Kentsk tärna

Kentsk tärna (Thalasseus sandvicensis) är en fågelart som tillhör familjen måsfåglar. Den förekommer utmed kuster i Europa och Asien, men närbesläktade amerikanska Cabots tärna behandlas ofta som en underart till kentsk tärna. Fågeln är en relativt stor tärna med i häckningsdräkt svart hjässa med en spretig tofs. Näbben är svart med gul spets, en egenskap den endast delar med Cabots tärna.

Utseende och läte 
En adult kentsk tärna mäter 37–43 centimeter på längden och har ett vingspann på cirka 100–110 cm. Ovansidan av vingarna är ljusgrå medan undersidan och halsen är vita. Den korta stjärten är kluven. I häckningsdräkt har den helsvart hjässa, med en svart rufsig tofs i nacken. I vinterdräkt är den vit i pannan och den svarta tofsen är mer sliten. Hanar och honor har samma utseende. Näbben är lång och svart med ljusgul spets. 

Kentsk tärna är mycket lik Cabots tärna, tidigare och av vissa fortfarande behandlad som en underart, men den har kortare näbb och kraftigare näbbas. Hos det sydamerikanska taxonet eurygnatha är näbben dessutom helgul. Juvenil acuflavida har gulaktig näbb, och förhållandevis helvit rygg och vingtäckare, till skillnad från sandvicensis som har helmörk näbb och mer vattrad rygg och vingtäckare.

Läte 
Dess karakteristiska läte är knarrande och låter ungefär "kärrik". Vissa beskriver det som ljud av amalgam som trycks in i en tand.

Utbredning och systematik 

Kentsk tärna häckar i Europa och Asien utmed kusterna av Nordsjön, Östersjön, Atlanten, Medelhavet, Svarta havet och Kaspiska havet. I Mellaneuropa förekommer de från mars till september. På vintern flyttar den till södra Europa och Afrika, ner till Sydafrika.

Den nord- och sydamerikanska arten Cabots tärna (T. acuflavidus) behandlades tidigare som en underart till kentsk tärna, men DNA-studier visar att den är närmare besläktad med aztektärna än med kentsk tärna. BirdLife Sveriges taxonomikommitté och IOC urskiljer den därför numera som egen art, medan andra taxonomiska auktoriteter som Clements et al 2019 behåller den fortfarande som en del av sandvicensis.

Släktestillhörighet 
Tidigare förde man en mängd tärnor till släktet Sterna. Fylogenetiska studier av Bridge et al. 2005 påvisade att den sammanslagningen inte gav monofyletiska släkten och man bestämde därför att dela upp familjen i fler släkten för att bättre spegla tärnornas utveckling och släktskap. På grund av detta förs kentsk tärna numera oftast till släktet Thalasseus tillsammans med bland andra kungstärna och iltärna. Vissa auktoriteter som IUCN för dock fortfarande dessa arter till släktet Sterna.

Ekologi 

Kentska tärnan är en träffsäker störtdykare. Den tar huvudsakligen små fiskar vid kusten eller på öppet hav. Den livnär sig även av blötdjur, maskar och insekter.

Kentska tärnan lever vid kuster och små öar med grunt vatten och god tillgång på föda. Kentska tärnan blir könsmogen efter tre till fyra år. Den häckar i täta stora kolonier - nominatformen under perioden maj till juli. Den föredrar ganska ostörda små öar som häckningsplats. En häckningskoloni kan bestå av 1 000 till 9 000 par och upp till tio häckande par kan dela på en kvadratmeter. Den stora massan av fåglar kan skydda sig utmärkt mot fiender med skrik, flygning och avföring.

Boet är en högst 20 centimeter stor grop i sanddyner eller sandbankar. Båda föräldrar ruvar äggen, som är ett till tre stycken, i ungefär 24 dagar. Efter två dagar spatserar ungarna ut ur boet och utforskar omgivningen tillsammans med de andra ungfåglarna. Inom fyra till fem veckor blir ungfåglarna flygfärdiga och fortsätter då att försörjas av föräldrarna. Stormfloder och människor är de vanligaste hoten.

Kentsk tärna och människan

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och det finns inga tecken på vare sig några substantiella hot eller att populationen minskar. Utifrån dessa kriterier kategoriserar IUCN arten som livskraftig (LC), som dock inkluderar Cabots tärna i bedömningen.

Status i Sverige 
Den första häckningen i Sverige observerades 1911 på Måkläppen utanför Falsterbo, och beståndet ökade sedan fram till 1970-talet, då det började minska. I 2005 års rödlista upptogs den som sårbar, i 2010 års rödlista som starkt hotad och i 2015 års lista återigen som sårbar. I 2020 års lista har den dock nedgraderats till nära hotad efter studier som visar att den återigen ökar i antal. Beståndet uppskattas idag till 1550 reproducerande individer.

Namn 
Namnet kentsk tärna kommer av att typexemplaret John Latham baserade sin vetenskapliga beskrivning på kom från engelska grevskapet Kent. Detta återspeglas också i det vetenskapliga artnamnet sandvicensis, som syftar på staden Sandwich i Kent.Sandwich, Kent

I kulturen 
Arten spelar en viktig roll i Bo Baldersons deckare Statsrådets verk, där ett mordoffer, som är ornitolog, lockas i en fälla genom en falsk kentsk tärna.

Referenser 
Delar är översatt från tyskspråkiga Wikipedia artikel Brandseeschwalbe, läst   7 september 2005

Noter

Källor 
 Lars Larsson (2001) Birds of the World, CD-rom

Externa länkar 
 
 Dansk ornitologisk forening

 Läten på xeno-canto.org

Tärnor
Fåglar i palearktiska regionen
Fåglar i etiopiska regionen
Fåglar i neotropiska regionen
Fåglar i nearktiska regionen