Vasaloppet

Vasaloppet är ett årligt långlopp på skidor som körs första söndagen i mars. Sträckan är 90 kilometer och går från Berga by utanför Sälen till Mora i Dalarna i Sverige. Det är det äldsta och dessutom det största långloppet i världen sett till antalet åkare varje år. 

Loppet är baserat på en del av den färdväg som historien menar att Gustav Vasa tog då han (åt motsatt håll) flydde från Mora till Sälen undan Kristian II:s soldater vintern 1520–1521, där han enligt traditionen använde sig av skidor. Det första Vasaloppet kördes 1922. Tävlingen ingår i långloppscupen Ski Classics.

Historik

Första året 
Huvudartikel: Vasaloppet 1922

Vasaloppet är det äldsta långloppet i världen samt en av de största sett till antalet deltagare. Idén till tävlingen offentliggjordes i Westmanlands Läns Tidning den 10 februari 1922 av Anders Pers från Mora. Tidningen Dagens Nyheter sponsrade tävlingen med 1 000 kronor, och med den ekonomin säkrades att det skulle gå att genomföra Vasaloppet den 19 mars 1922.

Carl Emmanuel Berg från IF Göta i Karlstad anmälde sig till Vasaloppet den 10 mars 1922 som förste man. Totalt anmälde sig 136 personer, men det var endast 116 som klockan 06:04 gav sig av från Olnispagården, på västra sidan av Västerdalälven i Sälen, de nio milen i snöglopp mot Mora. Av dessa fullföljde 112 loppet.

Den 19 mars 1922 flaggade förvaltare John Westling iväg de första Vasalöparna från Sälen till Mora. Idén till ett Vasalopp föddes bara en månad tidigare av Anders Pers från Mora. Han skrev en artikel i Vestmanlands Läns tidning om skidsport och dess anknytning till Gustav Vasas flykt mot Norge 1521. Den återpublicerades sedan i Dagens Nyheter.

Vinnaren av 1922 års Vasalopp blev Ernst Alm, 22-åring från IFK Norsjö, på tiden 7:32.49. Han är alltjämt den yngste vinnaren av Vasaloppet.

1920- och 1930-talen 

Den första kvinna som deltagit i Vasaloppet var Margit Nordin, som 1923 fullföljde loppet på 10:09.42. Året efter förbjöds kvinnor att delta i loppet, eftersom det ansågs vara "för jobbigt" för kvinnor att åka.

År 1924 restes Vasaloppsstenen och året efter sändes Vasaloppet i radio för första gången.

År 1932 ställdes loppet in på grund av snöbrist och 1934 blev det inställt på grund av för få anmälda.

1940-, 1950- och 1960-talen 

1943 vann Nils "Mora-Nisse" Karlsson sitt första Vasalopp, då med systern Elsa Karlsson som kranskulla. "Mora-Nisse" skulle komma att dominera spåren under de närmaste åren, med segrar alla år fram till och 1953 utom två.

1954, året efter Karlssons sista seger, kom Vasaloppet för första gången att vinnas av en utländsk skidåkare – finländaren Pekka Kuvaja. Loppet präglades av plusgrader och stort behov av omvallningar. Kuvaja, som tävlat i Vasaloppet tre gånger tidigare, vallade om först efter sju mils åkning, vilket skulle visa sig utslagsgivande. I mål var han drygt nio minuter före andre man.

År 1966 direktsändes Vasaloppet i TV för första gången. 1960-talet var annars präglat av Janne Stefanssons totalt sju segrar.

Sent 1900-tal 
Carl XVI Gustaf blev 1977 den första svenska kung som deltagit. Han tävlade under namnet Carl Bernadotte och kom på 5 708:e plats.

År 1979 startade Öppet spår, då även kvinnor fick delta. Förbudet mot kvinnor i Vasaloppet upphörde 1981. Tre år tidigare hade Birgitta Westhed utklädd till man blivit intervjuad i TV och i samband med det avslöjad. Fram till och med 1996 korades "Bästa dam" i loppet, och först 1997 infördes en särskild damklass i tävlingen.

När statsminister Olof Palme mördades bara två dagar före loppet 1986, var det först en möjlighet att ställa in. Loppet gick dock planenligt med 10 000 deltagare som höll en tyst minut före start.

År 1988 blev det för första och hittills enda gången delad seger. Bröderna Anders och Örjan Blomquist åkte samtidigt i mål bärande kranskullan Karin Värnlund mellan sig.

Fler lopp, stilutveckling 
Under 1980-talet slog skejttekniken igenom stor bland aktiva elitåkare. Under några års tid var det frivilligt att välja åkstil, men sedan 1987 är endast "klassisk" stil tillåten. Detta inkluderar de separata loppen Kortvasan, Ungdomsvasan, Tjejvasan, Öppet spår, Halvvasan och Stafettvasan. Senare tester med enstaka skejtdagar i Öppet spår ledde inte till någon succé, och den specialiserade Skejtvasan (45 km) lades ner och ersattes från 2013 av en satsning på fler deltagare i Stafettvasan. Förbudet mot skejt i Vasaloppet (samt nästan alla sidoloppen) motiveras med att skejttekniken förstör spår och försämrar framkomligheten i för sämre åkare i stora motionslopp av den här typen.

Däremot är det fri stil, skejt eller klassiskt som gäller i Nattvasan (med varianterna Nattvasan 90 och Nattvasan 45), som hade premiär 2017. Där prepareras två klassiska spår plus en pistad skejtyta. 

Allt fler av de bättre motionsåkarna har under senare år valt att överge det traditionella "diagonalandet" (den grundläggande längdåkningstekniken), för "stakåkning" (där kraften kommer från armarna). Trötta motionsåkare anses vara än mer beroende av bra spår.

2000-talet 

I den 80:e upplagan som hölls den 7 mars 2004 kom cirka 15 500 skidåkare till start. Fler än 40 000 deltog i en av de sju olika lopp som hölls under den första veckan i mars.

År 2006 ingick Vasaloppet i Världscupen i längdåkning, efter att åren 1979–2005 ha ingått i långloppslängdskidvärldscupen Worldloppet.

År 2008 sändes Vasaloppet för första gången i två TV-kanaler samtidigt, SVT1 och SVT24. Dessutom sändes det direkt via webben. Samma år fick även ungdomarna ett eget lopp med namnet Ungdomsvasan. I det loppet åker man olika distanser beroende på hur gammal man är.

År 2012 gjorde Fredrik Englund, med startnummer 12904, den miljonte målgången i Vasaloppets historia sedan starten 1922. Detta gjorde han i Öppet spår på måndagen. Under årets Vasaloppsvecka avled en 65-årig man i Skejtvasan, 1,5 km från målet i Mora, efter att ha drabbats av akuta hjärtproblem.

År 2013 vann Jørgen Aukland Vasaloppet utan fästvalla, vilket var första gången för någon blivande segrare.

År 2014 avled en drygt 70-årig man i Kortvasan, ca 400 meter före mål. Han föll ihop och transporterades till akutmottagningen på Mora lasarett där han senare avled.

Pandemiåret 2021 

På grund av den pågående covid-19-pandemin arrangerades 2021 års arrangemang endast som en elittävling – en för damer och en för herrar. Damloppet (med 100 anmälda löpare) startade 20 minuter före herrarnas lopp (med 300 löpare). Starten flyttades till Tjärnhedens IP öster om riksväg 66 (som därför inte behövde stängas av i flera timmar enligt traditionellt mönster), och först efter en kilometers åkning övergick loppet till den ordinarie banan. Hjälpta av hårda spår och medvind slog båda tävlingarna de då gällande rekordtiderna.

Inställda eller begränsade lopp 
Loppet har ställts in vid tre tillfällen. Åren 1932 och 1990 skedde det till följd av snöbrist, 1934 på grund av för få anmälda.

Uppmärksamhet

Deltagarantal 
Startåret 1922 lockade 119 startande (alla utom två fullföljde). 1959 deltog för första gången fler än 1 000 skidåkare i loppet, och 1977 var det fler än 10 000 deltagare. Numera arrangeras ett antal olika sidolopp, av varierande längd, under "Vasaloppsveckan" – totalt har åren 1922–2012 över en miljon skidåkare deltagit i något eller några av alla loppen med Vasaloppet-anknytning.

TV-sändningar

Följande TV-bolag direktsände Vasaloppet 2015: SVT Sverige, TV2 Norge, TV2 DK Danmark, MTV3 Finland, Czech TV Tjeckien, Telemonteneve Livigno Italien, ESPN USA & Karibien, NTV+ Ryssland, LaolaTV Österrike, Schweiz och Tyskland.

På frimärken 
Vasaloppet har avbildats på svenska frimärken två gånger.

En bild av Vasaloppets start 1972 fanns med i frimärkshäftet I Dalom, som utkom den 2 mars 1973.

En annan bild av Vasaloppet fanns med i frimärkshäftet En Svensk Klassiker, som utkom den 16 januari 2014. Fem olika frimärken har en bild vardera av Vasaloppet, Lidingöloppet, Vansbrosimningen, Vätternrundan och Engelbrektsloppet.

Vasaloppets traditioner

Regler för tävlingen 
Alla människor från alla länder får delta i Vasaloppet, dock med åldersgränsen 17 år (man ska fylla minst det under året). En tanke med loppet är att locka fler till att åka skidor. 

Endast klassisk stil tillåts, och användande av skejt leder till diskning. Det är även förbjudet att ta av sig skidorna och gå i spåret.

Tävlingsdagen 
Vasaloppet har alltid genomförts på en söndag, och sedan 1948 alltid den första söndagen i mars varje år. Undantag var 2015 då Vasaloppet arrangerades andra söndagen i mars för att inte krocka med skid-VM i Falun.

Bergspriset 
Sedan 1970 har den förste skidlöparen som passerar kontrollen i Evertsberg erövrat det prestigefyllda spurtpriset Bergspriset på 10 000 kronor. Sedan 1997 har även damerna ett Bergspris. Från och med 1987 för herrarna (och sedan 2016 för damerna) så finns spurtpris även vid de övriga kontrollerna. Dessa är på 5 000 kronor.

Kranskullor och kransmasar 

Vid Vasaloppets mål väntar en kranskulla, och sedan 1988 i Tjejvasans mål en kransmas. Denna person hänger en segerkrans kring halsen på den segrande i respektive tävling.

När Vasaloppets damklass infördes 1997, hängde kranskullan en krans även kring den klassens vinnare. Sedan 2005 är det kransmasen (samma person som vid årets Tjejvasan) som hänger segerkransen kring halsen på segraren även i denna klass.

För att få bli kranskulla respektive kransmas måste vissa villkor vara uppfyllda:

 Personen måste vara ogift och representera IFK Mora eller Sälens IF.
 Personen måste ha idrottsliga meriter och meriter som föreningsrepresentant.
Idrottsliga insatser av andra inom familjen är meriterande.

Kranskullor genom tiderna

1922 - Therese Eliasson
1923 - Hilma Ström
1924 - Maja Lundgren
1925 - Elsa Cederlund
1926 - Aina Pers
1927 - Lea Ström
1928 - Stina Eriksson
1929 - Elin Henriksson
1930 - Ethel Eriksson
1931 - Anna-Britta Mattsson
1932 - Inställt
1933 - Margit Nilsson
1934 - Inställt
1935 - Marianne Edling
1936 - Inga-Greta Landeck
1937 - Gerda Berg
1938 - Majt Sundin
1939 - Anna-Greta Pettersson
1940 - Kerstin Cassel
1941 - Ingrid Asplund
1942 - Britt Herdin
1943 - Elsa Karlsson
1944 - Margareta Julin
1945 - Kerstin Sars
1946 - Elsa Sars
1947 - Nina Lindén
1948 - Ann-Mari Andersson
1949 - Kerstin Norlin
1950 - Karin Bergström
1951 - Inga Nyström
1952 - Åsa Mattson-Djos
1953 - Anna-Greta Beus
1954 - Birgitta Heimer
1955 - Kerstin Ingemansson
1956 - Gun Larsson
1957 - Barbro Persson
1958 - Anna-Greta Mattsson
1959 - Margareta Åhs
1960 - Maivor Olsson
1961 - Marianne Eriksson
1962 - Ann.Mari Hansson
1963 - Anita Håkansson
1964 - Anita Rosendahl
1965 - Gudrun Nilsson
1966 - Eva Runesson
1967 - Christina Fernström
1968 - Karin Abrahamsson
1969 - Christina Spansk
1970 - Karin Green
1971 - Ingegärd Backlund
1972 - Marianne Karlsson
1973 - Gunilla Lannerbro
1974 - Anna Mattsson
1975 - Lena Banck
1976 - Åsa Mattsson
1977 - Christina Andersson
1978 - Gunilla Lund
1979 - Britta Samuelsson
1980 - Inga-Britt Ax
1981 - Åsa Norell
1982 - Anna-Karin Winberg
1983 - Mait Eriksson
1984 - Marie Andersson
1985 - Eva Hermansson
1986 - Camilla Carlberg
1987 - Sara Kans
1988 - Karin Värnlund
1989 - Eva Lönn
1990 - Inställt
1991 - Christel Asp
1992 - Maria Gustavsson
1993 - Helena Gezelius
1994 - Isabell Andersson
1995 - Malin Brandt
1996 - Katrin Svensson
1997 - Marika Engström
1998 - Ida Holmberg
1999 - Maria Wik
2000 - Emma Stefansson
2001 - Catharina Asph
2002 - Maria Bergqvist
2003 - Åsa Östberg
2004 - Lena Hermansson
2005 - Eva Lif 
2006 - Julia Limby
2007 - Eva Svensson 
2008 - Caroline Westling
2009 - Sandra Brander
2010 - Helene Söderlund
2011 - Frida Dahl
2012 - Johanna Axelsson
2013 - Isabelle Jansson
2014 - Lisa Englund
2015 - Viktoria Stärner
2016 - Hanna Eriksson
2017 - Lydia Sundin
2018 - Sara Wadman
2019 - Emma Höglund
2020 - Fanny Axelsson
2021 - Emelie Brudin
2022 - Wilma Björkman
2023 - Alice Larsson

Kransmas i Vasaloppet sedan 1988

Fram till och med 1994 var det ungdomar som blev kransmasar.

1988 - Axel Jungward
1989 - Mattias Helgesson
1990 - Inställt
1991 - Erik Frykberg
1992 - Erik Eriksson
1993 - Jonas Orsén
1994 - Staffan Larsson
1995 - Mikael Helgesson
1996 - Thomas Sparr
1997 - Jonas Buud
1998 - Torbjörn Schedvin 
1999 - Stefan Hansson 
2000 - Thomas Eriksson 
2001 - Niklas Karlsson 
2002 - Mikael Hedh 
2003 - Andreas Johansson
2004 - Niclas Jacobsson
2005 - Markus Leijon
2006 - Martin Johansson 
2007 - Lars Suther
2008 - Joakim Engström
2009 - Jonas Nilsson 
2010 - Johan Öhagen
2011 - Anders Solin
2012 - Erik Smedhs
2013 - André Gatu
2014 - Daniel Svensson
2015 - Victor Gustafsson
2016 - Johan Wellert
2017 - Linus Rapp
2018 - Joakim Kullberg
2019 - Victor Sticko
2020 - Daniel Duhlbo
2021 - Gustaf Berglund
2022 - Edvin Nilsson
2023 - Albin Gezelius

Speciella avsnitt av spåret 
 Sälenbacken – backe kort efter starten. Den är loppets längsta uppförsbacke, 150 m höjdskillnad och två km lång. För motionärerna är det en stor flaskhals, som kan ta upp till 45 minuter att passera på grund av trängseln.
 Tennäng i Vanåns dalgång, efter 29 km. Är ofta loppets kallaste plats, eftersom det är en dalgång, minst 100 m under omgivande terräng. Hit ner leder en lång lättåkt utförsbacke, sedan efter Tennäng kommer ett fem km långt parti som går uppför och är 100 m högt och som går ända till utförsbacken före Risberg. Utförsbacken före Risberg är en av de snabbaste backarna och orsakar ofta många fall för åkare i de bakre leden.
 Evertsberg, drygt halvvägs, efter 47 km. Här finns den största publiken förutom i Mora. Många bryter här, efter en 18 km lång sträcka med blandat platt och uppför, men det är mycket nedför efter Evertsberg.
 Vasslan – efter utförsbackarna efter Evertsberg och efter vägundergången. Ett populärt ställe där många klubbar väljer att ha servicestationer.
 Lundbäcksbacken – backen som ligger efter 59 km strax före Oxberg; kallas så efter Sven-Åke Lundbäck som ryckte i denna backe och vann Vasaloppet år 1981. I Oxberg bryter många, men det är mycket nedför därefter och inga större uppförsbackar kvar.
 Moraparken – den sista flacka biten innan åkarna svänger in på upploppet. Området heter egentligen Prästholmen, men har i modern tid av okänd anledning kommit att kallas Moraparken.
 Auklandbron

Vasaloppets sträckning

Banprofil

Kontrollerna 

Enligt en tradition sedan 1958 serveras Ekströms blåbärssoppa vid kontrollerna längs spåret (Smågan undantaget), och det brukar konsumeras omkring 55 000 liter under veckan. Dessutom serveras även bland annat sportdryck och Vasaloppsbullar. I Eldris serveras också kaffe.

|}
|}

Dessutom finns sedan 2009 en extra "brytstation" vid Gopshus, mellan Oxberg och Hökberg.

Spärrtider 
För att få fortsätta i Vasaloppet måste man passera de olika kontrollerna före de klockslag som är uppsatta för dem. Om det är extrema väderförhållanden kan tävlingsledningen ändra tiderna.

 Smågan: 10:30
 Mångsbodarna: 12:15
 Risberg: 13:30
 Evertsberg: 15:00
 Oxberg: 16:30
 Hökberg: 17:40
 Eldris: 19:00

Kartor och satellitbilder 
 Start: 
 Mål:

Olika lopp

Vasaloppsveckan 
Under Vasaloppsveckan, officiellt kallad Vasaloppets vintervecka, genomförs numera ett antal olika lopp, med olika åldersgränser. Mängden lopp har på senare år ökat kraftigt, och "Vasaloppsveckan" är numera utsträckt över två hela helger med ytterligare lopp i början av den mellanliggande veckan. Onsdag och torsdag före den andra helgen är numera utan lopp, bland annat med hänsyn till banpreparering.

Bland tidigare, numera nedlagda lopp finns Skejtvasan (2002–2012).

Vasaloppets sommarvecka 
Vasaloppet har också på senare år gett upphov till olika motionslopp i cykling och löpning, alla med vasa eller vasan som del av loppnamnet. Vasaloppets sommarvecka inkluderar följande cykellopp: Cykelvasan 90 (hela Vasaloppet – på mountainbike), Cykelvasan Öppet Spår, Cykelvasan 45, Cykelvasan 30, Ungdomscykelvasan och Cykelvasasprinten. Inom löpning finns Ultravasan 90, Ultravasan 45, Vasastafetten och Vasakvartetten.

Alla dessa lopp arrangeras i regel under en vecka i mitten av augusti. 

År 2020 hölls vasaloppets sommarvecka på distans, även kallat Hemmavasan. Även 2021 ställdes de flesta lopp in på grund av Coronapandemin. Endast elitloppen arrangeras på plats och de övriga får antingen springa hemmavasan eller skjuta på loppet till året därpå då anmälan redan är betald.

Systerlopp och långloppscup 
Flera skidlopp världen över har modellerats på det svenska Vasaloppet och tagit dess namn.
 Amerikanska Vasaloppet körs i Mora, Minnesota, med bland annat ett 58 kilometer långt skate-lopp.
 Vasaloppet China (Kinavasan) körs varje år i Changchun, Jilin.
 Vasaloppet Japan består av flera lopp på upp till 45 kilometer i Kamuicho, Asahikawa på Hokkaidō.
 Botniavasan i Vörå, Finland, har körts varje år från 2006. Loppet är 53 kilometer långt och går i klassisk stil.
 Vasaloppet de la Sergerie i Québec-provinsen i Kanada hade premiär 2007.

Vasaloppet är en av deltävlingarna i långloppscupen Ski Classics sedan 2011, efter att tidigare ha varit en del av Worldloppet och FIS Marathon Cup.

Rekord

Rekordtid 
 Den snabbaste segertiden i Vasaloppet är 3:28.18, av Tord Gjerdalen 2021.
 Snabbaste dam att åka Vasaloppet är Astrid Øyre Slind från Norge som 2022 åkte på 3:50.06.
 1983 vann schweizaren Konrad Hallenbarter Vasaloppet på 3:58.08 vilket är den första tiden under fyra timmar.

Lista över de 10 snabbaste segrarna

Lista över segerinnehavares antal segrar

Herrklassen

Damklassen 
Kvinnor fick inte delta mellan 1924 och 1980. Flera kvinnor klädde ut sig till män och deltog ändå.

Särskilda bedrifter 

 Oscar Olsson från Göteborg genomförde, som första person, den 15 oktober 2020 alla tre grenarna i Vasaloppstrippeln (Vasaloppet (rullskidor), Cykelvasan och Ultravasan) i en direkt följd. Året därpå, den 5 juni 2021 gjorde han ett nytt försök, och lyckades med tiden 16 timmar 32 minuter slå sitt förra rekord. Begreppet att göra Vasaloppstrippeln i följd har kommit att kallas för Supervasan.

Se även 
 Gustav Vasa
 En svensk klassiker
 Lista över segrare i Vasaloppet
 Vasaloppets sommarvecka
 Cykelvasan
 Ultravasan
 Vasastafetten
 Vasakvartetten

Referenser

Externa länkar 

 Vasaloppet.se (officiell webbplats)
 Officiella segrare i diverse lopp inom organisationen
 Vasaloppets officiella Facebooksida
 Vasaloppets officiella Instagramsida
 Vasaloppet i Mora, Minnesota USA
 Karta över loppet, PDF på Vasaloppets officiella webbplats
 Evenemanget i SVT:s öppna arkiv 

 
Gustav Vasas öden och äventyr i Dalarna
En svensk klassiker