kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Air Sinai

Air Sinai startades 1982 som ett dotterbolag till Egyptair för att kunna flyga till Israel utan att Egyptair skulle bli bojkottade i Mellanöstern. Dessa rutter flögs tidigare av Nefertiti Aviation. Air Sinai hyr två Embraer 170 vilket utgör deras flotta. De har även flugit Boeing 737-200, Boeing 707-320C, och Fokker F27 Friendship.

 IATA-kod:	4D (sedan 2014)
 ICAO-kod:	ASD

Egyptiska flygbolag
Flygbolag bildade 1982
Företag med statligt ägande
Egyptair

Egyptair är Egyptens nationella flygbolag och medlem i Star Alliance. Flygbolaget är baserat på Kairos internationella flygplats. Flygbolaget grundades 1932 som Misrair. År 1960 bytte det namn till United Arab Airlines, som i sin tur bytte namn till Egyptair 1971.

Flotta

Olyckor och incidenter
 31 oktober 1999 havarerade EgyptAir Flight 990, ett reguljärflyg från Los Angeles i USA till Kairo, i Atlanten, ungefär 100 km söder om Nantucket Island. Alla 217 människor ombord omkom.
 19 maj 2016 störtade EgyptAir Flight 804 i Medelhavet på   en reguljär flygning från Paris i Frankrike till Kairo med 56 passagerare och 10 besättningsmän ombord. Samtliga omkom.

Källor

Externa länkar 
 Egyptair.com.eg (officiell webbplats)

Egyptiska flygbolag
Företag med statligt ägande
Star Alliance
Flygbolag bildade 1932
Air Deccan

Air Deccan är ett indiskt inrikesflygbolag, startat 1995. De är också kända som Indiens första lågpris flygbolag.

År 2008 blev de uppköpta av Kingfisher Airlines och genomgick en stor förändring bland annat bytte de namn till Kingfisher Red.

Externa länkar 

Indiska flygbolag
Titta ut

Titta ut eller Titta ut, titta ut, en minut, är en svensk barnsång skriven av Olle Widestrand. Den handlar om årstiderna i Sverige. Den finns publicerad i barnsångboken Smått å gott från 1977, då som Årstiderna.

Publikation
Smått å Gott, 1977 (som "Årstiderna")

Inspelningar
En tidig inspelning gjordes av Annica Risberg, Eva Malm, Fredrik Malm, och gavs 1977 ut på ett album med sånger ur barnsångboken Smått å Gott.

Källor

Fotnoter

Svenska barnvisor
Säsongssånger
Guyana Airways

Guyana Airways är ett före detta flygbolag från Guyana. Bolaget som var Guyanas nationella flygbolag bildades 1939, då under namnet British Guiana Airways och bedrev trafikflyg från huvudstaden Georgetown till destinationer i Karibien, USA och Kanada. Bolaget gick i konkurs 1999. Under en kort period efterträddes bolaget av ett nystartat nationellt bolag, Guyana Air 2000, men även det bolaget upphörde med verksamheten i maj 2001.

Flotta 
Guyana Airways har haft följande flygplanstyper i sin flotta:

 Boeing 707 
 Boeing 737 
 Boeing 757 
 De Havilland Canada DHC-6 
 Douglas DC-3 
 Douglas DC-6
 Hawker Siddeley HS748
 Lockheed L-188 Electra
 Tupolev Tu-154

Källor

Externa länkar

Guyananska flygbolag
Flygbolag bildade 1939
Flygbolag upplösta 2001
Företag som gått i konkurs
Ansiktsförlamning

Ansiktsförlamning eller facialispares är nedsättning eller avsaknad av muskelaktiviteten i ena eller båda ansiktshalvorna till följd av neurologisk skada eller nedsättning. Förlamningen är vanligen enkelsidig och drabbar den s.k. mimiska muskulaturen. Den kan vara central eller perifer.

Vid central facialispares finns skadan i hjärnhalvan motsatt förlamningen. Skadan kan till exempel bero på stroke eller trauma.

Vid perifer facialispares har själva ansiktsnerven, nervus facialis, blivit påverkad, antingen i sin kärna i hjärnstammen eller utåt ansiktet till. Det senare sker vid Bells pares men kan också orsakas av till exempel borrelia, varicella zoster-virus (som förkortas VZV och som också orsakar bältros) eller herpes simplex. Skadan sitter på samma sida av huvudet som förlamningen gör.

Vid perifer facialispares där ansiktsnerven har påverkats utåt ansiktet till och då det inte går att hitta någon etiologi till paresen benämns den Bells pares. Den drabbar i regel ena sidan av ansiktet och är den vanligaste varianten av ansiktsförlamning.

Vid central facialispares kan den drabbade rynka pannan eller lyfta på ögonbrynen, medan vid perifer facialispares är denna funktion drabbad. Den gren av facialis-nerven som går till pannan blir nämligen helt kompenserad av andra ansiktshalvans nerv vid central facialispares.

Behandling 
Evidensbaserad behandling saknas. Ibland används en kortisonkur i form av läkemedlet prednisolon som behandling. Ett sjukgymnastikprogram för ansiktet kan vara verksamt, då med inriktning på neuromuskulär ansiktssjukgymnastik.

Referenser 

Nervsjukdomar
Motoriska tillstånd och störningar
Ansiktet
Kranialnerv

Kranialnerver (hjärnnerver, nervi craniales) kallas de nerver som med sina rötter ansluter till hjärnan eller hjärnstammen, till skillnad från andra nerver som utgår från ryggmärgen. Undantaget är extranervens (den elfte kranialnervens) spinala rot som träder ut från halsryggens ryggmärg. Det finns 12 par kranialnerver. Alla finns symmetriskt på både höger och vänster sida.

Vissa av kranialnerverna innehåller nervfibrer som förmedlar signaler till hjärnan, afferenta, sensoriska nervfibrer. Andra innehåller nervfibrer som förmedlar signaler från hjärnan, efferenta, motoriska nervfibrer. Vissa av nerverna innehåller båda typerna. Kranialnerverna saknar ett gemensamt principiellt förgreningsmönster och deras förlopp i huvudet är ofta invecklat. Kranialnerverna träder ut från kraniumhålan via hål och springor.

Utöver de tolv klassiska kranialnerverna finns det även en nerv hos bland annat människan som har kallats för den nollte kranialnerven (kranialnerv noll, kranialnerv XIII, lat. nervus terminalis). Den nollte kranialnerven har beskrivits att ha en roll för detektion av feromoner och reproduktion.

Kranialnerverna efter numrering 
Kranialnerverna är numrerade efter varifrån de utgår från hjärna och hjärnstam, med lägst nummer medialt och kranialt (högst upp mot mitten) och högst nummer lateralt och kaudalt (ytterst och längst ner). De två första kranialnerverna utgår från hjärnan medan resterande tio med undantag av extranervens spinala rot utgår från hjärnstammen. Samtliga kranialnerver går in/ut från hjärna och hjärnstam ventralt förutom rullmuskelnerven som utgår från hjärnstammen dorsalt. Nedan betecknar N. = nervus (nerv).

Relaterade uppslagsord 
 Dysartri
 Dysfagi

Externa länkar 
Om kranialnerverna i andra uppslagsverk:
 Gray's Anatomy
 Människans nervsystem: Uppslagsverk (från Sahlgrenska)

Referenser

Källor 
Richard, D. L. (2020). Gray's Anatomy for Students (4). Elsevier.
Guyanas högland

Guyanas högland (även: Guyanahöglandet och Guyanaskölden) är en platå- och bergsområde i norra Sydamerika, beläget norr om Amazonfloden och söder om Orinocofloden. Området sträcker sig från Colombia i väster till norra Brasilien i öster. Det består av en två miljarder år gammal prekambrisk urbergssköld, en av de äldsta på jorden. Det liknar från ett geologiskt perspektiv det brasilianska höglandet.

Guyanas högland täcker större delen av Guyana, Surinam och Franska Guyana samt delar av Colombia, Venezuela och Brasilien. Dess högsta bergstopp är Pico da Neblina, 2 994 m ö.h.

På skölden finns platåberg (tepuis) och flera spektakulära vattenfall som Angelfallen (979 meter), Kukenanfallet (600 meter) och Kaieteurfallet (250 meter). Höglandet täcks av en av de största orörda regnskogsområdena i världen och skyddas av flera stora nationalparker.

Referenser

Externa länkar 

Sydamerikas geografi
Språkstörning

Språkstörning innebär att språkutvecklingen hos ett barn inte följer det typiska mönstret, eller att språkutvecklingen förefaller gå betydligt långsammare än hos jämnåriga barn. En språkstörning kan yttra sig på flera olika sätt och drabba ett eller flera språkliga områden. Det kan röra sig om både svårigheter med att uttrycka språk eller att förstå språk. Till exempel kan det röra sig om uttalssvårigheter, grammatiska svårigheter eller svårigheter att förstå instruktioner eller sociala samspel. För att bedöma och behandla språkstörningar krävs kontakt med logoped.

Språkstörning är en medfödd funktionsnedsättning som ofta förekommer tillsammans med t.ex. neuropsykiatrisk funktionsnedsättningar såsom ADHD och autismspektrumstörningar. För att det ska klassas som språkstörning ska dock inte de språkliga svårigheterna bero på andra funktionsnedsättningar. Man räknar att cirka 7 % av förskolebarn har språkstörning. Språkstörning är vanligare hos pojkar än hos flickor. Orsakerna till språkstörning är ännu oklara. Det finns flera förklaringsmodeller. Språkstörning kan orsakas av neurobiologiska faktorer, etiologiska faktorer eller i kognitiva processer. Genetiska faktorer spelar roll, men troligtvis uppkommer språkstörning av flera olika faktorer.

Typer av språkstörning 
Språkstörning kan delas in i olika typer, beroende på vilka språkliga områden som är påverkade. Ofta är flera områden påverkade samtidigt. 

 Fonologisk språkstörning 
Vid en fonologisk språkstörning har personen svårt att uttala och/eller uppfatta språkljud.

 Grammatisk språkstörning 
En grammatisk språkstörning innebär svårigheter med t.ex. grammatiska konstruktioner och ordföljd. 

 Semantisk/lexikal språkstörning  
Karaktäristiskt för en semantisk/lexikal språkstörning är ett litet ordförråd och/eller svårigheter att få fram rätt ord (ordmobilisering).

 Pragmatisk språkstörning  
Med en pragmatisk språkstörning menas att personen har svårt att använda språket i samspel med andra och har svårt att använda språket i rätt kontext och på ett passande vis. 

 Impressiv språkstörning
Impressiva svårigheter innebär att det finns svårigheter med t.ex. språkförståelse eller ordförståelse. 

 Generell språkstörning
En generell språkstörning innebär att det både finns svårigheter inom uttrycksförmåga och den språkliga förståelsen.

Se även 

Talstörning
Röstrubbning
Språk
Specifik språkstörning

Källor

Externa länkar 

 https://web.archive.org/web/20150924105106/http://www.spsm.se/sv/Stod-i-skolan/Funktionsnedsattningar/Sprakstorning/
 http://dhb.se/
 http://www.afasi.se/sprakstorning/
 http://www.logopedeniskolan.se/p/om-sprakutveckling-och-sprakstorning.html

Kommunikationsstörningar
Kognitiva symtom
Störningar av psykisk utveckling
Telegrafberget

Telegrafberget kan avse:

Telegrafberget, Dalarö – nära Smådalarö, Stockholms län
Telegrafberget, Ingarö – vid Skälsmara, Stockholms län
Telegrafberget, Kummelnäs – vid Halvkakssundet i Nacka, Stockholms län 
Telegrafberget, Marsättra – i Österåkers kommun, Stockholms län
Telegrafberget, Ornö – vid Kolnäset, Ornö, Stockholms län
Telegrafberget, Runmarö – vid Solberga i Värmdö, Stockholms län
Telegrafberget, Siarö – Österåkers kommun, Stockholms län
Telegrafberget, Tyresö – på Brevik, Stockholms län
Telegrafberget, Älta – (även Galtberget), Stockholms län
Telegrafberget, Älvkarleby –
Telegrafberget, Älvsnabben – nära Muskö, Stockholms län
Telegrafberget, Singö – i Norrtälje, Stockholms län
Telegrafberget, Vaxholm – Stockholms län

Optisk telegraf
Telegrafberget, Tyresö

Telegrafberget, Tyresö har Tyresö kommuns högst belägna punkt, 84 meter över havsytan. På toppen finns ett utsiktstorn med sikt ända till centrala Stockholm, Dalarö och Gustavsberg. Telegrafberget ligger på Brevikshalvön. Sedan 2021 är Telegrafberget inklusive Ällmora träsk naturreservat.

Beskrivning
Berget heter Telegrafberget på grund av att där, på samma plats som det nuvarande utsiktstornet står, fanns under perioden 18 juni 1836–31 december 1858 en optisk telegrafstation. Stationen ingick i ett nät av stationer som sträckte sig från Mosebacke torg ut mot Furusund och Gävle i norr. Denna station utgjorde en förgreningspunkt. 

De närmaste stationerna från Brevikshalvön låg österut i Skälsmara med slutpunkt i Korsö vid Sandhamn och söderut via Smådalarö, vidare söderut mot Landsort. Under en tidigare period, 21 augusti 1808–26 oktober 1808 fanns en optisk telegrafstation på Krusbodaberget i Tyresö. Den byggdes upp första gången optiska telegrafnätet på ostkusten upprättades under Finska kriget men som en följd av att kriget avslutades togs nätet ner. Stationen på Telegrafberget avvecklades efter att den optiska telegrafverksamheten ombildats till Kongl. Elecktriska Telegraf‐Werket 1853.

Noter

Tyresö kommun
Optisk telegraf
Strupcancer

Strupcancer eller larynxcancer är cancer på stämbanden eller i struphuvudet.

Orsak och riskfaktorer 

Strupcancer beror oftast på skivepitelcancer då cancercellen är ett carcinom som utgår från skivepitelceller, vilket står för uppåt 95 % av samtliga fall av strupcancer. Andra former är adenocarcinom, sarkom, lymfom, och myelom.

Riskfaktorer för att utveckla strupcancer är rökning, att utsättas för luftburna cancerogena ämnen, dåliga matvanor och vitaminbrist, sura uppstötningar, och stor alkoholkonsumtion. Många personer med strupcancer är smittade med HPV. Risken ökar också om familjemedlemmar haft strupcancer eller också möjligen coloncancer och njurcancer. Vissa fall verkar vara oberoende av rökning, men i de flesta fall är risken tydligt större om man röker.

Symptom 

Symtom på strupcancer är heshet och andra röstförändringar som kvarblir i över tre veckor, svårigheter att svälja (dysfagi), viktminskning, svårigheter att andas (dyspné), och långvarig hosta. Personer kan också ha ont i öronen.

Behandling 

Standardbehandlingen har i äldre tider varit laryngektomi, men numera behandlas den främst med kemoterapi och radioterapi, och endast i ungefär hälften av fallen med kirurgi.

Epidemiologi 
Strupcancer har en uppskattad incidens på 2,1 per 100 000 invånare och år globalt. Globalt upptäcks ungefär 150 000 nya fall årligen.

Referenser

Huvud- och halscancer
Rösten
Luftvägs- och lungsjukdomar
Sväljningssvårigheter

Sväljningssvårigheter, även kallad dysfagi, är tugg- och sväljsvårigheter. Svårigheterna kan förekomma i olika faser av sväljningen och delas därför ofta in i oral dysfagi, faryngeal dysfagi och esofageal dysfagi.

Dysfagi är inte en sjukdom i sig utan ett symptom på något bakomliggande, till exempel diafragmabråck, halsinfektion,  ålderdom, stroke, struma, ALS, Parkinsons sjukdom, MS eller en tumör. Den vanligaste orsaken till dysfagi är diafragmabråck, vilket ger upphov till esofageal dysfagi.

Oral och faryngeal dysfagi
Oral och faryngeal dysfagi är det man vanligen brukar avse när man använder termen dysfagi. Orsaken till dessa typer av dysfagi är oftast neurologisk och beror då på skada som påverkar någon eller några av kranialnerverna, men svårigheterna kan också bero på strukturella förändringar såsom vävnadsbrist efter operation av munhålecancer.

Vid oral dysfagi finns svårigheter i den orala fasen, det vill säga när maten eller drycken befinner sig i munhålan och ska bearbetas. Det kan finnas svårigheter med bearbetningen av maten i munnen (till exempel tuggsvårigheter), förflyttning av maten bakåt i munnen eller kontroll så att inte födan åker ner i svalget för tidigt.

Vid faryngeal dysfagi finns svårigheter i den faryngeala fasen, det vill säga när födan befinner sig i svalget och sväljningen ska sättas igång. Problem i denna fas kan vara en sent utlöst sväljreflex eller kraftlös sväljning.

Behandling av oral och faryngeal dysfagi kan innebära till exempel förändring av sittposition, anpassning av kostens konsistens eller olika hjälpmedel. Om dysfagin fortfarande kvarstår kan det bli aktuellt med en PEG. Bedömning och behandling sköts av en logoped.

Esofageal dysfagi
Vid esofageal dysfagi finns svårigheter i den esofageala fasen, det vill säga när maten eller drycken befinner sig i matstrupen och ska transporteras ned till magsäcken. Problem kan bestå i att övre matstrupsmunnen/esofagussfinktern, m. cricofaryngeus, inte öppnar sig tillräckligt, att det finns förträngningar i matstrupen eller att peristaltiken inte fungerar ordentligt. Anledningen till att anatomin inte fungerar optimalt beror oftast på försvagad inre muskulatur (diafragmabråck). Ett associerat problem är sura uppstötningar, så kallad gastroesofageal reflux.

För utredning av esofageal dysfagi krävs kontakt med en läkare med kompetens inom området, till exempel en foniater. Utredning görs genom att ta hänsyn till symtombeskrivning, ibland görs även undersökning (gastroskopi eller röntgen) för att utesluta annan skada eller sjukdom som lett till sväljsvårigheter. Oral neuromuskulär träning ger skillnad vid försvagad inre muskulatur.

Se även
 Globus hystericus, psykogen dysfagi
 Spottkörtelinflammation

Externa länkar
 Lunds Universitet: Sväljningsproblem
 Svenska Dysfagiförbundet: Typer av dysfagi

Referenser

Funktionsnedsättning
Kognitiva symtom
Logopedi och foniatri
Medicinska symtom i matspjälkningen
Birger Carlberg

Birger Carlberg, född 25 mars 1640 i Karlstad i Göteborgs stift, död 1683, var en svensk kyrkoherde och psalmförfattare.

Biografi
Birger Carlberg var son till brukspatronen Johan Börjesson Carlberg och Kristina Olofsdotter Spak, och bror till biskopen Johan Carlberg. Efter avslutade studier i Uppsala började Carlberg arbeta som "hovpredikant" hos rikskanslern Magnus Gabriel de la Gardie. 1671 blev han kyrkoherde i Ölme härad och 1675 även i Kristinehamn. Hans makas halvbror generalinspektoren över småtullarna Krispin Flygge avled 1673 i ett barnlöst äktenskap, men sju månader senare födde änkan Sigrid Flygge ett barn. Carlberg anklagade henne, tillsammans med några andra släktingar, och krävde att hon skulle bevisa att barnet inte var någon annans. Eftersom han inte hade några bevis som kunde styrka anklagelsen, och eftersom han överklagade Hovrättens friande utslag på ett sådant sätt att det ansågs kränka rättens och rikets majestät, så dömdes han 1682 till dödsstraff, men fick genom kunglig nåd dödsstraffet omvandlat till förlust av ära och ämbete samt böter på 2000 daler. Han blev sjuk och avled hos sin bror i Göteborg 1683. Precis före sin död författade han psalmen Den vedervärdighet, som mig eländan trycker. För att jordfästningen skulle kunna ske på sedvanligt sätt utverkade brodern hos kungen att den avlidne återfick äran, och läste därefter över kistan: "Till jord skall du, min ärlige Broder, blifva igen." 

Gift med:
 1) Anna Gudmundsdotter Nordberg, halvsyster till ovan nämnda Krispin Flygge;
 2) Birgitta Henriksdotter Schröder.

Psalmer
Den wederwärdighet, som mig eländan trycker en ursprungligen nio verser lång psalm, nr 293 i 1695 års psalmbok, nr 238 i 1819 års psalmbok och nr 368 i 1937 års psalmbok.

Referenser

Värmlands Nation i Uppsala 1595-1677, Matrikel upprättad av Erik Gren, Uppsala 2000.

Noter 

Svenska psalmförfattare
Födda 1640
Avlidna 1683
Män
Präster från Karlstad
Svenska författare under 1600-talet
Svenska präster under 1600-talet
Författare från Karlstad
Cornelius Becker

Cornelius Becker, född 24 oktober 1561, död 25 maj 1604, var en tysk präst och psalmförfattare. Han översatte flera Davidspsalmer, bland andra nr 62 till tyska två år innan han dog, vilken senare översattes till svenska av Haquin Spegel 1688. I Tyskland utgavs hans översättningar 1602 i Psalter Dauids Gesangweis, som tonsattes av Heinrich Schütz 1618. I 1819 års psalmbok finns den medtagen med nummer 228. Han är representerad med nitton psalmer i 1695 års psalmbok. 

Becker var professor i teologi samt kyrkoherde i S:t Nicolai kyrka i Leipzig.

Psalmer  
Ack HErre straffa icke migh (1695 nr 27) HErr straff mich nicht in deinem Zorn översatt av Jakob Arrhenius 
Then som under hans beskärm boor (1695 nr 80) Wer sich dess Höchten Schirm
Döm migh / min Gudh (1695 nr 54) GOTT führe mein Sach un'''
Ett kostligt ting och godt thet är (1695 nr 81) Es ist fürwahr ein köstlichGudh hör min böön (1695 nr 62) Erhör mein Gebetg, du treuer översatt av Haquin Spegel
Gudh! Skynda tigh at frälsa migh (1695 nr 69) översatt av Jesper Swedberg
HErre som offta nådelig (1695 nr 77) HERR, der Du vormals gnädig warstHErren wår Gudh ware tigh blijd (1695 nr 38) Der HErr erhör dich in der NothHimlarna medh all theras häär (1695 nr 37) Die Himmel HERR dichtpreisen sehrHielp migh / min Gudh / min sorg migh qwäl (1695 nr 68) Gott hilff, dennJag lyfter mina händer (1695 nr 95, 1819 nr 33) Ich hebe meine Hände översatt av Haquin Spegel 
Kommer här och låter (1695 nr 83) Kommt hier und last unsMin själ skall utav hjärtans grund (1695 nr 108) Mein Seel soll loben GOtt den HErrnMitt fasta hopp till Herren står (1695 nr 65, 1819 nr 228, 1937 nr 311) skriven 1602 översatt av Haquin Spegel (enligt 1937 års psalmbok, i 1819 års psalmbok anges Erik Lindschöld)
O Herre Gud af Himmelrik! / Vår tilflygt är du evinnerlig Baserad på psaltaren 90, tidigare kallad Mosis Psalm (Swenske Songer eller wisor 1536 och 1695 nr 79) HERR GOTT Vater im Himmelreich 
O Herre hwad en mächtig hop (1695 nr 24) Ach wie gross ist der Feinde Rot 
Om nåd och rätt jag tänker sjunga (1695 nr 85, 1819 nr 299) Von Gnad und Recht översatt av Jesper Swedberg
Säll är den man, som fruktar Gud Der ist fürwahr ein seelig Mann (1695 nr 89) 
Säll är then man som hafwer kär (1695 nr 52) 
Tin Öron / HErre / til migh bög (1695 nr 78) HERR, neig zu mir Dein gnädig Ohr'' Haquin Spegel

Källor

Tyska författare
Tyskspråkiga författare
Tyska psalmförfattare
Födda 1561
Avlidna 1604
Män
Theodor Beza

Theodor Beza (även Théodore de Bèze, Théodore Beza), född 24 juni 1519, död 13 oktober 1605, var en fransk reformert teolog och Jean Calvins efterträdare.

Beza föddes i Vezelay i Burgund, och studerade i Orléans där han tog en licentiatexamen i juridik 1539. Han uppehöll sig därefter i Paris där han vann rykte som skald och humanist. Efter inre strider bröt Beza med sitt tidigare liv, blev protestant och reste 1548 till Genève. Han blev därefter professor i grekiska i Lausanne 1549-1558 och i teologi i Genève från 1558. 

Efter Calvins död 1564 blev han den främste ideologen i den inflytelserika akademin i Genève. Beza deltog i religionssamtalet i Poissy 1561, där han förde protestanternas talan mot katolikerna, och tog även i bruk för politiska underhandlingar. Bezas betydelsefullaste skrifter är hans biografi över Calvin, Vita Calvini, den politiksak De jure magistratum, och hans kritiska upplaga av Nya testamentet och de rimmade översättningarna av Psaltaren.

Han tolkade Davidspsalmen nummer 42 till franska 1551, vilken 1573 översattes till tyska av Ambrosius Lobwasser. Haquin Spegel utgick från den tyska översättningen för sin tolkning till svenska 1694. I 1819 års psalmbok hade psalmen nummer 460.

Psalmer 
Såsom hjorten träget längtar (1695 nr 53, 1937 nr 358).

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939

Externa länkar 

Franska teologer
Personligheter inom kalvinismen
Franska psalmförfattare
Födda 1519
Avlidna 1605
Män
Svensk uppslagsbok
Professorer i grekiska
Professorer i teologi
Ambrosius Blarer

Ambrosius Blarer von Giersberg, även Ambrosius Blaarer och Ambrosius Blaurer, född 4 april 1492 i Konstanz, död 6 december 1564 i Winterthur, var en tysk-schweizisk reformator och psalmförfattare, senare präst i reformerta kyrkan i Schweiz. Han studerade teologi i Tübingen tillsammans med Philipp Melanchthon. 

Han var munk och prior i benediktinorden i klostret Alpirsbach i Schwarzwald. Han bekantade sig med Martin Luthers skrifter och lämnade klostret 1522. Han flydde till sin födelsestad Konstanz där han tillsammans med brodern Thomas verkade för reformationen. Som reformator försökte han medla mellan Luthers och Huldrych Zwinglis positioner. Han flyttade 1534 över till Württemberg, där han genomförde reformationen, men måste på grund av motståndares intriger återvända till Konstanz. Han tvingades 1548 fly Konstanz på grund av motreformationen och arbetade därefter som präst i Schweiz.

Han korresponderade med reformatorerna Melanchthon, Zwingli, Jean Calvin, Martin Bucer, Heinrich Bullinger, Andreas Karlstadt och Johannes Oecolampadius. 

En av Blarer författad sångbok innehållande 182 psalmer påträffades i början av 1900-talet.

Psalmer 
 Vad Gudi täckes, är mig täckt är en översättning till svenska utförd av Petrus Brask från Blarers översättning från latin av  till tyska. I 1695 års psalmbok har psalmen nr 265 och i 1819 års psalmbok nr 254.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939

Reformatorer
Religiösa personligheter i Tyskland
Religiösa personligheter i Schweiz
Reformerta teologer
Tyska psalmförfattare
Födda 1492
Personer i Schweiz under 1500-talet
Avlidna 1564
Män