kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Asmunds källa

Asmunds källa är belägen i närheten av Sibbarps by, Varbergs kommun, Hallands län. Källan sägs ha sprungit fram ur marken när den danske biskopen Asmund vilade vid platsen med sitt följe. Den användes länge som offerkälla.

Vägen från kusten mot inlandet gick här mot Gödeby och förenade sig längre fram med Ätrastigen. Avfarstvägen till källan är skyltad cirka 500 meter från Sibbarps kyrka på vägen mot Dagsås/Angryd.

Traktens ungdomar lär i gamla tider ha samlats vid källan för bland annat midsommarfirande.

Varbergs kommuns geografi
Pepi II

Pepi II var den femte faraonen under Egyptens sjätte dynasti) och regerade omkring 2245–2180 f. Kr. Han besteg tronen redan som barn och regerade exceptionellt länge.

Familjebakgrund 
Traditionellt har Pepi II ansetts vara en son till farao Pepi I och hans stora hustru Ankhnesmerire II. Han var gift med sina halvsystrar Neith och Iput II, sin brorsdotter Ankhenesmerire III och ytterligare två hustrur med namnen Ankhenesmerire IV och Wedjebten. Från äktenskapet med Neith föddes Nemtiemsaef II (Merenra II) och från äktenskapet med Ankhenesmerire IV föddes den blivande kungen Neferkare Nebi. Möjligtvis fick Pepi II fler söner med  Nebkauhor-Idu och Ptahshepses.

Många egyptologer anser idag att Pepi II var son till Merenra I. Detta baseras på att Manetho påstod att Pepi II besteg tronen redan som 6-åring, men eftersom Merenra I regerade i 11-15 år finns det då ingen möjlighet att Pepi II han ha varit son till Pepi I.

Regeringstid 
Pepi II hamnade redan som 6-åring på tronen när Merenra I dog och regerade enligt Manetho i 94 år och Turinpapyrusen anger 90+x år. Detta höga tal kan bero på en feltolkning av siffrorna 60 och 90 som inträffade när papyrusen skrevs, vilket skulle ge Pepi II 64 år som härskare. Dessutom är det troligt att raderna med Merenra I och Pepi II bytte plats, antingen hela raden, eller bara regeringslängden.

Det bevisligen högsta året som upptäckts är den "31:e avräkningen" (kreaturs-räkning som hölls vartannat år) vilket då skulle vara hans 62:a år som härskare. Detta ses som mer acceptabelt av flera egyptologer. Om det verkligen handlar om 94 år, betyder det att Pepi II är den längst sittande regenten i världen.

De första åren av hans regering skedde under en förmyndarregering då hans mor och farbror Djau skötte ting. Under hans tid på tronen decentraliserades landet allt mer; lokala furstar och vesirer började bli så kraftfulla att de öppet kunde trotsa faraos makt. Det resulterade så småningom med Gamla rikets kollaps, bara ett par årtionden efter Pepi II dog.

Medan han fortfarande var ung hörde han talas om att en av hans expeditioner till Nubien hade tillfångatagit en pygmé. Han sände uppjagad ett bud till expeditionen att genast ta pygmén till honom utan dröjsmål. 

Under hans långa styre skickades många expeditioner ut, bland annat till Nubien och länderna Punt och Jam. Nära slutet på hans regeringstid, när han troligen var mycket gammal, bröts relationerna med flera länder av helt, vilket betonar att den centrala makten blev alltmer handlingsförlamad.

Pepi II begravdes i sin 53 m höga pyramid Menankh Neferkara (evigt liv för Neferkara) vid Sakkara.

Källor 
 Thomas Schneider: Lexikon der Pharaonen. Albatros Verlag, Düsseldorf 2002, S. 193-195. 
 Aidan Dodson, Dyan Hilton: The Complete Royal Families of Ancient Egypt. The American University in Cairo Press, London 2004, S. 70–78,

Externa länkar 

 Pepi II på Ancient Egypt Site
 Pepi II på Digital Egypt

Referenser 

Faraoner
Män
Phanes

Phanes var en egyptisk general som förrådde Egypten 520 f.Kr. genom att byta sida till de invaderande perserna. Han lämnade dock kvar sina söner till egyptierna som hämnades genom att ta ut dem på slagfältet, skära halsen av dem, tappa deras blod i skålar, blanda det med vin och vatten och dricka det. Perserna vann slaget och invaderade sedermera Egypten.

Personer i Egypten under 500-talet f.Kr.
Konståret 1896



Händelser

Okänt datum
 Anders och Emma Zorn flyttar tillbaka till Sverige och in i Zorngården i Mora.
Caleb Althin startar Althins målarskola.
Central School of Art and Design grundades i London.
William Merritt Chase grundade Chase School.
Fogg Museum invigs i Boston.

Verk 
 Julian Fałat - Autoportret z palet.

Födda 

 4 januari - André Masson (död 1987), fransk konstnär.
 13 januari - Knut Norman (död 1977), svensk konstnär 
 3 februari - Stellan Mörner (död 1979), svensk konstnär och författare.
 9 februari - Alberto Vargas (död 1982), peruansk pinupkonstnär.
 19 februari - André Breton (död 1966), fransk konstnär.
 1 mars - Axel Kargel (död 1971), svensk konstnär, målare.
 29 april - Eric Johansson (död 1979), svensk konstnär och grafiker.
 2 juni - Philibert Humbla (död 1952), intendent för Göteborgs Konsthall 1923 - 1933.
 17 juni - Rudolf Petersson (död 1970), svensk serietecknare. 
 2 juli - Quirino Cristiani (död 1984), argentinsk animationsregissör och serieskapare.
 2 juli - Prudence Heward (död 1947), kanadensisk målare.
 13 juli - Mordecai Ardon (död 1992), israelisk målare.
 16 juli - John Carlson (död 1979), svensk konstnär och målare.
 14 augusti - Eric Grate (död 1983), svensk skulptör, tecknare, målare och grafiker.
 15 augusti - Paul Outerbridge (död 1958), amerikansk fotograf.
 24 september - Camilo Mori (död 1973), chileansk målare.
 3 november - Gustaf Tenggren (död 1970), svensk illustratör som var ateljéchef hos Disney. 
 10 november - Thorwald Alef (död 1974), svensk målare och skulptör.
 13 november
 Elli Hemberg (död 1994), svensk konstnär.
 Ernst Thoms (död 1983), tysk målare.
 21 november - Sven Hempel (död 1944), svensk målare.
 29 december - David Alfaro Siqueiros (död 1974), mexikansk konstnär.

Avlidna 

 25 januari - Frederic Leighton (född 1830), brittisk konstnär.
 22 april - Mårten Eskil Winge (född 1825), svensk målare, tecknare, professor vid Konstakademien.
 13 augusti - John Everett Millais (född 1829), brittisk målare och grundare av det Prerafaelitiska brödraskapet 1848. 
 3 oktober - William Morris (född 1834), brittisk konstnär, formgivare och författare,
 8 oktober - George du Maurier (född 1834), brittisk tecknare och författare.  
 24 december - Johann Eissenhardt (född 1824), tysk konstnär.

Externa länkar
Konståret 1895



Händelser

Okänt datum
Peter Henry Emerson publicerar sin sista fotobok, Marsh Leaves.
Konstakademien arrangerar den första Tallbergska kursen.

Verk 

 Théophile Steinlen - Les Chanteurs des Rues.
 Dorothy Tennant - L'Amour Blessé.
 John Henry Twachtman - The White Bridge (Minneapolis Institute of Art).
 Félix Vallotton - Clair de lune.

Utställningar 
Venedigbiennalen hålls första gången

Födda 

 21 januari - Cristobal Balenciaga (död 1972), spansk modedesigner. 
 4 mars - Mikuláš Galanda (död 1938), slovakisk målare och illustratör.
 17 mars - Gunnar Christenson (död 1979), svensk konstnär och teckningslärare.
 24 mars - Ture Dahlö (död 1970), svensk konstnär, målare och grafiker.
 8 maj - Nils Melander (död 1980), svensk tecknare och trycksaksritare.  
 14 maj - Marianne Mörner (död 1977), svensk konstnär och operasångare. 
 24 maj - Marcel Janco (död 1984), rumänsk konstnär och arkitekt.
 29 maj - Emil Hellbom (död 1969), svensk konstnär. 
 3 juni - Frank McKelvey (död 1974), irländsk målare.
 5 juni – William Roberts (död 1980), engelsk målare.
 16 juni - Signe Barth (död 1982), svensk målare och tecknare.
 28 juni - Cicely M. Barker (död 1973), brittisk poet och illustratör.
 2 juli - Gen Paul (död 1975), fransk målare och gravör.
 8 juli - Alexander Roos (död 1973), svensk konstnär. 
 12 juli - Buckminster Fuller (död 1983), amerikansk arkitekt.
 20 juli - László Moholy-Nagy (död 1946), ungersk skulptör, målare, formgivare och fotograf.
 7 augusti - Alain Saint-Ogan (död 1974), fransk serieförfattare och konstnär.
 17 augusti - Talbert Abrams (död 1990), amerikan känd som "flygfotografiets fader".
 22 augusti - Arvid Backlund (död 1985), svensk skulptör.
 1 september - Märta Alexanderson (död 1978), svensk konstnär (målare, tecknare och textilkonstnär).
 8 oktober - Viking Dahl (död 1945), svensk kompositör, målare och författare.
 8 oktober - Harald Sallberg (död 1963), svensk grafiker.
 21 oktober - Martin Emond (död 1965), svensk konstnär.
 1 november - David Jones (död 1974), brittisk poet och målare.
 18 december - Hilda Kristina Gustafson-Lascari (död 1937), var en svensk skulptör.
 okänt datum - Erik Sköld (död 1965), svensk konstnär och konservator.
 okänt datum - Hugo Zuhr (död 1971), svensk målare.

Avlidna 
 1 februari – Mary Thornycroft (född 1814), brittisk skulptör.
 8 februari – Jean-François Portaels (född 1818), belgisk målare.
 2 mars – Berthe Morisot (född 1841), fransk målare.
 11 mars – Gaetano Milanesi (född 1813), italiensk konsthistoriker.
 24 mars – Bertha Valerius (född 1824), svensk fotograf och porträttmålare.
 19 april – Sir George Scharf (född 1820), brittisk konstkritiker.
 21 september – Silvestro Lega (född 1826), italiensk målare.
 23 november – Mauritz de Haas (född 1832), nederländsk/amerikansk målare.

Externa länkar
110393 Rammstein

110393 Rammstein eller 2001 TC8 är en asteroid som är döpt efter det tyska rockbandet Rammstein. Den upptäcktes den 11 oktober 2001  av J.-C. Merlin i Le Creusot.

Referenser

Externa länkar 

Huvudbältesasteroider
Astronomiska upptäckter av JC Merlin
Astronomiska upptäckter 2001
Rammstein
Konståret 1884



Händelser 
Société des artistes indépendants bildas i Paris

Verk 

 Richard Bergh – Avslutad seans
 Georg Pauli får en målning refuserad på konstakademins utställning detta år. Det leder till protester från konstnärskolonin i Paris, och senare samma år vägrar Carl Larsson att ta emot ett erbjudet agréeskap vid akademin i protest mot refuseringen.
 Peder Severin Krøyer är den nordiske konstnär som har störst framgångar på årets Parissalong, med högre guldmedalj och hedersomnämnande. Alfred Wahlberg deltog utom tävlan. Georg Pauli erhåller hedersomnämnande.
 Georges-Pierre Seurat - Une Baignade

Födda 
 8 januari - Ida Abdon, svensk konstnär (målare).
 12 februari - Max Beckmann (död 1950), tysk målare.
 6 februari - Vlastislav Hofman (död 1964), tjeckisk målare och arkitekt.
 18 mars - Oluf Høst (död 1966), dansk målare.
 2 april - Gösta Adrian-Nilsson (död 1965), svensk konstnär, målare.
 3 april - Akke Kumlien (död 1949), svensk konstnär, formgivare och författare.
 4 april - Herman Hägg (död 1966), svensk konstnär.
 10 april - Eivor Fisher (död 1977), svensk textilkonstnär.
 19 juni - Georges Ribemont-Dessaignes (död 1974), fransk konstnär.
 25 juni - Daniel-Henry Kahnweiler (död 1979), tyskfödd fransk konsthandlare.
 1 juli - Leon Welamson (död 1972), svensk målare och tecknare.
 4 juli - William Nording (död 1956), svensk konstnär och centralgestalt i den s.k. Vicklebyskolan.
 7 juli - André Dunoyer de Segonzac (död 1974), fransk målare och grafisk konstnär.
 12 juli - Amedeo Modigliani (död 1920), italiensk målare och skulptör.
 19 juli - Paul Myrén (död 1951), svensk författare, animatör, konstnär och skämttecknare.
 2 augusti - Allan Egnell (död 1960), svensk konstnär, grafiker, och regiassistent.
 9 augusti - Karl Hultström (död 1973), svensk skulptör och medaljgravör.
 21 augusti - Bohumil Kubišta (död 1918), tjeckisk konstnär.
 4 september - Helmer MasOlle (död 1969), svensk konstnär och formgivare.
 1 december - Karl Schmidt-Rottluff (död 1976), tysk konstnär, expressionist.
 15 december - Eugeniusz Żak (död 1926), polsk målare.
 17 december - Waldo Peirce (död 1970), amerikansk målare.
 28 december - Einar Törning (död 1941), svensk konstnär och formgivare.
 okänt datum - Andrea Kushi (död 1959), albansk målare.

Avlidna 
 9 januari - Vito D'Ancona (född 1825), italiensk målare.
 13 juni - Anton Zwengauer (född 1810), tysk målare.
 19 juni - Adrian Ludwig Richter (född 1803), tysk målare och etsare.
 1 oktober - Theodor Martens (född 1822), tysk målare
 3 oktober - Hans Makart (född 1840), österrikisk målare och designer.
 22 oktober - Treffle Berthlaume (född 1803), kanadensisk skulptör
 okänt datum - Adèle Kindt (född 1804), belgisk målare.
 okänt datum - Alexander Louis Leloir (född 1843), fransk målare.
 okänt datum - Stanisław Chlebowski (född 1835), polsk målare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Offerkälla

Offerkälla kallas en källa som varit föremål för kulthandlingar och där man offrat mynt och föremål av värde. En offerkällas vatten ansågs ha läkekraft och man drack det eller använde det för begjutning av sjuka människor. 

Källkulten går tillbaka till åtminstone den yngre stenåldern omkring 2000–1500 före Kristus. I Sverige finns av bland annat människoben i en offerkälla i Dags mosse vid Tåkern från den yngre stenåldern. 

Medeltidens pilgrimskällor liksom senare tiders brunnsdrickning har sitt ursprung i sådana sedvänjor från hednisk tid. Kända offerkällor var ofta samlingsplatser för ungdomen vid midsommar och andra högtider under den ljusa årstiden.

Offerkällor i Sverige i urval
 Mjölnarens källa vid Landsnora kvarn och såg i Sollentuna kommun
 Onskällan, foten av Halleberg
 Källan i Sånga kyrka
Husaby källa
Rockebro offerkälla
Stavgard
Sankt Olofs källa
Aggarps offerkälla
Ingemo källa

Se även 
 Trefaldighetskälla
 Vattenkälla
 Vattsten
 Smöjträd

Källor
Gustaf Gustafsson: Terfaldihgheteskällor – Tradition och bruk kring trefaldighets-, offer- och hälsokällor i Angermanland och Medelpad

Externa länkar
 Länsstyrelsen i Stockholms län: Källor i Stockholms län, Miljöövervakning 2007–2008

Vattenkällor
 
Folktro
Isabelle Huppert

Isabelle Anne Madeleine Huppert, född 16 mars 1953 i Paris, är en fransk skådespelare. Hon har vunnit pris för Bästa skådespelerska i Cannes för Violette – giftmörderskan (1978) och Pianisten (2001).

Biografi
Isabelle Huppert är en av Frankrikes mest kända skådespelare. Huppert är troligtvis mest känd för att spela roller som kyliga kvinnor på gränsen till nervsammanbrott. Hon har en lång skådespelarkarriär bakom sig och har varit aktiv inom såväl film som teater. Sedan debuten 1972 har Huppert medverkat i över 90 film- och tvproduktioner. Genombrottet kom i samband med huvudrollen i Spetsknypplerskan (1977).

Hon har prisbelönats för roller i filmer som Pianisten (2001) av Michael Haneke och Ceremonin (1995) av Claude Chabrol. Huppert är en av bara fyra kvinnor som vunnit priset för bästa skådespelerska vid filmfestivalen i Cannes två gånger, för rollerna i Violette - giftmörderskan (1978) och i Pianisten (2001). Vid Golden Globe-galan 2017 vann hon pris för sin roll i Elle. Huppert har under sin karriär upprepade gånger återvänt till samarbeten med många prisbelönta regissörer förutom Claude Chabrol och Michael Haneke, som exempelvis Jean-Luc Godard (Sauve qui peut la vie, Passion) och Bertrand Tavernier. Hon har också spelat med i filmer av Claire Denis (White Material), François Ozon (8 kvinnor) och Olivier Assayas (Ett känsligt öde).

Filmografi i urval

Referenser

Noter

Källor 
Ubba Agence Artistique, agentur | Isabelle Huppert

Externa länkar 

Franska skådespelare under 1900-talet
Kvinnor
Födda 1953
Levande personer
Skådespelare från Paris
Officerare av Hederslegionen
Franska skådespelare under 2000-talet
Urban Gillström

Urban Gillström, född 25 mars 1964 i Sala, är en svensk företagsledare. Han var verksam inom Ericsson i drygt 15 år, bland annat som verkställande direktör för Sony Ericsson Mobile Communications i USA och som vd för Ericsson Enterprise AB från sommaren 2005. Efter en vd-post inom det amerikanska företaget Comverse Inc blev han i februari 2010 vd för Tradedoubler.

Källor

Noter

Personer inom Sveriges näringsliv under 2000-talet
Personer med anknytning till Ericsson
Födda 1964
Levande personer
Män
Personer från Sala
Gunilla Fransson

Gunilla Fransson är född 1960. Hon var tidigare affärsområdeschef för Security and Defence Solutions på Saab AB.
Dessförinnan arbetade hon på Ericsson där hon ansvarade för Product Management & Development på Ericsson Enterprise och har även arbetat som chef för System Layer på Ericsson. Har varit omnämnd som en av Sveriges mäktigaste kvinnor.

Källor 

Personer inom Sveriges näringsliv
Personer med anknytning till Ericsson
Personer med anknytning till Saab
Kvinnor
Levande personer
Födda 1960
Societet

En societet är en förening, ett vetenskapligt eller vittert samfund eller ett sällskap. I äldre tid användes begreppet för bolag eller sammanslutning för handels- eller industriföretag eller yrkessammanslutningar, till exempel Apotekarsocieteten och Kirurgiska societeten.

Societet betecknar också den högsta samhällsklassen, använt bland annat i sammansättningar som "societetsdam" och "småstadssocietet" samt en beteckning för de genom börd, rang och rikedom framstående sällskapskretsarna i en ort.

Se även 
Societetshus

Källor

Externa länkar

Samhällsklasser
Föreningsliv
Social status
Göteborgs fyrverkerifabrik

Göteborgs fyrverkerifabrik är ett företag i Göteborg som anordnar fyrverkeriuppvisningar, säljer fyrverkeripjäser och tidigare även tillverkat fyrverkerier. Företaget grundades år 1994 av Martin Hildeberg och Anders Hållinder.

Historia

Återkommande evenemang
Företaget anordnar årligen Göteborgs-Postens nyårsfyrverkerier. År 1995 anordnades fyrverkerier till världsmästerskapen i friidrott. Under sommar anordnas fyrverkerier för festivaler och idrottstävlingar, inklusive Gothia Cup, Partille Cup och Speedway Grand Prix. I Mexiko har företaget deltagit vid festivalerna GDLUZ och .

Jubileum
Företaget designade år 2017 fyrverkerier till den mexikanska staden Guadalajaras 475-årsjubileum, och 2021 till Göteborgs 400-årsjubileum. År 2014 ansvarade företaget för Dagens Nyheters 150-årsjubileum. År 2019 anordnades ett musikfyrverkeri till Mjölbys 100-årsjubileum. År 2017 deltog företaget vid lanseringen av delstaten Zacatecas varumärke.

Tävlingar
Göteborgs fyrverkerifabrik vann SM i musikfyrverkeri 10 år i rad. I oktober 2021 hade företaget vunnit totalt 26 guldmedaljer från olika tävlingar, och tävlat i länder som Kanada, Kina, Tyskland, Sydkorea och Litauen. Företaget har vunnit förstapris i  i Hannover fem gånger, förstaplats på fyrverkerifestivalen i Knokke-Heist tre gånger, förstaplats på  i Bilbao 2011, andraplats – och förstapris för bästa soundtrack – på  i Montréal 2010, förstaplats på Stockholms vattenfestival 1997, förstaplats på  i Berlin 2007, och andraplats på Liuyang Musical Fireworks Contest i Kina 2018.

Källor

Externa länkar 
Officiell webbplats 

Svenska företag
Pyroteknik
Företag bildade 1994
Företag i Göteborgs kommun
Cozmoz

Cozmoz, barnserie på TV med Ola Ström och Per Dunsö. Det sändes i Sveriges Television TV2 under senhösten 1989 i 8 avsnitt à 30 minuter.

Handling
Två utomjordingar, Coz och Moz, får fel på karburatorn i sitt rymdskepp och kraschlandar vid en skola som råkar ha rymdtema den här terminen. Alla möjliga förväxlingar uppstår, SkyPo (Säpo-parodi) är ute efter rymdvarelserna men jagar fel personer, osv osv.

Ett gäng originella melodier ingår, som "En kopp kaffe".

Referenser

Externa länkar
 Solstollarna - Cozmoz

Svenska barnprogram på TV
Kärleksexpressen

Kärleksexpressen är en svensk dramafilm från 1932 i regi av Lorens Marmstedt.

Om filmen
Filmen premiärvisades 31 oktober 1932 i Stockholm och Örebro. Den spelades in vid Filmateljén i Segeltorp, Stockholm med exteriörer från Stockholms nöjesliv av Adrian Bjurman.

Roller i urval
Isa Quensel - privatdetektivens systerdotter 
Einar Axelsson - Weber, tandläkare 
Nils Ohlin - Adolf 
Anna Lindahl - Hilma 
Lili Ziedner - den rika änkan 
Eric Abrahamsson - privatdetektiv 
Anna-Lisa Baude     
Doris Nelson

Musik i filmen
En spännande roman, kompositör Karl Wehle, text Gösta Rybrant.
Kärleksexpressen, kompositör Karl Wehle, text Nils-Georg. 
Någonting att äta, någonting att dricka, kompositör Karl Wehle, text Dardanell, sång Karl Wehle 
När svalorna komma och bygga sitt bo, kompositör Karl Wehle.

Filmer 1932
Svenska dramafilmer
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1930-talsfilmer
När ett vänligt solsken sprider

När ett vänligt solsken sprider är en psalmtext med sex 8-radiga verser av Lina Sandell-Berg och den finländske prästen Fredrik Gabriel Hedberg.

Publicerad i
Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 som nr 72 under rubriken "Jesu person"

Svenska psalmer
Wilhelm Schich

Wilhelm Schich, död 25 februari 1940 i Wien, var en österrikisk skådespelare.

Filmografi (urval)

Källor 

Födelseår saknas
Avlidna 1940
Österrikiska skådespelare under 1900-talet
Män
Skådespelare från Wien
Årets kock (Sverige)

Tävlingen Årets Kock är det officiella svenska mästerskapet i professionell matlagning och har arrangerats varje år sedan 1983. Vinnaren blir svensk mästare, erövrar titeln Årets kock, får Gastronomiska akademiens Mejerimedalj, 250 000 kronor (2023) och en inspirationsresa till ett gastronomiskt intressant land. 

Finalen av Årets Kock 2016 hölls den 11 februari 2016 i Annexet, Stockholm, och hade cirka 4 000 besökare. Med anledning av Coronapandemin så genomfördes hösten 2020 ingen öppen final. Finalen direktsänds istället i TV4 Play.

Tore Wretman grundade tävlingen 1983 tillsammans med Gastronomiska Akademien och mejeriföretagens branschorganisation Svensk Mjölk och målet var att öka intresset för gastronomi, lyfta kockyrkets status och även det skandinaviska kökets renommé.

Vinnare 

 1983 – Mats Ödman
 1984 – Torsten Kjörling
 1985 – Christer Lingström
 1986 – Gert Klötzke
 1987 – Fredrik Eriksson
 1988 – Kristina Pettersson
 1990 – Roland Persson
 1991 – Rikard Nilsson
 1992 – Per Ekberg
 1993 – Anders Dahlbom
 1994 – Patric Blomqvist
 1995 – Stefan Karlsson
 1996 – Jonas Dahlbom
 1998 – Robert Nilsson
 1999 – Karl Ljung
 2000 – Michael Björklund
 2001 – Christian Hellberg
 2002 – Andreas Hedlund
 2003 – Magnus Lindström
 2004 – Markus Aujalay
 2005 – Stefan Eriksson
 2006 – Peter J Skogström
 2007 – Tommy Myllymäki
 2008 – Tom Sjöstedt
 2009 – Viktor Westerlind
 2010 – Gustav Trägårdh
 2011 – Tomas Diederichsen
 2012 – Klas Lindberg
 2013 – Daniel Räms
 2014 – Filip Fastén
 2015 – Thomas Sjögren
 2016 – Jimmi Eriksson
 2017 – Johan Backéus
 2018 – David Lundqvist
 2019 – Martin Moses
 2020 – Ludwig Tjörnemo
 2021 – Gustav Leonhardt
 2022 – Jessie Sommarström
 2023 – Desirée Jaks

Referenser 
 Vinnare Årets Kock 2015.
 Tidigare vinnare.

Noter

Externa länkar 
 Officiell webbsida

Priser och utmärkelser instiftade 1983
Matlagningstävlingar
Svenska mästerskap
Återkommande evenemang med premiär 1983
Kooperativ i Sverige
Renviken

Renviken (samiska Sarvat) är en by vid Avavikens norra strand vid Storavan. 

Renviken blev grundat som kronotorp 1861 av lappmannen Lars Mattsson. Renvikens station ligger vid Avavikens södra strand längs Inlandsbanan på sträckan Sorsele–Arvidsjaur. Då det bedrevs reguljär ångbåtstrafik på Storavan, låg ångbåtsbryggan direkt nedanför stationshuset. Stationshuset byggdes år 1929. På bangården fanns under åren 1960–1992 ett stort numera rivet plåtskjul med konserverade ånglok, som sedan skrotats eller sålts. Bergslagernas Järnvägssällskap hämtade hem BJ B3 130 och 140 meter lokhus härifrån.

Orter i Arvidsjaurs kommun
Mongoloid

Mongoloid

Mongoloid – benämning på en folkgrupp enligt en historisk indelning, se mongolider
Mongoloid – en äldre och nu generellt nedsättande benämning på person med Downs syndrom
Buddnakk

Buddnakk är den minsta järnvägsstationen efter Inlandsbanan på sträckan Sorsele-Arvidsjaur. Den är även Sveriges minsta järnvägsstation, räknat på byggnadens storlek (cirka 2 m²). Den ligger i Arvidsjaurs kommun vid Sandviken i sjön Storavan, närmast Renviken. Stationen kom till för att de järnvägare som arrenderat stugtomter av skogsbolaget skulle kunna komma dit. Järnväg och båt (skoter på vintern) är fortfarande de enda sättet att komma dit eftersom väg saknas. Numera finns dock en enkel bilväg på någon kilometers avstånd. Här stannade på sommaren de tyska "permittenttågen" under andra världskriget för att soldaterna skulle få bada.

Referenser

Externa länkar
Bilder på inlandsbanan sträckan Storuman - Gällivare
Bild på Buddnakk stationshus
Avstigande i Buddnakk, bild

Byggnader och anläggningar i Arvidsjaurs kommun
Transport i Arvidsjaurs kommun