kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lokrume socken

Lokrume socken ingick i Gotlands norra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Lokrume distrikt.

Socknens areal är 34,91 kvadratkilometer allt land. År 2020 fanns här 290 invånare.  Kyrkbyn Lokrume med sockenkyrkan Lokrume kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Lokrume socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Bro ting som i sin tur ingick i Bro setting i Nordertredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Lokrume församling och för de borgerliga frågorna bildades Lokrume landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Tingstäde landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. Församlingen uppgick 2007 i Väskinde församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Lokrume, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands norra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands första båtsmanskompani.

Geografi
Lokrume socken ligger i Gotlands norra inland. Socknen består i norr av uppodlade myrmarker och i söder av skog och hällmarker.

Postnummer är 621 74, riktnummer 0498.

Gårdsnamn
Aner, Annexen, Björnungs, Gannarve, Grausne, Haltarve Lilla, Haltarve Stora, Hammars Lilla, Hammars Stora, Kroks, Lauks, Mörby Lilla, Mörby Stora, Nyplings, Stenby, Suderbys, Tomase.

Ortnamn
Lustigs torp.

Fornlämningar
Kända från socknen är fem mindre gravfält, stensträngar, skeppssättningar och stenar och hällar med sliprännor från järnåldern. Fyra silverskatter har påträffats.

Namnet
Namnet (1300-talet Lokarum) innehåller efterleden rum, 'öppen plats'. Förleden har olika tolkningar, en är lauk, 'lök' och betydelsen blir då 'den öppna platsen där det växer lök'. Alternativt kan förleden innehålla gårdsnamnet Lauks och betydelsen blir då 'den öppna platsen som hör till Lauksborna'.

Befolkningsutveckling

Se även
Lokrume församling

Referenser

Litteratur
Lokrume socken. Utgiven av Lokrume Hembygdsförening 2002.

Fotnoter

Externa länkar

Lokrume hembygdsförening

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands norra härad
Levide församling

Levide församling är en församling i Fardhems pastorat i Sudertredingens kontrakt i Visby stift i Svenska kyrkan. Församlingen ligger i Gotlands kommun i Gotlands län.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till den 1 maj 1922 moderförsamling i pastoratet Levide och Gerum. Från den 1 maj 1922 till 1962 var den annexförsamling i pastoratet Eksta, Levide och Gerum, som till 1941 även omfattade Sproge församling. Från 1962 är den annexförsamling i pastoratet Fardhem, Linde, Lojsta, Levide och Gerum.

Kyrkor 
 Levide kyrka

Se även 
 Levide socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Visby stift
Indelningar i Gotlands kommun
Kräklingbo församling

Kräklingbo församling var en församling i Svenska kyrkan i Visby stift. Församlingen uppgick 2007 i Östergarns församling. Församlingskyrka var Kräklingbo kyrka.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 
 
Församlingen var till 1962 moderförsamling i pastoratet Kräklingbo och Anga som 1659 utökades med Ala församling. Från 1962 till 2007 var den  annexförsamling i pastoratet Östergarn, Gammelgarn, Kräklingbo, Anga och Ala.Församlingen uppgick 2007 i Östergarns församling tillsammans med övriga församlingar i pastoratet.

Församlingskod var 098044.

Se även 
Kräklingbo socken

Källor 

Historiska församlingar i Visby stift
Indelningar i Gotlands kommun
Klinte församling

Klinte församling är en församling i Klinte pastorat i Medeltredingens kontrakt i Visby stift i Svenska kyrkan. Församlingen ligger i Gotlands kommun i Gotlands län.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen har från 1500-talet varit moderförsamling i pastoratet Klinte och Fröjel, som 1962 utökades med Eksta och Sproge församlingar och 2002 med Sanda, Västergarns, Mästerby, Hejde och Väte församlingar. År 2012 bildades Sanda, Västergarn och Mästerby församling och pastoratet består därefter av Klinte, Fröjel, Eksta, Sproge, Sanda, Västergarn och Mästerby, Hejde och Väte församlingar.

Kyrkor 
 Klinte kyrka

Se även 
 Klinte socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Visby stift
Indelningar i Gotlands kommun
Hejde socken

Hejde socken ingick i Gotlands södra härad, Hejde ting och Hejde setting, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Hejde distrikt.

Socknens areal är 62,64 kvadratkilometer, varav 62,61 land. År 2020 fanns här 230 invånare. Sockenkyrkan Hejde kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Hejde socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Hejde ting som i sin tur ingick i Hejde setting i Medeltredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Hejde församling och för de borgerliga frågorna bildades Hejde landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Klintehamns landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Hejde, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands södra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands andra båtsmanskompani.

Geografi
Hejde socken är belägen öster om Klintehamn. Socknens norra del utgörs av odlingsbygd, medan den södra delen är en utlöpare av det stora skogsområdet Lojsta hed.

Gårdsnamn
Dans, Ekeskogs, Forse, Gervalds, Hajdgårde, Häglajvs, Kauparve, Krämplause, Kvie, Kyrksmiss, Löves (Levide), Medebys, Munsarve, Prästgården, Rågåkre, Sigsarve, Simunde, Skogs, Smiss, Stenstugu, Tass, Tipsarve, Väntinge.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns några gravrösen. Från järnåldern finns åtta gravfält, varav ett stort vid Hajdgärde, stensträngar, sliprännor i fast häll och i block och tre bildstenar. Fyra runristningar är kända.

På Gotland har runor använts flitigt under hela medeltiden. Kyrkklockan i Hejde är från 1400-talet och har sin inskription utförd i runor, troligen den enda i bruk varande kyrkklockan i världen som har detta. Den mindre systerklockan, som också har runor, finns i grannsocknen Sanda socken men är spräckt och hänger inte i tornet utan i kyrkorummet, och används endast vid tacksägelse.

Namnet
Namnet (1300-talet Heithum) innehåller plural av hajd, 'hed' som syftar på skogklädda områden, i detta fall Lojsta hed i socknens södra del.

Befolkningsutveckling

Se även
Hejde församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Hejde sockenförening

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands södra härad
Gothems församling

Gothems församling är en församling i Norra Gotlands pastorat i Nordertredingens kontrakt i Visby stift i Svenska kyrkan. Församlingen ligger i Gotlands kommun i Gotlands län.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Församlingen utgjorde under medeltiden ett eget pastorat, för att sedan till 1962 vara moderförsamling i pastoratet Gothem och Norrlanda. År 1962 utökades pastoratet att också omfatta Källunge och Vallstena. År 2010 uppgick församlingarna Källunge, Vallstena och Norrlanda i Gothems församling, vilken då till 2014 bildade ett eget pastorat. Från 2014 ingår församlingen i Norra Gotlands pastorat.

Klockare

Kyrkor 
 Gothems kyrka
 Källunge kyrka
 Norrlanda kyrka
 Vallstena kyrka

Se även 
 Gothems socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Visby stift
Indelningar i Gotlands kommun
Grötlingbo

Grötlingbo kan syfta på:

 Grötlingbo socken – en socken ingick i Gotlands södra härad
 Grötlingbo landskommun – en tidigare kommun i Gotlands län 1863–1951
 Grötlingbo församling – en tidigare församling i Visby stift –2010
 Grötlingbo kyrka – en kyrka i Grötlingbo socken
 Grötlingbo distrikt – ett distrikt i Gotlands kommun och Gotlands län 2016–
 10812 Grötlingbo – en asteroid i huvudbältet
Guldrupe socken

Guldrupe socken ingick i Gotlands norra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Guldrupe distrikt.

Socknens areal är 15,88 kvadratkilometer, varav 15,84 land. År 2020 fanns här 111 invånare. Sockenkyrkan Guldrupe kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Guldrupe socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Halla ting som i sin tur ingick i Kräklinge setting i Medeltredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Guldrupe församling och för de borgerliga frågorna bildades Guldrupe landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Romaklosters landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. Församlingen uppgick 2006 i Vänge församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Guldrupe, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands norra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands första båtsmanskompani.

Geografi
Guldrupe socken ligger i mitten av Gotland. Socknen består mest av skogs- och myrmark.

Vid Bondarve står ett ringkors med en inskription. Med runskrift står det (översatt): "Bedjen för Jakobs själ i Annunganänge, som Nikulas slog ihjäl". Ringkorset påstas ha satts upp efter att en av gårdsägarna har huggit ett träd på grannens mark och som straff blev ihjälslagen av grannen.

Gårdsnamn
Annexen, Bjärs, Bondarve, Hagelhem, Hallbjäns, Hästings, Krasse, Västerby.

Fornlämningar
Kända från socknen är gravfält, stensträngar och en fornborg från järnåldern. Sex runristningar är kända, en på ett medeltida ringkors.

Namnet
Namnet (1300-talet Gudurpi) innehåller efterleden torp, 'nybygge' och ett oklart förled.

Befolkningsutveckling

Se även
Guldrupe församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands norra härad
Hablingbo församling

Hablingbo församling var en församling i Visby stift. Församlingen uppgick 2010 i Havdhems församling.

Församlingskyrka var Hablingbo kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1962 moderförsamling i pastoratet Hablingbo och Silte som 1941 utökades med Sproge församling. Från 1962 till 2010 var den annexförsamling i pastoratet Havdhem, Näs, Grötlingbo, Eke, Hablingbo och Silte. År 2010 uppgick församlingen med övriga församlingar i pastoratet i Havdhems församling.

Församlingskod var 098083.

Se även 
Hablingbo socken

Källor 

Indelningar i Gotlands kommun
Historiska församlingar i Visby stift
Halla

Halla kan syfta på:

 Halla (namn) – ett kvinnonamn
 Halla (djur) – ett släkte av ringmaskar
 Halla Oy – ett tidigare norskägd skogsindustriföretag i Finland

Geografi

Estland 
 Halla, Estland – en by i Võru kommun i landskapet Võrumaa i Estland

Finland 

 Hallansaari, ö, Kymmenedalen, 
 Halla, Finland – en ort i Finland

Sverige 
Halla Heberg - en tätort i Kungsbacka kommun i Hallands län

Gotland
 Halla socken, Gotland – en socken som ingick i Gotlands norra härad
 Halla landskommun, Gotland – en tidigare kommun i Gotlands län 1863–1951
 Halla distrikt – ett distrikt på Gotland 2016–
 Halla församling, Visby stift – en tidigare församling i Visby stift på Gotland –2006
 Halla kyrka, Gotland – en kyrkobyggnad i Halla socken på Gotland

Södermanland
 Halla socken, Södermanland – en socken som ingick i Jönåkers härad
 Halla landskommun, Södermanland – en tidigare kommun i Södermanlands län 1863–1951
 Halla församling, Strängnäs stift – en tidigare församling i Strängnäs stift i Nyköpings kommun –1995
 Halla kyrka, Södermanland – en kyrkobyggnad i Halla socken, Nyköpings kommun

Se även
 Hala

Robotskapade Finlandförgreningar
Träkumla församling

Träkumla församling var en församling i Visby stift. Församlingen uppgick 2010 i Stenkumla församling.

Församlingskyrka var Träkumla kyrka.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.
 
Församlingen var åtminstone från 1500-talet och till 2010 annexförsamling i pastoratet Stenkumla, Västerhejde och Träkumla som mellan 1 maj 1920 och 1962 också omfattade församlingarna Vall, Hogrän och Atlingbo. Församlingen uppgick 2010 i Stenkumla församling.

Församlingskod var 098049.

Se även 
Träkumla socken

Källor 

Historiska församlingar i Visby stift
Indelningar i Gotlands kommun
Valls församling

Valls församling var en församling i Visby stift. Församlingen uppgick 2006 i Vall, Hogrän och Atlingbo församling.

Församlingskyrka var Valls kyrka.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 1 maj 1920 moderförsamling i pastoratet Vall och Hogrän. Från 1 maj 1920 till 1962 var den annexförsamling i pastoratet Stenkumla, Västerhejde, Träkumla, Vall, Hogrän och Atlingbo. Från 1962 till 2006 var den annexförsamling i pastoratet Eskelhem, Tofta, Vall, Hogrän och Atlingbo. Församlingen uppgick 2006 i Vall, Hogrän och Atlingbo församling.

Församlingskod var 098050.

Se även 
Valls socken

Källor 

Historiska församlingar i Visby stift
Indelningar i Gotlands kommun
Vallstena socken

Vallstena socken ingick i Gotlands norra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Vallstena distrikt.

Socknens areal är 27,34 kvadratkilometer (land). År 2020 fanns här 239 invånare. Sockenkyrkan Vallstena kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Vallstena socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Bäls ting som i sin tur ingick i Bro setting i Nordertredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Vallstena församling och för de borgerliga frågorna bildades Vallstena landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Dalhems landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. Församlingen uppgick 2010 i Gothems församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Vallstena, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands norra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands första båtsmanskompani.

Geografi
Vallstena socken ligger i inre norra Gotland. Socknen är slättbygd med skogsmark i öster.

Socknen gränsar till Källunge socken i väster, Bäls socken i norr, Gothems socken öster och Hörsne socken i söder. De närmaste tätorterna är Slite som ligger 15 km norr om Vallstena och Visby som ligger 25 km väster om Vallstena.  

Nära Vallstena kyrka ligger Alvena lindaräng, ett löväng med rik flora.
Postnummer är 624 32, telefonriktnummer 0498.

Gårdsnamn
Allkvie, Alvne, Annexen, Lilla Bjärge , Stora Bjärge , Bjärs, Grinds, Gudings Lilla, Gudings Stora, Gännor, Hägvalds, Medebys, Norrgårde, Nygårds, Rå, Slumre, Uppgarde.

Fornlämningar
Sliprännestenar finns i socknen. Kända från socknen är nära 50 gravrösen och några skeppssättningar från bronsåldern. Från järnåldern finns 17 gravfält, varav ett Vallstenarum, med 400 gravar och 6,5 kilometer av stensträngar. Fyra runristningar är kända och vid Gudings har hittats ett stort offerfynd av vikingavapen.
Vid Nygårdsrum undersöktes 1970 två gravrösen från övergången senneolitikum med fynd av bland annat en flintdolk. Under rösena påträffades en boplats från yngre stenålder. I anslutning till fyndområdet vid Nygårdstun på Uppgarde ägor påträffades 1977 vid grustäkt spåren av en borttagen skeppssättning, som med en längd av omkring 46 meter är den längsta kända på Gotland.

Namnet
Namnet (1350 Walgusten) har en förled valg/valge, 'smal fuktig dalgång, stundom med vatten, rännil; foderbevuxen sankmark' och en efterled sten med oklar tolkning.

Befolkningsutveckling

Se även
Vallstena församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands norra härad
D2 (motorväg, Tjeckien)

D2 är en motorväg i Tjeckien som går mellan Brno och gränsen till Slovakien. Motorvägen går via Breclav. Detta är en viktig motorväg för internationell trafik i Europa. Denna motorväg ingår i en längre viktig motorvägsförbindelse från Berlin och Prag till Bratislava, Budapest och Belgrad.

Se även 
 Motorväg
 Motorvägar i Tjeckien

Motorvägar i Tjeckien
Kondenserade materiens fysik

Kondenserade materiens fysik är den del av fysikvetenskapen som behandlar kondenserad materia; ämnen i fast och till viss del även flytande aggregationstillstånd. Dessa är de "kondenserade" aggregationstillstånden. Fasta tillståndets fysik är en undergrupp till den kondenserade materiens fysik.
Fasövergång

En fasövergång är en abrupt förändring i ett ämnes tillstånd, då det går från en fas till en annan. En viktig grupp av fasövergångar är övergångar mellan olika aggregationstillstånd, till exempel då vatten smälter från is till vätska. Mindre kända typer av fasövergångar är då järn upphör att vara ferromagnetiskt och blir paramagnetiskt vid cirka 1000 K, eller då metaller går från det normala tillståndet till att vara supraledande.

Klassificeringar av fasövergångar
Fasövergångar delas upp i två typer: första och andra ordningen.

Första ordningens fasövergång är sådana övergångar som inbegriper en latent värme. Exempelvis är övergången från is till vätska i vatten en första ordningens övergång. Tillförs energi till is förvandlas inte hela isblocket till vätska direkt, utan man får två faser i jämvikt. I ett intervall av tillförd energi har man en blandning av is och vätska, men både vätskan och isen har temperaturen 0 °C. Det går alltså åt energi för att smälta isen, utan att man lyckas höja temperaturen.

Andra ordningens fasövergång har inte någon latent värme. Detta gör att övergången i någon bemärkelse blir kontinuerlig, löst talat. Exempelvis är övergången från att vara ferromagnetisk till att bli paramagnetisk hos järn en andra ordningens övergång.

Exotiska fasövergångar
Även andra system än rena fysikaliska system, som man tänker på i samband med fasövergångar, kan ha fasövergångar. Exempelvis kan man visa att vissa biologiska system har fasövergångar.

En klass fasövergångar som blivit viktigare och viktigare att studera är kvantfasövergångarna.

Se även
Trippelpunkt
Kritisk punkt

Termodynamik
Fasta tillståndets fysik
Ferromagnetism

Ferromagnetism är en form av magnetiskt fenomen som vissa material uppvisar (andra besläktade magnetiska fenomen är ferrimagnetism och antiferromagnetism). De flesta vardagsfenomen inbegripande magnetism härrör från ferro- eller ferrimagnetiska material, och från permanenta magneter.

Att ett material är ferromagnetiskt innebär att det finns en koppling mellan bärare av magnetiska moment i materialet (atomer, elektroner...) som verkar så att dessa moment riktas parallellt med varandra. Spontant uppstår mikroskopiska områden i materialet (så kallade magnetiska domäner) som är magnetiserade, det vill säga alla magnetiska moment i en viss domän är parallella. Det kan finnas flera möjliga magnetiseringsriktningar i ett magnetiskt material vilket gör att domänernas magnetiska moment pekar åt olika håll och att materialet därigenom på makroskopisk nivå har en låg magnetiseringsgrad. Först när ett tillräckligt stort yttre magnetfält påläggs växer antalet och storleken av domäner med samma magnetiseringsriktning vilket leder till att hela materialet får ett permanent makroskopiskt moment. Också i paramagnetiska material kan magnetisering uppnås på detta sätt men till skillnad från ferromagneter är detta moment inte permanent utan försvinner med det yttre fältet. Ferromagnetiska material uppvisar hysteres.

Fysikaliskt ursprung 
Ferromagnetism är ett kvantfenomen som har sitt ursprung i elektronernas spinnkvanttal och Wolfgang Paulis uteslutningsprincip.

Ferromagnetiska material 
Exempel på ferromagnetiska material syns i tabellen nedan. Curietemperaturen för ett ferromagnetiskt material är den temperatur där materialet övergår från att vara ferromagnetiskt till att bli paramagnetiskt.

Externa länkar 

Magnetism
Hysteres
Greens sats

Inom fysik och matematik är Greens sats ett samband mellan en kurvintegral längs randen, rd(D), av ett reguljärt område D och en dubbelintegral över området D.

Greens sats har fått sitt namn efter den brittiske matematikern och fysikern George Green och är ett specialfall av Stokes sats:
Låt D vara ett reguljärt område i planet med positivt orienterad rand. Om de kontinuerliga funktionerna P(x,y) och Q(x,y) har kontinuerliga partiella derivator på det slutna höljet av D, så gäller

Referenser

Externa länkar 

Satser inom analys
Vektoranalys
Andrakammarvalet i Sverige 1964

Andrakammarvalet i Sverige 1964 till Sveriges riksdags andra kammare hölls den 20 september 1964.

Valkampanjen 
Valkampanjen var lugn ända tills Högerpartiets ledare Gunnar Heckscher på partistämman föreslog att ATP skulle utvidgas till att gälla även personer födda före 1896. Alla andra riksdagspartier motsatte sig detta.

Medborgerlig samling (MbS) var ett parti som endast ställde upp i fyrstadkretsen (Malmö, Lund, Landskrona, Helsingborg). Partiet skapades på initiativ från Sydsvenska Dagbladet. Tanken var att ena de borgerliga partierna och dra väljare från socialdemokraterna. Detta misslyckades, eftersom de borgerliga partierna inte kunde enas och ställde upp i valet var för sig. Den främsta förloraren blev Högerpartiet, som förlorade tre riksdagsmandat i fyrstadskretsen. MBS fick 27,0 % av rösterna i den valkretsen.

På partiernas valaffischer stod följande:
Trygghet i en föränderlig värld - Socialdemokratin.
Stärk oppositionen välj Folkpartiet.
Stopp för skattehöjningar - Högerpartiet.
ATP - pension åt fler - Högerpartiet.
Tjäna, Äga, Trivas - Högerpartiet
Socialistisk förnyelse - Kommunisterna.
Med centern för allmän arbetslöshetsförsäkring.
Rösta på KDS det nya alternativet.

Valresultat 
För samtliga genom valet invalda riksdagsmän, se Lista över ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare 1965-1968.

Det socialistiska blocket (SKP och S) fick sammanlagt 52,5 procent, och det borgerliga blocket (FP, C, H samt valkartellerna Medborgerlig samling och Mellanpartierna) fick sammanlagt 45,7 procent. Det socialistiska blocket hade alltså vunnit med en stor marginal på 6,8 procent.

Precis som förra valet fick Socialdemokraterna som ensamt parti fick 1 mandat mer än oppositionen fick sammanlagt. Socialdemokraterna var i stort sett oberoende av stöd från SKP för att rösta emot oppositionen vid voteringar.

Fotnot: Valkartellen Medborgerlig samling (MbS) fick 3 mandat och 64 807 röster. Mellanpartierna var den gemensamma partibeteckningen för Centerpartiet och Folkpartiet i Gotlands valkrets, där denna valkartell fick 2 mandat och 13 557 röster. De valda från dessa kartellers listor räknade sig som 3 centerpartister, 1 högerman och 1 folkpartist och fick gå med i respektive partiers riksdagsgrupper, förutom Bertil Rubin från Medborgerlig samling som räknade sig som centerpartist men som inte tilläts inträda Centerpartiets riksdagsgrupp.

Bland de invalda riksdagskandidaterna återfanns bland annat socialdemokraten Ingvar Carlsson.

Antalet röstberättigade var 5 095 850 personer.

Källa:

Regeringsbildning 
Regeringen Erlander III satt kvar.

Referenser

Noter 

1964 i Sverige
Sverige
1964