kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Nydalasjön

Nydalasjön (tidigare Tavlesjön) är en sjö i Umeå kommun i Västerbotten som ingår i . Sjön är drygt tre kilometer lång (i nord-sydlig riktning) och en halv kilometer bred (öst-väst), och som mest cirka  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Kolbäcken. Vid provfiske har abborre, gädda och mört fångats i sjön.

Sjön är belägen i östra utkanten av Umeå tätort, nära stadsdelarna Nydalahöjd, Mariehem och Tomtebo. En campingplats ligger vid sjöns norra ände. Flera små vägar, stigar och cykelvägar gör det möjligt att promenera eller cykla runt sjön och den totala sträckan blir då cirka 8,5 kilometer.

Nydala fritidsområde
Under sommaren är Umelagun – ett utomhusäventyrsbad, natursjöbad, bastuflottar och caféer – öppet. Under vintern är längdskidåkning och pimpelfiske populärt, och sjön plogas ibland så att skridskoåkare kan göra "långfärder".

First Camp Umeå, tidigare Nydala Camping och Umeå Camping, är belägen i området. Campingen har hundratals campingplatser och knappt 100 stugor samt äventyrsgolf, restaurang och andra attraktioner.

Trycket på sjön som friluftsmål har ökat i takt med Umeås växande befolkning och den pågående utbyggnaden av stadsdelen Tomtebo i söder, som beräknas ha omkring 20 000 invånare inom några decennier.

Det finns en mängd preparerade grillplatser runt sjön där kommunen tillhandahåller ved 15 april till 30 september.

Runt Nydalasjön finns tillgång till blåbär, lingon, åkerbär samt svamp på hösten. Fiskekort kan köpas i området.

Historia
1797 anlade dåvarande landshövdingen Pehr Adam Stromberg ett nybygge och startade ett uppodlingsprojekt vid sjöns norra ände. Han kallade gården Nydala efter godset Nydala herrgård i Nydala socken i Småland som en gång tillhört släkten.

Före 1980-talet hette sjön Tavlesjön, vilket gett byarna Innertavle och Yttertavle sina namn. Namnbytet berodde på att Tavlesjön ofta förväxlades med Tavelsjön (och byn Tavelsjö), som ligger längre in i landet.

Delavrinningsområde 
Nydalasjön ingår i delavrinningsområde (708809-172336) som SMHI kallar för Utloppet av Nydalasjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Kolbäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (49 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 20 procent av avrinningsområdet.

Galleri

Se även 
 Lista över insjöar i Umeå kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
Nydalasjön Umeå Kommun - En 10minuter lång naturfilm
Umeå kommuns webbplats om Nydalaområdet
Nätverket för Nydalas nyttjare

Insjöar i Umeälvens avrinningsområde
Insjöar i Västerbotten
Insjöar i Umeå kommun
Insjöar i Sverige om minst en kvadratkilometer
Sterlingsilver

Sterlingsilver (engelska: sterling silver) är en legering som består av minst 92,5 % (925/1000) silver, kan också stämplas 935 om finhalten är (935/1000). Resten är i huvudsak koppar och undantagsvis zink. Sterlingsilver används bland annat i smycken.

Egenskaper 

Sterlingsilver har en betydande nackdel som färdig vara. Det är mjukt och klarar inte större belastning innan det deformeras. Sedan länge använder man sig av en annan renhet, så kallat verksilver, 83 % (830/1000) silver och 17 % (170/1000) koppar, för föremål som kräver högre seghet och/eller belastningshållfasthet, till exempel vid tillverkning av matbestick och ljusstakar. Sterlingsilvret har fördelen att det har högre smidbarhet och smälttemperatur än verksilver, samt att det inte missfärgas lika snabbt som verksilver. Färdiga föremål tillverkade av verksilver försilvras oftast för att bättre motstå missfärgning. Sterlingsilver däremot vitkokas ofta endast, eller poleras.

Silver oxideras efter en tids exponering i luft med en svart eller blåsvart beläggning som främst utgörs av silversulfid.  Detta manifesteras också vid putsning av silver med silverputsmedel, som innehåller ämnen som kemiskt omvandlar ytan av silversulfid till metalliskt silver och vätesulfid. Vid putsningen känns ibland därför en tydlig lukt, ungefär som ruttna ägg. 

 Densitet: 10360 kg/m³
 Kemiskt tecken: Ag av latinets Argentum som betyder silver.

Historik 

Det finns många olika teorier om sterlingsilvrets historia, men huvudsakligen anses benämningen ha uppkommit i England eller Mellaneuropa under 1000-1200-talet.

Några teorier menar att ordet har sitt ursprung i star, "stjärna", eller starling, fornengelska stærling, "stare". Benämningen sterling användes på 1000-talet i Normandie om pennymynt i silver, varav många bar en stjärna som dekoration. 

I medeltida svensk silversmedslitteratur förekommer oftast förklaringen att det kommer från ordet esterlinger, under 1000-1200-talet benämningen på ett område i östra Tyskland, vars invånare använde lokalt tillverkade silvermynt av en hög och jämn kvalitet vid handelsutbyten. Mynten smältes om och vidarebearbetades av silversmeder bland annat i Mellaneuropa på 1000-talet. Silversmederna betecknade föremålen som gjorda av esterlingsilver (som sedan förvanskades till sterlingsilver), och därmed, på den tiden, av en ovanligt hög silverhalt. 

Engelsmännen tillskriver sig själva historien på så sätt att handelsmännen och den engelske kungen Henry II under 1100-talet lärde sig att uppskatta silvermynten för sin jämna metallrenhet. Kungen lockade därefter ett flertal esterlinger till England för att upparbeta silver och tillverka silvermynt. Ordet förvanskades efter en tid till sterlingsilver. 

Faktum är dock att sterlingsilvermynten 1158 blev ny officiell myntfot i England, med standardiserad renhet på 92,5 % silver.

Engelska språkforskare menar att ordet esterling inte i engelskan kan förvanskas till sterling, varför de menar att hela engelska ursprunget från esterlingerteorin kan förkastas. Att ordet kan ha förvanskats i Mellaneuropa under 1000-talet förefaller därför mera troligt.

Källor

Noter  

Legeringar
Mariehem

Mariehem är det äldsta och största delområdet i stadsdelen Marieområdet i Umeå, ungefär 4 km från stadens centrum. Området avgränsas i väster av Mariehemsängarna och naturparken Stadsliden, och mot norr av delområdena Marieberg och Mariedal. Längs områdets östra sida, Mariestrand, avskiljer Kolbäcksvägen (E4) området från Nydalasjöns fritidsområde, och i söder gränsar Mariehem mot delområdena Nydalahöjden, Olofsdal, Lilljansberget och Berghem.

Den grundläggande planeringen av Mariehem utfördes av arkitekterna Hans Åkerlind och Gunnar Färjare, innan uppdraget att rita en stadsplan gick till Orrje & Co. 

En första etapp inleddes redan 1962 men byggnationerna fortsatte långt in på 1970-talet. Området består till stor del av flerfamiljshus byggda i miljonprogramsstil med vita fasader. Lägenheterna är i huvudsak ägda av Heimstaden efter en bostadsaffär med allmännyttiga Bostaden AB 2017, men även bostadsrättsföreningar och privatägda hyreshus förekommer.

I sydvästra delen av Mariehem finns också ett stort antal egnahem i form av radhuslängor och mindre villor. Den relativa närheten till universitet gör att det även finns en del studentbostäder i beståndet. 

Marieområdet har under åren utvidgats med delområdena Mariehems Gård och Mariehems Höjd, samt i österMariestrand, i anslutning till Kolbäcksvägen och Nydalasjön. 

Astra Zeneca hade en förpackningsenhet i närheten av Mariehems Centrum, som dock såldes vidare till GE Healthcare, idag Cytiva

Sport och fritid 
I väster rymmer Mariehemsängarna sommartid banor för frisbeegolf och konstgräsplan för fotboll, och används också för spel under den stora Bränbollscupen. Vintertid finns skidliftar vid Bräntberget. I väster finns Nydalasjöns fritidsområde med camping, utebad och det tempererade badet Umelagun. På området arrangeras också varje år sedan 1983 Umeå fotbollsfestival, med områdets största idrottsklubb
Mariehem SK som huvudarrangör.

Trafik 
Stadsdelen var den första i Umeå med genomförd trafikseparering . Kolbäcksvägen har i och med ringledsprojektet Umeåprojektet breddats, och ingår numera i Europaväg 4, E4.

Historia 
Stadsdelen har fått sitt namn efter det lantställe – uppkallat efter hans hustru Maria – som rådmannen och handelsmannen Anders Grahn (död 1888) lät bygga i slutet av 1800-talet ungefär där nuvarande Bräntbergsskolan är belägen. Av lantstället – där umeåfotografen Bertil Ekholz skulle tillbringa många somrar på 1920-talet – återstår idag endast ett hus, som flyttats till den intilliggande Törnskatevägen.

I det som i dag är Mariehems nordöstra utkant låg tidigare den förre landshövdingen Pehr Adam Strombergs gård Nydala, vilket lever kvar både i namnet på sjön (egentligen Tavlesjön) och Strombergs väg, som sträcker sig från Mariehem förbi berghem till universitetsområdet.

Uppväxta på Mariehem 

Hanna Ljungberg
Kee Marcello
Molly Pettersson Hammar
Maria Pietilä Holmner
Lars Berge
Elin Berge

Bilder

Referenser

Externa länkar 
 Mariehem på OpenStreetMap
 Mariehem i Google Maps

Stadsdelar i Umeå
Miljonprogrammet
Mariehem SK

Mariehem SK, Mariehem sportklubb, är en fotbollsförening i Umeå bildad 1974, med 25 fotbollslag (9 dam- och flicklag samt 14 herr- och pojklag samt 2 lag för funktionshindrade). Klubben har en egen konstgräsplan som heter MSK Arena.

Föreningen lyckades år 2007 vinna sina serier med tre av seniorlagen. Mariehem SK:s damlag vann Division 3 Västerbotten, Mariehem FF (farmarlaget till damlaget) vann division 4 Västerbotten (helt obesegrade), samt att Mariehem SK:s herrlag vann som nykomlingar Division 3 södra Norrland. 2009 spelade damlaget i andradivisionen (dåtidens Division 1, Norrettan), och befinner sig i tredjedivisionen sedan 2010. Herrlaget spelade i fjärdedivisionen 2008–2014, men befinner sig i sjättedivisionen sedan 2016.

MSK har producerat ett antal spelare som har gått vidare till högre nivåer. En rad lokala spelare har Mariehem SK som moderklubb, varav de främsta är Anton Holmberg (GAIS), Mikael Dahlberg (Gefle IF och tidigare Djurgårdens IF), samt Hanna Ljungberg (Umeå IK).

Klubben arrangerar också Umeå fotbollsfestival som är en av Sveriges största fotbollscuper för barn och ungdomar.

Klubbens seniorlag 
MSK Herrar A (Div 4 södra)
 MSK Damer A  (Div 2 Norra Norrland Syd)

Publiksnitt 
Mariehem har haft följande publiksnitt

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Mariehem SK
 Umeå Fotbollsfestival

Fotbollsklubbar i Sverige
Sportklubbar i Umeå kommun
Sportklubbar bildade 1974
Moder Jords Massiva

Moder Jords Massiva var en svensk musikgrupp som släppte tre album och en EP åren 2001-2007. Musikstilen är en blandning av dub, house och elektroniska rytmer. Gruppen var löst sammanhållen och hämtade sina medlemmar från en krets av över trettio personer.

Gruppen bildades 1999 när sexton konstnärer och musiker reste tillsammans till en badort utanför Montevideo i Uruguay. De spelade runt om i Norden, bland annat på Roskildefestivalen och Hultsfredsfestivalen, samt i Sydamerika.

Utöver bandet driver tidigare medlemmar av Moder Jords Massiva ett oberoende skivbolag, Flora & Fauna. Medlemmarna Lindroth, von Euler och Giese gick efter MJM:s sista album genast vidare med musikprojektet Parken, som ligger på detta bolag.

Medlemmar
Några av medlemmarna var:
 Anders Rudström
 Anna Maria Espinosa
 David Giese
 Erik Aalto
 Frans Carlqvist
 Gibril Jobe
 Henrik von Euler
 Kalle Bäccman
 Malin Dahlström
 Maria Törnqvist
 Mattias Enberg
 Saemi Grettison Karlsson
 Paola
 Pelle Lindroth (Parken)
 Philippe Lassey

Diskografi

Källor

Externa länkar
 

Upplösta svenska elektroniska musikgrupper
Runaway Bride

Runaway Bride är en amerikansk romantisk komedi från 1999 med Julia Roberts och Richard Gere i huvudrollerna.

Handling 
Storstadsjournalisten Ike Graham i New York har skrivit en ganska lögnaktig historia om Maggie Carpenter, en kvinna som har sagt nej vid altaret några gånger. Hans chef ger honom sparken och Ike söker upp Maggie i hennes lilla stad i Maryland, där Maggie ska gifta sig för fjärde gången, för att ta reda på sanningen och på så vis få tillbaka jobbet.

Om filmen 
Runaway Bride regisserades av Garry Marshall. Filmen hade Sverigepremiär den 3 september 1999.

Rollista (i urval)

Referenser

Externa länkar 
 
 

Amerikanska filmer 1999
Amerikanska romantiska komedifilmer
Filmer från Touchstone Pictures
Maryland på film
New York på film
Filmer om bröllop
Engelskspråkiga filmer
Filmer från Paramount Pictures
Filmer i regi av Garry Marshall
Petteri Jalava

Eelis Petteri Jalava, född 28 september 1967, är en svensk estradpoet med tre diktsamlingar utgivna, Lindansaren 1999 (), Metastaser och andra odjur 2002 (), Tiden har inga stränder 2002.

Svenska poeter
Svenskspråkiga poeter
Födda 1967
Sverigefinländare
Män
Levande personer
Europahymnen

Europahymnen består av en del av den sista satsen av Ludwig van Beethovens nionde symfoni, som är en musiksättning till Friedrich von Schillers dikt Till glädjen, en melodi som också används som tonsättning till dikten Visan om solen, månen och planeterna av Betty Ehrenborg, en sång som också blivit känd som sista versens inledningsord Januari börjar året.

Europahymnen antogs 1972 av Europarådet som hymn för Europa. 1985 antogs den även som hymn för Europeiska gemenskaperna, sedermera Europeiska unionen.

På grund av det stora antalet språk som används i Europeiska unionen är hymnen rent instrumental, och den tyska texten av Friedrich Schiller har ingen officiell status. Det finns även en relativt populär text på latin som börjar med "Est Europa nunc unita". Hymnen valdes som utgångsmarch vid prins Carl Philips vigsel med Sofia Hellqvist den 13 juni 2015.

Se även 
 Europeiska unionens symboler

Referenser

Externa länkar 
 Europahymnen Där går det att klicka vidare för att kunna lyssna på olika versioner av europahymnen.

Europeiska unionens symboler
Nationalsånger i Europa
Populärmusik baserad på klassiska verk
Landquart (region)

Landquart är en  region i den schweiziska kantonen Graubünden. Det omfattar Rhendalen mellan kantonshuvudstaden Chur i söder och gränsen mot kantonen Sankt Gallen och furstendömet Liechtenstein i norr.

Regionen består av två historiska landskap: Bündner Herrschaft, norr om floden Landquarts mynning i Rhen, och Vier Dörfer, söder därom.

Språk
Området är helt tyskspråkigt, och har varit så sedan det rätoromanska språket undanträngdes under 1300-1500-talen genom inflyttning, framförallt från lägre belägna delar av Rhendalen och området runt Bodensjön.

Religion
Andelarna av katoliker och reformerta är ungefär jämnstora i Vier Dörfer, medan de reformerta överväger i Bündner Herrschaft.

Arbetsliv
I sin helhet är kommunerna i regionen att betrakta som förorter till Chur, med omfattande utpendling dit. Samtidigt förekommer en hel del inpendling till framför allt Lanquart, som industrialiserades redan under 1800-talet.

Indelning

Historik
1851 infördes en indelning av kantonen i distrikt, kretsar och kommuner. Kretsindelningen återspeglade i stor utsträckning den äldre indelningen i tingslag, till viss del motsvarade svenska härader:
 Distriktet Oberlandquart omfattade övre och mittre Prättigau (kretsarna Jenaz, Klosters, Küblis och Luzein) samt Davos (som utgjorde en krets).
 Distriktet Unterlandquart omfattade nedre Prättigau (kretsarna Schiers och Seewis) samt Rhendalen mellan Chur och kantonsgränsen (kretsarna Maienfeld och Fünf Dörfer). 

År 2000 gjordes en gränsändring, varvid kretsarna Schiers och Seewis överfördes från Unterlandquart (som samtidigt bytte namn till Landquart) till Oberlandquart (som bytte namn till Prättigau-Davos).

2016 genomförde kantonen en indelningsreform, varvid distrikten avskaffades och ersattes av regioner. Kretsarna förlorade samtidigt sin politiska funktion och kvarstår endast som valkretsar. Distriktet Landquart ersattes då av regionen med samma namn och geografiska utsträckning, med undantag för kommunen Haldenstein som istället överfördes till den nya regionen Plessur.

Kommuner
Regionen Landquart är indelad i åtta kommuner:

Källor

Regioner i Graubünden
Maloja (region)

Maloja (officiell tysk och italiensk namnform; tidigare italiensk namnform Maloggia, rätoromanska Malögia) är en region i den schweiziska kantonen Graubünden. Den omfattar två dalgångar som skiljs åt av Malojapasset: Dels Oberengadin (Engiadin'Ota) med floden Inns översta lopp, dels den schweiziska delen av Bregagliadalen där floden Mera (Maira) rinner upp.

Språk 
Bregaglia är sedan reformationens införande på 1600-talet officiellt italienskspråkigt. Det vardagliga umgängesspråket har dock varit, och är i hög grad än idag bargajot, en övergångsdialekt mellan lombardiska och rätoromanska. Numera finns även en betydande tyskspråkig minoritet.

I Oberengadin det rätoromanska idiomet puter det traditionella inhemska språket. Under 1800-talet började dock tyska språket vinna insteg, och blev redan vid sekelskiftet 1900 majoritetsspråk. Även italienska har vunnit viss terräng. År 2000 hade sju av tio tyska som huvudspråk, två av tio rätoromanska och en av tio italienska.

Religion 
Vid reformationen antog samtliga församlingar i distriktet den reformerta läran. På grund av omfattande inflyttning de senaste hundra åren är idag dock de katolska invånarna något fler än de reformerta i Övre Engadin, medan de utgör ungefär en fjärdedel i Bregaglia.

Indelning 
Regionen inrättades 2016 i samband med att kantonen genomförde en indelningsreform, varvid de tidigare distrikten avskaffades. Samtidigt förlorade kretsarna all politisk betydelse, och kvarstår endast som valkretsar. Bregaglia tillhörde en krets med samma namn, övriga kommuner tillhörde kretsen Oberengadin/Engiadin'ota.

Regionen består av tolv kommuner:

Referenser 

Regioner i Graubünden
Moesa (region)

Moesa (äldre tysk stavning Moësa) är den sydvästligaste regionen i den schweiziska kantonen Graubünden. Den består av de två dalgångarna Val Calanca och Val Mesolcina, och gränsar i väster till kantonen Ticino, och i öster till den italienska regionen Lombardiet, från vilket det skiljs genom bergskedjan Catena Mesolcina. Regionen har fått sitt namn av floden Moesa som rinner genom Val Mesolcina, den folkrikaste av dalarna.

90% av befolkningen är katoliker och italienskspråkiga. Flertalet av dem talar den lombardiska dialekten ticines till vardags.

Banden till grannkantonen Ticino är på många sätt starkare än till övriga delar av den egna kantonen. Dels är språket gemensamt, dels pendlar en tredjedel av invånarna i Moesa till Ticino, och då främst till staden Bellinzona som ligger nära gränsen.

Historia
1480 anslöt sig Mesocco och Soazza till Grauer Bund, och 1496 följde resten av området efter. Allt sedan dess har det varit en del av vad som nu kallas Graubünden.

Indelning
Regionen inrättades 2016 i samband med att kantonen genomförde en indelningsreform, varvid distrikt avskaffades och ersattes av regioner. Samtidigt förlorade de tidigare kretsarna Calanca, Mesocco och Roveredo all politisk betydelse, och kvarstår endast som valkretsar. Krets Calanca sammanföll geografiskt med Val Calanca, medan kretsarna Mesocco och Roveredo motsvarade Val Mesolcina.

Regionen består av tolv kommuner:

Källor

Regioner i Graubünden
Plessur (region)

Plessur är en region i den schweiziska kantonen Graubünden. Den omfattar dels kantonens huvudstad Chur, dels de därifrån utgående dalförena Schanfigg och Churwaldnertal, som genomströmmas av floderna Plessur respektive Rabiusa.

Språk 
Regionen är tyskspråkig. Det rätoromanska språket trängdes steg för steg undan av tyska från 1300- till 1500-talet, dels genom inflyttning av walser till landsbygden, dels genom inflyttning till Chur från lägre belägna delar av Rhendalen och området runt Bodensjön, särskilt efter den stora stadsbranden 1464.

Religion 
I samband med reformationen övergav flertalet av regionens församlingar katolicismen. Churwalden blev dock konfessionellt delat, med gemensamt nyttjande av kyrkan för både katoliker och reformerta kyrka. I modern tid har antalet katoliker ökat genom inflyttning, och i Chur är de numera i majoritet.

Historik 
När kantonen indelades i distrikt 1851 bildades distrikt Plessur av de tidigare tingslagen (ungefär motsvarande svenska härader) Chur, Churwalden, Langwies och Sankt Peter (Ausserschanfigg), samt dessutom byn Arosa som tidigare tillhört tingslaget Davos.

Distriktet var uppdelat på tre politiska kretsar:  
 Chur (motsvarande det tidigare tingslaget, tillika staden med samma namn).
 Churwalden (motsvarande det tidigare tingslaget med samma namn, samt dessutom byn Praden).
 Schanfigg (motsvarande de tidigare tingslagen Langwies (utom Praden) och Sankt Peter, samt byn Arosa.

2016 genomfördes en indelningsreform i kantonen, varvid de tidigare distrikten ersattes av regioner. Kretsarna förlorade samtidigt sin politiska funktion och kvarstår endast som valkretsar. Distriktet Plessur ersattes då av regionen Plessur, som hade samma geografiska utsträckning, frånsett att även kommunen Haldenstein tillkom, vilken dittills hade hört till kretsen Fünf Dörfer i distriktet Landquart.

Indelning 
Regionen består av fyra kommuner:

Källor 

Regioner i Graubünden
Prättigau/Davos

Prättigau/Davos (rätoromanska: Partenz/Tavau) är en region i den schweiziska kantonen Graubünden. Det omfattar dels Prättigau, dallandskapet som genomströmmas av floden Landquart, dels Davos, som brukar räknas som ett eget landskap runt floden Landwasser.

Språk 
Språket i området skiftade under senmedeltiden från rätoromanska till tyska. Detta skedde dels genom inflytande från Rhendalen, men framförallt på grund av en omfattande inflyttning av walser till Davos från omkring år 1280, vilka sedan spred sig vidare till Prättigau. Rätoromanskan försvann helt från området under 1500-talet.

Religion 
Under 1500-talet gick hela distriktet över till den reformerta kristendomen. Idag finns dock en inte obetydlig minoritet av katoliker i området, i Prättigau är det omkring en femtedel, i Davos två femtedelar.

Indelning

Historik
1851 infördes en indelning av kantonen i distrikt, kretsar och kommuner. Kretsindelningen återspeglade i stor utsträckning den äldre indelningen i tingslag, till viss del motsvarade svenska härader:
 Distriktet Oberlandquart omfattade övre och mittre Prättigau (kretsarna Jenaz, Klosters, Küblis och Luzein) samt Davos (som utgjorde en krets).
 Distriktet Unterlandquart omfattade nedre Prättigau (kretsarna Schiers och Seewis) samt Rhendalen mellan Chur och kantonsgränsen (kretsarna Maienfeld och Fünf Dörfer). 

År 2000 gjordes en gränsändring, varvid kretsarna Schiers och Seewis överfördes från Unterlandquart (som samtidigt bytte namn till Landquart) till Oberlandquart (som bytte namn till Prättigau-Davos).

2016 genomförde kantonen en indelningsreform, varvid distrikten avskaffades och ersattes av regioner. Kretsarna förlorade samtidigt sin politiska funktion och kvarstår endast som valkretsar. Distriktet Prättigau-Davos ersattes då av regionen med samma namn.

Kommuner 
Regionen består av elva kommuner:

Källor 

Regioner i Graubünden
České dráhy

České dráhy eller förkortat ČD är ett järnvägsbolag i Tjeckien ägt av staten.

När Tjeckoslovakien upplöstes delades även Tjeckoslovakiens statliga järnväg Československé státní dráhy (ČSD) som blev České dráhy i Tjeckien och Železnice Slovenskej republiky (ŽSR) i Slovakien.

Externa länkar 
 České dráhy

Järnvägsbolag
Tjeckiska företag
Företag med statligt ägande