kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Exercis

Exercis, även militärdrill (ej att förvexla med preusseri), är i krigsväsendet truppers övning med avseende på rörelser, vapenhantering – dock i allmänhet ej vapenvård – och i (äldre) stridsformationer.

Exercisen har till uppgift först och främst att lära soldaten väl nyttja sitt vapen och med lätthet utföra alla de rörelser, vilka förekommer i trupp, samt därjämte att bibringa truppavdelningarna (från kompaniet till brigaden) förmåga att verkställa alla de rörelser, som betingas av deras stridsverksamhet. Exercisen har ännu en uppgift, nämligen att vänja soldaten vid den disciplin, den uppmärksamhet och den snabbhet (både i uppfattning och handling), som är nödvändiga för en soldat, samt att fysiskt träna soldaten.

Den enskilda utbildningen verkställs i exercishus eller på en exercisplats med jämn och fast mark, alltefter klimatets fordringar; inövandet av stridsformerna sker på exercisplatsen, varefter man övergår till exercis i terrängen eller tillämpningsövningar, där de inlärda rörelserna tillämpas.

Grekerna och då i synnerhet spartanerna, vilka var utmärkta soldater, exercerade ganska mycket, likaså romarna: "krigshär" heter på latin exercitus, det vill säga 'en till krig övad skara'. Under medeltiden stred var och en för egen räkning, och först mot dess slut infördes exercis i Karl den djärves och Ludvig XI av Frankrikes härar. Med införandet av stående härar kom exercisen åter till heders, och dess betydelse har ännu mera ökats i modern tid. Detta främst då soldatens tjänstetid blivit kortare, samtidigt som de fordringar man ställer på soldaten är fortsatt stora – dock måste exercisen numera träda tillbaka för andra utbildningsgrenar, såsom fälttjänst och skytte, med mera.

Begrepp som används i exercis 
 Lystringsgrad
 Uppställning
 Enskild ställning
 Manöverställning
 Marsch

Exercisammunition 
Exercisammunition är olika former av skarp och blind ammunition som används för exercis.
Skarp exercisammunition
Blind exercisammunition

Läs vidare 

Karolinska uniformer och munderingar åren 1700-1721 samt vissa handgrepp och exercis. Författare: Anders Larsson. Jengel Förlag, Östersund 2022.

Referenser

Webbkällor

Noter 

Militär utbildning
Ugglan
Malmö BI

Malmö boll- och idrottsförening (MBI) var en idrottsförening från Malmö i Skåne län, som noterade framgångar inom såväl fotboll som handboll. Föreningen bildades den 4 september 1917. År 2000 slogs föreningen samman med Turk Anadolu FF till Malmö Anadolu BI (MABI), trots motstånd från handbollssektionen. Skälet till sammanslagningen var att fotbollssektionen saknade spelare. Handbollssektionen bröt sig ur MABI 2005 medan fotbollssektionen senare omdanats till FC Rosengård.

Malmö BI:s klubbmärke var en flagga med blåvit sköld innehållandes initialerna MBI. Eftersom klubben bildades under första världskriget var det svårt att få tag i tröjor i rätt färg, varför klubben initialt spelade i röda tröjor. Fr.o.m. säsongen 1933 bestod dock dräkten istället av orange tröja och gula byxor. Föreningen flyttade 1973 till Rosengård.

Fotboll 
I fotboll har MBI spelat 16 säsonger i den näst högsta serien. Säsongen 1937/1938 vann Malmö BI division II södra, vilket innebar allsvensk kvalspel mot seriesegraren i division II västra Degerfors IF. Värmlänningarna visade sig vara för svåra och kunde avancera till Allsvenskan efter 5-1 i dubbelmötet (3-1 och 2-0).

Föreningen var duktig på att fostra talanger, bl.a. Zlatan Ibrahimović även moderklubb och Yksel Osmanovski fostrades i MBI.

Handboll 
Även i handboll har MBI spelat i näst högsta serien. Svenska juniormästare både 1981 och 1982.
När MBI blev MABI ansåg sig handbollssektionen vara förfördelad. Huvudskälet till detta var att fotbollssektionen ansågs lägga beslag på medel som rätteligen tillhörde handbollssektionen, bl.a. togs juridiskt bistånd in för att kräva in pengar till handbollen som fotbollssektionen lagt beslag på. Tilläggas bör att fotbollssektionen genomdrev sammanslagningen med Turk Anadolu FF till MABI för att de saknade spelare, handbollssektionen hade således inget incitament för att stödja sammanslagningen. År 2005 var friktionen så pass stor att handbollssektionen bröt sig ur MABI och åter antog namnet Malmö BI. Denna renodlade handbollsförening hamnade emellertid på obestånd, begärde sig själva ner i seriesystemet från division 2 till division 4 och lades slutligen ned 2007.

Källor 

Fotbollsklubbar i Malmö
Fotbollsklubbar i Sverige
Handbollsklubbar i Sverige
Upplösta handbollsklubbar i Sverige
Sportklubbar bildade 1917
Sportklubbar upplösta 2007
Rosengård
Rödvide

Rödvide (Salix purpurea) är en buske som blir en till två meter hög inom videsläktet och familjen videväxter. Rödvide har en rödbrun glänsande bark, de unga kvistarna är kala och dess lansettlika blad blir omkring fem centimeter långa. Ovansidan på dess blad glänsande mörkgröna och dess undersida är blekt blågröna. Bladskaften är korta, kala och saknar både körtlar och stipler. Rödvide blommar från april till maj med hängen som är upprätta, korta, vitludna och sitter oskaftade längs kvistarnas sidor.

Utbredning
Rödvide är ursprungligen odlad, men som förvildats och naturaliserats i Sydsverige. Den återfinns vanligtvis i diken, på stränder och fuktängar. Rödvide härstammar från Centraleuropa. Första fynduppgift är från Skåne och publicerades av Linné 1751.

Externa länkar
Den virtuella floran - Rödvide

Videväxter
Rö Växtindex
Messier 43

De Mairans nebulosa eller Messier 43, (M43), även känd som NGC 1982, är en diffus nebulosa som ligger nordost om Messier 42. Denna runda emissionsnebulosa är en H II-region, och ser ut att sitta ihop med den norra sidan av Orionnebulosan (Messier 42), trots att den inte hör dit. En stjärna med magnitud 8 är källan till det ljus som gör synlig för oss.

Messier 43 upptäcktes av den franska forskaren Jean-Jacques Dortous de Mairan någon gång före 1731 och katalogiserades av Charles Messier 1769. Den är fysiskt en del av Orionnebulosan (Messier 42), skild från huvudnebulosan av ett tätt stoftfält som kallas nordöstra mörka gatan. Den är en del av det mycket större molekylärt molnkomplex inom Orion. Det mörka området mellan Messier 42 och Messier 43 kallas på engelska för "fishmouth", fiskmunnen.

Egenskaper
Den huvudsakliga joniserande stjärnan i nebulosan är HD 37061 (variabel stjärnbeteckning NU Ori[b]), i centrum av H II-regionen, belägen 1 300 ± 160 ljusår (400 ± 50 pc) bort. Denna är en trippelstjärna där den ljusare komponenten är en enkelsidig spektroskopisk dubbelstjärna. Huvudkomponenten är en blåvit  huvudseriestjärna typ B med spektralklass B0.5 V eller B1 V. Den har en massa av 19 ± 7 gånger solmassan och en radie av 5,7 ± 0,8 gånger solradien. Den avger över 26 000 gånger mera energi än solen från dess fotosfär vid en effektiv temperatur på 31 000 K. Det roterar snabbt med en projicerad rotationshastighet av ca 200 km/s.

H II-regionen är en rund volym av joniserat väte. Den har en diameter på ca 4,5 bågminuter, sett från jorden vilket betyder att den har en bredd av 2,1 ljusår. Netto vätealfastrålning (förutom stjärnan) i regionen är (3,0 ± 1,1) × 1035 erg/s, motsvarande 78 gånger solens luminositet. Det finns ett mörkt fält som korsar hela västra centrumremsan från norr till söder, känd som M43 dark lane, som bildar en virvlande bältesförlängning i söder till Orions nordöstra mörka gata. Alla dessa liknar en blandning av rök som stiger från en skorsten och i akvarell, breda och fina mörka penseldrag, vid flera våglängder.

Galleri

Referenser

Noter

Externa länkar 

043
Emissionsnebulosor
H II-regioner
Stjärnbilden Orion
Orionarmen
NGC 1981

NGC 1981, även känd som OCL 525, är en öppen stjärnhop i stjärnbilden Orion belägen norr om Orionnebulosan, separerad från denna av Sh2-279-regionen som innehåller NGC 1973, 1975 och 1977. Stjärnhopen upptäcktes 4 januari 1827 av John Herschel.

Vissa säger att den ser ut som en alligator eller krokodil, dess östra stjärna som nosen, dess västra stjärna som svans och de två grupperna av tre stjärnor i mitten av den som dess två benuppsättning.

Referenser

Noter

Externa länkar 

NGC 1981
NGC 1981
1981
73
NGC 1981
Astronomiska upptäckter av J Herschel
Orionarmen
Saxtorps kyrka

Saxtorps kyrka är en kyrkobyggnad i Saxtorp, drygt en mil söder om Landskrona. Kyrkan tillhör från 2010 Häljarps församling i Lunds stift.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan är ursprungligen från 1100-talet och byggd i romansk stil. Från början var innertaket platt och gjort av trä, men under 1300-1400-talen byttes det mot valvtak i tegel. Så småningom dekorerades både valven och flera väggpartier med kalkmålningar.

Under 1800-talet gjordes stora ingrepp i kyrkan. Det medeltida koret revs och man förlängde kyrkan åt öster. Dessutom byggdes en ny korsarm i norr. Här byggdes en läktare där orgeln placerades. Tornet färdigställdes 1885. I början av 1950-talet murade man för tvärskeppet mot norr, skapade en ny orgelläktare och placerade där (1956) en ny orgel tillverkad i Danmark. Dessutom skapades plats både för sakristia och vissa förvaringsutrymmen.

Inventarier
I valvbågen mellan långhus och kor hänger ett triumfkrucifix, från tidig medeltid.
Det finns några unika bevarade träfigurer i kyrkan. De härrör också från medeltiden och har kanske ingått i ett större altarskåp: Maria på månskäran, en påve med vinkanna och kalk och ett helgon med handkors.
Predikstolen är från början av 1600-talet och visar i sina olika fält de fyra evangelisterna: Matteus, Markus, Lukas och Johannes.
Altartavlan skänktes år 1745 av grevinnan Cronhielm på Knutstorp i Kågeröd, och har motiv från olika delar av Jesu liv.
Dopfunt, gjord i sandsten. Den är samtida med takmålningarna.

Klockor
Stora klockan blev gjuten 1593. En vådeld skadade klockan så den blev omgjuten 1770 av Andreas Wetterholtz, Malmö. På klockan finns inskriptioner om händelser och de ämbetsmän som verkade vid tiden för omgjutningen.
Lilla klockan skall vara gammal. Drabbades av en vådeld 1714. Blev omgjuten 1740 av Andreas Wetterholtz, Malmö. På klockan finns inskriptioner på de kyrkliga ämbetsmän och församling som bekostade omgjutningen.

Orgel
1876 flyttades en interimsorgel hit från Lunds domkyrka. Den byggdes 1868 av Marcussen & Sön, Aabenraa, Danmark och hade 10 stämmor. Orgeln utökades senare till 18 stämmor.
Den nuvarande orgeln byggdes 1955 av Th Frobenius & Co, Lyngby, Danmark och är en mekanisk orgel.

Källor

Noter

Externa länkar

Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader i Landskrona kommun
Adventure Comics

Adventure Comics, amerikansk serietidning från DC Comics, som publicerades från 1938 till 1983. Tidningen innehöll i början blandade äventyrsserier, men fokus hamnade tidigt på superhjältar. Här fanns serier som "Sandman", "Starman", "Manhunter", "Stålpojken" ("Superboy"), "Rymdens hjältar" ("Legion of Super-heroes"), "Stålflickan" ("Supergirl"), "Black Orchid", "Spectre", "Vattenmannen" ("Aquaman") och "Gummimannen" ("Plastic Man").

Källor

Externa länkar
Grand Comics Database

Adventure Comics omslag

Amerikanska serietidningar
Engelskspråkiga serietidningar
Serietidningar startade 1938
DC Comics
Glorfindel

Glorfindel är en noldoralv i böckerna av J.R.R. Tolkien. Namnet betyder "gyllene hår" och antyder att han delvis kan vara av vanyar-härkomst då noldor i regel har mörkt hår.

Han nämns redan i Silmarillion i berättelsen om Gondolins fall där han räddar medlemmar av den kungliga familjen. Glorfindel kämpar mot en balrog och dör tillsammans med denne efter ett fall från Gondolins klippor. Han återvänder som alla sina artfränder till Mandos salar i Valinor. Han får dock möjlighet av valar att genom sin uppoffring återvända till Midgård för att hjälpa till i kampen mot Sauron. Han återkommer samtidigt som istari skickas som hjälp i början av tredje åldern.

Alver i Tolkiens värld

de:Figuren in Tolkiens Welt#Glorfindel
Alga, Kazakstan

Alga (ryska: Алга), eller Algha (kazakiska: Алға), är en stad med 15 700 invånare vid floden Ilek (en biflod till Ural) i oblastet Aqtöbe i nordvästra Kazakstan, belägen 44 kilometer söder om staden Aqtöbe (Aktiubinsk). Staden är huvudort i rajonen Alga. Alga växte fram utifrån de kemiska industrierna, med produktion av bland annat konstgödsel, som grundlades 1939. Orten fick stadsstatus 1961.

Orter i Aqtöbe (provins)
Emma Booth-Tucker

Emma Booth-Tucker, född 8 januari 1860, död 28 oktober 1903, sångförfattare och officer i Frälsningsarmén.

Emma var William och Catherine Booths andra dotter. Hon var ledare för Frälsningsarméns internationella krigsskola (officersskola) innan hon den 10 april 1888 gifte sig med kommendör Frederick Booth-Tucker. Paret Booth-Tucker bodde därefter en tid i Indien där de arbetade för Frälsningsarmén men på grund av Emmas svikande hälsa fick de i stället en tjänst vid det Internationella högkvarteret i London. 1896 flyttade de till USA där de ersatte Emmas bror Ballington Booth och hans fru Maud. Hon omkom 1903 i en järnvägsolycka i USA.

Psalmer
Himmelsk glädje och musik
Jag vill gå med glädje på min Herres bud

Personer inom Frälsningsarmén
Brittiska psalmförfattare
Kvinnor
Födda 1860
Avlidna 1903
Personer som omkommit i järnvägsolyckor
Apostrophe (')

Apostrophe (') är ett album av Frank Zappa som släpptes 22 april 1974. Inledande "Don't Eat The Yellow Snow" och "Cosmik Debris" är troligen de två mest kända låtarna från albumet. Skivan fortsatte i samma spår som den föregående Over-Nite Sensation gjort med mer korta, konventionella kompositioner. Övriga musiker var även de samma som på förra skivan. I USA blev den här skivan Zappas mest framgångsrika rent kommersiellt och en nedkortad version av "Don't Eat the Yellow Snow" nådde Billboards singellistas nedre regioner med plats 86 som toppnotering.

Kuriosa 
2007 gjordes en dokumentär om inspelningen av albumet i serien Classic Albums.

Låtlista 
Alla låtar skrivna av Frank Zappa om inget annat är noterat
Sida ett
 "Don't Eat the Yellow Snow" – 2:07
 "Nanook Rubs It" – 4:38
 "St. Alfonzo's Pancake Breakfast" – 1:50
 "Father O'Blivion" – 2:18
 "Cosmik Debris" – 4:14
Sida två
 "Excentrifugal Forz" – 1:33
 "Apostrophe (')" (Zappa, Bruce, Gordon) - 5:50
 "Uncle Remus" (Zappa, Duke) – 2:44
 "Stink-Foot" – 6:33

Total speltid: 	31:45

Listplaceringar

Källor
Apostrophe på Allmusic
Fotnoter

Album av Frank Zappa
Musikalbum 1974
Maria Vinka

Maria Vinka verksam som formgivare åt Ikea sedan år 1995, bland annat känd för sin fotvärmare bestående av en kudde med två hål att trä in fötterna i. Maria Vinkas skapelser är huvudsakligen inom det textila området.

Vinka studerade vid Högskolan för design och konsthantverk i Göteborg 1992 till 1997.

Källor

Svenska formgivare
Kvinnor
Svenska textilkonstnärer under 2000-talet
Svenska konsthantverkare under 1900-talet
Videväxter

Videväxter (Salicaceae) är en växtfamilj, som enligt nya genetiska studier gjorda av Angiosperm Phylogeny Group ökat markant i antalet släkten. Den består nu av 57 släkten.

Enligt det gamla Cronquistsystemet så bestod denna familj endast av två släkten och 435 arter. Till familjen videväxter hörde endast släktet videsläktet (Salix) och släktet poppelsläktet (Populus). I Sverige finns båda dessa släktena representerade. 

Trikolpater
Catherine Booth-Clibborn

Catherine Booth-Clibborn, född 1858, död 1955 var en engelsk frälsningsofficer

Hon var William och Catherine Booths äldsta dotter, även kallad "Marskalken", och utnämndes 1881 av sin far till "marskalk av Frankrike" och sändes dit för att "öppna eld". Även Schweiz ingick i hennes verksamhetsområde. Hon gifte sig 1887 med sin chefssekreterare Arthur S Clibborn. Efter femton år förflyttades hon till Nederländerna. 1902 gick hon tillsammans med sin man ur frälsningsarmén och ägande sig därefter åt fri evangelisk verksamhet.

Hon finns avbildad på en tavla av Gustaf Cederström.

Sånger
Guds rena lamm, jag flyr till dig

Källor 
Svensk uppslagsbok, Malmö 1939.

Booth-Clibborn, Catherine
Booth-Clibborn, Catherine
Booth-Clibborn, Catherine
Kvinnor
Födda 1858
Avlidna 1955
Vindeväxter

Vindeväxter (Convolvulaceae) är en familj med omkring  60 släkten och fler än 1 650 arter. De flesta vindeväxtarterna är örtartade slingerväxter, men det finns även träd, buskar och örter.

Vindeväxterna känns igen på sina trattformade radiellt symmetriska blommor. Dessa har fem foderblad, fem kronblad som är sammanväxta samt fem ståndare. Stjälkarna är slingrande, därav namnet, även det vetenskapliga eftersom convolvere är latin för "slingra". Frukten är en kapsel med ett till fyra frön, ibland fler, ett bär eller en nöt.

Hos några arter används blad eller rötter som mat, exempelvis sallatsipomoea (Ipomoea aquatica) och sötpotatis (eller batat, Ipomoea batatas). Vissa arters frön kan användas som laxermedel. Några arter används som psykedeliska droger, såsom ololiuqui (Turbina corymbosa). Flera vindeväxter används som prydnads- och utplanteringsväxter, såsom blomman för dagen (Ipomoea tricolor) och purpurvinda (Ipomoea purpurea) men andra är besvärliga ogräs, bland annat vindorna (släktet Convolvulus).

Snärjesläktet (Cuscuta), som saknar klorofyll, klassificeras ibland som en egen familj, Cuscutaceae.

Externa länkar
 Den virtuella floran - Vindeväxter

Trikolpater
Gentianaväxter

Gentianaväxter (Gentianaceae) är en växtfamilj med mellan 900 och 1 200 arter i omkring 80 släkten. De flesta gentianaväxterna är örter, men det finns även buskar och små träd. Blommorna är tvåkönade och kronblad och foderblad är sammanväxta. Frukten är oftast en kapsel, sällan bär. 

Gentianaväxter finns över hela världen och några arter odlas som prydnads-, trädgårds- och krukväxter. I Sverige finns endast tre släkten vildväxande; arun, gentianor och gentianellor.

Externa länkar 
 Den virtuella floran - Gentianaväxter

Trikolpater
Arthur S. Booth-Clibborn

Arthur S. Booth-Clibborn,född 1855 och död 1938, officer i Frälsningsarmén, sångförfattare.

Arthur Clibborn assisterade William Booths äldsta dotter Catherine i hennes pionjärarbete för FA i Frankrike. 1887 gifte de sig och fortsatte tillsammans leda arbetet i Frankrike, Schweiz och Nederländerna. Makarna lämnade Frälsningsarmén med sina tio barn år 1902, då Arthur anslöts till sekten Zion City under ledning av John Alexander Dowie. Sen lämnade han även denne församlingen.

Sånger
Det är för oss detta liv underbara

Källor

Personer inom Frälsningsarmén
Brittiska psalmförfattare
Födda 1855
Avlidna 1938
Män
Nejlikordningen

Nejlikordningen (Caryophyllales) är en ordning av trikolpater. I nyare klassificeringssystem finns två undergrupper. I den ena ingår följande familjer:
 Achatocarpaceae
 Amarantväxter (Amaranthaceae)
 Asteropeiaceae
 Barbeuiaceae
 Didiereaceae
 Isörtsväxter (Aizoaceae)
 Kaktusväxter (Cactaceae)
 Kermesbärsväxter (Phytolaccaceae)
 Kransörtsväxter (Molluginaceae)
 Malabarspenatväxter (Basellaceae)
 Nejlikväxter (Caryophyllaceae)
 Physenaceae
 Portlakväxter (Portulacaceae)
 Sarcobataceae
 Stegnospermataceae
 Underblommeväxter (Nyctaginaceae)

Förutom Asteropeiaceae och Physenaceae ingick samtliga ovanstående familjer i ordningen Caryophyllales i det äldre Cronquistsystemet. Då ingick även Stegnospermataceae och Barbeuiaceae i kermesbärsväxterna. Det fanns även en familj mållväxter (Chenopodiaceae) som numera ingår i Sarcobataceae och amarantväxterna. Asteropeiaceae och Physenaceae är båda monotypiska och har bara ett enda släkte vardera. Dessa placerades tidigare i teväxter respektive kaprisväxter.

Den andra gruppen av familjer i nuvarande Caryophyllales är följande:
 Ancistrocladaceae
 Dioncophyllaceae
 Drosophyllum lusitanicum (endast en art)
 Frankeniaväxter (Frankeniaceae)
 Kannrankeväxter (Nepenthaceae)
 Sileshårsväxter (Droseraceae)
 Slideväxter (Polygonaceae)
 Tamariskväxter (Tamaricaceae)
 Triftväxter (Plumbaginaceae)

I Cronquistsystemet hade slideväxterna och triftväxterna sina egna ordningar och dessa samt dåvarande Caryophyllales utgjorde underklassen Caryophyllidae. Sileshårsväxterna och kannrankeväxterna (där Drosophyllaceae ingick) samt flugtrumpetväxterna (ingår numera i ljungordningen) utgjorde ordningen Nepenthales. Resterande familjer var placerade i Violales. 

Ytterligare två familjer ingår i Caryophyllales, men inte i någon av ovanstående två grupper:
 Jojobaväxter (Simmondsiaceae)
 Rhabdodendraceae

Referenser

Externa länkar

Trikolpater
Eudicotyledonae
Liljeordningen

Liljeordningen (Liliales) är en ordning av enhjärtbladiga växter, där bland annat liljeväxterna ingår. De flesta arter som ingår i ordningen är örtartade, men det finns även några lianer och buskar. Liliales-växter är mestadels fleråriga och har näringslagrande växtdelar såsom knölar eller rhizomer. Växterna finns över hela världen, men de större familjerna (med fler än 100 arter) finns framför allt på norra halvklotet, medan de mindre (med upp till 10 arter) oftast återfinns på det södra halvklotet, ibland endast i Australien eller Sydamerika. Det totala antalet arter i Liliales är omkring 1 300, vilket är ganska få jämfört med andra växtordningar.

När det nästan bara finns örter i en växtgrupp så är det ovanligt med fossila lämningar. Det finns flera arter från eocen, såsom Petermanniopsis anglesaensis och taggrankor (Smilax), men identifieringen är inte fullständig. En annan känd fossil är Ripogonum scandens från miocen. Eftersom fynden är få verkar det inte möjligt att säkert bestämma åldern på växterna i Liliales. Det finns antaganden om att de uppstod under krita för över 100 miljoner år sedan. 

I äldre klassificeringssystem ingick många fler familjer i ordningen Liliales, men flera av dem har flyttats till andra ordningar och dessutom har två nya skapats; Dioscoreales och Asparagales. Flera släkten som tidigare ingick i liljeväxtfamiljen har flyttats till andra familjer. Följande familjer ingår numera i Liliales:
 Alströmeriaväxter (Alstroemeriaceae)
 Campynemataceae
 Klätterliljeväxter (Philesiaceae)
 Liljeväxter (Liliaceae, inklusive Calochortaceae)
 Luzuriagaceae
 Nysrotsväxter (Melanthiaceae, inklusive trebladsväxter, Trilliaceae)
 Ripogonaceae
 Smilaxväxter (Smilaceae)
 Tidlöseväxter (Colchicaceae)
 Trebladsväxter (Trilliaceae)
Ibland anges att även Corsiaceae ingår.

Källor 
 Angiosperm Phylogeny Website

Enhjärtbladiga växter
Monocotyledonae
Vinruteväxter

Vinruteväxter (Rutaceae) är en växtfamilj med buskar och små träd samt några örter. Det finns omkring  arter uppdelade i cirka 160 släkten. Blommorna doftar ofta starkt. Bladen är motsatta eller spiralställda och stipellösa. Det ekonomiskt mest betydande släktet är citrusar där bland annat apelsin, citron, lime och grapefrukt ingår. Några arter i bland annat vinrutesläktet används eller har använts som medicinalväxter, framför allt för att de innehåller oljor.

Vinruteväxterna är hemmahörande i tempererade, subtropiska och tropiska områden. Släktet Citrus utvecklade till exempel många arter i Australien. Det finns inga vildväxande svenska vinruteväxter.

Familjens släkten fördelas ofta på tre underfamiljer.
 Aurantioideae, 26 släkten
 Cneoroideae, 7 släkten
 Rutoideae, 122 släkten

Det vetenskapliga namnet för typsläktet Ruta är det latinska ordet för arten vinruta.

Referenser

Externa länkar 

Trikolpater
Tångelanda

Tångelanda är en by i Högsäters socken i Färgelanda kommun belägen strax utanför Högsäter i Dalsland.

Tångelanda var under lång tid Valbo härads tingsplats. Det gamla tingshuset av trä finns fortfarande bevarat.

Här fanns även från 1895 en järnvägsstation på Uddevalla-Lelångens Järnväg. Stationshuset flyttades år 1900 till Skällsäter i Järbo församling.

En poststation inrättades här 1 oktober 1887, då den övertog rollen från Högsäter. Denna anordning indrogs 31 oktober 1900, men återöppnades 1 februari 1902 i andra lokaler. Poststationen indrogs 31 augusti 1950.

Orter i Färgelanda kommun