kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Haagkonventionerna

Haagkonventionerna antogs ursprungligen 29 juli 1899 i fyra konventioner, tre deklarationer och en slutakt. Detta följdes upp 18 oktober 1907 med att utöka till 13 konventioner varav de ursprungliga flyttades. Haagkonvention 12 har sedermera fallit bort och ej ersatts. Haagkonventionerna tar upp för hur krig får startas, hur krig skall skötas, vem som har ansvar för att kriget sköts på rätt sätt, vad som är att betrakta som en soldat, vad som är att betrakta som infiltratör, bl.a.

Exempelvis nämns att användningen av gifter eller förgiftade vapen inte är tillåtet. Det är även förbjudet att använda sig av vapen, projektiler eller ämnen som skapar onödigt lidande.

Haagkonventionerna utgör grunden för den Permanenta skiljedomstolen, även kallad Haagtribunalen, vilken upprättades 1899 och som sedan 1913 har sitt säte i Fredspalatset i Haag.

Till skillnad från Genèvekonventionerna som tar upp statusen för sjuka och sårade samt hur krigsfångar skall behandlas redogör Haagkonventionerna för vad som är att betrakta som soldat eller stridförande i en väpnad konflikt.

En person som är med i ett reguljärt förband med ansvariga befäl och officerare i uniform räknas som soldat. Är en person med i en motståndsrörelse med ett klart särskiljande kännetecken om att personen tillhör en stridande grupp skall den personen räknas in som soldat.

Kontroversiellt är statusen för fångarna på Guantánamobasen på Kuba som har tagits till fånga som stridande för Al-Qaida och/eller talibanerna i Afghanistan. Som krigsfånge ska räknas in den som är med i ett reguljärt förband med ansvarigt befäl och som har en enhetlig synlig uniform. Dessa har saknat ansvariga befäl och officerare samt inte ingått i ett lands reguljära styrkor då inget land har erkänt talibanerna som legitim regering i Afghanistan. De har trots allt räknats som stridande men har inte varit i reguljärt förband. USA har därför klassificerat dessa som illegala kombattanter. De har därför hamnat mellan två stolar under den nuvarande lagstiftningen. Många länder utanför USA har velat att fångarna ska släppas men de är också medvetna om att det är svårt att med dagens lagstiftning i Haagkonventionerna få dem klassade som reguljära krigsfångar.

Se även
Haagkonventionen
Krigets lagar
Neutralitet

Referenser

Noter

Externa länkar
Diverse ursprungliga konventionstexter i tidsordning 
Krigets lagar 

Krigets lagar
Internationella konventioner
Erik Johansson (fotbollsspelare född 1976)

Erik Johansson, född 18 maj 1976, är en svensk före detta fotbollsspelare. Han spelade under sin karriär i Göteborgs FF, Örgryte IS,  Malmö FF, Hammarby IF och han har även spelat 14 landskamper i det svenska U21-landslaget. Fick sitt smeknamn "Samba-Erik" efter en sejour i brasilianska AC Bragantino.

Erik Johansson började spela fotboll i Göteborgs FF och var klubbkamrat med bland andra Hans Blomqvist. 16 år gammal blev han under en fotbollsturnering vän med brasilianska spelare och bjöds över till Brasilien där han levde ett år och spelade fotboll. 
Tillbaka i Sverige debuterade Erik Johansson i Örgrytes A-lag som 18-åring 1995. Hans bästa tid i Örgryte enligt honom själv följde under tränaren Erik Hamrén då han fick rollen som släpande forward bakom anfallsparet Marcus Allbäck och Johan Elmander. Örgryte tog överraskande SM-brons 1999. Han blev känd för sitt offensiva spel med dribblingar och kropps- och överstegsfinter. Men han blev även känd för ojämna prestationer på planen. Under karriären blev han den spelare i Allsvenskans historia som blivit inbytt flest gånger.

2002 tog Johansson SM-silver med Malmö FF. 2003 följde övergången till Hammarby där han spelade till 2006 då han avslutade spelarkarriären i och med att han inte fick förnyat kontrakt och skadat foten. 

Återkommande gästtränare i FCZ. Sedan 2008  driver han en fotbollsskola i Stockholm. 2014 utsågs han till årets idrottsförebild av Friends.

Källor
Samba-Erik: "Tjänat på att inte bry mig"

Födda 1976
Svenska fotbollsspelare
Män
Spelare i Örgryte IS Fotboll
Fotbollsspelare i Malmö FF
Spelare i Hammarby IF Fotboll
Levande personer
Spelare i Fotbollsallsvenskan
Ekonomisk geografi

Ekonomisk geografi är studiet av ekonomiska aktiviteter kopplade till lokalisering, distribution och rumslig organisation. Ekonomisk geografi behandlar bland annat ekonomiska, rumsliga och sociala perspektiv på näringslivsomvandling, arbetslivsförändring och regional utveckling. Detta sker bland annat genom studier av transporter, jordbruk och industrilokalisering.

Ekonomiskgeografiska studiefält
Ekonomisk geografi avser studiet av de bakomliggande strukturer som styr ekonomins geografiska organisering. Dessa strukturer är många och varierar i tid och rum. Bland dessa strukturer kan särskilt följande faktorer sägas ha inverkan: branschstruktur, marknadsstruktur, formella och informella institutioner, historisk utveckling och inte minst teknologisk utveckling. Nyligen har den ekonomiska geografin allt mer kretsat kring diskussionen av den geografiska koncentrationen av aktiviteter. Exempel på detta är regionala och nationella specialiseringar inom vissa specifika branscher, som bland annat Silicon Valley inom IT och Uppsala inom bioteknik. Samtidigt pågår en spridning av ekonomiska aktiviteter genom ökade flöden av information, varor och tjänster över stora geografiska områden. Dessa processer är båda en följd av globaliseringen − den förändrade ekonomiska geografin i världen. 

Globaliseringen förändrar den geografiska organisationen av produktion, företagande, institutioner, marknader osv. Detta skapar i sin tur förändrade förhållanden för samhällen och människor. Den förändrade ekonomiska geografin får till följd att exempelvis tidigare existerande maktstrukturer, rika och fattiga länder, förändras. En viktig problemställning blir därför att utreda hur samhällen förhåller sig till de pågående förändringarna. 

Regioner, särskilt storstadsregioner, har en nyckelfunktion för utvecklingen av konkurrenskraftiga ekonomier och därmed samhälleliga välfärdssystem. En viktig problemställning för den ekonomiska geografin är därför studiet av den urbana och regionala ekonomins organisation. Vanliga studiefält är industriella agglomerationer, arbetskraftens rörlighet, informationsflöden och innovationssystem. 

Ekonomisk geografi har beröringspunkter med andra akademiska fält, exempelvis internationell ekonomi, nationalekonomi, ekonomisk sociologi och urbana studier.

Se även
Kulturgeografi
Regionforskning
Världens ekonomi

Ekonomisk geografi
Kulturgeografi
Militärgeografi

Militärgeografi är geografi sett utifrån militärt perspektiv.

Militärgeografiska objekt
 landsvägnätets beskaffenhet, broars hållfasthet för tunga transporter
 järnvägsnätets utseende och kapacitet
 hamnar med vattenförhållanden, kajer och anordningar för lastning och lossning
 flygfält, landningsbanors beskaffenhet, förberedda krigsflygfält
 tänkbara fält för luftlandsättning och stränder lämpliga för landstigning
 belägenhet av skyddsobjekt såsom kraftverk, dammbyggnader, telekommunikationsanläggningar, sjukhus, förråd, viktigare verkstäder
 platser lämpliga för byggande av krigsbroar över älvar och sjöar
 stränder lämpliga för överskeppning
 befästningar
 navigationsförhållanden utanför sjökortets farleder, krigsförtöjningsplatser
 speciella militära skyddsområden

Mycket av beskrivningarna är av hemlig natur.

Se även
Topografiska kåren

 
Krigföring
Sexa

Sexa var ursprungligen en festligare lättare måltid intagen omkring eller senare än klockan sex på kvällen. En senare tillställning kunde kallas nattsexa.

Namnet
Namnet finns belagt i skrift redan 1831 i en tysk reseskildring från Sverige. En huggsexa var ursprungligen en måltid där man ivrigt och hänsynslöst försåg sig av de uppdukade läckerheterna.

Studentliv

I studentlivet, bland annat på nationer, finns uttrycket kvar (ibland som nattamat) och syftar ofta på en sen vickning som personalen äter efter festens slut. En sådan sexa kan hamna i närheten av klockan sex på morgonen. Ibland används den som beteckning för vickning till gästerna mellan 01.00 och 04.00 cirka.

I Lund används begreppet oftast för den tacksittning (som normalt slutar kl 06.00 på morgonen) som personal får när de har arbetat på en tillställning.
I Uppsala används uttrycket för att beteckna en informell sittning oavsett tidpunkt.

Se även
Sexmästeri
Svensexa

Källor
 
 Svenska Akademiens ordbok: Sexa

Noter

Måltider
Svensk studentkultur
Ugglan
Rødekro kommun

Rødekro kommun var en kommun i Sønderjyllands amt i Danmark. Den ingår sedan danska kommunreformen 2007 i Åbenrå kommun i Region Syddanmark. Kommunen hade en yta (1970-2006) på 201,71 km² och ett invånarantal på  personer (2005).

Tidigare kommuner i Danmark
Åbenrå kommun
Rymdfarare som har rest till månen

Rymdfarare som har rest till månen – cirklat runt den eller gått på dess yta – är sammanlagt 24 personer. Av dessa har tre gjort det två gånger: Lovell, Young och Cernan. Samtliga månresenärer har gjort det genom Apolloprogrammet, och samtliga nio färder varade under en fyraårsperiod 21 december 1968–17 december 1972.

Den vistelse en rymdfarare gör utanför sin kapsel på månens yta kallas för månpromenad. Den engelska förkortning LEVA står för Lunar Extra Vehicular Activity – månaktivitet utom kapsel.

Bemannade uppdrag till månen och runt jorden

Personer som landat och gått på månens yta

Personer som färdats runt månen men ej landat 

 '*' Landade på månen med Apollo 16
 '**' Landade på månen med Apollo 17

Siffran inom parentes efter rymdfararens namn anger vilken astronautgrupp rymdfararen utvaldes i.

Numera avlidna som varit runt månen

Numera avlidna som har promenerat på månen 
 James B. Irwin, Apollo 15, dog 8 augusti 1991, 61 år.
 Alan Shepard, Apollo 14, dog 21 juli 1998, 74 år.
 Charles P. Conrad, Apollo 12, dog 8 juli 1999, 69 år.
 Neil Armstrong, Apollo 11, dog 25 augusti 2012, 82 år.
 Edgar Mitchell, Apollo 14, dog 4 februari 2016, 85 år.
 Eugene A. Cernan, Apollo 10, Apollo 17, dog 16 januari 2017, 82 år.
 John W. Young, Apollo 16, dog 5 januari 2018, 87 år.
 Alan L. Bean, Apollo 12, dog 26 maj 2018, 86 år

Numera avlidna som rest runt månen 
 John L. Swigert, Apollo 13, dog 27 december 1982, 51 år.
 Stuart A. Roosa, Apollo 14, dog 12 december 1994, 61 år.
 Ronald E. Evans, Apollo 17, dog 6 april 1990, 56 år.
 Richard F. Gordon, Apollo 12, dog 6 november 2017, 88 år.
 Alfred Worden, Apollo 15, dog 18 mars 2020, 88 år.

Noterbart 
Shepard var den äldsta människan på månen under Apolloprogrammet när han landsteg på månen vid en ålder av 47 år, 2 månader och 18 dagar.

Duke var den yngsta människan på månen. När han landade på månen var han 36 år, 6 månader och 18 dagar.

Alla som har landat och gått på månen var födda mellan 18 november 1923, Shepard, och 3 oktober 1935, Duke. Sex av rymdfararna i gruppen var födda året 1930, Aldrin, Armstrong, Conrad, Irwin,  Mitchell och Young.

11 av de 12 som har landat på månen har varit/är scouter.

Se även 
 Tidsaxel över rymdfarare efter land
 Lista över rymdfarare

Referenser

Noter

Övriga källor 
 http://history.nasa.gov/ap11-35ann/missions.html

Rymdfarare som har rest till månen
Apolloprogrammet
Månfarare
 3
Hjärtstock

För hjärtstocken i en stubbkvarn, se Hjärtstock (stubbkvarn).
Hjärtstock är den vertikala eller svagt lutande axel på ett fartyg eller båt som roderbladet är monterat på. Hjärtstocken går genom centralt vid akterstäven för att gå upp igenom däck i de fall det är en rorkult eller styranordning anordnad ovan däck. På ett större fartyg avslutas hjärtstocken under däck i anslutning till en styrmaskin. Konstruktionen kan se olika ut beroende på vilket fartyg eller båt som avses.

Källor 
 

Skrovdelar och delar fästa på skrovet
Europeiskt territoriellt samarbete

'Europeiskt territoriellt samarbete, även känt som interreg, är ett EU-initiativ som syftar till att stimulera samarbetet mellan olika regioner i EU. Projektet finansieras inom ramen för Europeiska regionala utvecklingsfonden och har som mål att förbättra integrationen mellan glesbygd och städer, såväl nationellt som internationellt. Interreg har genomförts i en rad olika omgångar, under perioden 2013–2020 pågår Interreg V.

Baltic balance 
Baltic balance var ett EU-projekt inom Interreg III som syftade till att utveckla landsbygden. Projektet hade som huvudsyfte att ta fram en balanserad bebyggelsestrategi, d.v.s. en plan för integration mellan landsbygd och stad. Projektet leddes av länsstyrelsen i Kalmar län, startade i oktober 2003 och avslutades 30 september 2006.

Deltagande orter

Sverige 
 Nybro
 Oskarshamn
 Västervik

Danmark 
 Vordingborg

Tyskland 
 Güstrow

Estland 
 Läänemaa
 Hiiumaa (Dagö)
 Saaremaa (Ösel)

Litauen 
 Panevėžys

Se även 
 Baltic Balance

Externa länkar 
 Interreg III

Europeiska unionens regionalpolitik
Lugna gatan

Lugna gatan kan syfta på:

 Lugna gatan (organisation) – en ideell organisation
 Lugna gatan (film) – en film från 1917 av/med Charlie Chaplin, originaltitel Easy Street
 Flera gator i Sverige:
 Lugna gatan, Borlänge
 Lugna gatan, Gävle
 Lugna gatan, Jädraås
 Lugna gatan, Malmö – på Lugnet, Malmö 
 Lugna gatan, Nyköping
 Lugna gatan, Skövde
 Lugna gatan, Stockholm – i Skarpnäcks stadsdelsområde
 Lugna gatan, Trollhättan
 Lugna gatan, Umeå
 Lugna gatan, Västerås – vid Bjurhovda i Västerås

Referenser
Moderna tider (olika betydelser)

Moderna tider eller Moderna Tider kan syfta på:

Moderna tider –  en film av/med Charlie Chaplin
Moderna Tider (tidskrift) – en tidning
Moderna tider (musikalbum) – ett musikalbum utgivet av Gyllene Tider 1981
Moderna tider (TV-program) – ett TV-program på TV3
Moderna tider (bok) – en bok från 1984 av Paul Johnson
Körkarlen (olika betydelser)

Körkarlen kan avse:

 Körkarlen – en roman av Selma Lagerlöf
 Körkarlen (film, 1921) – svensk filmatisering av romanen, av Victor Sjöström
 Körkarlen (film, 1939) – fransk filmatisering av romanen, av Julien Duvivier, originaltitel La charrette fantôme
 Körkarlen (film, 1958) – svensk filmatisering av romanen, av Arne Mattsson
ÖUIF Rugby

ÖUIF Rugby är en rugbyklubb tillhörande Örebro Universitet, som startades år 2001 av Per Widén (Karlstads rugbyklubb) och Fredrik Borelius (Red Saints Rugby Club). Laget består mestadels av studenter och pendlar därför i antal aktiva spelare. ÖUIF Rugby har spelat som högst i division 1 norr för herrar men även deltagit i olika turneringar och cuper.

Externa länkar
ÖUIF Rugby på laget.se

Rugbyklubbar i Sverige
Sportklubbar i Örebro
Inge Wærn

Ingrid Waern-Malmquist, känd som Inge Wærn, född 27 februari 1918 i Mellenthin, provinsen Pommern, Tyskland, död 29 juli 2010 i Oscars församling i Stockholm, var en svensk skådespelare och teaterpedagog.

Biografi
Inge Wærn var dotter till agronomen Gunnar Wærn och Margarethe, ogift Schlesinger. Inge Wærn bodde och var verksam i Sverige under nästan hela sitt liv. Främst gjorde hon sig känd för sitt arbete som ledare för dramaskolan Teaterstudion i Stockholm 1967–1984. I skolan, som hon grundade 1967, utbildades eleverna mer "fysiskt" än i de traditionella statliga utbildningarna. Som skådespelare medverkade hon i filmer som Alf Sjöbergs Barabbas och Suzanne Ostens Mamma.

Hon var från 1949 gift med konstnären och teaterledaren Sandro Malmquist (1901–1992), med vilken hon har dottern Sandra Malmquist (född 1948), skådespelare med ett femtiotal uppsättningar för Riksteatern.

Filmografi (urval)

1963 – Barabbas
1982 – Mamma
1991 – Barnens Detektivbyrå

Teater

Roller (ej komplett)

Referenser

Noter

Externa länkar

 Inge Wærn på Malmö stadsteater 

 

Svenska skådespelare
Kvinnor
Födda 1918
Avlidna 2010
Svenska teaterpedagoger
Personer från Mecklenburg-Vorpommern
Afrikas gröna berg

Afrikas gröna berg (originaltitel: Green Hills of Africa) är en facklitterär bok från 1935 av Ernest Hemingway.

Tillsammans med sin just då aktuella hustru, bekant som Lilla mamma, ger sig Hemingway iväg till Afrika med en enda önskan: att nedlägga stora djur. Han har anställt en professionell engelsk jägare för att föra honom till de rätta jaktmarkerna, och i sällskapet finns också en rad udda personer - från de infödda bärarna till den skicklige kocken.
I romanens form skildras sedan faktiska händelser, laddade och högdramatiska. 

Litteratur 1935
Engelskspråkig litteratur
Amerikansk litteratur
Verk av Ernest Hemingway
Afrika i skönlitteratur
Vadstena manufakturer

Vadstena Manufaktur eller Wadstena Fabrik var ett linneväveri för damastvävning vars verksamhet var igång redan i slutet av 1700-talet. Verksamheten startade 1778 i slottet och bedrevs fram till 1843. I huvudsak hade man tillverkning, men därmed blev man också en utbildningsplats för vävargesäller. Många av de vävare som senare blev verksamma i Norrköpings verkstäder och väverier fick sin utbildning i Vadstena. Bland andra kan nämnas Gustaf Hellgren (troligen endast d.ä.) från Hellgrens linneväveri i Örebro som också fick sin gesällutbildning i Vadstena.

Av de alster man producerade finns en del bevarade och kan identifieras genom den invävning av "Wadstena Fabrik" samt ett nummer för vilken vävstol som använts. Invävningen var mer regel än undantag, till skillnad från många andra väverier som inte signerade sina alster. Numreringen skedde i syfte att förenkla årsredovisningen av försålda varor till hallrätten, vars uppgift var att kontrollera att inga utländska varor såldes på marknaden.

Genom skråväsendets system med lärlingar, gesäll och mästare kom mönstertraditionen att konserveras, mönstren överlämnades till den yngre generationen och blev egentligen otidsenliga rent stilmässigt. Å andra sidan ville kundkretsen beställa de mönster man sett på andra håll och bidrog till att damastmönstren levde kvar länge. I praktiken kom de svenska linneväverierna att väva i huvudsak tyska mönster, företrädesvis från Kurfurstendömet Sachsen, med viss "försvenskning" vid kopieringen av mönstren som anses omisskännlig.

Vävstolarna var så kallade simpelvävstolar, vilka fordrade en dragsven till assistans för att dra mönstertrådarna. Troligen införde de aldrig jacquardmaskiner såsom man gjort på kontinenten. Möjligen kan de haft jacquardutrustning monterad i ett senare skede.

Verksamheten är i viss mån kartlagd av den textilhistoriskt intresserade journalisten och skribenten Elisabeth Thorman som kom att följa Carl Widlunds arbeten nära.

Ej längre existerande svenska textilföretag
Vadstenas historia
Företag bildade 1778
Företag upplösta 1843
Erling Ivarsson

Erling Ivarsson, född 29 juni 1950, död 4 november 2003, var en svensk präst. 

Ivarsson var präst inom Svenska kyrkan, men också ett aktat namn inom frikyrkorörelsen. Han var föreståndare för Åh stiftsgård 1989–1998, och utsågs 1999 till präst i Buråskyrkan i Johannebergs församling i Göteborg. Han tjänstgjorde där bland annat som kaplan vid de lovsångsmässor som Stiftelsen Markusgården (nuvarande Markusstiftelsen) hade i Buråskyrkan. Han tillhörde även ledningen för Oasrörelsen inom Svenska kyrkan, och var en välkänd krönikör i Göteborgs-Posten. 

Tillsammans med Åke Danielsson utgav han boken "Han såg och trodde – en vandring genom Johannesevangeliet" (1991). Postumt utgavs 2005 boken Den djupaste lojaliteten av Församlingsförlaget med en samling av de krönikor han återkommande skrev i Göteborgs-Posten inför veckosluten.

Noter

Bibliografi

Externa länkar
Stiftelsen Bibelskolan.com
Erling Ivarsson (1950-2003)
Markusstiftelsen

Präster i Svenska kyrkan
Män
Födda 1950
Avlidna 2003
Personer från Grimetons socken
CISC

Complex Instruction Set Computing är ett retroaktivt samlingsnamn för sådana processorarkitekturer som inte är RISC. Dessa arkitekturers aritmetiska och logiska instruktioner kan själva utföra (ibland flerstegs-) adressering och dataladdning och kan på så vis ofta ersätta flera RISC-instruktioner med en CISC-instruktion. Många CISC-processorer har även speciella instruktioner för mer eller mindre specifika användningsområden, något som börjar bli allt mer vanligt även inom RISC. 

Ett problem med CISC är att de är komplexa att utveckla. Moderna versioner av dessa arkitekturer med riktigt hög prestanda tenderar även att kräva fler transistorer för logik-implementering än vad en typisk RISC kräver, något som dock får allt mindre betydelse eftersom cache-minnen ändå står för merparten av transistorer i en högpresterande processor idag.

En fördel med CISC är att de utnyttjar begränsade cache-minnen effektivare. Detta beror på att färre instruktioner typiskt krävs för att utföra en viss uppgift och att instruktionerna dessutom ofta är mer kompakt kodade än i RISC.

Under stora delar av åttio- och nittiotalen pågick en livlig diskussion huruvida RISC- eller CISC-processorer var "bäst" ur prestandasynpunkt. Intel:s, AMD:s, och andras, x86-processorer är CISC men använder delvis samma prestandahöjande lösningar som populariserades (dock ej uppfanns) i och med att begreppet RISC lanserades i mitten av sjuttiotalet och framåt. Tydliga exempel på detta är tätt kopplad överlappande (eng: pipelined) instruktionsexekvering och snabba cache-minnen alldeles intill CPU kärnan. De gamla etiketterna har därför nästan helt förlorat sin mening. (Ett modernare namn för RISC — med bibehållen mening — är load/store-arkitektur.)

Se även 
 RISC
 Datorarkitektur
 VLIW

Akronymer
Processorarkitekturer
Per Tengstrand

Per Tengstrand, född 1968 i Växjö, är en svensk pianist. 

Tengstrand debuterade som barn och har studerat för bland andra Hans Pålsson, Dominique Merlet, Dominique Weber och Romuald Sztern. Han har vunnit flera internationella priser, bland annat förstapris i den internationella pianotävlingen i Cleveland 1997. Han är bosatt i Princeton, New Jersey, med sin hustru Shan-shan Sun.

Filmprojekt 
Per Tengstrand var huvudperson i dokumentärfilmen Solisten (2003) av Magnus Gertten och Stefan Berg.

Per Tengstrands egenproducerade film om Ludwig van Beethovens musik, Freedom of the Will, hade premiär hösten 2022. Filmen handlar om människor och händelser som har påverkats av Beethovens musik, bland annat under revolten i Ungern 1956, och om hur musik kan ge människor kraft. Filmen fick pris för "Outstanding achievement" vid World Film Festival i Singapore och tilldelades en silvermedalj vid Tokyo Film Awards i kategorin "Best inspirational film".

Priser och utmärkelser
1997 – Första pris i Cleveland International Piano competition
2005 – Litteris et Artibus
2014 – Lunds Studentsångförenings solistpris

Källor 

Svenska klassiska pianister
Mottagare av Litteris et Artibus
Pianister under 1900-talet
Pianister under 2000-talet
Svenska musiker under 1900-talet
Svenska musiker under 2000-talet
Musiker från Växjö
Födda 1968
Levande personer
Män
Henrik Florus Ringius

Henrik Florus Ringius, född 26 november 1847 i Varberg, död 31 maj 1925 i Solberga församling, Bohuslän, var kyrkoherde i Solberga församling, och från 1924 prost över egen församling. Han gav ut flera uppbyggelseskrifter, och är som psalmförfattare representerad i 1937 års psalmbok med två psalmer (nr 249 och 250), av vilka en finns kvar i Den svenska psalmboken 1986 (nr 416). 

Ringius gifte sig 1883 med Alma Alexandra Beausang (1853–1935). De var föräldrar till konstnären Magda Ringius och morföräldrar till tonsättaren Daniel Helldén.

Bibliografi
"En kristlig undervisning om Kristi rike". Två band.
"En själasörjares brev", utgivna efter hans död av Gösta Nelson

Psalmer
Lyssna, Sion! Klagan ljuder (1937 nr 249) skriven 1909
För hednavärlden vida (1937 nr 250, 1986 nr 416) skriven 1907, senare bearbetad till För hela världen vida av Jan Arvid Hellström

Referenser

Noter

Externa länkar

Svenska psalmförfattare
Personer i Svenska kyrkan
Män
Födda 1847
Avlidna 1925
Personer från Varberg