kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Andrea

Andrea eller Andréa är ett grekiskt namn, bildat av ordet andros som betyder människa. Det är femininformen av Andreas.

På svenska och de flesta andra språk är Andrea ett kvinnonamn, men på italienska är det normalt ett mansnamn (en form av Andreas).

Det äldsta belägget för Andrea i Sverige är från år 1693. Under 1800-talet var namnet ganska vanligt, men försvann sedan ur namnskicket. I slutet av 1900-talet fick dock namnet en ny uppsving. Den 31 december 2014 fanns det totalt 10 363 kvinnor och 308 män folkbokförda i Sverige med namnet Andrea/Andréa, varav 4 816 kvinnor och 194 män bar det som tilltalsnamn.

Namnsdag i Sverige: 10 juli, (1986–1992: 30 november, 1993–2000: 1 november)

Personer med namnet Andrea/Andréa

Kvinnor

 Andrea Andreen, svensk läkare, pacifist
 Andrea Bowen, amerikansk skådespelerska
 Andrea Corr, irländsk sångerska (i bandet The Corrs)
 Andrea Dewar, kanadensisk vattenpolospelare
 Andrea Dworkin, amerikansk feminist och författare
 Andrea Fischbacher, österrikisk alpin skidåkare
 Andrea Geyer, tysk konstnär
 Andrea Ghez, amerikansk astronom och nobelpristagare
 Andrea Henkel, tysk skidskytt
 Andrea Jaeger, amerikanskt tennisproffs
 Andrea Myrander, svensk sångerska och fotomodell
 Andrea Savage, amerikansk skådespelerska
 Andrea Maria Schenkel, tysk författare
 Andrea Šušnjara, kroatisk sångerska
 Andrea Temesvari, ungerskt tennisproffs
 Andrea Vagn Jensen, dansk skådespelerska

Män

 Andrea Appiani, italiensk konstnär
 Andrea Bocelli, italiensk sångare
 Andrea Bolgi, italiensk skulptör
 Andrea Camilleri, italiensk författare
 Andrea Casiraghi, prins av Monaco
 Andrea Cesalpino, italiensk botaniker och filosof
 Andrea del Castagno, italiensk konstnär
 Andrea della Robbia, italiensk skulptör
 Andrea del Verrocchio, italiensk konstnär
 Andrea Doria, italiensk furste
 Andrea Dossena, italiensk fotbollsspelare
 Andrea Gabrieli, italiensk kompositör
 Andrea Luchesi, italiensk kompositör
 Andrea Mantegna, italiensk konstnär
 Andrea Moletta, italiensk tävlingscyklist
 Andrea Palladio, italiensk renässansarkitekt 
 Andrea Pirlo, italiensk fotbollsspelare
 Andrea Pisano, italiensk konstnär
 Andrea Pozzo, italiensk konstnär
 Andrea Sacchi, italiensk konstnär
 Andrea Sansovino, italiensk skulptör
 Andrea Schiavone, italiensk konstnär
 Andrea Tafi, italiensk tävlingscyklist

Övrigt 
 Andrea Chénier, opera
 Andrea Moda Formula, italienskt formel 1-stall

Källor

Kvinnonamn
Mansnamn
Könsneutrala namn
Anneli

Kvinnonamnet Anneli eller Annelie är en smekform av Anna, Anneliese eller Anne-Louise. Namnet har förekommit i Sverige sedan början av 1800-talet.

Namnet kan även stavas med bindestreck Anne-Li eller Anne-Lie. En kortform är Liie. 

Den 31 december 2014 fanns det totalt 38 363 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Anneli eller Annelie, varav 23 630 bar det som tilltalsnamn.

Namnet är betydligt vanligare i Finland, där det har 143 275 bärare. Så sent som 2003 fick 247 flickor namnet Anneli. 

Namnsdag: 21 april, (1986-1992: 4 februari)

Personer med namnet Anneli/Annelie
Annelie Alexandersson, svensk dansare och skådespelerska
Anneli Alhanko, sverigefinsk ballerina
Anneli Andelén, svensk fotbollsspelare
Anneli Drecker, norsk sångerska
Annelie Enochson, svensk politiker (kd)
Annelie Ehrhardt, tysk friidrottare
Annelie Hedin, svensk skådespelerska
Anneli Heed, svensk ståuppkomiker
Anneli Hulthén, politiker (s), landshövding i Skåne län
Anneli Jordahl, svensk författare
Anneli Jäätteenmäki, finländsk politiker, statsminister 2003
Annelie Karlsson, svensk politiker (s)
Anne-Lie Kinnunen, svensk sångerska och skådespelerska
Anneli Magnusson, svensk popsångerska med artistnamnet Pandora
Anneli Martini, svensk skådespelerska
Anne-Li Norberg, svensk skådespelerska
Annelie Pompe, svensk fridykare
Anne-Lie Rydé, svensk sångerska
Anneli Saaristo, finländsk sångerska och skådespelerska
Anneli Sauli, finländsk skådespelerska
Anneli Särnblad, svensk politiker (s)
Anneli Taina, finländsk politiker

Se även 
 "Anne-Li", en sång av Lalla Hansson
 "Vakna nu, Anneli", en sång av Magnus Johansson

Referenser

Kvinnonamn
Lunds nation

Lunds nation är en av tretton nationer vid Lunds universitet.

Historia 
Lunds nations historia börjar redan under 1600-talet, men då som en del av den Skånska nationen. Denna bildades någon gång mellan 1668 och 1674. Man vet inte exakt när, men första gången den skånska nationen omtalas är i ett protokoll daterat 30 maj 1674. Universitetet och därmed även nationerna tvingas dock under några år lägga ner sin verksamhet. Orsaken till detta är det skånska kriget som varar till 1679. Efter freden återuppstår universitetet och därmed även nationerna.

1697 ansåg man att nationen var för stor och beslöt att blekingarna skulle bilda en egen nation. I denna ingick även studenter födda i Kristianstad, förmodligen för att den Blekingska nationen annars hade blivit för liten.

1833 bestämmer man sig för att dela upp den skånska nationen i 6 avdelningar: Lunds-, Lunds distrikts-, Malmö-, Landskrona/Helsingborgs-, Ystads- och Christianstads afdelning. Varje avdelning hade sin egen avdelningskurator, men man beslöt att behålla gemensam nationskurator och inspektor. 1889 sammanträdde den skånska nationen för sista gången och en delning i 5 olika nationer trädde i kraft den 1 jan 1890. 

Under den första terminen som Lunds Nation hade föreningen 67 medlemmar, att jämföra med dagens drygt 4000 st.

1959 invigde nationen sitt bostadshus. Man hade länge tvistat om huruvida man skulle köpa en sportstuga, husbåt eller bostadshus. Efter ett antal om- och tillbyggnader står detta hus att beskåda på Agardhsgatan 1, där förutom 150 bostäder även nationens expedition och gillestugor befinner sig.

Under 2010-talet gjorde nationen en större utökning av sitt fastighetsbestånd när Landsarkivet i Lund köptes in och byggdes om till studentbostäder 2012-2014. Det nya huset som kallas Arkivet ligger på adressen Arkivgatan 1B-D i Lund. Under 2022-2023 bygger nationen om på sin innergård vid Agardhsgatan för att få plats med fler bostäder i en ny huskropp. 

Verksamheten har under årens lopp förändrat sig, men består idag av bostäder (Lunds Nations Studentbostadshus), luncher, kafé, brunch, Penthouse (nattklubb), Stardust (jazzklubb), Finnfesten (bal), Näst Siste April (festival) och andra nationsfester. Nationens årliga bal Finnfesten innehar idag rollen som södra Skånes näst största middagsbjudning med 527,75 sittande gäster.

Vännationer 
Uplands nation, Uppsala
Hämäläis-Osakunta, Helsingfors
Östgöta nation, Lund

Bemärkta äldre kuratorer 
Nils Flensburg (1855-1926), professor i sanskrit med jämförande indoeuropeisk språkforskning. Kurator 1890-1893. (Tidigare kurator för Skånska nationens 1:a avdelning 1887-1890, innan denna och övriga avdelningar blev egna nationer 1890.)
Carl Martin Collin (1857-1926), affärsman och boksamlare. Förste kurator 1893-1905.

Inspektorer 
Nuvarande inspektor är Kalle Åström, professor i matematik vid Lunds universitet. Proinspektor är Susanna Pålsson Helander, Ställföreträdande chefsrådman på Lunds tingsrätt.

Fotnoter

Externa länkar 
Lunds nation

Studentnationer i Lund
Anselm

Mansnamnet Anselm är ett tyskt namn som betyder Guds hjälm. En sidoform är Selmer. En kvinnlig form är Anselma.

Anselm är ett mycket ovanligt namn i Sverige, endast någon enstaka person har fått namnet som tilltalsnamn det senaste decenniet.
Den 31 december 2008 fanns det totalt 382 personer i Sverige med namnet, varav 18 med det som tilltalsnamn.
År 2003 fick 5 pojkar namnet, varav 1 fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 4 februari, (1901–1992: 21 april).

Personer med namnet Anselm
 Anselm av Canterbury, ärkebiskop av Canterbury
 Anselm av Lucca, italiensk biskop
 Anselmo di Baggio, påve under namnet Alexander II
 Anselm Baker, engelsk munk och konstnär
 Anselm Feuerbach, tysk konstnär
 Anselm Hüttenbrenner, österrikisk tonsättare
 Anselm Kiefer, tysk målare och bildhuggare
 Anselm J. McLaurin, amerikansk politiker och guvernör
 Anselm Knuuttila, finsk längdskidåkare
 Anshelm Schultzberg, svensk konstnär

Referenser

Mansnamn
Tyska förnamn
Visnums kyrka

Visnums kyrka är en kyrkobyggnad som tillhör Visnums församling, Karlstads stift. Den ligger i Kristinehamns kommun, cirka 25 kilometer söder om centralorten Kristinehamn.

Den medeltida kyrkplatsen i Visnums socken var belägen omkring 300 meter sydost om den nuvarande. Vid en arkeologisk undersökning 1963 frilades grunden till en träkyrka med samma grundplan som timmerkyrkorna Hammarö och Södra Råda.

Kyrkobyggnaden
Visnums församlingskyrka är en barockkyrka uppförd 1730–1733 under byggmästare Philip Eckel. Vapenhus byggdes 1742. Exteriören ändrades på 1840-talet, och interiören på 1930-talet.

Den timrade kyrkan har korsformad plan, utbyggd sakristia mellan den östra och norra korsarmen samt vapenhus framför väst-, syd- och nordgaveln. Ingångar via vapenhusen. Kyrkan är såväl exteriört som interiört välbevarad. Kyrkans timmerväggar är spånklädda och rödmålade under spåntäckta, valmade sadeltak; rundbågiga fönsteröppningar. Kyrkorummet täcks av två korslagda trätunnvalv.

Inventarier
 Altarskåp från 1525 utfört av Visnummästaren.
 Predikstol från 1684–1773. 
 Kyrkan äger flera medeltida träskulpturer.

Orgel
1847 byggde Erik Adolf Setterquist, Hallsberg en orgel med 9 1/2 stämmor.
Den nuvarande orgeln byggdes 1913 av Åkerman & Lund, Sundbybergs köping och är en pneumatisk orgel. Den omdisponerades 1963 av Lindegrens Orgelbyggeri AB, Göteborg. Fasaden är från 1847 års orgel. Orgeln har fasta kombinationer.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar

Kyrkobyggnader i Karlstads stift
Kyrkobyggnader i Kristinehamns kommun
Kyrkobyggnader invigda 1733
Träkyrkobyggnader i Sverige
1733 i Sverige
Antonia

Antonia är ett latinskt kvinnonamn med betydelsen ovärderlig. Den maskulina formen är Antonius.

Antonia var ett modenamn i Sverige i slutet på 1980-talet.

Den 31 december 2014 fanns det totalt 2 828 personer folkbokförda i Sverige med namnet Antonia, varav 1 207 har det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 17 oktober, delas nu med Toini, (sedan 2001, dessförinnan 1986–2000: 17 januari)

På Balkan och i slaviska länder förekommer formen Antonija.

Personer med namnet Antonia 
 Antonia av Balzo, siciliansk drottning
 Antonia Ax:son Johnson, svensk företagsledare
 Antonia Bird, brittisk regissör
 Antonia Susan Byatt, brittisk författare
 Antonia Collette, australisk skådespelare och musiker
 Antonia Fraser, brittisk författare och historiker
 Antonia Göransson, svensk fotbollsspelare
 Antonia Iacobescu, rumänsk sångerska och fotomodell
 Antonia Mesina, italiensk jungfrumartyr
 Antonia Moraiti, grekisk vattenpolospelare
 Antonia Prebble, nyzeeländsk skådespelare
 Antonia Santos, colombiansk nationalhjälte
 Antonija Šola, kroatisk sångerska
 Maria Antonia Josepha Johanna von Habsburg-Lothringen av Österrike (Marie-Antoinette), drottning av Frankrike

Fiktiva figurer med namnet Antonia 
 Antonia Ridderfjell, Bert-serietidningarna, kusin till Emilia

Källor

Kvinnonamn
Romerska namn
Arne

Mansnamnet Arne är ett fornnordiskt namn format av en böjning av det fornnordiska ordet Ǫrn för 'Örn'.

Äldsta belägget i Sverige är en runinskrift från 1000-talet på en sten vid Nora sjö, Södermanland: Ingemar och Arne läto resa denna sten och göra bro efter Stenkel, sin son. Gud hjälpe hans ande.  

Arne är sedan gamla tider ett vanligt namn i västra och norra Sverige, men även i Finland. Under senare delen av 1900-talet har populariteten avtagit något. Den 31 december 2009 fanns det totalt 68 030 personer i Sverige med namnet Arne, varav 17 245 med det som tilltalsnamn. År 2003 fick 182 pojkar namnet, varav 1 fick det som tilltalsnamn.

I det antika Grekland var Arne ett kvinnonamn; enligt myten var Arne dotter till Aiolos, eolernas stamfar.

Namnsdag: 4 augusti.

Personer med förnamnet Arne 

 Arne Arvidsson
 Arne Beurling
 Arne Borg
 Lars-Arne Bölling
 Arne Domnérus
 Pål Arne Fagernes
 Arne Fredga
 Arne Garborg
 Arne Geijer
 Arne Hamarsland
 Arne Hegerfors
 Tor Arne Hetland
 Arne Holm
 Karl-Arne Holmsten
 Arne Imsen
 Arne Jacobsen
 Arne Jones

 Arne Kvalheim
 Arne Källerud
 Arne Lamberth
 Arne Ljungqvist
 Arne S. Lundberg
 Arne Mattsson
 Arne Månsson
 Arne Nordheim
 Arne Ohlson
 Arne Qvick
 Arne Sahlén
 Arne Selmosson
 Arne Strömberg
 Arne Strömgren
 Arne Sucksdorff
 Arne Sunnegårdh
 Arne Tammer
 Arne Thorén
 Arne Tiselius
 Arne Treholt
 Per Arne Wahlgren
 Bengt-Arne Wallin
 Arne Weise
 Arne Åhman

Fiktiva personer med förnamnet Arne
Arne, en skygg yngling i folklivsberättelsen med samma namn av Bjørnstjerne Bjørnson från 1858.
Herr Arne, den rike prästen som blir mördad i Selma Lagerlöfs roman Herr Arnes penningar från 1904.
 Arne Alligator är frontfiguren i barnorkestern Arne Alligator & Djungeltrumman. Han förekommer också i boken "Arne Alligator spelar på Sveaborg" som utgavs 2012.
 Arne Anka. En butter seriefigur.

Personer med efternamnet Ahrne/Arne 
 Marianne Ahrne, svensk filmregissör och författare.
 Thomas Arne, brittisk kompositör.
 Ture J:son Arne, svensk arkeolog.

Platser uppkallade efter personer med namnet Arne 
 Arentorp

Se även 
Arna
Arnevi
Arnold

Noter 

Mansnamn
Svenska mansnamn
Nordiska förnamn
Arnold

Mansnamnet Arnold är ett forntyskt namn sammansatt av orden för 'örn' och 'ledare, härskare'.

Namnet har alltid varit relativt ovanligt i Sverige, under 1990-talet fick endast 11 pojkar namnet som tilltalsnamn. Den 31 december 2009 fanns det totalt 6 068 personer i Sverige med namnet Arnold, varav 857 med det som tilltalsnamn. År 2003 fick 41 pojkar namnet, varav 2 fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 4 augusti, (1901–1992: 7 augusti).

Personer med namnet Arnold
 Arnold av Brescia (död 1155), italiensk munk
 Arnold (ärkebiskop) (död 1424), svensk präst och biskop
 Arnold Bax, brittisk kompositör
 Arnold Böcklin, schweizisk konstnär
 Arnold Haukeland, norsk bildhuggare
 Arnold Jackson, brittisk friidrottare
 Arnold Palmer, amerikansk golfspelare
 Arnold Rüütel, Estlands president
 Arnold Schwarzenegger, österrikisk-amerikansk skådespelare, politiker 
 Arnold Schönberg, österrikisk tonsättare
 Arnold Sjöstrand, svensk skådespelare och regissör
 Arnold Sommerfeld, tysk fysiker
 Arnold Vaide, estlandsfödd svensk friidrottare
 Arnold Wesker, brittisk dramatiker
 Arnold Östman, svensk pianist, cembalist och dirigent
 Harry Arnold, svensk kapellmästare och kompositör

Se även
 Arne

Noter 

Mansnamn
Svenska mansnamn
Axelina

Kvinnonamnet Axelina är den feminina formen av Axel som är en nordisk form av det hebreiska namnet Absalon. Namnet betyder fadern är välgång. En annan variant av namnet är Axelia.

Axelina var ganska populärt i Sverige när 1800-talet gick mot sitt slut, men har aldrig varit ett riktigt modenamn. 

Den 31 december 2014 fanns det totalt 907 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Axelina, varav 95 bar det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 16 juni

Se även
Axelia

Källor

Kvinnonamn
Grand Hotel (film)

Grand Hotel är en dramafilm från 1932 i regi av Edmund Goulding. Filmen är baserad på Vicki Baums roman och senare pjäs Menschen im Hotel. Grand Hotel är en ensemblefilm med många av tidens stora stjärnor, som Greta Garbo och John Barrymore. Filmen vann en Oscar för bästa film.

Rollista i urval 
 Greta Garbo - Grusinskaya, dansare
 John Barrymore - Baron Felix von Geigern
 Joan Crawford - Flaemmchen, stenograf 
 Wallace Beery - Preysing
 Lionel Barrymore - Otto Kringelein
 Lewis Stone - Dr. Otternschlag
 Jean Hersholt - Senf
 Robert McWade - Meierheim
 Purnell Pratt - Zinnowitz
 Ferdinand Gottschalk - Pimenov
 Rafaela Ottiano - Suzette
 Morgan Wallace - chaufför
 Tully Marshall - Gerstenkorn
 Frank Conroy - Rohna
 Murray Kinnell - Schweimann
 Edwin Maxwell - Dr. Waitz
 Allen Jenkins - kökspersonal på hotellet

Referenser

Externa länkar 
 
 
 

Filmer 1932
Engelskspråkiga filmer
Amerikanska dramafilmer
Episodfilmer
Amerikanska filmer baserade på böcker
Oscar för bästa film
Filmer som utspelar sig på hotell
Filmer bevarade i National Film Registry
Tyskland på film
Berlin på film
Amerikanska filmer baserade på pjäser
Filmer från Metro-Goldwyn-Mayer
Finska nationen, Uppsala

Finska nationen, latinskt namn Natio Fennica, var en studentnation vid Uppsala universitet.

Historia
Ända sedan nationerna skapades i Uppsala har det tidvis förekommit en finsk eller finländsk nation, vid sidan av den Österbottniska nationen. Vid tiden för när inspektorer tillsattes, år 1663, sammanfördes finländare tillsammans med tyska, livländska och gotländska studenter under en inspektor, Daniel Lipstorpius. Den finska nationen har tidvis räknats som en egen nation och tidvis varit sammanförd med den österbottniska. Runt 1781 uppgick den Österbottniska nationen i den Finska nationen.

I samband med att nya stadgar antogs 1818 uppstod en schism bland medlemmarna och många lämnade nationen och sökte sig främst till den Bottniska nationen. Efter 1824 finns inga protokoll förda; vid denna tid fanns endast fyra medlemmar kvar. 1828 skrevs den sista medlemmen, en österbottning som hette Leonard Fahlander, in vid nationen. Den 17 juli 1835 lämnade han, som enda kvarvarande medlem, in nationens kvarlåtenskap till Uppsala universitetsbibliotek för arkivering.

Nationens namn har återanvänts 1998, då en studentförening för finska studenter i Uppsala bildades med namnet "Finska nationen i Uppsala" (finska Suomalainen Osakunta).

Inspektorer
Torbern Bergman 1780-1784
Adolph Murray 1784-1803
Pehr von Afzelius 1803-?
Johan Winbom ?-1824

Bemärkta kuratorer
Germund Fredrik Aminoff

Bemärkta medlemmar
Adolf Iwar Arwidsson
Johan Gabriel von Bonsdorff
Mikael Choraeus
Frans Michael Franzén
Johan Gadolin
Carl Axel Gottlund
Wilhelm Gabriel Lagus
August Maximilian Myrberg Mats August
Gabriel Gamaliel Rislachi
Henrik Wilhelm Romanson

Källor
Red: Gunnar Blix m.fl., Norlandica VII, Festskrift till Nationens 150-årsjubileum den 7 maj 1977,  Uppsala, (1977)
Red: Jonas L:son Samzelius m.fl., Upsalastudenten genom tiderna, En skildring utgiven i anledning av Upsala Studentkårs hundraårsminne, Uppsala (1950)

Ej längre existerande studentnationer i Uppsala
Sverige under 1700-talet
Sverige under 1800-talet
Organisationer för finländare i Sverige
Rudolf Eucken

Rudolf Christoph Eucken, född 5 januari 1846 i Aurich, Niedersachsen, död 15 september 1926 i Jena, Thüringen, var en tysk filosof. Han tilldelades Nobelpriset i litteratur 1908.

Biografi
Eucken utnämndes till professor i filosofi 1871 i Basel och  1874 i Jena. Tillsammans med flera bidrag till filosofins historia (Beiträge zur geschichte der neuern philosophie, vornehemlich der deutschen, 1886 med flera) har Eucken utvecklat ett självständigt filosofiskt författarskap av stort omfång och verklig betydelse. Eucken tilldelades Nobelpriset i litteratur 1908 och han invaldes även 1908 som ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien.

Filosofi

Han var påverkad av Fichte, men har även beröringspunkter med platonismen. Han söker ett ”inbegrepp af det andliga lifvet”, som går utöver individerna och utgör en inre enhet i verkligheten och dess förändringar. Denna inre enhet nås inte genom det sinnliga begreppet, utan genom förnuftet, på noologisk, inte psykologisk väg. Både naturalismen, som fattar det andliga livet så som en naturprocess, och intellektualismen, som antar alla elementen såsom enhetligt sammanslutna i medvetandet, är enligt Eucken ohållbara. Så drivs han till att anta en kosmisk princip, som består i personligheten, men utan individuell existens och subjektivitet. Personligt liv är möjligt endast i samliv med all personlig verklighet i ett förnuftsrike. I idén om ett sådant är begreppet om absolut makt nödvändigt förbundet med begreppet absolut subjekt. Därför mynnar filosofin ut i ett bemödande att antingen, såsom Cartesius, tillgodogöra sig gudsbegreppet eller att, på Fichtes sätt, utveckla personligheten till det absoluta.

Hans huvudarbeten är Prolegomena zur forschung über die einheit des geisteslebens (1887), Die einheit des geisteslebens in bewusstsein und that der menschheit (1888) och Der wahrheitsgehalt der religion (1901).

Bibliografi

Svenska översättningar

Källor

Externa länkar
Nobelprize.org, Nobelpriset i litteratur 1908
Nobelprize.org, Rudolf Eucken - Biografi

Nobelpristagare i litteratur
Tyska filosofer
Tyska nobelpristagare
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Födda 1846
Avlidna 1926
Män
Personer från Aurich
Ugglan
Alumner från Göttingens universitet
Alumner från Humboldt-Universität zu Berlin
Personer verksamma vid Basels universitet
Personer verksamma vid Harvard University
Personer verksamma vid Jena universitet
Henrik Pontoppidan

Henrik Pontoppidan, född 24 juli 1857 i Fredericia, död 21 augusti 1943 i Charlottenlund, var en dansk författare. Han var även bror till läkaren och professorn Knud Pontoppidan. Han mottog nobelpriset i litteratur 1917.

Biografi 
Pontoppidan var prästson från Fredericia, och tog  kallad adgangsexamen till Polyteknisk Læreanstalt (Tekniska Högskolan), men fullföljde inte sina ingenjörsstudier. Han var en tid lärare vid brodern Morten Pontoppidans folkhögskola och ägnade sig efter 1881 åt vittert författarskap. Han vistades dels i Köpenhamn, dels på landsbygden och i flera småstäder samt även en del i utlandet.

Han började sin bana som ivrig anhängare av realismen och väckte stor förargelse genom sina naturalistiska osminkade och pessimistiska skildringar, i vilka det tidigt framträdde en stark antipati mot ”den lyriska förruttningsprocessen”, som syntes honom känneteckna samtiden.

Mot slutet av sitt liv skrev han en självbiografi med titeln Undervejs til mig selv, som i bearbetad form kom ut 1943. Pontoppidan är en av den danska litteraturens främsta människoskildrare med en klar och saklig stilkonst. År 1917 fick han tillsammans med landsmannen Karl Gjellerup nobelpriset i litteratur. Dock fick han priset först efter att den tänkte pristagaren, Jakob Knudsen, avlidit. Så Pontoppidan var inte odelat begeistrad över utmärkelsen.

Böcker översatta till svenska 
 Från landsbygden (Landsbybilleder) (översättning Ernst Lundquist, Bonnier, 1885)
 Kärlekens höga visa (Højsang) (okänd översättare, 1896)
 Borgmästar Hoeck och hans hustru (Borgmester Hoeck og Hustru) (okänd översättare, Veckans krönika, 1906)
 Det förlofvade landet (Det forjættede land) (översättning E. E., Fritze, 1907)
 Lycko-Per, 1–2 (Lykke-Per) (översättning Anna Ljungberg, Norstedt, 1918)
 Magister Glob: hans självporträtt (Magister Globs papirer) (översättning Anna Ljungberg, Norstedt, 1920)
 Thora van Deken: ett porträtt (Thora van Deken) (översättning Anna Ljungberg, Norstedt, 1921)
 Ung älskog; Villebråd; Borgmästare Hoeck och hans hustru (Ung elskov) (översättning Einar Thermænius, Vårt hem, 1929)

Källor

Externa länkar 
 Henrik Pontoppidan-portal
 Nobelprize.org, Nobelpriset i litteratur 1917
 

Danska nobelpristagare
Nobelpristagare i litteratur
Danskspråkiga författare
Danska författare under 1800-talet
Danska författare under 1900-talet
Personer från Fredericia
Födda 1857
Avlidna 1943
Män