kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
1081

1081 (MLXXXI) var ett normalår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Maj 
8 maj – Alfons VI av Kastilien gifter sig med Constance av Burgund.

Okänt datum 
Korfu erövras från det bysantinska riket av Robert Guiscard, normandisk kung av södra Italien.
Bysantinske kejsaren Nicephorus III besegras av Alexios I Komnenos, vilket avslutar den bysantinska mellanperioden av tronstridigheter och inleder den Komnenska dynastin.
Alexios I hjälper till att försvara Albanien mot normanderna (detta är det första bevarade omnämnandet av Albanien), men besegras i Slaget vid Dyrrhachium.
Byggandet av Odense domkyrka påbörjas.

Födda 
1 december – Ludvig VI, kung av Frankrike 1108–1137
Abbot Suger

Avlidna 
1 september – Eusebius av Angers, biskop i Angers.
Nicephorus III, bysantinsk kejsare.
S:t Bernard av Montjoux (eller Menthon), bergsklättrarnas skyddshelgon.
Boleslav II av Polen.

Externa länkar
1137

1137 (MCXXXVII) var ett normalår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

September 
 18 september – Den danske kungen Erik Emune blir dödad på landstinget i Urnhoved nära Ribe. Hans systerson Erik Lamm väljs då till ny kung av Danmark.

Okänt datum 
 Karl Sunesson, som nu har blivit norsk jarl, ingriper i det norska inbördeskriget, genom att i opposition mot de båda barnkungarna Sigurd Munn och Inge Krokrygg låta återinsätta den avsatte och lemlästade kungen Magnus Sigurdsson. Därmed har Norge nu tre kungar i opposition mot varandra.
 Aragonien och Katalonien förenas.
 Kejsardömet Etiopien bildas.
 Ludvig VII kröns till kung av Frankrike och gifter sig med Eleonor av Akvitanien.

Födda 
 Saladin, saracensk härförare.

Avlidna 
 8 mars – Adela av Blois, grevinna av Blois, Chartres och Meaux.
 5 maj – Ascer, biskop i Lunds stift sedan 1089, nordisk ärkebiskop sedan 1104.
 1 augusti – Ludvig VI, kung av Frankrike sedan 1108.
 18 september – Erik Emune, kung av Danmark sedan 1134.
 Gregorius VIII, född Mauritius Burdinus, motpåve 1118–1121.
 Lothar III, tysk-romersk kejsare.
 Adela av Normandie, grevinna och regent av Blois.

Externa länkar
Intuitionistisk logik

Den intuitionistiska logiken har sitt ursprung i intuitionismen som grundar sig på uppfattningen att existensen av ett (matematiskt) objekt endast kan fastställas genom att i någon mening konstruera objektet. I intuitionistisk logik är lagen om det uteslutna tredje inte en giltig princip, d.v.s., man kan inte i allmänhet sluta sig till att utsagan P eller icke P är sann. Idag är intuitionistisk logik inte bara tillämpad inom intuitionismen, utan även i exempelvis toposteori.

Ett exempel på ett icke-intuitionistiskt bevis 
Vi skall visa att det finns irrationella tal a, b så att  är rationellt. Lagen om det uteslutna tredje medför att  antingen är rationellt eller inte är rationellt. Om det är rationellt är  ett exempel på det vi söker. Om  är irrationellt så har vi att

varvid
 

är ett exempel på det vi söker, VSB.

Ovanstående är ett klassiskt giltigt bevis av att det finns irrationella tal a, b så att  är rationellt. Det är emellertid inte ett intuitonistiskt giltigt bevis. Detta eftersom vi inte explicit konstruerat a, b, utan bara visat att ett av två alternativ kommer att ge ett korrekt resultat. Ett intuitionistiskt giltigt bevis får man genom att ta  och . (Att b är irrationellt får man genom att om  så är , så att primtalsfaktoriseringarna inte stämmer överens.)

Se även 
 Logik
 Intuitionism
 Konstruktivism

Delområden inom logik
Operator

En operator är inom matematiken en symbol eller funktion som representerar en matematisk operation. De objekt som operatorn opererar på kallas för operander. Inom programmering kallas de symboler som åberopar operationer för operatorer – funktioner utesluts.

En operator som tar två operander kallas binär operator. Några exempel på binära aritmetiska operatorer är +, -, *, / som står för att två element skall adderas, subtraheras, multipliceras  respektive divideras.

Några operatorer som utför logiska operationer enligt boolesk algebra är till exempel AND/OCH/&, OR/ELLER/v, XOR och NOT/INTE.

Operatorer förekommer sedan i olika mer komplexa samband och i vissa fall också i samband med att transformera objekt så som funktioner.

Se även 
 Morfism
 Funktional
 Linjär operator
 Injektiv
 Surjektiv
 Invers
 Unär operator
 Binär operator
 Mängdoperator
 Logisk operator
 Kvantmekanisk operator

 
Matematisk typografi
Division (biologi)

En division är i äldre systematisk biologi en taxonomisk rang inom svamp- eller växtriket, som motsvarar det generella begreppet fylum. Inom djurriket motsvaras division av ordet stam. Numera används fylum i alla riken. En division (ett fylum) uppdelas i klasser. Ett exempel på en växtdivision är fröväxter.

Taxonomi
Systematik
Världsvaluta

Världsvaluta innebär att en valuta är lagligt betalningsmedel över hela världen. I dagsläget verkar det vara en utopi, men om den nuvarande trenden mot ett världssamhälle håller i sig, kanske den blir verklighet i framtiden. Internationella valutor som gäller i flera nationer har redan utvecklas. Den utvecklingen kan ses som grunden för att en interkontinental valuta, världsvaluta, blir en verklighet. Två valutor, euron och dollarn, är redan idag betalningsmedel i många länder och används således redan på många håll i världen. Även i Afrika har man planer på en gemensam valuta hos medlemsstaterna i Afrikanska unionen. Den valutan planeras dock inte att bli verklighet förrän tidigast 2020.

Historik

Den spanska eran 
Under 1600, 1700 och 1800-talen spreds den spanska dollarn från de spanska territorierna i Amerika västerut till Asien och österut till Europa. Eftersom den under sin höjdpunkt var accepterad valuta i många delar av världen går det att se den som en världsvaluta, eller åtminstone en valuta som närmade sig denna status.

Se även
Amerikansk dollar
Euro
Afrikanska monetära unionen
Valutaunion
Artmoney

Ekonomisk integration
Saltsjön

Saltsjön är en fjärd i Stockholms inlopp som sträcker sig från Norrströms utlopp i Strömmen till Lilla Värtan söder om Lidingö. På södra sidan ligger Södermalm, Danviken, Kvarnholmen och Nacka Strand. På norra sidan ligger Kastellholmen, Djurgården och Fjäderholmarna.

Vattendjupet är idag upp till cirka 30 meter efter att djuphålorna använts som tippningsområden. Bottensedimenten är starkt förorenade och i stort sett livlösa. 

I Saltsjön finns en mer eller mindre utvecklad fyrlagerströmning, en ytvattenström med sötvatten från Mälaren, därunder en inåtgående kompensationsström. En tredje utåtgående ström bildas genom utsläppet av renat avloppsvatten från Henriksdals reningsverk och mot bottnen finns en inåtgående kompensationsström för detta vatten som syresätter botten.  

Genom denna del av Saltsjön går farleden in till Stockholms inre hamn samt till Hammarbyleden. Längs stränderna finns många vackra och imponerande byggnader som Täcka udden och Manillaskolan på Djurgården och ålderdomshemmet Danvikshem, ångkvarnarna Tre Kronor och Saltsjöqvarn i Nacka.

Saltsjön är egentligen ett lokalt äldre namn för Östersjön med alla dess vikar och fjärdar inom Stockholms skärgård, som, till skillnad från Mälaren och andra avsnörpta inre sjöar, inte består av sötvatten utan bräckt vatten. Dess epitet (salt-) fortlever i ortnamn som Saltsjöbaden och Saltsjö-Duvnäs. Saltsjön är lokalt det mest vedertagna havsnamnet som figurerar på äldre sjökort och andra kartor.

Bilder

Se även
Saltsjötunneln
Stockholms inlopp
Ladugårdslandsviken
Saltsjö (olika betydelser)
Saltsjö

Externa länkar

 Miljötillstånd och åtgärdsarbete för Saltsjön – Stockholms Miljöbarometer

Nacka kommun
Fjärdar i Stockholms skärgård
Stockholms geografi
Sjöfart i Stockholm
Lidingö kommun
AA

AA, aa eller a.a. kan syfta på:

AA 
 en storlek på elektriska batterier
 Anonyma Alkoholister –  en sammanslutning för personer med alkoholproblem 
 AA-Bolagen – ett företag med säte i Vara
 American Airlines – ett amerikanskt flygbolag (IATA-kod)
 Auswärtiges Amt – Tysklands utrikesdepartement
 Automobile Association – en motororganisation i Storbritannien
 AA (baseboll) – en nivå av farmarligor i nordamerikansk baseboll
 America's Army – ett datorspel
 Aplastisk anemi – en sjukdom

aa 
 Afar (språk) – ISO 639-kod för språket
 Bokstaven å – tidigare skriven aa i norska och danska

a.a. 
 a.a. – anfört arbete
 ad acta – en latinsk term som betyder till handlingarna

Aa 
 Aa (växter) – ett släkte av orkidéer
 'A'a – en typ av stelnad lava med grov yta

Geografi

Estland 

 Aa, Estland, en by i Lüganuse kommun i landskapet Ida-Virumaa, 
 Gauja, gränsflod mot Lettland, på estniska Koiva jõgi, med det äldre namnet Livländska Aa,  (koordinaterna avser mynningen i Lettland)

Lettland 

 Gauja – med det äldre namnet Livländska Aa
 Lielupe – med det äldre namnet Kurländska Aa

Nederländerna 

 Aa (Meuse), flod,

Schweiz 

 Sarneraa, å, 
 Engelberger Aa, å,
Douglas Adams

Douglas Noel Adams, född 11 mars 1952 i Cambridge, Cambridgeshire, död 11 maj 2001 i Montecito, Kalifornien, var en brittisk författare, manusförfattare, essäist, satiriker och dramatiker. Adams är främst känd för det humoristiska science fictionverket Liftarens guide till galaxen, som består av hans fem egna böcker och en sjätte del skriven av Eoin Colfer, och de två böckerna om den holistiske privatdetektiven Dirk Gently.

Förutom dessa skrev han avsnitt till den engelska science fiction-tv-serien Doctor Who och tillsammans med John Lloyd skrev han avsnitt sju och tolv till tv-serien Doktor Snuggles. Han samarbetade även med medlemmar ur Inte Aktuellt-redaktionen.

Flera biografier berättar hur han alltid sköt upp sitt skrivande till sista minuten, och en förläggare gick så långt för att få honom att skriva att han låste in honom i ett hotellrum och bevakade honom tills manuset var färdigt. Adams lär ha sagt "I love deadlines. I like the whooshing sound they make as they fly by."

Douglas Adams dog av en hjärtinfarkt den 11 maj 2001 i Montecito i Kalifornien. Han är begravd på Highgate Cemetery i London.

Asteroiden 25924 Douglasadams är uppkallad efter honom.

Bibliografi

"Liftarens guide till galaxen" 
 Liftarens guide till galaxen (The Hitchhiker's Guide to the Galaxy, 1979)
 Restaurangen vid slutet av universum (The Restaurant at the End of the Universe, 1980)
 Livet, universum och allting (Life, the Universe and Everything, 1982)
 Ajöss och tack för fisken (So Long, and Thanks for All the Fish, 1984)
 I stort sett menlös (Mostly Harmless, 1992)

"Dirk Gently"-serien 
 Dirk Gentlys holistiska detektivbyrå (Dirk Gently's Holistic Detective Agency, 1987)
 Tedags för dystra själar (The Long, Dark Tea-Time of the Soul, 1988)
 The Salmon of Doubt, 2002 (material i Douglas Adams dator, funnet efter hans död)

Andra böcker 
 Varför finns Vetil? (The Meaning of Liff, med John Lloyd, 1983)
 (omarbetad till The Deeper Meaning of Liff, med John Lloyd, 1990)
 Sista chansen (Last Chance to See, med Mark Carwardine, 1990)

Övrigt 
 Datorspel: Bureaucracy (1987)
 Datorspel: Douglas Adams Stjärnskeppet Titanic (Douglas Adams' Starship Titanic, 1997) av Terry Jones.
 Douglas Adams var mycket god vän med David Gilmour, gitarrist i Pink Floyd, och det var Adams som hjälpte bandet med att namnge albumet The Division Bell.

Handduksdagen 

Varje år den 25 maj, vilket är två veckor efter hans dödsdag, firar Adams beundrare den internationella handduksdagen (Towel Day) och visar sin respekt för författaren genom att alltid ha med sig en handduk. Vikten av att alltid ha med sig en handduk vart man än går beskrivs i Liftarens guide till galaxen.

Referenser

Externa länkar 

  
 h2g2 särskild webbplats för The Hitch Hiker's Guide to the Galaxy-fans 
 

Engelskspråkiga författare
Brittiska science fiction-författare
Brittiska manusförfattare
Liftarens guide till galaxen
Brittiska kriminalförfattare
Personer från Cambridge
Födda 1952
Avlidna 2001
Män
Alumner från St. John's College, Cambridge
Handduksdagen

Handduksdagen eller Towel Day är en dag som firas till minne av författaren Douglas Adams. Den infaller den 25 maj varje år och firades första gången 2001, två veckor efter författarens död.

Högtiden firas genom att man bär med sig en handduk hela dagen, vart man än går.

Namnet på högtidsdagen kommer sig av att handdukar är ett viktigt inslag i Adams science fiction-serie Liftarens guide till galaxen; exempelvis betonas vikten att alltid ha med sig en handduk för att bofasta då antar att man haft allt annat nödvändigt bagage, men blivit av med det varför den bofaste då lånar ut lite vad som helst till liftaren, samt att handduken kan användas för att torka sig med, som segel till en liten flotte och till många andra viktiga saker.

Ett citat från kapitel tre i Douglas Adams bok Liftarens guide till galaxen beskriver hur viktig handduken är:

En handduk, står det, är utan all konkurrens det mest användbara föremål den interstelläre liftaren kan ha med sig. Å ena sidan har den stort praktiskt värde – man kan svepa den om sig när man reser över Jaglan Betas kalla månar, man kan ha den under sig när man ligger i marmorsanden i Santraginus V:s soldränkta stränder och inandas de mättade ångorna från havet, man kan dra den över sig när man sover en natt under de röda stjärnor som lyser så starkt över Kakrafoons ökenland, använda den som segel på en liten flotte nedför den väldiga, långsamma floden Moth, doppa den i vatten och använda den som tillhygge i slagsmål, svepa den runt huvudet för att skydda sig mot giftiga gaser eller mot en blick från den Dreglande Dånfinken på Traal (ett osannolikt enfaldigt djur; det tror nämligen att om du inte kan se det, kan inte det se dig – ett verkligt dumt djur alltså, men mycket mycket glupskt), man kan vinka med sin handduk som nödsignal och slutligen torka sig med den om den fortfarande är tillräckligt ren.

Å andra sidan, och det är än viktigare, kan en handduk ha ett oskattbart psykologiskt värde. Om till exempel en kloss (kloss = fastboende; icke-liftare) upptäcker att en liftare har en egen handduk tror han av någon anledning automatiskt att liftaren också innehar tandborste, tvättlapp, tvål, en burk med skorpor, fältflaska, karta och kompass, snören, myggspray, regnkläder, rymddräkt, etc, etc. Det blir då så mycket lättare för klossen att låna liftaren någon av dessa eller ett dussin andra artiklar som han händelsevis råkat ”förlora”? Klossen kommer att tro att en man som kan lifta kors och tvärs genom galaxen, leva som fåglarna på marken, kämpa mot dåliga odds och ta sig fram, men ändå vet var han har sin handduk, en sådan man är någonting att räkna med.

Flera nyhetskällor världen över har nämnt Handduksdagen, såsom de norska tidningarna Aftenposten och NRK Nyheter, liksom National Public Radio, Los Angeles. Handduksdagen har också förekommit i många mindre media, särskilt svenska tidningar och nyhetssajter på webben.

Referenser

Externa länkar 
 Handduksdagen på webben

Liftarens guide till galaxen
Temadagar i maj

es:Douglas Adams#El día de la toalla
Systema (kampkonst)

Systema (från ryska: Система, systemet) är en rysk självförsvarsmetod, kampkonsts-närstridsform som saknar fasta utgångsställningar (sk fighting stances), tekniker och regler. RMA Systema anses mer som en självförsvarsmetod självskydds närstrids stil än kampsport då det ej förekommer matcher eller tävlingar inom RMA Systema.

Träningen syftar till överleva ett väpnat överfall med en eller flera angripare. Träningen innefattar bland annat försvar vid överfall med tillhyggen som kedjor, biljardköer, basebollträn, knivar och skjutvapen i olika situationer. Träningen innefattar inte bara att kunna skydda sig själv utan också att kunna avstyra och ingripa när ens vänner överfalls.

Ursprung 
RMA Systema är en av de stilar som ryska och sovjetiska Spetsnaz tränats i. Ursprunget till RMA Systema anses finnas hos kosackerna och de ryska ortodoxa munkarna. Systema lärdes ut och utvecklades främst, under Sovjeteran, hos Spetsnazförbanden då den i princip uteslutande lärdes ut till vissa Spetznasenheter, till exempel Stalins personskydd. Än idag utbildas ryska Spetsnazenheter i Systema av bland andra Mikhail Ryabko.

Systemet 
Systema bygger på instinktiva rörelser och reflexer istället för förutbestämda tekniker och rörelsescheman. Till skillnad från många andra kampsporter har utövarna inga speciella dräkter, graderingsbälten, eller ceremonier. Det finns heller inga speciella ord eller termer för slag eller rörelser inom Systema. Istället finns fyra grundprinciper: andning, konstant rörelse, avslappning och kroppsform.

Man uppmanas att lära sig genom att kreativt prova sig fram och se vad som är möjligt. Genom att till exempel minska tempot i träningen minskar man adrenalinnivån och ökar därmed inlärningsmöjligheterna, vilket ger utövarna en chans att aktivt reflektera över vad som sker medan det sker, utan stressfaktorn. Stegvis ökas sedan fart och kraft i de olika träningsmomenten.

Externa länkar 
http://www.systemaryabko.com/en.html Ryabkos sida]
Russian Martial Art. the System.(av Vladimir Vasilev) 

Kampsporter
Sport i Ryssland
Dollar (olika betydelser)

Dollar eller $ kan syfta på:

Dollar – ett namn på valuta i flera länder
 Dollar – en valuta i ett land, se tabell i dollar
Dollar (pjäs) – en komedi i tre akter av Hjalmar Bergman
Dollar (film) – en svensk film från 1938 i regi av Gustaf Molander
Dollar (musikgrupp) – en brittisk popduo bildad 1978
Dollar, Skottland – en ort i Skottland
Dollar (spel) – ett datorspel baserat på Liza Marklunds böcker om Annika Bengtzon
Dollar (bok) – en bok av Lee Child
 Spansk dollar – en tidigare valuta
 $#*! My Dad Says – en amerikansk TV-serie från 2010/2011, se $h*! My Dad Says

Se även 
 Daler
Sand

Sand är ett finkornigt granulärt material från bergarter som vanligen huvudsakligen består av kiseldioxid och silikater. Den tekniska definitionen av sand är ett naturligt bildat material med en kornstorlek från 0,063 mm till 2,0 mm diameter. Om kornstorleken är större än 2 mm kallas materialet för grus och om den är mindre än 0,063 mm kallas materialet för silt.

Sand förekommer naturligt på ställen där väder och vind haft lång tid på sig att nöta ner urberget. Sådana platser är exempelvis stränder och öknar. Genom frostsprängning och nötning har sand även bildats under istidernas avsmältningsperioder då stora ismassor och smältvattenströmmar skapade bland annat sand- och rullstensåsar. Sand ingår oftast som en beståndsdel i moränmark, tillsammans med finare och grövre korn.

Sandjordar ger god dränering men dåligt med näring till växter.

Användningsområden 
Ett stort användningsområde för sand är för framställning av betong. Genom snabb och kraftig upphettning av sand framställs glas. Andra exempel är vägsand för halkbekämpning på vägar, i sandlådor såsom leksandlådor och som kattsand för tamkatters avföringsplats.

Vatten som sipprar genom sand blir renare och mer drickbart eftersom den stora sammanlagda ytan på alla sandkorn kan binda stora mängder småpartiklar ur vattnet. Detta fenomen utnyttjas av en del vattenreningsverk i Sverige, bland annat i Södertälje.

Beroende på användningsområde ställs olika krav på sandens kornstorlek, kemiska sammansättning och renhet.

Kornstorlek 

I gällande svensk och europeisk standard för kornstorlekar () omfattar sand intervallet 0,063-2 mm. Baserat på kornstorleken kan sand delas upp i grovsand (0,63–2 mm), mellansand (0,2–0,63 mm) och finsand (0,063–0,2 mm). I äldre svensk terminologi (Atterbergs korngruppsskala) omfattade sand 0,2-2 mm, medan 0,06-0,2 mm betecknades grovmo.

Se även 
 Grus
 Jordart
 Kornstorlek
 Sandslott
 Kvicksand

Referenser

Externa länkar 

 
Jordarter
Antillerna

Antillerna är en grupp av öar i Västindien, som i sin tur delas in i två grupper:
 Stora Antillerna – Kuba, Hispaniola, Jamaica och Puerto Rico
 Små Antillerna – ett band av mindre vulkanöar som sträcker sig från Jungfruöarna till Aruba
 Öarna över vinden 
 Läöarna (Leeward Islands)
 Lovartöarna (Windward Islands)
 Öarna under vinden (Leeward Antilles)

Tillsammans omfattar öarna en areal om 220 000 km² och skiljer Karibiska havet från Atlanten. Själva namnet Antillerna härstammar från en sagoö i Atlanten som fanns utritad på medeltida kartor. Större delen av öarna har ett tropiskt regnskogsklimat med en medeltemperatur mellan 25 °C och 29 °C. I norr är årsnederbörden omkring 1 000 till 2 000 mm, medan den kan vara långt högre lokalt samt i de södra delarna beroende på passadvindarna. Ögruppen drabbas ofta hårt av tropiska cykloner.

Nationer och territorier

Lucayiska öarna 
 
  (Storbritannien)

Stora Antillerna 

 
 Hispaniola
 
 
 
  (USA)
  (Storbritannien)

Små Antillerna

Öarna över vinden 

  (Nederländerna)
  (Nederländerna)
  (Nederländerna)
   Dependencias Federales Venezuela
Los Monjesöarna 
La Tortugaön
La Solaön 
Los Testigosöarna 
Los Frailesöarna
Patosön 
Los Roques 
La Blanquillaön 
Los Hermanosöarna 
La Orchilaön
Las Avesöarna 
Avesön 
  Nueva Esparta State
 Isla Margarita
 Coche
 Cubagua

Läöarna 

  (Storbritannien)
 
 Antigua
 Barbuda
 Redonda
  (Storbritannien)
  (Frankrike)
 La Désirade
 Marie-Galante
 Les Saintes
  (Storbritannien)
  (Nederländerna)
  (Frankrike)
 Saint Martin
  (Frankrike)
  (Nederländerna)
 
 Saint Kitts
 Nevis
  (Nederländerna)
  (USA)
 Saint Croix
 Saint Thomas
 Saint John

Lovartöarna 

 
 
  (Frankrike)

Övriga öar 
 
 
 Tobago
 Trinidad

Se även 
 Läöarna 
 Lovartöarna 
 Franska Antillerna
 Nederländska Antillerna
 Antillerströmmen, en permanent ytström som är en fortsättning av Norra ekvatorialströmmen i Atlanten

Referenser

Externa länkar 

Västindiens öar
Nordamerikas ögrupper
Ögrupper i Atlanten
Upplands runinskrifter 705

Runinskrift U 705 var ristad på en runsten som fanns i Öster-Dalby, Mobacka i Veckholms socken, Uppland.

Stenen 
Stenen avritades på 1600-talet av Johan Hadorph, därefter försvann den och först 1926 upptäckte man att den använts för att tillverka en kvarnsten. Ornamentiken med kors, kringla och rundrake går i Urnesstil och stenen ristades av runmästaren Balle. Möjligen som parstenen till U 704. Den från runor översatta inskriften lyder enligt nedan:

Inskriften 

Runsvenska: [* ulaifr * tuk hiulmfastr * au... ...u- auk] * (e)(n)[ibrantr] * þair * litu * [raisa * s](t)ain * [þ... ...ui-... bali * ri...]

Nusvenska: Olev och Holmfast och ... och Ännebrant de läto resa (denna) sten ... Balle ristade

Se även
Alfabetisk lista över runinskrifter
Lista över Upplands runinskrifter

Externa länkar
Kvarnstenen
U 705 på kulturbilder.wordpress.com.

Upplands runinskrifter 0705
Runinskrifter i Enköpings kommun
Universitetsparken, Uppsala

Universitetsparken i Uppsala är ett parkområde framför Universitetshuset, Uppsala universitets huvudbyggnad. Parken förvaltas av statens fastighetsverk.

Parken som på 1700-talet var en trädgårdsanläggning som hette Gustavianska Academiens trädgård,  skapades under 1880-talet i samband med uppförandet av Universitetshuset.  Parken avgränsas av S:t Olofsgatan, S:t Larsgatan, Ekermanska huset, Gustavianum och Biskopsgatan.

I parken finns en unik flora av träd bestående av ungefär 40 arter. Sammanlagt finns det cirka 100 träd vilka hälften är planterade 1887. Trädskiktet har sedan 70-talet föryngrats genom beskärning och nyplantering, senast 2010 då lindarna beskars kraftigt för att öka livslängden med cirka 20 år.

I Universitetsparken står en stor staty av Erik Gustaf Geijer från 1888, signerad John Börjeson. Längs Gustavianum och Biskopsgatan står nio runstenar, som hittats i och utanför staden.

Referenser

Noter 

Uppsala universitet
Parker i Uppsala
Byggnadsminnesförklarade trädgårdar
Byggnadsminnen i Uppsala kommun
Olof Celsius

Olof Celsius kan syfta på:

Olof Celsius den äldre, född 1670, död 1756, botaniker, språkforskare och präst.
Olof Celsius den yngre, född 1716, död 1794, ämbetsman, kyrkoman, politiker och historiker.