1700-talet

1700-talet var ett århundrade inom den kristna-västerländska tideräkningen, som varade mellan 1 januari 1700 och 31 december 1799.

Händelser

Krig och politik 
 1700–1721 – Stora nordiska kriget utkämpas av Sverige i allians med hertigdömet Holstein-Gottorp och Osmanska riket med flera stater, mot bland andra Danmark-Norge, Ryssland och Preussen.
 1701–1714 – Spanska tronföljdskriget mellan Frankrike, Bayern, hertigdömet Mantua samt Savojen, och Österrike, England, Nederländerna, Preussen och Tysk-romerska riket. 
 1703 – Peter den store av Ryssland grundar St Petersburg.
 1707 – Genom unionstraktaten Treaty of Union 1707 går kungarikerna England och Skottland samman i union och bildar Kungariket Storbritannien.
 1709 – Svenskarna besegras av ryssarna i slaget vid Poltava
 1710–1713 – Länderna kring Östersjön drabbas av pesten.
 1718 – Sveriges stormaktstid tar slut i och med att Karl XII blir skjuten.
 1719 – Det kungliga enväldet upphävs i Sverige och den så kallade frihetstiden inleds. Frihetstiden varar till Gustav III:s statsvälvning 1772.
 1731 – Svenska Ostindiska Companiet grundas
 1740–1748 – Österrikiska tronföljdskriget utkämpas.
 1740 – Fredrik den store (bror till svenska drottningen Lovisa Ulrika) blir kung av Preussen.
 1756–1763 – Europeiska sjuårskriget utkämpas mellan Tysk-romerska riket, Frankrike, Ryssland och Sverige på ena sidan och Preussen och Storbritannien på den andra.
 1768–1784 – Rysk-turkiska kriget utkämpas.
 1772 – Gustav III genomför en statsvälvning och inför en ny regeringsform som ger mer makt åt kungen
 1775–1783 – USA gör sig självständigt från Storbritannien genom amerikanska revolutionskriget.
 1776 – Den 4 juli förklarar sig 13 brittiska kolonier på den nordamerikanska kontinenten självständiga som unionen USA.
 1783 – Ryssland, under tsarinnan Katarina II, annekterar khanatet Krim vid Svarta havet.
 1783 – Jordreformen enskiftet införs i Skåne med början i byarna under Svaneholms slott i Skurups socken. 
 1787 – Den amerikanska konstitutionen, med Bill of Rights, antas av ett konstitutionskonvent i Philadelphia.
 1787 – Frigivna slavar från London grundar Freetown i dagens Sierra Leone i västra Afrika.
 1789–1799 – Fransmännen gör uppror mot den franska kungamakten och adelsväldet i franska revolutionen.
 1790–1795 – Kriget mot ohioindianerna mellan indianer och amerikanska kolonisatörer i de nuvarande staterna Ohio, Michigan, Indiana och Illinois.
 1792 – Gustav III mördas på en maskeradbal på Operan.
 1792 – New York Stock & Exchange Board, föregångare till New York Stock Exchange, grundas.
 1793 – Franske kungen Ludvig XVI avrättas med giljotinen.
 1795 – Polen-Litauen delas mellan  Preussen och Ryssland och upphör att existera i 123 år, innan Polen återigen blir en självständig nation till följd av Första världskrigets slut.
 1799 – Napoleon Bonaparte genomför en statskupp i Frankrike och väljs till förste konsul.

Naturkatastrofer 
 1755 – Lissabon skakas av en jordbävning som förstör stora delar av staden och kräver 40 000 människoliv.
 1783 – Jordbävningarna i Kalabrien 1783 kräver 50 000 människoliv under vårvintern.
 1783 – Vulkanen Laki på Island får ett utbrott.

Litteratur, filosofi och nya teorier 
 Upplysningen når sin kulmen.
 1719 – Utkommer Daniel Defoes bok om Robinson Crusoe (se bokens fullständiga titel )
 1720 – Erik Dahlberghs planchverk över svenska slott, städer och historiska platser, Suecia antiqua et hodierna (Det forna och nuvarande Sverige), utkommer.
 1726 – Jonathan Swift ger ut den samhällssatiriska romanen Gullivers resor.
 1734 – Den svenska lagboken (eller Sveriges Rikes Lag - Gillad och antagen på riksdagen 1734, stadfäst av Konungen den 23 januari 1736) antas av riksdagen.
 1748 – Charles-Louis de Secondat Montesquieu lägger fram sina teorier om klimatläran och maktdelningsprincipen i De l'esprit des lois (Om lagarnas anda). Han föreslår en tredelad makt: verkställande makt, lagstiftande makt, och dömande makt.
 1749 – Swedenborg publicerar boken Arcana Caelestia (Himmelska hemligheter).
 1751–1777 – Den stora franska encyklopedin med Diderot som redaktör ges ut. Bland hans medarbetare, de så kallade encyklopedisterna, finns Montesquieu, Voltaire och Rousseau.
 1759 – Voltaire ger ut sin satiriska roman Candide.
 1761 – Hedvig Charlotta Nordenflycht publicerar Fruentimrets försvar. 
 1762 – Rousseau för fram sina idéer om uppfostran i boken Émile eller om uppfostran och om ett jämlikt samhälle i Om samhällsfördraget.
 1774 – Goethe skriver romanen Den unge Werthers lidanden.
 1781 – Immanuel Kants filosofiska arbete Kritik av det rena förnuftet utkommer.
 1790 – Carl Michael Bellmans diktcykel Fredmans epistlar utkommer.
 1792 – Mary Wollstonecraft ger ut det filosofiska verket Till försvar för kvinnans rättigheter.
 1797 – Marquis de Sade publicerar anonymt romanen L’Histoire de Juliette, ou les Prospérités du vice (Historien om Juliette, eller Lasternas fördelar) om den bisexuella sadomasochistiska libertinen Juliette.

Teknik & vetenskap 
 Den industriella revolutionen inleds i mitten av seklet i Storbritannien.
 1712 – Den första praktiskt fungerande ångmaskinen, The atmospheric engine, uppfinns av Thomas Newcomen.
 1723 – Jonas Alströmer startar Alingsås manufakturverk.
 1735 – Första utgåvan av Carl von Linnés bok Systema Naturae, som är grunden för den beskrivning och indelning av biologiska arter som används än idag, utkommer.
 1742 – Anders Celsius presenterar uppsatsen Observationer om twänne beständiga Grader på en Thermometer där han beskriver den 100-gradiga termometerskalan, som än i våra dagar är den allmänt använda.
 1764 – Spinnmaskinen Spinning Jenny uppfinns av engelsmannen James Hargreaves.
 1765 – James Watt uppfinner den dubbelverkande ångmaskinen som ökar effektiviteten avsevärt.
 1784 – Edmund Cartwright konstruerar en ångmaskinsdriven vävstol, the Power loom.
 1786 – Skotten Andrew Meikle uppfinner tröskmaskinen, tröskverket, som separerar säden från agnen. Tidigare tröskade man för hand med en slaga.
 1796 – Edward Jenner genomför sina första smittkoppsvaccineringar och myntar termen vaccinering. Han får epitetet "vaccinets fader" men metoden hade använts av andra tidigare under seklet.

Arkitektur, konst och musik 
 I Europa fortsätter 1600-talets barock in på 1700-talet men övergår snart i rokoko som blir den dominerande stilen under seklet. Mot seklets slut uppstår nyklassicismen som varar ett par decennier in på 1800-talet.

Konstnärer 
 Antoine Watteau (1684-1721) fransk målare och grafiker.
 Gustaf Lundberg (1695-1786) svensk porträttmålare.
 William Hogarth (1697-1764) engelsk grafiker och karikatyrtecknare.
 Jean-Baptiste-Siméon Chardin (1699-1779) fransk målare
 François Boucher (1703-1770) fransk målare
 Carl Gustaf Pilo (1711-1793) svensk porträtt- och historiemålare.
 Alexander Roslin (1718-1793) svensk porträttmålare.
 Joshua Reynolds (1723-1792), engelsk målare
 Thomas Gainsborough (1727-1788) engelsk målare
 Jean-Honoré Fragonard (1732-1806) fransk målare
 Pehr Hilleström (1732-1816), svensk konstnär.
 Ulrika Pasch (1735-1796), svensk porträttmålare.
 Peter Adolf Hall (1739-1793), svensk-fransk miniatyrmålare.
 Johan Tobias Sergel (1740-1814) svensk skulptör och tecknare.
 Francisco de Goya (1746-1828) spansk målare och grafiker.
 Jacques-Louis David (1748-1825) fransk målare
 Élisabeth-Louise Vigée-Le Brun (1755-1842) fransk målare.

Kompositörer 
 Alessandro Scarlatti (1660-1725)
 Antonio Vivaldi (1680-1741)
 Johann Sebastian Bach (1685-1750)
 Georg Friedrich Händel (1685-1759)
 Johan Helmich Roman (1694-1758)
 Giovanni Battista Pergolesi (1710-1736)
 Christoph Willibald Gluck (1714-1787)
 Carl Michael Bellman (1740-1795)
 Wolfgang Amadeus Mozart (1756-1791)

Arkitekter 
 Nicodemus Tessin d.y., (1654-1728), Stockholms slott 1754.
 Balthasar Neumann (1687-1753), Palaset i Würtzburg 1744.
 Georg Wenzeslaus von Knobelsdorff (1699-1753), lustslottet Sanssouci i Potsdam utanför Berlin 1745–1747.
 Bartolomeo Rastrelli (1700-1771), Vinterpalatset i St Petersburg 1732, tsarernas sommarresidens Katarinapalatset i Tsarskoje Selo 1756. 
 Carl Hårleman (1700-1753), Svartsjö slott 1739, Holmentornet i Norrköping 1750, Palacehuset i Göteborg 1751.
 Nicolai Eigtved (1701-1754), Amalienborg i Köpenhamn 1749-1754.
 Carl Fredrik Adelcrantz (1716-1796), Drottningholms slottsteater 1766, Kina slott i Drottningholm 1769, Korsholms kyrka i Vasa i Finland 1776.
 Bröderna Johann Baptist Zimmermann (1680-1758) och Dominikus Zimmermann (1685-1766), Vallfartskyrkan i Wies i Bayern 1746-1754.

Födda 
 1703 – Muhammad ibn Abd al-Wahhab, grundare av den islamska rörelsen wahhabismen.
 1732 – George Washington, USA:s förste president
 1743 – Jean Paul Marat, fransk revolutionär
 1746 – Gustav III
 1754 – Ludvig XVI av Frankrike
 1755 – Marie-Antoinette, drottning av Frankrike
 1758 – Maximilien de Robespierre, fransk revolutionär
 1762 – Johan Anckarström, Gustav III:s mördare
 1763 – Jean Baptiste Bernadotte, fransk marskalk, kung av Sverige med namnet Karl XIV Johan
 1769 – Napoleon I, fransk kejsare
 1775 – Jane Austen, författare
 1788 – Lord Byron, författare
 1793 – Carl Jonas Love Almqvist, författare
 1799 – Aleksandr Pusjkin, författare

Avlidna 
 1718 – Karl XII, kung av Sverige sedan 1697
 1725 – Peter den store, Rysslands tsar sedan 1682
 1727 – Isaac Newton, engelsk vetenskapsman
 1742 – Arvid Horn, svensk statsman och kanslipresident
 1751 – Christopher Polhem, svensk uppfinnare
 1792 – Muhammad ibn Abd al-Wahhab, arabisk reformist
 1792 – Gustav III, kung av Sverige sedan 1772 (mördad)
 1792 – Ankarström, svensk kungamördare (avrättad genom stegling och halshuggning)
 1793 – Ludvig XVI, kung av Frankrike 1774–1792 (giljotinerad)
 1793 – Marie-Antoinette, Frankrikes drottning 1774–1792 (giljotinerad)
 1793 – Jean Paul Marat, fransk politiker (mördad)
 1794 – Maximilien de Robespierre, fransk politiker (giljotinerad)
 1799 – George Washington, USA:s president 1789–1797

Noter

Vidare läsning

Externa länkar