kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
1760

1760 (MDCCLX) var ett skottår som började en tisdag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 28 januari – Svenskarna besegrar preussarna i slaget vid Anklam.

Februari 
28 februari (NS) – Gregorianska kalendern införs i Lorraine.

Mars 
20 mars – Boston i Brittiska Amerika drabbas av en stor brand.

Maj 
 Tacky's War utbryter på Jamaica.

Juli 
 24 juli – Stora Amaranther Orden (SAO) återupplivas av bokhållaren Claes Qvist och notarien Edvard Johan Sandell. Orden grundades 1653 av drottning Kristina.

September 
 3 september – Svenskarna besegrar preussarna i slaget vid Prenzlau.
 8 september – Brittiska soldater ockuperar Montréal.

Oktober 
 25 oktober – Vid Georg II:s död efterträds han som kung av Storbritannien och Irland av sin sonson Georg III.

November 
 3 november – I slaget vid Torgau under sjuårskriget besegrar Preussens armé under Fredrik den store knappt den österrikisk-habsburgska armén utanför staden Torgau i Sachsen.  De sammanlagda förlusterna för båda sidor uppgår till omkring 30 000 soldater.

Okänt datum 
 Den svenska riksdagen sammankallas. Härvid återvänder över 200 av de adliga officerarna från Pommern till Stockholm. Många av dem avsäger sig sina uppdrag, vilket leder till att över 300 officerstjänster till slut är obesatta. På riksdagen börjar manufakturpolitiken kritiseras, vilket leder till att de får minskat statligt stöd och deras personal blir skattepliktiga. Förbudet mot husbehovsbränning upphävs på grund av det omfattande illegala brännvinsbrännandet.
 Lovisa Ulrikas bibliotek byggs på Drottningholm.
 Blücher lämnar den svenska armén och övergår i preussisk tjänst.
 Sveriges ekonomi försämras och inflationen ökar.

Födda 
 12 januari – Zofia Potocka, grekisk-polsk spion. 
 2 mars
 Kristina Charlotta Mörner, svensk poet, konstnär, tecknare och författare.
 Camille Desmoulins, fransk journalist och politiker.
 4 mars – Nahum Parker, amerikansk domare och politiker, senator 1807–1810.
 10 maj – Claude Joseph Rouget de Lisle, fransk författare och kompositör.
 5 juni – Johan Gadolin, finsk fysiker och kemist
 20 juni – Richard Colley Wellesley, brittisk politiker.
 22 augusti – Leo XII, född Annibale Francesco Clemente Melchiore Girolamo Nicola della Genga, påve 1823–1829.
 20 september – John Rutherfurd, amerikansk lantmätare och politiker, senator 1791–1798.
 27 oktober – August von Gneisenau, preussisk greve och fältmarskalk.
 31 oktober – Hokusai, japansk ukiyo-ekonstnär.
 13 november – Jiaqing, den femte Qing-kejsaren av Kina.
 23 november – François-Noël Babeuf, fransk revolutionär agitator och journalist.
 2 december – John Breckinridge, amerikansk politiker.
 17 december – Deborah Sampson, amerikansk frihetshjälte och soldat.
 29 december – Stevens Thomson Mason, amerikansk politiker, senator 1794–1803.
 Datum okänt – Fredrica Löf, svensk skådespelerska.

Avlidna 
 22 februari – Anna Magdalena Bach, tysk sångerska.
 11 september – Louis Godin, fransk astronom.
 25 oktober – Georg II, kung av Storbritannien och Irland sedan 1727.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1870-talet

1870-talet inleddes med fransk-tyska kriget, som avslutades genom Frankfurtfreden den 10 maj 1871, där Frankrike avträdde Alsace/Elsass. Den 18 januari 1871 utropades Tyska riket med Preussens kung Vilhelm I som kejsare. Därefter vidtog en period av fred och ekonomisk uppbyggnad i Europa liksom i USA, där inbördeskriget slutade 1865. För USA kallas perioden rekonstruktionstiden.

Årtiondet kännetecknas av stora tekniska uppfinningar och framsteg. Världsutställningen 1873 i Wien var den största som världen hade skådat, men den överträffades snart av Centennial Exposition 1876 i Philadelphia. Telefonen (1876), fonografen (1877) och glödlampan (1880) brukar räknas till detta årtionde, även om deras kommersiella genombrott snarare hör till 1880-talet. I Sverige blev södra stambanan färdig 1874. Utbildningen av ingenjörer vid Teknologiska Institutet (KTH) i Stockholm moderniserades och namnet byttes 1877 till Tekniska högskolan. Teknisk Tidskrift började utges 1871.

Även om teknik och ekonomi gick framåt, var många fortfarande fattiga. Emigrationen från Sverige till Nordamerika ökade stadigt för att kulminera under 1880-talet. Freden och de förbättrade kommunikationerna med järnvägar och ångfartyg underlättade folkvandringen.

Händelser 
 1870-1871 - Fransk-tyska kriget.
 1871 - Kejsardömet Tyskland grundas.
 1873
 Skandinaviska myntunionen: Sverige, Norge och Danmark inför kronan som gemensam valuta, baserad på guldmyntfot.
 Nordiska museet grundas.
 1874 - Södra stambanan (järnvägen Stockholm-Malmö) blir färdig.
 1875 - Meterkonventionen undertecknas av 17 stater. Metersystemet införs 1878 även i Sverige.
 1876 - Alexander Graham Bell patenterar telefonen. I Stockholm grundar Lars Magnus Ericsson en reparationsverkstad för telegrafutrustning.
 1877-1878 - Rysk-turkiska kriget. Det avslutas 3 mars 1878 med freden i San Stefano.
 1878
 Stormakterna (utom Ryssland) diskuterar Östeuropapolitik vid Berlinkongressen.
 Svenska Missionskyrkan, den första egentliga frikyrkan i Sverige, grundas när Paul Petter Waldenström bryter sig ut ur Evangeliska fosterlandsstiftelsen.

Trender
Ute på Danmarks landsbygd är arbetsdagen för en piga i genomsnitt cirka 17-18 timmar lång.

Födda 
 11 februari 1874 - Elsa Beskow, svensk barnboksförfattare.
 21 februari 1875 - Jeanne Calment, fransk kvinna som är världens verifierat äldsta människa i världshistorien.

Avlidna 
 1870 - Charles Dickens, brittisk författare.
 1872 - Karl XV. Ny kung i Sverige och Norge blir Oscar II.
 1877 - Johan Ludvig Runeberg, Finlands nationalskald.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Arvprins Fredrik av Danmark

Prins Fredrik av Danmark () född 11 oktober 1753 i Köpenhamn, död 7 december 1805 på Amalienborg, var en dansk arvprins som var son till Fredrik V av Danmark och Juliana Maria av Braunschweig-Wolfenbüttel. Prins Fredrik var halvbror till Kristian VII.

Biografi
Han var den förste danske prins sedan enväldet, som erhöll en rent dansk uppfostran. Fredrik själv var ganska ointresserad av politiken, men i samband med Struensees revolutionära styre samlades de upproriska runt Fredrik och hans mor, och vid störtandet av Struensee gjordes Fredrik till nominell chef för den nya regeringen. Med kronprins Fredriks statskupp 1784 var Fredriks redan tidigare obetydliga roll utspelad.

Familj
Prinsen gifte sig 1774 med Sofia Fredrika av Mecklenburg-Schwerin (1758-1794).

Barn:
 Juliane Marie av Danmark (f. och d. 1784)
 Kristian VIII av Danmark, (1786-1848)
 Juliane Sophia av Danmark (1788-1850) gift med Wilhelm av Hessen-Philipsthal-Barchfeld
 Louise Charlotta av Danmark, (1789-1864), gift med Wilhelm av Hessen-Kassel.
 Fredrik Ferdinand av Danmark, (1792-1863), gift med Caroline av Danmark

Äldste sonen valdes under 1814 till Norges kung som Kristian Fredrik men fick avträda efter Konventionen i Moss och var långt senare genom arv Danmarks kung från 1839 till 1848. Yngsta dottern blev mor till Louise av Hessen-Kassel som var gemål åt Kristian IX som efterföljande danska monarker härstammar från.

Antavla

Referenser
 
 
 
 Svensk uppslagsbok, Malmö 1932

Noter

Externa länkar 

 Arveprins Frederik – Dansk Biografisk Leksikon

Danska prinsar
Mottagare av Serafimerorden
Födda 1753
Avlidna 1805
Män
Ferdinand av Danmark

Fredrik Ferdinand av Danmark, arvprins Ferdinand, född den 22 november 1792 i Köpenhamn, död där den 29 juni 1863, var en dansk prins.

Biografi
Han var son till arvprins Fredrik av Danmark och Sofia Fredrika av Mecklenburg-Schwerin.

Gift 1829 på Frederiksborg av dynastiska skäl med Caroline av Danmark (1793-1881) , dotter till Fredrik VI av Danmark och hans maka, Maria Sofia Fredrika av Hessen-Kassel. 
Äktenskapet var barnlöst.

Ferdinand utbilddes till officer och blev 1829 general. 1839 blev han kommenderande general på Jylland och 1840 på Själland. 1840-48 och 1852-63 var han medlem av geheimestatsrådet. Utan begåvning och egentligt politiskt intresse, nekade Fredrik Ferdinand av monarkistiska skäl att skriva under oktoberförfattningen av 1855,men försonades 1856 genom Carl Georg Andræs förmedling.
 
Fredrik Ferdinand var mycket begiven på spel och kvinnoaffärer, något som gjorde att han ständigt hade dålig ekonomi, men han vann stor popularitet i Köpenhamn genom sitt folkliga sätt.

Makarna, som av köpenhamnarna ansågs originella och inte så litet excentriska, residerade i det s.k. Bernstorffske Palae på Bredgade, nära Amalienborg.

Referenser

Noter

Externa länkar 

Danska generaler
Danska prinsar
Födda 1792
Avlidna 1863
Män
Riddare och kommendör av Kungl. Maj:ts Orden
Mottagare av Serafimerorden
Ward Cunningham

Howard G. ”Ward” Cunningham, född 26 maj 1949 i Förenta staterna, är en amerikansk programmerare, som skapade wikikonceptet 1994. 

Han har tillsammans med svensken Bo Leuf skrivit boken The Wiki Way: Quick collaboration on the Web. Cunningham bor i Beaverton, Oregon i USA, och sysslar i dag främst med designmönster och extrem programmering.

Litteratur

Externa länkar 
 WikiWikiWeb

Amerikanska programmerare
Wiki
Födda 1949
Män
Levande personer
WikiWikiWeb

WikiWikiWeb är världens äldsta wikisajt, skapad av Ward Cunningham som lade ut sin skapelse på nätet 1995. WikiWikiWeb är skriven i programspråket Perl, och är en del av sajten Portland Pattern Repository (PPR). WikiWikiWebs innehåller sidor och diskussioner om mjukvaruutveckling. 

Cunningham började utveckla sin WikiWikiWeb under 1994, och installerade den på sitt företag Cunningham & Cunninghams webbplats den 25 mars 1995. Namnet tog han efter ett minne av en anställd på Honolulu International Airport som rått honom att ta en snabbuss som kallades "Wiki Wiki"; "wiki" är det hawaiiska ordet för snabb. Ursprungligen hade han tänkt sig namnet QuickWeb, eftersom poängen var att det skulle gå snabbt att redigera sidorna. Länkar mellan olika sidor skapades i denna tidiga wikimoter genom att skriva samman ord i CamelCase.

WikiWikiWebs innehåll är svårgenomträngligt för icke-programmerare, men wikisajten som sådan blev viktig som föregångare till andra wikisajter.

Se även 
 MeatballWiki

Källor 
 En version av motsvarande artikel på engelskspråkiga Wikipedia

Externa länkar 
 WikiWikiWeb

Wikiwebbplatser
Lovisa Augusta av Danmark

Louise Augusta av Danmark, född 7 juli 1771, död 13 januari 1843, var en dansk prinsessa och officiellt dotter till Kristian VII av Danmark och Caroline Mathilde av Storbritannien.

Biografi
Det var allmänt känt att hennes biologiske far egentligen var Johann Friedrich Struensee, kunglig livmedikus, och hon kallades “la petite Struensee”, men hon erkändes av kungen som hans dotter, och hennes position vid hovet påverkades aldrig av dessa rykten. 

Hon var mycket vacker och brukade kallas för "den nordiska Venus". Hon ansågs dock "sedeslös" och innehade en "oroväckande vitalitet". Bland annat engagerade hon sig i händelserna vid franska revolutionen och lär ha sympatiserat med Robespierre. Hon och brodern, kungen, uppfostrades av faderns styvmor Juliana Maria av Braunschweig-Wolfenbüttel. Hon och brodern hade livet igenom ett mycket nära förhållande, och hon gick med på att gifta sig på hans önskan. 

Gift 27 maj 1786 med hertig Fredrik Kristian II av Holstein-Augustenburg. Äktenskapet bestämdes redan 1779 för att förena kungahusets två linjer, den oldenburgska och den augustenborgska, och förhindra en framtida splittring. 

Makarna var mycket olika: maken var oattraktiv och intresserad av filosofi och politik, medan Lovisa Augusta var nöjeslysten, vacker och levnadsglad och hovets kvinnliga medelpunkt. De tillbringade somrarna på Augustenborg, där hon höll hov med bl.a. poeten Jens Baggesen som gäst, och vintrarna vid det danska hovet. Hon välkomnade franska revolutionen 1789 och var antibrittisk. Hon sades ha älskare, bland annat läkaren Carl Ferdinand Suadacini, som behandlade henne för barnlöshet och sades vara far till flera av barnen, men detta kan inte bevisas. 

Politiska åsiktsskiljaktigheter mellan maken och brodern gjorde att paret lämnade Köpenhamn, och hon agerade sedan som broderns spion, och förhindrade på hans önskan makens kandidatur som svensk tronföljare 1810. Som änka styrde hon 1814-20 Augustenborg åt sönerna. Hon hade en nära relation till dottern och svärsonen men inte till sönerna.

Barn:
 Karolina Amalia av Augustenborg (1796-1881), gift med Kristian VIII av Danmark
 Kristian av Holstein-Augustenborg, (1798-1869).
 Fredrik av Holstein-Augustenborg, (1800-1865).

Referenser 
 
 
 Dansk Kvindebiografisk Leksikon

Noter

Externa länkar 

Födda 1771
Avlidna 1843
Huset Oldenburg
Kvinnor
Tyska hertiginnor 
Danska prinsessor
Karolina Amalia av Augustenborg

Karolina Amalia av Augustenborg () född 28 juni 1796 i Köpenhamn, död 9 mars 1881 på Amalienborgs slott. Hon var en dansk drottning, gift med Kristian VIII av Danmark. Hon var dotter till Fredrik Kristian II av Holstein-Augustenburg och Lovisa Augusta av Danmark, i sin tur dotter till drottning Caroline Mathilde i hennes förhållande med Struensee.

Biografi 
Hon föddes i Danmark och bodde där fram till år 1807.

Äktenskap
Gift i maj 1815 med Kristian VIII av Danmark. Äktenskapet var barnlöst. Hennes accepterande av makens otrohet ansågs uppfylla kravet för denna tids idealhustru. Under 1817-1822 gjorde hon med maken flera resor i Europa.

Drottning
Hon blev drottning 1839. Som drottning anklagades hon för att konspirera med sina tyska bröder mot Danmark under konflikten mellan Danmark och Schleswig-Holstein. Hon gav sitt stöd åt Nikolai Frederik Severin Grundtvig och hans klerikala parti. Hon var populär som både drottning och änkedrottning. 

Karolina Amalia var intresserad av filantropiskt och socialt arbete: hon grundade bl.a. ett barnhem i Köpenhamn och hon testamenterade hela sin förmögenhet på 300.000 kronor till detta barnhem. Hon var också kompositör och är känd som författare till flera pianostycken.

Galleri

Kommentarer

Referenser

Källor 
 
 Cohen, Aaron I. International Encyclopedia of Women Composers.
 
  Caroline Amalie (1796 - 1881) Caroline Amalie Dansk kvindebiografisk leksikon

Externa länkar 

Danmarks drottningar
Huset Augustenburg
Kvinnor
Födda 1796
Avlidna 1881
Kompositörer under 1800-talet
Bo Leuf

Bo Arne Leuf, född 9 juli 1952 i Nordingrå, död 24 april 2009 i Högsbo, var en svensk programmerare och författare.

Under en del av uppväxten bodde han i Alberta, Kanada, men familjen återvände till Sverige 1967.  Leuf öppnade under 1980-talet tillsammans med ett par vänner Göteborgs första spel- och bokaffär för Science fiction och Fantasy. Butiken som låg på Järntorget gick under namnet Wizard. När vännerna efter några år senare gick åt skilda håll öppnade Leuf spel- och bokaffären Daggskimmer (först Storgatan/Viktoriagatan, slutligen Olivedalsgatan). 

Leuf skrev faktalitteratur om internetprogram samt skrev regelbundet artiklar i datortidningar. 
Bo Leuf skrev tillsammans med Ward Cunningham boken The Wiki Way: Quick collaboration on the Web (2001), som var den första boken om wiki-teknik. Han hade en liknande bakgrund inom objektorienterad programmering som medförfattaren Cunningham, vilken räknas som wiki-konceptets uppfinnare.

Han skrev även bland annat böckerna Outlook 2000 in a Nutshell (2000) och PeerToPeer (2002).

I april 2007 valdes han till kassör i styrelsen för Piratpartiet.

Bo Leuf är gravsatt i minneslunden på Västra kyrkogården i Göteborg.

Bibliografi 
 Outlook 2000 in a Nutshell ()
 The Wiki Way: Quick collaboration on the Web ()
 PeerToPeer ()
 The Semantic Web: Crafting Infrastructure for Agency, John Wiley & Sons, 2006 ()

Referenser

Noter

Externa länkar 
Bo Leufs hemsida på c2
Bo Leufs PiratWiki (Arkiverad 19 december 2007 från numera nerlagd hemsida)

Svenska författare
Män
Födda 1952
Personer från Nordingrå socken 
Avlidna 2009
Svenska piratpartister
Gravsatta på Västra kyrkogården i Göteborg
Portal: Internet i Sverige
Motorsport

Motorsport, sport som bedrivs med motordrivna fordon som bil, motorcykel (mc), racerbåt och flygplan.

Bilsport 

Huvudartikel Bilsport
 Dragracing
 Folkrace
 Racing
 Karting
 Rally
 Bilorientering
Backe

Motorcykelsport 

Motorcykelsport är en form av motorsport med motorcykel. I Sverige ansvarar SVEMO för tävlingsarrangemang inom motorcykelsport. Förbundet samlar alla som vill träna och tävla med motorcykel och snöskoter och försäkrar och utbildar förare, tränare och ledare på nationell och lokal nivå. Svemo skriver också regler och godkänner banor.

Grenar 
 Dragbike
 Enduro
 Freestyle Motocross
 Isbana
 Isracing
 Minimoto
 Motocross
 Roadracing
 Rundbana 
 Speedway
 Supermoto
 Trial

Snöskotersport 

Snöskotersport är en form av motorsport med snöskoter. Snöskotersporten ökat de senaste åren i Sverige, liksom tävlingsgrenarna. Numera är snöskotersporten en året-runt-sport, sedan dragracing på gräs, och asfalt, slagit igenom. I Sverige ansvarar SVEMO för tävlingsarrangemang inom snöskotersport.

Grenar 
 Skotercross
 Enduro 
 Backe 
 Dragracing

Båtsport 

 Offshore
 Aquabike
 Rundbana
 Classic

Se även 

 Drifting
 Fordonsdynamik
 Lista över motorsporttermer
 Spårstyrd racing
 Tractorpulling
 Truck Racing

Referenser

Externa länkar 
 Aktuell Motorsport - Sveriges motorsportportal
 Speedwaybladet -Speedway, resultat, tabeller, omgångar
Hans den yngre

Hans den yngre eller Johan den yngre (tyska: Johann der jüngere), född 25 mars 1545, död 9 oktober 1622. var en dansk prins, son till kung Kristian III av Danmark.

Han kallades på tyska för herzog von Sonderburg ("hertig av Sonderburg"). Sonderburg är det tyska namnet på staden Sønderborg (därav titelns stavning). Även känd på danska som Hans den Yngre af Sønderborg, Hertug af Sønderborg. Han var också hertig av Slesvig och Holstein.

Biografi
Hans föddes den 25 mars 1545 i staden Haderslev i hertigdömet Schleswig som tredje son till kung Kristian III och drottning Dorothea av Danmark och Norge. Av sin bror kung Fredrik II fick Hans år 1564, som förläning, några mindre delar av Slesvig och Holstein (Sønderborg, Nordborg, Plön m.m.); dock utan egentlig furstemakt där. 1582 fick han dessutom klostret Ry i förläning, där han 1587 uppförde slottet Glücksburg under åren 1582-1587.

Familj
Han var gift två gånger och hade 23 barn (elva söner och tolv döttrar). Han blev anfader av de många sönderborgska linjerna, vilka alla efter hand utdött, med undantag av den yngre glücksburgska linjen, varifrån det danska kungahuset från Kristian IX härstammar på svärdssidan.

Gift, första gången 1568 med Elisabeth av Braunschweig-Grubenhagen (1550-1586).

Barn:
 Alexander av Sonderburg (1573-1627).

Gift andra gången 1588 med Agnes Hedvig av Anhalt (1576-1616).

Barn:
 Joakim Ernst I av Schleswig-Holstein-Sonderburg-Plön (1595-1671)

Referenser

Noter

Externa länkar

Huset Oldenburg
Huset Glücksburg
Huset Augustenburg
Danska hertigar
Hertigar av Schleswig
Hertigar av Holstein
Mottagare av Elefantorden
Födda 1545
Avlidna 1622
Män
Kristian av Holstein-Augustenburg

Hertig Kristian Karl Frederik August av Augustenburg, född 19 juli 1798, död 11 mars 1869, var en tysk hertig. Han var son till Fredrik Kristian II av Holstein-Augustenburg och Lovisa Augusta av Danmark.

Biografi 

Kristian August fick en omsorgsfull uppfostran efter en av fadern uppgjord plan. Fadern hade till honom testamenterat en historisk redogörelse för släktens rättigheter och uppmanat sina söner att hävda dem, och trots att han var systerson till Fredrik VI och svåger till Kristian VIII, blev förhållandet till kungahuset snart kyligt då han hävdade sin rätt till Schleswig-Holstein, och snart kom det till öppen brytning 1837. Kristian August utestängdes därför från alla danska ämbeten. 

I sitt hertigdöme motarbetade han all dansk nationalism och försökte stödja den holsteinska nationalidentiteten. Han protesterade 1846 mot danska kungahusets deklaration om tronföljden till hertigdömet Augustenborg, men då uppror utbröt 1848, motsatte han sig det och befann sig själv i Berlin när upproret skedde. I Berlin arbetade han för att vinna Fredrik Vilhelm IV:s stöd för Holsteins självständighet, vilket också lyckades.

Återkommen till Schleswig-Holstein anslöt han sig trots sitt tidigare motstånd till upproret och blev efter dess krossande 1851 med sin familj landsförvisad från Danmark. Han erhöll dock 3 miljoner riksdaler i ersättning, mot ett löfte att aldrig mera hävda sina rättigheter mot danska kungahuset. Kristian August överflyttade då istället sina arvsanspråk på sin äldste son, Fredrik. Själv levde han därefter i stillhet på godset Primkenau i Schlesien fram till sin död.

Vid kung Fredrik VII:s död 1863 blev Kristian huvudman för huset Oldenburg, eftersom släkten Augustenburg nu var huset Oldenburgs äldsta levande släktgren.

Äktenskap 
Han giftes 1820 med danska grevinnan Louise Danneskjold-Samsøe (1797-1867), ättling till kung Kristian V och Sophie Amalie Moth.

Barn:
 Alexander Fredrik (1821-1823)
 Luise Augusta (1823-1872) , ogift
 Karoline Amalie (1826-1901) , ogift
 Wilhelmine (1828-1829) 
 Fredrik VIII Kristian av Holstein-Augustenburg (1829-1880). (Svärfar till Vilhelm II av Tyskland).
 Fredrik Kristian (1831-1917), gift med Helena av Storbritannien.

Referenser 
 Svensk uppslagsbok, Lund 1929

Noter

Externa länkar 

Huset Augustenburg
Män
Födda 1798
Avlidna 1869
Karolina Matilda av Holstein-Augustenburg

Karolina Matilda, prinsessa av Schleswig-Holstein-Sonderburg-Augustenburg, född den 25 januari 1860 på Augustenborgs slott, död den 20 februari 1932 på egendomen Grünholz, var en tysk prinsessa. Hon var dotter till Fredrik av Schleswig-Holstein-Sonderburg-Augustenburg (1829-1880) och Adelheid av Hohenlohe-Langenburg (1835-1900).

Karolina Matilda gifte sig 19 mars 1885 med Fredrik Ferdinand av Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg (1855-1934), äldste son till Fredrik av Glücksburg (1814-1885) och Adelheid av Schaumburg-Lippe (1821-1899).

Barn 
 Victoria Adelheid (1885-1970), gift med Karl Edvard av Sachsen-Coburg-Gotha (1884-1954). Mormor och morfar till kung Carl XVI Gustaf.
 Alexandra (1887-1957), gift med 1: sin kusin August Vilhelm av Preussen (1887-1949), gift med 2: Arnold Rümann (1884-1951).
 Helene (1888-1962), gift med Harald av Danmark (1876-1949) (son till Fredrik VIII av Danmark och Louise av Sverige).
 Adelheid (1889-1964), gift med furst Friedrich av Solms-Baruth (1886-1951).
 Friedrich, hertig av Schleswig-Holstein (1891-1965), gift med sin syssling Marie Melita av Hohenlohe-Langenburg (1899-1967).
 Karoline-Mathilde (1894-1972), gift med greve Hans av Solms-Baruth (1893-1971).

Referenser

Noter

Externa länkar

Huset Augustenburg
Födda 1860
Avlidna 1932
Kvinnor
Tyska hertiginnor