kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tre dar i buren

Tre dar i buren är en svensk dramafilm från 1963 i regi av Ragnar Frisk.

Handling
Freddy och Stickan jobbar på en knappfabrik där det samtidigt utvecklas vapen. På vapenlaboratoriet har det utvecklats ett helt nytt vapen som snart ska visas upp för armén. Ritningarna låses in i ett kassaskåp, till vilket endast kamrer Nilsson har nyckeln. Men han tappar den på gatan. Freddy hittar den utan att veta vad det är för en nyckel. Freddy och Stickan blir inkallade till repövning. Skurkar som försöker få tag i planerna följer dem.

Om filmen
Filmen premiärvisades 26 december 1963 på biograferna Saga i Hallstahammar och Cinema i Västerås . Filmen spelades in i Kinocentralen Täby av Curt Cronwall, vissa scener inspeladed på höghuset vid Regementsgatan 56 i Solna (Stockholms Garnison BRF nr1). Som filmorkester engagerades Sven-Ingvars.

I sin recension i Aftonbladet i samband med filmens premiär skrev Jurgen Schildt att filmens producenter borde tvångsförflyttas till Kanarieöarna.

Roller i urval
Thore Skogman - Freddy 
Anita Lindblom - Eva 
Arne Källerud - Stickan 
Nils Hallberg - Snook 
Sven Holmberg - kamrer Nilsson 
Carl-Axel Elfving - sergeant Storm 
Håkan Westergren - direktör Bergström 
Britta Holmberg - fru Nilsson 
Hans Lindgren - kaptenen 
Ragnar Klange - översten 
Per-Axel Arosenius - adjutanten 
Rolf Bengtsson - Tummen 
Curt Löwgren - Långfingret 
Holger Höglund - Skumrisk 
Olle Björklund - TV-regissören

Filmmusik i urval
Tre dar i buren, kompositör Thore Skogman, sång Thore Skogman 
Ett litet rött paket, kompositör Owe Thörnqvist, framförs av Sven-Ingvars som playback (samma version som på EP-skivan 1963)
E' fin vise, text Gustaf Fröding, framförs av Sven-Ingvars. (Sven-Ingvars gjorde sedan två andra versioner av denna låt på skiva - dels på EP:n "E' fin vise" 1964, dels på LP:n "Sven-Ingvars i Frödingland"
Sjung inga romanser, framförs av Anita Lindblom.

Referenser

Svenska filmer 1963
Svenska komedifilmer
Sven-Ingvars
Svenska dramafilmer
Svenskspråkiga filmer
Filmer i regi av Ragnar Frisk
Svenska 1960-talsfilmer
Olle med värs

Olle med värs, även känd som Jag ock min bror, var en tidig svensk tecknad dagspresserie skapad av Nils Ringström och publicerad i Svenska Dagbladet på 1920-talet. Serien var originell såtillvida att den var skriven och tecknad i ett slags "dagboksform", där Ringström imiterade ett barns sätt att skriva och rita.

Svenska serier
Svenska dagspresserier
Svenska seriefigurer
Andreas Canuti Brodinus

Andreas Canuti Brodinus, levde omkring 1635–1674. Lektor i Västerås och kyrkoherde i Irsta församling i Västerås stift. Han finns representerad i de svenska psalmböckerna med översättningen av en psalm, som i 1819 års psalmbok tillskrivits Stefan Muraeus Larsson. I första upplagan av 1937 års psalmbok anges översättningen vara utförd 1674 av Muraeus.

Psalmer
Jesus är mitt liv och hälsa (1695 nr 141, 1937 nr 121) översatt 1671.

Externa länkar 
 

Svenska psalmförfattare
Födda 1635
Avlidna 1674
Män
Olrik (seriefigur)

Olrik är en återkommande figur i den tecknade serien Blake och Mortimer. Han är huvudpersonernas antagonist, är överste och är ofta inblandad i diverse skumma saker. Figuren skapades av Edgar P. Jacobs.

Belgiska seriefigurer
Jesus är mitt liv och hälsa

Jesus är mitt liv och hälsa är en gammal psalm i sju verser av Johann Gerdes (Gerdessen) från 1664. I 1819 års psalmbok anges att psalmen översattes av Stefan Muraeus Larsson, men i nästa psalmbok, 1937, finns han inte omnämnd, utan Andreas Canuti Brodinus anges som den som översatt/bearbetat texten 1671.

Psalmen inleds 1695 med orden:
JEsus är mitt lijf och hälsa
JEsus är min ädla kron

Melodin nedtecknad i den tyska koralboken Arien oder Melodeyen under tidigare delen av 1600-talet.

Publicerad som
Nr 141 i 1695 års psalmbok under rubriken "Om JEsu Namn och Välgierningar".
Nr 214 i 1819 års psalmbok under rubriken "Nådens ordning: Benådade kristnas frid, sällhet och åliggande".
Nr 303 i Metodistkyrkans psalmbok 1896 verserna 1, 3 och 6-7 under rubriken "Andliga erfareheter". (Som författare och översättare anges J. Gerdesen och S. L. Muraeus.)
Nr 302 i Nya Pilgrimssånger 1892 under rubriken "Tryggeht, glädje och tröst", verserna 1-3 och 5-7.
Nr 448 i Sionstoner 1935 under rubriken "Nådens ordning: Trosliv och helgelse".
Nr 121 i 1937 års psalmbok under rubriken "Tiden efter Påsk".

Se även
Jesus, du mitt liv, min hälsa

Tyska psalmer
Edgar P. Jacobs

Edgard Pierre Félix Jacobs, känd som Edgar P. Jacobs, född 30 mars 1904 i Bryssel, död 20 februari 1987 i Lasne-Chapelle-St-Lambert, var en belgisk serieskapare. Han arbetade som assistent till Hergé 1944-46 innan han skapade sin mest kända serie – Blake och Mortimer.

Biografi
Jacobs var något av en mångsysslare. Exempelvis arbetade han under en femårsperiod på 1930-talet med opera som (barytonsångare på Opéra de Lille).

Utöver sina egna Blake och Mortimer (tecknad av Jacobs 1946–1972; senare övertagen av andra) och hjälptecknandet på Tintin producerade han även en belgisk licensversion av Blixt Gordon. Dessutom gjorde han den fristående albumhistorien Le Rayon U (U-strålen).

Däremot var produktionen av Jacobs huvudserie inte särskild flink. Under tre decennier producerades endast tio Blake och Mortimer-album av Edgar P. Jacobs penna. Serien, som är en äventyrsserie med inslag av detektivroman och Jules Verne-inspirerad science fiction, präglades av en stor förkärlek för detaljer och en mångordig prosa. Många fransk-belgiska serieskapare ur senare generationer har påverkats av Jacobs stil, inklusive en del viktiga namn ur 1980-talets klara linjen-skola.

Jacobs i kulturen

Edgar P. Jacobs figurerar i lätt förklädd form – och kraftigt omlindat skick – i Tintinalbumet Faraos cigarrer. På sid 8 i den omtecknade versionen (fransk originalutgåva från 1955) dyker han upp som mumie nummer 14 i Kih-Oskhs grav. Jacobs presenteras här som egyptologen "E. P. Jacobini", komplett med glasögon och Jacobs ofta fotograferade fluga.

Bibliografi

Tecknade serier i tidning 
 Le Rayon U, i serietidningen Bravo, 1943; återtryckt i Tintin 1974.
 Blake och Mortimer, i Tintin:
 Le Secret de l'Espadon, 1946–1949.
 Le Mystère de la grande pyramide, 1950–1951.
 La Marque jaune, 1953–1954.
 L'Énigme de l'Atlantide, 1955–1956.
 S.O.S. Météores, 1958–1959.
 Le Piège diabolique, 1960–1961.
 L'Affaire du collier, 1965–1966.
 Les Trois Formules du professeur Sato, 1971–1972.

 "Le Trésor de Tout–Ankh–Amon", i Tintin #848, 1965. 
 Le Rayon U, i Tintin, 1974; färglagd och omtecknad av skaparen.

Tecknade serier i album 
 Blake och Mortimer :
 Le Secret de l'Espadon t. 1, 1950.
 Le Secret de l'Espadon t. 2, 1953. Sedan 1983 har historien återutgivits som tre album istället för två.
 Le Mystère de la Grande Pyramide t. 1, 1954. (på svenska: Pyramidens hemlighet del 1, 1978)
 Le Mystère de la Grande Pyramide t. 2, 1955. (Pyramidens hemlighet del 2, 1978)
 La Marque jaune, 1956. (Det gula tecknet, 1979)
 L'Énigme de l'Atlantide, 1957. (Atlantis gåta, 1980)
 S.O.S. Météores, 1959. (S.O.S. – Meteorer, 1979)
 Le Piège diabolique, 1962. (Den djävulska fällan, 1980)
 L'Affaire du collier, 1967. (Halsbandsmysteriet, 1980)
 Les 3 Formules du professeur Satō t. 1, 1977.
 Les 3 Formules du professeur Satō t. 2 (manus), med teckningar av Bob de Moor, 1990.
 Le Rayon U, RTP, 1967; version i svart-vitt.
 Le Rayon U'', Le Lombard, 1974; färglagd och omtecknad av skaparen.

Referenser

Belgiska serieskapare
Personer från Bryssel
Födda 1904
Avlidna 1987
Män
Lista över namnsdagar i Sverige

Lista över namnsdagar i Sverige finns i följande typer:

 Lista över namnsdagar i Sverige i datumordning
 Lista över namnsdagar i Sverige i alfabetisk ordning
Askholmen

''Askholmen länkar hit, för ön med samma namn i norra Roslagen, se Slätön-Medholma naturreservat.

Askholmen är en ö som ligger i Mälaren vid Strängnäs. Den tillhör Strängnäs Segelsällskap men är tillgänglig för alla båtfarare.

Källor

Öar i Strängnäs kommun
Öar i Mälaren
Blåjackor (film, 1964)

Blåjackor är en svensk dramafilm från 1964 i regi av Arne Mattsson.

Om filmen 
Filmen premiärvisades 3 oktober 1964 på biograf Sergel i Stockholm. Inspelningen utfördes med ateljéefilmning vid Slovenien Filmservis och Slovenien Triglav Film i Ljubljana med exteriörer från Piran i Slovenien och Skeppsbron i Stockholm av Kalle Bergholm och Sreco Pavlovcic. Musiken spelades in i Budapest, Ungern med Budapests symfoniorkester förstärkt med ungerska radions dansorkester under Egil Monn-Iversens ledning. Som förlaga har man Lajos Lajtais operett Blåjackor som uruppfördes på Stora Teatern i Göteborg 1941.

Roller i urval
Dirch Passer - korpral Sam Pettersson-Pedersen 
Åke Söderblom - amiral Napoleon "Nappe" von Lohring 
Siv Ericks - Mrs. Britt Plunkett 
Per Asplin - Bob Carlberg, kadett, amiralens systerson 
Elisabeth Odén - Eva, Mrs. Plunketts brorsdotter 
Grynet Molvig - Pia 
Nils Hallberg - Nitouche, balettmästare 
Arve Opsahl - Månsson, amiralens kalfaktor 
Carl-Axel Elfving - Fifi, ackompanjatör 
Anita Lindblom - Carmen 
Marianne Mohaupt - Fia 
Lillevi Bergman - Mia 
Cence Sulevska - balettflicka 
Curt Ericson - Olsson, högbåtsman 
Tomas Bolme - Jätten, kadett
Carl-Gustaf Lindstedt - Skeppsdoktor (okrediterad)

Musik i filmen
Ett skepp kommer lastat, kompositör Louis Lajtai, text Roland, sång Grynet Molvig, Elisabeth Odén och Marianne Mohaupt 
Flöjt-polka, kompositör Egil Monn-Iversen, instrumental. 
Potatisvisan, kompositör Louis Lajtai, text Roland, sång Per Asplin 
Blånande hav, kompositör Louis Lajtai, text Roland, sång Marianne Mohaupt, Hasse Wallbom, Grynet Molvig, Elisabeth Odén och Per Asplin 
Marschvisa (Vi är vaktpatrullen), kompositör Louis Lajtai, text Roland, instrumental. 
Gå och fråga mamma, kompositör Louis Lajtai, text Roland, sångare Grynet Molvig och Dirch Passer 
Kastanjett-Tango, kompositör Georges Bizet, musikarrangör Louis Lajtai, text Roland, sång Anita Lindblom 
Med hundra gitarrer, kompositör Louis Lajtai, text Staffan Tjerneld, sång Anita Lindblom

DVD
Filmen gavs ut på DVD 2011.

Externa länkar 

Svenska filmer 1964
Svenska dramafilmer
Filmer i regi av Arne Mattsson
Svenska filmer baserade på pjäser
Svenska 1960-talsfilmer
Svenskspråkiga filmer
Hjältetenor

Hjältetenor är ett populärt samlingsnamn på den typ av tenorröst som lämpar sig särskilt väl för Wagneroperornas hjälteroller. 

Tannhäuser, Lohengrin, Tristan, Siegmund, Siegfrid och Parsifal räknas som de största rollerna, och kännetecknas av en förhållandevis låg tessitura, långa dramatiska scener, furiösa utbrott samt stora känslosamma partier.
Hjältetenorens röst är minst lika beroende av sin uthållighet och styrka i rösten som av skönheten i klangen, till skillnad från den italienska tenoren där välljud är det absolut viktigaste. Inte så få hjältetenorer har börjat sin operabana som baryton.

Till de största hjältetenorerna räknas Lauritz Melchior, Set Svanholm, Jon Vickers, Wolfgang Windgassen, Ramón Vinay, Ben Heppner och Plácido Domingo. Bland sentida svenska hjältetenorer märks Helge Brilioth, Matti Kastu, Gösta Winbergh, Lars Cleveman och Michael Weinius.

Källor

Sång
Glassbomb

Glassbomb är en glassbaserad dessert, vanligtvis i halvsfärisk form. Den enklaste varianten består av ett flertal lager glass av olika färger och smaker. Beroende på tillredningsmetod och ingredienser kan utseendet variera.

Innan frysen blev vanlig i hemmen åt  man bara glass på fina födelsedagar och liknande och glassbomberna tillverkades på ett konditori. Glassbomben kördes vanligen ut med moped- eller cykelbud strax innan den skulle ätas.

Se även 
Glace au four
Glasstårta
Glasstrut
Sandwich (glass)
Spagettiglass

Källor 

Glass
Desserter
Siegmund

Siegmund är en stor tenorroll i Wagners opera Valkyrian. 

Siegmund förälskar sig i sin tvillingsyster Sieglinde (sopran) och blir far till hjälten Siegfrid som figurerar i de två operorna Siegfried och Ragnarök vilka avslutar Nibelungens ring.

Källor 

 

Tyska operaroller
Richard Wagner
Ugglan
Kornett (olika betydelser)

Kornett kan syfta på:

 Kornett (blåsinstrument) – ett mässingsblåsinstrument
 Kornett (orgelstämma) – en orgelstämma
 Kornett (officer) – en lägre officersgrad i kavalleriet

Se även
 Cornet
 Cornett
Kornett (officer)

Kornett var i Sverige till 1835 den lägsta officersgraden i kavalleriet och motsvarade fänrik i infanteriet. Titeln kommer av kornett, en äldre benämning på ett kavalleristandar. I ett kavallerikompani fanns två kornetter. Premiärkornetten (förste) som hade den högre rangen av de två och sekundkornetten (andre) som red med kompaniets standar och följaktligen var den yngre av de två.

Källor
Dräkt och uniform, Erik Bellander. Norstedts förlag, Stockholm 1973.
Armfeldts karoliner 1718-1719, Gustaf Petri. P. A. Norstedt och söners förlag,  Stockholm 1919

Referens

Militära grader
Kavalleri
Steve McManaman

Steve McManaman, född 11 februari 1972, är en engelsk fotbollsspelare som var aktiv under 1990-talet och den första halvan av 2000-talet. 

McManaman slog igenom som snabb ytter i Liverpool FC i början på 1990-talet och gjorde totalt 364 matcher för klubben, men valde sedan att gå som Bosman till Real Madrid 1999. I Real Madrid gjorde han bland annat ett av målen i Uefa Champions League-finalen 1999/2000 mot Valencia CF, som Madridklubben vann med 3-0. Efter att ha fått väldigt lite speltid mot slutet av sin karriär i Real Madrid valde han att spela 2 säsonger i Manchester City innan han avslutade karriären 2005.

I det engelska landslaget debuterade McManaman 1994 och spelade bland annat i EM 1996, VM 1998 och EM 2000.

Meriter 

Med Liverpool
Engelska FA-cupen: 1992
Engelska ligacupen: 1995

Med Real Madrid
UEFA Champions League: 2000 och 2002
Ligamästare: 2001 och 2003

Födda 1972
Engelska landslagsspelare i fotboll
Spelare i Liverpool FC
Spelare i Real Madrid
Spelare i Manchester City FC
Spelare i VM i fotboll 1998
Spelare i Europamästerskapet i fotboll för herrar 1996
Spelare i Europamästerskapet i fotboll för herrar 2000
Män
Levande personer
Personer från Bootle
Laissez-passer

Laissez-passer (, "låt passera") är ett officiellt pass som utfärdas av Förenta nationerna och vissa andra internationella organisationer. Passet är giltigt endast för en viss tid och utfärdas antingen av FN-högkvarteret i New York eller av FN-kontoret i Genève till FN:s medarbetare och brukar innebära att man kan passera en tullgräns utan kontroll. Passets pärm har den FN-blåa färgen. Laissez passer utfärdas även av EU till dess institutioners ledamöter, medlemmar och anställda.

Laissez-passer är erkänt som ett officiellt resedokument och bör användas enbart för officiella tjänsteresor – inte för privata resor. Innehav av ett Laissez-passer betyder inte automatiskt att man kan resa utan ett nationellt pass och visum. Innehavaren bör alltid bära med sig sitt vanliga pass och i förekommande fall visum.

Ett flertal länder kräver ett giltigt visum även om man innehar ett Laissez-passer. VEU-instansen ger råd vilka länder som utkräver visum.

Förenta nationernas resecertifikat 
FN:s resecertifikat är en annan typ av resedokument som utfärdas av FN. Det är inte ett lagligt resedokument men fungerar som bevis för att innehavaren reser på officiellt uppdrag för FN. FN:s resecertifikat utfärdas till FN-medarbetare som innehar korta arbetskontrakt.

Personliga dokument
Gallicismer
en:Travel document#Laissez-passer and emergency passports
Gljúfrasteinn

Gljúfrasteinn ligger halvannan mil nordöst om Reykjavik, i kommunen Mosfellsbær. Huset var författaren Halldór Laxness hem och arbetsplats. Laxness lät bygga huset år 1945. Arkitekt var Ágúst Pálsson. I samråd med byggherren byggdes huset i modern stil som påminner om Bauhaus. De största rummen är vardagsrummet på bottenvåningen och Laxness arbetsrum på ovanvåningen. En stor del av inredningen finns fortfarande kvar. Även den går i modern stil, med tillägg för de personliga detaljer som författaren och hans hustru insamlat.

Laxness och hans fru hade också en stor bekantskapskrets, omfattande både inländska och utländska vänner, som gärna besökte Gljúfrasteinn. I vardagsrummet hölls förr ofta konserter med kända utövare. Fortfarande hålls konserter sommartid i vardagsrummet.

Garaget har byggts om till mottagning för besökare. Utanför huset finns Laxness bil, en Jaguar Mk II, fortfarande parkerad. Den är av typ 5D Mark II, 24-105L, årgång 1969.

Gljúfrasteinn inköptes av isländska staten år 2002. Två år senare öppnade ett museum till Halldór Laxness minne. Museet är öppet året runt för besökare.

Husets omgivningar är mycket vackra och lämpar sig väl för promenader. Särskilda promenadstigar har anlagts med utgångspunkt från huset. Laxness var själv en flitig vandrare.

Externa länkar
Gljúfrasteinns webbplats 

Författarmuseer i Island
Museer invigda 2004
Arkitekturåret 1945
Yulara

Yulara är en isolerad ort i Northern Territory, Australien. Enligt 2006 års folkräkning hade orten 1 606 invånare.  Orten ligger cirka 18 kilometer ifrån världsarvet Uluru (Ayers Rock) och 55 kilometer från Kata Tjuta.

Referenser

Orter i Northern Territory
Tonande palatal frikativa

En tonande palatal frikativa är ett konsonant språkljud. Det tecknas i IPA som

Egenskaper 
Egenskaper hos den tonande palatala frikativan:
 Den är pulmonisk-egressiv, vilket betyder att den uttalas genom att lungorna trycker ut luft genom talapparaten.
 Den är tonande, vilket betyder att stämläpparna är spända under uttalet och därmed genererar en ton.
 Den är palatal, vilket betyder att den uttalas med tungryggen tryckt mot hårda gommen.
 Den är frikativ, vilket betyder att luftflödet går genom en förträngning i talapparaten.

Användning i språk
Den tonande palatala frikativan finns bland annat i svenska (j), samt i vissa dialekter av holländska istället för .

Konsonantljud
Fonetik
De Soto

De Soto eller Desoto kan syfta på:

 Desoto – ett amerikanskt bilmärke
 De Soto (efternamn) – ett efternamn samt personer med namnet

Geografi
 De Soto, Illinois – en ort (village) i Jackson County i Illinois
 De Soto, Kansas – en stad (city) i Johnson County, och Leavenworth County
 De Soto, Missouri – en stad (city) i Jefferson County i Missouri
 DeSoto Parish – ett administrativt område, parish, i Louisiana
 DeSoto, Texas – en ort i Texas

Se även
 DeSoto County – flera
Martin Olsson

Martin Olsson var ett företag som levererade livsmedel och dylikt till storkök och restauranger. I Stockholm, Göteborg och Malmö fanns företaget även som butiker under namnet Martin Olsson Cashar, som riktade sig mot storkök (nuvarande namn Martin & Servera Restaurangbutiker). Sedan 1 januari 2012 är företaget en del av  Martin & Servera AB

Historik

Företaget grundades 1897 i och med att Martin Olsson (sedermera Oldmark) fick ta över sin broders Speceri- och Kaffehandel vid Hötorget i Stockholm. År 1926, under den andre vd:n Gunnar Oldmark, öppnades den andra butiken och snart blev försäljningen, framförallt av kaffe, till caféer och restauranger betydande. 

Ytterligare ett par butiker tillkom under 1930-talet, då man även blev kunglig hovleverantör. En av de mera kända butikerna där företaget även sålde livsmedel låg i hörnet av Kungsgatan 40 och Sveavägen 21-23 i centrala Stockholm. Platsen kallades så småningom för Kalas-hörnan efter Martin Olssons Kalaskaffe.

Med tiden blev emellertid försäljningen till storkök och restauranger den dominerande verksamheten och de vanliga butikerna avyttras 1980. Redan 1973 hade man dock inlett satsningen på storbutiker för restauranger och andra näringsidkare (kallade storkökscashar). En av dessa anläggningar finns på Årsta partihallar i Stockholm.

Bolaget var familjeägt till 1 januari 2012 då det gick samman med Axel Johnson Gruppens Servera för att bilda bolaget Martin & Servera.

Referenser

Externa länkar

Flera artiklar om Martin Olssons historia (finns under Företag på den handelshistoriska webbplatsen Mercurius
Martin Olsson

Svenska partihandelsföretag
Företag bildade 1897
Företag upplösta 2012
Lista över juris professorer vid Uppsala universitet



Allmän rättslära
Stig Strömholm
1984 Nils Jareborg
1985
1993-1994 (tjf) Anders Fogelklou
1994 Åke Frändberg
2007 Torben Spaak

Civilrätt
1891 Hjalmar Hammarskjöld
1898 Karl Johan Vilhelm Sjögren
1907 Bror Herman Dahlberg - prof i speciell privaträtt
1955 Henrik Hessler
1972 Anders Agell
e. 1971 Åke Saldeen 
Carl Hemström
1976 Torgny Håstad
e. 1993 Håkan Andersson
1995 Bert Lehrberg
1999 Mikael Möller
2011 Laila Zackariasson
2015 Torbjörn Ingvarsson
2016 Joel Samuelsson

Civilrätt, särskilt arbetsrätt
Tore Sigeman (professur delad med Stockholms universitet)

Jonas Malmberg

Folkrätt
Jerzy Sztucki
Maja Kirilova Eriksson
Göran Lysén
Iain Cameron
Inger Österdahl
Jacob Hultman
Simon Blomberg
Lazhar Nilsson
Jerker Kanon
Gustaf Fredén

Internationell privaträtt
Stig Strömholm

Internationell privat- och processrätt
Maarit Jänterä-Jareborg

Offentlig rätt
1894- Knut Hugo Blomberg - professor i statsrätt, förvaltningsrätt och folkrätt
1977-1985 Gunnar Bramstång
 - 1982 Stig Nyman
Fredrik Sterzel (professuren kallad konstitutionell rätt)
1986-1988 (tjf) Anders Fogelklou
 -1996 Lotta Vahlne Westerhäll
2008 Thomas Bull (professor i konstitutionell rätt)

Förvaltningsrätt
1994 Lena Marcusson

Medicinsk rätt
2003 Elisabeth Rynning

Miljörätt
Staffan Westerlund
2009 Gabriel Michanek

Processrätt
1889-1905 Ernst Trygger
c. 1962 Per Olof Ekelöf
1972 Robert Boman
1974 Per Henrik Lindblom (först som preceptor)
1990 Bengt Lindell
2001 Torbjörn Andersson (juris professor)
2018 Eric Bylander

Rättshistoria och rättssociologi
1910-1941 Karl Gustaf Westman 
1976-1983 Göran Inger
1984 Rolf Nygren (juris professor)
 2007 Mats Kumlien

Skatterätt (Finansrätt)
1890- David Davidsson - professor i finansrätt och nationalekonomi
1975 Nils Mattsson (juris professor) (finansrätt 1975-1982, därefter skatterätt)
2005 Kristina Ståhl (juris professor) (finansrätt)
2006 Mattias Dahlberg
2008 Bertil Wiman
2009 Eleonor Kristoffersson
2021 Katia Cejie

Straffrätt
1888- Johan Wilhelm Hagströmer
Alvar Nelson
1985 Nils Jareborg
2003-2008 Petter Asp
2010- Magnus Ulväng

Övriga
1901 Carl Reuterskiöld (f. 1870) - prof i juridisk encyklopedi, romersk rätt och internationell privaträtt

Tham-professorer
Lena Olsen (juris professor)

Se även
Wikipedia:Projekt juridik

Juris professorer vid Uppsala universitet
 
Juridik
Martin Luther (olika betydelser)

Martin Luther kan syfta på:

 Martin Luther (film) – film från 1953
 Martin Luther College – New Ulm, Minnesota, högskola knuten till Wisconsinsynoden
 Martin Luthers församling – en tidigare församling i Halmstad –2016
 Martin Luthers kyrka – en kyrkobyggnad i stadsdelen Nyhem i Halmstads församling
 Halmstads Martin Luthers distrikt – ett distrikt i Halmstads kommun och Hallands län 2016–
 Martin Luthers stora katekes – ett verk av Martin Luther från 1529
 Martin Luthers lilla katekes – en katekes, skriven av Martin Luther och publicerad 1529
 7100 Martin Luther – en asteroid

Personer
* Martin Luther (1483–1546), tysk kyrkoman och reformator
 Martin Luther King (1929–1968), amerikansk pastor och medborgarrättsledare, vinnare av Nobels fredspris
 Martin Luther King Sr. (1899–1984), amerikansk baptistpastor, far till ovan 
 Martin Luther King III (1957–), amerikansk politisk aktivist, son till Martin Luther King Jr.
 Martin Luther (politiker) (1895–1945), tysk diplomat och nazistisk politiker, känd som deltagare vid Wannseekonferensen

Se även
 Luther (olika betydelser)