Ronja rövardotter

Ronja rövardotter (ibland stavad som Ronja Rövardotter) är en saga (roman) av Astrid Lindgren från 1981. Huvudpersonen Ronja är en flicka i tioårsåldern. Läsaren får följa hennes uppväxt under i huvudsak två år. Hon är dotter till en rövarhövding och boken handlar om hur hon blir självständig och gör uppror mot fadern. Den filmatiserades 1984 med Tage Danielsson som regissör.

Boken är en av titlarna i boken Tusen svenska klassiker (2009).

Handlingen
Rövarbandet lett av Mattis och rövarbandet lett av Borka är rivaler. Mattis dotter Ronja blir i hemlighet vän med Borkas jämngamla son Birk. Tillsammans gör de uppror mot sina familjer och rymmer tillsammans hemifrån ut till en grotta i skogen. De förmår sina fäder att förena sina rövarband.

Platser

Skogen
Mattisborgen är den stora borgen som tillhör Mattisrövarna. Vid Ronjas födsel orsakade ett blixtnedslag att borgen, och berget den är byggd på, sprack mitt i tu. Den lättaste vägen upp till Borgen från Skogen är via ett smalt pass som kallas Vargklämman, där Mattisrövarna placerar vakter, och Ronja får förklarat för sig att om man skriker i Vargklämman ramlar det ner stenar.

Persongalleri

Ronja rövardotter
Ronja är i elvaårsåldern när hon går ut i skogen ensam för första gången. Hennes storögda förundran i början ersätts så småningom av slipad erfarenhet, 

I filmatiseringen gestaltas Ronja av Hanna Zetterberg.

Mattis
Mattis är Ronjas pappa och rövarhövding. Han bor tillsammans med rövarna, hustrun Lovis och dottern Ronja 

I filmatiseringen gestaltas Mattis av Börje Ahlstedt.

Lovis
Lovis är Ronjas mamma. Varje kväll sjunger hon Vargsången, och när den sjungs är det natt i Mattisborgen.

I filmatiseringen gestaltas Lovis av Lena Nyman.

Skalle-Per
Skalle-Per är den äldsta av Mattis rövare. Han är för gammal för att vara rövare och går därför omkring hemma istället. Han är som en fadersgestalt för Mattis och som en farfar för Ronja. Då han har lång tidigare erfarenhet som rövare är det han som tänker ut planer och fungerar som en rådgivare åt Mattis. Det är också Skalle-Per som föreslår att Mattis och Borkas rövarband ska slås ihop och samarbeta istället för att motarbeta varandra. Detta för att bli starka och kunna besegra knektarna i skogen.

I filmatiseringen gestaltas Skalle-Per av Allan Edwall.

Borka
Rövarhövdingen Borka är ärkefiende till Ronjas pappa Mattis, trots att de var lekkamrater som barn. 

I filmatiseringen gestaltas Borka av Per Oscarsson.

Birk Borkason
Birk föddes samma åsknatt som Ronja. Han är son till Borka och Undis och har alltid fått berättat vilka skitstövlar Mattisrövarna är. När Birk och Ronja möts första gången utmanar de varandra genom att hoppa över Helvetesgapet tills Birk ramlar och Ronja räddar honom. Birk räddar senare Ronja till livet två gånger – när de underjordiska i dimman söker locka Ronja till sig och när hon har fastnat med foten i en håla och anfalls av vildvittror.

I filmatiseringen gestaltas Birk av Dan Håfström.

Varelser
Dessa varelser är påhittade av Astrid Lindgren men påminner om andra kända väsen.

Grådvärgar
Grådvärgarna är otäcka varelser som ofta kommer fram i mörkret och dras till rädsla. Ju räddare man blir, desto fler grådvärgar kommer krypande. Astrid Lindgren har beskrivit dem så här: "Grådvärgarna är – sanna mina ord – de otäckaste små levande väsen (ehuru fega) som nånsin har skrämt en unge från vettet."

Rumpnissar
De decimeterhöga varelserna är skygga och har svårt att se saker och ting i sitt sammanhang. De är, till skillnad från grådvärgar och vildvittror, tämligen harmlösa, även om deras klantighet kan vara frustrerande för den som råkar på dem. De lever i hålor, och man får se sig för så man inte råkar trampa igenom marken så man fastnar med foten i taket till deras hem, för de kanske inte hjälper en att komma loss, utan betraktar foten som en ny inredningsdetalj. 

Det vanligaste citatet från en rumpnisse är "Voffor gör di på detta viset?"

Vildvittror
Vildvittror är stora, talande rovfåglar med vassa klor och näbbar. De älskar åskväder, retas och skräms. De kastar nedvärderande kommentarer eller hot mot människor från luften, som att de vill se blodet flyta. De kan även göra anfallsförsök när tillfälle ges.

Vildvittrorna påminner om den grekiska mytologins harpyor men ska inte förväxlas med det mytologiska folket Vittra ur den nordiska folktron.

Bakgrund
Lindgren skrev sina första sagor redan på 1930-talet och två av hennes mest kända romaner, Mio, min Mio och Bröderna Lejonhjärta är typiska sagor med en uppgift som ska lösas och en värld uppdelad i ont och gott. Detta saknas i Ronja Rövardotter. Vad som finns är däremot sagans magiska tretal: tre gånger räddar Ronja och Birk livet på varandra och tre gånger kommer det besökare till Björngrottan. Här finns också ett rikt galleri av sagoväsen: grådvärgar, rumpnissar, skumtroll och vildvittror.

Namnen i boken fick hon från Kungliga Automobilklubbens bilatlas där hon hittade flera bra namn i främst Arjeplogs kommun i södra Lappland: Peljekaise nationalpark, sjön Tjeggelvas, sjön Fjosoken, berget Jutis, byn Joesjö, sjön Labbas samt Anironiarekåtan.

Den svenska utgåvan illustrerades av Ilon Wikland. Hon hade först ritat Ronja med långt mörkt hår och med samiskt utseende men det tyckte inte Lindgren om som ville att Ronja skulle ha lockigt hår. De tolv rövarna ritade hon av från kunder på Systembolaget. Mattisborgens höga torn är från biskopsborgen i Hapsal i Estland. På andra språk illustrerades boken ofta av andra och där ser Ronja annorlunda ut.

Filmatiseringar

Långfilm

Lindgren hade börjat skriva boken 1979 och redan innan boken var klar hade hon tillsammans med regissören Olle Hellbom börjat fundera hur boken skulle kunna filmatiseras. Våren 1982 hade Hellbom varit sysselsatt med finansieringen, med att hitta medarbetare och en lämplig inspelningsplats när han plötsligt gick bort i juni 1982.

När inspelningarna startade hösten 1983 hade Tage Danielsson tagit över. Exteriörerna spelades in på Sörknatten i Dalsland, Stor-Blåsjön i Jämtland, Kungsklyftan i Fjällbacka samt vid Haga slottsruin i Solna. På berget Sörknatten kan man finna platserna där kulissen av Mattisborgen stod, "Helvetesgapet" och Björngrottan. Glupafallet (Ristafallet) och där Ronja och Birk flöt nedströms hållande i en björk, ligger i indalsälven, invid Undersåker i Jämtlands län. Ronjas vårskrik är inspelat i Söndre skog på Hallands Väderö.

Inomhusscenerna spelades in i studio i Oslo och Stockholm och i Tykarpsgrottan (Mattisborgens ölkällare). I juni 1984 var inspelningen klar och filmen hade premiär julen 1984..

TV-serier

Hösten 2014 premiärvisas den animerade TV-serien efter boken på japanska NHK. Regissören för Sanzoku no musume Rōnya (under 2016 visad på svensk TV som Ronja Rövardotter) är Gorō Miyazaki, och serien är en samproduktion mellan Polygon Pictures och Studio Ghibli. Offentliggörandet av TV-serien, som med sina miljöer och skogsvarelser har vissa likheter med Studio Ghiblis Prinsessan Mononoke, gjordes i januari 2014.

6 september 2021 meddelades att en ny TV-serie planeras att produceras. Den kommer att ha premiär på Viaplay. Hans Rosenfeldt skriver manus medan Lisa James Larsson regisserar serien med Bonnie Skoog Feeney och Mattias Arehn som producent. Tolv avsnitt, fördelat på två säsonger, är beställda. Serien produceras av Filmlance.

Teater
Ronja rövardotter fick sitt uruppförande på Svenska Teatern i Helsingfors. Teaterns egen dramaturg Annina Enckell hade dramatiserat sagan för teater. Det var den första och enda dramatiseringen av boken som Astrid Lindgren själv godkände. Astrid Lindgren och författarkollegan Tove Jansson var med bland premiärpubliken. Pjäsen hyllades av recensenter och blev även en stor publikframgång. Ronja spelades av Anna Hultin och Birk spelades av Peppe Forsblom. Regi: Erik Pöysti.

Sommaren 2014 gjorde Charlies teater i Skara en uppsättning av Ronja rövardotter. Detta var del av deras årliga sommarteater, med inriktning på barnfamiljer. Pjäsen hade premiär fredagen den 18 juli och sista föreställningen var söndagen den 3 augusti. Föreställningen baserades på filmen från 1984, fast med Charlies teaters egna lilla tvist. För att få till en övergång mellan olika scener användes rumpnissar som berättare för delar av handlingen.

Översättningar
Språk, titel, förlag, år för första utgåva:

Bulgariska: Роня, дъщерята на разбойника (Ronja, dâšterjata na razbojnika), Narodna mladez, 1986
Danska: Ronja Røverdatter, Gyldendal, 1981
Engelska: Ronia the robber's daughter, Methuen, 1983
Esperanto: Ronjo rabista filino, Inko, 2001 (elektronisk bok)
Estniska: Röövlitütar Ronja, Eesti Raamat, 1987
Finska: Ronja ryövärintytär, WSOY, 1981
Franska: Ronya, fille de brigand, Hachette, 1984
Frisiska: Ronja de rôversdochter, AFUK, 1987
Färöiska: Ronja Ránsmansdóttir, AFUK, 1987
Grekiska: Ρόνια, η κόρη του ληστή, Metope, 1982
Grönländska: Piiaasup pania Ronja, Atuakkiorfik, 1994
Hebreiska: 1985
Indonesiska: Ronya anak penyamun, PT Gramedia, 1991
Isländska: Ronja ræningjadóttir, Mál og menning, 1981
Italienska: Ronja, la figlia del brigante, Mandadori, 1983
Japanska: 山賊のむすめローニャ (Romaji: Sanzoku no musume Rōnya), Iwanami shoten, 1982
Katalanska: Ronja, la filla del bandoler, Joventut, 1985
Kinesiska: 强盗的女儿 (Hanyu pinyin: Qiangdao de nü'er), China Times, 1995
Koreanska: 산적의 딸 로냐, 발간, 1999
Kroatiska: Ronja Razbojnička kći, Znanje, 1996
Lettiska: Ronja - laupitāja meita, Liesma, 1989
Litauiska: Ronja plėšiko duktė, Vaga, 1985
Nederländska: Ronja de roversdochter, Ploegsma, 1982
Norska: Ronja Røverdatter, Damm, 1981
Polska: Ronja córka zbójnika, Nasza ksiegarnia, 1985
Portugisiska: Ronia filha de ladrão, Querco, 1984
Ryska: Ронья, дочь разбойника (Ronja, dotj razbojnika), Detskaja literatura, 1987
Samiska: Ronjá Rievvárnieida, Sami girjit, 1983
Slovakiska: Zbojnícka dcéra Ronja, Mladé letá, 1987
Slovenska: Ronja razbojniška hči, Mladinska knjiga, 1985
Spanska: Ronja la hija del bandolero, Juventud, 1985
Thai: 1997
Tjeckiska: Ronja, dcera loupeznika, Albatros, 1987
Tyska: Ronja Räubertochter, Oetinger, 1982
Ukrainska: Ronja, docka rozbijnika, Veselka, 1987
Ungerska: Ronja, a rabló lánya och A rabló lánya, Móra, 1986
Vietnamesiska: Ro-ni-a con gái tu'óng cu'óp, Nhà xuát bán giáo duc, 1993

Inläsningar
Astrid Lindgren läste 1981 även in sagan, och inläsningen utkom på CD 2003 och 2006.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar
Officiell webbplats

Verk av Astrid Lindgren
Litterära figurer av Astrid Lindgren
Skönlitteratur 1981
Svensk fantasylitteratur
Fiktiva figurer introducerade 1981
Medeltiden i skönlitteratur
Böcker illustrerade av Ilon Wikland
Svenska romaner som blivit film