Kungliga Musikaliska Akademien

Kungliga Musikaliska Akademien (även förkortat KMA) är en fri och oberoende akademi under kungligt beskydd, som har sina lokaler i Utrikesministerhotellet på Blasieholmstorg 8 i centrala Stockholm.

Historik
Akademin stiftades genom kunglig stadfästelse av grundreglerna 8 september 1771 på initiativ från medlemmar av Utile Dulci, främst Patrick Alströmer, akademins förste preses Axel Gabriel Leijonhufvud samt Ferdinand Zellbell d.y.. Ändamålet var främst att uppmuntra musicerande och komponerande, samt att inrätta en musikalisk utbildning. Undervisningen avstannade dock redan efter att ha pågått endast ett år 1772–73, och senare avstannade även den inledda konsertverksamheten. Först 1796, under Pehr Frigels ledning upptogs undervisningen åter på allvar, denna gång dock endast i mindre skala, främst i form av en sångskola. Genom en donation 1813 på 10 000 riksdaler av dåvarande kronprins Karl Johan iståndsattes åter läroanstalten efter att under finska kriget ha fört en tynande tillvaro.

I förgrunden kom nu kyrkomusikaliska frågor, utbildningen av organister och arbetet med en ny koralbok. Först vid mitten av 1850-talet fick undervisningen en mera universell musikalisk prägel efter att förut närmast ha varit ett seminarium för organister och kantorer. Nya stadgar antogs 1856, och undervisningsanstalten erhöll 1864 namn av konservatorium. 1856 öppnades även undervisningen för kvinnliga elever. Stor livaktighet utvecklades sedan under hertigens av Östergötland (senare Oskar II) presidium 1864–72. Förutom den gängse undervisningen, där man speciellt lade sig vinn om att utbilda goda regementsmusiker, hölls musikhistoriska föreläsningar och ägnades särskilt uppmärksamhet åt utförandet av svensk tonkonst.

1878 erhöll akademin sin första egna byggnad på Nybrokajen 11, uppförd efter ritningar av Johan Fredrik Åbom. Till konservatoriet, hörde i samarbete med Kungliga Teatern 1885–88, en teaterskola och 1899–1913 en operaskola. Den senare återupptogs 1924.

Kungliga Musikaliska Akademiens huvudmannaansvar för den högre musikutbildningen i Sverige upphörde 1971, då konservatoriet bröts ut som en självständig högskola under namnet Kungliga Musikhögskolan i Stockholm. Akademin hade tidigare även myndighetsansvar för Musikmuseet, vilket tillsammans med KMA:s bibliotek (senare Statens musikbibliotek) överfördes till Statens musiksamlingar 1981.

Lokaler 
Musikaliska Akademien har sina lokaler i det tidigare Utrikesministerhotellet på Blasieholmstorg 8 i centrala Stockholm.

I många år höll akademin till i grannhuset på Nybrokajen 11, som inrymmer bland annat Musikaliska Akademiens stora sal som anses som en av landets vackraste konsertsalar. I stora salen ägde den första utdelningen av Nobelpriset rum. På Nybrokajen bedrevs också den högre musikundervisningen fram till 1960-talets början då lokalerna övertogs av Musikaliska Akademiens bibliotek. I stora salen hade Sveriges Radios symfoniorkester sin verksamhet innan Berwaldhallen byggdes. Biblioteket flyttade sedermera och i huset finns nu Rikskonserter och flera andra svenska musikinstitutioner. Huset benämns alltjämt av musiker ”Gamla Ackis”.

Tidigare hade akademin varit inhyst i Kirsteinska huset.

Stadgar och matrikel 
1771
I de stadgar som Gustav III den 8 september 1771 fastställde står att ”Academien kommer att bestå, dels af Ledamöter, hwartil ej andre kunna intagas, än sådane, som äro kände för grundelig insigt och färdighet uti Composition, eller ock den Skaldekonst, som till Musique är lämpelig; dels av andre Musique-kännare, som eljest vunnit skicklighet och öfning uti Sång och på Musicaliska Instrumenter, hwilka alla af Academien wäljas, och utgöra sjelfwa Academiska Samhället, samt uti de vid Academien förekommande ärenden, äga hwar sin röst.”

1772
I den äldsta förteckningen över ledamöter, MATRICKEL, från 1772 har ledamöterna själva skrivit sina namn, men därefter förekommer också att sekreteraren fört in ledamöternas namn.

1802
I stadgarna från den 9 mars 1802 fastställdes antalet ledamöter till 66 svenska, 20 utländska, ett obestämt antal av förste ledamöter (kungliga och furstliga personer), 30 associéer, samt ett obestämt antal agréer enligt följande disposition:
Förste ledamöter: obestämt antal
Hedersklassen: 8
Fruntimmersklassen: 8
Första klassen (musikaliska teoretiker, tonsättare, skalder etc.): 30
Andra klassen (musikkännare och musikälskare): 20
Utrikes ledamöter: 20
Associerade i Stockholm: 20
Associerade i landsorten: 10
Agrées: obestämt antal

1814
År 1814 togs akademins nya matrikel i bruk. Då var ledamöterna ordnade i följande kategorier:
 Förste ledamöter (kungliga personer)
 Inrikes ledamöter
 Heders Classen
 Första Classen
 Andra Classen
Associerade
 i Stockholm
 i landsorten
 Agrées
 Utrikes ledamöter
 Utrikes associerade

Det fanns alltså ett slags rangordning i akademien. De som invaldes i den lägsta klassen agrées kunde avancera till associerade och sedan till ledamöter. Frågan om antalet ledamöter verkar ha varit en ständigt pågående diskussion.

1856
År 1856 justerades stadgarna igen och antalet ledamöter ökades. Första klassen bestod av 40 ledamöter, ”musikaliske theoretici, litteratörer, kompositörer och synnerligen utmärkte exekutörer, lyriska skalder, eller uti musikaliska instrumenters förfärdigande utmärkt kunnige män”. Andra klassen bestod av 40 förtjente musik-amatörer och exekutörer”. Därtill kunde man kala 20 personer emot vilka akademien ville visa sin aktning eller betyga sin erkänsla. ”Dessutom kan Akademien till hedersledamöter, likwäl utan omröstningsrättighet wid Akademiens sammankomster, inkalla 10 fruntimmer af utmärkt musikalisk konstfärdighet eller förtjenst i lyrisk skaldekonst.” Därtill ett obestämt antal utländska ledamöter och 50 svenska associerade.

1864
Akademins matrikel för åren 1864–1917 har följande indelning:
 Beskyddare
 Förste ledamöter
 Svenske och Norske ledamöter
 Inländske associerade
 Utrikes ledamöter

1964
Från 1964 stadgar akademin att den består av högst 80 ledamöter utöver dem som fyllt sjuttio år, högst 50 utländska personer samt högst 40 svenska eller utländska associéer, vilka akademin vill betyga sitt erkännande.

1971
Vid stadgerevisionen 1971 beslutades att associéerna skulle bli ledamöter och att det sammanlagda antalet svenska ledamöter skulle vara 100 under sjuttio år och de utländska 50. Associéer utses sedan 1971 inte längre.

2000
I de senaste stadgarna fastställda av regeringen den 27 april 2000 står under rubriken ”Akademiens sammansättning” i paragraf 3:

Verksamhet
Akademin verkar på de konstnärliga, musikvetenskapliga, musikpedagogiska och kulturpolitiska områdena; den delar ut priser och stipendier, och förvaltar flera fonder för musiklivets främjande (till exempel Stiftelsen Stråkinstrumentfonden). Akademins medlemmar benämns ledamot av Musikaliska Akademien (LMA).

Akademin består av ett presidium, en styrelse samt Förvaltningsnämnden, Stipendienämnden, Forsknings- och publikationsnämnden, Biografi-projektets redaktion, Nämnden för utgivning av äldre svensk musik, Kommittén för Franz Berwalds Sämtliche Werke, Kommittén för Monumenta Musicae Svecicae, Programråd, Kammarmusiknämnden samt Valberedningen.

Akademin förvaltar ett stort antal stipendiefonder och delar regelbundet ut en rad priser och medaljer inom musikens område.

Fram till 2005 gav Musikaliska Akademien, tillsammans med Svenska Akademien, Kungliga Akademien för de fria konsterna och Samfundet De Nio ut tidskriften ARTES.

Talerätt rörande Klassikerskyddet 
Musikaliska Akademien har exklusiv talerätt att enligt 51 § upphovsrättslagen (det så kallade Klassikerskyddet) väcka talan i domstol om en avliden upphovsmans musikaliska verk återges offentligt så att det kränker "den andliga odlingen".

År 2009, 49 år efter dess tillkomst, hade klassikerskyddet ännu aldrig tillämpats, men kan ändå vara ett medel för påtryckningar i enskilda fall. Svenska Akademiens juridiska rådgivare kommenterade 2005 att klassikerskyddet vore mycket svårt att tillämpa bland annat på grund av de höga beviskrav som skulle ställas. Att det vore svårt att bevisa att en part har kränkt den "andliga odlingens intressen" när knappast någon kan förklara innebörden i uttrycket "andlig odling".

Ledamotskap
Akademin består, utöver de ledamöter som fyllt 70 år, av högst 100 svenska ledamöter, högst 70 utländska ledamöter samt högst 8 hedersledamöter. Inom akademin skall skilda områden inom musiklivet vara företrädda på ett sätt som väl svarar mot akademins inriktning och verksamhet.

Stiftare 1771
Nr 1 Axel Gabriel Leijonhufvud (1717–1789)
Nr 2 Adam Horn af Kanckas (1717–1778)
Nr 3 Carl Rudenschiöld (före adlandet 1719 Rudeen) (1698–1783)
Nr 4 Nils Adam Bielke (1724–1792)
Nr 5 Patrick Alströmer (1733–1804)
Nr 6 Carl Jacob von Quanten (1734–1789)
Nr 7 Isaac Faggot (ca.1700–1778)
Nr 8 Aron Gustaf Silfversparre (1727–1818)
Nr 9 Eric Skjöldebrand (före adlandet 1767 Brander) (1722–1814)
Nr 10 Ferdinand Zellbell d.y.
Nr 11 Eric Adolph Printzensköld (1718–1796)
Nr 12 Gabriel Olin (1728–1794)
Nr 13 Arvid Nils Stenbock (1738–1782)
Nr 14 Lars Samuel Lalin (1729–1785)
Nr 15 Magnus Adlerstam (före adlandet 1767 Valtinson) (1717–1803)
Nr 16 Gabriel Kling (1719–1797)
Nr 17 Henrik Philip Johnsen (1717–1779)
Nr 18 Axel Kellman (1724–1790)
Nr 19 Pontus Fredrik De la Gardie (1726–1791)

Förste ledamöter och beskyddare 
(Invalsår – namn och titel vid invalet.)
 1771 – Carl, prins, hertig av Södermanland, 1809 konung Karl XIII
 1771 – Fredrik Adolf, prins, hertig av Östergötland
 1801 – Karl Ludwig Friedrich, arvprins av Baden, 1811 storhertig, son till Karl Ludwig
 1801 – Amalia Frederike, arvprinsessa av Baden, f. prinsessa av Hessen-Darmstadt, gift med Karl Ludwig
 1801 – Karl Ludwig, arvprins av Baden
 1801 – Marie Elisabeth Wilhelmine, prinsessa av Baden, g.m. Friedrich Wilhelm, hertig av Braunschweig-Wolfenbüttel, dotter till Karl Ludwig
 1813 – Carl Johan, kronprins, 1818 konung Karl XIV Johan
 1813 – Joseph Frans Oscar, arvprins, hertig av Södermanland, 1844 konung Oscar I
 1840 – Friedrich Wilhelm Hermann Konstantin, 1838 Furst Friedrich Wilhelm II av Hohenzollern-Hechingen
 1844 – Carl Ludvig Eugène, kronprins, hertig av Skåne, 1859 konung Karl XV
 1849 – Oscar Fredrik, prins, hertig av Östergötland, 1872 konung Oscar II, akademins preses 1864–1872
 1857 – Nicolaus August, prins, hertig av Dalarna
 1858 – Sophia Wilhelmina Mariana Henrietta, prinsessa, hertiginna av Östergötland, 1872 drottning
 1858 – Wilhelmina Fredrika Alexandra Anna Lovisa, kronprinsessa, 1859 drottning
 1859 – Joséphine Maximillienne Eugénie Napoléonne, 1844 drottning Josefina, 1859 änkedrottning
 1859 – Eugénie Bernhardine Désirée, 1818 drottning Desideria, 1844 änkedrottning
 1859 – Charlotta Eugénie Augusta Amalia Albertina, prinsessa
 1864 – Teresia Amalia Karolina Josefina Antoinetta, prinsessa, hertiginna av Dalarna
 1878 – Oscar Gustaf Adolph, kronprins, hertig av Värmland, 1907 Gustav V, akademins preses 1898–1907
 1885 – Sofia Maria Victoria, kronprinsessa, hertiginna av Värmland, 1907 drottning
 1893 – Wilhelm Carl Oscar, prins, hertig av Västergötland
 1895 – Eugen Napoleon Nicolaus, prins, hertig av Närke
 1898 – Ingeborg Charlotta Carolina Fredrika Lovisa, prinsessa, hertiginna av Västergötland
 1904 – Oscar Fredrik Wilhelm Olof Gustaf Adolf, hertig av Skåne, arvprins, 1950 konung Gustav VI Adolf
 1905 – Margareta (Margaret) Victoria Augusta Charlotta Norah, prinsessa, hertiginna av Skåne
 1905 – Carl Wilhelm Ludvig, prins, hertig av Södermanland
 1908 – Maria Pavlovna, prinsessa, hertiginna av Södermanland
 1925 – Louise Alexandra Marie Irène, kronprinsessa, 1950 drottning
 1940 – Gustav Adolf Oscar Fredrik Arthur Edmund, arvprins, hertig av Västerbotten
 1940 – Sibylla Calma Marie Alice Bathildis Feodora, prinsessa, hertiginna av Västerbotten
 1968 – Carl Gustaf Folke Hubertus, kronprins, hertig av Jämtland, 1973 konung
 1969 – Christian Frederik Franz Michael Carl Valdemar Georg, konung Frederik IX av Danmark
 1972 – Bertil Gustaf Oscar Carl Eugen, prins, hertig av Halland
 1972 – Christina Louise Helena, fru Magnusson, prinsessa
 1976 – Silvia Renate, drottning av Sverige
 Victoria Ingrid Alice Désirée, kronprinsessa, hertiginna av Västergötland

Samtliga ledamöter
Komplett lista över Musikaliska Akademiens ledamöter sedan grundandet 1771.

Akademins presides och tjänstemän

Presides 
(Ordet presisdes är plural av preses som är akademins ordförande.)
1771–1772 Axel Gabriel Leijonhufvud
1772–1772 Patrick Alströmer
1773–1773 Carl Wilhelm von Düben
1773–1777 Carl Pfeiff
1777–1777 Gustaf Johan Ehrensvärd
1777–1781 Adolph Friedrich Barnekow
1781–1788 Clas Fredrik Horn af Åminne
1788–1789 Nils Bark
1789–1790 Clas Fredrik Horn af Åminne
1790–1791 Eric Samuel Wennberg
1791–1793 Christoffer Zibet
1793–1797 Hans Jacob Chierlin
1797–1798 Henric Nicander
1798–1799 Carl Fredric Fredenheim
1799–1800 Anders Fredrik Skjöldebrand
1800–1800 Carl Stenborg
1800–1801 Lars Silfversparre
1801–1803 Pehr Eberhard Georgii
1803–1805 Jöran Adlerberth
1805–1808 Abraham Niclas Edelcrantz
1808–1811 Carl Johan Gyllenborg
1811–1813 Anders Fredrik Skjöldebrand
1813–1815 Axel Silfverstolpe
1815–1834 Anders Fredrik Skjöldebrand
1834–1836 Gustaf Åkerhielm
1836–1860 Erik Gabriel von Rosén
1860–1863 Fabian Jakob Wrede
1864–1872 Prins Oscar Fredrik
1873–1873 Henrik Mattias Munthe
1874–1875 Ludvig Norman
1876–1877 Carl Rydqvist
1878–1884 Fredrik August Dahlgren
1885–1897 Anders Åbergsson
1897–1897 Axel Bennich
1898–1907 Kronprins Gustaf
1908–1920 Karl Silverstolpe
1921–1921 Erik Marks von Würtemberg
1922–1922 August Wall
1923–1932 Erik Marks von Würtemberg
1933–1937 Rickard Sandler
1938–1943 Gabriel Thulin
1944–1950 Gustaf Aulén
1951–1960 Bror Jonzon
1960–1963 Carl-Allan Moberg
1963–1976 Seve Ljungman
1977–1988 Hans Nordmark
1989–2003 Anders R. Öhman
2003–2006 Gunnar Petri
2008–2012 Kjell Ingebretsen
2013–2015 Gustaf Sjökvist
2015– Susanne Rydén

Sekreterare
1771–1772 Magnus Adlerstam
1772–1777 Gudmund Jöran Adlerbeth
1777–1797 Carl Fredrik Muller
1797–1840 Pehr Frigel
1841–1860 Erik Drake
1860–1875 Johan Peter Cronhamn
1875–1876 Anders Åbergsson (tillförordnad)
1876–1901 Vilhelm Svedbom
1901–1918 Karl Valentin
1918–1940 Olallo Morales
1940–1953 Kurt Atterberg
1953–1971 Stig Walin
1971–1973 Gunnar Larsson
1973–1990 Hans Åstrand
1990–2001 Bengt Holmstrand
2001–2011 Åke Holmquist
2011–2017 Tomas Löndahl
2017– Fredrik Wetterqvist

Bibliotekarier 
1771–1772 Hinrich Philip Johnsen
1773–1848 handhades biblioteket av sekreteraren
1849–1860 Erik Drake
1861–1877 Wilhelm Bauck
1877–1878 Frithiof Cronhamn (tillförordnad)
1878–1883 Fritz Adolf Söderman
1883–1897 Frithiof Cronhamn
1897–1908 Mauritz Boheman
1908–1932 Carl Fredrik Hennerberg
Överbibliotekarier
1933–1965 Gösta Morin (överbibliotekarie från 1958)
1965–1979 Bo Lundgren
1979–1980 Arne Bergstrand (tillförordnad)
1980–2009 Anders Lönn
2009–2013 Veslemöy Heintz
2013–2020 Dan Lundberg
2020-  Kerstin Carpvik

Se även 
 Svenska Akademien
 Kungliga Akademien för de fria konsterna "Konstakademien"

Källor 
 
Musikaliska Akademiens stadgar

Referenser

Externa länkar 

Kungl. Musikaliska Akademien
Kungl. Musikaliska Akademiens arkiv, deponerat hos Musik- och teaterbiblioteket (Musikverket)

Byggnader och anläggningar på Blasieholmen
Organisationer bildade 1771