kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Modin

För enfternamnet Modin och personer som bär detta namn, se Modin (efternamn).
Se även dvärgen Dvalin i fornnordisk mytologi, vars ridhäst hette Modin.

Modin (plural modiner) är en äldre spansk måttenhet för salt, som skeppades ut från hamnen Torrevieja i provinsen Alicante men också från den närbelägna ögruppen Balearerna. Enheten tycks ha använts hela 1800-talet.

Storlek
Det är något oklart om det är en volym- eller viktenhet. Olika källor anger att en modin motsvarar 1380 kilogram, 932 liter, mellan 33 och 34 kataloniska quintales, 7,75 tunnor eller 8,5 svenska tunnor. Det rör sig hur som helst om ungefär en kubikmeter eller drygt ett metriskt ton.

Portugisisk motsvarighet
En portugisisk enhet för salt var Moy, motsvarande 4 3/4 svenska tunnor eller 696 liter.

Källor
Salvator, Die Balearen (1897), Würzburg och Leipzig
Noback, Vollständiges Taschenbuch der Münz-, Maass- und Gewichts-Verhältnisse (1851), Leipzig
Universal-Lexikon für Kaufleute und Fabrikanten (1835), sid. 512
Handels-Underrättelser: Alicante den 14 Nov i Post- och Inrikes Tidningar, 24 december 1835, sid. 2

Volymenheter
Massenheter
Spaniens ekonomiska historia
Meile

Meile är en ganska okänd gestalt i Nordisk mytologi. Han är en av Odens sex söner. Meile betyder "milstegaren".

Se även 
Lista över gestalter i nordisk mytologi

Källor

Nordisk mytologi
Ugglan
Möja Jernväg

Möja Jernväg är en privatägd museijärnväg som är belägen i Bergs fiskeby på ön Möja i Stockholms skärgård. Som dragkraft används ångloket Lappen, byggt 1904 av Orenstein & Koppel i Berlin. Banan har även en hembyggd ångdressin, byggd 1973.

Externa länkar 
Officiell webbplats

Järnvägslinjer i Sverige
Museijärnvägar i Sverige
Magistrat

Magistrat kan syfta på:

Magistrat i Danmark – 
Magistrat i Finland – en statlig lokalförvaltning
Magistrat i Sverige – från medeltiden till kommunreformen 1862 det högsta styrande organet för städer med egen jurisdiktion
Göteborgs magistrat – fram till kommunreformen 1862 stadens högsta styrande organ, helt avvecklad 1 januari 1955.
Magistrat i antikens Rom – 
Berlins magistrat –  en historisk benämning på stadens högsta exekutiva organ
Neurovetenskap

Neurovetenskap är en sedan 1970-talet använd samlingsbenämning för all vetenskap som sysslar med nervsystemets uppbyggnad och funktioner. Neuroforskare och neurologer studerar neurovetenskap.

Historik 
Abulcasis, Averroes, Avenzoar och Maimonides, medeltida läkare och vetenskapsmän i det muslimska området, beskrev ett flertal medicinska problem relaterade till hjärnan.

Modern neurovetenskap 
Under 1900-talets senare del har neurovetenskapen utvecklats kraftigt, framförallt beroende på framsteg inom molekylärbiologi, elektrofysiologi och datorbaserad neurovetenskap.

Se även 
Neuroanatomi
Neurofysiologi
Neuroimaging
Neurokirurgi
Neurologi
Neuropatologi
Neuropsykiatri
Neuropsykologi
Neurokemi

Externa länkar
Nervcell

Uppslagsordet "neuron" hänvisar hit. För flygplanet, se Dassault Neuron.

En nervcell eller neuron är en elektrokemisk celltyp i nervsystemet som är ansvarig för mottagandet och överförandet av nervimpulser. Den kan betraktas som nervsystemets mest grundläggande enhet, även om neuronen inte är den enda celltyp som finns i nervsystemet. Antalet neuroner i hjärnan beräknas uppgå till ungefär 100 miljarder.

Det finns ett stort antal olika neuroner som skiljer sig till utseende och funktion beroende på var i nervsystemet de finns. De brukar delas upp i sensoriska neuroner, interneuroner och motorneuroner.

 Egenskaper 
 Bipolära neuroner finns exempelvis i ögats näthinna och är sensoriska neuroner.
 Somatosensoriska neuroner finns i hud och muskler och är sensoriska neuroner.
 Associationsceller finns i talamus.
 Pyramidalceller finns i cortex.
 Purkinjeceller finns i cerebellum.
 Motorneuroner'' finns i ryggmärgen.

Alla neuroner är dock uppbyggda på samma sätt. De har en eller flera dendriter som tar emot nervsignaler, en cellkärna som finns inuti en cellkropp samt ett axon som skickar ut nervsignaler. En bunt axoner från flera nervceller bildar en nerv. Nervsignalen består av en elektrokemisk impuls som fortplantar sig genom nervcellerna genom aktionspotentialer. När en aktionspotential anländer till den bortre änden av axonen (presynaptisk terminal), överförs signalen på kemisk väg genom att neurotransmittorer frisläpps. Dessa neurotransmittorer binder till receptorer på dendriten och ger eventuellt upphov till en aktionspotential i nästa neuron. På detta sätt sker informationsbearbetningen i hjärnan och ger upphov till det komplexa beteende som människor och andra djur uppvisar.

Se även 
 Neurogenes
 Nervsystemet
 Ganglion
 Neurala nätverk

Referenser

Externa länkar 

 Nervcell - neuron – Människans nervsystem: Uppslagsverk på Sahlgrenska akademins webbplats

Nervsystemet
Nunna

För fjärilen, se barrskogsnunna.

Nunna (av senlatin nonna ’barnsköterska’, troligen ursprungligen ett tilltalsord till äldre kvinnor) betecknar en kvinnlig medlem av ett kloster. Nunnor förekommer inom Romersk-katolska kyrkan, ortodoxa kyrkan, Svenska kyrkan och i andra kristna samfund, samt bland annat inom buddhismen.

En nunna lever i celibat och har i många fall avlagt ett så kallat fattigdomslöfte, vilket innebär att hon lever under materiellt blygsamma förhållanden. Vissa nunnor arbetar som lärare i skolor.

En välkänd nunna var Moder Teresa.

Katolska kyrkan 
Inom grenarna av den benediktinska traditionen (bland annat benediktiner, cistercienser, kamaldoleser och trappister) avlägger nunnor löften om stabilitet (det vill säga att förbli medlem i en enda klostergemenskap), lydnad (till en abbedissa eller priorinna), och omvandling av livet (som omfattar fattigdom och celibat). I andra traditioner, såsom de fattiga Clares (franciskanerorden) och de dominikanska nunnorna, avlägger de de trefaldiga löftena om fattigdom, kyskhet och lydnad. Dessa är kända som de "evangeliska råden" i motsats till "klosterlöften". De flesta andra nunneordnar följer ett av dessa två mönster. Vissa ordnar avlägger ytterligare ett löfte relaterat till det specifika arbetet eller karaktären av deras orden (till exempel att utföra en viss stil av hängivenhet, be för en specifik avsikt eller ett specifik syfte.

Sverige
Klostren försvann efter reformationen på 1500-talet. Men det finns idag sju kvinnliga kloster inom Svenska kyrkan och ett antal inom katolska kyrkan. Bland annat finns Karmelitordens kloster i Glumslöv i Skåne, där dokumentären Nunnan delvis utspelar sig.

Film
 Nunnan

Se även
 Eremit
 Kloster
 Kongregation
 Munk

Referenser

Externa länkar
Nation (olika betydelser)

Nation kan syfta på:

 Nation – idag ett kollektiv av människor som förenas av medborgarskap, och ålderdomligt och mindre brukligt genom modersmål och kulturella faktorer (etnicitet)
 Nation –  en studentförening vid ett universitet eller en högskola, se studentnation
 Nation (musikalbum) – ett album av Sepultura från 2001
 Place de la Nation – ett öppet torg i östra Paris
 The Nation – en amerikansk tidskrift 1865–
 La Nación – en argentinsk morgontidning på spanska
 La Nación (Spanien) – en spansk daglig konservativ katolsk kvällstidning, utgiven i Madrid 1925-1936
 La Nation (Algeriet) – en franskspråkig algerisk veckotidning
 USA:s indiannationer –  de indianstammar som den federala statsmakten erkänner som självstyrande enheter
 First Nations – en term som i Kanada används för att beteckna landets ursprungsbefolkning förutom inuiter och métis

Begrepp besläktade med termen nation 
 Samhällsklass – ett samhällsvetenskapligt begrepp som används inom sociologi och statsvetenskap
 Kastväsen – en typ av hierarkisk social gruppering 
 Folk – en större grupp människor som delar vissa gemensamma egenskapereller 
 Stam (samhällsvetenskap) – en social formgruppering som existerar före övergången till stat
 Nationalstat – en stat som är uppbyggd kring en nation, och en majoritetsbefolknings nationella identitet (etnicitet)

Politisk enheter 
 Land – ett landområde som utgör, eller har utgjort, en självständig eller självstyrande politisk enhet
 Rike – ett landområde där en suverän härskare utövar sin makt och myndighet, vanligen ett avgränsat geografiskt område som utgör en stat
 Stat – en grupp av institutioner som innehar auktoriteten att upprätta reglerna för att regera folket i ett eller flera länder
 Suverän stat – en stat, en entitet med ett definierat territorium där man utövar intern och extern suveränitet
 Unionsstat – i statsvetenskapliga sammanhang om sammanslutningar mellan flera stater eller delstater

Se även 
 Nationalism – en världsåskådning som tar sin utgångspunkt i gemenskapen inom nationernas gränser 
 Nationspersonifikation – en (påhittad) figur som symboliserar ett helt nation eller land
 Natio – en romersk gudinna som har sin grekiska motsvarighet i Eileithyia
Nixdorf Computer

Wincor Nixdorf eller Nixdorf Computer AG, var ett företag i Tyskland som bland annat tillverkade datorer.

Företaget grundades 1952 av Heinz Nixdorf (1925–1986) och utvecklade framgångsrikt kontorsdatorer, kassaterminalsystem, kontorstelefonväxlar, med mera. Numera är företaget listad på Frankfurts börs och specialiserad på IT-lösningar för bank och butik, till exempel bankomater och kassaapparater.

Externa länkar 
 www.Wincor-Nixdorf.com

Tyska IT-företag
Företag bildade 1952
Nag Hammadi

Nag Hammadi är en stad cirka 100 kilometer norr om Luxor i Egypten. Den ligger i guvernementet Qena och folkmängden uppgår till lite mer än 50 000 invånare. Orten är mest känd för att man 1945 fann 52 skrifter, mestadels av gnostiskt ursprung, från omkring år 400. Före Nag Hammadi-fyndet var gnosticismen enbart känd genom kristen polemik mot den.

Referenser 

Orter i Qena (guvernement)
Nya kyrkan

Nya kyrkan (på engelska: The New Church) är swedenborgianismens företrädare i Skandinavien och USA. 

På svensk mark återfinns Nya kyrkan i Jönköping och i Stockholm. I Danmark finns den i Köpenhamn, och i Norge finns den i Oslo.

Se även
Emanuel Swedenborg

Källor

Externa länkar 
Swedenborgs Minneskyrkas webbplats
Nya Kyrkans webbplats

Religiösa trosriktningar, traditioner och rörelser
Swedenborgianism
Neutronbomb

En neutronbomb är ett kärnvapen som konstruerats för att ge upphov till en förhöjd andel neutronstrålning i förhållande till sin sprängverkan.

Allmänt 
Fysikern Samuel T. Cohen anses ha varit "neutronbombens fader".

Konstruktion 
En neutronbomb utgörs av en två-stegs fusionsladdning vars röntgenreflektorer släpper igenom neutronemission. Det kan åstadkommas med reflektorer av krom eller nickel. Neutronstrålningen är cirka tio gånger större än hos en motsvarande fissionsbomb. Dessa neutroner har även en hög energi, cirka 14 MeV, medan den hos en motsvarande fissionsbomb ligger på bara 1-2 MeV. I trestegs fission-fusion-fissionsvapen utgörs det tredje steget av fission av uran, huvudsakligen bestående av isotopen 238U, som kan fissionera om det utsätts för neutronstrålning vars energi är större än 1 MeV. Uranets uppgift är även att, genom sin tröghet, hålla samman laddningen, och därigenom effektivisera den. I neutronbomber ersätts det tredje steget av ett annat hölje bestående av volfram, nickel, järn och rhenium.

Verkan 
Den vanliga bilden av en neutronbomb som något som "dödar allt liv men lämnar kvar byggnader" stämmer inte. Sprängverkan är i och för sig begränsad till omkring 1/4 av ett motsvarande konventionellt kärnvapen, men det är ändå så mycket att det inte gör någon praktisk skillnad i de flesta fall. För oskyddade mål, som städer och människor, spelar det ingen större roll om de utsätts för ett vanligt kärnvapen eller en neutronbomb. Allt oskyddat inom räckhåll för strålningen kommer ändå att förintas av tryckvågen, som når mycket längre än strålningen vid de flesta laddningsstorlekar.

Syfte 
Neutronbomben konstruerades för att bekämpa bepansrade förband. Lätta material som finns i jord och vatten skyddar bättre mot neutroner än tunga material som finns i pansar. Det innebär att skyddsrum ger ett bättre skydd än pansarfordon. Neutronbomber är därför främst meningsfulla som vapen mot mål som kan överleva tryckvågen, men som är känsliga för strålning. Grupper av stridsvagnar är ett typiskt sådant mål.

Referenser

Se även
Kärnvapen
Koboltbomb
Tsarbomben

Kärnvapen

de:Kernwaffentechnik#Neutronenwaffe
Norrköpings konstmuseum

Norrköpings konstmuseum är ett svenskt kommunalt konstmuseum. 

Norrköpings konstmuseum ritades av arkitekten Kurt von Schmalensee och är beläget vid Kristinaplatsen. Konstmuseet har en stor samling av svensk konst med tyngdpunkt i svensk modernism.

Historik 
Museet började med en donation av industrimannen Pehr Swartz vid sekelskiftet 1900. Donationen bestod bland annat av verk av Louis Jean Desprez, Pehr Hilleström den äldre, Ulrika Pasch och Johan Krouthén, och ställdes ut i Villa Swartz, som då var både museum och bibliotek. Hösten 1946 invigdes Norrköpings museum på Kristinaplatsen. I gallerierna med lägre takhöjd visades då stadshistoriska utställningar och i de övriga visades konst. Byggnaden ritades av Kurt von Schmalensee och kompletterades av honom med hörsalen Harlekinen åren 1963–1964. På 1980-talet övergick museet till konstmuseum. År 1997 renoverades Konstmuseet in- och utvändigt. I fasaden mot Skulpturparken i söder ersattes fönsterraden med tre burspråk, vilket skapade bättre förutsättningar att visa konsten i gallerierna. Samlingarna fortsatte växa med fokus på 1900-talskonst. Många nyskapande och uppmärksammade svenska konstnärer finns representerade i samlingen.

Konstmuseets samling 
Konstmuseets samling innehåller allt från 1700-talsporträtt med spetsar och krås till 2000-talets konst med video och foto. I konstmuseets gallerier visas alltid ett urval av verken och man kan följa konstens utveckling under tre sekler. Ofta presenteras utställningar med konsthistorisk karaktär parallellt med samtida konstuttryck. I museets ägo finns också en annan värdefull konstskatt: en av landets största grafiska samlingar på cirka 25 000 blad. Samlingarna omfattar svensk 1900-talsgrafik och internationell grafik från 1400-talet och framåt.

Skulpturparken vid Norrköpings konstmuseum
Skulpturparken runt Konstmuseet invigdes 1960. Parken tillkom genom en donation av byggmästaren Sture Gillgård och där visas ett drygt dussin moderna skulpturer av svenska skulptörer. De första skulpturerna köptes in 1956 och det senaste tillskottet är Cecilia Edefalks jordkonstverk Bo som består av en svensk blomsteräng med tillhörande bikupa.

Skulpturer i urval

Spiral åtbörd av Arne Jones
Eva bland fornfynden av Bror Hjorth
Katedral av Arne Jones
Danserskorna av Carl Milles
Cubo centrifugo-centripeto av Gert Marcus
Mor och barn av Liss Eriksson
Sittande pojke av Bror Marklund
XRAF av Olle Baertling
Skulptur av Lars Erik Falk
Aklejaderna av Eric Grate
Fina fisken av Palle Pernevi

Fotogalleri

Museichefer 

 Aron Borelius 1945–1958
 Gösta Lilja 1958–1970
 Bo Sylvan 1970–1987
 Birgitta Flensburg 1987–2003
 Helena Persson 2005-

Källor

Noter

Externa länkar 
 Om Norrköpings Konstmuseum på Norrköpings kommuns webbplats
Nationalgalleriet (Stockholm)

Nationalgalleriet var ett konstnärsdrivet konstgalleri i Stockholm. Det existerade mellan åren 1984 och 2016 och hade sina lokaler i Gamla stan.

Konstnärer

Gallerigruppens medlemmar har varierat genom åren. Ursprungliga medlemmar var:

Hasse Lindroth, initiativtagare
Helene von Bahr
Bo Rudin
Stefano Beccari
Ulf Lundkvist
Jordi Arkö
Sixten Haage
Björn Krestesen
Leif Elggren
Gunnar Larsson

Andra medlemmar har varit:

Henck Wognum
Roland Haeberlein
Christer Themptander
Ulf Rahmberg
Bengt Nylund
Ewy Palm
Gabriella Danver
Petter Hellsing
Margon Lindberg
Göran Josephzohn
Edvard Derkert
Dan Wedegren

Referenser

Källor

Nedlagda konstgallerier i Stockholm
Historiska verksamheter i Gamla stan
Nässjö IF

Denna artikel handlar främst om Nässjö IF som bandyklubb. Se också Nässjö IF Fotboll.

Nässjö IF är en idrottsförening i Nässjö i Sverige. Huvudföreningen bildades den 22 november 1899 och har främst varit framgångsrik i bandy och fotboll. Bandysektionen bildades 1907.

Till en början var dock dess skidsektion en av dess viktigaste grenar. Man anordnade bland annat Svenska skidspelen 1955.

Hemma på Skogsvallen har många fina bandyspelare, som till exempel, Nils "Nicke" Bergström, Arnold "Sladden" Bergström, Jan "Habo" Johansson, Ola Fredricson och Daniel Andersson lekt med  "det röda nystanet". Nässjö har spelat en mycket uppmärksammad, närmast legendarisk svensk bandyfinal mot Edsbyns IF, 1949, som på grund av den milda vintern fick spelas på Perstorpsgölen i skogen utanför Eksjö då is saknades på Stockholms stadion. Isen var dock enligt dåvarande målvakten Olle Bergström så dålig att på den delen av isen som var i solen fick man springa på tårna.  

På den tiden fanns det inga konstfrusna bandybanor. Nässjö IF blev svenska mästare genom att slå Edsbyns IF med 7-1. Klubben var också i SM-final 1939 och 1953, men blev då tvåa efter förluster mot IK Huge respektive Edsbyns IF. SM-brons vanns 1966 efter 8-5 mot Hammarby IF hemma på Skogsvallen, Nässjö (första gången bronsmatch spelades).

Nässjö IF spelar numera i Bandyallsvenskan, Sveriges näst högsta division. Man spelade i Sveriges högsta division senast säsongen 2002/2003.
Säsongen 2012–2013 stod en stor ny bandyhall färdig på Skogsvallen, en av Sveriges 14 bandyhallar, med namnet Stinsen Arena, efter sponsring från Lennart  "Aktiestinsen" Israelsson, som tidigare arbetade som stins i Nässjö.

Våren 2015 lade Nässjö IF på grund av ekonomiska bekymmer ner hela dam- och flickverksamheten som beräknades ha en kostnad på 200 000 kr/säsong för att istället helt satsa på sitt herrlag. Herrlagets budget sänktes samtidigt med 25 procent. Damlaget flyttade istället till återstartade IFK Nässjö som bland annat har flera SM-guld på ungdomsnivå samt även ett SM-guld för damer och flera F17-guld.

Nässjö IF:s A-lag för herrar har spelat kval till Elitserien sex säsonger i rad (2013/2014, 2014/15, 2015/16, 2016/17, 2017/18 och 2018/19) utan att lyckas ta steget upp till bandyns högsta nivå. Klubbens arbete med ekonomin  samt att man fått fram flera ungdomslandslagsspelare gör att föreningen ser positivt på framtiden.

Från oktober 2022 är Anders Torhall ny förbundskapten för P17-landslaget.

Supporterklubb

Supporterklubben för bandylaget Nässjö IF heter Röda Bollen. Före 1997 hade supporterklubben namnet Blue Tigers. Man valde 1997 att ta tillbaka namnet Röda Bollen för det ansågs mer anrikt och förknippat med Nässjö IF.

Övrigt
År 1912 spelades Smålands andra DM-turnering. Nässjö IF förlorade där semifinalen mot Kalmar med 1-2. Enligt boken Bandy genom åren, skrivet om denna match, fick  vänsteryttern Folke Karlsson från Nässjö IF, elva av sina tolv mål bortdömda för hög klubba.

Referenser

Externa länkar 
Nässjö IF
Bandy nyheter och länkar för och av Nässjö IF-fans
Nässjö IF årgång 1935

Nässjö IF
Nya Åland

Nya Åland är en åländsk dagstidning grundad 1981. Den ges ut i Mariehamn och utkommer måndag-fredag som papperstidning och sju dagar i veckan som digitaltidning. Nya Åland har en kontrollerad upplaga på 7 285 exemplar (2007). Ansvarig utgivare och chefredaktör är sedan 2016 Anna Björkroos. Mellan 2011 och 2016 var Jonas Bladh chefredaktör.

Redaktion, annonsavdelning och administration finns på Norra Esplanadgatan 1. Tidningen trycks på Ålandstryckeriet.

Historia

Till en början drevs Nya Åland av ett andelslag, Andelslaget Åländsk Rapport. Ålänningarna visade stort intresse för att vara med och äga en tidning. Nästan 2.000 medlemmar har andelslaget genom åren samlat. Detta syntes också under de första åren i tillägget till tidningens namn – läsarägda Nya Åland.

I början av 90-talet överfördes Nya Åland till ett aktiebolag som fick namnet Nya Ålands Tidningsaktiebolag. I bolagsordningen, där tidningens linje beskrivs, påpekas att Nya Åland ”står obunden till politiska grupperingar, myndigheter, organisationer, företag och enskilda personer”. Andelslaget Åländsk Rapport kvarstod såsom största aktieägare fram till hösten 2001. Då gick Wiklöf Holding och Konstsamfundet in som ägare. Anders Wiklöf köpte sedan upp Wiklöf Holdings aktier och 2017 även Konstsamfundets aktier. Anders Wiklöf äger i dag ca 76% av aktierna. Resten är fördelat på cirka 800 småägare.

Referenser

Externa länkar 
 Nya Ålands nätupplaga
 

Åländska dagstidningar
Åländska företag
Svenskspråkiga dagstidningar
Dagstidningar startade 1981
Norra Posten

Norra Posten, NP, är en tidning som distribueras gratis till alla svenska hushåll i norra Svenska Österbotten i Finland. 

Tidningen utkommer i Jakobstad, Karleby, Kronoby, Larsmo, Nykarleby och Pedersöre.  

Norra Posten utkommer varje fredag i en upplaga om cirka 22 000 exemplar.

Externa länkar 
Norra Posten

Finlandssvenska tidningar
HSV (färgsystem)

HSV, av engelska Hue, Saturation, Value (kulörton, mättnad, ljusintensitet), är det färgsystem som används oftast i olika datorprogram för att blanda färger, till exempel Photoshop. På engelska används också akronymen HSB (Hue, Saturation, Brightness) för samma färgsystem, och på svenska kallas det NMI, där bokstäverna står för Nyans, Mättnad och Intensitet. Den svenska benämningen är dock missvisande, eftersom den korrekta svenska översättningen av hue är kulörton och inte nyans, något som bland annat uttrycks i det standardiserade färgbeteckningssystemet NCS.

HSV-modellen är formad som en kon där koordinaten för ljusintensitet (value) är kartesisk medan kulörton (hue) och mättnad (saturation) anges polärt (där vinkeln ger kulörtonen och avståndet från origo mättnaden).

En nackdel med HSV-systemet är att man inte kan ändra färgens kromaticitet på ett enkelt sätt. När man ändrar färgmättnaden så ändras även färgens ljushet, eftersom värdet för mättnad bara kan vara maximalt om ljusintensiteten också är det.

HSL 
HSL är ett annat färgsystem med motsvarande användningsområde och ett snarlikt namn. HSL står där för Hue, Saturation, Lightness. Terminologin är här mycket förvirrande, dels för att termen saturation inte har samma betydelse i de båda systemen, dels för att de engelska orden brightness och lightness syftar på olika saker men båda brukar översättas med ljushet.

Källor 

Färgsystem och färgrymder
Negabinära talsystemet

Det negabinära talsystemet är en representation för tal som har talbasen  (minus två). Det liknar det binära talsystemet men är mer optimerat för mindre negativa tal.

Precis som i det binära talsystemet är siffran längst till höger minst signifikant i värde, men inte värdemässigt på en traditionell tallinje. I det negabinära talsystemet skiftar tecknen för värdet av sifferpositionen omväxlande.

Om det binära talet är 10101101 betyder det att det decimala talet är 
 

I det negabinära talsystemet blir det:

 111111101
 

På samma sätt kan man uttrycka negativa tal så här, exempelvis det decimala talet -42:
101010
 

Talbaser