kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Strålkastare

En strålkastare är en anordning som ger en koncentrerad belysning av ett föremål eller ett område på stort avstånd.

Funktion
Strålkastare har en parabolisk reflektor i vars fokus en kraftig ljuskälla är monterad. Anordningen alstrar ett parallellt strålknippe. Ljuskällan utgörs numera av en halogen- eller LED-lampa. Äldre strålkastare hade en elektrisk båglampa som ljuskälla. Sådana förekom som luftvärnsstrålkastare under andra världskriget eller användes vid filminspelningar. Andra användningsområden för strålkastare är framlyktor på fordon, scenstrålkastare för teater och television, i projektorer eller i fyrtorn där ljusknippet samlas och riktas med hjälp av reflektorer, linser eller en kombination av båda. Det finns även handburna strålkastare som används av exempelvis räddningstjänsten.

Bilder, exempel

Se även
 Bilstrålkastare
 Scenstrålkastare
PAR-lampa

Källor
 Bonniers lexikon (1997), band 18, s. 234-235

Externa länkar

Belysning
Gobo

Gobo är en plåt som bearbetats för att släppa igenom ljus för att bilda en figur eller ett mönster där strålkastaren i vilken den placerats träffar en yta. För att gobon skall bli skarp måste den placeras i brännpunkten och därför måste den även vara temperaturtålig. Den kan liknas vid en bild som sätts in i en diaprojektor. En förkortning av 'go between'. 

Numera tillverkas många gobos i glas som möjliggör mera avancerade mönster eller färg / gråskalebilder. Många motoriserade profilstrålkastare är numera utrustade med gobos och på de flesta är det möjligt att byta ut standard gobos mot så kallade custom gobos. 

Så kallade DigiGobos är en utveckling där videoprojektor (eller LED-källa) används. Detta gör att gobon kan bli rörlig och bestå av filmmaterial eller annan design.

Scenteknik
Skagerak

Skagerak/Skagerrak kan avse:

 Havet Skagerrak, alternativt Skagerak
 R/V Skagerak (2017) – ett planerat forskningsfartyg för Sven Lovén centrum för marin infrastruktur
 R/V Skagerak (1968) – ett forskningsfartyg på Sven Lovéns centrum för marin infrastruktur
 Skagerak I – ett tidigare forskningsfartyg
 Skagerak II – ett tidigare forskningsfartyg
 Skagerrak (kraftkabel) – högspända likströmskablar mellan Norge och Danmark
 Skagerrak (film) – en dansk film från 2003
Ljudsättning

Ljudsättning är en samlingsterm för det konstnärliga arbete en ljudtekniker / ljudsättare / ljuddesigner lägger ned vid ljudreproduktion.
 Det kan vara den som på radioteatern ger oss illusionen av galopperande hästar när det i verkligheten "bara" är två kokosnötskal som slås mot varandra.
 Det kan vara den som placerar ut mikrofoner och ställer in ljudbilden vid en konsert med ett rockband så att den som lyssnar får en så bra upplevelse som är möjlig.
 Det är den som tar upp och sedan redigerar in de olika ljudelementen i en spelfilm.
 Det är den som med högsta möjliga kvalitet förmedlar, förstärker och modifierar ljudet på så sätt att den samlade kontentan är precis det som artisten å ena sidan vill förmedla genom sitt artisteri till konsumenten eller publiken å andra sidan.
 En diskjockey är i mångt och mycket en ljudsättare. Den realtidsmodifierar musiken och kan på så sätt och genom ett val av lämplig musik styra publikens upplevelser och känslor.
En ljudsättare har en mängd teknisk materiel och utrustning att tillgå. 

Scenteknik
Filmproduktion
Ansjovis (fisk)

Ansjovis (Engraulis encrasicolus) är en art i familjen ansjovisfiskar (Engraulidae). Det är en benfisk släkt med sillen. Ansjovisen förekommer längs östra Atlantkusten, från södra Norge till Sydafrika, samt i Medelhavet och Svarta havet. Arten hittas även kring ögrupper nordöst om Madagaskar.

Saltade och inlagda i olja säljs de i konserv som sardell.

På grund av intensivt fiske varierar populationen betydligt i Medelhavet, Svarta havet och vid nordvästra Afrika. Hela beståndet är fortfarande stort. IUCN betecknar arten som livskraftig (LC).

Se även
Ansjovis (fiskkonserv).

Källhänvisningar

Externa länkar 
 Engraulis encrasicolus – Ed. Ranier Froese and Daniel Pauly. January 2006 version. N.p.: FishBase, 2006.

Ansjovisfiskar
Matfiskar
Sardell

Sardell är det svenska namnet på fisken ansjovis (vetenskapligt namn Engraulis encrasicholus) i en lag av vanligtvis vegetabilisk olja och koksalt, och ibland även även smaksättare som kapris. Inläggningen är vanlig runt Medelhavet. I Sverige kallas inläggningen ibland äkta ansjovis.

Sardeller är mycket salta och smakrika och används därför som smakgivare i och tillbehör till olika maträtter, till exempel sallader, wienerschnitzel och såser.

Sardeller är inte samma sak som den svenska inläggningen av skarpsill (vetenskapligt namn Sprattus sprattus) med sandelolja och kryddor, vilken går under handelsnamnet ansjovis (alltså ej fiskarten ansjovis).

Inläggningar och konserver
Konservering
Alafors

Alafors är en del av tätorten Nödinge-Nol i Ale kommun, belägen i Starrkärrs socken vid E45, cirka 1 km öster om Göta älv.

Historia
Genom att utnyttja vattenkraft från näraliggande sjösystem via fördämningen Hälltorpssjön kunde bland andra Göteborgsköpmannen Alexander Keiller bygga Ahlafors spinneri, som stod färdig 1855. Verksamheten ombildades 1888 till Ahlafors Nya Spinneri A/B. Bland disponenterna på fabriken fanns bland andra Wilhelm Freding, vars namn i samhället fortlever i Fredings väg.  Spinneriverksamheten upphörde 1966. I de gamla lokalerna finns bland annat sedan 1996 mikrobryggeriet Ahlafors Bryggerier.

För att få ner priserna på livsmedel bildades i början av 1900-talet Ahlafors Arbetares Handels-Aktiebolag, som en av föregångarna till Konsum.

År 1970 växte orten ihop med stationssamhället Nol och bildade en gemensam tätort som 1990 växte samman med Nödinge, då tätorten fick namnet Nödinge-Nol.

Befolkningsutveckling

Samhället 
I Alafors ligger Ale kommunhus, vars fasad har stora emaljkonstverk av Endre Nemes som syns från E45. Här finns en servicebutik med pizzeria, medborgarhus, idrottshall, skidanläggningen Alebacken och folkparken Furulundsparken.

Alafors medborgarhus används bland annat som biograf, men även för andra syften som möten, fester och andra arrangemang.

Sedan 1996 har bland andra mikrobryggeriet Ahlafors bryggerier och Ahlafors IF lokaler i den gamla fabriksbyggnaden.

Utbildning 
I Alafors finns tre förskolor och två grundskolor, den kommunala Himlaskolan (F-6) och den fristående Ahlafors fria skola(F-9) med Motessoribaserad undervisning.

Idrott 
En av ortens lokala idrottsföreningar är Ahlafors IF, som bildades av arbetare på spinnerifabriken 1913. Hemmamatcherna i fotboll spelas på den vackert belägna planen Sjövallen invid Hälltorpssjön. Under säsongerna 2008 och 2009 spelade herrlaget i division 2 Västra Götaland. Föreningen driver också festplatsen Furulundsparken. 

I närheten av Furulund finns skidbacken Alebacken som drivs av den ideella föreningen Alebacken SK. Inför vintersäsongen 2009-2010 gjordes utbyggnader med nytt liftsystem och högre fallhöjd. Sedan vintersäsongen 2012-13 finns nu även en barnbacke med separat knapplift. I backen anordnades 2015 och 2016  Sveriges största snowboardtävling, Ale Invite, med många internationella deltagare.   

Ale kommuns enda basketförening, "Ale basket" spelar sina matcher och tränar i Ledethallen i Alafors.

Bilder

Se även
Starrkärrs socken

Referenser

Externa länkar
Alafors, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883
Alafors, i Nordisk Familjebok (Ugglan) 1904

Orter i Ale kommun
Tidigare tätorter i Västra Götalands län
Skår, Ale kommun

Skår är en by och småort i  Ale kommun, belägen i Skepplanda socken.

Vid SCBs sammanställningar 2000 och 2005 understeg befolkningen 50, varför orten den perioden inte betecknades om småort. Vid sammanställningarna 1990 och 1995 hade småorten koden S5217. Byn är utspridd och den till arealen största delen ligger utanför den av SCB avgränsade småorten. Den sydligaste delen av byn där det tidigare skolhuset är beläget räknas av SCB in i småorten Blinneberg, Slittorp och Färdsle.

Från 1700-talet fanns en kvarn i Sörån (Slereboån), vid torpet Faggered. 1867 byggdes det första skolhuset i Skår. Detta användes för folkskolan. För småskolan hyrdes ett intilliggande hus av rotebönderna. 1904 uppfördes ett nytt större skolhus med lärarbostad. Då flyttades det äldre skolhuset till Fors där det blev småskola. 2017 inrättades Skårs naturreservat i delar av byns gamla skog i Risveden.

Källor

Externa länkar
Skår, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883

Orter i Ale kommun
Småorter i Sverige
Blinneberg, Slittorp och Färdsle

Blinneberg, Slittorp och Färdsle är sedan 2015 en av SCB definierad och avgränsad småort i Skepplanda distrikt, Ale kommun, Västra Götalands län. Den har som föregångare småorten Blinneberg och Slittorp, som definierades av SCB 1990, och som  bestod av bebyggelse i byarna Blinneberg och Slittorp. Från 2000 understeg befolkningen 50 personer, och beteckningen småort upphörde. Från 2015 är bebyggelsen återigen betecknad som småort men med en något ändrad utsträckning.

1990 bestod småorten av byn Blinneberg och de västra delarna av byn Slittorp samt den sydligaste delen av byn Skår. När småorten återuppstod 2015 innefattades Blinneberg och hela Slittorp samt som tidigare den sydligaste delen av Skår, dessutom tillkom större delarna av byn Färdsle söder om den ursprungliga småorten.

Mellan byarna Blinneberg och Slittorp rinner Sörån (Slereboån) där det funnits både ramsåg, kvarn och mejeri. Slittorps kvarn ombildades från husbehovskvarn till tullkvarn 1750. Kvarnen slutade mala 1955. Blinnebergs ramsåg lades ner i mitten av 1940-talet.

På 1700-talet uppfördes en välvd stenbro över ån. Denna revs inför att landsvägen drogs om 1969. I Blinneberg fanns från 1928 till 2000-00-talet en lanthandel.

Färdsle krog är omnämnd på 1680-talet och 1749. 1836 fick innehavaren av Färdsle Nolgård tillstånd att bedriva skattlagd krog. Denna krog var i drift ännu vid början av 1900-talet.

År 2000 inrättades naturreservatet Slereboåns dalgång i delar av Blinnebergs gamla skogar i Risveden och 2016 inrättades Färdsleskogens naturreservat i delar av byn Färdsles gamla skogar, också i Risveden.

På lokalmålet som nu trängts undan av göteborgskan uttalades Slittorp Slitter med betoning på första stavelsen.

Referenser

Externa länkar
Blinneberg, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883
Slittorp, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883
 Färdsled, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883

Orter i Ale kommun
Småorter i Sverige
Eugene A. Nida

Eugene A. Nida, född 11 november 1914 i Oklahoma City, Oklahoma, död 25 augusti 2011 i Bryssel, Belgien, var en amerikansk bibelöversättare, lingvist och översättningsteoretiker.

Hans viktigaste verk är Toward a Science of Translating (1964) och The Theory and Practice of Translation (1969). Han var påverkad av Noam Chomskys generativa grammatik.

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Publications by Eugene A. Nida

Amerikanska översättare
Amerikanska lingvister
Översättningsforskare
Personer från Oklahoma City
Födda 1914
Avlidna 2011
Män
Innocenceorden

Innocenceorden () är ett ordenssällskap som instiftades av livmedicus Anders Hedenberg och sedermera fältmarskalken greve Berndt Otto Stackelberg den 7 november 1765. Internt används namnet Ändovänkaner Orden.

Ordens medlemmar samlades länge varje år i stora Börssalen till högtidligt firande av stiftelsedagen. I början av 1900-talet flyttade man till Grand Hôtel Royal och beslöt, i samråd med Stora Amaranterorden, att de båda ordnarna skulle avhålla sina högtidssammankomster vartannat år. Innocence Orden ska hålla sina högtidssammankomster på udda årtal, medan Stora Amaranther Orden håller sina högtidssammankomster på jämna årtal.
    
I dag har orden två stora aktiviteter per år:
 Ordensgille vid ordens högtidsdag ”Solenne Dag”.
 Ordensbal med gustavianskt inspirerade umgängesformer.

Grader 
Innocenceorden har sju grader. Det nuvarande gradsystemet infördes först 1874 och återinfördes 1997. Nya medlemmar inträder i 1. graden.

Välgörenhet 
Ordens humanitära verksamhet kan beläggas tillbaka till 1935. 1935 citerades dåvarande sekreteraren greve Gustaf Horn i pressen vid firandet av Högtidsdagen ”Vi glädja oss åt Innocenceordens livskraft och vi hoppas nu att det ekonomiska överskottet blir stort, ty hela behållningen tillfaller som bekant välgörande ändamål”. Orden har följande aktuella välgörenhetsprojekt:

 Hjälp till hemlösa änkor och barn efter jordbävningen i Pakistan hösten 2005. Hjälpen går sedan 2006 till Stiftelsen AAPKI Foundation. Orden har, liksom flera av Ordens medlemmar, skänkt trästugor till de mest utsatta änkorna i det jordbävningsdrabbade området. Drottning Silvia har aktivt stöttat projektet från första början och kronprinsessan Victoria har engagerat sig som beskyddare för projektet.
 Hjälp till hemlösa med missbruk till ett drogfritt liv och ordnad social tillvaro med egen bostad som mål. Orden stödjer sedan 2008 organisationen Ny Gemenskap, en ideell opolitisk förening som startade 1968 och är verksam i Stockholm.

Kända medlemmar   
 Carl XVI Gustaf   
 Kronprinsessan Victoria
 Prins Carl Philip   
 Prinsessan Madeleine

Se även 
 Svenska kungliga medaljer
 Kungl. Maj:ts orden
 Ordenssällskap

Externa länkar   
 Officiell webbplats

Ordenssällskap i Sverige
Ordenssällskap i Stockholm
Prins Carl Philips beskydd
Organisationer bildade 1765
Förbundet Mot Droger

Förbundet Mot Droger, svensk politiskt och religiöst obunden nykterhetsorganisation vars syfte är att propagera mot alkohol och andra droger. Förbundet mot droger är samma organisation som SSUH, Sveriges studerande ungdoms helnykterhetsförbund. Organisationen bytte namn 1971. Medlemsantalet har minskat kraftigt de senaste decennierna, och Förbundet mot droger består numera av ett litet antal gamla medlemmar som huvudsakligen arbetar med att stödja arbete mot droger bland ungdomar.

Organisationen avkräver samtliga medlemmar total avhållsamhet från alkohol, annat än i medicinskt eller religiöst syfte. Organisationen gav ut tidningen Drog under åren 1971-1995. FMD är en av medlemsorganisationerna i studieförbundet NBV.

Nykterhetsrörelser i Sverige
Riksförbundet Hälsofrämjandet

Riksförbundet Hälsofrämjandet (RHF), även kallat bara Hälsofrämjandet, är en svensk hälso- och nykterhetsorganisation, bildad på initiativ av hälsopionjären Are Waerland år 1940 som Allnordiska Förbundet för Folkhälsa.

Historik
Förstegen till Allnordiska Förbundet för Folkhälsas grundande 1940 var Are Waerlands så kallade "Solviking-experiment", där han från 1936 omkring sig samlade en grupp människor, som med honom gick in för att fördjupa sig i hälsostudier av hans många böcker och leva en vegetarisk, frisksportande livsföring utan vare sig tobak, alkohol, kaffe eller droger. Dessa idéer spred sig och då det nordiska förbundet startade hade man drygt 5000 medlemmar i Sverige och cirka 1000 i övriga Norden. Man bedrev genom åren kampanjer och föredrag i Stockholms Konserthus och lokala enheter växte fram. 1940 etablerade sig förbundet också i Frisksporthuset på Mäster Samuelsgatan 10 i Stockholm och startade medlemstidskriften Solvikingen, som sedermera bytte namn till den nuvarande tidningen Hälsa. Man gav även ut ett flertal böcker inom området.
  
1958 bytte organisationen namn till Riksförbundet Hälsofrämjandet med mer svenskt fokus. Åren 1945-71 anslöts ett vegetariskt hälsohem på Kiholms gård, där Waerlands levnadsprinciper följdes. Vid den gamla gårdens rivning flyttades hälsohem-verksamheten till Tallmogården i Dalarna under ledning av överläkaren Karl-Otto Aly. Härigenom fördes även alltmer av komplementärmedicinska principer in Hälsofrämjandets program.

Nutid
Förbundet verkar för det de kallar "de 4 M:en": Mat, Motion, Miljö och Mental Hälsa och arbetar bland annat med att främja utvecklingen av hälsokostbutiker, undervisar i skolor, driver kampanjer och tidskrifter som Hälsofrämjaren. I Sverige finns numera ungefär ett 40-tal lokala kontor och 4 000 medlemmar på hemsidan. Genom åren har man arbetat för näringsriktig, ekologisk odling och kost, mot kärnkraft och droger, för rent dricksvatten och en stressfri, giftfri livsmiljö med naturnära friluftsliv. Organisationens ungdomsverksamhet bedrivs genom
Hälsorörelsens ungdomsförbund. Organisationen är ansluten till studieförbundet Nykterhetsrörelsens bildningsverksamhet (NBV). Man har också ett nära samarbete med Svenska Vegetariska Föreningen och utgör tillsammans en del av den samlade hälsorörelsen.

Referenser
Hälsofrämjandet, Historik

Externa länkar 
 Hälsofrämjandets webbplats

Hälsoorganisationer
Organisationer bildade 1940
Folkhälsa i Sverige
Vegetarianism
Ekologi
Intresseorganisationer i Sverige
Göran Lundström

Göran Lundström, född 10 februari 1939 i Kungsholms församling i Stockholm, är en svensk civilingenjör och journalist, mest känd som "Ingenjör Lundström".

Lundström medverkade under många år på såväl Tekniska mässan, Vetenskapsfestivalen som Teknik-SM. Han har gett ut en bokserie med gör det själv-tips för hemmet samt böcker om teknikexperiment och 3D-bilder. År 2006 introducerade han det lättviktiga cellulosabaserade modelleringsmaterialet luftlera i Sverige. Lundström hade under många år en frågespalt i tidningen Ny Teknik.

Bibliografi i urval

Externa länkar

Ingenjör Lundströms webbsidor

Referenser

Svenska författare under 1900-talet
Svenska ingenjörer under 1900-talet
Svenska journalister under 1900-talet
Svenskspråkiga författare
Födda 1939
Män
Levande personer
Ingenjörer från Stockholm
Journalister från Stockholm
Författare från Stockholm
Tekniska mässan

Tekniska mässan gick av stapeln i oktober varje år på Stockholmsmässan. Drygt 300 utställare och närmare 23 000 besökare gör att mässan är en av  norra Europas största teknikmässor. 
Från och med 2013 ersätts Tekniska mässan av Industri & Teknik som genomförs vartannat år.
Industri & Teknik kompletterar verktygsmaskinernas stora mässa, M.A.X, som hade premiär 2012 och också genomförs vartannat år.

Tekniska Mässan var den ledande fackmässan för tillverkningsindustrin och genomfördes på Stockholmsmässan som är det största mässområdet i Norden och Östersjöregionen. Här fanns en bredd och ett djup utan motstycke i fråga om produkter och tjänster för effektiv produktion - från designverktyg och maskiner för metallbearbetning till automationskomponenter och skräddarsydda system.

Träffa industrins beslutsfattare på Tekniska Mässan
På Tekniska Mässan kunde man träffa fler beslutsfattare än på någon annan industrimässa i Norden. År 2008 lockade mässan 22 500 besökare, av vilka ca 30 % var företagsledare eller andra höga chefer inom industrin.

Externa länkar
 Tekniska mässans webbplats
 Pressmeddelande

Referenser
 Pressmeddelande

Evenemang
Mässor
Sveriges Blåbandsungdom

Sveriges Blåbandsungdom (SBU) är en nykterhetsorganisation på kristen grund och bildades 1907 i Södertälje.

Organisation 
Sveriges Blåbandsungdom är ett ungdomsförbund till moderorganisationen Sveriges Blåbandsförbund, som har cirka 30 lokalavdelningar och cirka 1 500 medlemmar mellan 0 och 40 år. Organisationen leds av förbundsordföranden Elin Strömberg.

Sveriges Blåbandsungdom har ett visst samröre med Sjundedagsadventisterna. Sveriges Blåbandsungdom är också en av medlemsorganisationerna i studieförbundet NBV.

Verksamhet 
En stor verksamhet inom Sveriges Blåbandsungdom är roundabout-moving girls som riktar sig till unga tjejer mellan 12 och 20 år. Roundabout bygger upp lokala grupper som träffas varje vecka för att träna dans, ha kul, diskutera och fika tillsammans.

Sedan 1930-talet bedriver Sveriges Blåbandsungdom viss scoutverksamhet ansluten till KFUK-KFUMs Scoutförbund.

Referenser

Externa länkar
Sveriges Blåbandsungdom (officiell webbplats)

Blåbandsrörelsen i Sverige
Ungdomsorganisationer i Sverige
SBU

SBU kan syfta på: 

 Statens beredning för medicinsk och social utvärdering, en svensk myndighet som utvärderar metoder i hälso- och sjukvård och socialtjänst 
 Sveriges Blåbandsungdom
 Svenska Båtunionen
 Ukrainas Säkerhetstjänst
Valfrid Lindeman

Valfrid Lindeman är en fiktiv humorfigur, gestaltad av Hasse Alfredson under revyn Gröna Hund på Gröna Lund 1962. Sketcherna med Valfrid Lindeman improviserades fram av Alfredson utifrån en given aktuell tidningsrubrik som Lasse O'Månsson presenterade, och handlade således om olika saker varje gång.

Den gemensamma nämnaren i varje sketch var att den avslutades med att Valfrid Lindeman råkat i någon form av problem därför att han råkat knäppa ihop västen med gylfen. Just denna avslutning på sketchen var ett skämt som Hasse Alfredson ville ha för att vara säker på att hitta en bra avslutning på sketcherna.

Valfrid Lindeman var den förste i raden av en mängd olika Lindemanfigurer, och var också den ende Lindeman där Lasse O'Månsson agerade intervjuare. Den rollen togs i de senare Lindemansketcherna över av Tage Danielsson.

AB Svenska Ord
Fiktiva figurer
Motorförarnas Helnykterhetsförbund

Motorförarnas Helnykterhetsförbund (MHF), grundad 1926 är en nykterhetsorganisation i Sverige som inriktar sig på nykterhet i trafiken. Förbundet har ca 10 000 medlemmar (2021).

Verksamhet 
MHF arbetar med trafiksäkerhetsfrågor, med särskilt fokus på trafiknykterhet. Förbundet har bland annat medverkat till att genomföra högertrafikomläggningen, obligatorisk bilbesiktning, lagstadgade låga promillegränser och användande av säkerhetsbälte.

Begreppet ”nollvision” i trafiken lanserades i ett MHF-sammanhang redan 1995. Under MHF:s konferens Tylösandsseminariet delade dåvarande Vägverkets (nuvarande Trafikverket) trafiksäkerhetschef Claes Tingvall med sig av sin vision för den svenska trafiksäkerheten – att ingen skulle behöva dö eller skadas allvarligt i trafiken. 1997 beslutade riksdagen om att Nollvisionen skulle antas som en ledstjärna för svenskt trafiksäkerhetsarbete.

MHF är organiserat i sju regioner: Skåne, Öst, Väst, Mälardalen, Bergslagen, Mitt och Norr.

Organisationen har två medlemskategorier:
 MHF Helnykter (krav på helnykterhet)
 MHF Trafiknykter (krav på helnykterhet i trafiken)

MHF:s medlemstidning heter Motorföraren. Den regionala tidningen heter Ratta Ren (i Region Öst heter den regionala tidningen Trafiknykter).

MHF:s ungdomsförbund heter MHF-Ungdom.

MHF är en av medlemsorganisationerna i studieförbundet NBV.

Källor

Externa länkar
 Motorförarnas Helnykterhetsförbund (officiell webbplats)
 Tylösandsseminariet (officiell webbplats)

MHF-rörelsen
Transport i Sverige
MHF Ungdom

MHF-Ungdom är en svensk nykterhetsorganisation för barn och ungdom, bildad 1970. I likhet med moderorganisationen Motorförarnas Helnykterhetsförbund inriktar man sig på trafiknykterhet. 

Medlemmarna är främst under 25 år och cirka 3 400 stycken, tillhörande två kategorier:
 MHF-Ungdom Helnykter (med krav på helnykterhet)
 MHF-Ungdom Trafiknykter. 

MHF-Ungdoms högsta beslutande organ är kongressen.
Det finns ett centralt kansli beläget i Stockholm och en administrativ filial i Ronneby. MHF-Ungdom är indelat i sjutton distrikt som i sin tur är uppdelade på ett 45-tal klubbar. Klubbarna bedriver olika ungdomsverksamheter men till största delen riktade mot olika motorsportverksamheter. 

MHF-Ungdom är en av medlemsorganisationerna i studieförbundet NBV.

Externa länkar
 MHF Ungdom

MHF-rörelsen
Ungdomsorganisationer i Sverige