kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Spelkassett

Spelkassett (engelska: cartridge) är en form av insticksmodul som kan innehålla till exempel ett läsminne som används for att lagra och distribuera datorprogram, främst spel, till hemdatorer och spelkonsoler. Spelkassetter för datorspel finns i många former och utseenden, gemensamt för dem är att själva spelet lagras i en minneskrets som sitter fäst vid någon form av kretskort, minneskretsen och kretskortet är inneslutna i ett skyddande plasthölje som gör det möjligt att förhållandevis snabbt och enkelt byta spel i därtill avsedd spelmaskin. Spelkassetterna dominerade från mitten av 1970-talet till mitten av 1990-talet. Andra former av utbytbara lagringsmedium för spel är disketter, CD-skivor och DVD-skivor.

Numera brukar spelkonsoler använda CD-, DVD- eller Bluray-skivor istället för kassetter, men Nintendo och Sony använder dem fortfarande till sina bärbara konsoler Nintendo 3DS och Playstation Vita.

Spelkassetter används bland annat till följande spelenheter:

Atari 
 Atari 2600
 Atari 5200
 Atari 7800
 Atari Lynx
 Atari Lynx II
 Atari XEGS

Commodore 
 VIC-20
 Commodore 64
 Commodore 128
 Commodore Plus/4
 Commodore 16
 C64GS

Nintendo 
 Nintendo Entertainment System
 Super Nintendo Entertainment System
 Virtual Boy
 Nintendo 64
 iQue
 Game Boy
 Game Boy Pocket
 Game Boy Color
 Game Boy Advance
 Game Boy Advance SP
 Game Boy Micro
 Nintendo DS
 Nintendo DS Lite
 Nintendo DSi
 Nintendo 3DS
 Nintendo Switch

SEGA 
 Sega Master System
 Sega Mega Drive
 Sega 32X
 Sega Game Gear

Sony 
 Playstation Vita

Texas Instruments 
 TI-99/4A

Datorminnen
Datorspelsteknik
Ingeborg Nilsson

Hedvig Paulina Ingeborg "Bojan" Nilsson, född 7 september 1880 i Göteborg, död 24 juni 1972 på Höstsol i Täby, var en svensk skådespelare. Hon var gift med skådespelaren Eugen Nilsson.

Filmografi

Teater

Roller (ej komplett)

Källor

Fotnoter

Externa länkar

 

Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska scenskådespelare
Svenska stumfilmsskådespelare
Kvinnor
Födda 1880
Avlidna 1972
Skådespelare från Göteborg
Birger Lundstedt

Wilhelm Birger Lundstedt, född 17 maj 1882 i Maria Magdalena församling i Stockholm, död på samma ort i Klara församling 22 april 1916, var en svensk skådespelare.

Lundstedt kom att medverka i fyra filmer under åren 1912–1913.

Filmografi

Teater

Roller (ej komplett)

Källor

Externa länkar

Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska scenskådespelare
Svenska stumfilmsskådespelare
Män
Födda 1882
Avlidna 1916
Skådespelare från Stockholm
Bosvedjans kyrka

Bosvedjans kyrka är en kyrkobyggnad i stadsdelen Bosvedjan strax norr om Sundsvalls centrum. Den är församlingskyrka i Sköns församling i Härnösands stift.

Kyrkobyggnaden
Kyrkobyggnaden uppfördes 1969 efter ritningar av arkitekt Bengt Arvidsson och tillkom när Sundsvall expanderade norrut och stadsdelen byggdes upp. Från början var byggnaden en församlingsgård, men år 1979 fick den status som kyrka då Bertil Werkström utförde en biskopsvisitation. 1993 tillbyggdes ett spetsigt klocktorn ovanför entrén. Klocktornet var en donation från Birstahemmet.

Kyrkobyggnaden har en stomme av betong och fasader klädda med gråvitt tegel. Taket är belagt med svartmålad plåt och har två takfall. Mellan takfallen finns en fönsterramp, ett klerestorium, som släpper in ljus till kyrksalen.

Kyrksalen ligger på övre våningen och rymmer 200 personer. Kyrksalen har väggar klädda med rödbrunt tegel och kan delas av på mitten. Det svagt lutande innertaket är klätt med obehandlad träpanel. Golvet är belagt med parkett. Stolsinredningen är lös och kan flyttas. I bottenplanet finns lokaler för barn- och ungdomsverksamhet samt kök.

Inventarier
 Altartavlan är utförd av konstnären Yngve Svedlund och är en triptyk i emalj. Dess motiv är en kristusgestalt.
 En fyrstämmig orgel är tillverkad av Gustav Hagströms orgelfabrik i Härnösand.

Bilder

Referenser

Tryckta källor
 Våra kyrkor, sidan 614, Klarkullens förlag, Västervik, 1990,

Webbkällor
 Bosvedjans kyrka på Svenska kyrkans hemsida
 Information om Bosvedjans kyrka på Vigselguiden
 

Kyrkobyggnader i Härnösands stift
Kyrkobyggnader i Sundsvall
Kyrkobyggnader invigda 1979
Bosvedjan
1979 i Sverige
Bydalen, Sundsvall

Bydalen är ett bostads- och affärsområde i södra delen av stadsdelsområdet Bosvedjan, cirka 3 kilometer norr om Sundsvalls centrum.

Historia
Småhusområdet tillkom på 1960-talet. Tidigare var byarna Högom och Byn i Sköns socken belägna ungefär här, där bland annat Byns skola låg. Byn var 1883 en "ansenlig by i Sköns socken på norra sidan af Sundsvallsfjärden. 2 ångsågar taxeringsvärde 110,000 kr., lastningsplats 60,000 kr."  Skogarna där bostadsområdet Haga idag ligger tillhörde Byn vid början av 1900-talet. Vid Bydalsbäcken ligger en kyrkogård som anlades 1922, samt Byns gravkapell, också benämnd Bydalens gravkapell, som invigdes 1929.

Bostäder
Bebyggelsen består idag av villor och radhus med äganderätt, och ligger på promenadavstånd från Sundsvalls sjukhus. Stadsdelen har därför naturligt fått en tämligen hög status tillsammans med bland annat grannområdet Haga. Gatunamn och tomtbeteckningar i Bydalen är relaterade till bland annat sjöfart, skomakeri och fågelnamn. Tio nya småhus byggdes 2009-2011 på Ringduvevägen, ovanför Bydalens vattentorn.

Affärsområde
Mellan E4 och Norra vägen finns en större affärsfastighet i två plan, Bydalens köpcentrum, tidigare benämnd Obs!-huset, som öppnade 1970. Obs! Stormarknad bytte år 2002 namn till Coop Forum och delar av huset delades upp mellan större och mindre affärer. 2007 flyttade Systembolaget, Coop Forum och Ica Maxi  till nya större lokaler i Birsta. Året därpå, 2008 flyttade även Expert till Birsta. Coop Bygg stängde, liksom konditoriet år 2009. År 2010 i samband med ombyggnationen stängde även låssmeden och skomakeriet som var inrymt på det nedre planet. Numera finns här bland annat City Gross stormarknad, Dollarstore, Colorama färghandel, apotek, hamburgerrestaurang och frisersalong. 

På samma tomt är en återvinningscentral belägen. I området finns även bensinmack, bilverkstad och motorcykelförsäljning.

Kommunal service
Bydalen ingår i upptagningsområdet för Bosvedjeskolan (årskurs 1-6) och Hagaskolan (årskurs 7-9), och ligger i närheten av ett flertal friskolor. Inom området finns Fäbodgränds förskola. Området tillhör Gillebergets vårdcentral i Skönsberg, och Folktandvården Centrum på Norrmalm i Sundsvall.

Motionsanläggningar som finns i anslutning till området innefattar fotbolls- och friidrottsarenan Baldershovs IP, tennishallen Baldershallen och idrottshallen Gärdehov. Intill området ligger Bosvedjespåret, som är ett 2,0 km långt elljusspår och ingår i det sammanhängande system av 30 mil skidspår som finns runt Sundsvall.

Referenser

Externa länkar
 Privat väderstation i Bydalen

Bosvedjan
Stadsdelar i Sundsvall
Emilia Ahnfelt-Laurin

Emilia Ahnfelt-Laurin, född 30 december 1832 i skånska Bosarp, död 30 december 1894 i Lund, var en svensk sångförfattare och översättare i Källs-Nöbbelöv i Skåne.

Hon var brorsdotter till Oscar Ahnfelt och mor till Paul Laurin och kompositören Sigfrid Laurin. 

Hon finns representerad i 1986 års svenska psalmbok med översättning av två psalmtexter (nr 304 och 427).  Ahnfelt-Laurin översatte många Grundtvig-psalmer till svenska och även många av Ahnfelts sånger till norska.

Sina översättningar gjorde hon under pseudonym och signerade med endast sitt förnamn Emilia.

Bibliografi
Klocktoner i hemmet. Sånger. A. V. Carlson, Stockholm, 1882
Peter Fjellstedt, hans verksamhet i fosterlandet mellan åren 1843-81, Stockholm 1881.
Sånger till kyrkoårets evangelier, Fosterlandsstiftelsen, Stockholm 1885

Psalmer
Jesus du min sol ord av Emilia Ahnfelt-Laurin. Tonsatt av Sigfrid Laurin och utgivet i hans sånghäfte Via dolorosa. Tjugofem tondikter för röst och piano 
Lär mig, du skog, att vissna glad (1986 nr 304) översättning 1879 från Adam Oehlenschläger 
Ringen, I klockor (1986 nr 427) översättning 1879 från Nikolaj Frederik Severin Grundtvig
Stilla, stilla, låt din stridssång tystna original

Källor
Svenskt porträttgalleri del 15 s. 99
Lövgren, Oscar, Psalm- och sånglexikon, Gummessons bokförlag, Falköping, 1964, s. 8-9
LIBRIS

Svenska psalmförfattare
Födda 1832
Avlidna 1894
Kvinnor
Svenska översättare under 1800-talet
Översättare från danska
Svenskspråkiga översättare
Personer från Bosarps socken
Sköna tempel, Herrens boning

Sköna tempel, Herrens boning är en psalm för kyrkoinvigning, författad av kyrkoherde Johan Peter Sandzén (1830-1904). 

Melodin är en tonsättning av förmodat svenskt ursprung från 1675, funnen i Rappehandskriften, som enligt Koralbok för Nya psalmer, 1921 också är melodin för psalmerna Vänligt över jorden glänser (1819 nr 73) och Upptag, Herre, våra böner (1921 nr 641) och har vissa likheter med Han lever! O min ande, känn (1819 nr 108).

Publicerad som
Nr 573 i Nya psalmer 1921, tillägget till 1819 års psalmbok under rubriken "Kyrkan och nådemedlen: Ordets ämbete och församlingslivet: Vid kyrkoinvigning".

Svenska psalmer
Skarabé

Skarabén (från latinets scarabaeus) var populär som amulett och sigill i forntidens Egypten. Skarabén formgavs efter en skalbagge,  bladhorningen pillerbaggen eller dyngbaggen. Denna skalbagge förknippades i egyptisk mytologi med den tidiga morgonsolens gud Khepri, då skalbaggens rullande med dyngkulor ansågs likna hur solen rullades över himlavalvet.

Khepris (en av solguden Ras uppenbarelseformer) namn skrevs med skarabéns hieroglyf 

Då skarabéns hieroglyf refererar till existens, manifestation, utveckling, tillväxt och effektivitet, blev skalbaggens form en favorit som amulett under alla perioder av egyptisk historia. De första man har hittat kommer från cirka 2575–2130 f. Kr, men de verkar inte ha blivit vanliga förrän cirka 1938–1630 f. Kr.

I modern tid 
Skarabéer är fortfarande populära som smycken och amuletter.

Inom New Age tillskrivs skarabén positiva effekter.

Referenser

Noter

Allmänna källor 

 Encyclopedia Britannica

Egyptisk mytologi
Garrett Hedlund

Garrett John Hedlund, född 3 september 1984 i Roseau, Minnesota, är en amerikansk skådespelare med svenskt påbrå.

Tidigt liv och familj
Garrett Hedlund växte upp på en gård i Minnesota, men familjen flyttade till Scottsdale i Arizona. Där började han ta privata dramalektioner. Efter att ha tagit examen vid Horizon High School i Phoenix, Arizona, flyttade han direkt till Los Angeles för att börja en skådespelarkarriär.

Hans familj består av föräldrarna Robert Hedlund och Kirsti, född Yanish, samt äldre syskonen Nathaniel och Amanda. Föräldrarna skilde sig när Hedlund var liten. Fadern är av svensk härkomst. Hans farfar var svensk.

Karriär
Hans första jobb var ett modelljobb för Teen Magazine när han gick andra året i high school. Han spelade amerikansk fotboll i ett år när han gick i high school. Har alltid varit intresserad av att spela teater, modella och fotografering.

Hedlund fick rollen i filmen Troja som Patrokles, kusinen till Akilles (spelad av Brad Pitt) bara månader efter det att han flyttat till Los Angeles för att satsa på en karriär som skådespelare.

Inför inspelningen av Troja gick Hedlund upp i vikt, och inför inspelningen av Friday Night Lights lade han på sig ytterligare några kilon för att sedan slimma ner sig inför rollen som Jack Mercer i Four Brothers. Han färgade håret svart inför Eragon och han lät håret växa till Georgia Rule för att sedan raka av sig det till inspelningen av Death Sentence.

Privatliv 
Hedlund hade ett förhållande med Kirsten Dunst mellan 2012 och 2016.

I mars 2019 inledde Hedlund ett förhållande med skådespelerskan Emma Roberts. I augusti 2020 tillkännagavs att de väntade sitt första barn.

Filmografi (urval)
 - Frank (filmen släpptes aldrig)
 - Patroclus
 - Don Billingsley
 - Jack "Cracker Jack" Mercer
 - Murtagh
 - Harlan Wilson
 - Billy Darley
 - Sam Flynn
 - Beau Williams
 - Dean Moriarty
 - Johnny Five
 - John Fitzgerald
 - Jonathan
 - Thomas
 - Hook
 - 	Sgt. Dime

Referenser

Externa länkar 

Amerikanska skådespelare under 2000-talet
Personer från Roseau
Födda 1984
Levande personer
Män
En handsbredd är vår levnads mått

En handsbredd är vår levnads mått är en psalm att sjunga vid kyrkogårdsinvigning och därmed representativ för många av psalmkaraktärerna i Nya psalmer 1921 som togs fram i syfte att komplettera psalmboken med texter för de olika slag av förrättningar och kyrkliga handlingar som förekommer. Psalmen är skriven av Bernhard Risberg.

Melodin är en tonsättning från Darmstädtisches Gesangbuch 1699 och enligt Koralbok för Nya psalmer, 1921 samma melodi som används till psalmen Du bar ditt kors, o Jesu mild (1819 nr 89) och O hoppets dag, som klarnar opp (1819 nr 461).

Publicerad som
Nr 574 i Nya psalmer 1921, tillägget till 1819 års psalmbok under rubriken "Kyrkan och nådemedlen: Ordets ämbete och församlingslivet: Vid kyrkogårdsinvigning".
Nr 221 i 1937 års psalmbok under rubriken "Invigning av kyrka och kyrkogård".

Tyska psalmer
Tanke, som fåfängt spanar

Tanke, som fåfängt spanar är en psalm av Edvard Evers. Melodin är en tonsättning ur Johann Balthasar Königs koralbok från 1738.

Publicerad som
Nr 575 i Nya psalmer 1921, tillägget till 1819 års psalmbok under rubriken "Det Kristliga Troslivet: Troslivet hos den enskilda människan: Kallelse väckelse och upplysning".
Nr 264 i 1937 års psalmbok under rubriken "Kallelse och upplysning".

Svenska psalmer
Tyska psalmer
Ekenäs skärgårds nationalpark

Ekenäs skärgårds nationalpark (fi. Tammisaaren saariston kansallispuisto) är en nationalpark i Ekenäs skärgård, Raseborgs stad, Finland. Nationalparken grundades 1989, omfattar 52 km² och administreras av Forststyrelsen liksom övriga nationalparker i landet.

En labyrint av karga klippiga utskär som övergår i skogbevuxna större öar, skall passeras när man närmar sig Älgö från havssidan. I havsbandet och den yttre skärgården är sjöfågelskyddet, speciellt under häckningstiden, en viktig uppgift för parkmyndigheterna. 

Älgö är en av de största öarna i Ekenäs (numera Raseborgs) skärgård och ön representerar den inre skärgårdsnaturen med barrskogar och mindre insjöar omgivna av våtmarker.
 
På Älgö finns Rödjan; ett fiskehemman från 1940-talet, som numera fungerar som naturstuga.

Källor

Externa länkar 
http://www.utinaturen.fi/sv/ekenasskargard

Ekenäs
Nationalparker i Finland
Raseborgs natur
Naturskyddsområden bildade 1989
Sevärdheter i Raseborg
Livbeväringsregementet

Livbeväringsregementet var ett svenskt infanteriförband som existerade mellan åren 1821 och 1858. Regementet upprättades i syfte att utbilda Stockholms stads och läns beväring. Officerare från Livdrabantkåren som då hade upplösts ingick i regementets officerskår. Officerarna gjorde dock fortfarande såsom livdrabanter vakttjänst hos kungen. Förbandet upplöstes 1858.

Historia 
Regementet härstammade från den lantvärnsbataljon som sattes upp i Stockholm våren 1808. Denna bestod av 640 man uppdelade på 4 kompanier. Bataljonen led dock av de vanliga problemen med bristfällig utrustning och träning som plågade lantvärnet i allmänhet. Förbandet blev aldrig framgångsrikt och upplöstes efter fredsslutet 1809. Efter införandet av beväringsinrättningen 1812 exercerades manskapet i Stockholms stad av officerare ur Upplands och Södermanlands regementen. Men detta ansågs dock vara en för tung arbetsbörda då officerarna även behövdes för träningen av manskapet i sina egna län. Det bestämdes därför att officerare från den nyligen upplösta Livdrabantkåren skulle organiseras till befäl vid Stockholms stad och läns beväring, vilken fick namnet Livbeväringsregementet. 1849 beslutades att beväringarna tillhörande de vid havet i skärgården belägna socknarna skulle överföras till sjöbeväringen. 1858 bestämdes att inga ytterligare officerare skulle utnämnas vid regementet och att manskapet skulle exerceras dels av befäl från fotgardesregementena. Med detta beslut upplöstes i praktiken Livbeväringsregementet som självständig förband.

Förbandschefer 
 1821-1824: Gustaf Abraham Peyron
 1824-1832: Johan Otto Nauckhoff
 1832-1858: Mauritz Axel Lewenhaupt

Galleri

Källor

Vidare läsning

Ej längre existerande svenska infanteriregementen
Svenska militära enheter bildade 1821
Svenska militära enheter upplösta 1858
Tangerine Computer Systems

Tangerine Computer Systems var ett brittiskt företag skapat 1979 av Dr. Paul Johnson och Barry Muncaster. De producerade bland annat en av de första 6502-baserade datorerna, Microtan 65. 1983 skapade de Oric-1, vilken i stort baserades på Microtan 65. 1983 såldes det runt 160 000 Oric-1-maskiner i Storbritannien och 50 000 i Frankrike, där den var den mest sålda maskinen det året. Oric-1 utvecklades senare till Oric Atmos. Företaget döptes senare om och under större delen av 1980-talet var det känt som Oric International.

Försäljningen av Oric Atmos blev en besvikelse. Förutom ett riktigt tangentbord, jämfört med de något svåranvända tangenterna på Oric-1, så fick Oric Atmos en buggig felkontrollsfunktion för bandlagring. För att försöka rädda situationen annonserades 1985 ett antal uppföljare. Bland annat utlovades IBM- och MSX-kompatibla modeller. Den 1 februari detta år presenterades Oric Stratos/IQ164 på en mässa i Frankfurt. På grund av ekonomiska problem blev modellen aldrig verklighet. Det franska företaget Euréka köpte strax efter upp resterna av Oric och efter att ha döpt om sig själva till Oric International så vidareutvecklade de Oric Stratos till en dator de sålde under namnet Oric Telestrat. I december 1987, efter att ha presenterat planerna på Oric Telestrat 2, så blev de ekonomiska problemen åter igen för stora och Oric International upphörde med sin verksamhet.

Ej längre existerande brittiska företag
Brittiska datorföretag
Företag bildade 1979
Företag upplösta 1987
Mänska, jord du måste bliva

Mänska, jord du måste bliva är en psalm av Haquin Spegel. Melodin är en tonsättning från 1623. Enligt Koralbok för Nya psalmer, 1921 anges vid upphovsmannen "Finl. psb. Bearb." vilket möjligen kan innebära att psalmen funnits publicerad i den finländska psalmboken och därefter bearbetats inför publicering bland Nya psalmer.

Melodin är densamma som till den äldre psalmen Sion klagar med stor smärta (1695 nr 289, 1819 nr 123).

Publicerad som
Nr 578 i Nya psalmer 1921, tillägget till 1819 års psalmbok under rubriken "Det Kristliga Troslivet: Troslivet hos den enskilda människan: Kallelse väckelse och upplysning".

Svenska psalmer
O Herre Gud, gör nåd med mig

O Herre Gud, gör nåd med mig är en psalm av Matthæus Greiter (död 1552) utifrån , från 1525, med svensk översättning 1567 och en bearbetning av Svante Alin 1903 och Johan Alfred Eklund 1911 till titelraden O Herre Gud barmhärtig var i sex verser. Vid en publiceringen i 1937 års psalmbok som nr 270 blev titelraden ändrad till "O Herre Gud, gör nåd med mig" utan angivande av vem som bearbetat psalmen ytterligare. En version av Greiters psalm fanns också 1819 med samma titelrad som 1937, dock i tre långa verser utifrån en svensk översättning från 1500-talet och med bearbetning av Frans Michael Franzén. Dess melodi torde varit helt annorlunda med tanke på versernas längd.

Melodin publicerad i Teutsch Kirchenampt, en koralbok från 1525, tryckt i två delar i Strassburg och fem år senare i Ain schöns newes Christlichs Lyed från 1530. Den förändrades något i 1697 års koralbok, och samma melodi används till den samtida O Gud, giv oss din Andes nåd (1921 nr 580) och den äldre psalmen Kom, Helge Ande, till mig in (1819 nr 138, 1937 nr 38, 1986 nr 364) vars melodi är angiven vara nedtecknad i Nürnberg 1534 och sannolikt samma som till psalmen Du folk av ädla fäders stam.

Enligt 1921 års koralbok med 1819 års psalmer var ursprunget till melodin tryckt första gången i koralboken Strassburger Teutsch Kirchenampt, del II från 1525 och i Sverige första gången i Mönsteråshandskriften från 1646 och användes för samma psalm i 1695 års psalmbok. Då antas att melodin troligen är komponerad av Greiter själv. Ingen annan psalm anges använda samma melodi.

1937 anges att psalmen sjungs till samma melodi som Kom, helge Ande, till mig in (nr 38).

Eklunds text blev fri för publicering 2015.

Publicerad i
1572 års psalmbok med titeln O HERRE Gudh gör nådh med migh under rubriken "Någhra Davidz Psalmer". 
Göteborgspsalmboken under rubriken "Om Boot och Bättring".
1695 års psalmbok som nummer 59 med titeln "O Herre Gudh giör nådh medh migh" under rubriken "Konung Davids Psalmer".
1819 års psalmbok som nummer 181 med titeln "O Herre Gud, gör nåd med mig", under rubriken "Nådens ordning: Omvändelsen: Ånger och tro (botpsalmer)".
Nya psalmer 1921 som nummer 579 med titeln "O Herre Gud barmhärtig var"  under rubriken "Det Kristliga Troslivet: Troslivet hos den enskilda människan: Bättring och omvändelse".
1937 års psalmbok som nummer 270 med titeln "O Herre Gud barmhärtig var" under rubriken "Bättring och omvändelse".

Referenser

Noter

Externa länkar
Hos Sibelius-Akademin finns noterna enligt 1695 års melodi och där anges att förebilden är från "M Greiter 1525: O Herre Gott, begnade mich".

Tyska psalmer
Oskar Kulling

Oskar Kulling, född 13 september 1898 i Lindärva socken i Västergötland, död 21 april 1988 i Bromma i Uppland, var en svensk geolog. Han var son till kyrkoherde Ludvig Kulling och Clara Kulling, född Wallgren. Oskar Kulling var näst äldst i en syskonskara på sex barn. Han tog studenten vid Skara Läroverk.

Kulling läste geologi på Stockholms Högskola och disputerade 1933. Han blev sedan docent vid Stockholms Högskola och var anställd som 1:e statsgeolog vid Sveriges geologiska undersökning. Han är kanske mest känd för sina tidiga arbeten om berggrunden i de svenska fjällen. Hand deltog i den dansk-svenska expeditionen till Grönland 1929 under ledning av Lauge Koch.

Källor 

Svenska geologer under 1900-talet
Personer verksamma vid Stockholms universitet
Födda 1898
Avlidna 1988
Män
Personer från Lindärva socken
O Gud, giv oss din Andes nåd

O Gud, giv oss din Andes nåd är en psalm som 1921 uppgavs vara av okänd tysk författare från 1600-talet utan angiven översättare, men som i 1937 års psalmbok är identifierad som ett verk av Samuel Zehner från 1636, möjligen i översättning av Johan Tolpo 1720.

Melodin är en tonsättning ur Ain schöns newes Christlichs Lyed från 1530 som förändrades något inför publiceringen i 1697 års koralbok, och samma melodi som till den samtida O Herre Gud barmhärtig var (1921 nr 579) och den äldre psalmen Kom, Helge Ande, till mig in (1819 nr 138, 1986 nr 364) vars melodi är angiven vara nedtecknad i Nürnberg 1534 och sannolikt samma som till psalmen Du folk av ädla fäders stam.

Publicerad som
Nr 580 i Nya psalmer 1921, tillägget till 1819 års psalmbok under rubriken "Det Kristliga Troslivet: Troslivet hos den enskilda människan: Bättring och omvändelse".
Nr 272 i 1937 års psalmbok under rubriken "Bättring och omvändelse".

Tyska psalmer
Lamborghini Countach

Lamborghini Countach är en bilmodell av biltillverkaren Lamborghini. Den lanserades på Internationella bilsalongen i Genève 1971, och tillverkades mellan 1973 och 1990. Prototypen designades av Marcello Gandini på Bertone och har sina rötter i konceptbilen Lancia Stratos Zero från 1970.

De tidiga bilarna LP400 var slanka med smala 14" hjul. Denna första generation tillverkades i totalt 157 exemplar.1978 introducerades LP400S där karossen breddats med skärmbreddare för att få plats med Pirellis nya lågprofildäck P7 där backdäcken i dimension 335/35 R15 var de bredaste någonsin för en produktionsbil. Många bilar levererades även med en jättelik vinge på bakluckan vilken kunde beställas som extrautrustning. Enbart mindre uppgraderingar gjordes i de efterföljande versionerna LP500S och LP5000 QV. 1988 presenterades en 25th Aneversary Model med en del större moderniseringar och designförändringar inspirerade av Ferrari Testarossa. Den totala produktionen uppgår till 1,983 exemplar varav mer än hälften såldes under de sista fem åren av modellens nitton år långa produktionstid.

Bilen är bakhjulsdriven via en 5-växlad manuell växellåda.

Modellen medverkar i ett flertal filmer bland annat i Mitt i plåten!.

Varianter:

Referenser

Externa länkar

Countach
Bilar fomgivna av Bertone
Bakhjulsdrivna fordon