kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Skånefederalisterna

Skånefederalisterna var ett regionalt politiskt parti, bildat i Lund 23 februari 2002.

Historik
Skånefederalisterna sade sig sträva efter regionalt självstyre för Skåne inom Sverige i enlighet med federalismens principer. Partiet registrerades hos Valmyndigheten för val till landstingsfullmäktige i Skåne län den 6 mars 2002.

Efter en tvist om principer för partiföreträdares publiceringar i offentliga media valde dess förste ordförande, Malte Lewan, att avgå och ersattes av Aron Boström. Partiet beställde inte valsedlar inför valet 2010 och är inte längre aktivt.

Politik
Skånefederalisterna arbetade utifrån regionalismen och de förespråkade federalism med Tysklands system som en förebild. De förespråkade bland annat legislativ rätt åt Region Skåne och en ökad europeisk integration, där Skåne var att betrakta som en från övriga Sverige kulturellt och historiskt avvikande svensk gränsregion gentemot övriga Europa och med nära band till det forna hemlandet Danmark. Därför var en gränslös integration inom Öresundsregionen, en saklig historieundervisning om regionens historia och en mer självständig skånsk kultur- och utbildningspolitik av stor vikt. Till skillnad från flera tidigare etablerade regionala Skåne-partier sade sig partiet ta avstånd från alla former av främlingsfientlighet och rasism och välkomnade ett mer mångkulturellt samhällssystem. Partiet sade sig inte tillhöra vare sig en socialistisk eller borgerlig tradition.

Skånefederalisterna anförde sju huvudpunkter i sitt partiprogram:

 Det skånska självstyret ska skrivas in i Sveriges grundlagar med lagstiftningsrätt och en regional författning
 Skåne är först och främst en del av Europa
 Öresundsregionen ska vara gränslös som inom en stat
 Mångkultur ska främjas
 Skånsk kultur, språk och historia stärker identiteten
 Media och organisationer bör vara regionala eller lokala
 Personval, medborgarinitierade folkomröstningar och sann lokaldemokrati ska införas

Partifakta
Partiledare
 2002-2003 Malte Lewan (gick senare över till Centerpartiet)
 2003- ?    Aron Boström

Partisekreterare
 2002- ?    Thomas Aabo

Valresultat
 2002, Region Skåne       0,03 %, 0 mandat, 169 röster
 2006, Region Skåne       0,01 %, 0 mandat, 79 röster
 2010, Region Skåne       0,00 %  0 mandat, 2 röster

Se även
Skånepartiet
Skånes Väl

Källor

Politiska partier bildade 2002
Regionala politiska partier i Sverige
Pickning

Pickning är malmbrytning med mekaniskt sönderhackande av berget. I äldre tider skedde detta med hacka och borr för hand. Även sedan först nitroglycerinet och sedan dynamiten gjort sitt intåg gjordes en hel del jobb med pickning.

Se även
Tillmakning

Gruvdrift
Bergloss

Ett bergloss är när ett stort stycke berg i en gruvgång eller schakt lossnar, till exempel i skutan, taket i ett gruvschakt. Rasrisken i gruvorna var i äldre tider stor.

Bergsbruk
Gruvdrift
Vålm

Vålm (volm) eller höstack är benämningen för en ofta mindre typ av sammanräfsat hö, som därefter placerats på en upprätt stör för torkning. Ordet höstack kan även syfta på (en rund) ansamling av torkat hö i allmänhet, inklusive stackstod (ryttarehässja, rundhässja).

Form och användning 
Höet som ligger på volmen är vålmat (volmat). Vålm är också benämningen på hela anordningen och det hö som ligger på densamma.

Viktigt är att en vålm har ett ansat yttre, inte av utseendemässiga skäl, utan för att regn lätt ska kunna rinna ned utefter ytan och inte tränga ner i höet och därmed förorsaka fukt- och mögelskador. Därför görs stor omsorg vid bland annat toppningen av höstacken, det vill säga uppläggningen av det översta (vattenavvisande) lagret hö. I stören finns hål för korta tvärslåar, som hindrar höet att glida ända till marken och lämnar luft mellan hölagren högre upp.

Användningen av vålmar har i många länder minskat och ersatts av den mer effektiva hässjningen. Och denna har i sin tur, allteftersom den manuella hanteringen av hö mekaniserats, ofta ersatts med någon typ av balning. Alternativt kan höet skulltorkas (torkning med hjälp av inomhusfläkt) eller omvandlas till ensilage.

Olika ord och torkställningar 
En vålm (höstack) är en benämning för en ansamling hö som är uppsatt för torkning ute på fältet, särskilt om ansamlingen är mindre. I delar av Västsverige används uttrycket såte (hösåta; jämför Såtenäs) för samma sak. Stackstoden (ryttare- eller rundhässjan) har en liknande form men är uppbyggd kring en mer komplicerad och oftast mer effektiv torkställning. Stackstoden är också i regel mer högrest.

Liknande, mer eller mindre runda torkställningar av större är även vanliga för andra typer av grödor. Dessa kan på svenska kallas krake, som ofta syftar på en lite större torkställning med någon typ av gröda (säd, ärtor eller hö).

Se även 
Hässja
Krake (jordbruk)
Stackstod

Referenser

Externa länkar 

Jordbruk
Jordbruksanläggningar
Agrarhistoria
Willis–Ekboms sjukdom

Willis–Ekboms sjukdom (WED) eller restless legs syndrome (RLS; rastlösa ben), är en kronisk neurologisk sjukdom som drabbar 5–10 % av den västerländska befolkningen.

Historik 
Den förste som utförligt beskrev detta tillstånd var den engelska hovläkaren sir Thomas Willis som redan 1672 beskrev sjukdomen. Han avslutade sin avhandling med uttalandet att patienterna levde under tortyrliknande förhållanden. Det skulle dröja över 300 år innan den svenske neurologen Karl-Axel Ekbom genom sin doktorsavhandling (1945) införde begreppet "restless legs" och konstaterade att dopaminhormonet var inblandat i sjukdomen.

Symtom
De drabbade upplever ett starkt obehag i kroppen och den drabbade kroppsdelen, framför allt i underbenet, som endast kan lindras genom att man rör på benen.

Känslan beskrivs som stickande, brännande, krypande, sugande, sprängande och/eller smärtsamma spänningar djupt inne i benet. Symtomen förvärras kvälls- och nattetid, vilket kan leda till sömnbevär. Symtomen kan även förekomma dagtid, speciellt vid långvarigt sittande. Symtomen kan även drabba armarna och andra kroppsdelar. I flera fall är symtomen ensidiga men skiftar ofta från ena till andra sidan, många har symtomen bilateralt. Tillståndet förväxlas ibland med polyneuropati, benkramp, växtvärk och sovande/domnade ben.

Förekomst och orsak
Sjukdomen beräknas drabba 5–10 % av befolkningen med varierande grad av allvarlighet. Orsaken är ännu okänd, men i omkring hälften av fallen kan man se olika brister hos patienten, till exempel brist på ferritin, B12 eller folsyra. Hos de övriga drabbade som har den primära formen kan det vara något fel i receptorerna som bearbetar dopamin i hjärnan. Det forskas även på syresättning, ärftlighet och övriga hormoner.

Nikotin, alkohol och koffein samt oregelbunden sömn kan förvärra symtomen.

Källor 

Motoriska tillstånd och störningar
Nervsjukdomar
Sömnstörningar
Medicinska diagnoser uppkallade efter personer
Paté

Denna artikel handlar om maträtten. För nattvardssilver se Paten
Pâté är den franska motsvarigheten till det som på svenska kallas pastej, men i den svenska handeln förknippas pâté typiskt med lite andra egenskaper än pastej.

En pâté är en maträtt huvudsakligen beredd av färs av fisk, skaldjur, kött eller fågel, speciellt lever och späck. Färsen av en eller flera kött-, fisk- eller skaldjurssorter blandas i rått tillstånd med kryddor och ägg och eventuellt andra bindemedel. Pâtén gräddas i vattenbad i ugnen vid relativt låg temperatur under relativt lång tid, som pâté en terrine, till skillnad från pâté en croûte som görs lite mer likt paj (inbakad) eller köttfärslimpa. Avsikten är att vald tillagningsmetod ska bevara mera av aromerna än tillagning i gryta etc. En fågel som fyllts med pâté-smet kallas galantine. Även frukt kan bakas in i en pâté.

Pâté äts vanligen kall, gärna med sötsura tillbehör, såsom Cumberlandsås och ättiksgurka. Den kan ingå i för- eller huvudrätter, smörgåsbord/julbord och används som smörgåspålägg.
Leverpastej är en traditionell variant av paté vanlig i Norden, samt Leberwurst i Tyskland.

Pâté chinois är en rätt från kanadensiska Québec, ska inte förväxlas med pâté enligt ovan, utan har likheter med den engelska shepherd's pie. Den är traditionellt baserad på nöt/kalvfärs, majs, ofta lök och paprika och sedan täckt med potatismos och gratinerad i ugn. 

Det franska ordet pâté kommer från latinets pastata, av pasta (deg), liksom det svenska ordet pastej (genom lågtyskans pasteie) . Ordet pâte i olika former i betydelsen deg förekommer även i namnet på bl.a. piroger på flera språk, samt pastaprodukter, ex. pâté russe(fr), pasty(en), pastry(en) och pasteija(fi), men ska inte förväxlas.

Pâté tros ha beretts i Sumer redan 1700 f.Kr, och i Frankrike 1000 e.Kr. Det är dokumenterat att pâté serverades 1452 för att hedra hertig Philippe le Bon.

Källor

Se även

 Fransk mat
 Foie gras (gåslever)
 Pastej

Franska maträtter
Smörgåspålägg
Symtom

Symtom eller symptom (av grekiska  [sýmptoma]; "tillfällighet, slump, missöde, egenskap, (sjukdoms)tecken", från σύν [syn] "samman" och πτῶμα [ptoma] "fall", jämför συμπίπτω [sympípto] sammanfaller) är ett kännetecken på eller en yttring av något (ofta något som tyder på en sjukdom eller funktionsbrist hos människor, djur eller växter).

Inom medicin är symtom huvudsakligen objektiva tecken eller förändringar, speciellt inom engelskspråkig terminologi, där det är ett uttryck för ett sjukligt eller oönskat tillstånd hos en patient, som observeras utifrån från en annan person). Ej att förväxla med besvär/klagan som är alltid patientens subjektiva upplevelse som relateras till de upplevda svårigheterna av detta tillstånd. Subjektiva upplevelser, besvär, är ej kvantifierbara  medan symtom kan mätas eller kategoriseras. Om flera olika symtom tenderar att förekomma samtidigt sägs de tillsammans utgöra ett syndrom.

Genom analys av en kombination av olika symtom och tecken ställer man en diagnos, det vill säga en hypotes om den bakomliggande orsaken, som ligger till grund för valet av vidare vård och behandling. I vissa fall används även så kallade symtomlindrande läkemedel för att dämpa just symtoms verkan under mer avgränsad tid.

Beteckningen "symtom" kan också användas på likartat sätt i andra sammanhang, till exempel om ekonomi eller samhällstillstånd och beskrivning av något igenkännbart utvecklingsmönster som symtomatiskt.

Kardinalsymtom kallas det viktigaste symtomet, huvudsymtomet, vid en sjukdom  . Exempelvis är kardinalsymtomen för depression nedstämdhet och avsaknad eller nedsatt intresse för aktiviteter.

Se även 
 Fynd (diagnostik)
 Medicinsk diagnostik

Referenser
Varningstexter på tobaksförpackningar

Varningstexter på tobaksförpackningar förekommer bland annat på cigarettpaket och uppmärksammar konsumenter på nikotinets och tobaksrökningens effekter på hälsan.

Sverige 

Varningstexter på cigarettpaket infördes i Sverige 1977. I 1 kap. 9 § av Tobakslagen (SFS 1993:581) stod det: ”Förpackningar till tobaksvaror och örtprodukter för rökning som är avsedda att tillhandahållas konsumenter på marknaden ska förses med texter och illustrationer som upplyser om de hälsorisker som är förenade med bruk av tobak och örtprodukter för rökning samt om rökavvänjning (hälsovarningar).”

Varningstexter skall täcka en stor del av cigarettpaketens yta enligt de föreskrifter som utfärdats av Folkhälsomyndigheten och som grundar sig på ett EU-direktiv. Varningstexterna är gemensamma för hela EU.

På cirka en tredjedel av den mest synliga ytan av ett cigarettpaket skall det stå: 
 "Rökning dödar."
 "Rökning skadar allvarligt dig själv och personer i din omgivning."

På drygt en tredjedel av den näst mest synliga ytan skall andra varningstexter finnas. Här kan stå: 
 "Om du slutar röka löper du mindre risk att få dödliga hjärt- och lungsjukdomar."
 "Rök innehåller bensen, nitrosaminer, formaldehyd och cyanväte."
 "Rökare dör i förtid."
 "Rökning får din hy att åldras."
 "Rökning kan försämra blodflödet och orsakar impotens."
 "Rökning kan leda till en långsam och smärtsam död."
 "Rökning kan skada sperman och minskar fruktsamheten."
 "Rökning orsakar dödlig lungcancer."
 "Skydda barnen. Låt dem inte andas in din tobaksrök."
 "Sök hjälp för att sluta röka: fråga din läkare, på apoteket eller Sluta röka-linjen 020-84 00 00."
 "Rökning ger förträngningar i blodkärlen och orsakar hjärtinfarkt och stroke."
 "Rökning är mycket beroendeframkallande. Börja inte röka."

Övrigt 
Förutom regler om varningstexter innehåller direktivet också bestämmelser om innehållsdeklaration och högsta tillåtna halter för tjära, nikotin och kolmonoxid i cigaretter.

Den 1 oktober 2003 infördes dessutom förbud mot ordet "light" på cigarettpaket i Sverige. Detta förbud har medfört att till exempel tobaksbolaget Austria Tabak Scandinavia bytt ut "light" mot "white" på sina cigarettpaket.

Se även 
 Nikotinism
 Tobak

Tobak
Folkhälsa i Sverige
Grafisk tidsaxel över Sveriges historia

Detta är en grafisk tidsaxel över Sveriges historia. Det finns också en ej grafisk tidsaxel över Sveriges historia.

Grafiska tidsaxlar
Grafisk tidsaxel
Sverige
1434

1434 (MCDXXXIV) var ett normalår som började en fredag i den Julianska kalendern.

Händelser

Juni 
 Juni – Ett uppror under ledning av Engelbrekt Engelbrektsson utbryter i Bergslagen och Dalarna. Fogdefästet Borganäs i södra Dalarna sätts i brand.
 24 juni – Fogdeborgarna Borganäs och Köpingehus bränns ned och upprorshären tågar vidare mot Västerås.
 30 juni – Förhandlingar hålls mellan Erik av Pommern och hanseaterna i Vordingborg.

Juli 
 Juli
 Västerås kapitulerar för upprorshären.
 Fred sluts mellan skåningarna och Engelbrekt i och med skånska separatfreden.
 Mitten av juli – Stillestånd sluts mellan Engelbrekt och Hans Kröpelin utanför Stockholm.

Augusti 
 Augusti – Ringstadholm vid Nyköping belägras av upprorshären.
 16 augusti – Engelbrekt tvingar vid ett möte i Vadstena svenska rådet att uppsäga kung Erik tro och lydnad (det vill säga avsätta honom).

September 
 September
 Ett misslyckat angrepp på Stegeholm genomförs av upprorshären.
 Under Engelbrektsupproret sätts Rumlaborg utanför Jönköping samt Trollaborg och Piksborg i brand och uppretade bönder driver iväg de tyska fogdarna.

November 
 15 november – Kung Erik anländer med en flotta till Stockholm och avtalar om stillestånd på ett år i dagtingan på Helgeandsholmen.

Okänt datum 
 Engelbrekt och upprorshären tar Västergötland och Halland, förutom Varbergs fästning.
 Allmogen i Norrland och Finland samt på Åland reser sig under ledning av Erik Puke.
 På ett kyrkomöte i Basel ger blivande ärkebiskopen Nicolaus Ragvaldi uttryck för göticismen, det vill säga uppfattningen att antikens goter kom från Sverige.

Födda 
 Kettil Karlsson (Vasa), biskop av Linköping 1459–1465 och svensk riksföreståndare 1464–1465 (möjligen även född föregående år).
 Maria av Gueldres, drottning av Skottland 1449–1460 (gift med Jakob II) (född omkring detta år)

Avlidna 
 Våren – Arend Klemensen, ovigd svensk ärkebiskop sedan 1433.
 Agnes av Braunschweig-Lüneburg, gift med Albrekt av Mecklenburg.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Nicole Kidman

Nicole Mary Kidman, född 20 juni 1967 i Honolulu, Hawaii, är en australisk skådespelare och producent. 2003 belönades hon med en Oscar för bästa kvinnliga huvudroll för rollen som Virginia Woolf i filmen Timmarna. Hon är UNIFEM-ambassadör.

Biografi 
Kidman föddes i Hawaii av australiska föräldrar som just då studerade och arbetade i USA. När hon var fyra år, flyttade familjen tillbaka till Australien, där hon sedan växte upp. Hon tog balettlektioner när hon var tre år. Hon deltog 1983 som 15-åring i musikvideon "Bop Girl" av Pat Wilson. Samma år medverkade hon i Disneys "Five Mile Creek" och "Vildmarksjul".

Under 1980-talet medverkade Kidman i flera australiska TV-serier och filmer, bland annat mini-serierna Vietnam (1986) och Bangkok Hilton (1989). Hennes internationella genombrott kom med Lugnt vatten 1989.

Hollywoodkarriären 
Hon spelade med sin dåvarande pojkvän – och sedermera make – Tom Cruise i Days of Thunder. Senare spelade hon Dustin Hoffmans gangsterbrud i Billy Bathgate. Därefter blev det ytterligare två filmer med dåvarande maken Cruise i Drömmarnas horisont (1992) och Eyes Wide Shut (1999), Stanley Kubricks sista film.  

1995 var hon med i Batman-filmen Batman Forever och senare samma år kom Till varje pris, vilken hon fick god kritik för. Hon vann en Golden Globe för sin rollprestation, men erhöll inte någon Oscarnominering. 

Kidman hade ett mycket framgångsrikt år 2001, då hon Oscarnominerades för Moulin Rouge! och en Golden Globe nominering för rysaren The Others. Följande år belönades hon med en Oscar för bästa kvinnliga huvudroll som Virginia Woolf i Timmarna.

Privatliv 
Kidman var gift med skådespelaren Tom Cruise från 1990 till 2001. De har två adopterade barn tillsammans. Sedan 2006 är hon gift med countrysångaren Keith Urban. Med honom har hon två döttrar, födda 2008 och 2010. Den yngsta föddes av en surrogatmamma.

Filmografi i urval 

 (röst som Marianne)

Referenser

Externa länkar 

Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Amerikanska TV-skådespelare
Australiska skådespelare under 1900-talet
Födda 1967
Kvinnor
Levande personer
Oscar för bästa kvinnliga huvudroll
Personer från Honolulu
Skådespelare från Hawaii
Amerikanska skådespelare under 2000-talet
Australiska skådespelare under 2000-talet
Socialbidrag

Socialbidrag är bidrag som ges till den som inte på annat sätt skulle få en minimal skälig levnadsstandard.

Sverige

Det ekonomiska biståndet är samhällets yttersta sociala ekonomiska skyddsnät i Sverige, och består av försörjningsstöd och av stöd till "livsföringen i övrigt". Försörjningsstödet består dels av en riksnorm och dels av "skäliga kostnader utanför riksnormen". I riksnormen ingår kostnader för bland annat livsmedel, kläder och skor. Skäliga kostnader utanför riksnormen är bland annat hyra och hushållsel. Riksnormen fastställs av regeringen.

Det är kommunerna som ansvarar för handläggningen av det ekonomiska biståndet, och kommunerna har egna riktlinjer som stöd för handläggning och beslutsfattande.

I och med att det ekonomiska biståndet är ett yttersta socialt skyddsnät förutsätts att den som ansöker om det enligt bästa förmåga försöker förändra sin situation, att behoven inte kan tillgodoses på annat sätt (genom andra stöd, egna besparingar e.d.), och att ansökan begränsar sig till en skälig levnadsnivå.

Det ekonomiska biståndet regleras av socialtjänstlagen.

Finland
Det finska socialskyddssystemet grundar sig i hög grad på olika inkomstbundna förmåner, finansierade främst av löntagare och arbetsgivare, men lagstadgade och ofta administrerade av Folkpensionsanstalten. Till dessa hör till exempel arbetslöshetsunderstöd (främst via fackets försäkringskassor), sjukdagpenning och föräldrapenning. Personer med små inkomster har rätt till bostadsstöd, vilken för de fattigaste täcker största delen av vad som anses vara skäliga boendekostnader.

Den som inte får tillräcklig försörjning genom egna inkomster eller olika specifika understöd kan ansöka om utkomststöd av FPA. Utkomststödets grunddel skall täcka kostnaderna för minimalt normalt uppehälle. En tilläggsdel är avsedd att täcka övriga nödvändiga utgifter. För tilläggsdelen kan kommunen välja att betala ut den rutinmässigt eller kräva överenskommelse och kvitto för varje enskild utgift. Utkomststödet minskas i allmänhet med övriga inkomsters belopp, vilket upplevs som ett problem i diskussionen om fattigdomsfällor; tillfälligt arbete kan de facto, åtminstone tillfälligt, minska de disponibla inkomsterna för personer beroende av utkomststöd.

De flesta som får utkomststöd får det endast för enstaka månader och utkomststöd kan betalas ut som lån, till exempel i väntan på beslut om någon annan social förmån. Socialbyrån (i sista hand kommunen) har möjlighet att betala ut utkomststöd enligt egen bedömning också då lagen inte kräver det.

Den som försummat sin försörjning har inte rätt till utkomststöd. Därmed kan utkomststöd förvägras till exempel den som själv sagt upp sig eller vägrar ta emot erbjudet arbete.

USA
Socialbidrag infördes på 1930-talet för att lindra den omfattande nöd som uppstod i landet under den stora depressionen. En reform genomfördes 1996, som överförde ansvaret på delstaterna och ställde högre krav på att söka arbete.

Se även 
 Arbetslöshetsförsäkring
 Sjukförsäkring
 Socialförsäkringar
 Välfärd

Privatekonomi
Socialt arbete
Socialpolitik
Bestorp

Bestorp är en tätort i Vårdnäs socken,  Linköpings kommun, Östergötlands län. Det gamla stationssamhället Bestorp ligger vid sjön Stora Rängen 22 km från Linköpings centrum.

Historia
Bestorp ligger på jänvägslinjrn Linköping–Hultsfred, 25 km söder om Linköping. Stationen öppnades den 11 maj 1902 och lades ned den 15 juni 2003. Bestorps samhälle  byggdes ut i långsam takt fram till 1960- och 1970-talet, då knappt hälften av lägenhetsbeståndet tillkom. År 1989 öppnades ett nytt utbyggnadsområde för bostäder öster om länsväg 687. Utanför Bestorp ligger Bestorp by. Det var det ursprungliga samhället innan järnvägsstationen öppnade. När stationen öppnade flyttades byn till Sörängen, som låg där orten ligger idag. På 1900-talet hittade sommargästerna hit och redan 1930 var detta Östergötlands populäraste sommarort. I Bestorp fanns bland annat bilmekaniker, lanthandlare, urmakare och busstation.

Befolkningsutveckling

Samhället
Bebyggelsen består till övervägande del av småhus. Totalt fanns det vid årsskiftet 2001/2002 184 lägenheter inom tätorten, varav 65 % i småhus. På halvöarna Sågarholmen, Bonäsudden och Norrängen inom och i anslutning till Bestorp finns ungefär 150 fritidshus.

Orten har två badplatser vid sjön. Stora strövområden finns i nära anslutning till orten. Friluftsanläggningen Sätravallen låg 2 km sydost om orten, men är numera privatägd och omgjord till bostadshus. Hamnområdet är numera fritt från markförorening, utifrån den sanering som gjordes 2019. Tidigare fanns det bland annat dioxin från tidigare sågverksverksamhet.

Inom Bestorps omland finns naturreservaten Säby Västerskog, med urskog, Sätravallen, med gammal lövskog, och Vessers udde, ett orört område. Totalt täcker naturreservaten 44,6 ha. I Bestorp finns en skola, en mataffär och en sedan 2003 nedlagd järnvägsstation, Stationshuset är numera rivet. Stationen låg längs bandelen Linköping-Hultsfred vid tidigare Östra centralbanan, numera Stångådalsbanan.

Se även
Vårdnäs socken
Brokind
Bjärka-Säby
Kinda kanal

Referenser

Externa länkar 
Bestorps byalag

Orter i Linköpings kommun
Tätorter i Sverige
Skurusundet

Skurusundet är även ett sund i Mälaren, mellan Ängsön och Långholmen.

Skurusundet är ett sund i Stockholms skärgård, Nacka kommun. Sundet, som löper i nord-sydlig riktning mellan Sicklaön och Ormingelandet (som är en del av ön Värmdön), utgör gräns mellan landskapen Södermanland och Uppland.

Sundet
I sundets mynning norrut, mot Halvkakssundet, ligger öarna Sveriges holme och Danmarks holme. Över sundet löper länsväg 222 på Skurubron. Utmed sundets ofta ganska branta klippor ligger på västra sidan Skuru och östra sidan Talludden, Lilla Björknäs samt Björknäs vackra sommarhus från slutet av 1800-talet med mycket snickarglädje, så kallade grosshandlarvillor. Fram till mitten av 1920-talet kunde dessa endast nås med passagerarångbåtar som regelbundet trafikerade en stor mängd bryggor efter Skurusundet. Några av dessa finns kvar och trafikeras ännu i viss mån.

I söder mynnar sundet ut i Lännerstasundet och Duvnäsviken.

Kuriosa 

Den amerikanske ambassadören William Thomas älskade Sverige och Stockholms skärgård. Han beskrev år 1891 Skurusundet med följande ord:

Se även 
 Skurubron
 Saltsjö-Duvnäs
 Björknäs
 Boo

Referenser

Externa länkar
 Skurusundet, dess platser och Historia. Nacka Kommun.

Nacka kommun
Boo
Farleder i Stockholms skärgård
Sund i Sverige