kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lats

Lats (Ls - Latvijas lats) var den valuta som användes i Lettland från och med 1992 till och med den 31 december 2013, då den ersattes av euron. Valutakoden var LVL. 1 Lats (pluralform lati) = 100 santīmu (singularform santīms).

Valutan infördes 1922 och ersatte den tidigare lettiska rublis som infördes 1918. Valutan gällde fram till den  sovjetiska ockupationen 1940. Lats återinfördes i oktober 1992.

Valutan var bunden till euron sedan 2005 genom Europeiska växelkursmekanismen.

Användning 
Valutan gavs ut av Latvijas Banka - LB som grundades 1922 och var i arbete fram till 1940. LB nygrundades 1993 och har huvudkontor i Riga.

Lettland övergick till euro från och med den 1 januari 2014.

Valörer 
 mynt: 1 Lats och 2 Lati 
 underenhet: 1, 2, 5, 10, 20 och 50 santīmu
 sedlar: 5, 10, 20, 50, 100 och 500 LVL

Externa länkar 
 Centralbanken LB
 LVL sedlar

Lettlands ekonomi
Ej längre existerande valutor inom euroområdet
Bildanden 1922
Stjärnvalv

Ett stjärnvalv är ett valv där ribborna bildar ett stjärnformigt mönster.

Valv
Erik H. Erikson

Erik Homburger Erikson, född 15 juni 1902 i Frankfurt am Main, död 12 maj 1994, var en judisk-amerikansk psykoanalytiker. 

Erikson var och är ett av de ledande namnen inom psykoanalytiskt orienterad utvecklingspsykologi. Han var även professor på Harvard fram till pensioneringen 1970.

Asteroiden 11521 Erikson är uppkallad efter honom.

Eriksons psykosociala utvecklingsteori 
Eriksons psykosociala utvecklingsteori går ut på att individen utvecklas genom 8 olika faser, där varje fas kan kopplas till ett specifikt åldersspann och där varje fas för med sig en särskild utmaning som individen behöver hantera.  Sättet på vilket man hanterar dessa konflikter, blir avgörande för individens fortsatta psykosociala utveckling. Trots att Eriksons teorier fortfarande används och lärs ut, har de inte kunnat föras i bevis. Till skillnad från andra kända utvecklingspsykologiska fasteorier, som Sigmund Freuds psykosexuella utvecklingsteori och Jean Piagets kognitiva utvecklingsteori, tar Eriksons åtta faser inte slut vid vuxen ålder utan sträcker sig över hela livsloppet.

Faser 
Erikson ansåg att personlighetsutvecklingen följer ett bestämt mönster, där varje fas är kopplad till ett ålderspann. Med varje fas följer en särskild utmaning[2].

I ett tillägg till boken "Den fullbordade livscykeln" lade Erikson med hjälp av sin hustru Joan Erikson till en nionde fas (mellan vuxenåldern och ålderdomen, som baseras på Lars Tornstams teori om gerotranscendens.

Det man som individ behöver tillägna sig/inlemma i sin identitet är i de olika faserna enligt Erik Homburger Eriksson 
hopp (hope)
viljestyrka (will)
meningsfullhet (purpose)
kunskap, skicklighet (competence)
trofasthet (fidelity)
kärlek i nära relationer, familj och arbete (love in intimate relationships, work and family))
omhändertagande (caring)
vishet (wisdom)

Kritik av Eriksons psykosociala utvecklingsteori 
En styrka i Eriksons psykosociala utvecklingsteori är att teorin, till skillnad från ett antal andra teorier, utgår från att personlighetsutveckling pågår under hela livet. En svaghet i teorin utgörs av uppfattningen att personlighetsutvecklingen följer ett bestämt trappstegsmönster, där varje fas bidrar med ett visst vägval och en viss styrka.

Bibliografi

 (med: Joan M. Erikson och Helen Q. Kivnick)

 (redaktör: S.P. Schlien)

På svenska

Om Erikson och hans teorier

Böcker

Dokumentärfilm
 "Everybody Rides the Carousel" (documentary film) (Hubley, 1976)

Källor

Externa länkar 

 

Födda 1902
Avlidna 1994
Danska psykologer
Tyska psykologer
Amerikanska psykologer
Utvecklingspsykologi
Män
Stjärntecken

Ett stjärntecken är en av tolv lika delar av ekliptikan som västerländsk astrologi traditionellt brukar delas in i. Varje stjärntecken är indelat i 30° vilka tillsammans blir 360°. Stjärntecknen används då man ställer horoskop. Startpunkten för denna indelning brukar utgå från solens position vid vårdagjämningen. Stjärntecknen har främst fått namn efter de stjärnbilder som i antikens Grekland låg inom respektive segment i zodiaken. 

Tabellen visar de styrande planeterna, de fyra klassiska elementen och de tre kvaliteterna.

De fyra elementen 
Varje tecken förknippas med ett av de klassiska elementen, vatten, eld, jord och luft. Eld och luft är positiva eller extroverta maskulina tecken medan vatten och jord är negativa introverta feminina tecken.

De tre kvaliteterna 
De tre kvaliteterna korresponderar till fyra tecken var och står för tre olika grundattityder till livet.

 Kardinala (ledande) tecken är Väduren, Kräftan, Vågen och Stenbocken. 
 Fixa (fasta) tecken är Oxen, Lejonet, Skorpionen och Vattumannen.
 Föränderliga tecken är Tvillingarna, Jungfrun, Skytten och Fiskarna.

Stjärntecknens symboler 

Varje tecken brukar betecknas med en speciell symbol enligt nedanstående uppställning. Intill det svenska namnet anges också den latinska eller grekiska benämningen, som ofta återfinns in astrologiska tabeller istället för den svenska. Numera har stjärnbilderna förflyttat sig ungefär 30° i förhållande till jorden, så i verkligheten är det stjärnbilden för det föregående tecknet som idag ligger inom ett segment. Det är dock inte alla astrologer som tar hänsyn till denna diskrepans. Därunder är den kalendariska period som varje stjärntecken traditionellt omfattar med viss variation från år till år angiven:

Referenser

Se även 
 Zodiaken

Astrologi
Symboler
Etyn

Etyn eller acetylen är den enklaste av alkynerna. Molekylen består av två väteatomer som är bundna till var sin kolatom, där de två kolatomerna har en trippelbindning mellan sig. Eftersom det finns en trippelbindning mellan kolatomerna kallas kolvätet omättat. Etyn upptäcktes av Edmund Davy år 1836.

Acetylen förvaras löst i aceton i gasflaskor.

Egenskaper
Acetylen är i sig en färglös och luktfri gas, som dock ofta i handelskvaliteter kan ha en svag vitlöksdoft. När gasen blandas med syre, bildas vid de rätta proportionerna en explosiv gasblandning.

Produktion
Acetylen produceras när kalciumkarbid får reagera med vatten, och vid processen bildas det även kalciumhydroxid.

För att producera kalciumkarbid värmer man en blandning av kalciumoxid och kol till cirka 2000 °C.

Acetylen kan även produceras genom upphettning av till exempel metanol- eller etanol-ångor i ett syrefritt rör.

Praktiskt utbyte är att 1 kg karbid av god kvalitet i små karbidlyktor ger cirka 250 l gas eller något mer. I stora gasverk, till exempel för gassvetsning, blir utbytet bättre – inemot 290 l/kg.

Avfallet, den släckta kalken, kan användas som jordförbättringsmedel och vid tillverkning av murbruk.

Utförande
Det praktiska utförandet kan utformas enligt endera av två principer:
 Karbid-till-vatten-metoden: Krossad karbid (grus) strömmar långsamt genom en liten, timglasliknande öppning, ner i en sluten behållare med vatten. I behållarens övre del sitter ett munstycke med ett eller flera mycket små hål, där den utströmmande gasen kan tändas.
 Vatten-till-karbid-metoden: Vatten droppar från en behållare upptill ner i ett undre, slutet kärl innehållande karbid. Gasen tas ut på samma sätt som ovan.

En ventil reglerar hur mycket karbidgrus resp vatten som kan droppa ner i generatorn och därmed också hur mycket acetylengas som bildas. Detta reglerar även lågans storlek.

Om två hål i ett munstycke är snedriktade så att dellågorna möts, blir temperaturen så hög att även det bildade fria kolet förbränns. Därvid minskar sotbildningen.

Historia
Acetylenbelysningen kom först i bruk i början av 1890-talet, sedan man i Amerika lyckats att med hjälp av elektriska ugnar framställa kalciumkarbid industriellt. Eftersom gasen var mycket explosiv inträffade flera olyckor, och lamporna råkade i vanrykte. 1896 lyckades dock de franska kemisterna Glaude och Hess övervinna problemet genom att under tryck lösa acetylenen i aceton. Framför allt var det dock Gustaf Daléns förbättringar som gjorde acetylenbelysningen till den vanligaste fyr- och järnvägsbelysningen.

Användning
Acetylen används vid svetsning tack vare den höga förbränningstemperaturen (cirka 3 600 °C, med flamtemperatur 3 100 °C), när den blandas med ren syrgas. Acetylen är den industribränngas som ger den hetaste och mest koncentrerade lågan. När etyn brinner i luft bildas en klar, starkt sotande låga som förr användes för belysning i karbidlampor, till exempel i form av cykellyktor och gruvlampor.

Se även
 Alkyner
 Etynol
 Propyn

Källor

Externa länkar

Kolväten
Alkyner
energigas
Exil

Exil, , eller landsflykt avser förhållandet att en person (exilanten) bor utanför sitt eget land, men utan att ha släppt sin identifikation med landet.

Bakgrund 
Ordet exil kommer av latinets exsilium med samma betydelse och användning. Ursprungligen användes det i betydelsen landsförvisning, det vill säga när någon förvisas (deporteras) från sitt land.

Under 1800-talet kom det istället att användas om den typ av landsflykt som bland annat en del revolutionära politiker tvingades till. Under 1900-talet har det oftare kommit att förknippas med flyktingars vistelse utomlands; flykten till ett asylland kan ha föregåtts av förföljelse på grund av ras, nationalitet, religion eller politisk verksamhet. Under delar av 1900-talet har flyktingströmmarna särskilt i samband med större krig tidvis varit strida, och både första och andra världskriget, krigen i före detta Jugoslavien samt Mellanöstern har byggt på mängden exilanter. Samtidigt har de mottagande staterna (bland annat inom EU) satt upp hinder för att kunna begränsa mängden flyktingar.

Effekter 
Exilen medför ofrivillig förlust av språklig, social och kulturell samhörighet och förankring. I många länder har exilanter möjlighet att ansöka om asyl som ska skydda dem mot att utvisas tillbaka till det land som de flytt ifrån och där deras rättssäkerhet hotas.

Se även 
 Exilregering
 Flyktingspionage
 Exil, album av Björn Afzelius från 1984

Referenser 

Flyktingar
Internationalisering

Internationalisering innebär anpassning till och samarbete mellan flera nationer.

Inom teknik och kultur innebär internationalisering att man skapar förutsättningar för samarbete och förståelse mellan nationerna. Till exempel en produkt som är "internationaliserad" kan användas i flera kultur- och språkområden. Ett exempel på en sådan produkt är potatisskalaren.

Inom ekonomisk geografi görs ofta en distinktion mellan internationalisering och globalisering, där globalisering avser en djupare gränsöverskridande ekonomisk integration, medan internationaliseringen avser samarbete mellan nationer.
Skillnaden mellan globalisering och internationalisering är att det förra avser ett upphävande av nationsgränser medan det senare betyder ett samarbete över dem.

Inom företagsekonomi innebär internationalisering till vilken grad företaget är engagerat i internationella affärer. Internationalisering kan därför ske i båda riktningarna, dels genom en utåtriktad internationalisering, exempelvis export, men även en inåtriktad internationalisering, exempelvis genom import. Internationaliseringsprocessen beskrivs i Uppsalamodellen.

Se även
Internationalism

Källor

Noter

Internationella relationer
Globalisering
Liberalisering

Liberalisering avser generellt sett en lindring av tidigare lagar och förbud, ofta gällande sociala eller ekonomiska frågor. Bland de sociala frågorna handlar det typiskt om en mildring av lagar som begränsar till exempel skilsmässor, abort, homosexualitet eller droger. Inom ekonomin kan liberalisering till exempel avse frihandelsavtal, avregleringar, privatiseringar och nedskärningar i offentlig sektor.

Se även 
 Liberalism
 Pragvåren

Politiska termer
Indian Institute of Technology

Indian Institute of Technology ("Indiens tekniska högskola" (IIT)) är Indiens mest välrenommerade tekniska högskola med campus på många orter runt om i Indien. Intagningsprovet till IIT heter JEE (Joint Entrance Exam). Cirka 600 000 studenter per år söker till IIT, varav 5 500 antas. Många av de i utlandet efterfrågade indiska datorexperterna och företagsledare har fått sin utbildning vid IIT.

Campus 
 Bombay (Mumbai)
 Kanpur
 Delhi
 Kharagpur
 Chennai (Madras)
 Roorkee
 Guwahati

Externa länkar 
 Indian Institute of Technology Bombay
 International Students

Tekniska högskolor i Indien
Lil' Kim

Kimberly Denise Jones, mer känd under artistnamnet Lil' Kim, född 11 juli 1974 i Brooklyn, New York, är en amerikansk rappare och skådespelare.

Lil' Kim blev först känd i mitten av 1990-talet när hon var med i hiphop-gruppen Junior M.A.F.I.A. Hon började sedan sin solokarriär och toppade försäljningslistorna i USA flera gånger. Hon har haft en kärleksrelation med rapparen The Notorious B.I.G. som blev föremål för mycket skvaller under 1990-talet.

När Lil' Kim släppte hennes första soloalbum, Hard Core (1996), var hon en av mycket få kvinnliga rappare. Med coverlåten "Lady Marmalade" (som hon gjorde tillsammans med Christina Aguilera, Pink och Mýa år 2001) blev hon den första kvinnliga rapparen som toppade Billboard Hot 100-listan.

Diskografi 
 Studioalbum

 Samarbeten
 (med Junior M.A.F.I.A.)

Filmografi i urval

Referenser

Externa länkar 

 

Pseudonymer
Afroamerikanska rappare
Amerikanska skådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Kvinnor
Levande personer
Födda 1974
Personer från Brooklyn
Atal Bihari Vajpayee

Atal Bihari Vajpayee, född 25 december 1924 i Gwalior, Madhya Pradesh, död 16 augusti 2018 i New Delhi, var en indisk politiker som var Indiens premiärminister 1996 samt 1998–2004.

Sedan regeringskoalitionen National Democratic Alliance förlorat valet lämnade Vajpayee den 13 maj 2004, efter sex år vid makten, in sin avskedsansökan till presidenten.

Vajpayee skrev flera poesisamlingar. Han var ogift och hade en adopterad dotter.

 1951 Deltog i bildandet av det hindunationalistiska partiet Bharatiya Jana Sangh (Indiska Folkförbundet).
 1957 Vald till ledamot i Indiens parlament.
 1977 Blev medlem i nybildade politiska partiet Janatapartiet, ett enhetsparti av bildat ur oppositionen mot Indira Gandhis auktoritära välde.
 1977-1980 Indiens utrikesminister i Janata Party-regeringen.
 1980 Lämnade Janata Party och deltog istället i bildandet av Bharatiya Janata Party.
 1996 Indiens premiärminister i 13 dagar.
 1998 Indiens premiärminister.
 1999 Vald som premiärminister för tredje gången.
 2004 BJP förlorar valet till Lok Sabha, Vajpayee avgår.

Källor

Externa länkar

Födda 1924
Indiens premiärministrar
Politiker i Madhya Pradesh
Män
Avlidna 2018
Indiens utrikesministrar
Kubanerna Örebro

Denna artikel behandlar supporterklubben. För den kubanska befolkningen, se Kuba.

Kubanerna Örebro är Örebro SK Fotbolls officiella supporterförening. Namnet är en hyllning till Mirosław Kubisztal, det tidiga 1990-talets polske målspruta i ÖSK.

Föreningen bildades i mitten på mars 2002, och fick snabbt ett stort gehör. Så stort att man 2003 tog över efter Black and White Force som officiell supporterförening. Föreningen växer år för år och har utvecklats på de flesta punkterna. Tidigare har supporterklubben Kubanerna Örebro hållit till på Västra Ståplats på Eyravallen, men inför säsongen 2005 flyttade Kubanerna till Sektion K på "Gamla Sitt". Säsongen 2006 flyttade man ner till västra stå igen. I slutet på säsongen revs västra stå för en ny läktare, och resten av säsongen flyttade Kubanerna tillbaka till sektion K. Inför Allsvenskapremiären 2007 stod en ny läktare klar, där nu Kubanerna Örebro står. Inför säsongen 2007 kan man säga att klacken delade på sig. Några av de lite äldre flyttade till Sektion K och bedriver nu en klack där, och Sektion K kallas för "den levande sektionen". Detta har gjorts för att få sittplatspubliken mer aktiv i stämningen, på Behrn Arena.

Externa länkar
Kubanerna Örebro
Svartvitt

Supporterklubbar i Sverige
Supporterklubbar bildade 2002
Abdul Kalam

Avul Pakir Jainulabdeen (A.P.J.) Abdul Kalam (tamil: அ.ப.ஜ. அப்துல் கலாம்; hindi: अवुल पकिर जैनुलाबदीन अब्दुल कलाम), född 15 oktober 1931 i Dhanushkodi, Tamil Nadu, död 27 juli 2015 i Shillong, Meghalaya, var en indisk luftfartsingenjör och politiker. Han var Indiens president från 18 juli 2002 till 25 juli 2007, då han efterträddes av Pratibha Patil. Abdul Kalam var tidigare ansvarig för det indiska kärnvapenprogrammet. 

Kalam föddes i en muslimsk familj i Tamil Nadu och var en renlevnadsman som iakttog såväl vegetarianism, absolutism som celibat.

Källor
 "Ex-Indian President APJ Abdul Kalam dies". CNN.

Externa länkar 
 National Informatics Centres webbplats om Abdul Kalam
 Dr APJ Abdul Kalam – A SITE FOR INSPIRATION AND NATION BUILDING

Indiens presidenter
Politiker i Tamil Nadu
Indiska ingenjörer
Födda 1931
Avlidna 2015
Män
Katarina-Sofia stadsdelsområde

Katarina-Sofia var 1997-2006 ett stadsdelsområde i Stockholms innerstad som bestod av stadsdelarna Södermalm och Södra Hammarbyhamnen och hade cirka 43 000 invånare. Stadsdelsförvaltningen låg på Östgötagatan 10.

Katarina-Sofia innefattade området öster om Götgatan, inklusive Danviksklippan, Lugnet, Hammarby Sjöstad, Henriksdalshamnen och Hammarby Industriområde. Stadsdelsnämnden startade sin verksamhet den 1 januari 1997 som en av 24 stadsdelsområden.

1 januari 1999 tillkom Södra Hammarbyhamnen, som tidigare hade varit en del av Hammarby stadsdelsområde. Resterande del av Hammarby stadsdelsområde överfördes vid samma tillfälle till Skarpnäcks stadsdelsområde. 

Den 1 januari 2007 gick Katarina-Sofia samman med Maria-Gamla stans stadsdelsområde och bildade Södermalms stadsdelsområde.

Församlingar inom stadsdelsområdet var Katarina och Sofia.

Referenser

Noter

Externa länkar
 Katarina-Sofia

Historiska stadsdelsområden i Stockholm
Södermalms stadsdelsområde
Maria-Gamla stans stadsdelsområde

Maria-Gamla stan var 1997-2006 ett stadsdelsområde i Stockholms innerstad med cirka 62 000 invånare. Stadsdelsområdet omfattade stadsdelarna Gamla stan, Riddarholmen, Långholmen, Reimersholme samt västra Södermalm (väster om Götgatan) ned mot Hornstull. Dessutom ingick ögruppen Årsta holmar, vilka ligger i stadsdelen Årsta, som dock i övrigt inte tillhörde Maria-Gamla stan. Stadsdelsnämnden startade sin verksamhet den 1 januari 1997 som en av 24 stadsdelsområden.

1 januari 1999 kom det tidigare stadsdelsområdet Hornstull att ingå i Maria-Gamla stan. Den 1 januari 2007 slogs Maria-Gamla stan samman med Katarina-Sofia stadsdelsområde och bildade  Södermalms stadsdelsområde.

Församlingar i Svenska kyrkan: Domkyrkoförsamlingen (del av), Maria Magdalena och Högalid

Referenser

Noter  

Historiska stadsdelsområden i Stockholm
Gamla stan
Södermalm
Södermalms stadsdelsområde
Enskede-Årsta stadsdelsområde

Enskede-Årsta var från 1999 fram till den 1 januari 2007 ett stadsdelsområde i Söderort i Stockholms kommun, vilket omfattade stadsdelarna Enskedefältet, Enskede gård, Gamla Enskede (med Dalen), Johanneshov, Stureby, Årsta (utom Årsta holmar) och Östberga.

Stadsdelsområdet bildades 1 januari 1999 då Enskede och Årsta slogs samman. Den 1 januari 2007 gick stadsdelsområdet samman med Vantör och bildade Enskede-Årsta-Vantör.

Området hade cirka 46 000 invånare.

Notera att stadsdelen Enskededalen tillhör Skarpnäcks stadsdelsområde.

Källor

Externa länkar
Enskede-Årsta-Vantör

Enskede-Årsta-Vantörs stadsdelsområde
Historiska stadsdelsområden i Stockholm
Farsta stadsdelsområde

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "properties": {
    "stroke": "#DD0000",
    "stroke-width": 3
  },
  "ids":"Q861854"
}
Farsta är ett stadsdelsområde i Söderort i Stockholms kommun med 61 819 invånare den 31 december 2022. 

Fagersjö, Farsta, Farstanäset, Farsta strand, Gubbängen, Hökarängen, Larsboda, Sköndal, Svedmyra och Tallkrogen är stadsdelar i området.

Stadsdelsnämnden startade sin verksamhet den 1 januari 1997 som ett av 24 stadsdelsområden. och nuvarande Farsta stadsdelsområde bildades 1 januari 1999 när Söderleds stadsdelsområde gick ihop med Farsta stadsdelsområde. Förvaltningskontoret ligger i Farsta (Storforsplan 36).

Referenser

Noter

Externa länkar
Rinkeby stadsdelsområde

Rinkeby var ett stadsdelsområde i Västerort i Stockholms kommun som omfattade stadsdelen med samma namn och hade cirka 16 000 invånare. 67 procent av befolkningen i Rinkeby hade utländsk bakgrund, av dessa var ungefär hälften utländska medborgare. Rinkeby är omtalat redan 1347, och det var en by med flera gårdar. Det moderna Rinkeby byggdes från 1968 och framåt, under det så kallade miljonprogrammet. 

Stadsdelsnämnden startade sin verksamhet den 1 januari 1997 som en av 24 stadsdelsområden.

De speciella förutsättningar som fanns i Rinkeby gjorde att Stockholms kommun tidigare valde att låta stadsdelsområdet endast omfatta en stadsdel. Den 1 januari 2007 lades det samman med Kista stadsdelsområde och bildade Rinkeby-Kista stadsdelsområde.

Referenser

Noter

Externa länkar
Rinkeby

Rinkeby-Kista stadsdelsområde
Historiska stadsdelsområden i Stockholm
Skarpnäcks stadsdelsområde

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "properties": {
    "stroke": "#DD0000",
    "stroke-width": 3
  },
  "ids":"Q779963"
}
Skarpnäck är ett stadsdelsområde i Söderort i Stockholms kommun med 46 415 invånare den 31 december 2022.

Stadsdelsområdet omfattar stadsdelarna Hammarbyhöjden, Björkhagen, Enskededalen, Kärrtorp, Bagarmossen, Skarpnäcks gård, Flaten, Orhem och Skrubba. Vid gränsen i öster mot Nacka kommun och stadsdelen Älta börjar Nackareservatet. Stadsdelsnämnden startade sin verksamhet den 1 januari 1997 som en av 24 stadsdelsområden, men omfattade då enbart stadsdelen Skarpnäcks gård. 1 januari 1999 slogs detta stadsdelsområde ihop med Hammarby stadsdelsområde och övertog då namnet Skarpnäck. 

Området började bebyggas på 1920-talet med villor i Enskededalen och småhus i västra Skarpnäcks gård (Pungpinan). På 30-talet byggdes områdets första flerfamiljshus i Hammarbyhöjden. Björkhagen, Kärrtorp och Bagarmossen bebyggdes på 1940-talet och 1950-talet. Skarpnäcksfältet inom Skarpnäcks gård bebyggdes på 1980-talet.

Se även
Skarpnäcks distrikt

Referenser

Externa länkar
Stockholms stad om Skarpnäck
Älvsjö stadsdelsområde

Älvsjö var ett stadsdelsområde i Söderort i Stockholms kommun med cirka 28 000 invånare. Stadsdelsområdet omfattade stadsdelarna Herrängen, Långbro, Långsjö, Älvsjö, Solberga, Örby Slott och Liseberg.

Stadsdelsnämnden startade sin verksamhet den 1 januari 1997 som en av 24 stadsdelsområden. Det uppgick 1 juli 2020 i Hägersten-Älvsjö stadsdelsområde.

Folkmängden uppgick till 28 141 personer under 2016.

Referenser

Noter 

 
Historiska stadsdelsområden i Stockholm
Skärholmens stadsdelsområde

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "properties": {
    "stroke": "#DD0000",
    "stroke-width": 3
  },
  "ids":"Q858040"
}
Skärholmen är ett stadsdelsområde i Söderort i  Stockholms kommun med 37 151 invånare den 31 december 2022. Stadsdelsområdet omfattar stadsdelarna Bredäng, Sätra, Skärholmen och Vårberg. Stadsdelsnämnden startade sin verksamhet den 1 januari 1997 som en av 24 stadsdelsområden.

Referenser

Noter

Externa länkar
Skärholmen
Skärholmen, Stockholm stads sida
Spånga-Tensta stadsdelsområde

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "properties": {
    "stroke": "#DD0000",
    "stroke-width": 3
  },
  "ids":"Q861644"
}
Spånga-Tensta var ett stadsdelsområde i Västerort inom Stockholms kommun och hade 39 185 invånare den 31 december 2021. Stadsdelsområdet uppgick 1 juli 2023 i Järva stadsdelsområde.

Stadsdelsområdet omfattade stadsdelarna Bromsten, Flysta, Solhem, Lunda, Sundby och Tensta.  Det sistnämnda området byggdes under miljonprogrammet. I villaområdena (Bromsten, Flysta, Solhem och Sundby) bor en stor del av Stockholms höginkomsttagare.  

Stadsdelsnämnden startade sin verksamhet den 1 januari 1997 som en av 24 stadsdelsområden.

Se även 
 Spånga

Referenser

Noter 

 
Historiska stadsdelsområden i Stockholm