kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sherlock-priset

Sherlock-priset är ett litterärt pris som 1955–1986 delades ut av tidningen Expressen för årets bästa svenska detektivroman. Priset är namngivet efter Arthur Conan Doyles detektiv Sherlock Holmes. Priset lades ner under slutet av 1980-talet då Expressens kulturredaktion tyckte att deckargenren hade blivit alldeles för skröplig.

Pristagare 
1955 – H.-K. Rönblom för Höstvind och djupa vatten
1956 – Stieg Trenter för Narr på nocken
1957 – Arne Stigson för Den resandes ensak
1958 – Folke Mellvig för Farligt för familjen
1959 – Kjerstin Göransson-Ljungman för Mord på auktion
1960 – Vic Suneson för Fredag den 14:e
1961 – Kerstin Ekman för De tre små mästarna
1962 – H.-K. Rönblom för Bok över obefintliga
1963 – Jan Ekström för Träfracken
1964 – Elvy Ahlbeck för Mord utan förbindelse
1965 – Inget pris utdelat
1966 – Tage Giron för Gift in i döden
1967 – Vic Suneson för Vem av de sju
1968 – Sjöwall Wahlöö för Den skrattande polisen
1969 – Jenny Berthelius för Den heta sommaren
1970 – Tord Hubert för Ett mord på vägen
1971 – Olle Högstrand för Maskerat brott
1972 – Olov Svedelid för Anmäld försvunnen
1973 – Sten Wilding för Vita frun
1974 – K. Arne Blom för Sanningens ögonblick
1975 – Olle Högstrand för Från säker källa
1976 – Tord Hubert för Den andres död
1977 – Bertil Mårtensson för Växande hot
1978 – Elisabet Kågerman för Rabies...
1979 – Gösta och Valter Unefäldt för Polisen som vägrade svara
1980 – Lars Molin för Bomben
1981 – Jan Moen för Någon måste dö
1982 – Kjell-Olof Bornemark för Legat till en trolös
1983 – Ulf Durling för Lugnet efter stormen
1984 – Inget pris utdelades
1985 – Staffan Westerlund för Sång för Jenny
1986 – Carl-Henning Wijkmark för Sista dagar

Källor

Fotnoter

Tryckta källor 
Bo Lundin, Spårhundarna, Rabén & Sjögren, 1973

Svenska litteraturpriser
Priser och utmärkelser instiftade 1955
Steyr-Daimler-Puch Spezialfahrzeug GmbH

Steyr-Daimler-Puch Spezialfahrzeug GmbH, österrikisk tillverkare av försvarsmateriel

Steyr-Daimler-Puch Spezialfahrzeug GmbH var tidigare en del av Steyr-Daimler-Puch innan företaget såldes av och blev självständigt. Idag ingår det i den amerikanska försvarsindustrin General Dynamics Corporation. Företaget räknar sitt ursprung i de tre företag som från 1934 bildade Steyr-Daimler-Puch: Österreichische Waffenfabrik (Steyr-Werke), Austro-Daimler och Puch.

Externa länkar
Steyr-Daimler-Puch Spezialfahrzeug GmbH

Företag bildade 1998
Företag upplösta 2003
Österrikiska vapentillverkare
Organisationer i Wien
Elisabet Kågerman

Märta Elisabet Kågerman, född Klintin 23 september 1920 i Halmstad, död 16 september 1997 i Helgeands församling, Lunds kommun, var en svensk deckarförfattare. 

Hon var medlem i Skånska Deckarsällskapet och lektor i svenska, vilket märks i debutboken Döden skriver svenska. Hennes återkommande hjältinna är läraren 'Kickan Store. Det bränns är en historisk deckare, som utspelar sig under Gustav III:s tid.

Kågerman har också skrivit barn- och ungdomsböcker samt arbetat som översättare.

Bibliografi
Detektivromaner
Döden skriver svenska, 1956
Vågspel till döds, 1957
Det bränns! Kriminellt spectacle, 1958
Cirkeln slutes, 1959
Res på egen risk, 1961
Citronplockerskan, 1975
Södergök, dödergök, 1977
Rabies, 1978
Glasblåsare Jaan Lindegrens död, 1980

Barn- och ungdomsböcker
Fjorton dagar i november, 1962
Lappmarksbarnen och gubben Länta, 1969
Lappmarksbarnen och Elli-Marja, 1970
Fläderns hemlighet, 1983

Priser och utmärkelser 
 1978 – Sherlock-priset för Rabies...

Källor 
 http://runeberg.org/vemarvem/norr68/0245.html

Noter 

Svenska kriminalförfattare
Svenska författare av barn- och ungdomslitteratur
Födda 1920
Avlidna 1997
Kvinnor
Spelmodifiering

Spelmodifiering eller moddning som det främst kallas inom spelkretsar är ett fenomen där spelare lägger till eller ändrar (modifierar) innehåll i ett datorspel, oftast på ett amatörmässigt vis. Modifikationerna, som brukar kallas modd, i kortform, är generellt sett alltid skapade av spelarna, så kallade moddare, och finns oftast att ladda ned gratis på Internet, men kräver originalprodukten för att kunna köras. Ett exempel på en av de mest kända spelmodifikationerna är Counter-Strike, som från början var en modifikation till datorspelet Half-Life, men som på grund av dess popularitet lanserades som ett eget datorspel.

Storleken och möjligheten att installera modds varierar från spel till spel. Som exempel kan en mindre modifikation vara en mindre ändring inom spelets programkod som ger en liten förändring i hur spelet spelas, och ett större modifieringsprojekt vara ett försök ändra så många aspekter av spelet som möjligt (grafik, programkod, speldesign, etc) för att skapa en ny upplevelse för de som spelar spelet.

En del datorspelsutvecklare ser modifikationer som ett sätt att hålla sina datorspel vid liv och många försöker stödja "moddare" genom att släppa modifikationsverktyg som förenklar modifikationsskapandet.

Referenser

Externa länkar 
 Modification Database

 
Datorspelsutveckling
Datorspelskultur
Mitokondriellt DNA

Mitokondriellt DNA eller mitokondrie-DNA (förkortning: mtDNA eller mDNA) är DNA som finns i mitokondrierna – cellens kraftstationer – som tillverkar bränsle i form av adenosintrifosfat (ATP) som sedan övriga delar av cellen kan använda. Förutom cellkärnan, som innehåller cellens genom lagrat i kromosomernas DNA, är mitokondrien den enda av djurcellens organeller som innehåller eget DNA. Man antar att mitokondrien ursprungligen var en egen organism som sedan ingick symbios med cellen; i utbyte mot en skyddad miljö producerade denna urorganism någonting som cellen hade nytta av. 
Människans mitokondriella DNA består av fem till tio ringar av DNA, som består av 16 569 baspar med 37 gener. Av dessa gener kodar 13 stycken för proteiner, 22 för olika transport-RNA (tRNA) och två för ribosomalt RNA (rRNA). Alla dessa genprodukter har att göra med produktionen av proteiner som är inblandade i cellandningen. Mitokondrien kan dock inte producera så mycket på egen hand; alla dess genprodukter behöver subenheter skapade från det vanliga, nukleära DNA:t.

Ärftlighet
MtDNA följer med äggcellen från modern till barnet, varför barnets mitokondriella DNA vanligen är en exakt kopia (klon) av moderns MtDNA. MtDNA förändras mycket sällan, och i allmänhet endast på grund av mutationer. Genetisk rekombination mellan faderns och moderns mtDNA är mycket ovanlig, även om den har observerats hos vissa djur, och vid ett tillfälle hos människor. Om rekombination inte har förekommit avgör individens MtDNA-sekvens personens mtDNA-haplotyp, som ärvs på mödernet längs en strikt släktlinje. MtDNA-haplotypen förgrenas endast i en undertyp om en mutation uppstår i mtDNA och överlever i populationen. Dna-sekvensering av mitokondriellt DNA är därför ett mycket bra redskap för att undersöka släktskap på mödernet mellan två individer, även på mycket stort avstånd. Detta har använts för att skapa fylogenetiska träd för släktskap mellan olika arter eller individer. Det gör den användbar för att studera populationernas evolutionära historia och migrationer längs morslinjen, vid människan tillbaka till Mitokondrisk Eva. Vid genetisk släktforskning kan antalet mutationer som skiljer mellan två individer användas för att uppskatta avstånd i släktskapet på mödernet.

Se även 
 DNA-släktforskning

Referenser

Noter

Genetik
Mitokondrier
Cellbiologi
Torbjörn Stålmarck

Yngve Torbjörn Natanael Stålmarck, född 31 maj 1924 på Lidingö, död 4 juli 2019 i Malmö, var en svensk deckarförfattare. 

Han var bosatt i Malmö och medlem av Skånska Deckarsällskapet. År 1948 gjorde han två mindre filmroller. Stålmarck är gravsatt i minneslunden på Döderhults kyrkogård.

Filmografi

Bibliografi
Mord för gammal vänskaps skull, 1961
I förening med mord, 1962
Ett svårt fall, 1965
Att döda Cassie, 1968
Den svarta droskan, 1969
Gamarna, 1972
Vintergästerna, 1972
Barndomshemmet, 1975
Väderspänning, 1980
Vägen från Stickefälle, 2001
Den glade skalden Wilhelm von Braun, 2007

Källor

Noter

Externa länkar 
 

Svenska författare
Sommarvärdar 1974
Sommarvärdar 1977
Personer från Lidingö
Födda 1924
Avlidna 2019
Män
Tord Hubert

Tord Hubert (pseudonym för Tord Hubert Lindström), född 1933, är en svensk kriminalförfattare som även skrivit böcker om inomhusväxter. 

Han var medlem i Skånska Deckarsällskapet och belönades 1970 med Expressens Sherlock-priset för romanen Ett mord på vägen samt 1976 för romanen Den andres död.

Bibliografi

 Fjällhöga mord, 1966
 Mord och morske män, 1967
 Ett mord på vägen, 1970
 Fällan, 1974
 Den andres död 1976
 Den omänskliga faktorn 1982
 Inomhusbonsai 1985
 Nya krukväxter 1985
 Sticklingar 1985
 Blommor besvarad kärlek 1991
 Den hänsynslösa jakten på Lilla Syster 2014

Priser och utmärkelser 

 Sherlock-priset 1970
 Sherlock-priset 1976

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Svenskspråkiga författare
Svenska kriminalförfattare
Svenska författare under 1900-talet
Författarpseudonymer
Män
Födda 1933
Levande personer
Kvam

Kvam kan syfta på:

Kvam, Innlandet - en tätort i Nord-Frons kommun i  Norge
Kvam, Trøndelag - en by i Steinkjers kommun i Norge
Kvams kommun – en kommun i Vestland fylke i Norge
Kvams kommun, Nord-Trøndelag – en tidigare kommun i Nord-Trøndelag fylke i Norge
Lindås

Lindås kan syfta på:

 Lindås, Emmaboda – ett före detta stationssamhälle i Vissefjärda socken, Emmaboda kommun
 Lindås kommun – en kommun i Norge.
 Västra Lindås – ett bostadsområde i Billdal (tätort)
 Lindås Waves IBK – en innebandyklubb
Odda

Odda är en tätort i Norge, centralort i Odda kommun, Hordaland fylke.

Referenser

Orter i Hordaland fylke
Odda kommun
Tentativa världsarv i Norge
Slangbellan

Slangbellan är ett litterärt pris på 30 000 svenska kronor instiftat 1998 som tilldelas den bästa debutanten i barn- och ungdomsboksgenren av Sveriges Författarförbunds sektion för barn- och ungdomslitteratur. Förutom pengarna får mottagaren en snidad slangbella slöjdad av Kalle Güettler och ett diplom utformat av en professionell illustratör.

Pristagare 
Årtalen avser utgivningsåret. Prisutdelningen sker året därpå.
 1998 – Ylva Karlsson för Tova
 1999 – Marika Kolterjahn för I väntan på liv
 2000 – Daniel Möller och Hampus Möller för Du! Hitta rytmen
 2001 – Sara Kadefors för Långlördag i city
 2002 – Solja Krapu för Jag behöver lillbrorsan
 2003 – Johanna Thydell för I taket lyser stjärnorna
 2004 – Katja Timgren för Det jag inte säger
 2005 – Lotta Olivecrona för de glömda rummen
 2006 – Gunnar Ardelius för Jag behöver dig mer än jag älskar dig och jag älskar dig så himla mycket
 2007 – Louise Halvardsson för Punkindustriell hårdrockare med attityd
 2008 – Kristina Digman för Floras kulle
 2009 – Ulrika Lidbo för Decembergatans hungriga andar
 2010 – Inti Chavez Perez för Respekt: en sexbok för killar
 2011 – Sanne Näsling för Kapitulera omedelbart eller dö
 2012 – Klara Persson för Molly & Sus
 2013 – Cilla Jackert för Dagens katastrofer
 2014 – Josefin Sundqvist för Pappersväxten
 2015 – Elisabeth Östnäs för Sagan om Turid – Kungadottern
 2016 – Maja Säfström för Fantastiska fakta om djur
 2017 – Lisa Lundmark för Haj-Jenny
 2018 – Helena Hedlund för Det fina med Kerstin
 2019 – Anna Hörnell för I Kalifornien skälver jorden
 2020 – Seluah Alsaati för Inte din baby
 2021 – Moa Backe Åstot för Himlabrand

Källor 

Priser och utmärkelser instiftade 1998
Projekt Kvinnliga huvudpersoner
Svenska barnlitteraturpriser
Voss

Voss kan syfta på:

Geografi
Voss kommun – en kommun i Vestland fylke i västra Norge
Vossevangen – administrativt centrum i Voss kommun
Voss (järnvägsstation) – järnvägsstation i Vossevangen

Industri och handel
Voss (varumärke) – varumärke inom Electrolux-koncernen
 Voss (vatten) – norskt dricksvatten tappat på flaska
Blohm + Voss – skeppsvarv i Hamburg, Tyskland

Personer
 Voss (auktor) – ett auktornamn
 Voss (efternamn) – ett efternamn samt personer med namnet
Aukra

Aukra är en tätort i Aukra kommun i Møre og Romsdal fylke i västra Norge. Orten ligger på ön Gossa och utgör kommunens centralort såväl som största tätort.

Referenser

Tätorter i Norge
Orter i  Møre og Romsdal fylke
Aukra kommun
Aure

Aure är den enda tätorten i Aure kommun i Møre og Romsdal fylke i Norge. Orten ligger vid fylkesväg 6186, nära fylkesväg 680, på östra sidan av Aursundet. Den utgör kommunens centralort.

Referenser 

Tätorter i Norge
Orter i Møre og Romsdal fylke
Aure kommun
Eide

Eide kan syfta på:

Eide, Agder – en kyrkby i Agder fylke i Norge
Eide, Møre og Romsdal – en tätort i Møre og Romsdal fylke i Norge
Eide kommun, Aust-Agder – en tidigare kommun i Aust-Agder fylke i Norge
Eide kommun, Møre og Romsdal – en tidigare kommun i Møre og Romsdal fylke i Norge
Giske

Giske kan syfta på
 
 Giske kommun – en kommun i Møre og Romsdal fylke, Norge
 Giske, Giske – en ort
 Giske (ö) – en ö i Giske kommun

Personer
 John Giske, svensk långdistanslöpare
 Madeleine Giske (* 1987), en norsk fotbollsspelare
 Trond Giske (* 1966), en norsk politiker från Arbeiderpartiet

Norska efternamn
Kristiansund

Kristiansund är en tätort och stad i Nordmøre, Norge och centralort i Kristiansunds kommun, Møre og Romsdal fylke.

Kristiansund är mest känd för klippfisk. I staden finns också ett klippfiskmuseum. Klippfisk är torkad fisk som vanligen framställs av torsk men även andra arter som sej och långa förekommer. Klippfisk är en stor norsk exportprodukt sedan århundraden och spanjorer och portugiser kom tidigt till Kristiansund för att köpa klippfisk. Detta gav upphov till maträtten bacalao som är en fiskgryta gjord på klippfisk.

Referenser

Tätorter i Norge
Orter i Møre og Romsdal fylke
Kristiansunds kommun
Midsund

Midsund är en tätort i Molde kommun i Møre og Romsdal fylke i västra Norge. Orten ligger vid fylkesväg 668 på ön Otrøya och har tidigare utgjort centralort i de dåvarande kommunerna Sør-Aukra respektive Midsund.

Referenser

Tätorter i Norge
Orter i Møre og Romsdal fylke
Molde kommun
Rauma

Rauma kan syfta på:

 Rauma (älv) – en älv i fylkena Oppland och Møre og Romsdal i Norge
 Romsdalen – norska älven Raumas dalgång
 Rauma kommun – en kommun i Møre og Romsdal fylke i Norge
 Rauma – namnet på finska för staden Raumo i landskapet Satakunda i Finland
 Rauma-klassens robotbåtar – en fartygsklass bestående av robotbåtar används av den finländska marinen
 Rauma (robotbåt, 1990)
 Rauma Oy, mellan 1938 och 1942 namnet på det finländska företaget Rauma Wood
 Rauma Oy – ett finländskt företag grundat 1991 som dotterföretag till Repola Oy

Se även 
 Raumabanen – norsk järnväg
Sleigh Ride

Sleigh Ride är ett musikstycke komponerat av Leroy Anderson. Boston Pops Orchestra under ledning av Arthur Fiedler uruppförde verket i maj 1948 och gjorde den första inspelningen 1949, samma år som Mitchell Parish skrev originaltexten. Leroy Anderson spelade in en version 1950. Oftast används sången som julsång, men ordet jul nämns inte.

Sleigh Ride är förmodligen Leroy Andersons mest kända komposition och på många sätt hans mest sofistikerade orkesterminiatyr. Han började komponera stycket under en värmebölja sommaren 1946 som han tillbringade i sommarhuset i Woodbury, Connecticut. Anderson tillbringade dagarna med att gräva diken på jakt efter rör som en gång lett källvatten från närliggande berg. Det var under detta arbete som musikstycket, som kretsar runt bjällror och klappret av hästhovar, tog form. Anderson arbetade på kompositionen av och till i ungefär ett år innan han sände sin första version till Arthur Fiedler.

Leroy Anderson gav ut sin version på skivmärket Decca 9-16000 (45 rpm) / 16000 (78 rpm). Denna version gavs senare ut på CD, samt 1959 på hans inspelning. Inspelningen gick in på tidskriften Cashbox storsäljarlista när den återlanserades 1952. Boston Pops Orchestra har även spelat in Sleigh Ride under ledning av John Williams, som dirigerade orkestern 1979-1995, samt under den nuvarande dirigenten Keith Lockharts ledning.

Sleigh Ride har flera versioner på svenska, bland annat Jingeling Tingeling, Slädfärden av Spicco, Slädfärd av Beppe Wolgers och En släde för två av Ingela “Pling” Forsman. Family Four spelade in Jingeling Tingeling 1971 och Pernilla Wahlgren sjöng in den 1990. Charlotte Perrelli spelade in En släde för två 2008. Ibland sjungs sången Jingeling Tingeling i kombination med Winter Wonderland.

Externa länkar
 Sleigh Ride, Leroy Anderson: Complete Music Reference (engelska)
 Information på Sleigh Ride (engelska)
 Sleigh Ride diskografi på svenska Svensk mediedatabas

Referenser
Noter

Tryckta källor
 
 
 

Amerikanska julsånger
Sånger 1948
Stordal

Stordal är enda tätort i Stordals kommun i Møre og Romsdal fylke, Norge och dess administrativa centrum.

Referenser

Orter i Møre og Romsdal fylke
Stordals kommun
Little Drummer Boy

Little Drummer Boy, eller Carol of the Drum, på svenska inspelad av Lars Lönndahl och Ann-Louise Hanson som Trumslagarpojken med text av Leif Nilson, är en julsång från 1941. skriven av den amerikanska pianisten Katherine Kennicott Davis . Sången populariserades under 1950-talet av familjen Trapp, vidare 1958 genom en skivinspelning av Harry Simeone Chorale, och har senare tolkats av många andra.. Texten handlar om en fattig pojke som inte har råd att ge den nyfödde Jesus några gåvor, och i stället spelar på sin trumma. Text och musik gjordes av Katherine K. Davis, Henry Onorati och Harry Simeone. Den mest kända versionen sjungs av Simeone Chorale, men inspelningar har även gjorts av Johnny Cash, Bing Crosby, David Bowie, Frank Sinatra, Nana Mouskouri, The Supremes, Joan Baez, Stevie Wonder, Roger Whittaker, Boney M., Dolly Parton, Bob Dylan och många, många andra. Carola Søgaard spelade in den på sitt julalbum Jul i Betlehem 1999.

Se även
Trumslagarpojken

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Texten till The Trapp Familys version på Lyrics.com.
Texten til Carola Häggkvists version på SongLyrics

Amerikanska julsånger
Engelskspråkiga sånger
Sånger 1941
Stranda

Stranda, kan avse:

 Stranda härad, Kalmar län – ett härad i Småland och Kalmar län
 Stranda härad, Viborgs län – ett härad i Viborgs län, Finland
 Stranda kommun – en kommun i Møre og Romsdal fylke, Norge
 Stranda, Repvåg – en by i Nordkapp kommun i Norge
Jag gick mig ut en afton

Jag gick mig ut en afton är en folkvisa som används vid dans kring såväl midsommarstång som julgran. Den finns även med text på tyska, Ich ging einmal spazieren.

Inspelningar
En tidig inspelning gjordes av Nils Grevillius med hans orkester i Stockholm den 3 september 1929 och utkom på skiva till jul samma år. Sången finns också inspelad med Glenmarks på julalbumet Jul a la carte 1974., samt med Anita Lindbom på julalbumet Jul med tradition 1975.

Lill Lindfors har spelade in sången med text på svenska på sitt julalbum En Lillsk jul från 1991.

Källor

Fotnoter

Externa länkar

Danslekar
Folkvisor
Domaredansen

Domaredansen är en svensk ringlek (folkvisa), känd i stora delar av Göta- och Svealand. Leken tillgår så att man går runt i en ring sjungande. En person (domaren) finns inne i ringen med ett ljus och lyser de gående i ansiktet. Om den som lyses upp av ljuset ler får den erlägga pant, överta ljuset och vara domare nästa gång.

En uppländsk variant nedtecknades vid 1800-talets slut av Elias Grip i Skuttunge socken:Skola vi begynna en domaredans

Och domaren går själv inne

Alla de som i domardansen gå

Deras järtan ler och brinne

Alla säga de hå, hå hå

Alla säga de så, så, så

Har du druckit mjöd och vin

Har du såvit hos kärestan din

Så skall dock ljuset le och på mig seDen vanligaste slutstrofen är ”Har du drömt om din käresta i natt skall du mot ljuset le”, men andra versioner har förekommit såsom ”Har du varit hos kärestan din” eller ”om du sovit hos din käresta i natt”. Strofen "har du sovit hos din käresta i natt ..." ändrades till "har du drömt om din käresta i natt ..." på Nääs i Västergötland, i samband med att många danslekar skulle göras mer barnvänliga och fostrande i början av 1900-talet.

Visan finns i ett känt manskörsarrangemang av Otto Olsson samt finns i otaliga inspelningar. Några av de tidigaste var en från 1907 med Orphei Drängar och en från 1912 med Odeonkvartetten.

I Grönköpings Veckoblads årsbok 1988 finns en översättning till skämtspråket transpiranto med titeln La juristbalett.

Publikation
 Gröna visboken, första utgåvan 1949, 9:e upplagan 1999
Julens önskesångbok, 1997, under rubriken "Tjugondag Knut dansar julen ut", angiven som "Folklek"

Referenser

Noter

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Externa länkar

Danslekar
Folkvisor
Du tycker du är vacker

Du tycker du är vacker är en svensk danslek i 3/4-takt, som används vid dans kring såväl midsommarstång som julgran.

Inspelningar
En tidig inspelning gjordes i akustisk version av Margareta Schönström i Stockholm i maj 1925.

Källor

Fotnoter

Externa länkar

Danslekar
Folkvisor
Volda

Volda är en tätort i Norge, centralort i Volda kommun, Møre og Romsdal fylke.

Här utges Norges äldsta lokaltidning Avisa Møre.

Sport
Volleybollklubben KFUM Volda kommer från orten.

Referenser

Orter i Møre og Romsdal fylke
Volda kommun
Höga berg och djupa dalar

Höga berg och djupa dalar är en klassisk svensk folkvisa som används vid dans kring såväl midsommarstång som julgran.

Publikation
Julens önskesångbok, 1997, under rubriken "Tjugondag Knut dansar julen ut", angiven som "Folklek"

Inspelningar
En tidig inspelning gjordes i februari 1901, med barnröster och kvinnligt tal, men gavs inte ut kommersiellt.

Källor

Fotnoter

Externa länkar

Danslekar
Folkvisor
Luftfartsinspektionen

Luftfartsinspektionen (LFI) var tillsynsmyndigheten för svensk civil luftfart fram till den 31 december 2004. Den sammanlades med Flygplatsnämnden till att bli Luftfartsstyrelsen den 1 januari 2005.

Luftfartsinspektionen var en i huvudsak självständig del av Luftfartsverket, medan Luftfartsstyrelsen var en fristående myndighet. Huvuddelen av Luftfartsinspektionens personal fördes vid organisationsändringen över till Luftfartsstyrelsen, liksom lokalerna.

Huvudkontoret för Luftfartsinspektionen var från 1976 lokaliserat i Norrköping och innan dess på Bromma flygplats.

Luftfartsmyndigheter
Ej längre existerande svenska statliga myndigheter
Svenska statliga myndigheter bildade 1945
Svenska statliga myndigheter upplösta 2004
Fauske

(lulesamiska: Fuossko, nordsamiska: Fuoiskku) är en tätort i norra Norge, centralort i Fauske kommun, Nordland fylke.

I Fauske inrättade Svenska Röda korset 1945 ett sjukhus främst riktat till de ryska krigsfångar som den nazityska ockupationsmakten anlitat för byggandet av Nordlandsbanen.

Se även
Fauskemarmor

Källor

Noter

Orter i Nordland fylke
Fauske kommun
Hattfjelldal

Hattfjelldal () är den enda tätorten i Hattfjelldals kommun i Nordland fylke i norra Norge. Orten ligger där riksväg 73 möter fylkesväg 804 och utgör kommunens centralort.

Referenser 

Tätorter i Norge
Orter i Nordland fylke
Hattfjelldals kommun
Anthon Berg

Anthon Berg är en dansk chokladproducent. Marsipanbröd är en känd produkt. Företaget grundades 1884. År 1957 erhöll Anthon Berg den eftertraktade statusen som kunglig dansk hovleverantör. Sedan 1954 är Anthon Berg en del av Toms

Externa länkar
 Anthon Berg (officiell webbplats)

Choklad
Danska livsmedelsföretag
Företag bildade 1884