kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Stavgalax

En stavgalax är en spiralgalax där armarna utgår från en stavformig (i stället för en klotformig) kärna. Typiska exempel är M83, M95 och M109. Tidigare trodde man att stavgalaxer var en minoritet, men nya infrarödmätningar tyder på att upp till 75 % av alla spiralgalaxer har en stav. 

Staven är en stående våg av stjärnor som uppstår genom samverkan mellan galaxens rotation och flödet av stjärnor kring kärnan. Stavar kan bildas och upplösas, och det är troligt att spiralgalaxer kan genomgå flera episoder som stavgalaxer. 

I Hubbles galaxklassifikation betecknas stavgalaxer som SBa, SBb och SBc, beroende på hur öppna spiralarmarna är.

2005 bekräftade mätningar med Spitzerteleskopet tidigare teorier om att Vintergatan skulle vara en stavspiralgalax.

Källor

Fotnoter

Externa länkar

Galaxtyper
Radiator

Radiator, även värmeelement eller bara element, på finlandssvenska vanligen kallat batteri, är en anordning för att värma upp inomhusluft.

Radiatorer är i allmänhet varmvattendrivna, de benämns ofta felaktigt som Element men det syftar då på elektrisk värmeöverföring och inte vattenburet. Äldre radiatorer i system med vattenburen värme utfördes i regel som sektionsradiatorer. Numera tillverkas dock nästan uteslutande panelradiatorer. Det finns även andra sätt att värma luft inomhus, som till exempel konvektorer.

Tvärtemot vad namnet antyder sker bara en mindre del av värmeöverföringen från radiatorn genom strålning (radiation). Merparten av värmen överförs istället till luften genom konvektion.

Se även
Oljeradiator

Externa länkar

Uppvärmning
Milwaukee

Milwaukee är en stad i Wisconsin i USA. Med sina 594 833 invånare (2010) är Milwaukee den största staden i Wisconsin. Milwaukee är huvudort i Milwaukee County och ligger på den västra sidan av Michigansjön, cirka 130 kilometer norr om Chicago.

Vädret i Milwaukee är starkt påverkat av det inlandsklimat som råder i hela Mellanvästern. I den kallaste månaden januari är medeltemperaturen cirka −5 grader Celsius (högsta dagstemperatur en genomsnittlig dag ca −1,7 °C), trots att staden ligger längre söderut än Marseille vid Medelhavet. I juli är den högsta dagstemperaturen en genomsnittlig dag cirka 27 grader Celsius.

Många tyska och nederländska emigranter slog sig ned i Milwaukee och deras arv präglar staden än i dag. 

Enligt folkräkningen 2010 var 45 % av invånarna vita, 40 % svarta, 4 % asiater och 1 % urinvånare.

Historia 

Den första bosättaren i Milwaukee var den franskspråkige Alexis Laframboise, som skapade en handelsplats här. Milwaukee grundades 1846 då orterna Walker's Point, Juneautown och Kilbourntown förenades. De hade tidigare legat i konflikt med varandra. Under 1800-talet kom staden att präglas av den stora tyska invandringen och 1890 bestod invånarna av 69 % tyskättade. Det tyska inflytandet skapande också stadens storindustri – bryggerierna. Här återfinns stora amerikanska ölmärken som Pabst, Schlitz, Stroh och Miller. Milwaukee fick också en stor polsk minoritet under 1800-talet. Den stora emigrationen under 1800-talet till USA gjorde också att Milwaukee fick en stor inflyttning från Litauen, Italien, Irland, Frankrike, Ryssland, Böhmen och Sverige. I dag finns en även en betydande minoriteter med rötter i Kroatien och Serbien samt en växande bosnisk grupp.

Milwaukee kom under 1900-talets första hälft återkommande att regeras av socialistiska politiker som blev kända som "Sewer Socialists" då de satsade på att bygga ut stadens avloppssystem och förbättra infrastrukturen för invånarna. Tre gånger hade staden en socialistisk borgmästare: Emil Seidel (1910–1912), Daniel Hoan (1916–1940) och Frank Zeidler (1948–1960).

Industrialiseringen gjorde att många afroamerikaner flyttade till staden och från 1950-talet har gruppen hispanics vuxit.

1960 var Milwaukee en av USA:s största städer, men i slutet av 1960-talet började befolkningen att minska när innerstaden lämnades för omkringliggande orter. Milwaukee upplevde dock inte samma befolkningskris som andra städer i området, det så kallade Rostbältet, under 1970-talets urbana förfall. Sedan 1980-talet har staden satsat på att återuppliva innerstaden och göra nedgångna stadsdelar attraktiva, bland annat Historic Third Ward och Lincoln Village.

Näringsliv 
Ölkulturen är stark, med Miller Brewing Company som den stora tillverkaren.

Här tillverkas även motorcykeln Harley-Davidson.

Sport

Professionella klubbar i de stora lagsporterna 
 Major League Baseball (baseboll)
 Milwaukee Brewers
 National Basketball Association (basket)
 Milwaukee Bucks
 American Hockey League (ishockey)
 Milwaukee Admirals

Referenser

Noter

Externa länkar 

 

 
Orter i Wisconsin
Radiovågor

Radiovågor eller  radiosignal är den mest lågfrekventa formen av elektromagnetisk strålning. Radiovågor har frekvenser från 300 GHz ner till 3 kHz, och motsvarande våglängder mellan 1 millimeter och 100 kilometer.

Naturlig förekomst 
På jorden uppstår radiovågor främst vid blixturladdningar.

Tillämpningar 
Radiovågor används framför allt för olika former av radiokommunikation. Även storskalig radar använder radiovågor.

Långvågssändare har stor räckvidd då strålningen i viss utsträckning följer jordytan. De mycket korta våglängderna som används för t. ex. TV och frekvensmodulerad ultrakortvågsradio (FM UKV), har räckvidd som i huvudsak är densamma som det optiska siktavståndet från sändarantenn till mottagarantenn. Mellan- och kortvåg intar en mellanställning. Vissa skikt i atmosfären kan reflektera radiovågorna och på så sätt förlänga räckvidden betydligt.

Juridisk definition 
Den svenska Lagen om elektronisk kommunikation (SFS 2003:389) definierar radiovågor som elektromagnetiska vågor med frekvenser från 9 kilohertz till 3 terahertz som breder ut sig utan särskilt anordnad ledare.

Elektromagnetisk strålning kan vara hälsovådlig och användningen av den behandlas därför i  Strålskyddslagen.

Se även 
 Radio
 Radioastronomi
 Radioskugga

Källor

Externa länkar 

Elektromagnetisk strålning

es:Radiofrecuencia
Holy Hill

Holy Hill church är en katolsk kyrka som är belägen i Hubertus i sydöstra delen av delstaten Wisconsin i USA. Platsen där kyrkan ligger är högsta punkten i Wisconsin.

År 1920 uppfördes en byggnad som numera är känd som det gamla klostret. Kyrkans nuvarande huvudbyggnad invigdes 1931. Åren 2002 till 2006 genomgick kyrkan en renovering.

Externa länkar
 Officiell webbplats

Kyrkobyggnader i USA
Romersk-katolska kyrkobyggnader
Byggnader och anläggningar i Wisconsin
Underbefäl

Underbefäl betecknar en kategori av militära befäl, som även kan utgöra en egen befälskår. Underbefäl inom armén återfinns vanligtvis på gruppbefäls nivå.

Finland
I Finland förstås med underbefäl underofficerare, officersaspiranter, officerselever samt sergeanter och undersergeanter som fullgör beväringstjänst.

Sverige
Underbefäl var en befälsgrupp inom krigsmakten fram till tjänsteställningsreformen 1972. Genom reformen indelades underbefälen i två nya befälskårer, antingen som plutonsofficerare eller som gruppchefer.

Före 1972 var underbefälen en egen befälskår med yrkesanställd personal i fem olika tjänstegrader från vicekorpral till rustmästare. Drygt tio år senare, när den nya befälsordningen införts 1983, återstod endast värnpliktiga korpraler och furirer i de två återstående graderna. Efter 2009 års befälsordning motsvaras underbefäl närmast av gruppbefälen inom kategorin Gruppbefäl, soldater och sjömän, vilken innefattar tjänstegraderna vicekorpral, korpral och sergeant.

Vid tjänsteställningsreformen 1972 blev rustmästare och äldre överfurirer befordrade till fanjunkare, och yngre överfurirer blev sergeanter, furirer blev överfurirer, korpraler furirer och vicekorpraler korpraler. Vid befordringsomgången 1983 blev samtliga fanjunkare löjtnanter, och sergeanter blev fänrikar.
De av de tidigare underbefälen som kvarstod i försvarsmakten på 1980-talet, hade då befordrats dels via de två reformerna 1972 och 1983 och eventuellt ytterligare via egna meriter till lägst fänrik, enligt den nya befälsordningen som då gällde.

Övriga länder
I en internationell jämförelse motsvarar underbefäl tillsammans med underofficer det som i anglosaxiska länder betecknas som non-commissioned officer, förkortat NCO. Vid en uppdelning av NCO i en lägre och en högre klass, junior respektive senior non-commissioned officers, motsvarar underbefäl den lägre klassen med graderna corporal och sergeant. I Tyskland motsvaras underbefäl närmast av befälskategorin Unteroffiziere ohne Portepee och i Italien av Sottoufficiali: Ruolo Sergenti.

Referenser

Befälskårer
Befälskårer i svenska försvaret
Imperativ

Imperativ är ett verbmodus med vilket man formulerar en uppmaning. Detta modus finns i svenskan endast i ett tempus, presens, men i vissa språk, till exempel latin, finns även en futurum imperativ, uppmaning om något som kommer längre fram.

Inom syntax kan ett imperativböjt verb räknas som en egen sats då de inblandade redan vet vem som tilltalas (det finns alltså en underförstådd nexusförbindelse).

I språk med inslag av personböjning är den oftast obligatorisk för imperativ.

Svenska
Böjningsmönstren i svenskan är som följer:

Första konjugationen: fiska → fiska, hoppa → hoppa
Andra konjugationen: böja → böj, tycka → tyck
Andra konjugationen med j-bortfall och omljud: välja → välj, smörja → smörj
Tredje konjugationen: sy → sy, tro → tro
Fjärde konjugationen
Första avljudsklassen: svida → svid, tiga → tig
Andra avljudsklassen: bryta → bryt, bjuda → bjud
Tredje avljudsklassen: skära → skär, svälta → svält
Fjärde avljudsklassen: hinna → hinn, sticka → stick
Femte avljudsklassen: giva → giv
Sjätte avljudsklassen: taga → tag, gala → gal
Sjunde avljudsklassen: falla → fall, hålla → håll

Personböjning 

I äldre svenska texter kan man stöta på personböjningssuffix också på imperativen. Suffixet -om markerade första person plural, det vill säga att uppmaningen riktade sig till en grupp individer i vilken talaren inkluderade sig själv. Former som sjungom och väntom betydde alltså vad som i dag kan uttryckas som ’Låt oss sjunga!’ respektive ’Låt oss vänta!’. Ändelsen -en var livskraftig längre och markerade andra person plural, det vill säga en uppmaning till flera individer, där talaren inte inkluderade sig själv bland de uppmanade. Här används i dag samma form som för singulära subjekt. Det sammanhang i vilket en imperativfras yttras får nu förtälja om uppmaningen riktar sig till en eller flera. I ännu äldre svenska var ändelsen för imperativ andra person plural -er, till exempel sjunger, vänter (sjungen och vänten var däremot presens indikativ-ändelser). Detta levde kvar i bibelöversättningar till och med 1917 års kyrkobibel.

Franska
Franska har tre personböjningar för imperativ, andra person singular (du), första person plural (vi), andra person plural (ni, används även för lite hövligare singular).

Referenser

Modus
Makaroner

Makaroner (från italienskans maccheroni) är små, ofta böjda, rör gjorda av mjöl och vatten och en form av pasta. Det finns många varianter av makaroner. En del är raka och lika långa som spaghetti.

Historia 

Det råder delade meningar om varifrån namnet kommer. En del hävdar att det härstammar från Grekland och andra att det kommer från Italien. 

Makaroner var den första slags pasta som introducerades i Sverige och var länge även den enda sortens pasta i landet. Makaroner har funnits i Sverige sedan 1600-talets mitt. Makaroner var från början ett samlingsnamn på all pasta i Sverige, men kom under andra hälften av 1900-talet allt mer att betyda just den specifika pastasorten. Det äldsta bevarade svenska receptet med makaroner i är ett recept på köttsoppa 1755. 1961 kom snabbmakaroner som går snabbare att tillaga men ger en kortare mättnadskänsla.

Konsumtion 
Makaroner och annan pasta har snabbt ökat i popularitet. På 1950-talet åt svenskarna cirka 0,8 kg pasta per person och år men 2004 låg konsumtionen på 8,2 kg per person och år.

Tillagning 

Vanligen kokas makaroner i saltat vatten tills de blir mjuka i konsistensen, innan de serveras eller gratineras. En del avslutar tillagningen med att röra i en klick smör eller margarin i kastrullen.

Makaroner kan även mjölkstuvas. Till stuvade makaroner används med fördel makaroner med stora hål. Stuvade makaroner smaksätts ofta med malen muskot.

Normal koktid är cirka 7–11 minuter. Vissa grövre makaroner behöver koktid om 15 minuter eller mer. Snabbmakaroner blir klara efter omkring 3 minuter.

I USA, Kanada och Storbritannien kokas ofta pastan tillsammans med en sås gjord av cheddarost vilket skapar rätten som kallas macaroni and cheese (makaroner och ost). I Finland och Sverige är makaronipudding/makaronilåda en vanlig rätt på makaroner.

Servering 
Makaroner kan serveras med kött, fisk, fågel, grönsaker, såser, ost och ketchup. Stuvade makaroner serveras oftast till kött, fläsk eller korv.

Referenser 

Pasta
Lama

Laman (Lama glama) är ett djur som tillhör familjen kameldjur. Lama och alpacka anses vara domesticerade former av guanaco, men för alpackan är denna teori omstridd. Laman förekommer i Anderna i Sydamerika.

Kännetecken 

Djuret når en mankhöjd mellan 110 och 120 centimeter, i sällsynta fall upp till 130 centimeter, och har en vikt mellan 120 och 150 kilogram. Den känns igen på sina långa öron och hals. I motsats till kameldjur från gamla världen (dromedar och kamel) saknar laman pucklar. Som hos de flesta husdjur är pälsens färg variabel. Det finns enfärgade exemplar i vit, svart eller brun samt flera individer med olika mönster. Vid varje fot finns trampsulor och djurets övre läpp är uppdelad i två rörliga delar.

Levnadssätt

Föda 
Laman livnär sig av gräs, örter, buskar, lav, löv och svampar.

Fortplantning 

Efter dräktigheten som varar i 11 till 12 månader föds vanligen bara en unge och i sällsynta fall tvillingar. Ungdjur blir könsmogna efter ungefär två år.

Spottandet 

Det laman kanske är mest känd för, är att den spottar i olika situationer, till exempel när den känner sig hotad. När laman spottar är den påfallande träffsäker. Vanligtvis spottas det inte mot människor. Oftast spottar lamadjur mot varandra för att stärka sin position i hierarkin eller för att hålla artfränder på distans. Saliv spottas bara för att varna en motståndare. I allvarligare situationer spottar djuret halvsmält föda som det kastar upp genom matstrupen. Ämnet är grönt och illaluktande men går lätt att tvätta bort.

Domesticering 

Enligt den mest brukade teorin domesticerades laman 3000 år före Kristus. Dessutom ska guanacon vara lamans stamfader. Andra forskare hävdar att laman redan från början var en egen art och att den vilda formen är utdöd. Att redovisa lamans utvecklingshistoria är mycket svårt eller nästan omöjligt på grund av att det förekom flera korsningar med guanacon, alpackan och vikunjan. Även idag finns hybrider mellan dessa arter.

Alla folk som var eller är bosatta i Anderna använde laman som husdjur. Arten var främst ett lastdjur då inget annat djur från Sydamerika blev domesticerat för detta syfte. Laman har en mycket mjuk päls som bland annat används till kläder, men alpackans ull anses som mera värdefull. Indianerna använde köttet som mat, huden som läder, fettet som grundämne för levande ljus och djurets exkrementer som bränsle. För inkafolkets status som civilisation var laman mycket betydande. När spanska nybyggare anlände till regionen fanns omkring 10 miljoner lamadjur hos inkafolket. Sedan dess tappade den allt mer i betydelse på grund av hästens och fårets införande.

Laman används fortfarande som lastdjur, främst i Peru. I Sydamerika finns idag omkring 3 miljoner lamadjur, huvudsakligen för ullens och köttets skull. Djuret finns numera även i hägn utanför Sydamerika.

I Sverige har på senare tid laman börjat användas som "fåraherde". Laman tar kommandot i fårflocken, accepteras som dess ledare, och skyddar sedan flocken mot bland annat varg. Förmågan att spotta sitt maginnehåll mot vargen kommer då väl till pass. Det råder delade meningar om hur effektiva lamor är i detta avseende.

Referenser

Externa länkar 

Kameldjur
Presidentval

Presidentval är val av statschef i länder där statschefen bär titeln president och denna post tillsätts genom val.

President är den vanligaste titeln för statschefen i länder där statsskicket är republik. Valet går emellertid till på olika sätt i olika länder. I många fall tillämpas direkt val, i andra fall använder man olika former av indirekt val.

Finland

Finlands president utses i direkt val. Om ingen kandidat får majoritet i valet, förrättas ett andra val mellan de två kandidater som erhållit flest röster. Presidentval har hållits vid flera tillfällen sedan Finland blev självständigt.

USA

USA:s president utses genom indirekt val. Väljarna väljer elektorer till ett elektorskollegium, som i sin tur samlas och väljer president. Presidentval hålls i november var fjärde år, elektorskollegiet sammanträder i december och den ny- eller omvalda presidenten tillträder den nya mandatperioden i januari året efter. Se även: Primärval.
Arvinge

Arvinge är ett ord för den, som enligt arvslagstiftningen har rätt att ärva (taga arv) från någon som har gått bort.

I svensk rätt definieras begreppet arvinge i 1-3 kap. ärvdabalken. Om det inte finns någon arvinge, tillfaller arvet i stället Allmänna arvsfonden; 5 kap. 1 § ärvdabalken.

De arvingar som är den dödes barn, barnbarn och så vidare i nedstigande led, kallas bröstarvingar.

Arv
Trumpetare

Trumpetare kan syfta på:
 Trumpetare – en person som spelar trumpet
 Trumpetare (militärt yrke) – i äldre tider ett militärt yrke
 Trumpetare (fåglar) – ett släkte i ordningen tran- och rallfåglar

Se även
 Bara en trumpetare – svensk film (musikalisk komedi) från 1938
Industriarbetare

Industriarbetare är yrkesbenämning för personer som arbetar under tillverkningsindustrins kollektivavtal, till skillnad från tjänstemän inom samma bransch.

Se även 
Industrifacket (tidigare Industriarbetareförbundet)

Externa länkar 
Industrifacket

Yrken
Mäklare

Mäklare är en person som handlar med eller förmedlar tjänster, egendom, som fastigheter, skepp, företag, aktier eller värdepapper.

Fastighetsmäklare 

En fastighetsmäklare är en person som yrkesmässigt ägnar sig åt förmedling av fastigheter, delar av fastigheter, byggnader på annans mark, tomträtter, bostadsrätter, andelsrätter avseende lägenhet, arrenderätter eller hyresrätter.

Mäklare tillför i allmänhet inget värde utan det är säljare och köpare som skapar värde. Mäklare är fastighetsbranschens lastbilschaufförer.

Aktiemäklare 

Aktiemäklaren (person eller verksamhet) fungerar som ett mellanled mellan köpare och säljare av aktier och andra värdepapper på finansmarknaden. Aktiemäklaren analyserar finansmarknaden och ger rådgivning om köp- och säljläge på värdepapper eller aktier.

Yrken
Nerv

En nerv är en bunt av axoner från nervceller som leder elektriska impulser i det perifera nervsystemet. Nerverna förmedlar signaler i kroppen mellan det centrala nervsystemet (hjärnan) och kroppens organ och muskler. En nervcell består av en cellkropp samt två olika typer av utskott: axoner och dendriter. Axoner kan bli över 1 meter långa och leder signaler från nervcellskroppen. Dendriter leder signaler in mot cellkroppen.

Man skiljer mellan sensoriska, sammanbindande och motoriska nerver. Sensoriska nerver leder signaler till ryggmärgen och hjärnan från periferin, sammanbindande nerver binder samman olika delar av hjärnan och ryggmärgen, och motoriska nerver leder impulser från hjärnan och ryggmärgen till exempelvis en muskelcell.

Nervimpulserna avancerar som elektriska signaler inne i nervcellen (neuronet) i riktning från dendrit till axon. En nervcells axon möter en annan nervcells dendrit i det som kallas en synaps. I synapsen mellan nervcellerna avancerar signalen med hjälp av en signalsubstans, t.ex. acetylkolin, som frigörs från axonet och uppfattas av dendritens receptorer. Efter synapsen avancerar nervimpulsen igen i nästa nervcell som en elektrisk signal.

Långa nervceller är ofta täckta med myelin för att impulsen ska avancera snabbare.

Nerver tillhör det perifera nervsystemet. Nerver som utgår från ryggmärgen kallas ryggmärgsnerver. Det finns 12 par nerver som utgår från hjärnan (inklusive hjärnstammen) vilka kallas kranialnerver. De tillhör också det perifera nervsystemet, dock kan kranialnerv II anses tillhöra det centrala nervsystemet. Motsvarigheten till nerv i det centrala nervsystemet är nervbana.

Se även 
 Neuropati - en medicinsk benämning på nervskador
 Innervering - innebär att en nerv förbinder ett organ med det centrala nervsystemet och på det sättet kan impulser överföras dem emellan

Källor

Externa länkar 
 Människans nervsystem – webbuppslagsverk och hjärnatlas på Sahlgrenska akademins webbplats

Perifera nervsystemet
Wikipedia:Basartiklar
Jönssonligan på Mallorca

Jönssonligan på Mallorca är en svensk filmkomedi från 1989 i regi av Mikael Ekman. Det är den femte i serien av Jönssonligan-filmer, och den sista där Gösta Ekman spelar huvudrollen som Charles Ingvar "Sickan" Jönsson.

Handling 
Dynamit-Harry, Ragnar Vanheden och Doris har flyttat till Mallorca där Doris driver en spa- och solanläggning under namnet Dorisol. Charles-Ingvar "Sickan" Jönsson är däremot kvar i ett regnigt och kallt Stockholm där han tillbringar tiden med att se till Doris bostad. Pengarna från IKEA-kuppen har ligans medlemmar lyckats förlora genom att investera dem i ett stort antal Fermenta-aktier. 

En dag dyker direktör Wall-Enberg upp och Sickan erbjuds en hel del pengar för att öppna ett kassaskåp av märket Franz Jäger. Skåpet finns på Mallorca. Sickan blir dock dragen vid näsan och svär att hämnas på Wall-Enberg. Han blir då tvungen att ta hjälp av sina gamla kumpaner Vanheden och Harry. Tillsammans upptäcker de att Wall-Enberg gör skumraskaffärer med antikviteter i samarbete med en svensk antikvitetshandlare i Palma, Gertrude Germann. Affärerna involverar stora pengar, även dessa inlåsta i ett Franz Jäger-skåp.

Rollista (i urval)

Om filmen  
Filmen är inspelad på Mallorca, men många inomhusscener är inspelade i Sverige.

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Svenska filmer 1989
Spanien på film
Jönssonligan
Svenska uppföljarfilmer
Filmer från Svensk Filmindustri
Filmer i regi av Mikael Ekman
Filmmusik av Ragnar Grippe
Svenskspråkiga filmer
Järnväg på film
Svenska 1980-talsfilmer
Rönneberga kurs- och konferensanläggning

Rönneberga Konferens är en strandnära konferensanläggning på Elvikslandets södra del mot Hustegafjärden på Lidingö utanför Stockholm, invigt 1969. Kursgården har sedan den uppfördes använts för studier och konferenser. Från början användes anläggningen för kurser som hölls av olika fackförbund men idag används den av såväl näringsliv som av fackförbund. Man satsade redan från början mycket på den konstnärliga utsmyckningen och man lade ner ett stort arbete på inredningen och materialval i syfte att skapa en inspirerande miljö för kurs- och konferensdeltagare.

Ägare till anläggningen är de fem fackförbunden Svenska Byggnadsarbetareförbundet, Svenska Målareförbundet, Svenska Elektrikerförbundet, Fastighetsanställdas Förbund och Seko. Anläggningens VD är Gunilla Runsten.

Källor 
 DN-Ekonomi, artikel "S-topp ny chef för Rönneberga", publicerad 25 maj 2005.

Externa länkar 
 

Byggnader och anläggningar i Lidingö kommun
Kursgårdar
Gilbert Elliot, 3:e baronet av Minto

Gilbert Elliot, 3:e baronet av Minto, född i september 1722, död den 11 februari 1777, var en skotsk politiker och poet. Han var far till Gilbert Elliot, 1:e earl av Minto.

Elliot satt 1754 och från 1762 till sin död i underhuset och tillhörde kretsen av Georg III:s förtroliga rådgivare samt uppmuntrade som sådan dennes oförsonliga politik mot de nordamerikanska kolonisterna. Med skotska litterära kretsar var han nära förbunden och är känd som författare till några mycket populära lyriska småstycken.

Källor

Noter

Externa länkar

Skotska poeter
Engelskspråkiga poeter
Brittiska parlamentsledamöter
Skotska politiker
Baronetvärdiga personer
Brittiska politiker under 1700-talet
Brittiska författare under 1700-talet
Födda 1722
Avlidna 1777
Män
Ugglan
Alumner från Edinburghs universitet
Alumner från Utrechts universitet