kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Inhibitor

En inhibitor eller hämmare är ett ämne som hindrar ett enzyms katalyserande aktivitet. I allmänhet går detta till så att inhibitorn binder till enzymet på ett sådant sätt att dess aktivitet helt eller delvis försvinner. 

Enzymhämning brukar delas upp (farmaceutiskt) i irreversibel (permanent) och reversibel enzymhämning. Av den reversibla finns det två olika underkategorier som kallas kompetitiv och icke-kompetitiv.

Kompetitiva inhibitorer "tävlar" med substratet om bindningsplatsen på enzymet och sänker därigenom antalet katalyserade reaktioner. När inhibitorkoncentrationen sjunker kan substratmolekylerna åter bindas till enzymet. Flera läkemedel är kompetitiva inhibitorer. Ett exempel är penicillin som hindrar ett enzym från att katalysera reaktioner då bakteriernas cellväggar byggs upp. Resultatet blir att de nybildade bakterierna saknar cellvägg och går sönder.

Icke-kompetitiva inhibitorer binder inte till samma aktiva säte som substratet men kan istället binda till en annan plats på enzymet (allosteriskt centrum) vilket kan avaktivera enzymet (formen på enzymet förändras). Detta kallas reversibel icke-kompetitiv allosterisk hämning.

För att veta på vilket sätt en enzymhämmare verkar så utför man en del experiment där reaktionens begynnelsehastighet v0 vid ett antal olika substratkoncentrationer [S] (vid samma enzymkoncentration) plottas mot koncentrationen av substrat (y=v0, x=[S]). Grafen bildar då en platå vid vmax där enzymerna inte kan katalysera fler molekyler/tid trots att mängden substrat ökas. Vid halva vmax finner man på x-axeln KM (eg. [S] för den givna reaktionen) vilket kallas Michaelis konstant. Michaelis konstant motsvarar oftast koncentrationen av substrat som finns i våra egna celler, ty enzymet fungerar som mest optimalt vid den koncentrationen. Kompetitiv inhibition gör att KM ser ut att öka, eftersom mer substrat krävs för att enzymet ska genomföra samma arbete. Däremot påverkas inte vmax, eftersom substratet konkurrerar ut inhibitorn vid tillräckligt höga koncentrationer. Vid icke-kompetitiv inhibition minskas vmax. KM och Vmax presenteras ofta i ett Lineweaver-Burk-diagram

Irreversibla inhibitorer binds till enzymets aktiva yta så starkt att de i princip inte lossnar. Sådana ämnen kallas ibland enzymgifter. Ett exempel är kaliumcyanid, KCN. Cyanidjonerna binds irreversibelt till järnjonen i de enzym som deltar i cellandningen. Kolmonoxid, CO, verkar på samma sätt.

I de fall inhibitorn fungerar genom att binda till en receptor och hindra andra ligander från att binda där, sägs inhibitorn vara en antagonist.

Proteinkemi
Katalys
Enzymer
TM

TM kan avse:

 ™ – ett oregistrerat varumärke, se  Trademark
TM – ett utbildningsprogram för civilingenjörsutbildning, se Teknisk matematik
 TM – nationalitetsbeteckning för motorfordon från Turkmenistan
 .tm – toppdomän i domännamnet på internet för Turkmenistan
 TM –  en svensk rikstäckande facktidning, se Trafikmagasinet (tidskrift)
 TM –  en form av meditation, se Transcendental meditation
 TM – en kartprojektionsmetod transversal Mercator
 Tm – grundämnet Tulium
 Tm – längdenhet, se Terameter
UT2

UT2, Universal Time 2. En föråldrad variant av universaltid definierad genom astronomiska och geodetiska observationer som bundits till någon punkt på jordytan (Greenwich). UT0 har ingen korrektion för polvandringen, UT1 har korrektion för polvandringen, och den numera föråldrade UT2 har även korrektioner för jordrotationens årstidsvariationer. Systemet upprätthålls av IERS (tidigare BIH).

Se även 
UT
UT1
UT0
UTC
GMT

Geodesi
Tideräkning
Tidsskalor

de:Universal Time#UT1 - Universal Time No.1
Universal Transverse Mercator

Universal Transverse Mercator (UTM) är ett koordinatsystem bestående av tvärställda, skärande kartprojektioner som täcker jorden från 80°S till 84°N. Polerna täcks av koordinatsystemet Universal Polar Stereographic (UPS).

Zoner och parametrar 
Systemet består av 60 projektionszoner i Gauss-Krügers (Transversal Mercator) projektion och varje zon är 6 grader bred. Genom att skalfaktorn på centralmeridianen är 0,9996, så blir geografiska objekt på centralmeridianen 0,4 promille för små, och geografiska objekt på zongränsen vid ekvatorn blir drygt 1 promille för stora, medan det finns två linjer, på nästan konstant avstånd från centralmeridianen, som får korrekt skala.

För att koordinaterna skall bli praktiskt användbara är de försedda med ett x-tillägg ("false northing") som är 0 meter norr om ekvatorn och 10 000 000 meter söder om ekvator och ett y-tillägg ("false easting") som är 500 000 meter vid projektionszonens medelmeridian. För att ange om en koordinat är norr eller söder om ekvatorn är projektionszonerna ibland indelade i en nordlig zon och en sydlig zon angett med suffixen N och S, till exempel zon 34N

Användning av UTM i Sverige 
Sverige täcks av de norra zonerna 32-35 och systemet används i första hand i internationellt samarbete. Det nya svenska koordinatsystemet SWEREF 99 TM använder samma kartprojektion som UTM zon 33 (centralmeridian 15 grader ost), men då utvidgad så hela Sverige täcks. UTM-nätet ritas ibland ut på svenska kartor med blå färg.

Universal Polar Stereographic 

Universal Polar Stereographic (UPS) är ett systersystem som täcker områdena kring polerna, upp till 80°S och ner till 84°N. Det används i stället för UTM där, då bland annat zonerna i UTM där skulle bli opraktiskt små.

Military Grid Reference System 

Military Grid Reference System (MGRS) är en utbyggnad av UTM och UPS som anger rutor snarare än punkter. I MGRS delas Jorden in i geografiska rutor, som med några få undantag är 6° breda och 8° höga, dessa delas sedan in i 10-milsrutor som sedan delas in efter behov.

Viktigt att tänka på vid användning av MGRS är att man inte skall avrunda koordinaterna. Eftersom de anger rutor kan man då ange i fel ruta.

Externa länkar 

  Den standard som definierar UTM och systersystemet UPS som täcker polerna.
 
 

Geografiska koordinatsystem
Långbasinterferometri

Långbasinterferometri (förkortas VLBI efter engelskans Very Long Baseline Interferometry) är en teknik för att genom mycket långa baslinjer (oftast flera tusen kilometer) via interferometrisk mätning av radiosignaler från avlägsna astronomiska radiokällor, som till exempel kvasarer, uppnå en bild i hög upplösning av objektet. Metoden används även för att noggrant bestämma kontinentaldriften.

Tekniken består i att flera radioteleskop långt från varandra, ofta på olika kontinenter, samtidigt observerar samma objekt. Observationerna måste noggrant synkroniseras med hjälp av atomur. Observationsdata från de olika teleskopen skickas sedan via olika nätverk till en gemensam analyscentral, och där analyseras observationerna i kraftfulla datorer. Efter analysen kan man sedan skapa detaljerade bilder ("kartor") av de observerade astronomiska objekten.

VLBI-tekniken används också inom geodesin. Avståndet mellan teleskopen kan bestämmas med en noggrannhet på några centimeter, och mätningar gjorda under flera år ger en direkt bestämning av kontinentaldriften.

Källor
Långbasinterferometri i Nationalencyklopedins nätupplaga

Externa länkar 

Observationell astronomi
Interferometri
Peptid

En peptid (från grekiska πεπτος, "smältbar" eller "ätbar"), är en molekyl som består av en kedja av aminosyror (även kallade monopeptider) som sitter ihop med peptidbindningar till en kort kedja. En peptidbindning är ett specialfall av amidbindningen; en kolatom (med dubbelbindning till en syreatom) binder till en kväveatom (som tillhör en annan peptid och som i sin tur binder till ett väte). De två kol- och kväveatomerna sitter i sin tur fast på var sitt alfakol.

Peptider skiljer sig från proteiner enbart genom att de är mindre; gränsen mellan peptid och protein brukar dras vid 50 aminosyror så att insulin med sina 51 aminosyror räknas som det minsta proteinet. En molekyl med endast två aminosyror kallas dipeptid, en med tre aminosyror kallas tripeptid. Lite större peptider kallas ibland oligopeptider, och ännu större polypeptider. Exakt var gränsen mellan oligopeptid och polypeptid går är svårt att säga, men ofta räknas peptider på mellan cirka 30 och 50 aminosyror som polypeptider.

Peptider finns i kroppen bland annat i ribosomerna, men det finns också ett antal peptidhormoner såsom oxytocin och vasopressin. Peptider med funktion i nervsystemet kallas neuropeptider. Det som skiljer peptider från "klassiska" transmittorsubstanser (noradrenalin, dopamin och serotonin) är att peptider endast kan syntetiseras av ribosomerna som finns i nervcellens soma.

Peptider kan också bildas när ett ribosomtillverkat protein bryts ner, eller framställas på syntetisk väg.

Hos bakterier och svampar finns icke-ribosomala proteiner. Djur har mycket svårt att bryta ned cykliska peptider och svampar använder dem för att förhindra att bli uppätna, exempelvis amatoxiner hos vit flugsvamp och ciklosporin i flera tolypocladium-arter.

Proteinkemi
Margaretha Byström

Gun Ulla Margaretha Byström-Borg, född 2 augusti 1937 i Oscars församling, Stockholm, är en svensk skådespelare, manusförfattare och teaterregissör.

Biografi 
Byström växte upp på Lidingö i Stockholms län i ett borgerligt hem. Redan som barn blev hon intresserad av film och musik. I vuxen ålder började hon studera vid Terserus teaterskola 1957–1958 och läste därefter teaterhistoria vid universitet. 1958 var hon engagerad vid Riksteaterns övnings- och uppvisningsscen Studion och året därpå spelade hon vid Riksteatern. 1961 verkade hon som pianist vid Folkteatern i Göteborg och började samma år att studera vid Dramatens elevskola, vilket hon gjorde fram till och med 1964. Redan samma år blev hon anställd på Dramaten och förblev så till pensioneringen 1997.

För den breda allmänheten är hon känd som Katarina Remmer i TV-serien Rederiet.

Filmografi (urval)

Som skådespelare
 (TV)

1978 – En vandring i solen
1980 – Jul igen hos Julofsson (Barnprogram)  

 (TV) 

1992 – Markisinnan de Sade (TV)
1993 – Morsarvet (TV-serie) 
1993 – Snoken (TV-serie, gästroll)  
1997–2002 – Rederiet (TV-serie) 
2003 – Solveigs resa till det norra riket
2004 – Shrek 2 (röst)  
2005 – White Trash
2005 – Pettson och Findus – Tomtemaskinen (röst)
2006 – Att göra en pudel
2007 – Shrek den tredje (röst)  
2010 – Shrek - Nu och för alltid (röst)

Som manusförfattare

Teater

Roller (ej komplett)

Regi

Priser och utmärkelser 
Hon tilldelades O'Neill-stipendiet och Thaliapriset 1984. Hon har även mottagit Teaterförbundets De Wahl-stipendium och Teaterförbundets Vilhelm Moberg-stipendium (1968).

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska skådespelare under 2000-talet
Svenska scenskådespelare
Svenska manusförfattare
Svenska teaterregissörer
Svenska röstskådespelare
Skådespelare från Stockholm
Födda 1937
Levande personer
Kvinnor
Projekt Kvinnliga huvudpersoner
ISS A/S

ISS (International Service System) är en dansk global företagskoncern.

ISS grundades 1901, då som ett vaktbolag under namnet Kjøbenhavn-Frederiksberg Nattevagt. Snart etablerade sig företaget inom städbranschen och genom åren har ISS genom att erbjuda ytterligare tjänster, växt till att bli ett av världens största tjänsteföretag och ett av världens fem största privata arbetsgivare alla kategorier, enligt en undersökning gjord av Dun & Bradstreet.

I dag erbjuder koncernen en mängd tjänster: bland annat bevakning, skadedjursbekämpning, teknisk och ekonomisk fastighetsförvaltning, trädgårdsskötsel, fastighetsutveckling, kontorsservice, bemanning, mattservice, restauranger och städning (rengöring, golvvård, sanering, industristädning, sjukhusstädning etcetera).

Koncernen, ISS A/S, som ägs av EQT och Goldman Sachs, har närmare 500 000 anställda i över 50 länder. Koncernchef är sedan 2010 Jeff Olsen Gravenhorst, tidigare verkställande direktör på ALTO Danmark A/S.

Historik
1946 började ISS sin expansion utanför Danmark med inrättandet av ett svenskt dotterbolag.

1962 anställdes den 34-årige Poul Andreassen som VD. Han gjorde DFRS till ISS - en internationell koncern vars affärsidé var service management.

1975 genererade ISS Koncernens intäkter för första gången 1 miljard DKK

1977 noterades ISS på Köpenhamns Fondbörs.

1989 överskreds 100.000 anställda vid ISS.

1997 lanserade ISS en ny multi-service strategi - att skapa fler tjänster till samma kund.

2000 förvärvades den näst största danska städföretaget Jydsk Rengöring.

2003 skrev ISS för första gången heleuropeiska avtal med en kund.

2005 köptes ISS ut av den Svenska private equity-fonden EQT och Goldman Sachs Capital Partners för 30 miljarder och avregistrerades.

2006 hade ISS en omsättning på mer än 50 miljarder DKK

2008 lanserade ISS en ny strategisk plan "ISS Way", som fokuserar på att utveckla standardiserade metoder och processer för att dela kunskap över gränserna och även försäljning och kundsegmentering.

Verksamhet i Finland
ISS har sedan 1992 varit verksamt i Finland, numera under namnet ISS Palvelut Oy.

Verksamhet i Sverige

Det svenska ISS Facility Services är ett helägt dotterbolag till ISS A/S. I Sverige finns cirka 12 000 anställda i runt 400 orter. Förutom de serviceområden som finns i övriga koncernen (fastighetstjänster, kontorstjänster, mat och dryck och städning) finns även TraffiCare som verkar inom näringsområdet spårbunden trafik. Säkerhetstjänster ingår inte i den svenska verksamheten.

Externa länkar
 ISS Facility Services webbplats
 ISS Trivseltjänsters webbplats

Danska företag
Företag bildade 1901
Multinationella företag
Tjänsteföretag
Företag listade på Köpenhamnsbörsen
Bruce Boxleitner

Bruce William Boxleitner, född 12 maj 1950 i Elgin, Illinois, är en amerikansk skådespelare, i Sverige mest känd för rollen som Luke Macahan i den amerikanska western-serien Familjen Macahan. 

Boxleitner hade även huvudroller i TV-serierna Uppdrag i Singapore, Scarecrow & Mrs. King, Öster om Eden samt i science fiction-serien Babylon 5. 

Under åren 1977 till 1987 var han gift med sin "lillasyster" ifrån Macahan-tiden, Kathryn Holcomb, med vilken han fick två barn. Åren 1995-2011 var han gift med Melissa Gilbert.

Filmografi

Filmer

TV-serier

Datorspel

Referenser

Noter

Externa länkar 
 
 

Amerikanska röstskådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Amerikanska skådespelare under 2000-talet
Amerikanska science fiction-författare
Personer från Elgin, Illinois
Födda 1950
Levande personer
Män
Marguerite Walfridson

Marguerite Helene Nysten-Walfridson, född 29 oktober 1929 i Borgå, Finland, död 2012 på Lidingö, var en finlandssvensk författare, tecknare, målare och designer.

Hon var dotter till ingenjören Nestor Nysten och Gertrud Jokisalmi Johansson och från 1952 gift med redaktören Per Roland Alexander Walfridzon. Hon studerade 1947–1951 på grafiska linjen på Ateneum (Konstindustriella läroverket) i Helsingfors och under ett flertal studieresor till Paris, Italien och Schweiz. Hon var från 1951 verksam i Sverige. Som konstnär var hon huvudsakligen verksam som tecknare i tusch men utförde även målningar i akvarell. Som illustratör medverkade hon bland annat i Folket i bild, All världens berättare, Husmodern och Svenska Dagbladet. Hon hade även en egen spalt i Svenska Dagbladet under 1970-talet där hon både tecknade och skrev samt utförde bokomslag för flera bokförlag. Hon medverkade även i Femina där hon skrev och tecknade om heminredning samt i Vi. Som konstnär medverkade Walfridson i Stockholmssalongerna på Liljevalchs konsthall och ett flertal gånger i Lidingösalongerna och hon var representerad vid en internationell utställning i Graz 1958. 

Hennes facklitterära böcker har särskild inriktning på växter och då speciellt kruk- och kryddväxter. Walfridson har även skrivit en del kokböcker samt haft designuppdrag åt Ikea och Höganäs Keramik. Walfridson är representerad med en bok vid Nationalmuseum.

Utgivelser
Farliga Växter, Bonniers, 1961 
Blommor Hemma, 1981, 
 Marguerites "vilda" mat, LT 1983
Doft, Rabén & Sjögren, 1993
Matsvampar och Svampmat, Almqvist & Wiksell, 1984
Krydderi, Rabén & Sjögren, 1986
Mitt Portugal, Rabén & Sjögren, 1991
Matlycka, Rabén & Sjögren, 1992
Madeira - min blommande ö, Bonniers, 1994 
Huskurer, Semic, 1997 
Kryddor, Semic, 1998 
Marinader och vinägretter, ICA, 1998
Trädgård i kruka, Semic, 1999 
Lyckas med dina krukväxter, Semic, 2001 
Njut av livet och må bättre, Semic, 2001 
Stora boken om perenner, Semic, 2002 
Huskurer och läkekonster, Semic, 2004 
Kärlekens huskurer, Semic, 2006

På finska
Terveeksi kotikonstein; suom. Minna Penttinen, 2007
 Huonekasvit kukoistamaan; suom. Sirkka-Liisa Sjöblom, 2002
Oliiviöljyä & valkosipulia : historiaa, taikauskoa, viljelyä, ruokaohjeita; 1996
Mausteikkuna : yrttejä ja mausteita sekä yrteillä maustettua ruokaa; suom. Hilppa Lappalainen, 1995
Yrteillä makujen maailmaan; suom. Kirsti Tanner ; 1994
Ruukkupuutarha; suom. Hannele Vainio ; [valokuvat ja piirrokset: Marguerite Walfridson 1994
Ryytimaa, 1988
Ruukkukasveja ja leikkokukkia  ; suom. Matti Erkamo ja Katri Laurila 1981

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 558, Allhems Förlag, Malmö.

Noter

Externa länkar
Författarpresentation hos Bokförlaget Semtic

Walfridsson, Marguerite
Svenska tecknare under 1900-talet
Svenska tecknare under 2000-talet
Svenskspråkiga fackboksförfattare
Svenska kokboksförfattare
Kvinnor
Födda 1929
Personer från Borgå
Avlidna 2012
Representerade vid Nationalmuseum
Svenska målare under 1900-talet
Svenska målare under 2000-talet
Svenska formgivare
Hans Scheib

Hans Scheib, född 28 juli 1905 i Berlin, död 10 juni 1957 i Madrid, var en tysk filmfotograf verksam i Danmark, Sverige, Tyskland och Spanien.

Filmfoto i urval 
 1943 - El abanderado
 1938 - Olympia 1. Teil - Fest der Völker 
 1938 - Eli Sjursdotter
 1934 - Palos brudefærd

Tyska fotografer under 1900-talet
Män
Födda 1905
Avlidna 1957
Städare

Städare, eller kvinnligt städerska, är en person vars huvudsakliga arbetsuppgift är att städa. I Sverige används formellt ofta termen lokalvårdare, men termen städare används ofta informellt och särskilt i finlandssvenskan formellt. Städare är ett traditionellt kvinnoyrke, men på senare tid har fler män börjat arbeta som städare. Ordet lokalvårdare förekommer i svenska media för första gången 1966.

Städare kan vara anställda av städföretag eller direkt av uppdragsgivaren. Yrkesmässig städning utförs på arbetsplatser och i offentliga miljöer, men även i privathem. Att arbeta som städerska kan vara ett första insteg på arbetsmarknaden, som leder vidare till andra arbetsuppgifter.

Exempel på olika sorters städning:
 Flyttstädning
 Grundstädning eller ”första gångs”-städning
 Kontinuerligt återkommande städning
 Byggstädning
 Specialstädning (till exempel väggtvätt eller fönsterputs)

Städning är den vanligaste formen av husarbete, som berättigar till så kallat RUT-avdrag. Skatteavdraget fungerar så att kunden betalar hälften av arbetskostnaden till städföretaget som utför arbetet.  Efter avslutat arbete får städföretaget resten av arbetskostnaden från Skatteverket.

I samband med införandet av skattereformen RUT-avdrag för hushållsnära tjänster har även en bransch som förmedlar tjänster, som exempelvis städning, mellan leverantörer och privatkunder etablerats på den svenska marknaden.

Enligt en undersökning publicerad i tidningen Du & jobbet är lokalvårdare ett av de yrken som har högst antal sjukpenningdagar. Undersökningen finns omskriven i en artikel på metro.se.

Städutbildningar i Sverige 
CLV+ (Certifierad Lokalvårdare) är ett yrkesbevis som visar att en lokalvårdare uppfyller vissa kunskapskrav inom lokalvård. Ren Kunskap fick 4 miljoner kronor av EU 2009 för att höja statusen och standarden på de som arbetar med lokalvård.

PRYL (Projekt Yrkesbevis Lokalvårdare) är ett yrkesbevis som används i vissa sammanhang, vilket visar att en lokalvårdare uppfyller vissa kunskapskrav inom lokalvård samt att han eller hon arbetar aktivt som lokalvårdare.

Båda utbildningar möter samma kravspecifikation.

Servicebranschens Yrkesnämnd (SRY) står tillsammans med Nordiskt Valideringsforum AB bakom SRY:s nationella kompetensstandarder och yrkesbevis för Städservice och Hemservice och kompetensbevis SRY städ bas för städare inom städ- och servicebranschen. Yrkesbeviset visa på att individen har både praktisk och teoretisk kunskap kring hur städarbetet skall utföras på ett professionellt sätt utifrån de krav som branschen ställer nationellt.

Kända städare 
 Maja Ekelöf

Källor

Externa länkar 
 Yrkesbeskrivning från AMS
 Servicebranschens Yrkesnämnd (SRY)
 Almega Serviceentreprenörerna

Hushållsarbete
Yrken
Eli Sjursdotter

Eli Sjursdotter är en norsk-svensk dramafilm från 1938 i regi av Arne Bornebusch och Leif Sinding.
Filmen utspelar sig år 1719, under det stora nordiska kriget. Manuset är baserat på Johan Falkbergets roman Eli Sjursdotter som utkom 1913.

Handling 
Året är 1719. Eli, dotter till norrmannen Sjur räddar livet av den svenske karolinen Per Jonsa, och de förälskar sig i varandra. Det finns dock ett hinder för deras kärleksrelation. Fadern Sjur gillar inte svenskar.

Om filmen  
När exteriörfilmningarna skulle påbörjas 1 april 1938 i Tydalsfjällen med 200 karolinerutklädda statister utbröt en kraftig snöstorm så fotografen Hans Scheib, chefsfotograf vid Leni Riefenstahls olympiafilm, behövde inte använda de flygplansmotorerna som medförts för att simulera snöstormen.

Rollista (i urval) 
Sten Lindgren - Per Jonsa, karolin 
Sonja Wigert - Eli Sjursdatter/Eli Sjursdotter 
Henrik Schildt - Jussi Nilsfolk/Jussi Nissfolk, karolin från Finland 
Sven Magnusson - Hans Hansson, karolin från Hälsingland 
Ingjald Haaland - Sjur Halgutusvein, Elis far 
Arne Lindblad - Sølv-Sima/Silver-Sima, gårdfarihandlare 
Ottar Wicklund - Tor Norlien, en ung storbonde 
Tryggve Larssen - Kobberkløveren/Kopparklövjaren 
Johan Falkberget - karolin

Musik i filmen  
Marcia Carolus Rex, kompositör Wilhelm Harteveld. instrumental. 
Stycke, piano, op. 32. Frühlingsrauschen, kompositör Christian Sinding. instrumental. 
Elis sang, kompositör Jolly Kramer-Johansen, sång Elsa Munthe-Kaas som dubbar Sonja Wigert 
Nynnevisa, kompositör Jolly Kramer-Johansen, sång Elsa Munthe-Kaas som dubbar Sonja Wigert 
Intermesso, kompositör Jolly Kramer-Johansen. instrumental. 
Vinjesange. Vaaren (Vinjesånger. Våren), kompositör Edvard Grieg, text Aasmund Olafsen Vinje. instrumental. 
Sjurs død, kompositör Jolly Kramer-Johansen. instrumental. 
Ett folk. Nr 2, Sverige, kompositör Wilhelm Stenhammar, text Verner von Heidenstam

Källor

Externa länkar 
 
 

Filmer 1938
Norska dramafilmer
Norska krigsfilmer
Norska romantikfilmer
Svenska dramafilmer
Svenska krigsfilmer
Svenska romantikfilmer
Svenska 1930-talsfilmer
Svenska filmer baserade på romaner
Norska filmer baserade på romaner
Svenskspråkiga filmer
Filmer i regi av Leif Sinding
Norska 1930-talsfilmer