kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bar (måttenhet)

Bar (efter grekiskans baros, 'tyngd', 'vikt') är en enhet för tryck. Den definieras som 100 kPa vilket motsvarar 100 000 Pa = 100 000 N/m^2 ≈ 10 mVp. Enheten är vanlig inom meteorologin eftersom 1 bar är ungefär lika med lufttrycket vid havsytan (± 5 %). Enheten används allt mindre i Sverige men finns fortfarande kvar inom den kommersiella högtryckshydrauliken och inom dykning. För en komplett omvandlingstabell se tryck.

Omvandlingstabell

Millibar 
Millibar är samma sak som tryckenheten hektopascal (hPa). 1000 mbar motsvarar 750 mmHg. En fysikalisk atmosfär (atm) är 1013 millibar eller 760 mmHg. En teknisk atmosfär (at) är 736 mmHg.

Notationer för absolut- och övertryck 
Inom litteraturen förekommer en mängd olika sätt att notera huruvida det är absolut- eller övertryck som avses. Nedan följer ett antal exempel.

 bar (a), eller bara avser absoluttryck.
 bar (ö), avser övertryck och används ofta i Sverige.
 bar (e), avser övertryck och används internationellt.
 barg eller bar (g), där g står för gauge avser övertryck och används i USA och Storbritannien.

Enheterna bar och MPa inom den kommersiella högtryckshydrauliken 
Inom den kommersiella högtryckshydrauliken används i huvuvudsak bar som enhet för tryck, även om MPa (megapascal) blir allt vanligare i dessa sammanhang. Bakgrunden till användningen av bar ligger i det faktum att den minsta enheten som är intressant i sammanhangen energiöverföring och kraft inom högtryckshydrauliken är cirka 1 bar. 1 bar är också en intuitivt lättfattlig enhet när det gäller tryck i dessa sammanhang, genom att 1 bar överslagsmässigt motsvarar trycket av vikten 1 kg/cm². Genom att både bar och pascal baseras på SI-enheten för tryck N/m² (newton per kvadratmeter = pascal) kan båda begreppen användas där det endast skiljer på en faktor 10: 1 bar (a) = 0,1 MPa.

I de anglosaxiska länderna, främst i USA, används dock i stor utsträckning fortfarande PSI som enhet för hydraultryck, oftast parallellt med angivande av trycket i bar. 1 PSI = 1 pound force per square inch, lbf/in² = 0,068 948 bar. De två vanligaste förekommande tryckklasserna för hydraulkomponenter inom den kommersiella högtryckhydrauliken i de anglosaxiska länderna är 3 000 PSI respektive 6 000 PSI. Dessa motsvarar de standardiserade tryckklasserna för hydraulikkomponenter inom Europa – 210 bar respektive 420 bar, det vill säga 21 MPa respektive 42 MPa.

Användning 
För armbandsur anges ofta vattentålighet med ett antal bar. Dessa siffror är enligt en mätstandard i laboratoriemiljö för nya klockor. En tillverkare förtydligar hur dessa siffror skall förstås i praktisk användning av klockan: 
 3 bar (30 meter). Vattenstänk
 5 bar (50 meter). Duschning, ytsimning, vattensport på ytan
 10 bar (100 meter). Vattenskidåkning, enstaka grunda dyk, snorkling
 30 bar (300 meter). Dykning med tuber

Referenser 

Tryckenheter
MVP

MVP kan syfta på:

 mVp – en tryckenhet
 MVP – gränsen for att en population av en art ska kunna överleva i vilt tillstånd (engelska: Minimum Viable Population), se Minsta livskraftiga population.
 MVP – akronym för engelskans Most Valuable Player, se Mest värdefulla spelare
 MVP – personer med erkänd expertkunskap inom en eller flera av Microsofts produkter (engelska:Most Valuable Professional)
 MVP (Maple Valley Plastics) – tillverkare av discgolf-discar
Christian Klien

Christian Klien, född 2 februari 1983 i Hohenems i Vorarlberg, är en österrikisk racerförare.

Racingkarriär
Klien vann det tyska Formel Renault-mästerskapet 2002 och blev tvåa i Tyska F3-mästerskapet 2003. Han debuterade i formel 1 säsongen  som andreförare i Jaguar Racing, som efter säsongen såldes till energidrycksföretaget Red Bull. 

Klien fortsatte som andreförare för det nya stallet Red Bull säsongen , förutom i ett par lopp, som kördes av Vitantonio Liuzzi. Säsongen  ersattes han av Robert Doornbos från och med de tre sista loppen. Hans bästa F1-resultat är en femteplacering i . Klien var senast testförare för Honda men han lämnade stallet i november 2007 för att istället testa för det nystartade Force India. Klien var en av det indiska stallets tänkbara förare men han fick inget kontrakt. Klien blev istället test- och reservförare för BMW Sauber säsongen .

F1-karriär

|}

Källor

Födda 1983
Österrikiska racerförare
Österrikiska Formel 1-förare
BMW Sauber F1-förare
Jaguar F1-förare
Red Bull F1-förare
Män
Levande personer
Hispania F1-förare
Red Bull Junior Team
Fjollträsk

Fjollträsk (även Fjolleträsk), sammansatt av orden fjolla och ortnamnsefterledet träsk, är en nedsättande benämning på Stockholm med ursprung i Norrland. 

Ordet fick stor spridning tack vare filmen Sällskapsresan II – Snowroller år 1985, och senare genom filmen Jägarna 1996 samt TV-serien Pistvakt – En vintersaga 1998. Även i I manegen med Glenn Killing – Live från Berns år 1994 nämndes ordet av Robert Gustafsson när han gjorde sin rollfigur Apache, ”gaypolisen från Överkalix”.

Fly Nordics användande av uttrycket i en reklamkampanj ledde till en anmälan till Marknadsetiska rådet, vilket de senare friades för med motiveringen ”Det är så uppenbart att ’fjollträsk’ användes som en skämtsam beteckning att det är uteslutet att allmänheten uppfattade annonsen som stötande, nedvärderande eller diskriminerande”.

Se även 
Nollåtta

Källor

Externa länkar 

Stockholm i kulturen
Orters smeknamn
Geografiska ök- och smeknamn
Sexuella minoriteter

Sexuella minoriteter kallas de grupper av människor vars sexualitet skiljer sig ifrån de rådande sexuella normerna. Homosexuella och bisexuella torde vara de talrikaste sexuella minoriteterna. Vid sidan av dessa stora minoriteter finns en rad mindre vanligt förekommande sexuella minoriteter. Frasen myntades troligen under sent 60-tal efter påverkan av Lars Ullerstams bok De erotiska minoriteterna, som argumenterade för tolerans. Frasen användes analogt med etnisk minoritet. En mindre tolerant term som täcker ungefär samma områden är sexuella avvikelser. 

Termen kan även inkludera personer som bryter mot könsnormer, till exempel transpersoner.

Se även
 Heteronorm
 Queer
 Sexuell läggning
 Gayrörelse
 HBT
 Homosexualitet
 Bisexualitet
 Asexualitet
 Transperson

HBTQ
HBTQ-terminologi
Sexologi
Torsk på Tallinn

Torsk på Tallinn – en liten film om ensamhet är en svensk TV-film från 1999 av Killinggänget, regisserad av Tomas Alfredson.

Handling
Några svenska män deltar i en gruppresa till Tallinn anordnad av en kontaktförmedling, för att hitta kärlekspartner. Resenärerna utgörs av den försagde dansbandsentusiasten Roland Järverup från Karlskoga, Jan Banan och Slobodan, två skojfriska raggningskonstnärer från Skövde som tröttnat på de lokala kvinnorna, den asociale överliggaren Magnus Ronell, den talträngde renhållningsentreprenören Lennart Sundström som bor med sin åldriga mor i Vännäs, och ett antal andra män. Resan leds av Percy Nilegård och bussen körs av Lasse Kongo, en svårt alkoholiserad man som talar obegripligt grötig dialekt. För många av deltagarna slutar inte resan riktigt som planerat.

Om filmen
Filmen premiärvisades i SVT 1 den 22 april 1999 och är ett exempel på en fiktiv dokumentärfilm. Begreppet Kongo lär vara slang från 1960-talets Stockholm och innebära att någon är tjurig och vresig, vilket stämmer mycket väl in på Gustafssons rollfigur. 

Delar av filmen är inspelad i den nästan avfolkade hamnstaden Paldiski i Estland, ett par mil väster om Tallinn. Kvällen då männen får möta de estniska kvinnorna är dock inspelad i Folkets hus i Spånga i västra Stockholm.

Filmen finns även utgiven på DVD, bland annat i "Collector's edition" med 37 minuter bortklippta scener.

Rollista
Robert Gustafsson - Roland Järverup/Micke "Jan Banan"/Lasse Kongo
Johan Rheborg - Magnus Ronell/Percy Nilegård
Jonas Inde - Lennart Sundström
Tõnu Kark - Lembit Metsik
Merle Palmiste   
Karolina Palutko   
Lena Söderblom - Lennarts mor   
Tiina Tauraite
Johan Tillenius

Källor

Externa länkar

http://www.manchild.net/tpt/kuriosa.htm Kuriosa

Killinggänget
Filmer i regi av Tomas Alfredson
Svenska filmer 1999
Svenska komedifilmer
Svenska TV-filmer
Svenska fiktiva dokumentärfilmer
Tallinn på film
TV-filmer 1999
Fiktiv dokumentärfilm

En fiktiv dokumentärfilm, även fiktiv dokumentär eller pseudodokumentär, är en spelfilm som är uppbyggd som, och skapar illusionen av att vara, en dokumentärfilm. Många fiktiva dokumentärer är humoristiska.

En undergenre till fiktiv dokumentärfilm är mockumentärfilmen, som även är en genre inom komedifilm. Ordet är en försvenskning av mockumentary, ett engelskt teleskopord av mock (falsk eller fingerad) och documentary (dokumentär).

Exempel på fiktiva dokumentärer 
The Rutles (1978)
Det finns inga smålänningar (1981)
Zelig (1983)
Spinal Tap (1984)
Forgotten Silver (1995)
Blair Witch Project (1999)
Torsk på Tallinn - En liten film om ensamhet (1999)
Harry Viktor (2001)
Konspiration 58 (2002)
Borat!: Cultural Learnings of America for Make Benefit Glorious Nation of Kazakhstan (2006)
Get Ready to Be Boyzvoiced (2000)
Land without bread
Death of a President (2006)
C.S.A.: The Confederate States of America (2004)
Ulveson och Herngren  (2004)
Blomstertid (tv-serie) (2009)
Kontoret (2012)
Stargate: The Lockdown (2003)

En närbesläktad (men mera ovanlig) genre är "mockusåpan" som är en fiktiv dokusåpa. Exempel är Tomtar på loftet och Julbocken.

Se även 
 Dramadokumentär

Källor 
 The Internet Movie Database

Noter 

 
Filmgenrer
Allmoge

Denna artikel handlar om allmoge som en samhällsgrupp. För porslinet med namn allmoge, se Allmoge (porslin).

Allmogen (av fornnordiskans all mōghe'', som betyder hela högen, hela hopen eller allt folket) betydde tidigare alla människor (som levde) i ett visst område. Efterhand skiftade betydelsen till att betyda de ofrälse, eller bönder och ståndslösa människor i det förmoderna samhället med i huvudsak bondehushållning.

Se även 
Allmogebåt
Allmogemåleri
Allmogestil

Referenser
Vad betyder allmoge?, intervju med Katarina Ek-Nilsson, etnolog och avdelningschef på Dialekt- och folkminnesarkivet i Uppsala i Sverige Radio den 18 december 2014

Samhällsklasser
Agrarhistoria
Kraš

Kraš d.d., formellt Kraš, prehrambena industrija d.d., är ett kroatiskt livsmedelföretag med huvudkontor i Zagreb. Kraš är sydöstra Europas största tillverkare av choklad och konfektyrer. 

Huvudkontoret och i stort sett all tillverkning är förlagd till Zagreb. 33 procent av företagets produkter exporteras över hela världen, däribland till USA, Kanada, Australien, Nya Zeeland och stora delar av Öst- och Centraleuropa. Antalet anställda inom hela koncernen uppgår totalt till 2 100, med 1 900 i moderbolaget och 200 i olika dotterbolag.

Ägarstruktur 
Kraš d.d. är sedan 1992 ett aktiebolag. Ägarstrukturen är fördelad enligt följande:
 97,37% - privata aktiesparare
 0,96% - privat kroatisk fond 
 1,67% - företaget självt

Varumärken 
Till bolagets mer kända varumärken hör Dorina, Napolitanke, Bronhi, Ki-ki, Bajadera och Griotte.

Historia 
Kraš grundades 1911 under namnet Union och blev då den första industriella tillverkaren av choklad i sydöstra Europa. År 1950 gick Union samman med Bizjak (ett företag som tillverkade bland annat kex och kakor) och antog i samband med det namnet Kraš. Under tiden i statlig ägo växte företagets andel, både på hemmamarknaden och utomlands. 1965 öppnades en ny fabrik för tillverkning av kakor och kokosprodukter. Denna lades emellertid ned 1999. Innan Kroatiens utträde ur Jugoslavien i början av 1990-talet var bolaget statligt ägt. 1992, efter Kroatiens självständighet och införandet av marknadsekonomi, omvandlades bolaget till ett aktiebolag och aktierna såldes ut till privata sparare.

Referenser

Noter 

Kroatiska livsmedelsföretag
Företag bildade 1911
Företag listade på Zagrebbörsen
Giorgio Pantano

Giorgio Pantano, född 4 februari 1979 i Conselve nära Padua, är en italiensk racerförare.

Racingkarriär 
Pantano körde i formel 1 som andreförare i Jordan säsongen . Några poäng fick han dock inte. Pantano har därefter tävlat i GP2 där han vann serien 2008.

F1-karriär 

 
|}

Källor 
 

Födda 1979
Italienska racerförare
Italienska Formel 1-förare
Jordan F1-förare
GP2-förare
Formel 3000-förare
Tyska F3-mästerskapsförare
Män
Levande personer
Auto GP-förare
Gengångare

Gengångare eller Gengångaren kan syfta på: 

Gengångare (spöke) – påstås vara människor som har dött på ett våldsamt eller olyckligt sätt

Litteratur 
Gengångaren – en roman av  H. P. Lovecraft, originaltitel The Case of Charles Dexter Ward
Gengångare (pjäs) – en pjäs av Henrik Ibsen från 1881, originaltitel Gengangere
Gengångare (roman) – en roman av Peter Straub, originaltitel Ghost Story
Gengångare (roman av Jo Nesbø) – en roman av Jo Nesbø från 2011, originaltitel Gjenferd

Filmer och TV-serier 
Gengångaren (1920) – en amerikansk film från 1920, originaltitel The River's End
Gengångaren (1946) – en fransk film från 1946, originaltitel Un revenant
Gengångare (1967) – en svensk TV-film från 1967
Gengångare (1981) – en amerikansk film från 1981, originaltitel Ghost Story
Gengångare (1989) – en svensk TV-film från 1989
Gengångare (2011) – en svensk TV-film från 2011
Gengångare (TV-serie) – en fransk TV-serie från 2012, originaltitel Les Revenants
Rotröta

Rotröta är ett sjukdomssymptom som uppvisas av träd vars rötter eller stam angripits av svamp ur släktet Heterobasidion som rotticka, Heterobasidion parviporum, Heterobasidion abietinum eller honungsskivlingar och blödskinn. Ungefär 14 procent av alla granar som avverkas i Sverige är angripna av någon form av rotröta. Skadorna gör att veden bryts ned, vilket i sin tur gör att virket inte kan bli timmer, utan omklassas till massaved, barrmassaved eller brännved. Detta innebär en minskning av värdet på virket. Rötan innebär även en minskad tillväxt i skogen.  Rötan orsakas av olika former av rottickor och sprids på åtminstone två olika sätt, antingen genom spridning av svampsporer från fruktkroppar från stubbar eller rötter som sprids genom luften och som infekterar nyligen färsk blottad ved, eller genom att ett infekterat träds rötter har fysisk rotkontakt med ett annat träd varvid svamparnas mycel även kan infektera grannträdet.

Typer
Tidigare talades det om tre olika typer eller former av rotticka, men man har nu delat upp dessa i egna arter. Uppdelningen gjordes för typens huvudsakliga värdarter:

S-typen (Heterobasidion parviporum) där S står för engelskans Spruce, dvs granar ur släktet Picea, där vår vanlig rödgran ingår.
P-typen (Heterobasidion annosum) där P står för Pine, det vill säga tallar eller släktet Pinus.
F-typen ((Heterobasidion abietinum) där F står för Fir, dvs ädelgranar eller släktet Abies.

Skyddsåtgärder
Vid gallring, då dygnsmedeltemperaturen överstiger 5 plusgrader, används olika typer av bekämpningsmedel som appliceras på stubbarna för att förhindra rotröteinfektion. Urea och borsalt har använts för detta ändamål, men behandling med pergamentsvamp som hindrar rötrötans infektion är numer den vanligaste behandlingsformen. Stubbehandling med pergamentsvamp fungerar även i förebyggande syfte, det vill säga att en stubbe med pergamentsvamp motverkar att stubben blir infekterad av rötrötesvamp och inte kan sprida vidare rötröta i beståndet. > Emellertid kan inte pergamentsvampen konkurrera ut rötrötesvamp från en redan infekterad stubbe, varför det är meningslöst att försöka sanera ett kraftigt rötröteinfekterat bestånd med pergamentsvamp vid avverkning. Försök har visat att de tre typerna av preparat är ungefär lika effektiva och ger ett infektionsskydd som nästan motsvarar vinteravverkning.

Gallringsskördare har i regel utrustning i aggregatet för automatisk applicering av bekämpningsmedel i samband med trädfällningen, medan man vid motormanuell gallring applicerar preparatet manuellt. Rotröta kan dock spridas genom skador i barken på kvarlämnade träd och sådana skador uppkommer lätt genom ovarsam användning av moderna skogsmaskiner.

Efter att ett kraftigt rötangripet bestånd har slutavverkats kan man välja att föryngra med trädslag som har större motståndskraft mot rotröteangrepp.

Se även
Ärtrotröta

Källor

Fotnoter

Tryckta källor
 
 

Skogsbruk
Växtsjukdomar
En galen dag i New York

En galen dag i New York (New York Minute), amerikansk tonårsfilm från  med Mary-Kate och Ashley Olsen i huvudrollerna.

Handling 
Jane och Roxy är två tvillingar som bor i en välbärgad förort till New York. Jane och Roxy är varandras motsatser. Jane är en A+ student, medan Roxy skolkar så gott det går. Jane får reda på att hon har chans att vinna ett stipendium till Oxford University i England. Hon bestämmer sig för att delta och detta måste hon göra i New York. Samma dag som Jane ska hålla det avgörande talet, ska rockgruppen Simple Plan spela in sin nya video i staden. Roxy måste självklart gå. Det slutar med att tvillingarna hamnar på samma tåg in till staden och allting går helt fel för stackars Jane, som kanske inte kommer hinna till sitt tal...

Två systrar och en dag i New York då allting går fel. Roxy spelas av Mary-Kate Olsen och Jane spelas av Ashley Olsen. 
Systrarna har inte umgåtts på flera år, det har de inga planer på att göra i framtiden heller. Tills de får tillbringa en kaotisk dag tillsammans i den stora staden New York.

Rollista

Om filmen 
Filmen är inspelad i New York och Toronto och hade världspremiär i Los Angeles den 1 maj 2004.

Externa länkar 
 

Filmer 2004
Amerikanska komedifilmer
Amerikanska äventyrsfilmer
New York på film
Filmer om tvillingsystrar
Filmer inspelade i Ontario
Björn Ferm

Björn Ferm, född 10 augusti 1944 i Jönköping, är en svensk tidigare utövare av modern femkamp. Han tävlade för A6 Skytte- och idrottsförening.

Ferm tävlade för A6 Skytte- och Idrottsförening i Jönköping. Han vann OS-guld helt sensationellt på hög höjd vid Olympiska sommarspelen 1968 i Mexico City. Björn Ferm blev vid Olympiska sommarspelen 1972 sexa individuellt och ingick även i det svenska lag som slutade femma i lagtävlingen. Ferm tog individuella bronsmedaljer i VM 1967 i Jönköping och VM 1969 i Budapest. Ferm blev svensk mästare individuellt fem gånger samt svensk mästare i lag sex gånger i modern femkamp och en gång i värjfäktning för Djurgårdens IF. I Paraguay avbildades han på ett frimärke.

Sedan 1980-talet bor han i Bangkok, där han är egen företagare sedan 1999.

Födda 1944
Olympiska guldmedaljörer 1968
Svenska moderna femkampare
Svenska olympiska guldmedaljörer
Män
Levande personer
Idrottare från Jönköping
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1968 från Sverige
Tävlande i modern femkamp vid olympiska sommarspelen 1968
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1972 från Sverige
Tävlande i modern femkamp vid olympiska sommarspelen 1972
Staffan

Mansnamnet Staffan är ett nordiskt namn som härstammar från det latinska namnet Stephanus, alltså en variant av Stefan. Namnet har använts i Sverige sedan slutet av 1300-talet och har funnits i almanackan sedan 1986.

Namnet är vanligast bland män mellan 40 och 60 år, vilket gör att det just nu inte ges så ofta till de yngsta. Det ramlade ut från tilltalsnamnens 100-i-topp-lista i slutet av 1980-talet och de senaste åren har endast en handfull pojkar fått namnet varje år. 31 december 2005 fanns det totalt 12 501 personer i Sverige med namnet Staffan varav 7 362 med det som tilltalsnamn. År 2003 fick 35 pojkar namnet, varav 3 fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 26 december.

Personer med namnet Staffan
 Staffan Bergsten
 Staffan Broms
 Staffan Burenstam Linder
 Staffan de Mistura
 Staffan Dopping
 Staffan Ek
 Staffan Gunnarson
 Staffan Götestam
 Staffan Göthe
 Staffan Hallerstam
 Staffan Hallström
 Staffan Heimerson
 Staffan Hellstrand
 Staffan Helmfrid
 Staffan Hildebrand
 Staffan Valdemar Holm
 Staffan Jacobson
 Staffan Kronwall
 Staffan Lindberg
 Staffan Lindeborg
 Staffan Lindén
 Staffan Ling
 Staffan Olsson
 Staffan Percy
 Staffan Sandlund
 Staffan Scheja
 Staffan Skott
 Staffan Sonning
 Staffan Stolpe
 Staffan Strand
 Staffan Tapper
 Staffan Westerberg
 Staffan Westerlund

Fiktiva figurer vid namn Staffan
 Starke Staffan
Staffan Stalledräng

Platser med namnet Staffan
Staffan, Esbo

Se även
 Staffan stalledräng
 Den helige Staffan, "Hälsinglands apostel"
 Sankt Staffans församling, Staffanstorp
 Staffans församling, Gävle

Mansnamn
Nordiska förnamn
Svenska mansnamn
Svenska förnamn
Stefan

Stefan, som har namnsdag den 26 december, är ett mansnamn med ursprung i det forngrekiska grekiska namnet Stefanos som betyder 'krönt, bekransad', men inte i religiösa sammanhang utan i samband med idrott och olika tävlingar i det förkristna Grekland. Namnet behöll sin stavning även i den tidiga bibliska grekiskan, medan Stephanus var den latinska motsvarigheten och Stepan den armeniska. Namnet kom att bli vanligt i kristen tradition efter den förste kristne martyren Sankt Stefan, som stenades till döds i Jerusalem ca år 35 e.kr. Namnet är vanligt i nästan alla europeiska länder och har varianter i många språk, bland annat det nordiska Staffan och det slaviska Stepan, Stephan. Äldsta belägget i Sverige är från 1100-talet. 

Namnet Stefan blev populärt på 1950-talet och var fortfarande ganska populärt i slutet av 1980-talet bland nyfödda. Sedan dess är nu trenden snabbt nedåtgående. Den 31 december 2010 fanns det totalt 71 999 män och fem kvinnor med namnet Stefan i Sverige, vilket medförde att det var det 26:e vanligaste mansnamnet i landet. Drygt 44 000 har det som tilltalsnamn. Dessutom hade 63 personer namnet som efternamn. 1999 var det år som Stefan fortfarande fanns med på 100-bästalistan när det gäller namngivning åt nyfödda pojkar. Då fick 63 pojkar namnet Stefan, vilket gav 97:e plats.

Namnsdag: 26 december.

Personer med namnet Stefan
Sankt Stefan, den förste kristne martyren
Stefan, svensk ärkebiskop
Stefan I (flera monarker)
Stefan Anderson
Stefan Andersson, sångare och låtskrivare
Stefan Attefall
Stefan Banach
Stefan av Blois
Stefan Borsch, dansbandsartist, tidigare sångare i Vikingarna
Stefan Böhm
Stefan Demert
Stefan Diös, svensk serieöversättare och pokerspelare
Stefan Edberg
Stefan Effenberg
Stefan Einhorn
Stefan Ekman
Stefan Eriksson
Stefan Frelander
Stefan Fölster
Stefan George
Stefan Gerhardsson, komiker i duon Stefan & Krister
Stefan Gödicke
Stefan Herrmann
Stefan Holm
Stefan Ingves
Stefan Jarl
Stefan "Lill-Lövis" Johansson
Stephan Karlsén
Stefan Karpe
Stefan Kayat
Stefan Kraft
Stephan Leyhe
Stephan Lindstein
Stefan Liv
Stefan Ljungqvist
Stefan Löfven
Stefan Lövgren
Stéphane Mallarmé
Stefan Nemanja
Stefan Nilsson
Stefan Nordén
Stefan Nykvist
Stefan Nystrand
Stefan Olsdal
Stefan Parkman
Stefan Persson (företagsledare)
Stefan Rehn
Stefan Sauk
Stefan Schwarz
Stefán Jóhann Stefánsson
Stefan Struve
Stefan Strömberg
Stefan Sundström
Stefan Zweig, österrikisk författare
Stefan Örnskog

Varianter på andra språk 
Esteban på spanska
Étienne på franska
Stefano på italienska
Steffen på norska, danska och tyska
Stephen, Steven och Steve på engelska
Stìobhan på höglandsskotska
Stiofán på iriska
Stjepan på kroatiska

Referenser

Mansnamn
Svenska mansnamn
Svenska förnamn
Skede

Skede är en avgränsad tidsperiod. Ordet har gammalt ursprung och hade från början främst en rumslig omfattning i meningen sträckan mellan två vägskäl eller landmärken. I norska och isländska lever ordet fortfarande nära nog i sin ursprungliga betydelse (skeið). De folkfester med hästen i centrum som skedet avsåg omfattade också från början hingsthetsning.

Efterledet kan i Götaland komma av ett dialektord för 'gräns', möjligen åsyftande 'rågång'. I Svealand, till exempel i Enskede, kan -skede komma av ett dialektord skede'(skiljande) åsrygg'.

Många svenska ortnamn härleds från platser där sådana fester av tradition hållits.

Referenser 
Fotnoter

Se även 
 Svenska ortnamnsefterled
 Staffan stalledräng

Ortnamn i Sverige
Hingsthetsning

Hingsthetsning var en vadhållningssport bland annat i Norden i förkristen tid, där hästar förmåddes att rikta sin aggression mot varandra så att en kamp mellan dem uppstod.

Se även 
Tuppfäktning
Hundhetsning

Djurhetsning