kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Carl Gustaf Dücker

Carl Gustaf Dücker, född 1663 i Livland, död natten mellan den 2 och 3 juli 1732 i Stockholm, var en svensk greve, militär och riksråd.

Biografi
Dücker, som var son till den baltiske majoren Carl Fredrik Dücker och Anna Elisabeth Sass, började sin krigarbana i fransk tjänst vid 25 års ålder. Han deltog i tre fälttåg under 1690-talet. När Stora nordiska kriget började år 1700 befann sig Dücker i Riga och deltog i stadens försvar mot August den starkes sachsiska här. 14 november samma år utnämndes han av kung Karl XII till generaladjutant och blev överste och regementschef 1703. 

Han deltog i kungens fälttåg i Stora nordiska kriget fram till slaget vid Poltava 1709, där han tillfångatogs. Efter att året därpå ha utväxlats befordrades han till generalmajor 1710 och deltog i slaget vid Helsingborg.

12 juli 1711 upphöjdes Dücker till friherre, dock utan introduktion.

1713 utnämndes han till general av kavalleriet. Dücker var ståthållare i Stralsund när Karl XII natten till den 10 november 1714 överraskande ankom dit efter den långa ritten från Turkiet. Han kunde då verkligen känna igen kungen eftersom han varit i hans majestäts tjänst i många år. Dücker var också med vid belägringen av Fredrikshald 1718 och enligt hovpredikant Jöran Nordberg bad Dücker enträget kungen att inte ge sig upp i löpgravarna, vilket kungen avslog med känt resultat. Dücker var även med och försvarade Stockholm i Slaget vid Stäket 1719.

Efter kungens död var Dücker den mest ansedde generalen i Sverige och han bereddes plats i rådet 1719. Han blev också greve och fältmarskalk 1719, och ledde Krigskollegium. Enligt ett citat i Elgenstierna (1927:373) meddelas att "Han var en oförskräckt och lycklig krigshjälte; under tjänsten i Frankrike bevistade han åtta fälttåg, sju belägringar och två stora fältslag samt var med i Carl XII:s alla krig". 

Han var först gift med den polska furstinnan Theodora Zkolieska Oginska (1692–1719), som han tvingade till giftermål sedan han tillfångatagit henne och hennes syster under kriget i Polen, och andra gången med Hedvig Vilhelmina Oxenstierna (1682–1758) Carl Gustaf Dücker är begravd i Wasaborgska graven i Riddarholmskyrkan.

Bilder

Se även
 Lista över svenska fältmarskalkar
 Järfälla kyrka

Källor

Noter

Litteratur

Vidare läsning
 
 

Balttyskar
Födda 1663
Avlidna 1732
Svenska riksråd under 1700-talet
Svenska fältmarskalkar
Personer i stora nordiska kriget
Deltagare i slaget vid Poltava
Karoliner
Svenska grevar under 1700-talet
Svenska generalguvernörer
Män
Gravsatta i Riddarholmskyrkan
Svenska militärer under 1600-talet
Svenska militärer under 1700-talet
Deltagare i slaget vid Narva
Deltagare i slaget vid Helsingborg
Deltagare i slaget vid Gadebusch
Deltagare i slaget vid Kliszów
Personer från Livland
Deltagare i slaget vid Düna
Deltagare i belägringen av Fredrikstens fästning
Deltagare i belägringen av Thorn
Honnörskort

Honnörskort, eller honnörer, kallas i vissa kortspel (till exempel bridge) de högsta korten i kortleken, dvs. knektar, damer, kungar och ess. Benämningen klädda kort exluderar ess.

Källor
Nationalencyklopedin

Kortspel
1710

1710 (MDCCX) var ett normalår som började en onsdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en söndag i den julianska kalendern samt ett normalår som började en lördag i den svenska kalendern.

Händelser

Februari 
 28 februari (SS) – Svenskarna under Magnus Stenbock besegrar danskarna i slaget vid Helsingborg, vilket var sista gången svenskar och danskar kämpade mot varandra på svensk mark.

Mars 
 1 mars – Upproret i Binneberg.
 21 mars – Arvid Horn blir ny svensk kanslipresident.

April 
 10 april – Världens första copyrightlag, Storbritanniens Statute of Anne, träder i kraft.

Juni 
 10 juni – Viborgs fästning, som aldrig tidigare betvingats av fiendehand, kapitulerar för ryssarna.
 Juni – Den asiatiska böldpesten kommer till Sverige-Finland.

Juli 
 1 juli – Ryssarna intar Riga.

Augusti 
 Augusti – Böldpesten når Stockholm och dödar en tredjedel av stadens befolkning på ett halvår.

September 
 24 september – Sjöslaget vid Köge bukt, mellan de svenska och danska flottorna, slutar oavgjort.
 30 september – Reval kapitulerar varigenom Sveriges baltiska besittningar helt faller i rysk hand.

December 
 13 december – 53 sårade svenska officerare, som räddat sig från ryssarnas erövring av Riga, anländer efter en äventyrlig resa till Landskrona. Man har tvingats lämna kvar elva man på Ösel, som har erövrats av ryssarna.

Okänt datum 
 Uppskattning: Peking, Kina övertar positionen som världens största stad från Konstantinopel, Osmanska riket.
 Danskarna erövrar Kristianstad och inom kort är hela Skåne, utom Malmö och Landskrona, i deras händer.
 Trots kung Karl XII:s motstånd går kanslipresident Arvid Horn i Stockholm med på den neutralitetsakt, som Sveriges fiender har föreslaget, för att skydda de tyska provinserna.
 Karl XII utsänder tre fortifikationsmästare på en upptäcktsresa till Orienten. Expeditionen går över Konstantinopel till Egypten, Palestina och Syrien.

Födda 
 4 januari – Giovanni Battista Pergolesi, italiensk kompositör.
 15 februari – Ludvig XV, kung av Frankrike 1715–1774.
 15 april – Marie Camargo, fransk dansös.
 26 april – Thomas Reid, skotsk filosof.
 3 maj – Adolf Fredrik, kung av Sverige 1751–1771.
 8 maj – Peter Anton von Verschaffelt, flamländsk skulptör och arkitekt.

Avlidna 
 23 september – Ole Rømer, dansk astronom och ämbetsman.
 3 november – Maria de Croll, svensk discantinst.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Jacob Heinrich von Flemming

Jacob Heinrich von Flemming, född 3 mars 1667 i Hoff, Pommern, död  30 april 1728 i Wien, var en sachsisk greve, militär och politiker.

Flemming föddes som brandenburgare och deltog i brandenburgsk tjänst bland annat i slaget vid Fleurus men övergick 1693 i sachsisk tjänst. Han vann snart August den starkes förtroende och bidrog i hög grad till att förskaffa denne den polska tronen 1697. I förhandlingarna rörande det stora förbundet mot Sverige var Flemming djup invecklad. Det var bland annat han, som introducerade Johann Patkul för August. Sedan han 1699 utnämnts till generallöjtnant, fick Flemming uppdraget att inleda kriget med en överrumpling av Riga, men denna misslyckades. Han användes därefter främst i diplomatiska uppdrag, men deltog dock även slaget vid Kliszów 1702, där han blev svårt sårad, liksom senare i slaget vid Gadebusch 1712. Flemming utnämndes 1705 till general, 1710 till president i geheimekrigsrådet, 1711 till fältmarskalk och blev 1712 ledande kabinettsminister, vilket han sedan förblev fram till sin död.

Hans inflytande över August var mycket stort, men tidvis beredde det katolska partiet, som önskade en tämligen förbehållslös anslutning till kejsaren, honom vissa svårigheter. Efter en del fruktlösa förhandlingar med sin personlige vän och själsfrände Georg Heinrich von Görtz insåg dock även Flemming att en anslutning till kejsaren skulle vara förmånligast, varigenom bland annat det överhantagande ryska inflytandet i Polen kunde motverkas, och han anslöt sig personligen 1719 till Wien-alliansen. I kurprinsens ungefär samtidiga giftermål hade däremot Flemming ingen del. Flemming var en av de skickligaste diplomaterna i det tidiga 1700-talets intrigspel. Han var en charmerande person och mycket praktlysten.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1932.

Externa länkar 

 

Tyska fältmarskalkar
Sachsiska generaler
Sachsiska diplomater
Födda 1667
Avlidna 1728
Män
Svensk uppslagsbok
Sachsiska militärer
Deltagare i slaget vid Gadebusch
Deltagare i slaget vid Kliszów
1712

1712 (MDCCXII) var ett skottår som började en fredag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en tisdag i den julianska kalendern. I den svenska kalendern, som gick en dag före den julianska och tio dagar efter den gregorianska, inleddes året som ett skottår som börjar en måndag och var det fram till och med den 29 februari. Då man därefter lade till den unika dagen 30 februari avskaffades därmed den svenska kalendern och från den 1 mars låg Sverige åter i fas med den julianska. 1753 övergick Sverige sedan direkt från den julianska till den gregorianska kalendern.

Händelser

Februari 

 30 februari (SS) – Sverige lägger till en extradag till februari i den svenska almanackan detta år, för att återigen komma rätt med Gamla stilen, eftersom det är krångligt att ha en helt egen kalender.

Mars 
 1 mars (GS) – Sverige går tillbaka till den julianska kalendern.

Maj 
 Maj – Magnus Stenbock utnämns till överbefälhavare över den svenska armé, som skall skickas till Polen via Tyskland.
 17 maj – Norrköping drabbas av en stadsbrand.

September 
 September – Magnus Stenbock landstiger med en svensk här på Rügen för att försvara Sveriges tyska besittningar.
 7 september – Danmark ockuperar Bremen-Verden.

November 
 19 november – Stillestånd sluts i Lüssow mellan de svenska och de fientliga arméerna på kontinenten.

December 
 9 december – Svenskarna under Stenbock besegrar danskarna i slaget vid Gadebusch i Mecklenburg, vilket blir den sista stora svenska segern under Stora nordiska kriget.

Okänt datum 
 Den osmanske sultanen ger order om att Karl XII skall köras ut ur Osmanska riket med våld om han inte lämnar landet frivilligt.
 Ärkebiskop Haquin Spegel ger ut en svensk ordbok.

Födda 
 17 januari – John Stanley, brittisk kompositör.
 24 januari – Fredrik II, kung av Preussen 1740–1786.
 31 mars – Anders Johan von Höpken, svensk greve, politiker och riksråd samt kanslipresident 1752–1761.
 28 juni – Jean-Jacques Rousseau, schweizisk-fransk författare och politisk filosof.
 19 juli – Carl Fredrik Mennander, svensk ärkebiskop 1775–1786.
 okänt datum - Angélique du Courdray, fransk barnmorska och författare.

Avlidna 
 12 februari – Marie-Adélaïde av Savojen, fransk kronprinsessa.
 12 juli – Richard Cromwell, lordprotektor över England, Skottland och Irland 1658–1659.
 7 augusti – Friedrich Wilhelm Zachau, tysk kompositör.
 14 september – Giovanni Domenico Cassini, italiensk astronom.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1706

1706 (MDCCVI) var ett normalår som började en fredag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en tisdag i den julianska kalendern samt ett normalår som började en måndag i den svenska kalendern.

Händelser

Februari 
 3 februari (SS) - Svenskarna under Carl Gustaf Rehnskiöld vinner en stor seger över en sachsisk-rysk armé under Johann Matthias von der Schulenburg i slaget vid Fraustadt (nordväst om Breslau).

Augusti 
 27 augusti – Karl XII:s armé angriper August den starkes arvland Sachsen.

September 
 14 september – Fred sluts mellan Sverige och August II i Altranstädt, varvid August avsäger sig alla anspråk på Polens krona.

Oktober 
 19 oktober – Svenskarna besegras av ryssarna och polackerna i slaget vid Kalisz.
 Oktober – Ryssarna försöker erövra Viborg, men misslyckas.

November 
 5 november – Dublin Gazette publiceras för första gången.

Okänt datum 
 Riksomfattande kyrkokollekt påbjuds i Sverige för att hjälpa baltiska flyktingar i Finland.

Födda 
 17 januari – Benjamin Franklin, amerikansk fysiker och statsman.
 29 januari – Carl Reinhold Berch, svensk numismatiker och ämbetsman.
 28 januari – John Baskerville, engelsk typograf.
 22 maj – Samuel Troilius, svensk politiker, svensk ärkebiskop 1758–1764.
 17 december – Émilie du Châtelet, fransk matematiker, fysiker och författare.
 Mentewab, kejsarinna av Etiopien, regent 1723-1755
 Barbe de Nettine, politiskt inflytelserik bankir.

Avlidna 
 3 mars – Johann Pachelbel, tysk kompositör.
 2 juli – John Methuen, brittisk diplomat och politiker.
 2 juli – Beatriz Kimpa Vita, kongolesisk politisk och religiös ledare. 
 Jeanne Dumée, fransk astronom och författare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1704

1704 (MDCCIV) var ett skottår som började en tisdag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en lördag i den julianska kalendern samt ett skottår som började en fredag i den svenska kalendern.

Händelser

April 
 24 april – Den första reguljära dagstidningen i Brittiska Amerika, The Boston News-Letter, publiceras.

Maj 
 14 maj – Svenskarna besegras av ryssarna i det andra sjöslaget på Peipus.

Juni 
 15 juni – Anna Eriksdotter blir den sista personen som avrättas för häxeri i Sverige. 
 16 juni – Svenskarna besegras av ryssarna i slaget vid Wesenberg.

Juli 
 26 juli – Svenskarna besegrar ryssarna i slaget vid Jakobstadt.
 27 juli – Ett sjöslag utkämpas vid bukten Orford Ness i Engelska kanalen mellan det svenska Öland och nio engelska linjeskepp. Striden har ingenting med kriget att göra utan orsaken är att ingendera sidan har velat stryka flagg för den andra.
 Juli – Stanislaw I Leszczynski väljs efter svenska påtryckningar till kung av Polen.

Augusti 
 9 augusti – Svenskarna besegrar sachsarna i slaget vid Posen.
 10 augusti – Ryssarna intar Narva.
 13 augusti – Frankrike och Bayern blir besegrade av de allierade i slaget vid Blenheim under spanska tronföljdskriget.
 27 augusti – Karl XII:s armé erövrar staden Lwów (Lemberg).

Oktober 
 28 oktober – Svenskarna på 3 000 ryttare under Karl XII besegrar sachsarna under generallöjtnant Johann Matthias von der Schulenburg i slaget vid Punitz.

Okänt datum 
 Första utgåvan av Sir Isaac Newtons verk Opticks ges ut.

Födda 
 28 februari – Louis Godin, fransk astronom.
 31 juli – Gabriel Cramer, schweizisk matematiker.
 5 september – Maurice Quentin de La Tour, fransk målare.
 29 december - Martha Daniell Logan, amerikansk botaniker.

Avlidna 
25 februari – Isabella Leonarda, italiensk kompositör.
 12 april – Jacques Bénigne Bossuet, fransk teolog, biskop av Meaux och talesman för gallikanismen.
 3 maj – Heinrich Biber, österrikisk tonsättare och violinist.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1702

1702 (MDCCII) var ett normalår som började en söndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern samt ett normalår som började en onsdag i den svenska kalendern.

Händelser

Januari 
 27 januari – Karl XII:s armé bryter upp från Kurland för att rycka in i Polen.

Februari 
 Februari – Svenskarna går in i Polen.

Mars 
 8 mars – Vid Vilhelm III:s död efterträds han som kung av England, Skottland och Irland av sin svägerska Anna, som därmed blir den sista regerande drottningen över England och Skottland. 1707 förenas nämligen dessa länder i realunion och bildar Kungariket Storbritannien, som Anna då blir regerande drottning över. Irland förblir ett eget kungarike till 1801.
 11 mars – Storbritanniens första dagstidning The Daily Courant börjar ges ut.

Maj 
 15 maj – Uppsala brinner ner, varvid bland annat Olof Rudbeck d.ä:s ofullbordade livsverk, det botaniska planschverket Campus Elysii, förstörs.

Juli 
 9 juli (SS) – Svenskarna besegrar polackerna i slaget vid Klissow, varvid Karl XII:s svåger, hertigen av Holstein, stupar.
 12 juli – Svenskarna besegras av ryssarna i det första sjöslaget på Peipus.
 19 juli – Svenskarna besegras av ryssarna i slaget vid Hummelshof.
 31 juli – Kraków erövras av svenskarna.

Oktober 
 13 oktober – Nöteborg intas av ryssarna, som ödelägger Livland. De svenska garnisonerna i Dorpat och Riga får försörjningssvårigheter.

Okänt datum 
 Efter första skedet av stora nordiska kriget börjar polska fälttåget 1702-1707.

Födda 
 10 februari – Carlo Marchionni, italiensk arkitekt och skulptör.
 22 december – Jean-Étienne Liotard, schweizisk pastell- och miniatyrmålare.
 Margareta Momma, holländsk-svensk skribent
 Eleonora Barbapiccola, italiensk poet, översättare och feminist.

Avlidna 
 8 mars – Vilhelm III, kung av England, Skottland och Irland sedan 1689, samregent med Maria II 1689–1694, och prinsgemål av dessa länder 1689–1694 (gift med Maria II)
 18 april – Knud Thott, danskt gehejmeråd.
 23 april - Margaret Fell, engelsk kväkare och religiös ledargestalt.
 10 maj – Antonio Gherardi, italiensk målare och arkitekt.
 12 juli – Bengt Gabrielsson Oxenstierna svensk greve, diplomat, ämbetsman och riksråd samt kanslipresident sedan 1680.
 17 september – Olof Rudbeck d.ä., svensk naturforskare, historiker med mera.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Jørgen Rantzau

Jørgen Rantzau, född omkr. 1652, död 1713 i Lübeck, var en dansk militär. 

Rantzau utmärkte sig under spanska tronföljdskriget och blev överste vid kavalleriet 1691 under Marlborough. Han tjänstgjorde 1701 i Nederländerna och blev generalmajor 1704. 

Rantzau kom tillbaka till Danmark 1709 och anförde de danska trupperna i slaget vid Helsingborg 1710, samt vedergällde 1711 förlusten vid Lübow på en svenska trupp som gjorde utfall mot Wismar.

Se även
 Danska trupper i det spanska tronföljdskriget

Danska generaler
Personer i stora nordiska kriget
Födda 1652
Avlidna 1713
Män
Deltagare i slaget vid Helsingborg
Deltagare i slaget vid Blenheim
Peter Wittgenstein

Ludwig Adolf Peter, 1:e hertig von Sayn-Wittgenstein-Ludwigsburg-Berleburg (tyska: Ludwig Adolf Peter Fürst zu Sayn-Wittgenstein-Berleburg; ryska: Пётр Христиа́нович Ви́тгенштейн), född 17 januari 1769 i Perejaslav-Chmelnitskij i Kejsardömet Ryssland, död 11 juni 1843 i Lviv, Ukraina, Kejsardömet Ryssland, var en rysk militär. Han förde högsta befälet över de förenade rysk-preussiska arméerna under slaget vid Lützen 1813. 1823 utnämndes han till fältmarskalk och från 1834 var han furste von Sayn-Wittgenstein.

Ryska generaler
Personer från Lviv
Födda 1769
Avlidna 1843
Män
Deltagare i slaget vid Leipzig
Briançon

Briançon är en kommun i departementet Hautes-Alpes i regionen Provence-Alpes-Côte d'Azur i södra Frankrike. Kommunen ligger i arrondissementet Briançon. År  hade Briançon  invånare.

Briançon var under antiken känt under namnet Brigantio. Den var under tidig medeltid självständig men införlivades 1032 vid Dauphiné och tillföll med detta område 1349 Frankrike.

Briançon är en gammal stad och ligger med alptoppar runt om. Sedan 2008 ingår Briançon i Unescos bevarandeprogram såsom ett av Vaubans verk. Briançon har ofta använts som start eller mål på etapper i Tour de France och andra cykeltävlingar. Briançon är en del av skidområdet Serre Chevalier.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Briançon

Referens:INSEE

Galleri

Se även 
Lista över kommuner i departementet Hautes-Alpes

Externa länkar

Källor 

Orter i Provence-Alpes-Côte d'Azur
Kommuner i Hautes-Alpes
SS (olika betydelser)

SS, Ss eller ss kan syfta på:

 SS – en paramilitär kamporganisation med elitpersonal tillhörande Nationalsocialistiska tyska arbetarepartiet, se Schutzstaffeln
 SS-Verfügungstruppe –  en militär gren inom SS bildat 1934
 Allgemeine-SS – den största delen av Schutzstaffel etablerat 1934
 SS-Totenkopfverbände – del av Schutzstaffel vars huvuduppgift var att övervaka och administrera Nazitysklands koncentrationsläger bildat 1936
 Waffen-SS – ursprungligen militära enheter av frivilligt rekryterade politiskt (nazistiskt) motiverade säkerhetssoldater formellt bildat 1939
 SS – Svensk standard
 SS – namnet på AB Storstockholms Lokaltrafik mellan den 1 januari 1917 och den 31 december 1966, se Stockholms Spårvägar (1915)
 SS – ett svenskt aktiebolag bildat 1987, se Stockholms Spårvägar
 SS – det första fristående svenska scoutförbundet, se Sveriges scoutförbund
 SS Cars – tidigare namn på bilmärket Jaguar (till tidiga 1940-talet)
 ss – ISO 639-1 kod för språket SiSwati
S.s. – en latinsk term, se Sensu stricto
S/S – fartyg som drivs av en ångmaskin, se Ångfartyg

Se även
ß – en ligatur av bokstäverna ss som används i skriven tyska
Donation

Donation kan syfta på:

 Donation – en person överlåter till någon annans ägo utan att ta betalt eller kräva en ersättning, se gåva
 Organdonation – gåva av organ- och vävnadsdonation för transplantation
 Donation (godsavsöndring) – svenska kronans jord förlänades eller användes av kunglighet som betalning
 Donationsjord – en fastighet som förlänats från svenska staten till en stad
 Donationsprofessur – en professorstjänst som finansieras genom en riktad extern donation till högskolan
 Donationsgods – jordegendomar i östra Finland som Rysslands regenter lämnade i förläning till enskilda personer mellan 1721 och 1811
 Donationskyrkogården – en begravningsplats i Helsingborg
 Donationware – en programvara som får användas fritt

Se även
Mecenat – en person eller organisation som ekonomiskt eller på andra sätt främjar konst, litteratur eller andra kulturyttringar
1633

1633 (MDCXXXIII) var ett normalår som började en söndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
Januari – Axel Oxenstierna utses till Sveriges ombud i Tyskland. Han stannar där i tre år.

Februari 
Februari – Kristina hyllas som omyndig drottning av Sveriges riksdag.

April 
April – Ett evangeliskt förbund ingås i Heilbronn mellan Sverige och de protestantiska staterna i sydvästra Tyskland. Axel Oxenstierna blir förbundets "direktor".

Juni 
18 juni – Anthonie van Diemen "återupptäcker" Amsterdamön i Indiska oceanen, som börjat falla i glömska.
28 juni – Svenskarna besegrar kejsarens trupper i slaget vid Oldendorf.

Juli 
Juli – Gustav II Adolfs lik hemförs till Sverige. I samband med transporten genom landet rapporteras flera märkliga naturfenomen och tilldragelser.

Augusti 
1 augusti – Svenskarna besegrar kejsarens trupper i slaget vid Pfaffenhofen.

September 
27 september – Svenskarna besegras av kejsarens trupper i slaget vid Steinau.

Oktober 
10 oktober – Axel Oxenstierna nedtecknar ett memorial till Rådet, vilket han påstår är Gustav II Adolfs politiska testamente, trots att makten förskjuts till högadeln. Ständerna väntar till året därpå med att ta ställning till förslaget. Trots detta bildas en femmannaregering, varvid gamle riksdrotsen Magnus Brahe avgår. Rikskansler är Axel Oxenstierna. Riksmarsk är Jakob De la Gardie. Riksamiral är Carl Carlsson Gyllenhielm (Karl IX:s utomäktenskaplige son).

Okänt datum 
Svenska härar under Gustav Horn och hertig Bernhard av Weimar opererar i Bayern, där bland annat staden Regensburg erövras.
Krigsrörelserna i Tyskland avstannar på grund av Wallensteins fredsförhandlingar med svenskarna.
Stora Barnhuset i Stockholm grundas på den nyanlagda Drottninggatan. Där skall man ta hand om barn, som är föräldralösa eller vars föräldrar ej kan försörja dem.
Gustavi domkyrka i Göteborg invigs.

Födda 
14 oktober – Jakob II, kung av England, Skottland och Irland 1685–1688.
Samuel Pepys, engelsk ämbetsman.
Kaya Sultan, osmansk prinsessa.

Avlidna 
4 mars – Magnus Brahe, svensk greve och riksråd, riksmarsk 1607–1612, riksdrots sedan 1612 och president för Svea hovrätt sedan 1614.
24 april – Sigrid Eriksdotter Vasa, svensk prinsessa, dotter till Erik XIV och Karin Månsdotter.
12 juli –  Thofania d'Adamo, italiensk giftmördare.
12 augusti – Jacopo Peri, italiensk kompositör, kallad "operans fader".
2 oktober – Scipione Borghese, italiensk kardinal och konstsamlare.
Virginia Eriksdotter, frillodotter till Erik XIV och Agda Persdotter.
George Abbot, engelsk prelat.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar