kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
LOT Polish Airlines

LOT Polish Airlines (LOT Polskie Linie Lotnicze) är Polens största flygbolag grundat 29 december 1928 och därmed ett av världens äldsta. LOT Polish Airlines är medlem i Star Alliance (tidigare medlem i det numera nedlagda 'Qualiflyer' till vilket bland annat Swissair hörde). 

Flygbolaget flyger på 58 destinationer till 31 länder och har en flotta på 54 flygplan. Huvudflygplatserna är Warszawa (IATA: WAW, ICAO: EPWA) samt Kraków (IATA: KRK, ICAO: EPKK).

Flotta

Nuvarande flotta 
LOT har i sin flotta ATR 42, ATR 72, Boeing 737, Boeing 767, Embraer ERJ 145 och Embraer 170. 2005 lade LOT en större beställning på åtta Boeing 787-800 med en option på ytterligare en samt en option på sex Boeing 787-900.

Historisk flotta 
Tidigare flygplanstyper LOT använt sig av är bland annat: 

AN-24
Convair 240
Douglas DC-3/C-47
Iljushin IL-12
Iljushin IL-14
Iljushin IL-18
Iljushin IL-62
Lisunov Li-2
Tupolev Tu-134 
Tupolev Tu-154
Vickers Viscount
Jak-40

Code share-samarbet med andra flybolag 

Lot Polish Airlines har code share-avtal med följande flygbolag:

Källor

Externa länkar
Officiell webbplats

 

Polska flygbolag
Star Alliance
Flygbolag bildade 1929
Newsweek

Newsweek är en amerikansk tidskrift med en total upplaga på drygt  exemplar, varav  i USA. Tidskriften kommer ut en gång i veckan och ges ut från New York. Förutom den amerikanska upplagan finns den i japanska, koreanska, polska, ryska, spanska och arabiska upplagor, samt en internationell engelsk. Tidskriften grundades av Thomas J.C. Martyn 17 februari 1933 och ägs sedan 1961 av Washington Post Company. Det är den näst största tidskriften med veckoutgivning i USA efter Time. Den 31 december 2012 kom det sista numret att tryckas, därefter är tidningen enbart aktivt på Internet. Tidningen var först med storyn om Lewinsky-affären men valde att inte publicera den. Drudge Report rapporterade om affären istället.

Källor

Externa länkar

Amerikanska tidskrifter
Nyhetstidningar
Tidskrifter startade 1933
Widerøe

Widerøe är ett norskt flygbolag. Bolaget trafikerar främst inrikeslinjer i Norge, men har även några utrikeslinjer till Sverige, Danmark, Tyskland, Finland och Storbritannien. Bolaget flyger till många mindre flygplatser i Norge, ofta med korta, vindutsatta och svåra landningsbanor. I januari 2017 hade bolaget 43 turbopropflygplan från tillverkaren de Havilland Canada. Bolaget ägdes tidigare av SAS Group men de sista aktieposterna avyttrades till WF Holding 2016. I juli 2023 meddelades att WF Holding säljer Widerøe till Norwegian Air Shuttle.

Bolaget bildades 19 februari 1934 av Viggo Widerøe och fyra goda vänner. Som bas för verksamheten använde man Ingierstrand utanför Oslo. Under de första åren fram till andra världskrigets utbrott bestod verksamheten av taxi-, ambulans- och fotoflygning samt flygutbildning.
 
Efter andra världskrigets slut återupptogs verksamheten med passagerarflygningar och i början av 1950-talet bedrev man ett stort linjenät med sjöflygplan i Nordnorge. Efterhand som de norska städerna byggde flygplatser övergick man till landbaserat flyg med Twin Otter.

I maj 2013 presenterade SAS att man sålde Widerøe för ett belopp om 2 miljarder kronor till en investerargrupp bestående av Torghatten ASA, Fjord1 AS och Nordland Fylkeskommune. 

I april 2018 levererades Widerøes första jetplan någonsin, en Embraer E190-E2. Widerøe fick äran att ta emot det första planet i världen av denna typ. Beställningen var på totalt 3 st plan av denna typ.

Destinationer 

Widerøe flyger mestadels inrikes i Norge men även till Sverige, Danmark, Tyskland och Storbritannien samt Finland (i samarbete med Finnair).

Flotta 
I juni 2023 bestod Widerøes flotta av följande flygplan:

Referenser

Externa länkar 
Officiell webbplats

Norska flygbolag
SAS Group
Flygbolag bildade 1934
Hans nåds testamente (olika betydelser)

Hans nåds testamente kan syfta på:

 Hans nåds testamente – en roman av Hjalmar Bergman

Filmer
 Hans nåds testamente (film, 1919) – en svensk dramafilm från 1919 i regi av Victor Sjöström
 Hans Nåds testamente (film, 1940) – en svensk dramafilm från 1940 i regi av Per Lindberg
Tösen från Stormyrtorpet (olika betydelser)

Tösen från Stormyrtorpet är en kortroman av Selma Lagerlöf.

Tösen från Stormyrtorpet kan också syfta på:

 Tösen från Stormyrtorpet (film, 1917) – en svensk film från 1917
 Tösen från Stormyrtorpet (film, 1935) – en film från Tyskland, originaltitel Das Mädchen vom Moorhof
 Tösen från Stormyrtorpet (film, 1940) – finsk film från 1940, originaltitel Suotorpan tyttö
 Tösen från Stormyrtorpet (film, 1947) – en svensk dramafilm från 1947
 Tösen från Stormyrtorpet (film, 1958) – en film från Tyskland, originaltitel Das Mädchen vom Moorhof
Synd (film, 1928)

Synd är en svensk film från 1928, i regi av Gustaf Molander.

Om filmen 
Filmen premiärvisades 2617 september 1928. Inspelningen skedde i Filmstaden i Råsunda med exteriörer från Stockholm av J. Julius. Filmen har som förlaga August Strindbergs pjäs Brott och brott från 1899, vilken uruppfördes på Dramatiska Teatern i Stockholm 1900. En tidigare inspelning av pjäsen gjordes i Tyskland 1919 med Ernst Lubitsch som regissör. En inspelning av en film med samma titel utfördes i regi av Arnold Sjöstrand 1948, se Synd. Dessa båda filmer har bara titeln gemensamt.

Roller 
Lars Hanson - Maurice Gérard, författare till pjäsen "La femme passionée" 
Elissa Landi - Jeanne, hans hustru 
Anita Hugo - Marion, deras treåriga dotter 
Gina Manès - Henriette Mauclerc, aktris 
Hugo Björne - Adolphe, konstnär, Maurices vän 
Stina Berg - mor Cathérine, Cathérine Dupont, ägare till kaféet Maison Chatérine Dupont 
Erik "Bullen" Berglund - hovmästare på Restaurant Royal 
Emile Stiebel - direktören på Théâtre de Paris 
John Ekman - teaterregissören 
Georgina Barcklind - Henriettes påkläderska 
Birgit Tengroth - grannflickan 
Gustaf Salzenstein - hennes far 
Jenny Broberg - portvaktsfrun 
Carl Browallius - rannsakningsdomaren 
Albert Ståhl - domstolsvaktmästare

Referenser 

Filmer 1928
Svenska August Strindberg-filmatiseringar
Svenska dramafilmer
Filmer i regi av Gustaf Molander
Svenska filmer baserade på pjäser
Svenska 1920-talsfilmer
Hornseptett

Hornseptett är en orkester bestående av sju blåsinstrument.

Historia 
Hornseptetter började bildas mot slutet av 1800-talet och hade sin största utbredning under de tre, fyra första decennierna in på 1900-talet.

Som en av septettmusikens grundare och stora ledare i Finland kan Johan Willgren räknas med nästan 1000 arrangemang för septettsättning. Musiken bestod vanligtvis av marscher, overtyrer och dansmusik såsom vals, schottis, polka och mazurka.

Även idag skrivs det musik för hornseptett. Nämnas kan bland annat  Jouko Lehtonen som skrivit flera nya stycken för hornseptett.

Sättning 
I den klassiska sättningen finner man:
 Eb-kornett
 1:a Bb-kornett
 2:a Bb-kornett
 Althorn (Eb)
 Tenorhorn (Bb)
 Baryton (Bb)
 Eb-tuba.

En del septetter kan även hålla sig med trumslagare och dirigent.

Se även 
 Mässingssextett

Ensembletyper
Lena Hansson (skådespelare)

Lena Margareta Hansson, född 15 oktober 1944 i Östersund, död 8 november 2016 i Stockholm, var en svensk skådespelare, sångare och musiker.

Biografi 
Redan vid 13 års ålder debuterade Hansson som basist i Merit Hemmingsons orkester, och 1959 gjorde hon revydebut i Karl Gerhards Ursäkta handsken. Hon gjorde TV-debut i Åke Falcks underhållningsprogram Där nere i parken och anlitades sedan i flera TV-produktioner, bland annat humorserien Partaj. Under 1960-talet spelade hon revy hos Albert Gaubier på Södra Teatern i Malmö och hos Carl-Gustaf Lindstedt och Arne Källerud på Nöjeskatten. Hon samarbetade även med Beppe Wolgers och Povel Ramel.

Lena Hansson deltog i den svenska Melodifestivalen 1969 med låten "Du ger mig lust att leva" och placerade sig på sjunde plats. Redan året innan debuterade hon på Svensktoppen med "Ja det var då..." en låt som senare kom att förknippas med Anita Lindblom.

Hon turnerade i folkparkerna med Svante Thuresson och Ann-Louise Hanson och gjorde krogshower med bland andra Owe Thörnqvist, Stig Grybe och Rolf Bengtsson. År 1976 hoppade hon in som ersättare för Monica Zetterlund i Hasse och Tages revy Svea Hund på Göta Lejon.

På 1980-talet lämnade hon rampljuset för att ägna sig åt barnpedagogik. Lena Hansson är gravsatt i minneslunden på Skogskyrkogården i Stockholm.

Filmografi

Teater

Roller 
{| class="wikitable"
! År !! Roll !! Produktion !! Regi !! Teater
|-
| 1963 || Medverkande || Vi har fyr för oss, revy <small>  Bros. Corp. || Ragnar Sörman || Boulevardteatern
|-
| 1966 || Medverkande || Bom krasch, revy <small>  Beppe Wolgers || Johan Bergenstråhle || Idéonteatern
|-
| rowspan=2 | 1967 || Medverkande || Svendska revyn, revy <small>  Svend Asmussen och Beppe Wolgers || Mille Schmidt || Idéonteatern
|-
| Medverkande || Vi älskar er, revy <small> Beppe Wolgers || Stig Ossian Eriksson || Idéonteatern
|-
| rowspan=2 | 1992 || || Madicken <small> Astrid Lindgren || Pernilla Skifs || Göta Lejon
|-
| || Ryck mig i slipsen <small> Staffan Götestam och Sture Nilsson || Staffan Götestam || Göta Lejon
|}

 Diskografi 
 Album 

 Singlar 
 1968 – Ja det var då... / Lägg av den gamla stilen / Vårt samtal i morse 1969 – Glöm allt / Du får mej dit du vill 1970 – Du spar och har / Att vara nära 1971 – En man, en fiol och en sång / Det kan aldrig bli vi''

Referenser

Externa länkar 
  på Svensk mediedatabas
 Fotografier i Jämtlands läns museums bildarkiv
 
 

Svenska revyartister
Svenska sångare
Deltagare i Melodifestivalen 1969
Skådespelare från Östersund
Musiker från Östersund
Gravsatta på Skogskyrkogården i Stockholm
Födda 1944
Avlidna 2016
Kvinnor
Harry Martinson-priset

Harry Martinson-priset är ett pris som delas ut av Olofströms kommun i samarbete med Harry Martinson-sällskapet. Prissumman är på 83 950 kr och delas ut i samband med Harry Martinson-sällskapets årsmöten i Jämshög.

Priset, som ska tilldelas "den, de eller den organisation som i Harry Martinsons anda verkar för att värna om den lokala och globala miljön, arbetat aktivt för fred mellan människor och fred mellan människa och natur eller odlar eftertanken och poesin som centrala livskvaliteter", började delas ut 2008 och delas ut vartannat år.

Pristagare
2008 – Jan Eliasson, diplomat och politiker
2010 – Christian Azar, fysiker och miljöforskare
2012 – Vetenskap och folkbildning, förening
2014 – Nina Björk, författare
2016 – Ulf Danielsson, professor i teoretisk fysik
2018 – Eva Ström, författare och läkare
2020 – Helena Granström, författare och kulturskribent
2022 – Stefan Sundström, musiker och klimatklok odlingsfantast

Stora Harry Martinson-priset
Föregångaren till Harry Martinson-priset var Stora Harry Martinson-priset, ett litterärt pris på 50 000 kronor som årligen delades ut av Harry Martinson-sällskapet. Priset är sedan 1998 vilande, men 2004 delades ett jubileumspris ut.

Pristagare av Stora Harry Martinson-priset
1986 – Peter Nilson
1987 – Göran Printz-Påhlson
1988 – Sonja Erfurth
1989 – Björn Gillberg
1990 – Werner Aspenström
1991 – Lars Gyllensten
1992 – Kristin Olsoni och Martin Kurtén
1993 – Sara Lidman
1994 – Ingvar Holm
1995 – Gunnar Brusewitz
1996 – Inget pris delades ut
1997 – Johan Wrede
2004 – Stefan Edman (jubileumspris)

Källor

Se även 
 Stipendium till Harry Martinsons minne

Svenska litteraturpriser
Priser och utmärkelser instiftade 1986
Harry Martinson
Artukais

Artukais (finska: Artukainen) är en stadsdel i Åbo stad. Den ligger cirka fem kilometer väster om stadens centrum. Artukais har mindre än 100 invånare men mycket industri. Gatorade Center, grundad under namnet Åbohallen ligger här.

Bildgalleri

Referenser

Externa länkar 

Stadsdelar i Åbo
Askis

Askis  (fi. Askisto) är en stadsdel i Vanda stad i landskapet Nyland. 

Askis är en stadsdel med mestadels småhus och 1 800 invånare. Som gränser för stadsdelen fungerar triangeln 
Ring III–Vichtisvägen–Esbo stadsgräns. Det finns cirka 490 arbetsplatser (2001) i Askis och bland annat två daghem, ett lågstadium och en butik. 

Stadsdelar i Vanda
Alexander den store (olika betydelser)

Alexander den store eller Alexander den Store kan syfta på

 Alexander den store (356– 323 f.Kr.), kung och fältherre

Filmer 
 Alexander den store (film, 1917) – Sverige
 Alexander den store (film, 1956) – USA, originaltitel Alexander the Great
 Alexander den store: En vävd historia – Sverige

Se även 
 Alexander (film) – en tysk-fransk-brittisk-nederländsk-italiensk-amerikansk långfilm från 2004 i regi av Oliver Stone
Aspnäs

Aspnäs kan avse:

Finland
 Aspnäs, Munsala – en bydel i Pensala
 Aspnäs, Vasa – ett bosättningsområde i Vasa

Sverige
 Aspnäs gård ‒ säteri med gårdskyrka i Östervåla socken i Uppland
 Aspnäs naturreservat ‒ naturreservat i Heby kommun i Uppsala län
 Aspnäskyrkan ‒ en kyrkobyggnad i Järfälla kommun

Se även
 Aspenäs
Haapaniemi

Haapaniemi kan syfta på:

Haapaniemi, Kisko – en gårdsruin i Salo stad.
 Haapaniemi, Rantasalmi – en gård i Rantasalmi socken
 Haapaniemi – finskt namn på ett bosättningsområde i Vasa stad, se Aspnäs, Vasa
Aspö

Aspö kan avse:

  – en svensk minsvepare

Geografi

Finland
 Aspö, Korpo ‒ en ö i Korpo kommun
 Aspö, Kotka ‒ en ö kommun i Kotka stad

Sverige
 Aspö, Skövde kommun ‒ en småort i Skövde kommun
 Aspö, Vetlanda kommun ‒ en småort i Vetlanda kommun
 Aspö socken, Blekinge ‒ socken i Blekinge ingick i Medelstads härad 1888–
 Aspö landskommun, Blekinge ‒ en tidigare kommun i Blekinge län 1926–1951
 Aspö församling, Lunds stift ‒ en församling i Karlskrona-Aspö pastorat 1888–
 Aspö distrikt, Blekinge ‒ ett distrikt i Karlskrona kommun 2016–
 Aspö, Karlskrona kommun ‒ en ö i Karlskrona skärgård, belägen mellan Tjurkö och Hasslö
 Aspö, Haninge kommun ‒ en ö nära Utö i Haninge kommun 
 Aspö, Strängnäs kommun ‒ en halvö på Tosterön i Mälaren i Strängnäs kommun
 Aspö socken, Södermanland ‒ socken i Södermanland med en mindre del i Uppland
 Aspö landskommun, Södermanland ‒ en tidigare kommun i Södermanlands län 1863–1951
 Aspö församling, Strängnäs stift ‒ en tidigare församling i Strängnäs stift i Strängnäs kommun –2002
 Aspö distrikt, Södermanland ‒ ett distrikt i Strängnäs kommun 2016–
 Aspö naturreservat – ett naturreservat som omfattar norra och centrala delen av ön Aspö i Flens kommun

Se även
 Aspön ‒ en ö norr om Nämdö i Värmdö kommun
 Äspö – flera
Aspskär

Aspskär kan syfta på:

Finland 

 Aspskär, Sastmola, Satakunta,  (12 ha)
 Aspskär (Saltvik, Åland),  (38 ha)

Se även
Aspskäret
Inre Aspskär
Yttre Aspskär
Aspiskeri
Askskär
Äspskär
Asterholma

Asterholma är en by och ö i Brändö kommun, Åland.

Byn har idag cirka 14 invånare i olika åldrar. En färja trafikerar till Lappo och Torsholma inom samma kommun. Från Torsholma går bilväg till kommunens centralort Brändö by. Näringar: turism och IT. På ön finns Asterholma Stugby med 6 självhushållningsstugor fin västerläge. Far man 15 minuter med m/s Ejdern så är man på grannön Lappo där det finns: gästhamn, restaurang, butik, postombud och minigolfbana. 

Asterholma är en lugn och idyllisk naturskön holme och den är också Brändös sydligaste bebodda ö med fina vandringsleder runt ön. Ett måste att ses på ön är den magnifika vyn uppe från Bötet, en utsiktsplats 26 m över havsytan och Asterholmas högsta punkt. Midsommarstången och de gamla bevarade gärdsgårdsstenrösen bör du också se. På ön finns sedan sommaren 2013 ålandsfår på en av de nyligen återupptagna gårdarna. Om man vill ha en lugn och fridfull semester med fina avkopplande och stressfria dagar och vackra sommarkvällar i solnedgången, så är Asterholma ett bra mål och även en bra fiskeplats.

Den åländska författaren Eva Sundberg utgav 1993 en bok om dialekterna i Asterholma och övriga Brändö samt Björkö.

Asterholma by omfattar även en rad mindre holmar. Bl.a. den fina ön Korsö eller Öjen som den kallas i folkmun med en fin långgrund sandstrand i söder på ön med en vidunderlig utsikt över skiftet. Det sägs att Asterholmas ursprungliga namn är "Österholma".

Historiskt utgjorde Asterholma, Lappo och Björkö området "Björköbol".

Öar i Brändö
Samuel Landtmanson

Carl Anders Samuel Landtmanson, född 10 juli 1876 i Skara, död 11 juli 1953 i Uppsala, var en svensk språkforskare. Han var brorson till Isak Sven Landtmanson och dotterson till Anders Fredrik Sondén.

Landtmanson blev filosofie kandidat i Uppsala 1899, filosofie licentiat 1904 och filosofie doktor 1905. Han blev adjunkt vid högre allmänna läroverket i Västerås 1909, lektor 1912, och var dess rektor 1925–41. Han var tillika bibliotekarie vid läroverkets bibliotek från 1912 samt domkapitelledamot från 1913. Han företog en studieresa till Tyskland 1905. Utöver nedanstående skrifter författade han uppsatser i kulturhistoriska, språkliga och pedagogiska ämnen. Hans språkliga, folkloristiska, kulturhistoriska och musikaliska uppteckningar är deponerade i Dialekt‐ och folkminnesarkivet i Uppsala.

Efter Johan Götlinds död utgav Landtmanson del 3 och del 4 av Götlinds storverk Västergötlands folkmål.. Vid Götlinds död förelåg endast excerpter och korta kommentarer för utarbetandet av del 3. Del 4 har helt utarbetats av Landtmanson.

Landtmanson tillhörde en gammal västgötsk kultursläkt och var son till lektor Carl Johan Gustaf Landtmanson och Elin Sondén. Han var gift med Ingeborg Lundblad.

Bibliografi i urval
Studier över Västgötamålets l- och r-ljud (gradualavhandling, 1905)
Folkmusik i Västergötland (1911, med musikbilaga 1916)
Menuetter och polska danser (1912)
Som utgivare: Daniel Herweghr, Ordbok över västmanlandsmålet. Idioticon Westmannicum. Västerås 1925.
Skara och Axvall (1943, memoarer)
Västergötlands folkmål. Del 3: Konsonanterna r–w, kvantitet, exspiratorisk accent (1947)
Västergötlands folkmål. Del 4: Formläran (1950)
Västgötamålet (1952)

Referenser

Källor

Svenska lingvister
Svenska skolledare under 1900-talet
Födda 1876
Avlidna 1953
Män
Lena Hansson-Varhegyi

Lena Ingegerd Hansson-Varhegyi, född Hansson 7 februari 1949 i Västra Skrävlinge, är en svensk filmkonsulent (vid Svenska filminstitutet och Danska filminstitutet) och filmproducent.  

Hansson-Varhegyi har verkat som filmkonsulent i ett 50-tal filmer. Hon har även varit produktionsledare och producent.

Filmer i urval
2000 - Jalla! Jalla!
2000 - Livet är en schlager
2001 - Hans och hennes2002 - Grabben i graven bredvid2002 - Lilja 4-ever2003 - Dogville2004 - Fyra nyanser av brunt2004 - Populärmusik från Vittula2005 - Zozo 
2007 - Arn: tempelriddaren2009 - Män som hatar kvinnor2014 - Tiden är en dröm – Del 2''

Referenser

Externa länkar
 

Svenska filmproducenter
Svenska filmkonsulenter
Födda 1949
Kvinnor
Levande personer
Personer från Malmö
Personer i Sverige under 2000-talet
Attu, Pargas

Attu är en av de större öarna i Pargas, mellan Stormaran och Pemarfjärden. Den yttre skärgården med Gullkrona fjärd börjar något söder om Pargas port vid Jermo, som numera är fastvuxen med södra Attu. Avståndet till centrum är ungefär 15 km, med ett färjpass.

I slutet av 1990-talet byggdes en bro mellan Attu och Mielisholm, men för att komma till stadens centrum måste man ta en färja från Mielisholm till Våno på Stortervolandet. Gästhamnen vid Pargas port ligger på Jermo västra udde, på gränsen mellan inner- och ytterskärgård. Attus södra del heter Jermo. Söder om Pargas port har Gullkrona Kryssarklubb sin "Porthamn" som inte är öppen för allmänheten.

Sevärdheter
En cykelrutt leder ut till Pargas port. På ön finns några övergivna malmgruvor och flyttblock från istiden. På Jermo finns jättegrytor. Innanför Själagrunden vid Boda finns en rastplats för fåglar. Från sydöstra Jermo är utsikten fin mot öppnare skärgård.

Källor 

Öar i Pargas
Pakankylä

Pakankylä kan syfta på:

 Pakankylä – en by i Sideby, se Back, Sideby 
 Pakankylä – en by i Esbo, se Backby, Esbo
Bert och badbrudarna

Bert och badbrudarna är en ungdomsroman i dagboksform från maj 1993 av de svenska författarna Anders Jacobsson och Sören Olsson. Boken handlar om Bert Ljung från 5 juni till 23 augusti under det kalenderår han fyller 15 år och har sommarlov mellan 8:an och 9:an. Boken använder 1993 års almanacka enligt den gregorianska kalendern. Precis som i den föregående Berts bekännelser, som utspelar sig samma kalenderår men använder 1992 års almanacka, används kapitelnamn utöver datum. Bert och badbrudarna skrevs direkt för ett radioprogram som gjordes under norra sommaren 1992.

Bokomslag
Bokomslaget visar Bert som simmar på botten av sjön Nöckeln med cyklop, bland diverse sjödjur, och kollar på tjejer som simmar ovanpå. Två ögon tittar fram ur en hummerburk som kastats på botten.

Handling
Boken börjar den 5 juni, när Bert planerar inför sommaren. Bert ska studera tjejer under sommarlovet och beger sig därför till biblioteket för att låna böcker om sex. Han beger sig också till kondomeriet, en butik som säljer sexgrejer på ett skämtsamt sätt, för att låna porrtidningar, och köper vad han tror är tuggummin som liknar kondomer, men visar sig vara riktiga kondomer.

Bert åker sedan på semester till Spanien, med sin mamma och pappa samt John (Åkes pappa), Hillevi och Doris. De reser med flygplan, men hotellrummet har utsikt mot soptippen. Bert intresserar sig för två svenska tjejer, Steffa och Bella (som han först tror heter Erika och Jenny). Bella reser senare till Australien. Berts mormor åker till Florida på långsemester med Görhild.

När Bert är tillbaka i Sverige fortsätter han kolla "bikinibrudar" vid sjön Nöckeln vid Öreskoga. Heman Hunters får sparken från sin träningslokal. Bert råkar även se när Åke stoppar in gräs innanför underdelen av Louise bikini. Berts grannar har märkt hur lugnt det varit i två veckor utan Heman Hunters i källaren, och när de skall börja repa igen kastas bandet ut. Bandet lyckas dock hitta ny lokal i ett skyddsrum som är innanför ett soprum.

Bert blir sedan kär i Karolina Katarina Possén, som kommer från en rik familj och går på Butter Palms skola. Bert sommarjobbar på en kexfabrik, medan Åke säljer kokosbollar längs med en landsväg. Lill-Erik sommarjobbar på sin pappas biograf.

I augusti träffar han Nadja på en rockbandsfestival. Nadja är tillsammans med en tre år äldre kille, och spelar i ett band, men inte fiol som förr om åren.

Bert och Dödgrävarn ger sig ut på mopederna för att äta hos Dödgrävarn, då Bert bjudit Dödgrävarn innan (se Berts ytterligare betraktelser). De flyr undan en polisbil (båda saknar hjälm, och Dödgrävarn åker trimmat), och Bert skadar sig och hamnar på sjukhus, men kommer snabbt hem.

Boken slutar den 23 augusti, när Bert skall börja 9:an.

Övrigt
I TV-serieavsnittet "Ett långt och lyckligt liv" kan en elev i Berts skolklass ses sitta och läsa boken "Bert och badbrudarna" under lektionen, och skrattar.

Källor
Bert och badbrudarna, Rabén & Sjögren, 1993

Fotnoter

Externa länkar
 Bert

Bertböcker
Böcker utgivna på Rabén & Sjögren
Florida i skönlitteratur
Skönlitteratur 1993
Spanien i skönlitteratur
Kotwica

Kotwica (svenska: ankare) är en symbol som användes av Hemarmén i Polen under andra världskriget, från och med 1942 som påminner kämpen mot nazister. Symbolen består av ett ankare och ett P, detta liknade samtidigt ett sammansatt W och P. Därmed kunde symbolen också utläsas som förkortningen för Polska Walcząca, vilket betyder Det kämpande Polen. Efter kriget förbjöds symbolen av den nya realsocialistiska regimen. Idag syns symbolen ofta på t-shirts i Polen och pryder bland annat taket på PAST-byggnaden i Warszawa.

Symboler
Kultur i Polen