoni och initiationsrit. Den internationella termen för begreppet är detsamma som franskans rite de passage, men även engelskans rite of passage är väl spridd.

Typer av övergångsriter 
Övergångsriter finns av många olika slag, i många olika kulturer, med koppling till religion eller inte. Här listas några olika varianter:

Religiösa eller icke-religiösa

Vigsel
Begravning

Inom kristendom

Dop
Konfirmation

Inom judendom

B'rit mila
Bat mitzva
Bar mitzva

Icke-religiösa

Barnvälkomnande
Borgerlig konfirmation
Studenten (skolan)
Lumpen (värnplikten)
Nollning intagning till skola/högskola
Promotion (ceremoni)
Reception (ordensväsen)
Mandomsprov
Borgerlig vigsel
Borgerlig begravning

Referenser 

Sociologiska termer
Ferdinand Bol

Ferdinand Bol, född 1616 i Dordrecht (döpt 24 juni), död 24 augusti 1680 i Amsterdam, var en nederländsk porträttmålare, historiemålare och etsare. 

Bol var först elev hos målaren Abraham Blomaert i Utrecht och inträdde i slutet av 1630-talet som elev i Rembrandts ateljé och var sedan verksam där till 1642. Han var ända till omkring 1650 starkt påverkad av Rembrandts konstnärskap.  

Bland porträtten (ofta genreartat behandlade) må nämnas dubbelporträttet av ett Äkta par (1649) hos Lord Northbrook i London, ett av hans mästerverk; ett härligt Kvinnligt porträtt (1642) i Berlins museum; ett Mansporträtt i Eremitaget i S:t Petersburg; Lutspelerska och Damporträtt i Nationalmuseum; Moder med sitt barn (i madonnastil) i Linköpings rådhus. 

Den mest anmärkningsvärda bland hans gruppbilder från samma tid är den 1649 daterade framställningen av Styrelsemedlemmarna för spetälskehospitalet i Amsterdam, nu på rådhuset i Amsterdam. Till hans yppersta historiebilder från samma epok höra Vila på flykten till Egypten (1644, i Dresden), Kvinnorna vid graven (samma år i Köpenhamn), Josef tyder drömmarna (i Schwerin) och Hagar (i Liverpool). Denna hans verksamhetstid kännetecknas av mustig, varmt brun färgton och bred pensel. 

Efter 1650 tog han avsiktligt avstånd från sin store lärare, blev glattare i behandlingen och akademiskt torrare. Men hans popularitet förblev oförminskad och han fick många beställningar. Han målade 1654 en stor duk, som ännu hänger kvar i Amsterdams rådhus på sin gamla plats, åtskilliga korporationer i samma stad lät sina ledamöter avporträtteras av honom. Han kallades även till Gouda för att i ett Schutterstuk ("skyttestycke") avbilda spetsarna i därvarande borgargarde. 

Bland hans många porträtt från den senare perioden märkas bland annat de av Amiralerna de Ruyter. Nämnas må vidare ett Mansporträtt (1668, i Haags museum), där Rembrandts inverkan ej längre kan spåras. Under denna tid behandlade han med framgång även bibliska ämnen, såsom Naamon hos profeten Elisa (1661, i Amsterdams rådhus, där man även ser en Allegori över amiralitetet), och historiebilder sådana som Pyrrhos och Fabritius (i Braunschweig). Till hans elever räknas bland andra Godfrey Kneller och Cornelis Bisschop.

Källor

Noter

Externa länkar
Artcyclopedia: Ferdinand Bol, med länkar till museisajter.

Representerade vid Nationalmuseum
Nederländska historiemålare
Nederländska porträttmålare
Nederländska konstnärer under 1600-talet
Personer från Dordrecht
Födda 1616
Avlidna 1680
Män
Ugglan
Ljungby Maskin

Ljungby Maskin AB är ett svenskt verkstadsindustriföretag med tillverkning inom anläggningsmaskiner med säte i Ljungby i Småland. Företaget grundades 1983 av Rune Andersson efter hans tidigare företag Ljungbytruck såldes till Kalmar Verkstad (nuvarande Kalmar Industries) 1975.

Dotterbolag 
 Ljungby Service 
 Ljungby Maskin Nederland BV

Se även 
Svetruck

Referenser

Noter

Externa länkar 
 

Svenska tillverkare av anläggningsmaskiner
Svenska verkstadsindustriföretag
Företag bildade 1983
Företag i Ljungby
Angloamerika

Angloamerika är de delar av Amerika där engelska är det dominerade språket, alltså främst USA och Kanada utom Québec. Även Belize, Guyana, Jamaica med flera karibiska länder räknas ibland till Angloamerika trots deras geografiska närhet till Latinamerika.

Man kan även använda Angloamerika i följande sammanhang:

 Det kan användas i den kultursfär som delas av England, USA, och ibland den engelsktalande delen av Kanada. Ett exempel: "Angloamerikansk kultur är annorlunda än fransk kultur". Politiska ledare som Winston Churchill, Franklin Roosevelt och Ronald Reagan har använt termen för att betona den “speciella relationen” mellan USA och England.

 Det kan användas för att beskriva relationerna mellan Storbritannien (eller England specifikt) och Amerika speciellt. Ett exempel: "De angloamerikanska relationerna var ansträngda under 1812 års krig."

 Det kan även användas när man pratar om en engelsktalande person från Amerika. Det gäller framför allt när man pratar om de engelsktalande människornas historia i USA och de spansktalande människorna som levde i västra USA under Mexikanska kriget. Denna term ignorerar vanligtvis skillnaderna mellan engelsmän, tyskar, irländare och andra med nordeuropeiskt ursprung som utgör majoriteten av de engelsktalande invånarna i USA.

Geografi

Stater i Angloamerika 
Följande stater ingår i Angloamerika.

Se även 
 Latinamerika
 Iberoamerika
 Den europeiska koloniseringen av Amerika

Amerika
Fodervagn

En fodervagn är en handdriven eller elektriskt framdriven vagn som används i jordbruket och i stall för att transportera foder till nötkreatur. Fodervagnarna finns i en mängd olika modeller, med möjlighet att använda ett eller flera fodermedel, med batteri- eller kabeldrift osv. Automatiseringsnivån varierar från ingen till helt självgående robotmaskiner.

En typisk automatisk fodervagn som används i dagens svenska mjölkproduktion har utrymmen för dels grovfoder, dels tre-fyra fickor för fodermedel som krossad spannmål, mineralfoder och pelleterat kraftfoder. Djuren bär transponders som vagnen läser av innan givan för det aktuella djuret vägs upp. Detta gör det möjligt att entydigt identifiera varje utfodrad ko och använda individuella foderstater i besättningen. De olika fodermedlena fylls på automatiskt med hjälp av skruvar och rivare eller fylltömmare. Vagnen går ett stort antal rundor per dygn för att få fram tillräckligt med foder till korna.

Den manuella fodervagnen liknar utvändigt en liten container med hjul.

Referenser 

Djurskötsel
Jordbruksanläggningar
Vampyrernas natt

Vampyrernas natt (engelska: The Fearless Vampire Killers, or Pardon Me, But Your Teeth Are in My Neck) är en amerikansk-brittisk skräck-komedifilm från 1967 i regi av Roman Polanski. I huvudrollerna ses Polanski, Sharon Tate, Jack MacGowran och Alfie Bass.

Handling 
Den åldrade professor Abronsius kommer till en liten by i Transsylvanien för att leta efter fladdermöss. Hans assistent, Alfred, förälskar sig i värdshusvärdens undersköna dotter Sarah. I ett mörkt och fuktigt slott utanför byn bor den märklige Greve von Krolock.

Om filmen 
Filmen har gett upphov till musikalen Tanz der Vampire, med musik av Jim Steinman och texter av Michael Kunze. Roman Polański regisserade även denna.

Rollista i urval 

Jack MacGowran – Professor Abronsius
Roman Polański – Alfred, Professors assistent
Sharon Tate – Sarah Shagal, Yoyneh och Rebeccas dotter  
Alfie Bass – Yoyneh Shagal, värdshusvärd
Ferdy Mayne – Greve von Krolock / berättare 
Terry Downes – Koukol, Krolocks uppassare 
Fiona Lewis – Magda, uppasserska på värdshuset
Iain Quarrier – Herbert von Krolock, grevens son
Jessie Robins – Rebecca Shagal, Yoynehs fru
Ronald Lacey – byidioten
Sydney Bromley – slädförare 
Andreas Malandrinos – vedhuggare vid värdshuset

Externa länkar 
 
 
 

Filmer 1967
Engelskspråkiga filmer
Amerikanska komedifilmer
Brittiska komedifilmer
Amerikanska vampyrfilmer
Amerikanska skräckfilmer
Brittiska skräckfilmer
Filmer i regi av Roman Polański
Filmer som utspelar sig i hus på landet
1800-talet på film
Filmer från Metro-Goldwyn-Mayer
Realtidssystem

Ett realtidssystem är ett system som inom ett visst tidsintervall måste reagera efter det att en viss händelse inträffat. Inom datavetenskapen beskriver realtidsprogrammering (eng. real-time computing, RTC) hårdvara och mjukvara som är underkastade en tidsbegränsning från det att en händelse detekterats till det att datorsystemet reagerar med en viss utsignal. Realtidsprogram måste garantera att denna specificerade tidsbegränsning hålls.

Tiden delas upp i tidsluckor inom vilka en viss funktion skall uppfyllas. Konsekvenserna varierar i det fall då kraven inte uppfylls för en eller eventuellt flera tidsluckor.

Hård realtid
I ett realtidssystem som kör med hård realtid får ingen tidslucka missas. Om så sker kan konsekvenserna bli förödande för det system där datorsystemet ingår.

Mjuk realtid
I ett realtidssystem som kör med mjuk realtid kan enstaka tidsluckor missas utan att konsekvenserna blir förödande, eftersom en senare uppdatering ändå ersätter den tidigare.

Operativsystem
Många realtidssystem där dessutom prestandakraven är hårda använder särskilda realtidsoperativsystem som är anpassade för att kunna lämna vissa tidsmässiga garantier i olika situationer, i den mån de över huvud taget är implementerade ovanpå operativsystem. Man bör dock inte förledas att tro att det krävs ett realtidsoperativsystem för att göra ett realtidssystem, utan detta är mest praktiskt i de fall när ett operativsystem tillför funktioner som systemet kräver och där det skulle vara opraktiskt att implementera dessa direkt i systemet.

Exempel
 Programvaran i en pacemaker
 Programvaran i en digital-tv box.
 De trafikstyrande delarna i ett telekommunikationsystem, se till exempel AXE

Se även
Realtid

Datavetenskap

ko:실시간
sk:Reálny čas
Verktyg

Verktyg, naturligt eller tillverkat föremål (redskap) som används för att underlätta arbete.

En snävare men allmänt vedertagen definition är 'redskap för bearbetning av material', till exempel skärande bearbetning (kniv, stämjärn, borr, såg), formande bearbetning (hammare) och fasthållande (till exempel tänger) med flera. Verktyg kan vara handverktyg eller för användning i verktygsmaskin.

Ordet "verktyg" är belagt i svenska språket sedan 1495.

Djurs verktyg
Vissa fåglar och apor använder träpinnar för att få fram insekter och annat ätbart. Havsuttrar och några apor använder stenar för att krossa musslor och nötter.

Verktyg i vidare bemärkelse
Vetenskapliga och tekniska läror kallas ibland "verktyg" om de kan tillämpas för forskning i andra vetenskaper.

Ordet 'verktyg' används ibland som ersättning för 'metod' eller 'tillvägagångssätt' när det handlar om bearbetning av abstrakta företeelser, till exempel verktyg för reklam, verktyg för hunduppfostran.

Inom kirurgin avser "verktyg" de handhållna instrument en kirurg använder under en operation.

Se även
Verktygsmaskin
Handverktyg

Referenser

Externa länkar
Alp Arslan

Alp Arslan (turkiska Alparslan, "modiga lejonet"), född omkring 1030, död 1072/1073, var en seldjukturkisk sultan som härskade över Persien från 1063. Han vann slaget vid Manzikert  1071 mot det Bysantinska riket och kejsaren Romanos IV och lyckades på så sätt erövra Mindre Asien där han grundade Rumsultanatet.

Källor 
Encyclopædia Britannica

Seldjuker
Lösdrift

Lösdrift är ett inhysningssystem för nötkreatur som innebär att djuren inte hålls uppbundna utan kan röra sig fritt inom en viss yta. Mjölkkor i lösdrifter mjölkas antingen i en mjölkgrop eller av en mjölkningsrobot. När de inte mjölkas kan korna vila sig i liggbås eller röra sig fritt på skrapade gångar. 

Lösdrifter är, per koplats, ofta dyrare att bygga än ladugårdar med uppbundna djur eftersom mjölkningssystemet blir dyrare och golvytebehovet större. En teknik för att hålla nere byggkostnaderna är s.k. kalla lösdrifter där man bygger en helt oisolerad byggnad för korna och en mindre isolerad avdelning för mjölkgropen. Korna klarar sig bra i kylan, även om de förbrukar lite extra foder, medan arbetsmiljön inte sällan blir mer lidande. ett argument för att ha kall lösdrift är att djuren blir friskare och människan med om man klär sig rätt. Dessutom krävs det särskilda tekniska inrättningar för att till exempel försäkra sig om att vattenledningarna inte fryser. 

Trots sina nackdelar är varma lösdrifter förstahandsvalet vid nästan all nybyggnation för mjölkproduktion. Fördelar som bättre arbetsmiljö och trevligare miljö för djuren väger tyngre än de ekonomiska argumenten. När det byggs nytt för nötköttsproduktion är däremot kalla lösdrifter populärare, särskilt eftersom man då inte behöver bygga någon dyr isolerad mjölkningsavdelning. 

Mjölkkor i lösdrift har ofta transpondrar för att de ska kunna få individuell utfodring i särskilda kraftfoderautomater. Grovfodret är det fri tillgång till vid ett foderbord. Ett alternativ som vinner alltmer terräng är olika fullfoder-system.

Se även
Frigående djur
Utegångsdjur

Djurskötsel
Måttenhet

En måttenhet är en bestämd storlek på en storhet som används för att mäta storheten i, till exempel meter för sträcka. Ett mått uttrycks som en mängd av enheten, till exempel 10 meter. Även liter är en måttenhet och denna används för att mäta volymen.

I de flesta enheter betyder noll att det inte finns något av storheten. Några enheter skiljer sig dock, bland annat temperaturenheterna grad Celsius och grad Fahrenheit, samt logaritmiska enheter som decibel.

En måttenhet kan vara en del av ett enhetssystem, till exempel Internationella måttenhetssystemet (SI) eller det brittiska systemet.

Se även 
 SI-enhet
 Mängdmått
Mjölkgrop

En mjölkgrop är en del i ett system för mjölkning av främst nötkreatur som bygger på att djuren förs förbi mjölkningsmaskiner som är fast monterade längs med en nedsänkning (gropen) i ladugårdens golv. 

En vanlig typ av mjölkgrop i svensk mjölkproduktion är fiskbensstallet. Namnet kommer från att korna under mjölkning står i vinkel på båda sidor om gropen. Arrangemanget liknar en fisks ben (sett ovanifrån). 

I riktigt stora besättningar med hundratals kor används mjölkningskaruseller med plats för tjugo eller fler kor som samtidigt mjölkas. Kon går in och ställer sig i ett vinklat bås i karusellen och mjölkas medan hon åker ett varv runt mjölkgropen som omsluts av karusellen. 

De främsta fördelarna med mjölkgropar jämfört med mjölkningsmaskiner som flyttas från djur till djur är högre produktivitet och bättre arbetsmiljö. I ladugårdar som inte är rena lösdrifter är mjölkning i mjölkgrop även positivt för djuren som därigenom får motion och tillfälle till att utöva socialt beteende. 

Djurskötsel
Jordbruksanläggningar
Mjölk
1071

1071 (MLXXI) var ett normalår som började en lördag i den Julianska kalendern.

Händelser

Februari 
22 februari – I slaget vid Cassel stupar Arnold III av Flandern då han besegras av sin farbror Robert, som sedan tar makten.

Augusti 
26 augusti – I slaget vid Manzikert besegrar seldjukturkarna under Alp Arslan det bysantinska riket under ledning av kejsaren Romanos IV, varefter de kan erövra Mindre Asien.

Okänt datum 
Den sista av bysantinska riket kontrollerade staden i södra Italien, Bari, erövras av Robert Guiscard. 
Byggandet av Richmond Castle i norra Yorkshire i England påbörjas.
 Zaynab an-Nafzawiyyah gifter sig med almoravidernas ledare Yusuf ibn Tashfin och blir hans drottning och medregent.

Födda 
22 oktober – Vilhelm IX av Akvitanien, poet (död 1126).
 Euphraxia av Kiev, tysk-romersk kejsarinna och hertiginna av Sachsen.

Avlidna 
22 februari – Arnold III av Flandern, greve (född omkring 1055).

Externa länkar