kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kromatografi

Kromatografi (ordagrant "färgskrift" från grekiska chroma = färg, graphein = att skriva) är en separationsmetod som används inom kemin, då speciellt analytisk kemi för att skilja olika molekyler i en blandning från varandra. Alla kromatografiska metoder involverar en rörlig fas (mobilfas) och en stationär fas. En blandning löses i den rörliga fasen, transporteras genom den stationära fasen och genom interaktioner med denna kommer olika komponenter i blandningen att separeras från varandra. Olika typer av kromatografi utnyttjar skillnader i molekylstorlek, laddning etc.

Historia 
Kromatografin upptäcktes av den ryske botanikern Michail Tsvet när han hällde ett växtextrakt på en kolonn bestående av kalciumkarbonat. I kolonnen separerade de olika pigmenten från varandra och avtecknade sig som olika färger på kolonnen.

Tillämpningar 
Idag används kromatografi i många olika delar av kemin, både för att undersöka vilka ämnen som finns i en blandning (analytisk kromatografi) och för att isolera fram större mängder av ett eller flera ämnen som ett led i en organisk syntes eller en biokemisk separationsprocess (preparativ kromatografi). Flera kromatografiska metoder kan, med vissa anpassningar, användas i båda syftena. Preparativ kromatografi har blivit allt viktigare för läkemedelstillverkning, till exempel för att separera proteiner som insulin delas in i skiktmetoder, främst papperskromatografi och tunnskiktskromatografi, och kolonnmetoder.

Källor

 
Analytisk kemi
Biokemi
Organisk kemi
Hur ljuvt det är att komma

Hur ljuvt det är att komma är en psalm om gudstjänsten av Johan Ludvig Runeberg från 1857. Utgavs 1881 i "Sex andliga sånger med text av Johan Ludvig Runeberg". Psalmen är tydligt inspirerad av 84:e psaltarpsalmen ("Hur ljuvliga är inte dina boningar, Herre Sebaot").
Så skön och ljuvlig är utgår också från samma psaltarpsalm.

I de finländska psalmböckerna har psalmen en melodi av Toivo Kuula 1918. I den finska psalmboken togs psalmen med 1986.

I Den svenska psalmboken är melodin av Isidor Dannström 1881 i C-dur (koralboken B-dur), 6/8 takt.

Alternativ melodi av Johan Georg Lotscher 1795, också i C-dur men 4/4-takt (sjungs framför allt till Jag lyfter mina händer). I Koralbok för Nya psalmer, 1921 anges att a-melodin som också används till psalmen "Jag lyfter mina händer" är komponerad av Melchior Teschner 1613 och b-melodin har ett ursprung i Böhmiska Brödraförsamlingen.

Inför 1986 års utgåva av Den svenska psalmboken bearbetades psalmen obetydligt, men pluralformerna av verben har tagits bort och ordet "helgedom" i vers 3 bytts ut mot "rikedom".

Publicerad som
Nr 2 i Metodistkyrkans psalmbok 1896 under rubriken Begynnelsepsalmer.
Nr 91 i Svensk söndagsskolsångbok 1908 under rubriken "Sabbatsdagen".
Nr 488 i Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 under rubriken "Guds rike och församlingen. - Guds församling". 
Nr 561 a och b i Nya psalmer 1921, tillägget till 1819 års psalmbok under rubriken "Kyrkan och nådemedlen: Ordets ämbete och församlingslivet: Vilodagen och gudstjänsten".
Nr 3 i Svenska Frälsningsarméns sångbok 1922 under rubriken "Inledningssånger och psalmer".
Nr 3 i Sionstoner 1935 under rubriken "Inledning och bön".
Nr 16a i Nordisk Sång under rubriken "Inledning".
Nr 210 i Den svenska psalmboken 1937 under rubriken "Helg och gudstjänst".
Nr 178 i Finlandssvenska psalmboken (1943)
Nr 237 i Frälsningsarméns sångbok 1968 under rubriken "Det Kristna Livet - Andakt och bön".
Nr 80 i Den svenska psalmboken (1986), Cecilia 1986, Psalmer och Sånger 1987, Segertoner 1988 och Frälsningsarméns sångbok 1990 under rubriken "Helg och gudstjänst".
Nr 178 i Finlandssvenska psalmboken (1986) under rubriken "Gudstjänsten"
Nr 196 i Finska psalmboken 1986 under rubriken "Guds ord"

Finländska psalmer
Sånger 1857
Verk av Johan Ludvig Runeberg
Från Frälsaren på korsets stam

Från Frälsaren på korsets stam är en passionspsalm av Kämpe Gleerup från 1913. Författaren behandlar syndens borttagande (som skuld inför Gud) med allusioner på ett flertal bibelställen (bl.a. från Psaltaren 103 och Mika 7). Psalmen trycktes i Svenska kyrkans missionstidning den 1 februari 1923 med rubriken "Så helt förlåter Gud" och underrubriken "Fem trösterika bilder ur Skriften".

Melodin angavs från början vara den till I himmelen, i himmelen. Senare spreds en melodi som uppgavs vara från Skåne. Men från och med 1955 har en melodi av Artur Erikson helt dominerat (D-dur, 6/8). Det är också genom hans melodi som sista raden i varje vers kommit att repriseras.

Publicerad i
Nr 202 i Sionstoner 1935 under rubriken "Passionstiden".
Nr 604 i Psalmer och Sånger med versen "Mitt hjärtas svåra plågoris" utelämnad, under rubriken "Att leva av tro - Skuld - förlåtelse". 
Nr 764 i EFS-tillägget 1986 med versen "Mitt hjärtas svåra plågoris" utelämnad, under rubriken "Skuld, förlåtelse".

Källor 
Lövgren, Oscar Psalm och sånglexikon, Gummessons förlag, 1964.

Noter 

Svenska psalmer
1708

1708 (MDCCVIII) var ett skottår som började en söndag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en torsdag i den julianska kalendern samt ett skottår som började en onsdag i den svenska kalendern.

Händelser

Januari 
 28 januari – Grodno i östra Polen erövras av svenskarna.

Maj 
 Maj – Den livländska hären, som står under befäl av Adam Ludwig Lewenhaupt, bryter upp för att ansluta sig till den svenska huvudarmén.

Juli 
 4 juli – Svenskarna under Karl XII besegrar ryssarna i slaget vid Holowczyn, den sista av Karl XII:s större segrar.

September 
 29 september (SS) – Svenskarna under Lewenhaupt besegras av ryssarna i slaget vid Ljesnaja innan de hunnit förena sig med huvudarmén.

Oktober 
 20 oktober – St Pauls-katedralen i London står klar.
 Oktober – Karl XII sluter förbund med kosackhövdingen Mazepa, vars upprorsförsök mot Ryssland kort därefter misslyckas.

December 
 December – Svår köld utbryter i Ryssland.
23 december – Kapten Woode Rogers ändrar namnet på Hawkins Maydenlande till Falkland's Land.

Okänt datum 
 Efter det Polska fälttåget i Stora nordiska kriget följer det Ryska fälttåget 1708-1709.
 Borgå i Finland bränns ner efter ett ryskt flottangrepp.
 En särskilt hård missväxtperiod på två år utbryter i Sverige.
 Akademiska sjukhuset i Uppsala grundas.
 Braheättens slott utanför Gränna, Brahehus, brinner ner.

Födda 
 5 februari – Pompeo Batoni, italiensk målare.
 30 mars – Claes Ekeblad d.y., svenskt riksråd samt kanslipresident 1761–1765 och 1769–1771.
 29 augusti – Olof von Dalin, svensk skald, prosaskriftställare och hävdatecknare.
 21 oktober – Joachim von Düben d.y., svensk friherre, ämbetsman och politiker samt kanslipresident 23 april–22 augusti 1772.
 15 november – William Pitt d.ä., brittisk statsman och premiärminister.
 8 december – Frans I, tysk-romersk kejsare 1745-65.

Avlidna 
 1 januari – Gustaf Carlson, frilloson till Karl X Gustav.
 11 maj – Jules Hardouin-Mansart, fransk arkitekt.
 21 juli – Conrad Reventlow, dansk politiker och adelsman, Danmarks storkansler sedan 1699.
 11 oktober – Ehrenfried Walter von Tschirnhaus, tysk matematiker och filosof.
 24 oktober – Seki Shinsuke Kowa, japansk matematiker.
 28 oktober – Georg av Danmark, engelsk och skotsk prinsgemål 1702–1707, irländsk prinsgemål sedan 1702 och brittisk prinsgemål sedan 1707 (gift med Anna)
 11 november – Hedvig Sofia, svensk prinsessa, dotter till Karl XI och Ulrika Eleonora av Danmark.
 28 december – Joseph Pitton de Tournefort, fransk botaniker.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Frans I (tysk-romersk kejsare)

Frans I (tyska: Franz I Stephan), född 8 december 1708, död 18 augusti 1765, medregent av Habsburgska monarkin (ungefär nuvarande Österrike, Slovenien, Kroatien, Tjeckien, Slovakien och Ungern) från 1740 och tysk-romersk kejsare 1745-1765.

Biografi
Son till hertig Leopold av Lothringen, som var ättling till Kristian II av Danmarks dotter Kristina av Oldenburg, och Elisabeth Charlotte av Orléans.

Gift 1736 med Maria Theresia. I äktenskapet föddes sexton barn, bland andra Josef II, Leopold II och Marie-Antoinette.

Frans efterträdde 1729 sin far som hertig av Lothringen. Efter polska tronföljdskriget måste han avträda Lothringen till Stanisław I Leszczyński men fick i gottgörelse successionsrätten till storhertigdömet Toscana, där ätten Medici förväntades dö ut, och tillträdde regentskapet där 1737. Efter sitt giftermål med Maria Theresia blev han hennes inflytelserike medregent, sedan hon 1740 efterträdde sin far som arvtagare till de österrikiska arvländerna. Det var hon som genomdrev hans val till kejsare 1745.

Frans I avled den 18 augusti 1765 i Innsbruck, efter att ha drabbats av ett slaganfall. Han är begravd i Wien.

Barn 
 Maria Elisabeth (1737–1740)
 Maria Anna (1738–1789)
 Maria Karolina (1740–1741)
 Josef II (1741–1790)
 Maria Kristina (1742–1798; ståthållare i Nederländerna)
 Maria Elisabeth (1743–1808)
 Karl Josef (1745–1761)
 Maria Amalia (1746–1804)
 Leopold II (1747–1792); efterträdde fadern som storhertig av Toscana.
 Karolina (född och död 1748)
 Johanna Gabriela (1750–1762)
 Maria Josefa (1751–1767)
 Maria Karolina (1752-1814, gift med Ferdinand, kung av Neapel och Sicilien)
 Ferdinand Karl (1754–1806), far till Frans IV, hertig av Modena
 Marie-Antoinette (1755–1793; gift med Ludvig XVI av Frankrike)
 Maximilian Franz (1756–1801), ärkebiskop och kurfurste av Köln.

Referenser 

Födda 1708
Avlidna 1765
Tysk-romerska kejsare
Hertigar av Lorraine
Huset Habsburg-Lothringen
Österrikes regenter
Män
Toscanas regenter
Marie-Antoinette
Ledamöter av Royal Society
1583

1583 (MDLXXXIII) var ett normalår som började en lördag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
1 januari (NS) – Gregorianska kalendern införs i Savojen och de romersk-katolska kantonerna i Schweiz.
12 januari (NS) – Gregorianska kalendern införs i Nederländerna.

Augusti 
 10 augusti – Stillestånd sluts mellan Sverige och Ryssland på tre år i Pliusa. Narva förblir i svenska händer.

Oktober 
9 oktober – Hertig Karl (IX) ger Mariestad stadsprivilegier.
16 oktober (NS) – Gregorianska kalendern införs i Brixen, Salzburg och Tyrolen.

December 
25 december (NS) – Gregorianska kalendern införs i Kärnten och Steiermark.

Okänt datum 
 Andreas Laurentii Björnram väljs till svensk ärkebiskop.
 Hertig Karl utfärdar regler för den lönsamma men ömtåliga finska jordbrukskolonisationen i Mellansverige.
 Jacobus Finnos psalmbok på finska ges ut.

Födda 
 10 april – Hugo Grotius, folkrättens fader.
 16 juni – Axel Oxenstierna, svensk greve, riksråd och statsman samt rikskansler 1612–1654.
 20 juni – Jakob De la Gardie, svensk greve och fältherre, riksmarsk 1620–1652.
 Virginia Ramponi, italiensk skådespelare, sångare och poet.
 Anna Roemers Visscher, nederländsk författare.
 Nzinga av Ndongo och Matamba, regerande afrikansk drottning.

Avlidna 
 1 juni – Sofia Johansdotter (Gyllenhielm), frillodotter till Johan III och Karin Hansdotter.
 16 september – Katarina Jagellonica, drottning av Sverige sedan 1568, gift med Johan III.
 30 oktober – Pirro Ligorio, italiensk arkitekt och antikvarie.
 7 december – Nurbanu Sultan, politiskt aktiv osmansk sultanmoder.
 11 december – Fernando Álvarez de Toledo Alba, spansk statsman och militär.
 Antoinette de Bourbon, fransk hertiginna.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
AM

AM, Am, am eller .am kan syfta på:

 AM – en metod främst inom radiokommunikation som används när man vill överföra en meddelandesignal, se Amplitudmodulering
 AM – en klockslagsnotering, se Ante meridiem
 AM – eng. Additive Manufacturing, en tillverkningsmetod, se Friformsframställning
 Am – kemiskt tecken för grundämnet americium
 .am – nationell toppdomän för Armenien
 am – språkkod enligt ISO 639 för amhariska
 am – längdenhet (SI-symbol), se Attometer
Post meridiem

Post meridiem, p.m. eller PM, är latin för 'efter middag' (alltså eftermiddag) och används i vissa språk och länder för att ange att ett klockslag tillhör dygnets andra hälft, från middag till midnatt. Klockan "6 PM" betyder sålunda klockan sex på kvällen (18.00). PM motsvaras på svenska av förkortningen e.m. (eftermiddag).

Motsatsen heter AM (ante meridiem), och är latin för 'före middag' och till exempel om klockan är "6 AM" betyder det att den är sex på morgonen (06.00).

Se även
12-timmarsklocka

Referenser

Tider på dygnet
Transceiver

Transceiver eller sändtagare är en enhet (utrustning) som, inbyggd i samma hölje, både kan sända och ta emot t.ex. internet-, telefoni- och radiosignaler, och där delar av konstruktionen, t.ex. antennen, är gemensam för sändare (transmitter) och mottagare (receiver). 

Typiskt används ordet för små radiosändare, till exempel walkie-talkie eller jaktradio, men även för kortvågsradiostationer som många radioamatörer har hemma. Även personlig lavinsökare kallas ibland tranceiver, eftersom den kan både sända (normal-läge) och ta emot (sökläge).  Det ursprungligen engelska ordet används på en del andra språk även för telefonlur eller mobiltelefon. Benämningen Transceiver används även inom data- och telekommunikation för sändar/mottagarmoduler, oftast optiska. Dessa finns i olika formfaktor, bl.a. GBIC, mini-GBIC även benämnd SFP.

Amatörradio
Karl XII:s fältmarsch

Karl XII:s fältmarsch eller Marsch bussar! gån på uti Herrans namn är en marsch som den svenske kungen Karl XII lät sina trupper sjunga inför ett fältslag. Dock först sedan psalmen Vår Gud är oss en väldig borg hade framförts.

Texten anses vara författad av Magnus Stenbock och marschen kallas därför även Stenbockens marsch. Den finns, efter en av E. J. Arrhén von Kapfelman utgiven bearbetning i stämmor, införd i A. J. Arvidssons »Svenska Fornsånger» (II, N:o 162).

Stenbocksmarschen är sedan 1939 Dalregementets paradmarsch.

Referenser

Externa länkar

 Dalregementet I13 marsch, Stenbocksmarschen Youtube
 [https://www.youtube.com/watch?v=SWCyKz1L7xM  Dalaregementets marsch, Stenbockens Marsch Tolkad av Staffan Åkesson år 1938 Youtube

Marscher
Karl XII
Toruń

Toruń (tyska, och tidigare på svenska: Thorn; latin: Thorun) är en stad belägen i mellersta Polen. Staden hade 203 148 invånare år 2014. Den är tillsammans med Bydgoszcz huvudstad i Kujavien-Pommerns vojvodskap (provins).

Toruń ligger cirka 45 kilometer öster om Bydgoszcz och 180 km nordväst om Warszawa, vid floden Wisła. Staden har traditionell ylleindustri, samt tillverkning av optiska instrument och elektroniska produkter. I Toruń finns bland annat ett universitet, och två teatrar. Det finns en mäktig bro tillverkad i stål, över floden Wisla som rinner genom denna stad. Den medeltida stadsbebyggelsen i Toruń, är sedan 1997 uppsatt på Unescos världsarvslista.

Historia 
Toruń grundades av Tyska orden år 1231, men redan tidigare fanns på platsen en äldre slavisk bosättning. Staden fick stadsrättigheter 1232. År 1281 togs Toruń upp i Hansan.

Ett fredsfördrag år 1466 (efter det så kallade trettonåriga kriget) stadgade att staden skulle tillhöra Polen. Under nästan 200 år hade staden en god utveckling med blomstrande välstånd. Först under 1650-talet när svenska trupper började invadera Polen under Karl X Gustavs polska krig bröts välståndet. Staden hölls ockuperad av Sverige 1655–1658. År 1703 kapitulerade staden för Karl XII. Kapitulationen beredde vägen för Stanisław Leszczyńskis trontillträde år 1704.

Polens delning 1793 medförde att Toruń kom att tillhöra Preussen. Toruń blev åter en polsk stad 1920 och 1945.

Utbildning 
Universitetet Uniwersytet Mikołaja Kopernika är uppkallat efter Nicolaus Copernicus, som föddes i Toruń den 19 februari 1473.

 Svenska kanonkulor insprängda i murar finns att beskåda på bland annat Jungfru Maria-kyrkan.

Idrott 
 Angels Toruń, amerikansk fotboll
 KS Toruń, speedway
 Pierniki Toruń, basketboll
 Pomorzanin Toruń, landhockey

Vänorter 
Toruń har följande vänorter:
  Čadca, Slovakien
  Guilin, Kina
  Göttingen, Tyskland
  Kaliningrad, Ryssland
  Leiden, Nederländerna
  Lutsk, Ukraina
  Novo mesto, Slovenien
  Philadelphia, USA
  Swindon, Storbritannien
  Tavastehus, Finland

Referenser

Externa länkar 

 
Städer i Kujavien-Pommerns vojvodskap
Städer med powiatstatus i Kujavien-Pommerns vojvodskap
Världsarv i Polen
Världsarv inskrivna 1997
Njöte

Njöte är en by som ligger utmed E4:an, 4 km söder om Njutånger, i Njutångers socken och Hudiksvalls kommun, Gävleborgs län. Byn ligger 18 km söder om Hudiksvall.Genom Njöte rinner Nianån.

Orter i Hudiksvalls kommun
Viksjön

Viksjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Breda Viksjön, sjö i Hultsfreds kommun,  (14 ha)
Smala Viksjön, sjö i Hultsfreds kommun,  (13,9 ha)
Viksjön, Småland, sjö i Oskarshamns kommun,  (1,02 km²)
Viksjön, Västergötland, sjö i Ale kommun, 
Viksjön, Östergötland, sjö i Norrköpings kommun,  (6,69 ha)
Viksjön, Dalsland, sjö i Valbo-Ryr i Munkedals kommun,  (2,75 km²)
Viksjön, Södermanland, sjö i Katrineholms kommun,  (80,1 ha)
Viksjön, Närke, sjö i Askersunds kommun,  (45,7 ha)
Viksjön (Lohärads socken, Uppland), sjö i Norrtälje kommun,  (6,18 ha)
Viksjön (Tuna socken, Uppland), sjö i Uppsala kommun,  (37,3 ha)
Viksjön, Gästrikland, sjö i Gävle kommun,  (14,7 km²)
Viksjön (Alfta socken, Hälsingland), sjö i Ovanåkers kommun,  (2,73 km²)
Viksjön, Hudiksvall, sjö i Hudiksvalls kommun,  (1,06 km²)
Viksjön, Härjedalen, sjö i Bergs kommun,  (1,02 km²)
Viksjön (Häggdångers socken, Ångermanland), sjö i Härnösands kommun,  (9,01 ha)
Viksjön (Viksjö socken, Ångermanland), sjö i Härnösands kommun,  (43,6 ha)

Se även
Viksjö

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Biologism

Biologism, biologisk determinism eller genetisk determinism är försök att härleda mänskligt beteende, utveckling och personlighet framför allt utifrån biologiska faktorer som biologiskt kön, heritabilitet och evolutionspsykologiska förklaringar, istället för utifrån ett samspel mellan biologiska och sociala faktorer.

Det användes ursprungligen om filosofer som såg naturens ordning som en förebild för mänskligt handlande, såsom Friedrich Nietzsche, Ernst Mach, Richard Avenarius, Hans Vaihinger och i viss mån Henri Bergson och i viss mån pragmatisterna, även forskare som Jakob Johann von Uexküll kan föras hit. Heinrich Rickert hörde till rörelsens starka kritiker.

Biologist används ofta som ett skällsord för människor som enligt ordets användare har en övertro på biologins, de biologiska könens och/eller genetikens betydelse. 

Det är vanligt förekommande inom likhetsfeminism att använda begreppet "biologism" som nedsättande benämning på vetenskapliga eller populärvetenskapliga uppfattningar om essentiella skillnader mellan könen, grundade på biologiska rön, medan särartsfeminister bejakar skillnader. 

Att förkasta seriös biologisk forskning kring till exempel könsskillnader och ärftlighetens betydelse för begåvningen är också vanligt, och har då har betecknats sociologism eller psykologism.

Ordets användning som skällsord gör att få människor kallar sig själva biologister, och få människor är biologister i den strikta biologiskt deterministiska meningen.

Se även
Arv och miljö
Den gyllene hammaren
Determinism
Ockhams rakkniv
Psykologism
Ras och intelligens
Scientism
Sociologism
Reduktionism

Referenser

Biologi
Determinism
Politiska termer
Vetenskapsteori
Bluetoothprotokollstack

En Bluetooth-protokollstack är en programvara som innefattar de olika kommunikationsprotokollen som finns i Bluetoothprogramvaran. Den kan delas in i två delar: kontrollogiken och profiler.

Kontrollogiken
Host Controller Interface (HCI) och Link Manager är två delar som kommunicerar dels "nedåt" med basbandsdelen, dels "uppåt" med den fysiska kopplingen (PC-Card, USB, etcetera). Båda delarna är implementerade såsom programkod och är oftast placerad i flashminne för att möjliggöra enkel uppgradering.

Kontrollogiken består av följande moduler (block):

HCI (Host Controller Interface)
L2CAP (Logical Link Control and Adaption Protocol)
RFCOMM (för datautbyte)
SDP (Service Discovery Protocol)

Profiler
Bluetooth-teknikens profiler är en av de centrala och viktigaste delarna och kanske den mest förvirrande för lekmannen. Profilerna definierar vilka funktioner som produkten kan utföra via bluetooth-länken. Observera att alla Bluetooth-enheter inblandade i kommunikationen måste stödja profilen/funktionen man försöker använda. Det är mycket viktigt att kontrollera att båda produkterna stöder profilen eller profilerna man vill använda innan man köper in den.

Alla bluetooth-enheter måste stödja profilen Generic Access. Här är några av de vanligaste profilerna:

GAP (Generic Access Profile)
SDAP (Service Discovery Application Profile): hanterar sökning efter andra Bluetooth-enheter
CTP (Cordless Telephone Profile): stöder röstöverföring, tonvalssignalering, nummerpresentation, konferensfunktioner, med mera
IP (Intercom Profile): ger stöd för walkie-talkie-liknande funktioner
SPP (Serial Port Profile): grundläggande seriell kommunikation genom emulering av en serieport); ger stöd för profilerna Fax, File Transfer med flera
HS (Headset Profile): ger headsetfunktioner såsom röstöverföring och volymkontroll
DNP (Dial-Up Networking Profile): fjärranslutning till fjärranslutningsserver
FP (Fax Profile): för att sända och ta emot fax
LAP (LAN Access Profile) för åtkomst till lokala nätverk
GOEP (Generic Object Exchange Profile): generell profil för utbyte av dataobjekt som är grunden för till exempel File Transfer, utskrift och Synchronisation
OPP (Object Push Profile): för sändning av objekt, till exempel mötesbokningar, till annan Bluetoothförsedd enhet
FTP (File Transfer Profile): för överföring av filer och mappar/kataloger
SP (Syncronization Profile): automatisk synkning av till exempel e-post, databaser och kalendrar

Se även
 Bluetooth

Referenser 

Nätverksprotokoll
Bluetooth
Generic Access Profile

Generic Access Profile är en term som används inom DECT-standarden för trådlös telefoni och beskriver den grundläggande profil som hanterar uppkoppling av enheter mot varandra och säkerhetskontrollen.

Telefoni
SDAP

SDAP kan syfta på:

 SDAP – ett tidigare politiskt parti i Tyskland, se Sozialdemokratische Arbeiterpartei
 SDAP eller SDAPÖ – Sozialdemokratische Arbeiterpartei Österreichs, tidigare namn på ett politiskt parti i Österrike, se  Socialdemokraterna (Österrike)
 SDAP – Service Discovery Application Profile, sökning efter andra Bluetooth-enheter, se Bluetoothprotokollstack
CTP

CTP  kan syfta på:

 CTP-teknik – grafisk term för plåtskrivare till offsettryck, se Offsettryck
 CTP – en pyrimidinnukleotid, se Cytidintrifosfat
 CTP –  en profil Cordless Telephone Profile i Bluetooths protokollstack, se Bluetoothprotokollstack