1772

1772 (MDCCLXXII) var ett skottår som började en onsdag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 17 januari – Den dansk-norske kungen Kristian VII:s tyske livläkare Johann Friedrich Struensee, som i praktiken har makten i Danmark sedan en statskupp 1770, blir fängslad och avsatt i en kupp, ledd av kronprins Fredriks kabinettssekreterare Ove Guldberg. Även den danska drottningen Caroline Mathilde, som är Struensees älskarinna, och hans nära vän, adelsmannen Enevold Brandt, blir fängslade, sedan den psykiskt sjuke och viljelöse kungen har tvingats skriva under en order om att de ska fängslas. Drottningen förs till Kronborgs slott, där hon erkänner att Struensee har varit hennes älskare. När han erkänner, att de har haft ett förhållande skyller han på "naturliga krafter" och "svag motståndskraft" och hävdar också, att hon inte har varit mer än "en leksak" ("et stykke lejetøj") för honom. Eftersom kungen själv är psykiskt sjuk tar Guldberg över regeringsmakten från Struensee och kommer under de följande tolv åren (till 1784) ha lika stor makt som denne har haft, trots att han inte förrän under sistnämnda år officiellt blir Danmarks statsminister.
 Januari – Hattpartiet förlorar sitt franska ekonomiska underhåll.

April 
 April – Hattrådet störtas och ersätts av mössrådet.
 6 april – I en kommissionsdom upplöses Kristian VII:s och Caroline Mathildes äktenskap. Hon får behålla titeln "Drottning", men inte tillägget "av Danmark och Norge". Hon blir också landsförvisad från Danmark.
 9 april – Joachim von Düben blir ny kanlipresident, varvid mössorna tar över makten i Sverige.
 25 april – Struensee och Brandt döms båda för majestätsbrott till döden. Kommissionen, som dömer dem, leds av Ove Guldberg, som var ledare för statskuppen, som avsatte Struensee i januari. Guldberg försöker förgäves få till stånd att Brandt ska benådas till livet.
 27 april – Kristian VII undertecknar Struensees och Brandts dödsdomar, som verkställs dagen därpå.

Maj 
 28 maj – Kanalen Staffordshire and Worcestershire Canal i England öppnas för trafik från en korsning med kanalen Trent and Mersey Canal till floden Severn vid Stourport. Bakom konstruktionen ligger James Brindley.
 29 maj – Gustav III kröns tillsammans med sin hustru Sofia Magdalena av Danmark.
 30 maj – Den avsatta danska drottningen Caroline Mathilde förs efter ett smärtsamt avsked från sina barn Fredrik och Lovisa Augusta, som hon aldrig kommer att återse, ombord på ett engelskt krigsfartyg, för att som landsflyktig först föras till Hannover. Fram till sin död 1775 kommer hon att leva på slottet i Celle.
 Maj – Vasaorden instiftas.

Juni 
 Juni – Johan Christopher Toll avreser från Stockholm till Skåne för att förbereda en statskupp mot det rådande svenska statsskicket.

Juli 
 Juli – Jakob Magnus Sprengtporten reser till Finland för att börja upproret mot statsskicket där. Han tar Sveaborg i besittning.

Augusti 
 5 augusti – Första styckningen av Polen-Litauen genomförs.
 12 augusti – Upproret bryter ut i Skåne.
 16 augusti – Upproret bryter ut i Finland.

 19 augusti – Eftersom upproren börjat något för tidigt tvingas Gustav III själv genomföra statsvälvningen i Stockholm.
 21 augusti – Kungen samlar riksdagen i rikssalen, med kungavänliga trupper uppställda utanför. Kungen läser upp 1772 års regeringsform, som antas av riksdagen utan diskussion. Kungen får den styrande makten, och utser rådet, som skall ge honom råd i olika frågor och inte delta i beslut. Lagstiftningsmakten delas mellan kungen och riksdagen, medan riksdagen ensam får beskattningsmakten. Kungen kan inte börja anfallskrig utan riksdagens samtycke, men riksdagen sammankallas endast när kungen vill det. Den nya författningen innebär att 1720 års grundlag och 1766 års tryckfrihetsförordning upphävs.
 22 augusti – Kanslipresidenten Joachim von Düben den yngre avgår.
 23 augusti – Ulrik Scheffer blir ny kanslipresident.
 27 augusti – Gustav III beslutar att tortyren ska avskaffas ur svenska fängelser.

September 
 1 september – Karl blir hertig av Södermanland.
 September – Den svenska brännvinsbränningen förbjuds på grund av missväxt.

November 
 4 november – I en ny helgdagsreduktion minskas det svenska antalet arbetsfria helgdagar per år (förutom söndagarna) från 32 till 10. Till skillnad från 1571 års helgdagsreduktion är syftet nu uttalat att minska antalet arbetsfria dagar.
 9 november – Kungligt privilegium utfärdas för ett svenskt Generalassistentkontor (statlig pantbank) i Stockholm.

Okänt datum 
 Henrik af Trolle efterträder Augustin Ehrensvärd som befälhavare för den svenska skärgårdsflottan. af Trolle utarbetar tillsammans med skeppsbyggmästare Fredric Henric af Chapman en plan för hur flottan ska förbättras. Han kartlägger också de finska farvattnen.
 Den svenska vitterhetsakademien återupptar sin verksamhet.
 Härnösand blir biskopssäte.

Födda 
4 januari – Anton Friedrich Justus Thibaut, tysk rättslärd.
20 januari – Angélique Brûlon, fransk löjtnant, första kvinnan som mottog Hederslegionen.
17 mars – Charles Leclerc, fransk adjutant, arbetade åt Napoleon I.
19 april – David Ricardo, brittisk nationalekonom.
25 april – James Burrill, amerikansk federalistisk politiker och jurist, senator 1817–1820.
2 maj – Novalis, pseudonym för Friedrich Leopold, romantisk tysk poet och novellist.
11 maj – Adélaïde Victoire Hall, fransk-svensk målare.
10 juni – David L. Morril, amerikansk politiker, senator 1817–1823, guvernör i New Hampshire 1824–1827.
6 oktober – Anna Maria Rüttimann-Meyer von Schauensee, schweizisk salongsvärd. 
21 oktober – Samuel Taylor Coleridge, brittisk författare.
3 november – Carl Löwenhielm, frilloson till Karl XIII.
8 november – William Wirt, amerikansk politiker.
22 november – Lars Hjortsberg, svensk skådespelare.
16 december – William H. Cabell, amerikansk politiker, guvernör i Virginia 1805–1808.

Avlidna 
29 mars – Emanuel Swedenborg, naturvetenskapsman, bibeltolkare och teosof.
28 april
Johann Friedrich Struensee, dansk statsman (avrättad).
Enevold Brandt, dansk adelsman (avrättad).
27 juni – Jenny Cameron, skotsk hjältinna.
31 augusti – Marie-Suzanne Giroust, fransk konstnär.
12 september – Samuel Olof Tilas, svensk baron, poet och kommissionssekreterare i Konstantinopel.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar