kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Surinamesisk gulden

Surinamesisk gulden (fl Surinaamse guilder) var den valuta som användes i Surinam i Sydamerika. Valutakoden var SRG. 1 Guilder var = 100 cents.

Valutan ersattes den 1 januari 2004 av Surinamesisk dollar. Vid bytet var omvandlingen 1 SRD = 1000 guilder.

Användning
Valutan gavs ut av Centrale Bank van Suriname - CBVS som grundades i april 1957 och har huvudkontoret i Paramaribo.

Valörer
mynt: det fanns inga Guildermynt men väl 100 och 250 centsmynt
underenhet: det fanns 1, 5, 10, 25, 100 och 250 cents
sedlar: det fanns 5, 10, 25, 100, 500, 1000, 5000, 10.000 och 25.000 SRG

Externa länkar
 Centralbanken CBVS
 gamla SRG sedlar

Surinams ekonomi
Ej längre existerande valutor
Quechua

Quechua är en språkfamilj bestående av 46 olika varianter i Peru, Colombia, Ecuador, Chile, Bolivia och Argentina.

Quechua är agglutinerande, och den vanligaste ordföljden är subjekt–objekt–verb.

Fonologi

Vokaler 
Quechua har tre vokaler: ,  och .

Se även 
 Lista över mest talade språk

Referenser

Externa länkar 
 Lexikon mellan spanska och quechua
 Lista med (gratis) språkkurser i quechua

Sydamerikanska ursprungsspråk
Språk i Argentina
Språk i Bolivia
Språk i Chile
Språk i Colombia
Språk i Ecuador
Språk i Peru
Subjekt–objekt–verb-språk
Agglutinerande språk
Aymara

Aymara är ett större urfolk (2–3 miljoner invånare), som ännu bildar en väsentlig del av Bolivias befolkning, men som i äldre tider verkar ha haft än större utbredning, att döma av en mängd ortnamn i södra och mellersta Peru. Det antas ha invandrat från norr och slagit sig ned vid Titicacasjön samt sedan utbrett sig åt sydöst till Chuquisaca, åt väster till havet och såsom Collas (”högländare”) åstadkommit en högkultur redan före inkatiden. Många anser att inkasläkten tillhörde detta folk och att aymaraspråket möjligen var inkas hovspråk.

I våra dagar talas detta språk av människor mest kring Puno, La Paz, Oruro samt på Kordiljärernas östra sluttningar.

Källor

Vidare läsning
Mick Johnsson: Food and Culture among Bolivian Aymara, Uppsala studies in Cultural Anthropology No 7, 1986

Externa länkar

Ursprungsfolk i Sydamerika
Reese Witherspoon

Laura Jeanne Reese Witherspoon, född 22 mars 1976 i New Orleans, Louisiana, är en amerikansk skådespelare, producent och entreprenör. Witherspoon är känd bland annat för Legally Blonde-filmerna och rollen som June Carter Cash i filmen Walk the Line, vilken hon vann en Oscar för bästa kvinnliga huvudroll för. Witherspoon har spelat i en rad andra filmer, bland annat American Psycho och Sweet Home Alabama.

Biografi 
När Witherspoon var liten flyttade familjen till Wiesbaden i Tyskland, där de stannade fyra år. Därefter återvände de till USA och slog sig ned i Nashville i  Tennessee där Reese sedan växte upp.

Hon har varit fotomodell för den svenska klädkedjan Lindex.

Privatliv
1999 gifte sig Witherspoon med skådespelaren Ryan Phillippe. Den 9 september samma år föddes dottern Ava Elizabeth Phillippe och den 23 oktober 2003 föddes sonen Deacon Reese Phillippe. I oktober 2006 gick Witherspoon och Phillippe ut med att de skulle skiljas. Skilsmässan gick igenom den 5 oktober 2007. Den 26 mars 2011 gifte hon sig med agenten Jim Toth. Den 27 september 2012 föddes deras första gemensamma barn, sonen Tennessee James Toth.

Filmografi i urval

Se även 
 Lista över vinnare av Oscar för bästa kvinnliga huvudroll

Källor

Externa länkar 
 

Födda 1976
Amerikanska skådespelare
Amerikanska röstskådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Kvinnor
Levande personer
Personer från New Orleans
Oscar för bästa kvinnliga huvudroll
Alumner från Stanford University
Bernhard Riemann

Georg Friedrich Bernhard Riemann (), född 17 september 1826 i Breselenz, Hannover, död 20 juli 1866 i Selasca, Italien, var en tysk matematiker som gjorde viktiga bidrag inom matematisk analys, talteori och differentialgeometri. När det gäller den reella analysen så är han mest känd för att ha formulerat den första rigorösa integralen, den så kallade Riemannintegralen. Hans bidrag till den komplexa analysen inkluderar införandet av Riemannytor, som revolutionerade hela området. Riemanns uppsats om primtalsfunktionen från 1859, som innehåller den första nämningen om Riemannhypotesen, betraktas som ett av de mest inflytelserika i analytisk talteori.

Nedslagskratern Riemann på månen och asteroiden 4167 Riemann är uppkallade efter honom.

Biografi 
År 1846 började Riemann studera teologi och filosofi vid Göttingens universitet där han var närvarade vid Carl Friedrich Gauss föreläsningar om minsta kvadratmetoden. År 1847 tillät hans far honom att avbryta sina teologistudier för att istället börja studera matematik.

År 1854 höll Riemann sina första föreläsningar (Habilitationsvortrag) som lade grunden till Riemanngeometri och möjliggjorde Albert Einsteins relativitetsteori. År 1857 blev han e.o. och 1859 ordinarie professor i matematik i Göttingen.

Referenser

Externa länkar 

 Många, om inte alla, matematiska publikationer av Riemann
 Biografi (MacTutor)
 Analys och Syntes – Om vetenskaplig metod, baserad på en studie av Bernhard Riemann  Från det Svenska morfologiska sällskapet

Tyska professorer i matematik
Personer verksamma vid Göttingens universitet
Tyska eponymer
Matematiker under 1800-talet
Alumner från Göttingens universitet
Födda 1826
Avlidna 1866
Män
Alumner från Humboldt-Universität zu Berlin
Göteborgs stift

Göteborgs stift är ett stift inom Svenska kyrkan, inrättat 1665. Det omfattar geografiskt landskapen Bohuslän och Halland samt de södra och västra delarna av Västergötland. Därmed sträcker det sig från Laholm i söder till Strömstad i norr. Stiftsstad är Göteborg. Stiftet har 10 kontrakt, 39 pastorat och 30 församlingar  som inte ingår i pastorat (2018).

Biskop sedan mars 2018 är Susanne Rappmann, som företräddes av Per Eckerdal. Hon är stiftets första kvinnliga biskop.

Historia 
Vid tiden för Göteborgs grundläggning ville man knyta de mest avlägsna församlingarna i Skara stift närmare myndigheten i den nya staden. Därför inrättades Göteborgs superintendentia 1620, till vilken lades Askims, Sävedals, Kinds, Marks, Ale, Flundre, Vättle, Bollebygds, Mo och Östra Hisings härader, av vilka Mo härad dock snart återgick till Skara stift. Eftersom till superintendentian också tillfördes Hallands län (1646) och större delen av Bohuslän (1658), ansågs denna bli för omfattande och då superintendenten 1665 skulle tillsättas, förvandlades denna till ett biskopsdöme. Det nya stiftet som var det åttonde i storlek i landet, utökades 1693 med Norrviken i Bohuslän, vilken tidigare tillhört Karlstads superintendentia, och omfattade då Göteborgs och Bohus län, Flundre, Ale, Vättle, Bollebygds, Marks och Kinds härader av Älvsborgs län, Hallands län samt Hishults sockendel av Kristianstads län.

Stadens första kyrkoherde blev magister Sylvester Johannis Phrygius, som utnämndes den 26 juli 1619 och den 26 april 1620 fick konfirmationsbrev som superintendent. Phrygius kvarstod i sitt ämbete till sin död 1628. Superintendenter därefter blev Andreas Johannis Prytz (1629–1647) och Ericus Brunnius (1647–1664). Då superintendentsämbetet förvandlades till biskopsdöme hette den första biskopen Zacharias Klingius (adlad Klingenstjerna) (1665–1671) och därefter Laurentius Thoreri Billichius (1671–1678).

Kontrakt 
 Göteborgs södra kontrakt
 Göteborgs norra kontrakt
 Göta Älvdalens kontrakt
 Uddevalla och Stenungsunds kontrakt
 Norra Bohusläns kontrakt
 Marks och Kinds kontrakt
 Kungsbacka kontrakt
 Varbergs och Falkenbergs kontrakt
 Halmstads och Laholms kontrakt
 Mölndals och Partille kontrakt

Se även 
 Svenska kyrkan i Göteborg
 Lista över församlingar i Göteborgs stift
 Lista över biskopar i Göteborgs stift
 Herdaminne

Bibliografi

Herdaminnen

Referenser

Noter

Externa länkar 

 Officiell webbplats
 Stiftshistoriska sällskap
Ingvarsstenarna

Ingvarsstenarna är de runstenar som restes till minne av nordmän som dött under Ingvar den vittfarnes katastrofala vikingatåg, när de på sina skepp färdade i österled kring åren 1036-1041. Vikingatåget har därför fått namnet Ingvarståget. 

Gripsholmsstenen (Sö 179) är en av de mest bekanta av Ingvarsstenarna.

Totalt finns det mellan 25 och 30 Ingvarsstenar, vilket är enastående när det gäller runstenar som kan knytas till en och samma historiska händelse.

Skeppsägare 
Bland ett flertal viktiga omständigheter avseende Ingvarsstenarna, finns exempelvis vetskapen om att enskilda hövdingar med egna skepp förekom inom ramarna för Ingvarståget, eftersom vissa av runstenarna talar om skeppsägare. Därvidlag kan till exempel Svinnegarnsstenen (U 778) i Uppland nämnas. Denna har dessutom enligt sin egen inskription varit en del av ett större monument, vilket förmodligen funnits vid Svinnegarns dåtida tingsplats. Stenen är rest av föräldrarna till en av Ingvarstågets deltagare, sonen Banke, som varit en av dessa skeppsägare. Inskriften på U 778 som är ett gott exempel på en Ingvarssten följer nedan:

Galleri

Se även 
 Alfabetisk lista över runinskrifter

 Greklandsrunstenarna
 Englandsrunstenarna

Litteratur 
 Svante Fischer (1999). "Ingvarsstenarna i tid och rum"  
 Sven B. F. Jansson (1963). "Runinskrifter i Sverige"
 Mats G. Larsson (1990). "Ett ödesdigert vikingatåg. Ingvar den vittfarnes resa 1036–1041"
 Carl L. Thunberg (2010). "Ingvarståget och dess monument. En studie av en runstensgrupp med förslag till ny gruppering"

Externa länkar 
 Svante Fischer (1999). Ingvarsstenarna i tid och rum
 Carl L. Thunberg (2010). Ingvarståget och dess monument
 Ingvarsstenarna på Google Maps

Källor

Runinskrifter
Ingvarståget
Fornminnen från vikingatiden
Sartène

Sartène är en kommun i departementet Corse-du-Sud på ön Korsika i Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Sartène som tillhör arrondissementet Sartène. År  hade Sartène  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Sartène

Referens:INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Corse-du-Sud

Referenser

Externa länkar
http://www.sartene.fr/

Orter på Korsika
Kommuner i Corse-du-Sud
Ajaccio

Ajaccio (på korsikanska: Aiacciu) är en stad och kommun på Korsika och huvudort i det administrativa departementet Corse-du-Sud i Frankrike. Ajaccio är Korsikas huvudstad och ligger på västkusten. År  hade Ajaccio  invånare.

Geografi 
Ajaccio ligger på Korsikas västkust, 210 nautiska mil sydöst om Marseille, vid Ajacciovikens norra strand, vid foten av en skogbeväxt kulle. Hamnen ligger på stadens östra sida och skyddas i syd av en halvö.

Historia 
Det nuvarande Ajaccio ligger några kilometer söder om stadens ursprungliga läge; den flyttades av genuesarna år 1492. Mellan 1553 och 1559 ockuperades staden av Frankrike, men återgick till Genua 1559. Staden blev slutligen åter fransk år 1768.

Ekonomi 
Ajaccios ekonomi bygger främst på tillverkning av cigarrer och makaroner, men även varvsindustri, sardin- och korallfiske är viktiga för stadens ekonomi. Staden exporterar bland annat timmer, citron, skinn och kastanj.

Övrigt 
Staden har varit biskopssäte sedan 600-talet, och hyser ett kommunalt gymnasium, ett museum och ett bibliotek.

I Ajaccio föddes bland andra:
 Napoléon Bonaparte (1769–1821)
 Joseph Fesch (1763–1839), kardinal, tillika Napoléon Bonapartes morbror
 Alizée Jacotey, sångerska (1984-)
 Tino Rossi (1907–1983), sångare, skådespelare
 Fred Scamaroni (1914–1943)

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Ajaccio

Referens:INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Corse-du-Sud

Externa länkar 
 Officiell webbplats: Site officiel de la ville d'Ajaccio – Bienvenue à Ajaccio

Källor 

 
Kommuner i Corse-du-Sud
Orter på Korsika
Cozzano

Cozzano är en kommun i departementet Corse-du-Sud på ön Korsika i Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Zicavo som tillhör arrondissementet Ajaccio. År  hade Cozzano  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Cozzano

Referens:INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Corse-du-Sud

Källor 

Kommuner i Corse-du-Sud
Orter på Korsika
Lista över kommuner i departementet Haute-Corse

Detta är en lista över de 236 kommunerna i departementet Haute-Corse på Korsika i Frankrike.

Haute-Corse
Kommuner Haute-Corse
Fiktiv kraft

En fiktiv kraft, även kallad pseudokraft, är en kraft som verkar på alla massor i ett icke-inertialsystem, till exempel en roterande referensram. Kraften uppstår inte genom fysikalisk växelverkan utan från den icke-inertiala referensramens egen acceleration. Enligt Newtons andra lag , är fiktiva krafter alltid proportionella mot massan  på vilken krafterna verkar.

Generell härledning 

Betrakta en partikel med massan m och positionvektorn xa(t) i ett specifikt inertialsystem A. Antag en icke-inertial referensram B vars position relativt inertialsystemet är givet av X(t). Då B är icke-inertialt existerar d2X/dt2 (accelerationen av referensram B med avseende på referensram A är skilt från noll). Låt partikelns position i referensram B vara xb(t). Då har vi 

 

Om uttrycket deriveras två gånger med avseende på tiden erhålls 

Betrakta nu kraften. Enligt Newtons andra lag är 

 

Den verkliga kraften är kraften i referensram A (inertialsystemet), så

Antag att vi försöker lösa ett problem i referensram B. Det kan vara nyttigt att betrakta den observerade kraften i denna referensram, vilken ges av 

Låt oss nu definiera en systempunktskraft

vilket slutligen ger

Det går således att lösa problem i referensramen B genom att anta att Newton's andra lag gäller (med avseende på kvantiteterna i referensram B) om Ffiktiv behandlas som en tillagd "verklig" kraft.

Gravitationen som en fiktiv kraft 
Alla fiktiva krafter är proportionella mot massan av det objekt på vilket de verkar, vilket också är sant för gravitationen. Detta ledde Albert Einstein till att förmoda att också gravitationskraften är en fiktiv kraft. Han noterade att en observatör i fritt fall i en sluten låda var oförmögen att registrera gravitationskraften; fritt fallande referensramar är ekvivalenta med ett inertialsystem (ekvivalensprincipen). Einstein kunde så småningom visa att gravitationskraften verkligen är en fiktiv kraft. Den observerade accelerationen är i själva verket en inertial rörelse i en krökt rumtid. Detta är den essentiella fysiken i Albert Einsteins allmänna relativitetsteori.

Se även 
 Centrifugalkraft
 Corioliskraft

Klassisk mekanik
Kraft
L'Île-Rousse

L'Île-Rousse (på korsikanska: Isula Rossa, ung. "den röda ön") är en kustort och kommun  i departementet Haute-Corse på Korsika i Frankrike. År  hade L'Île-Rousse  invånare.

Staden grundlades 1765 av Pasquale Paoli. Ett monument med en byst av honom finns i staden.

Det var i denna stad Napoléon Bonaparte hade sitt sommarresidens.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen L'Île-Rousse

Referens:INSEE

Galleri

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Haute-Corse

Källor

Externa länkar
Officiell webbplats

Orter på Korsika
Kommuner i Haute-Corse
Mångfald

Mångfald kan avse:

 Mångfald (matematik) –  ett topologiskt rum som i och kring varje punkt liknar ett vanligt, n-dimensionellt euklidiskt rum
 Mångfald (samhälle) – i Sverige en variation av olika egenskaper hos individerna i en social grupp
 Biologisk mångfald – variationsrikedomen bland levande organismer av alla ursprung
 Etnisk mångfald – mänskligt kollektiv sammansatt av individer av många enskilda etniciteter
Etnisk mångfald

Etnisk mångfald är en mångfald av etniciteter i till exempel ett land eller en organisation. Mångfald i Sverige kopplas ofta till invandring, men det finns även etniska minoriteter som har en lång historia i landet.

Jämfört med statistik över invandring eller födelseland är det svårare att redovisa hur det ligger till med etnisk mångfald. Etnisk tillhörighet har i lagens mening många faktorer och en och samma person kan ha flera etniska tillhörigheter. Etnisk tillhörighet som diskrimineringsgrund betyder att man "tillhör en grupp av personer som har samma nationella eller etniska ursprung, hudfärg eller annat liknande förhållande". Liknande förhållanden täcker in hudfärg och invandrarstatus. Nationell statistik över etnicitet finns inte i Sverige idag (2021) men har föreslagits för att kunna upptäcka utsatthet för strukturell diskriminering. Det är inte lagligt att registrera sådana uppgifter i Sverige eftersom de ses som känsliga enligt personuppgiftslagen.

Det finns många andra länder där etnicitet, ras och nationalitet är med bland frågorna i folkräkningar, ofta i kombination. Ett exempel på detta är Storbritannien, där etniska grupper som rekommenderas för folkräkningar är indelade i vita, asiater, svarta, blandade och övriga, med underkategorier som "pakistanier" och "arab". Utifrån sådana undersökningar kan man sedan presentera statistik för etnisk mångfald. I USA har ras varit en del av folkräkningarna ända sedan den första gjordes 1790, men alternativet latinamerikanskt ursprung har tillkommit senare och ses som en etnisk tillhörighet.

Propositionen Sverige, framtiden och mångfalden 1997 var ett tecken på en övergång från att rikta politiska åtgärder mot invandrare specifikt till att fokusera på mångfald och integration där lika rättigheter ska gälla för alla oavsett kulturell och etnisk bakgrund. Inte långt senare skärptes även lagstiftningen om diskriminering så att arbetsgivare behöver arbeta förebyggande, inte bara rapportera när diskriminering redan har skett.

Källor 

Etnologi
Migrationspolitik
Integrationspolitik
Subkultur

Subkultur eller alternativ livsstil avser inom sociologi, antropologi och kulturvetenskap en grupp med avvikande kulturell yttring som öppet eller dolt är avskild från kulturella normer och värderingar i det omkringliggande samhället. Vissa subkulturers uttryck befinner sig på gränsen till det av samhället tillåtna. Andra är kriminaliserade. Subkulturer kan vara kopplade till en mängd olika saker, till exempel religion, samhällsklass, sexualitet, eller åldersgrupp.

Subkulturer 
Subkulturer utgör små grupper av människor bland befolkningen som upplever samhörighet inom gruppen och åtskillnad gentemot andra människor genom att de delar liknande kultursmak som till exempel mode eller musik, och som signalerar tillhörighet till sin subkulturella grupp genom att klä eller bete sig på vissa sätt, vilken kan bidra till trygghet och bekräftelse. Just därför söker sig ofta ungdomar till subkulturer i deras behov av identifiering och bekräftelse.

Sociologiskt begrepp 
Ur sociologiskt perspektiv är en subkultur en samling individer med bestämda uppfattningar och beteenden som skiljer dem från den större kultur som de är en del av. En subkultur kan utmärka sig genom att dess medlemmar är av en viss ålder, kön eller etnisk tillhörighet, och att de har vissa gemensamma åsikter, religiösa uppfattningar eller sexuell läggning. En subkultur definieras ofta genom att den motsätter sig de värderingar som den större kulturen har, en definition som det inte råder konsensus om. Ofta vill medlemmarna av en subkultur signalera sitt medlemskap genom mode eller musik. Subkulturerna i västvärlden i dag kretsar ofta kring någon musikgenre eller någon politisk ideologi. De kan också utgöra en motkultur som protesterar mot samhällets rådande sociala normer och figurera i diverse kriminell verksamhet. I tidiga år kan ungdomar som tillhör gruppen som ifrågasätter sociala normer utveckla grunden för en kriminell karriär.

Exempel på subkulturer 
 Naturism
 Mods
 Furry
 Kicker
 Alternativrörelsen

Musikorienterade subkulturer 
 Swingpjatt
 Världsmusik
 Folkmusik
 Country
 Goth
 Grunge
 Hiphop
 Hipster
 Poppare
 Syntare
 Bitpop
 Skinnskallar
 Punk
 Rocker
 Rockabilly
 Psychobilly
 Rave
 Hårdrockare
 J-rock
 K-pop 
 Emo
 Black metal

Aktivitetsorienterade subkulturer 
 Hackare
 Leet
 Studentikos subkultur
 Raggare
 Knutte
 Skejtare
 Brats
 Ultras
 Graffiti
 Cosplay
 Lajvare
 Animekonvent

Kriminella subkulturer 
 Maffia
 Drogkultur
 Huliganfirmor
 Kriminella motorcykelklubbar

Sexuellt orienterade subkulturer 
 Swingersklubbar
 BDSM
 ABDL

Politiska subkulturer 
 Nykterism
 Straight edge
 Hippies
 Punk
 Feminism

Klädes- och modeorienterade subkulturer 
 Lolita
 Fairy Kei
 Decora
 Gyaru
 Visual kei
 Hipster

Se även 
 Livsstil
 Gatumode

Referenser

Notförteckningar

Källförteckningar 
 
 Philip Lalander, Thomas Johansson, Ungdomsgrupper i teori och praktik, 2002.
 Lars-Olof Karlsson: Arena 123, samhällskunskap för gymnasiet, Gleerups, Malmö, 2011.

 
Typer av kultur
Offenbach am Main

Offenbach am Main är en kreisfri stad i det tyska förbundslandet Hessen. Den ligger som namnet anger vid floden Main omedelbart öster om Frankfurt am Main och har cirka  invånare.

Staden är en viktig industri- och tjänsteproduktionsort, men har på grund av ogynnsam utveckling av industrin fått vissa sociala problem. I Offenbach anordnas varje år en internationell lädervarumässa. Staden hade tidigare en mycket stor lädervarutillverkning, men den är numera av liten omfattning. Den tyska väderlekstjänsten har sitt centrum i Offenbach.

Arkeologiska utgrävningar har visat att området har varit bebott ända sedan stenåldern.

Offenbach har ett ur kommunikationssynpunkt bra läge vid motorvägen A3 från Frankfurt via Würzburg till Passau vid den österrikiska gränsen. Omedelbart väster om staden går A661, som norr och öster om Frankfurt anknyter till A66, A5 och A45. Närheten till Frankfurt Mains flygplats i Frankfurt med endast några minuters färd är även en fördel.

Idrott 
Fotbollslaget OFC Kickers Offenbach kommer från staden.

Källor 

Orter i Hessen
Landkreise och kreisfria städer i Hessen
Acre (olika betydelser)

Acre kan syfta på:

 Acre – en brittisk och amerikansk areaenhet, se engelska tunnland
 Acre, Brittiska Palestinamandatet – ett distrikt i Brittiska Palestinamandatet

Geografi

Brasilien 

 Acrefloden – en 650 kilometer lång flod i centrala Sydamerika 
 Acre (delstat), delstat,

Israel 

 Akko, ort, Norra distriktet, tidigare Acre

Politik 
 Alliansen konservativa och reformister i Europa – ett europeiskt parti