Jonas Wistenius

Jonas Wistenius, född 1700 i Vists socken, Östergötlands län, död 22 februari 1777 i Linköping, Östergötlands län, var en svensk orgelbyggare, vävare och handelsman.

Biografi
Om Jonas Wistenius tidiga levnad är inget känt mer än att han mellan 1726 och 1738 arbetade utomlands, bland annat hos orgelbyggarna Johann Josua Mosengel och Georg Sigismund Caspari i Königsberg (nuvarande Kaliningrad). Han byggde tillsammans med dem flera orgelverk i Böhmen, Preussen och Polen. Efter att ha arbetat hos dem var han i Belgrad hos Kurebinske och Gottfried Clossen i Riga.

Norrköping
1738 bosatte sig Wistenius i Norrköping på nummer 6 under kvarter Smedjan (nummer 30). Söndagen 1 oktober 1738 (18 söndagen efter trefaldighet) nämns en konstnär Jonas Wistenius i kommunionlängden för Sankt Olai församling.

Linköping
Den 28 mars 1739 ansökte han att få privilegieras i orgelbyggeri hos domkapitlet i Linköping. Han bosatte sig 1739 i Linköping på Sankt Lars kvarter nummer 46 som hattmakaren Christoffer Scarin tidigare ägt. Efter att ha skaffat sig obligatoriskt privilegium 1741 byggde han ett stort antal instrument. Enligt hans egen uppgift skulle det röra sig om 96 orglar, därav 43 i Linköpings stift, förutom ett stort antal reparationer och ombyggnader. Tillverkningen av orgelhusen skedde delvis på platsen, men pipverk och mekanik framställdes på verkstaden och fraktades, kanske med hans egna oxar, lång väg.

Wistenius bodde från 1740 på Sant Lars kvarter 46 i Linköping. Han ägde mellan 1753 och 1764 Sankt Lars kvarter 45. Han ägde även mellan 1753 och 1773 Sankt Lars kvarter 48.

Jonas Wistenius avled i Linköping 22 februari och begravdes 27 februari samma år. Efter hans död övertogs verkstaden av orgelbyggaren Pehr Schiörlin.

Under en tid hade Wistenius även strumpväveri och handelsbod i Linköping.

Familj 
Anna Björkman, född 1712, död 6 december 1785 i Linköping. Gift 9 april 1740 i Sankt Olofs församling, Norrköping med Jonas Wistenius. Borgensman för äktenskapet var Jonas snickare. De fick tillsammans barnen

Ulrica (1740–1800)., död 1 juli 1800 i Linköping. Gifte sig första gången med handelsmannen Magnus Hertzberg 4 november 1777 i Linköping. Andra gånger gifte hon sig med färgaren Johan Ekeberg den 12 november 1784 i Linköping. Tredje gången med färgaren och rådmannen Carl Fredrik Lönberg 8 januari 1792 i Linköping.
Anna Maria (Catharina) (1742–1742).
Maria (1746–1747).
Carl Peter (1750–1750).

Orgelfabriken

Orgelkonst
Mest berömd har Wistenius blivit för sin skicklighet att ge sina instrument och särskilt deras principalstämmor en förnäm klang. Fasaderna ritade han i regel själv och de visar på stor konstnärlig begåvning. Inom Linköpings stift finns några verk som delvis bevarats, till exempel i Vreta klosters kyrka (1747) (endast fasaden med senare insatta blindpipor) och Vårdsberg (1761) (magasinerad). Den största och äldsta i bruk varande wisteniusorgeln finns i S:ta Gertruds kyrka i Västervik (1744) men även orglarna i Askeryd (1760) och Skällvik (1762) är restaurerade och åter ljudande. Sitt sista verk byggde han 1777 tillsammans med Pehr Schiörlin i Lindome kyrka i Halland.

Bröderna Valter och Harry Moberg, Sandviken, gjorde 1957 en rekonstruktion av 1751 års wisteniusorgel i Åtvids gamla kyrka.

Orglar 
Lista över orglar byggda av Jonas Wistenius med ursprunglig disposition.

1885 flyttades en orgel till Särestad-Bjärby kyrka. Orgeln var byggd av Wistenius och hade 7 stämmor. En ny orgel byggdes 1906 i kyrkan. Orgeln förstördes 1927 i kyrkans brand.

Ombyggnationer

Elever och gesäller vid orgelfabriken
Följande har varit elev eller gesäll till Wistenius. Detta är en påbörjad lista som ej är komplett.
1740 - Oluf Hansson Broberg
Anders Wollander
Erik Sunnerberg.
1740 - En gesäll och en lärling.
1741 - Hedman. Han var gesäll hos Wistenius.
1741 - Åsterman. Han var dräng hos Wistenius.
1739–1743, 1745 - Sven Axtelius.
1744 - Två gesäller.
1745–1751 - Anders Wikbom.
1743–1751 - Lars Wahlberg. Han var gesäll hos Wistenius.
1745–1751 - Petter Norling (Nordling). Han var gesäll hos Wistenius.
1748 - Anders. Han var gesäll hos Wistenius.
1742–1751 - Anders. Han var lärling hos Wistenius.
1746–1748 - Abram Creutz.
1750–1751 - Hagman. Han var gesäll hos Wistenius.
1752 Lorentz
1752–1754 Peter
1752–1754 Anders
1753–1754 Lars
1755 - Gyllenberg. Han var gesäll hos Wistenius.
1755–1756 - Pal. Han var gesäll hos Wistenius.
1756 - Wiberg. Han var gesäll hos Wistenius.
1756–1759 - Jonas Ljungberg (1731–1776). Han var snickargesäll hos Wistenius.
1756–1763 - Jonas Almgren. Han var gesäll hos Wistenius.
1757–1777 - Pehr Schiörlin. Han var gesäll hos Wistenius.
1757–1761 - Jonas Rulin. Han var bälgmakardräng hos Wistenius.
1758–1760 - Lars. Han var lärling hos Wistenius.
1760 - Lars. Han var lärling hos Wistenius.
1760–1761 - Peter Sjögren. Han var snickargesäll hos Wistenius.
1761 - Peter. Han var bälgmakardräng hos Wistenius.
1762 - Johan. Han var gesäll hos Wistenius.
1762 - Aschenbom. Han var gesäll hos Wistenius.
1763 - Lars. Han var lärling hos Wistenius.
1764 - Lars Palmgren.
1764–1765 - Lars. Han var lärodräng hos Wistenius.
1764–1766 - Jonas. Han var hjälpdräng hos Wistenius.
1767 - Wikman. Han var gesäll hos Wistenius.
1772 - Hielmgren. Han var gesäll hos Wistenius.
1773–1776 - Petter Lundström, född 12 oktober 1745 i Krokek, död 6 november 1797 i Linköping. Var först lärling och sedan orgelbyggargesäll hos Wistenius.
1772–1773 - Peter (Pehr). Han var dräng hos Wistenius.
1776 - Abraham. Han var dräng hos Wistenius.
1777 Germund Landren

Lärlingar
1739 N. N.
1741 och 1750–1753 Anders
1752 Petter
1756 Peter

Strump- och tröjfabriken
Wistenius fick tillstånd att starta en strump- och tröjfabrik 3 april 1761. Fabriken togs över 4 juni 1776 av gesällen Georg Kevitz (Cehievitz, född 1733).

Produktion

Arbetare
Lista över personer som arbetade vid strump- och tröjfabriken.
1762 - Anna. Hon var spinnerska på fabriken.
1762 - Maja. Hon var spinnerska på fabriken.
1762–1763 - Eric Kåre. Han var ullkammare på fabriken.
1767 - Caisa, Anna och Ingrid. De var spinnerskor på fabriken.
1768 - Georg Kevitz. Han var vävmästare på fabriken.
1768 - Lena, Stina och Stina. De var spinnerskor på fabriken.

Litteratur och källor
Sohlmans musiklexikon, Sohlmans förlag, Stockholm (1979),  
Nils Göransson: Sancta Cecilias tjänare i Linköping, Noteria, Klockrike (1983)

Tidskriften Ars Organi 1988, nr 1, Verlag Merseburger, Kassel (Bengt Andreas, Malmö), 
GOArt: The Nordic-Baltic Organ Book - History and Culture (2003) (Niclas Fredriksson),  
Tidskriften Orgelforum 2001, nr 3, Svenska orgelsällskapet.
Linköpings rådhusrätt och magistrat Fl:12 (sid 36)

Linköpings domkyrkoförsamling (E) AI:1 (1783–1787) Sida: 200–201
Domkapitlets i Linköping AIa:62 Sida: 348, 22
Domkapitlets i Linköping AIa:63 Sida: 301, 404, 405
Domkapitlets i Linköping AIa:64 Sida: 119, 134, 440
Domkapitlets i Linköping AIa:65 Sida: 192, 214

Noter 

Svenska orgelbyggare
Personer från Vists socken, Östergötland
Födda 1700
Avlidna 1777
Män
Svenska orgelbyggare under 1700-talet
Svenska klavikordbyggare