kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vaksala torg

Vaksala torg är ett stort torg i den östra delen av centrala Uppsala, vid Vaksalagatan. 

Fortfarande gränsas torget till viss del av äldre bebyggelse (till exempel Vaksalaskolan), men karaktären på torget har ändrats efter uppförandet av Uppsala Konsert & Kongress. Innan Uppsala Konsert & Kongress byggdes låg här det så kallade Bodénshuset samt i anslutning till detta kvarteret Gerd, ett kvarter med gårdsbebyggelse vars äldsta delar härrörde från 1700-talet.

Historia  
Kvarteren öster om Uppsala centralstation började bebyggas på 1850-talet och utökades enligt stadsplaneraren Henning Taubes plan från 1859, i vilken också Vaksala torg ingick.
Torget anlades i slutet av 1800-talet som ett marknadstorg. Enligt Taubes plan var torget "mäst lämpligt till sådene Landtmannaprodukters försäljande, hvilka kunna räknas bland Lifsförnödenheter: såsom Spannmål, Grönsaker, Kött och Bröd mm".

I slutet av 1800-talet var bebyggelsen kring torget sparsam och torget hade därför ingen naturlig avgränsning. Vid denna tid uppfördes dock två hyreshus i kvarteret Njord, i torgets nordvästra hörn. Ett av dessa hus, försett med ett hörntorn, finns kvar än i dag.

År 1903 flyttades Uppsalas torghandel från Stora torget till Vaksala torg, främst av sanitära och trafikmässiga skäl.

Åren 1925–1927 uppfördes Vaksalaskolan i nyklassicistisk stil vid torgets södra sida, något som tydligt kom att prägla platsens utseende.

Torgliv och evenemang  
På torget hålls emellanåt torghandel där allt från grönsaker till loppmarknadssaker kan inhandlas; grönsaks- och blomsterhandeln pågår dock i stort sett dagligen den varmare delen av året. Emellanåt förekommer marknader, varav en årlig tvådagarsmarknad i början av februari – uppkommen kring och namngiven efter Distinget – är den äldsta och namnkunnigaste. 

Understundom på somrarna byggs det upp en arena för beachvolleyboll på torget som rivs efter turneringen. Under vintern 2008–2009 kom en konstisbana för första gången att anläggas på torget.

Se även  
 Vaksala kyrka

Referenser

Externa länkar  
 Bild på Vaksala torg från 1901 

 Bild på Vaksala torg från 1925 

 Bild på Vaksala torg från 1931 

 Bild på Vaksala torg från 1970 

Torg i Uppsala
Svenska mästerskapen i beachvolley

Svenska mästerskapen i beachvolley har spelats sedan 1978, vanligen på västkusten. Seniortävlingarna omfattar 48 lag som delas in i 16 grupper om tre. Gruppspelet syftar till att seeda lagen för slutspelet där samtliga lag får spela. Tvåorna och treorna i varje grupp går in i 32-delsfinalerna och gruppsegrarna i 16-delsfinalerna. Förutom de könsuppdelade seniortävlingarna finns även mixed samt ett flertal åldersklasser (både med max och med min ålder).

Vinnare i seniorklasserna efter år

Referenser

Externa länkar
Svenska volleybollförbundets webbplats för tävlingen

Se även
Swedish Beach Tour

Beachvolley-SM
Tycho Hedéns väg

Tycho Hedéns väg är en stor genomfartsled i östra Uppsala. Vägen, som är uppkallad efter Tycho Hedén, börjar vid Bärbyleden, Uppsalas norra förbifart, och går i sydostlig riktning till cirkulationsplatsen Gnistarondellen vid södra infarten. Vägsektionen är motorvägsliknande fyrfältsväg, men till skillnad från en motorväg finns ett flertal plankorsningar med trafiksignaler och även ett par cirkulationsplatser. Vägen utgjorde tidigare huvuddelen av E4 genom Uppsala och kunde då, särskilt i samband med storhelger, upplevas som en flaskhals i trafiken. E4-genomfarten har dock sedan 2006 ersatts med en motorväg som går i lite östligare läge strax utanför Uppsala.

En kortare motorvägssträcka leder trafiken från Tycho Hedéns väg och Kungsängsleden mellan Gnistarondellen och E4-motorvägen söderut. Anslutningen till E4:an, som inte möjliggör trafik från Uppsala norrut och vice versa, har avfartsnummer 186 men har också haft arbetsnamnet Trafikplats Säby. Den byggdes i samband med att motorvägen förlängdes norrut 2006.

Själva Tycho Hedéns väg är byggd i två olika etapper 1967 och 1972. Den norra delen är byggd 1967 men anslöt i norr till Svartbäcksgatan/Gävlevägen och i söder till Stålgatan, som då var E4:ans fortsättning söderut. 1972 förlängdes vägen söderut då motorvägen mellan Märsta och Uppsala samtidigt invigdes. Bärbyleden, som sedan 1995 anslöt till Tycho Hedéns vägs norra ände, förlängdes 2007 över dennas nordligaste del och vidare österut från den nybyggda Trafikplats Löten, vid von Bahrska häcken. Trafik mellan Tycho Hedéns väg och Bärbyledens östra del är inte möjlig vid denna trafikplats.

Korsningar

Referenser 

Gator i Uppsala
Brokkaktussläktet

Brokkaktussläktet (Thelocactus) är ett suckulent växtsläkte inom familjen kaktusväxter.

Beskrivning
Arter inom brokkaktussläktet är klotformade eller korta och cylindriska. De är ganska dvärgväxande, men det finns en eller två arter som, medan de bara är cirka 15 centimeter höga, kan vara 25 centimeter i diameter; exempelvis T. nidulans. En del arter är solitära och andra är något tuvbildande. Åsarna är mycket tydligt markerade och är ibland vridna i en spiral. De kan ha från 8 till 20 åsar som i regel är ganska låga och normalt indelade i upphöjda, kantiga eller sexsidiga vårtor. Ibland kan vårtorna vara svåra att urskilja. Areolerna sitter i en fåra strax ovanför den plats som taggarna växer, och det kan bli upp till tjugo radiära taggar. De är oftast nållika, sitter spridda och blir från 1,3 till 1,5 centimeter långa. Centraltaggarna är mestadels tjockare, är upp till sex stycken, står rakt ut från plantan och blir från 2,5 till 7,5 centimeter långa. Färgen hos samtliga taggar varierar från vitt eller grått, gyllengult till rödbrunt. Blommorna kommer i de nya areolerna längst uppe i toppen på plantan. Dessa är trattformade, har en diameter från 2,5 till 7,5 centimeter och dess färg varierar från vitt till gula nyanser, rosa och purpur. Frukterna är små, klotformade och torra.

Förekomst
Brokkaktussläktet växer naturligt i centrala och norra Mexiko, men också på andra sidan Rio Grande i södra Texas. Växtplatserna kan skilja sig mycket mellan de olika arterna, bergiga steniga ställen såväl som gräsklädda områden med sandig lerjord.

Odling
Arter inom brokkaktussläktet är i allmänhet lätta att odla, även om många arter inte blommar förrän efter att de är fem år gamla. Jorden bör bestå av lika delar sand och humus. De vattnas normalt från vår till höst. De arter som har tätsittande taggar och de med klargrön färg kan stå i direkt solljus så fort de har passerat fröplantstadiet. På vintern klarar de flesta arter en minimitemperatur på 8 grader, ibland även lägre, men då måste de hållas helt torra. Frön från dessa växter är mycket stora för att vara kaktusar, och det är lätt att få dem att gro.

Referenser

Kaktusväxter
Hennes lilla Majestät

Hennes lilla Majestät kan syfta på:

 Hennes lilla Majestät (teaterstycke) – ett teaterstycke av Karl Gerhard
 Hennes lilla majestät (film, 1925) – en svensk dramafilm från 1925
 Hennes lilla Majestät (film, 1939) – en svensk dramafilm från 1939
33.333

33.333 kan syfta på:

 33.333 (film, 1924) – en svensk film av Gustaf Molander
 33.333 (film, 1936) – en svensk film av John Lindlöf
 33.333 (pjäs) – en teaterpjäs av Algot Sandberg, som filmerna bygger på.
Valborgsmässoafton (olika betydelser)

Valborgsmässoafton kan syfta på:

 Valborgsmässoafton – en årlig högtid

Filmer
 Valborgsmässoafton (film, 1935) – en svensk dramafilm från 1935
 Valborgsmässoafton (film, 2004) – en svensk kortfilm från 2004
Michelle Bachelet

Verónica Michelle Bachelet Jeria (IPA: [beˈɾonika miˈʃɛl baʃˈle ˈxeɾja]), född 29 september 1951 i Santiago, är en chilensk socialdemokratisk politiker (för Socialistiska partiet). Som landets första kvinna var hon Chiles president i två omgångar, 2006–2010 och 2014–2018. Däremellan, 2010–2013, var hon chef för UN Women. Från 2018 är Bachelet FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter.

Biografi 
Michelle Bachelets far var general i flygvapnet och en av de tusentals chilenare som fängslades efter Pinochets militärkupp 1973. Efter månader av daglig tortyr i Santiagos fängelse avled han den 12 mars 1974 av ett hjärtstillestånd. Den 10 januari 1975 greps Bachelet och hennes mor i sin lägenhet av två DINA-agenter, som förde dem med förbundna ögon till Villa Grimaldi, en ökänt, hemligt interneringscenter i Santiago, där de separerades och utsattes för förhör och tortyr. Några dagar senare överfördes de till Cuatro Álamos frihetsberövande center, där de hölls till i slutet av januari. Bachelet tvingades senare fly Chile på grund av sin opposition mot militärregimen. Under fem år levde hon i exil, bland annat i Australien och Östtyskland, där hon tog sin läkarexamen. Hon återvände till Chile 1979.

Bachelet är en frånskild trebarnsmor med två skilmässor bakom sig. Hon talar spanska, engelska, tyska, portugisiska, franska och italienska.

Hon var hälsovårdsminister 2000–2002 och försvarsminister 2002–2006 i Ricardo Lagos regering.

Bachelet vann över högerkandidaten Sebastián Piñera med 53 procent respektive 47 procent i presidentvalet 2006. Trygghet var Bachelets främsta vallöfte; socialt skyddsnät, fullvärdigt arbete, möjlighet för alla barn att gå i skola och en värdig ålderdom för alla chilenare lovade hon. Som Chiles första kvinnliga president lovade Bachelet också att fokusera mer på jämställdhet och kvinnofrågor i Chile, ett land med stora klassklyftor.

Bachelet blev den fjärde presidenten från La Concertación, den koalition av socialister och kristdemokrater som styrt Chile sedan Pinochetdiktaturen föll 1990. Hon installerades som president den 11 mars 2006. Hon innehade ämbetet till den 11 mars 2010, då Sebastián Piñera tog över presidentskapet. I mars 2014 återtog hon presidentskapet. Piñera blev 2018 på nytt president. 

Som verkställande direktör för UN Women 2010–2013 arbetade Bachelet med frågan om våld mot kvinnor i konfliktområden, något som organisationen kräver krafttag av världens ledare emot. Hon menar i samband med detta att kvinnliga offer för krigsbrott har mindre chans att få upp sitt fall i domstol jämfört med manliga offer.

Utmärkelser 

  Chilenska förtjänstorden (Chile, 2006, stormästare)
  Italienska republikens förtjänstorden (Italien, 2007)
  Finlands Vita Ros’ orden (Finland, 2007)
  Henrik Sjöfararens orden (Portugal, 2007)

Referenser

Externa länkar

Chiles presidenter
Personer inom FN
Förenta nationernas högkommissarie för mänskliga rättigheter
Mottagare av Serafimerorden
Riddare och kommendör av Kungl. Maj:ts Orden
Personer från Santiago de Chile
Personer i Chile under 1900-talet
Chilenska politiker under 2000-talet
Födda 1951
Levande personer
Kvinnor
Synnøve Solbakken

För andra betydelser, se Synnøve Solbakken (olika betydelser).
Synnøve Solbakken är en kort roman från 1857, en "bondberättelse" av den norske författaren Bjørnstjerne Bjørnson, och räknas som hans debutroman. Romanen utkom först som följetong i den av Bjørnson redigerade veckotidningen Illustreret Folkeblad.

Handling 
Huvudpersonerna är Torbjørn Granliden och Synnøve Solbakken. Torbjørn bor på gården Granliden, som ligger i skuggan, och Synnøve på granngården Solbakken, där det alltid är sol. I släkten Granliden har den äldste sonen alltid omväxlande hetat Sæmund och Torbjørn; de som hetat Sæmund har alltid fått det bra i livet, medan det har gått sämre för de som hetat Torbjørn. Torbjørns far Sæmund uppfostrar honom därför strängt för att bryta denna förbannelse.

Torbjørn och Synnøve har ända sedan barndomen haft ett gott öga till varandra, men Synnøves föräldrar tycker inte att den vilda Torbjørn är god nog åt henne. Först när Torbjørn visar sin storsinthet genom att förlåta en man som så när knivskurit honom till döds vid ett slagsmål lyckas han vinna Synnøve. Boken slutar med att Torbjørn står på Solbakken och tittar bort på Granliden.

Stil och tema 

Berättelsen är fast och säkert komponerad, och bara de viktigaste personerna beskrivs ingående, medan bipersonerna hela tiden står i bakgrunden. Bjørnson skriver i ett brev till en vän att han inte förstår varför författare skriver så långt och omständligt: "Jag inbillar mig att nio tiondelar av våra romaner föll bort om man riktigt tecknade, och härmed menar jag: hade ett syfte, menade något med varje ord."

Bjørnson ville med romanen också göra "ett inlägg för bonden"; han menade att folkets liv byggde på dess historia, och att bönderna skulle vara grunden för den.

Tillkomst 
Bjørnson påbörjade romanen under 1857, då han bodde i Köpenhamn. Han var färdig med omkring halva romanen då han reste åter till Kristiania i juni, och började innan den var helt klar ge ut den som följetong i Illustreret Folkeblad til Belærelse og Underholdning, för vilken han själv var redaktör. I september samma år gavs berättelsen ut i bokform. Den blev en väldig framgång, och första upplagan var utsåld redan i november. Sedan dess har den kommit i otaliga nyupplagor.

Filmatiseringar och adaptioner 

Synnøve Solbakken har filmatiserats flera gånger.
 Synnöve Solbakken (1919, regi John W. Brunius)
 Synnöve Solbakken (1934, regi Tancred Ibsen)
 Synnöve Solbakken (1957, regi Gunnar Hellström)

Tonsättaren Hugo Alfvén gjorde 1934 en orkestersvit baserad på filmmusiken till filmen från samma år.

Källor

Fotnoter

Tryckta källor

Externa länkar 
8:e upplagan från 1898 hos Nasjonalbiblioteket.

Norsk skönlitteratur
Skönlitteratur 1857
Verk av Bjørnstjerne Bjørnson
Norskspråkig skönlitteratur
Synnøve Solbakken (olika betydelser)

Synnøve Solbakken eller Synnöve Solbakken kan syfta på:

 Synnøve Solbakken – en roman av Bjørnstjerne Bjørnson
 Synnöve Solbakken (1919) – en filmatisering av Bjørnsons roman
 Synnöve Solbakken (1934) – en filmatisering av Bjørnsons roman
 Synnöve Solbakken (1957) – en filmatisering av Bjørnsons roman

Personer
 Synnøve Solbakken (politiker) (1957–), en norsk politiker
Fraktur

Fraktur kan syfta på

 Fraktur (medicin) – ett medicinskt tillstånd när ett eller flera skelettben brutits av
 Frakturstil – en handstil och ett typsnitt  
 Fraktur – i hållfasthetslära, en zon i ett material där ett brott har skett, se spricka
Bildkomposition

Bildkomposition är läran om hur man inom bildkonsten placerar olika delar i en bild för att de i samverkan ska bilda en helhet. Upprepningar av olika objekt, linjer och färger ger en rytm i bilden och fångar betraktaren. 

Genom att använda ovanliga vinklar kan konstnärer ge betraktaren ett nytt perspektiv. Symmetri är ett annat vanligt sätt att göra en bild intressant. Det går också att göra en bild asymmetrisk för att väcka betraktarens nyfikenhet.

Olika element såsom färg, kontrast, riktningar, former, proportioner mm är att beakta när man ska komponera en bild. Värt att nämna i sammanhanget är Gyllene snittet vilket är ett format på ca 5:8 med vilkets hjälp man sedan antiken har bedrivit bildkomposition.

Med hjälp av olika diagonaler i bilden kan man skapa rörelse och intressanta bilder. På samma sätt kan konstnärer använda olika kurvor som också ger ett perspektiv och djup i bilden.

Genom att använda en förgrund som ramar in motivet kan konstnärer rikta nyfikenheten. Det kan vara en port, människa eller annat föremål som leder in blicken. Bilden kan också rama in det intressanta med hjälp av vinjettering.

Försök att undvika störande bakgrunder för att skapa en riktad uppmärksamhet. Man kan också skapa oskärpa i bakgrunden så att det upplevs som mer harmoniskt.

Bildkomposition är en av de faktorer som tas in under övervägande när man klipper en spelfilm.

Se även
bildutsnitt

Målarkonst
Filmproduktion
Fotografi
Pattaya

Pattaya (thai:  พัทยา, uttal: [phatha'ja:]) är en stad vid Siamviken, 100 kilometer sydöst om Bangkok. Den är en av Thailands mest betydande turistorter, både genom ett livligt nattliv och de goda möjligheterna till havsbad. Staden hade  invånare år 2015.

Ekonomi 
Pattayas ekonomi kretsar i princip helt kring turismen. Den tidigare fiskebyn "upptäcktes" under Vietnamkriget av amerikanska soldater på permission och växte på kort tid till en medelstor stad. Allteftersom började sedan den amerikanska militärpersonalen och övriga besökare att generera avsevärda intäkter till staden och dess befolkning 

På grund av omfattande prostitution försvann Pattaya som resmål från de svenska charterbolagens utbud i början av 1990-talet. Detta skedde i samband med 1980- och 1990-talets internationella påstötningar på Thailand att försöka stävja den utbredda prostitutionen i området. De lokala myndigheterna har därefter också vidtagit vissa åtgärder för att tillmötesgå önskemålen. 

Samtidigt som de svenska turisterna försvann, (mot orter som Phuket, Krabi, Hua Hin och andra orter längre söderut), kom de kinesiska turisterna och dessa utgör numera en majoritet av besökarna. 

Pattaya har minst 30 000 hotellrum, och årligen besöker ungefär 3 miljoner turister orten. Senare (?) uppgifter från 2015 anger 136 000 rum på sammanlagt 2 000 hotell.

Strandområdet
Den berömda stranden, som under åren kraftigt eroderats, har de senaste åren genomgått ett projekt avsett att återställa dess forna storlek. Enorma mängder havssand har flyttats från havsbottnen till stranden och den har numera mångdubblat sin bredd.

De besökande turisterna återfinns idag i stort sett överallt i de mängder av kvarter och gränder, (soier), som ligger mellan strandvägen och tredje gatan. Något genuint thailändskt är idag svårt att hitta i Pattaya. Stadsdelen Na-Klua, (saltfälten), utgör eventuellt ett undantag, där bor huvuddelen av de thailändare som jobbar inom allt som rör turismen.

Hat Jomtien är stranden (hat betyder strand) i orten Jomtien som ligger strax söder om centrala Pattaya; områdena avskiljs vid vattnet enbart av en udde och längre in mot land inte alls. Området är lugnare än i centrala Pattaya, även om orten på senare år sett ett rejält uppsving i bostadsbyggande.

Demografi 
År 2004 hade Pattaya 98 414 registrerade invånare. I den siffran ingick inte det stora antal thailändare som arbetade i Pattaya och som samtidigt kvarstod som registrerade på sina hemorter. Många långtidsboende utlänningar ingick inte heller i detta befolkningstal.

Fram till 2015 ökade antalet registrerade invånare till knappt 114 000, men det verkliga antalet bosatta i staden är minst 300 000 personer. Dessutom ingår Pattaya i ett sammanhängande stadsområde tillsammans med sin nordliga grannort, provinshuvudstaden Chon Buri; totalt bor uppskattningsvis drygt 1 miljon människor i hela stadsområdet.

Det registrerade invånarantalet i stadskommunen ökade fram till årsskiftet 2017/2018 till 118 511.

Referenser

Orter i Thailand
Itanium 2

Itanium 2  är en mikroprocessor med IA-64-arkitektur och Intels uppföljare till den ursprungliga Itanium-processorn.  Den utvecklades tillsammans med Hewlett-Packard och introducerades den 8 juli 2002. Denna första Itanium 2-processor hade kodnamnet McKinley och hade nära dubbelt så hög prestanda som dess föregångare. Itanium 2-serien har sedan dess fått många efterföljande processorer. Den senaste har kodnamnet Montecito och innehåller dubbla kärnor. Enligt Intel har denna processor ungefär 3,4 gånger bättre prestanda än den första Itanium 2-processorn.

Referenser

Externa länkar 

Intelprocessorer

ru:Itanium#2002—2009. Itanium 2
Picassomuseet

Picassomuseet kan avse:

 Musée Picasso (Antibes) i Antibes invigdes 1966 och inryms i Château Grimaldi. Picasso bodde och verkade i slottet 1946 under sex månader och var då betagen av medelhavsmytologin, vilket går igen i flertalet av de målningar han skänkte till staden Antibes efter sin sejour där. Till museet har senare införlivats en samling keramik.
 Musée national Picasso "La guerre et la paix" i Vallauris, där Pablo Picasso bodde och verkade under flera år från 1947. Främst arbetade han då med keramik. Han utförde också i ett tidigare kapell målningarna "Krig och fred".
 Picassomuseet (Paris) i Paris tillkom efter Picassos död genom ett avtal mellan franska staten och Picassos dödsbo om betalning av arvsskatten "in natura", i det här fallet med konstverk. Här finner man verk från alla Picassos olika perioder, liksom också andra samtida konstnärers verk, vilka fanns i Picassos ägo vid hans död 1973.
Museo Picasso (Barcelona) i Barcelona har  verk från konstnärens ungdom och framåt. Picasso tillbringade ungdomsåren i Barcelona.
Museo Picasso Málaga i Malaga i Spanien, där Picasso föddes.
Museo Picasso Madrid Collection Eugenio Arias i Madrid i Spanien.
El centre Picasso d'Orta i Sant Joan de Horta i Spanien.
Kunstmuseum Picasso Münster i Münster i Tyskland.
Sammlung Rosengart i Luzern i Schweiz.

 
 
Pablo Picasso
Konstnärsmuseer i Spanien
Sankt Eriks katolska församling

Sankt Eriks katolska församling, också känd som Katolska domkyrkoförsamlingen, är en romersk-katolsk församling som geografiskt omfattar Stockholm söder om Södermalm.

Församlingens kyrka, Sankt Eriks katolska domkyrka, belägen vid Folkungagatan 46 på Södermalm i Stockholm utgör domkyrka för hela katolska Sverige, eftersom Katolska kyrkan i Sverige utgör ett enda stift genom Stockholms katolska stift. Kyrkan är helgad åt Sankt Erik.

Källor
 Officiell webbplats

Se även
 Katolska församlingar i Sverige

Katolska församlingar i Sverige
Kristendom i Stockholm
Södermalm
Norðoyar

Norðoyar eller Norðoyggjar (danska Norderøerne, Nordöarna) är en av Färöarnas 6 sýslur (Färöarnas regioner).

Geografi
Norðoyar sýsla ligger i landets nordöstra del och har en area av cirka 241 km².

Regionen omfattar öarna Borðoy, Fugloy. Kalsoy, Kunoy, Viðoy och Svínoy.

Befolkningen uppgår till cirka 6 000 invånare  och huvudorten är Klaksvík med cirka 5 000 invånare. Norðoyar har även en lokal tidning som utkommer veckovis och heter Norðlýsið med huvudkontor i Klaksvík.

Färöarnas nordligaste och östligaste punkt ligger i Norðoyar sýsla med Kapp Enniberg på Viðoy i norr och Stapi odde på Fugloy i öst (se även Färöarnas ytterpunkter) och i regionen finns de flesta av de högsta fjällen bland Färöarna.

Det finns vägförbindelser mellan Borðoy, Kunoy och Viðoy medan trafik mellan Kalsoy, Svínoy och Fugloy måste ske med båt eller flyg.

Indelning
Regionen är indelad i sex kommuner (kommunur).
 Fugloyar kommuna
 Húsa kommuna
 Hvannasunds kommuna
 Klaksvíkar kommuna
 Kunoyar kommuna
 Viðareiðis kommuna

Historia
Färöarnas regioner har använts som administrativ indelning sedan lång tid och bygger på de historiska områdena på Färöarna. Varje syssel styrdes traditionellt av en Sýslumaður (sysselmannen) och ett Várting (Vårting).

Under den danska reformationen år 1536 avskaffades den danska sysselindelningen helt medan de kvarstår på Färöarna.

Före 1957 utgjorde regionerna även landets valkretsar innan man ändrade valkretsarnas gränser för att öka balansen vid val .

På Norðoyar talas en egen dialekt av färöiska, som kan skiljas från riksfäröiskan. När man hör hur /å/ uttalas märks en klar förändring eftersom man säger [a:] här istället för det klara å-ljudet. Typiskt för alla nordliga öar (samt norra Streymoy och Eysturoy) är också [oi]-uttalen. När det i skriftspråket står ei uttalas detta som oi istället.

I april 2006 öppnades en undervattenstunnel mellan Klaksvík på Borðoy och Leirvík på Eysturoy. Tunneln är med sina 6,3 kilometer Färöarnas längsta. Tunneln kallas Norðoyatunnilin och i och med tunnelns invigning upphörde färjetrafiken mellan Klaksvík och Leirvík.

Frimärksgalleri

Källor

Externa länkar
 Om Norðoyar sýsla
 Färöarnas statistiska centralbyrå

Färöarnas regioner
Anders Danielson

Anders Jerker Danielson, född 28 december 1957, död 2022, var en svensk nationalekonom och var docent i nationalekonomi vid Lunds universitet.

Anders Danielson utbildade sig i nationalekonomi och geografi vid Göteborgs universitet och tog en kandidatexamen 1981. Han disputerade i nationalekonomi vid Lunds universitet 1991 och tillträdde 2006 posten som den förste generaldirektören för Institutet för utvärdering av internationellt utvecklingssamarbete (SADEV) i Karlstad, men lämnade posten 2007.

Källor

Noter

Svenska generaldirektörer
Svenska nationalekonomer
Alumner från Lunds universitet
Män
Födda 1957
Levande personer