Kriminologi

Kriminologi ( "brott"; grekiska logia "-lära", av logos "ord"), en tvärvetenskaplig samhällsvetenskap om brott, dess orsaker, omständigheter, samband och följder, samt samhällets reaktioner på brott.

Det finns olika definitioner på kriminologi men den förmodat vanligast förekommande torde vara av Edwin Sutherland med fleras (1992:3) mycket breda definition: "Criminology is the body of knowledge regarding crime and delinquency as a social phenomena. It includes within its scope the process of making laws, breaking laws, and reaction to the breaking of law."

Kriminologi 
Enligt Nils Jareborg är kriminologi en interdisciplinär vetenskap: Under en rubrik [kriminologi] samlas naturvetenskapliga, beteendevetenskapliga och samhällsvetenskaplig forskning rörande brottslighet (och annat avvikande beteende), brottslingar (avvikare) och brottsbekämpning. Kriminologer studerar brott och dess konstruktion, strafflagars tillkomst och syften, handlingars kriminalisering, avkriminalisering och legalisering, samhällets reaktion på brott i form av brottsprevention och brottsbekämpning, samt de filosofiska och praktiska aspekterna av hur olika samhällen hanterar och definierar avvikande beteenden och inkapaciteringen av brottslingar och antisociala. Studierna av det ovanstående genomförs i relation till under vilka samhälleliga förhållanden dessa verksamheter sker; samhällets definition av vad ett brott är, lagarnas konstruktion, och metoder för att minska på brottslighetens omfattning avspeglar ett samhälles makthavares syn på icke önskvärda eller farliga beteenden och handlingar å ena sidan respektive önskvärda eller accepterade beteenden och handlingar å den andra. Synen på vad ett brott är förändras i takt med att samhällen förändras eller när den lagstiftande makten ersätts av en annan.

Inom kriminologin dominerar den administrativa kriminologin med dess två huvudsakliga teoretiska perspektiv: rutinaktivitetsteori och rational choice-teori. Sedan 1970-talet har kontroll- och tillfällesstrukturteorierna vuxit i styrka på den radikala och kritiska kriminologins bekostnad, till att idag vara den förhärskande kriminalideologiska synen på brottets orsaker och uppkomst samt hur brottslighet ska stävjas.

Enligt den administrativa kriminologins synsätt antas människan söka skapa största möjliga lycka till minsta möjliga pina, där brottslingen genom noggranna beräkningar av förluster och förtjänster försöker tillfredsställa icke tillfredsställda behov, vid behov genom brott. Brottslingen uppfattas då som vad inom denna skola kallas en utilitaristisk hedonist. Kriminalpolitiskt utgår det brottsförebyggande arbetet och brottsbekämpningen därför främst ifrån att situationellt minska antalet möjliga tillfällen som brott kan begås.

Inom den kriminologiska debatten dominerar högerrealisterna och dess motståndare återfinns främst inom vänsterrealismen.

Några skolbildningar inom kriminologin 
 Klassisk kriminologi
 Neo-klassisk kriminologi
 Right realism eller Högerrealism
 Administrativ kriminologi
 Positivistisk kriminologi
 Italienska skolan
 Klinisk kriminologi
 Lacassagneskolan
 Sociologisk positivism
 Miljökriminologi
 Integrerad kriminologi
 Chicagoskolan
 Kritisk kriminologi
 Anarkistisk kriminologi
 Feministisk kriminologi
 Kulturkriminologi
 Marxistisk kriminologi
 Instrumentell marxism
 Strukturalistisk marxism
 Maskulinitetsforskning
 Postmodernistisk kriminologi
 Left Realism eller Vänsterrealism

Några teorier om brott 

 Strukturella teorier
 Socialdisorganisation
 Subkulturteori
 Strainteori
 Sociologiska teorier och inlärningsteorier
 Socialekologisk teori
 Differentiell association
 Differentiell förstärkning
 Individbaserade teorier
 Traitteori
 Kontroll- och tillfällesstrukturteorier
 Anomi
 Broken Windows
 Neutralisationstekniker
 Rutinaktivitetsteori
 Teorin om självkontroll
 Teorin om sociala band
 Symbolisk interaktionism
 Konfliktteori
 Rational Choice teori
 Stämplingsteori
 Socialkonstruktivism
 Integrerade teorier
 Thornberrys interaktionistiska teori
 Crime in the Making
 The Farrington Theory
 Situational Action Theory

Sverige 
Ämnet kan i Sverige studeras vid flera universitet och högskolor. Den första kriminologiska institutionen i Sverige finns vid Stockholms universitet. Där kan man läsa till en kandidat-, magister-, master- eller doktorsexamen i kriminologi. Sedan 2012 finns också en kriminologisk institution vid Malmö universitet där motsvarande examina kan tas. Vid andra svenska universitet och högskolor finns ämnet kriminologi under andra ämnesdiscipliner, men i några fall kan man även vid dessa få en examen i kriminologi. Vid Örebro universitet, Göteborgs universitet och Lunds universitet bedrivs omfattande kriminologisk forskning och undervisning. Vid Örebro universitet startas höstterminen 2021 också forskarutbildning i kriminologi, vilket alltså leder till doktorsexamen. Vid Göteborgs universitet kan man läsa ett masterprogram i kriminologi och få en masterexamen i Kriminologi. Lunds universitet har ett kandidatprogram i kriminologi, vilket även Mittuniversitetet har. Vid alla tre lärosäten kan man få en kandidatexamen i kriminologi. Kriminologprogram finns även vid Mittuniversitetet. Fristående kurser i kriminologi kan även läsas vid flera andra svenska universitet, bl.a. vid Linnéuniversitetet och Umeå universitet.

De statliga myndigheterna Brottsförebyggande rådet och Kriminalvården tillämpar kriminologiska rön i sina studier av olika lagbrott i samhället, och samlar empiriska data av intresse om brottsförekomsten i Sverige, i sin egenskap av statistikansvarig myndighet på området.

Se även 
 Brottsprevention
 Fängelsevetenskap
 Kriminalstatistik
 Kriminalvård
 Kriminogena faktorer
 Lista över krigsförbrytare
 Maffia
 Polis
 Viktimologi

Referenser

Vidare läsning 
 Bernard, Thomas J., George B. Vold och Jeffrey B. Snipes. Theoretical Criminology. New York: Oxford University Press 2009.
 Lilly, Robert J., Francis T. Cullen och Richard A. Ball. Criminological Theory: Context and Consequences. London 2007.
 Lindgren, Sven-Åke: Om brott och straff. Från sociologins klassiker till modern kriminologi. Lund 1998. 
 Paternoster, Raymond & Ronet Bachman. (Eds). Explaining Criminals and Crime: Essays in Contemporary Criminological Theory. Oxford University Press 2001.
 Sarnecki, Jerzy: Introduktion till kriminologi. Lund 2009. 
 Williams, Frank P. & McShane, Marilyn D.: Criminology Theory: Selected Classic Readings. 1998. 
 Christie, Niels: Lagom mycket kriminalitet.
 Foucault, Michel: Övervakning och straff.
 Garland, David: The culture of controll
 Andersson ,Fredrik B: Kriminologins grunder. Lund 2021.

Externa länkar 
Internationella kriminologförbundet
International Criminologists Association (I.C.A.) International association of professionals specialized in criminology.
Master Criminologia Master Criminologia I.C.A.

 
Sociologi
Psykologi
Statsvetenskap