Bjurholms kommun

Bjurholms kommun är en kommun i Västerbottens län. Centralort är Bjurholm. 

Den brutna terrängen består av ett vidsträckt skogslandskap som genomflyts av Öreälven. Jord- och skogsbruket räknas som stommen i det lokala näringslivet, detta trots skogsbrukets rationalisering och att mer än två tredjedelar av jordbruksföretagen lagts ner sedan 1950-talets början. 

Sedan kommunen bildades 1983 har befolkningstrenden varit starkt negativ. Efter valen på 2010-talet har Alliansen styrt kommunpolitiken.

Administrativ historik
Kommunens område motsvarar Bjurholms socken där vid kommunreformen 1862 Bjurholms landskommun bildades.

I området fanns även Bjurholms municipalsamhälle mellan 30 juni 1934 och 31 december 1962.

Kommunreformen 1952 påverkade inte indelningarna i området, då varken Västerbottens eller Norrbottens län berördes av reformen.

Bjurholms kommun bildades vid kommunreformen 1971 genom en ombildning av Bjurholms landskommun. 1974 uppgick kommunen i Vännäs kommun men utbröts därur 1983 och återbildades som egen kommun.

Kommunen ingick från bildandet till den upphörde 1974 i Umebygdens domsaga och den 1983 återbildade ingår i Umeå domkrets.

Geografi
Kommunen är belägen i landskapen Ångermanland och Västerbotten. Den gränsar till Lycksele, Nordmalings, Vindelns, Vännäs, Åsele och Örnsköldsviks kommuner.

Topografi och hydrografi

Det vidsträckta skogslandet som utgör kommunen har bruten terräng, varigenom Öreälven flyter. Höjderna är restberg av ett äldre, nederoderat peneplan och dessa når i regel ligger 250–350 meter över havet. Höga nipor, och på vissa sträckor i norr, branta bergväggar på sidorna av trånga pass omgärdar den djupt nedskurna älven. Älven bildar ett meanderlopp med korvsjöar, som vittnar om äldre älvfåror, söder om centralorten. Under landhöjningsfasen har deltaplan utbildats i flera etapper i dalgången, som ligger under högsta kustlinjen. Jordbruksområden med jordar av finmo och mjäla finns kring Öreälvens dalgång, varav 20 procent används för kornodling och 70 procent för vallodling. Högre upp i terrängen, på ömse sidor om älven, löper två vägar ligger gårdar som mestadels ligger i rad längs med dessa vägar.

Nedan presenteras andelen av den totala ytan 2020 i kommunen jämfört med riket.

Naturskydd
År 2022 fanns 22 naturreservat i Bjurholms kommun. Det 163 hektar stora naturreservatet Dyngstomberget, som även är klassat som Natura 2000-område, omfattar gamla naturskogar de tre bergen Dyngstomberget, Blåbärsberget och Trollberget. Även Balbergets naturreservat är beläget på ett av kommunens berg, men reservatet är inte enbart känt för dess mäktiga sydbrant utan också för att där växer Sveriges nordligaste hasselbuske. Som kontrast till flera naturreservat på berg består Lagnäset av byns gemensamma slåtteräng, en äng som år efter år fått naturlig gödsling av det slam som spolades upp i samband med vårflodens översvämningar.

Flora och fauna
I Bjurholms kommun finns den nordligaste förekomsten av hassel i Sverige, en rest från värmetidens (7000–3000 före Kristus) växtlighet.

År 2012 återupptäcktes lantrasen Bjurholmshöna i Bjurholms kommun. När den återupptäcktes hade den varit i samma familjs ägo sedan 1800-talet. De starkaste individerna av rasen har överlevt det kalla klimatet vilket lett till att hönsen nu gärna är ute på vintern. Då arten är väldigt sällsynt har en genbank skapats där framtida ägare förpliktigar sig att inte blanda rasen med andra höns.

Administrativ indelning
För befolkningsrapportering består kommunen av ett enda område, före 2016 Bjurholms församling och från 1 januari 2016 av distriktet Bjurholm.

Tätorter
I Bjurholms kommun fanns vid tätortsavgränsningen 2015 endast en tätort, Bjurholm, som hade  invånare den 31 december 2016.

Styre och politik

Styre 
Mandatperioden 2010 till 2014 styrdes kommunen av Alliansen som hade 20 av 31 mandat.

Alliansen behöll makten både efter valet 2014  och efter valet 2018. Koalitionen uppgav att den skulle fokusera på ekonomi i balans, skolan, äldrevården, bostäder och företagandet under mandatperioden 2018 till 2022.

Kommunfullmäktige

Presidium

Mandatfördelning i Bjurholms kommun, valen 1982–2022

Nämnder

Kommunstyrelse 

Totalt har kommunstyrelsen nio ledamöter, varav tre tillhör Moderaterna, tre tillhör Socialdemokraterna, medan Centerpartier, Kristdemokraterna och Sverigedemokraterna har en ledamot vardera.

Lista över kommunstyrelsens ordförande

Övriga nämnder 
Bjurholms kommun har en politiker- och förvaltningsorganisation där nämnder och kommunstyrelse är direkt underställda kommunfullmäktige. Kommunens verksamhet är fördelad mellan kommunstyrelsen, kultur- och utbildningsnämnden och omsorgsnämnden. Myndighetsfrågorna hanteras av miljö- och byggnämnden.

Valresultat i kommunalvalet 2018 

Källa:

Internationella relationer 
Bjurholm beskriver att samverkan med vänorter är en del av det allmänna internationaliseringsarbetet inom många kommuner. Kommunen har två vänorter samt en samverkansort. Vänortssamarbetet med  Bardu kommun i Norge inleddes i början på 1970- talet. Vänortssamarbetet med Ijo i  Finland har utvecklats över tid. Samarbetet har ägt rum i olika former sedan efterkrigstiden. Sedan år 2004 finns även en samverkansort – Fara Novarese i Italien. Samarbetet beskrivs inkludera "erfarenhets-utbyten inom kommunorganisation, politik och skola".

Ekonomi och infrastruktur

Näringsliv 
Jord- och skogsbruket räknas som stommen i det lokala näringslivet, detta trots  skogsbrukets rationalisering och att mer än två tredjedelar av jordbruksföretagen lagts ner sedan 1950-talets början. I början av 2020-talet var 18 procent av den förvärvsarbetande befolkningen sysselsatta inom jord- och skogsbruk och 13 procent var sysselsatta inom tillverknings- och byggindustri. Därtill fanns även ett antal mindre trävaruföretag. En växande bransch i kommunen var turismen. 

År 2020 var kommunen själv den största arbetsgivaren med 240 årsarbetande. Den största privata arbetsgivaren var Chip & Circuit Nord AB med 35 anställda.

Infrastruktur

Transporter 
Kommunen genomkorsas av riksväg 92 som löper genom centralorten. Genom västra delen av kommunen går länsväg 352 från söder till norr och genom östra delen av kommunen går länsväg 353, även den från söder till norr. Den senare används ofta som genomfart från E4 mot inlandet. 

Bristen på transportmöjligheter uppges vara en stor brist som minskar möjligheten till pendling för arbete och studier i Umeå och Örnsköldsvik.

Utbildning
I Bjurholm finns fyra förskolor, varav två bedrivs i privat regi. Den ena privata förskolan bedrivs av Sionförsamlingen och har en kristen profil. I tätorten ligger kommunens enda grundskola, Castorskolan. Det är en skola som sträcker sig från förskoleklass till årskurs nio. Där finns även fritids. Det finns ingen gymnasieskola i kommunen, eleverna kan istället välja att åka till gymnasieskola Liljaskolan i Vännäs alternativt en gymnasieskola i Umeå. 

År 2021 hade 14,8 procent i åldersgruppen 25-64 år minst tre års eftergymnasial utbildning, vilket kan jämföras med snittet för riket där motsvarande siffra var 29,6 procent.

Befolkning

Demografi 
Bjurholms kommun var länge Sveriges minsta beträffande folkmängd, från sitt bildande och 40 år framåt. 2023 blev Dorotea kommun mindre än Bjurholm, med en invånare. En månad senare var Bjurholms kommun åter minst, då antalet invånare i Dorotea var 15 personer fler än i Bjurholm enligt SCB.

Befolkningsutveckling
Mellan 1970 och 2015 minskade befolkningen i Bjurholms kommun med 37,3 procent jämfört med hela Sveriges befolkning som under samma period ökade med 18,0 procent.

Befolkningstäthet
Kommunen hade den 31 december 2017 en befolkningstäthet på 1,9 invånare per km², medan den i riket var 24,8 inv/km².

Könsfördelning
Den 31 december 2017 hade Bjurholms kommun en könsfördelning på 1,09 män per kvinna. Fördelat på ålder såg könsfördelningen ut på följande sätt:
 0–14 år: 1,27 män per kvinna
 15–24 år: 1,35 män per kvinna
 25–54 år: 1,00 män per kvinna
 55–64 år: 1,30 män per kvinna
 65 år och äldre: 0,93 män per kvinna

Åldersfördelning
Medelåldern i kommunen år 2016 var 46,5 år (varav 44,8 år för män och 48,2 år för kvinnor) vilket ligger över rikets genomsnitt på 41,2 år (varav 40,3 år för män och 42,2 år för kvinnor).

Åldersfördelningen i Bjurholms kommun enligt siffror från Statistiska centralbyrån avseende förhållandena den 31 december 2017:

Utländsk och svensk bakgrund
Den 31 december 2016 utgjorde antalet invånare med utländsk bakgrund (utrikes födda personer samt inrikes födda med två utrikes födda föräldrar) 296, eller 12,06 % av befolkningen (hela befolkningen: 2 454 den 31 december 2016), vilket var under riksgenomsnittet på 22 %. Den 31 december 2002 utgjorde antalet invånare med utländsk bakgrund enligt samma definition 76, eller 2,91 % av befolkningen (hela befolkningen: 2 608 den 31 december 2002).

Invånare efter födelseland
Denna tabell redovisar födelseland för Bjurholms kommuns invånare enligt den statistik som finns tillgänglig från Statistiska centralbyrån (SCB). SCB redovisar endast födelseland för de fem nordiska länderna samt de 12 länder med flest antal utrikes födda i hela riket. En person som inte kommer från något av de här 17 länderna har istället av SCB förts till den världsdel som födelselandet tillhör. Personer födda i Sovjetunionen samt de personer med okänt födelseland är också medtagna i statistiken.

Utländska medborgare
Den 31 december 2016 hade 170 invånare (6,93 procent), varav 93 män och 77 kvinnor, ett utländskt medborgarskap och saknade samtidigt ett svenskt sådant. Personer som har både utländskt och svenskt medborgarskap räknas inte av Statistiska centralbyrån som utländska medborgare.

Kultur

Kulturarv 
År 2022 fanns 140 fornlämningar, som hittats i kommunen, registrerade hos Riksantikvarieämbetet. Av dessa var en majoritet fångstgropar men även boplatser, gårdstomter och härdar fanns bland lämningarna. Kommunen saknade byggnadsminnen, men flera kulturhistoriska byggnader finns uppförda på hembygdsområdet.

Kommunvapen
Blasonering: I blått fält en av vågskuror bildad bjälke av guld, belagd med en gående svart bäver med tunga, tänder och klor röda.

I ett sockensigill från 1800-talet återfanns en bäver, som fick ligga till grund för vapnet, som fastställdes 1951. Ordet bjur i namnet betyder också just bäver. Vapnets giltighet upphörde när Bjurholms kommun gick upp i Vännäs kommun 1974, men återtogs vid delningen 1983.

Se även
Personer med anknytning till Bjurholms kommun
Vännäs kommunblock

Källor

Externa länkar
Bjurholms kommuns officiella webbplats

Sveriges kommuner