kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tandläkarlegitimation

Tandläkarlegitimation utfärdas av Socialstyrelsen till person som med godkänt resultat genomgått tandläkarutbildning vid universitet eller högskola.

Tandläkarutbildningen kräver 5 års heltidsstudier och ges i Sverige vid Karolinska Institutet, Göteborgs universitet, Umeå universitet samt Malmö universitet.

Tidigare krävdes, likt för läkarna, en period som AT-tandläkare, något som togs bort av landstingen under 1990-talet. Påtryckningar för att återinföra AT-tjänstgöringen har framförts av landstingen, men nekats av universiteten då de ansett att landstingen velat ha billig arbetskraft i tider av besparingar.

Odontologi
Medicinsk rätt
Autorock

Autorock är ett svenskt band från Skellefteå som bildades år 2000 av tre medlemmar från det numera nedlagda bandet Hardy Nilsson och en från Tic-Tox. Sommaren 2002 släpptes debutsingeln "Vi ska dö som dom vi är" som producerades av Pär Wiksten från The Wannadies.

Medlemmar
Jan Petterson – sång, gitarr
Niclas Marklund – basgitarr, gitarr
Kalle Kåks – gitarr, basgitarr
Patrik Sundqvist – trummor

Diskografi
Studioalbum
2002 – Plan B

Singlar
2001 – "Vi ska dö som dom vi är"

Externa länkar
Diskografi på Discogs

Svenska rockgrupper
Musikgrupper bildade 2000
Musik från Skellefteå
Manhattan (film, 1979)

Manhattan är en amerikansk romantisk komedifilm från 1979 i regi av Woody Allen. Manuset skrevs av Allen och Marshall Brickman. Den är filmad helt i svartvitt. I huvudrollerna ses Allen, Diane Keaton, Michael Murphy, Mariel Hemingway, Meryl Streep och Anne Byrne.

Filmen hade svensk premiär den 12 mars 1980 på biografen Park i Stockholm.

Handling 
Isaac Davis (Woody Allen) har just lämnats av sin fru Jill (Meryl Streep) för en kvinna. Han inleder då ett förhållande med 17-åriga Tracy (Mariel Hemingway). Isaacs bäste vän Yale Pollack (Michael Murphy) vänstrar med journalisten Mary (Diane Keaton). Han älskar både sin fru och Mary men bestämmer sig för att lämna Mary. Isaac och Mary blir ihop, men Mary och Yale fortsätter att träffas.

Rollista 

Woody Allen – Isaac Davis
Diane Keaton – Mary Wilkie
Michael Murphy – Yale Pollack
Mariel Hemingway – Tracy
Meryl Streep – Jill Davis
 Anne Byrne – Emily Pollack
Michael O'Donoghue – Dennis
Wallace Shawn – Jeremiah
 Karen Ludwig – Connie

Nomineringar och utmärkelser 
 Filmen nominerades till två Oscars; bästa kvinnliga biroll (Mariel Hemingway) samt bästa originalmanus, men vann inget pris.

Externa länkar 
 
 
 
 
 

Filmer 1979
Amerikanska dramakomedifilmer
Amerikanska romantiska komedifilmer
New York på film
Filmer i regi av Woody Allen
Engelskspråkiga filmer
Svartvita filmer
BAFTA Award för bästa film
Filmer bevarade i National Film Registry
Filmer från United Artists
Parodontologi

parodontologi, är läran om tandlossningssjukdomarna och en av de odontologiska specialiteterna. Specialistutbildad tandläkare inom området kallas parodontolog.

Referenser 

Odontologi
Ortodonti

Ortodonti eller tandreglering (äldre svensk beteckning odontologisk ortopedi) är en odontologisk specialitet inom tandvården.

Ortodontin är inriktad på studier och behandling av malocklusioner, fel i tandbettet, som kan vara ett resultat av ojämnheter i tandställningen, oproportionella förhållanden mellan käkarna eller båda delarna. Den innefattar ansiktets och bettets normala och anormala tillväxt och utveckling samt diagnostik och behandling av medfödda och förvärvade bettfel. Specialistutbildade tandläkare inom området kallas för ortodontister eller tandreglerare.

Ortodontisk behandling kan utföras av rent estetiska skäl – för att av kosmetiska skäl förbättra patientens allmänna utseende i tandställningen. Men behandlingen ges ofta av mer praktiska skäl (inte minst sociala skäl), för att förse patienten med ett förbättrat funktionellt bett (ocklusion). En viktig ortodontisk behandling är förebyggande åtgärder på barn för att undvika framtida problem.

Behandlingar 

Behandlingen inkluderar fasta tandställningar, vanligast är tandbryggor, som kan göras av rostfritt stål eller något mer estetiskt keramiskt material, urtagbara tandställningar, eller plattor; ställningar som anbringas på huvudet; ansiktsmasker, elastiska band; och andra hjälpmedel, inklusive expanderande ställningar och ställningar som hjälper till en god funktion.

Det finns också tandställningar som nattetid fästs i munnen i två monteringar på tänder längst bak. Ställningen hålls kvar av tyg som går runt hjässan eller runt nacken. 
 
Efter en följd av aktiv ortodontisk behandling, kommer patienten ofta att bära ortodontisk utrustning som kommer att trycka och hålla tänderna i deras nya förbättrade position, under det att omgivande ben anpassar sig. Utrustningen bärs vanligen hela tiden för en kort period, kanske sex månader upp till ett år, och sedan tillfälligt (det är vanligt att de sätts på och bärs under sömnen) så länge som patienten önskar.

Nya möjligheter har getts med till exempel minnesmetaller av nickel-titan, som återgår till förutbestämt läge. Minnesmetallen har den egenskapen att den påverkande kraften erhålls under en längre tid. De krafter som används är relativt svaga för att inte skada tänder och tandkött. Den önskade kraften får man genom att välja lämplig tjocklek på den metalltråd som används. 

En ortodontisk behandling får ibland kombineras med utdragning av tänder (vid platsbrist), insättning av implantat och andra åtgärder.

Det är möjligt för tänderna att stanna i den nya positionen utan att tandreglerande utrustning bärs regelbundet. Men, det finns många skäl till att tänderna kommer att flytta på sig när en person åldras, så det finns ingen garanti att tänderna, behandlade ortodontiskt eller på annat sätt, kommer att stanna i en jämn tandrad utan sammanhållande krafter.

En typ av påverkan som kan vara svår att åtgärda är vanemässiga rörelser, till exempel tryck med tungan, kraftig fingersugning, skadande bitrörelser under sömnen. Kan inte vanan fås att upphöra återgår gärna tänderna till tidigare position. Bitrörelser under sömnen kan motverkas med hjälp av bettskenor, vilka används nattetid och jämnar ut krafterna.

 
Odontologi
Pedodonti

Pedodonti är barn- och ungdomstandvård. Dessutom en specialitet som utförs av specialistutbildad tandläkare, en så kallad barntandläkare eller pedodontist.

Odontologi
Endodonti

Endodonti (av klassisk grekiska ἔνδον, endon, "i", "inuti", ὀδών, odon, "tand", och λόγος, logos, "ord", "lära") är den del av odontologin som omfattar tandpulpans sjukdomstillstånd samt förebyggande, behandling och prognos av dessa. Det är även en klinisk specialitet där en specialistutbildad tandläkare (endodontist) utför särskilt komplicerad rotbehandling.

Se även 
 Rotfyllning
 Rotinflammation

Källor 
  

Tandsjukdomar
Bettfysiologi

Bettfysiologi är ett ämnesområde inom tandläkarvetenskapen som omfattar käksystemets anatomi, funktion, fysiologi och patologi. En specialistutbildad tandläkare i ämnet kallas bettfysiolog och behandlar patienter med smärta och störningar i käksystemet. Symtomen kan vara smärta från käkmuskulatur och käkleder, käkledsljud, upphakningar och låsningar med svårigheter att röra käken, huvudvärk eller skadade tänder.

TMD 
Termen TMD, temporomandibular disorders, används ofta som ett samlingsnamn för olika bettfysiologiska symtom, såväl i Sverige som internationellt.

TMD-symtom kan i de flesta fall behandlas framgångsrikt med enkla och säkra behandlingsmetoder som bettskena och träningsprogram för underkäken. Ofta får patienten råd som kan minska risken för onödig överbelastning i käksystemet. TMD-symtom är mycket vanliga och har ofta ett gott förlopp. Kvinnor är starkt överrepresenterade jämfört med män, både vad gäller symtom och subjektivt behandlingsbehov.  

Orsaken till TMD anses idag multietiologisk och komplex. Genom rigorös forskning har man funnit ett starkt samband mellan symtom i käksystemet och ett flertal psykosociala dimensioner. Patientens allmänna mående är alltså en av flera faktorer som tydligt kan påverka upplevelsen av symtomen från käksystemet. 

För de patienter som också lider av kroniska regionala eller generella smärtor försämras prognosen för lokala åtgärder i käksystemet avsevärt. Smärta som varar efter den förväntade läkningstiden benämns ofta centraliserad. Sådan centraliserad smärta betraktas som en sjukdom i sig, inte ett symtom. Ofta finns rörelserädsla och undvikandebeteende med som en komponent, liksom i vissa fall överanvändning av receptfri analgetika. Katastrofiering med negativa förväntningar riskerar att accentuera symtomen.

Referenser 

Fysiologi
Odontologi
Käkkirurgi

Käkkirurgi är en kirurgisk disciplin som diagnostiserar och behandlar sjukdomar samt defekter i munhåla, käkar, ansikte samt angränsande områden. I specialiteten ingår också diagnostisering och behandling av oralmedicinska tillstånd. Specialiteten gränsar till de medicinska specialiteterna öron-näsa-hals och plastikkirurgi.

Beskrivning 
Käkkirurgi är i Sverige en odontologisk specialitet som utövas av specialistutbildad tandläkare, en så kallad käkkirurg. Specialister i käkkirurgi har en i förhållande till enbart legitimerade tandläkare kraftigt utökad förskrivningsrätt. Käkkirurger får förskriva läkemedel för diagnostik och behandling av sjukdomar, skador och defekter i käkar, munhåla och omgivande vävnader.

Mindre polikliniska ingrepp såsom installation av dentala implantat, dentoalveolär kirurgi (exempelvis operativt avlägsnande av tänder med frambrottshinder) samt biopsi/excision av slemhinneförändringar med misstänkt oral patologi sker vanligen under lokalbedövning och vid behov även med sedering. 

Mer omfattande ingrepp såsom korrigering av bettfel (ortognatkirurgi), ansiktsfrakturer, käkleder (exempelvis diskektomi), incision och dränering av större abscesser samt rekonstruktionsbehandling kräver dock narkos.

Internationellt 
Käkkirurgi innebär i stor utsträckning sjukhusbunden kirurgi med inneliggande patienter. Därmed kan käkkirurgi betraktas som en specialitet som ligger mellan medicin och odontologi. Olika länder bemöter behovet av medicinsk kompetens och behörighet olika.  

I de flesta europeiska länderna, såsom England och Tyskland, är det ett krav med både läkar- och tandläkarexamen. I USA, Kanada och Australien är det vanligt men valbart att även tillägna sig läkarkompetens inom ramen för specialistutbildningen. I andra länder, såsom Frankrike, Italien och Ryssland, är käkkirurgi en ren läkarspecialitet utan krav på tandläkarexamen.  

I ett fåtal länder, såsom Sverige och Danmark, baseras specialistutbildningen i käkkirurgi enbart på en tandläkarexamen.

Dubbla examina 
En omröstning visade att en majoritet av medlemmarna i svensk käkkirurgisk förening förespråkade dubbelutbildning för käkkirurger. Socialstyrelsen bedömde 2006 i strid med denna omröstning att behov av dubbelutbildning inte förelåg vid tidpunkten. En känd problematik som även Socialstyrelsen angav som underlag för sitt beslut är att en dubbelutbildning innebär en mycket lång utbildningstid. Den långa utbildningstiden gör att många länder försöker optimera genomförandet på olika sätt för att minska den totala längden. Enstaka utbildningsorter i Sverige, såsom Uppsala och tidigare även Linköping och Umeå bedriver specialistutbildning med dubbla examina i syfte att uppnå en förbättrad och mer internationellt gångbar standard.

Referenser

Externa länkar 

 Svensk käkkirurgisk förening
 Scandinavian Association of Oral and Maxillofacial Surgeons

Operationer
Odontologi
Odontologisk radiologi

Odontologisk radiologi är den del av odontologin som berör läran om röntgenstrålarna och deras tillämpning. Oral radiologi är även en specialitet inom tandläkaryrket som kräver 3 års specialistutbildning efter minst 2 års tjänstgöring som allmäntandläkare. Inom oral radiologi använder man sig av exempelvis panoramaröntgenbilder, datortomografi eller MR-kameror för att diagnostisera patologiska förändringar i käkar, bihålor, tänder, käkleder och salivkörtlar. Även funktionsstörningar inom käkapparaten vid t.ex. talsvårigheter eller svårigheter att svälja undersöks med kontrastmedel och genomlysning av odontologiska radiologer.

Cone Beam Computed Tomography (CBCT) är väl lämpat för användande inom käkar och ansiktsskelett och ger en hög detaljåtergivning av hårdvävnader som tänder och käkben. CBCT finns idag tillgängligt på de flesta avdelningar för odontologisk radiologi i Sverige.

Odontologi
Radiologi
Jack Warner

Jack Leonard Warner, född 2 augusti 1892 i London i Ontario, död 9 september 1978 i Los Angeles i Kalifornien, var en kanadensiskfödd amerikansk filmbolagsdirektör och filmproducent.

Jack Warner grundade tillsammans med sina bröder Harry, Albert och Sam filmbolaget Warner Bros. Pictures Inc. 1923. Filmbolaget var det första som satsade på ljudfilmen och låg bakom filmen Jazzsångaren från 1927. Han var även med att grunda Amerikanska filmakademien, som varje år delar ut Oscars-priset. Warner kom att bli en legend i Hollywood och titulerades ofta "översten" av sin omgivning. Han drog sig tillbaka från filmvärlden 1967.

Warner var även ordförande i Hollywood Park Racetrack då banan öppnade 1938.

Filmografi (i urval)

Referenser

Externa länkar 

 

Amerikanska filmproducenter
Födda 1892
Avlidna 1978
Män
Warner Brothers
Alumner från University of Southern California
Övertandläkare

Övertandläkare är en titel för tandläkare som vanligen är specialistutbildade. Områden med övertandläkare är bland annat käkkirurgi, ortodonti, pedodonti, bettfysiologi, parodontologi, oral protetik, endodonti, odontologisk radiologi, och orofacial medicin. 

Odontologi
Yrken inom hälso- och sjukvård
Komi (delrepublik)

Komi är en delrepublik i norra Ryssland, väster om Uralbergen och därmed i den europeiska delen av Ryssland. Folkmängden uppgår till cirka 900 000 invånare. Huvudstad är Syktyvkar, och andra stora städer är Uchta och Vorkuta. Republikens president heter Vladimir Torlopov. Komi är en av de tretton områdena i Barentsregionen. Republiken gränsar i nord mot Nentsien, i nordöst mot Jamalo-Nentsien, i öst mot Chantien-Mansien, i sydost mot Sverdlovsk oblast, i syd mot Perm kraj, i sydväst mot Kirov oblast och i väst mot Archangelsk oblast. Komis flagga består av tre ränder; färgerna uppifrån och ner är blå, grön och vit. I Komi finns ett av Unescos världsarv, en 32 800 km² stor urskog. Det är Rysslands första naturvärldsarv.

Departementet skapades den 22 augusti 1921.

Källor

Externa länkar 

 
Stater och territorier bildade 1921
Burjatien

Burjatien, egentligen republiken Burjatien (ryska: Республика Бурятия, Respublika Burjatija; burjatiska: Буряад Улас, Burjaad Ulas), är en delrepublik vid Bajkalsjön i Sibirien i sydöstra Ryssland. Den sträcker sig längs Bajkalsjöns norra, östra och södra stränder ned till Mongoliet med en yta på 351 300 km², bestående till största del av bergiga skogsområden på uppemot 3 500 meter över havet. Republiken har lite mindre än 1 miljon invånare; av dessa är omkring 75 procent ryssar och knappt 25 procent burjater. Huvudstad är Ulan-Ude som är en station på den transsibiriska järnvägen. Republikens president är Vjatjeslav Nagovitsyn sedan den 10 juli 2007. Officiella språk är ryska och burjatiska.

Viktiga näringar är skogsindustri och framställande av mineralerna volfram, molybden, mangan, järn, nickel, guld, asbest, apatit och brunkol. Jordbruket domineras av boskapsskötsel, vilket tar ungefär tio procent av markytan i anspråk.

Namnet Burjatien antas att ha kommit från burjatiska frasen "burj-ata" där burj betyder "varg" och ata betyder "fader".

Historia 
Den ryska kolonisationen inleddes på 1600-talet då ryska guldgrävare och pälsjägare sökte sig till området. Burjatien blev ryskt genom fördraget i Nertjinsk år 1689 och fördraget i Kjachta 1727, då territoriet på båda sidor Bajkalsjön skiljdes från Qingimperiet.

År 1923 bildades Burjatisk-mongoliska autonoma socialistiska sovjetrepubliken som en del av Sovjetunionen utifrån de två burjat-mongoliska och mongol-burjatiska oblasten, vilka än tidigare utgjort provinsen Bajkal (Pribajkalskaja gubernija), där även en rysk befolkning levde. För att skingra burjaterna separerades 1937 ett antal län (rajon) från republiken och bildade burjatiska autonoma okrugen Ust-Orda och Aga, samtidigt som vissa län utelämnades. Omkring 10 000 burjater dödades för att kväsa den burjatiska nationalismen. År 1958 togs "mongoliska" bort ur namnet. 

Burjatiska autonoma socialistiska sovjetrepubliken utropade sig som självständig från Sovjetunionen 1990, och antog namnet republiken Burjatien 1992. Burjatiens nya konstitution antogs av parlamentet, Folkets hural, år 1994. År 1995 slöts ett bilateralt avtal med Ryska federationen.

Källor

Externa länkar 

 
Centralasien
Ulan-Ude

Ulan-Ude (ryska: Улан-Удэ, burjatiska: Улаан-Үдэ (Ulaan-Üde)) är huvudstaden i delrepubliken Burjatien i södra Sibirien, Ryssland. Den har cirka 430 000 invånare och är belägen strax öster om Bajkalsjön. Genom staden flyter floden Uda som där rinner ut i Selenga. 

Staden grundades 1666 av kosacker och hette då Udinskoje, vilket år 1689 ändrades till Verchneudinsk. Sedan 1899 går Transsibiriska järnvägen genom staden. Den fick det nuvarande namnet 1934. Namnet betyder "röda Uda" på burjatiska, ett kommunistiskt färgat namn och gest till det lokala språket.<div style="clear:left;">

Administrativ indelning 
Ulan-Ude är indelad i tre stadsdistrikt:

Fram till 2009 administrerade Ulan-Ude några separata orter utanför själva centralorten, bland annat Zaretjnyj och Sokol, samt vissa landsbygdsområden. Dessa orter och områden har nu slagits hop med centrala Ulan-Ude (i huvudsak med distriktet Sovetskij). Det som motsvarar dagens stadsgräns hade 386 880 invånare 2002.

Bilder

Källor

Externa länkar 

Orter i Burjatien
Städer i Ryssland
Bygdeå socken

Bygdeå socken i Västerbotten är sedan 1974 en del av Robertsfors kommun, från 2016 inom Bygdeå och Robertsfors distrikt.

Socknens areal är 915,50 kvadratkilometer, varav 893,70 land. År 2000 fanns här 5 385 invånare. Tätorten Robertsfors med Robertsfors kyrka samt tätorten och kyrkbyn Bygdeå med sockenkyrkan Bygdeå kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik

Bygdeå socken har medeltida ursprung och omnämns första gången 1314 i sexårsgärden. Omkring 1320 bryts Skellefteå socken ut. 1624 bryts Nysätra socken ut. 1799 bryts Robertsfors församling ut.

Vid kommunreformen 1862 överfördes ansvaret för de kyrkliga frågorna till Bygdeå församling och för de borgerliga frågorna till Bygdeå landskommun. Landskommunen ingår sedan 1974 i Robertsfors kommun. Robertsfors församling uppgick i denna församling år 2000 och Nysätra församling 2002.

1 januari 2016 inrättades distrikten Bygdeå och Robertsfors, med samma omfattning som motsvarande församlingar hade 1999/2000, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Västerbotten. De indelta soldaterna tillhörde Västerbottens regemente.

Geografi
Bygdeå socken ligger vid kusten nordost om Umeå kring Rickleån och Dalkarlsån. Socknen är i huvudsak ett skogstäckt slättland med höjder som i nordväst når 330 meter över havet. 

Flyttblocket Bygde sten var gränsmärke för landets äldre medeltida bygd.

Fornlämningar
Ett 30-tal gravrösen är funna vid bronsålderns kustlinje, dessutom tomtningar och labyrinter. Tomtningar och labyrinter har påträffats i skärgården.

Namnet
Namnet (1300-talets mitt Bygdha) kommer från ett äldre ånamn, Bygda, nu Rickelån. Ånamnet innehåller bugda, 'bukt; böjning' syftande på åkrokar vid byn Laxbacken.

Befolkningsutveckling

Se även
Bygdeå församling
Bygdeå tingslag

Referenser

Noter

Externa länkar

Socknar i Västerbotten
Indelningar i Robertsfors kommun
Rickleå

Rickleå, by i Robertsfors kommun belägen vid Rickleån. Byn omtalas i skrift första gången 1337.

Externa länkar 
 Ricklea.se (lokal webbplats)

Orter i Robertsfors kommun
Bygdeå kyrka

Bygdeå kyrka är en kyrkobyggnad i Bygdeå och församlingskyrka i Bygdeå församling i Luleå stift. Kyrkan är en av övre Norrlands äldsta stenkyrkor och byggdes 1539. Den står vid Storbäcken och det är troligt att den nuvarande kyrkan, precis som den samtida Backenkyrkan i Umeå, står på platsen för en äldre träkyrka.

Korväggen pryds av ett epitafium över överstelöjtnant Henrik von Walter, som kung Karl XI lät sin hovskulptör Burchard Precht utföra.

I kyrkorummet finns tre stjärnvalv som troligen tillkom 1539. Det rikast utformade valvet finns i koret. Den fristående klockstapeln är från 1818.

Orgel
På 1690-talet skänktes ett orgelverk av kyrkoherden Jacob Burman. Orgeln är år 1773 förlorat.

Bilder

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar 
 Bygdeå församling informerar
 Västerbottens museum
 

Kyrkobyggnader i Luleå stift
Kyrkobyggnader i Robertsfors kommun
Kyrkobyggnader invigda under 1500-talet
Storbäcken

Storbäcken är en å som rinner genom Bygdeås jordbrukslandskap. Längd ca 20 km, flodområde 82 km². Den är ett vänsterbiflöde till Dalkarlsån, som den ansluter sig till helt nära dess mynning i havet, några km söder om Bygdeå.

Vattendrag i Västerbotten
Vattendrag i Robertsfors kommun
Dalkarlsåns avrinningsområde
E871

E871 eller Europaväg 871 är en 170 km lång europaväg som börjar i Sofia i Bulgarien och slutar i Kumanovo i Nordmakedonien.

Sträckning
Sofia - Kjustendil - (gräns Bulgarien-Makedonien) - Kumanovo

Standard
Vägen är landsväg hela sträckan.

Anslutningar till andra europavägar
E80
E79
E75

Europavägar
Osmanska

Osmanska, eller ottomanska, (لسانه عثمانى, lisân-i ośmânî) kallas den äldre och av persiska och arabiska (den sistnämnda främst genom den förstnämnda) starkt influerade formen av turkiska som användes som administrativt och litterärt språk i Osmanska riket. Det skrevs med en utökad variant av det arabiska alfabetet.. Litteraturen på osmanska var starkt influerad av persisk litteratur.

Osmanskan omvandlades till den moderna turkiskan genom Kemal Atatürks omfattande reformer på 1920- och 1930-talen. År 1928 genomfördes den mest omfattande reformen; den innebar att de flesta ord med arabisk härkomst ersattes med turkiska synonymer, dialektala varianter eller syntetiska konstruktioner. Det arabiska alfabetet ersattes av det turkiska alfabetet, som baserades på det latinska alfabetet inklusive bokstäverna Ö (från det svenska alfabetet, på förslag av en svensk översättare som var ledamot i den kommitté som utformade alfabetet) och Ü (från tyskan).

Det muljerade nj-ljudet är ett av de ljudvärden som i osmanskan betecknades med en egen bokstav, men som inte har någon bokstav i det moderna turkiska alfabetet. Numera används istället bokstavskombinationen ny. I osmanskan användes bokstaven ﯓ (nyef).

Det dåtida Turkiet var väldigt stort. Det omfattade bland annat vissa delar av Afrika, så som Algeriet och Tunisien, och osmanskan var spridd som administrativt språk över hela riket.

Källor 

Turkiska
Osmanska riket
Språk i Turkiet
Tänkebok

Tänkebok kallades de protokollsböcker som fördes vid rådhusrätterna i städerna under medeltiden och på 1500-talet. De äldsta bevarade tänkeböckerna i Sverige kommer från Arboga, Jönköping och Stockholm.

Ordet tänkebok härrör från tyska Andenken, alltså minne med betydelsen minnesbok, och omfattade inte bara rättegångsprotokoll utan även anteckningar om andra händelser av juridisk och även politisk natur. De var alltså en sorts annaler eller krönikor. De äldsta tänkeböckerna är ofta skrivna på lågtyska.

Se även
 Stadsbok
 Jordebok
 Skottebok
 Stockholms stads tänkeböcker

Referenser

Svensk rättshistoria