kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Dioptri

Dioptri (från grekiska διοπτρεία, dioptreia, "mäta med diopter" från διά dia, "genom"', οψ ops, "öga" och instrumentalsuffixet τρα tra; jämför dioptrik, läran om ljusbrytning) är en måttenhet för en lins ljusbrytande förmåga ("styrka") som framförallt används för glasögon och kontaktlinser. Enheten kan även användas för speglar och optiska system, men vanligtvis använder man i dessa sammanhang brännvidd (som för speglar och kameraobjektiv) eller förstoring (exempelvis för kikare, luppar och mikroskop) som "styrkebeteckning".

Brytningsförmågan beror av linsytornas krökning, linsens tjocklek och på linsmaterialets brytningsindex enligt linsmakarformeln. För att få en måttskala som stiger med ökande brytningsförmåga hos glasögonlinser infördes 1875 enheten dioptri motsvarande SI-enheten m-1. Dioptri saknar internationell standardförkortning: på svenska och engelska används ofta D och enligt tyska "enhetsförordningen" är förkortningen dpt. 

Brytningsförmågan uttryckt i dioptrier, dioptritalet, beräknas genom att man tar det inverterade värdet av den i meter uttryckta brännvidden:

, där  är linsens brännvidd (positiv för en konvex lins och negativ för en konkav).

Eftersom, exempelvis, D = 1/0,25 = 4 har en lins med brännvidden 25 cm brytningsförmågan -4 dioptrier (eller dioptritalet -4) för en negativ (konkav) lins respektive 4 dioptrier (dioptritalet +4) för en positiv (konvex) lins.

En konkav lins ger en förminskad bild, har ett negativt dioptrital och kan korrigera närsynthet. En konvex lins ger en förstorad bild, har ett positivt dioptrital och kan korrigera översynthet, samt för ålderssynthet ge lämplig korrigering för närseende ("läsglasögon").

Historik
Begreppet brytningsförmåga ("Brechkraft") för det inverterade värdet av brännvidden infördes av den tyske oftalmologen Albrecht Nagel 1866 och enhetsbeteckningen dioptrie föreslogs av fransmannen Ferdinand Monoyer 1872 utifrån namnet på Johannes Keplers Dioptrice som utkom 1611.
Enhetsbeteckningen fastställdes 1875 vid den internationella läkarkongressen i Bryssel och det oftalmologiska mötet i Heidelberg samma år. Dioptri antogs som enhet för optiska systems brytningsförmåga av EU 1979.

Referenser

Måttenheter
Optik
Mûmakil

Mûmakil är människornas namn på den fiktiva föregångaren till dagens elefanter enligt J.R.R. Tolkiens böcker om Ringens Värld. De levde under Solens Tredje Ålder i Harads länder. De var mycket större och starkare än sina ättlingar. Harads krigare kom under Ringens krig till Gondors landområden för att strida på Saurons sida. Mûmakilerna bar harnesk, röda baner och munderingar av guld och brons. På deras rygg befann sig bågskyttar och spjutkastare. De krossade fienderna med fötter, snablar och betar och endast genom att träffa deras ögon kunde de nedgöras. Om de inte nedgjordes, utan blott skadades, löpte de amok och drog med sig både vän och fiende när de föll.

Hobbitar kallar detta djur för olifant (även oliphaunt).

Fiktiva elefanter
Djur i Tolkiens värld
Asrai

Asrai är vattenfeer i engelska folksagor. Det verkar inte som att de kan överleva på torra land och som att deras våta händer skadar människor. Om en Asrai nuddar solljuset eller fångas så dör den, och faller ihop i en vattenpöl.  

Folktro
Celia

Celia är ett latinskt namn som är bildat av ordet coelum som betyder himmel. Det kan även vara en engelsk kortform av det latinska namnet Cecilia som betyder blind, bländad. Namnet har funnits i Sverige sedan 1800-talet. 

Namnet härstammar från det romerska familjenamnet Caelius. Den manliga formen är Celio. Den franska varianten är Célie.

Den 31 december 2014 fanns det totalt 405 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Celia, varav 268 bar det som tilltalsnamn.

Namnsdag: saknas

Personer med namnet Celia 
Celia Adler, amerikansk skådespelare
Celia Adler, svensk nykterhetskämpe och krögare
Celia Cruz, kubansk sångerska
Celia Fremlin, brittisk författare
Celia Gregory, brittisk skådespelare
Celia Grillo Borromeo, italiensk matematiker
Celia Imrie, brittisk skådespelare
Celia Johnson, brittisk skådespelare
Celia Rees, brittisk ungdomsförfattare

Fiktiva personer med namnet Celia 
Celia är en rollfigur i William Shakespeares komedi Som ni behagar.

Källor

Kvinnonamn
Engelska förnamn
Fante Håla

Fantehåla, även känd som Fantehullet, är en sägen från Örkelljunga kommun som berör en plats med samma namn.

Legenden 
När Örkelljunga kyrka behövde en kyrkklocka beställdes en av en mästare, som bodde i Köpenhamn. Han överlät åt sin gesäll Fante att gjuta klockan. Gesällen använde dock mer silver än vad mästaren önskat. När klockan var färdig, reste Fante till Örkelljunga och klockan hängdes upp och prövades. Silvret gjorde klockans klang så stark, att tonerna påstods höras ända till Köpenhamn.

Mästaren uppfattade då att Fante tagit mer silver än vad han fått lov till och reste mot Örkelljunga. På vägen dit vid Ljungaskogs by cirka 1/4 mil söder om Örkelljunga, mötte gelbgjutarmästaren sin gesäll Fante och dräpte honom. Platsen, där detta enligt sagan skulle ha skett, har alltsedan dess blivit kallad "Fante håla" - och på platsen växer hundraåriga ekar.

Andra händelser 
Det var i Fantehåla som slaget vid Fantehåla utspelades den 27 augusti 1510. Tyge Krabbe på Helsingborgs slott fick underrättelse om att en svensk rytteriavdelning om 700 man var på väg mot staden under ledning av förre riksrådet Åke Hansson Tott och riddaren Ture Svensson. I Fantehåla överrumplades den svenska truppen och Åke Tott stupade för ett lanshugg och den svenska truppen måste retirera. Ryktet om slaget spreds vida omkring i en folkvisa. Tyge Krabbe lät föreviga slaget i väggmålningar på Vegeholms slott. Senare restes ett träkors på platsen. När Skåne-Smålands Järnväg drogs fram stod korset i vägen och togs bort. 1923 ersattes korset med en minnessten på initiativ av dåvarande ryttmästaren von Geijer på Vegeholm. Minnesstenen uppe på kullen berättar om händelsen, vilket även gett namn till ett par av gatorna i Örkelljunga.

Stenen fick Tyge Krabbes notering: 1510 Tirsdag efter Bartolomej da stod det Slag ved Fanteholle mellem mig og Her Aage Hanssen og jeg fik Død paa hannem.

I området ligger också resterna av Örkelljunga skansar från 1657. Gustav Otto Stenbock förde sin trupp över Markaryd till Örkelljunga dit han nådde den 9 september. I väntan på förstärkning lät han uppföra ett befäst läger på båda sidor om den gamla riksvägen, nuvarande Kungsvägen, och förlade högkvarteret här.

Referenser

Externa länkar
Örkelljungas historia på passagen.se
Riksantikvarieämbetets Fornsök
Nordisk folktro
Örkelljunga kommun
Sägner
Skånska sägner
Ewa Munther

Siv Ewa Margareta Munther, ursprungligen Siv Eva Margareta Munter, född 7 april 1952 i Motala, är en svensk skådespelare och präst i Svenska kyrkan.

Efter studier vid Scenskolan i Stockholm, där hon tog examen 1978, var Munther engagerad vid bland annat Folkteatern i Gävleborg och Norrbottensteatern i Luleå. Hon framträdde med flera egenhändigt skrivna shower på Mosebacke i Stockholm bland annat i kabarén Tre lösa boy. Hon var värdinna i Totte Wallins TV-serie Totte på TV 1987; samma år gjorde hon en roll i filmen Mälarpirater. Munther medverkade i Povel Ramels och Hans Alfredsons revy Tingel Tangel på Tyrol 1989-1990. 

År 2001 prästvigdes Munther för Stockholms stift. Hon arbetar som präst i Skarpnäcks församling.

Filmografi i urval
1987 – Mälarpirater

Källor 

Svenska skådespelare
Födda 1952
Kvinnor
Levande personer
Kampen i ringen

Kampen i Ringen är en lajv-kampanj som anordnas varje år i Bassebergs medeltidsby utanför Skillingaryd.

Fiktion
Lajvkampanjen baserar sig på verklig nordisk historia i brytningsskedet mellan vikingatid och medeltid. Man har däremot skapat ett fiktivt rike, Hunaland (baserat på historiska uppgifter om ett område som kallades Hunaland men som historikerna inte har lyckats knyta till en enskild plats), mellan Sverige och Norge i vilket lajvet utspelar sig.

Lajvet centreras runt de årliga kamperna, där vinnaren får ära inför kommande år. Lajvet är ett så kallat bylajv och det händer att lajvare hänvisar till lajvet som ett historiskt lajv. Det senare är dock ej helt korrekt då de fantasyinslag förekommer och lajvets ramar skiljer sig på flera punkter från de historiska skeendena. I kampanjen förflyter tiden i realtid, dvs ett år i verkligheten är ett år i spelvärlden. För att göra det enkelt för lajvarna följer tideräkningen också vår tideräkning; under KiR III (2003) var året i spelvärlden 1103. Detta följdes fram till Kampen i ringen 8, då det av speltekniska skäl bestämdes att det gått tre år inlajv.

Lajv i kampanjen
Kampen i ringen I -2001
Kampen i ringen II -2002
Kampen i ringen III -2003
Kampen i ringen IV -2004
Kampen i ringen V - 2005
Kampen i ringen 5.5 - 2006
Kampen i ringen 6 - Landet Vaknar - 2007
Kampen i ringen 7 - Den Trehundrade Kampen -  2008
Kampen i ringen 8 - Kampen i ringen år 1111 - 2009
Kampen i ringen 9 - När stenen brutits - 2010
Vintergästabud hos Ekehuvud (vintern 2011)
Höstgille i Berghem
Kroknatten
Vårgästabud hos Ekehuvud
Kampen i ringen 2012
Höstgille i Berghem
Bröllopsgille för Njal och Ragna
Ragnar av Kroks födelsedagsgille

 Kampen i ringen 2013
 Höstgille i Berghem
 Vårgille för Vale

 Kampen i ringen 2014: Sammansvärjningarnas tid
 Höstgille i Berghem
 Vintergille i Berghem
 Vägskälet

 Kampen i ringen 2015 - Drottningens sändebud
 Höstgille i Berghem
 Vintergille i Berghem

 Kampen i ringen 2016 - Ringar på vattnet
 Höstgille på Höjde
 Huskarlskamperna i Berghem (vintergille 2017)
 Föreningsgille på Torsns (vårgille 2017)

 Kampen i ringen 2017: Trenne runor
 Avsked (Höstgille i Berghem 2017)
 Förändring (Vintergille i Berghem 2018)
 Pånyttfödelse (vårgille på Logärda 2018)
 Kampen i ringen 2018
 Gravöl (höstgille på Valenäs)
 Trolovning (vintergille på Idunsäng, 2019)
 Förening (vårille i Berghem 2019)
 Kampen i ringen 2019: Försoning

Externa länkar 

Svenska lajvarrangemang och kampanjer
Hunaland

För information om det fiktiva landet Hunaland, se Kampen i ringen.
Hunaland och Hunafolk är ett land som omnämns på flera ställen i den poetiska Eddan och de mytiska fornsagorna. Landet är till sin upprinnelse dels frankernas land, vilka med ett gammalt namn kallades hugones på latin och hūgas på anglosaxiska, dels hunnernas. Den frankiske Sigurd Fafnesbane kallas i hjältesångerna "den hunske konungen", "hunske hjälten". Där talas också om hunska kämpar, tärnor, hästar och så vidare.

I Hervararsagan och Vilkinasagan m.fl. berättas även mycket om Hunaland, dess konungar och krigshärar. I dessa mytiska fornskrifter är Hunaland ett fabelland, som med poetisk frihet flyttas omkring till olika trakter, allteftersom hjältens bedrifter kräver. Det åtskiljs från andra länder genom gränsskogen Myrkviðr, det vill säga "den mörka skogen", men förläggs än långt i söder, än högt uppe i norden vid Bjarmaland; än gränsar det till Reidgotaland, än finner man det i olika delar av Tyskland, än på bägge sidor av Bottniska viken ända ned till Gästrikland.

Källor 

Platser i nordisk mytologi
Svartblod

Svartblod är ett samlingsbegrepp för fiktiva humanoida arter framför allt inspirerade av Tolkiens orcher och troll. Svartblod förekommer inom bordsrollspel, fantasylitteratur och på de flesta fantasylajv

Exempel på arter som kan räknas till svartblod är orcher, troll, dagalusher, och vättar. Hur svartbloden skildras varierar från verk till verk, men ofta är de ondsinta, hänsynslösa, grovhuggna, krigiska och statusfixerade. 

Termen har vid några tillfällen misstolkats och misstagits för att vara nedsättande mot etniska grupper i den verkliga världen. Delvis på grund av detta används ibland termen svartfolk istället. Svartfolk är ett äldre begrepp som kommer från rollspelet Drakar och Demoner.

Lajv
Catwoman (film)

Catwoman är en amerikansk långfilm från 2004 i regi av Pitof, med Halle Berry, Benjamin Bratt, Sharon Stone och Lambert Wilson i rollerna.

Handling
Filmen baserad på seriefiguren Catwoman av DC Comics. Konstnärinnan Patience Phillips (Halle Berry) upptäcker att hennes arbetsgivare, ett stort företag som tillverkar skönhetsprodukter och som ger Patience i uppdrag att hjälpa till med reklamen, mörklägger något. Det hon upptäcker förändrar för alltid henne, och hon blir Catwoman, en kvinna med en katts styrka, fart och smidighet.

Om filmen
När den amerikanska tidningen Newsweek lät sina läsare rösta fram sommarens sämsta filmer, 2004, kom Catwoman på första plats.

Rollista

Källor

Externa länkar

Amerikanska filmer 2004
Amerikanska actionfilmer
Amerikanska fantasyfilmer
Razzie-pristagare för sämsta film
Engelskspråkiga filmer
Filmer baserade på tecknade serier
Filmer baserade på DC Comics
Filmer inspelade i British Columbia
Kartbok

Kartbok, atlas, är en speciell bok med kartor samlade. Ofta brukar en kartbok ha en samling kartor som berör hela världen (världsatlas) men det är också vanligt med kartböcker som enbart berör en viss världsdel eller ett enda land. De sistnämnda brukar då ha mer detaljerade kartor för olika delar av det land som kartboken berör. Det är också vanligt att bilkartor samlas i kartböcker, medan en världsatlas inte behöver innehålla så mycket specifik information.

På titelbladet i den nederländske kartografen Gerhard Mercators kartsamling 1595 var titanen Atlas avbildad som himmelsglobens bärare, vilket gav upphov till att efterföljande kartböcker benämndes "atlas".

Referenser 

Kartor
Böcker efter typ
Projekt Kvinnliga huvudpersoner
Johansfors

För orten i Halmstads kommun, se Johansfors, Halmstads kommun.

Johansfors är en tätort  i Emmaboda kommun i Kalmar län.

Samhället byggdes upp runt glasbruket med samma namn. Det finns även ett sågverk som tillhör Bergs Timber och en plastindustri. 

Postortens namn är Broakulla.

Befolkningsutveckling

Personer från orten
Fotbollsspelarna, tillika bröderna, David, Viktor och Rasmus Elm kommer från Johansfors.

Se även 
Johansfors glasbruk
Algutsboda socken

Noter 

Orter i Emmaboda kommun
Bruksorter i Sverige
Tätorter i Sverige
Karl Ulfsson

Karl Ulfsson kan syfta på:

Karl Ulfsson (Ulvätten), död 1260
Karl Ulfsson (nämnd 1307) riddare och riksråd
Karl Ulfsson (Sparre av Tofta), född på 1300-talet
Karl Ulfsson till Ulvåsa,  troligen född på 1320-talet
Djupedals fornborgar

Djupedals fornborgar. I Djupedal på Hisingen, Göteborg, finns två fornborgar på upp till 120 meter över havet. Numera återstår rester av murarna. Det finns stigar och skyltar som beskriver lämningarna. Området kan nås via Tolsereds 4H-gård.

RAÄ-nummer Säve 133:1 och Säve 134:1

Litteratur
Djupedals fornborgar - Ett skyltat fornminnesområde. Göteborg 1999. (broschyr)

Göteborgs historia
SEF

SEF eller SeF kan ha flera betydelser: 
 Scandinavian Elite Force
 Svenska elektrikerförbundet
 Svenska ElektronikForumet
 Svenska esperantoförbundet
 Sveriges entomologiska förening
 Svensk Elitfotboll
 Seriefrämjandet (SeF)
 Sveriges Ensamkommandes Förening
Torps socken, Dalsland

Torps socken i Dalsland ingick i Valbo härad, ingår sedan 1971 i Färgelanda kommun och motsvarar från 2016 Torps distrikt.

Socknens areal är 85,8 kvadratkilometer varav 79,04 land. År 2000 fanns här 484 invånare. Orten Ellenö samt sockenkyrkan Torps kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Torps församling och för de borgerliga frågorna bildades Torps landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Ödeborgs landskommun som upplöstes 1967, då denna del uppgick uppgick i Färgelanda landskommun som 1971 ombildades till Färgelanda kommun. Församlingen uppgick 2010 i Färgelanda församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Torp, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Valbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente och Valbo kompani.

Geografi
Torps socken ligger nordväst om Vänersborg kring Valboån och Elnesjön. Socknen har odlingsbygd vid ån och sjön i norr och är i övrigt i söder en starkt kuperad skogsbygd.

Fornlämningar
Några boplatser och en hällkista från stenåldern har påträffats. Från bronsåldern finns ett 20-tal gravrösen. Från järnåldern finns gravfält och en domarring.

Namnet
Namnet skrevs på 1330-talet Thorp och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller torp, 'nybygge'.

Befolkningsutveckling

Se även
 Torps församling

Referenser

Externa länkar

Södra Valbo hembygdsförening

Indelningar i Färgelanda kommun
Socknar i Valbo härad
Ann-Sofie Kylin

Birgitta Ann-Sofie Kylin, född 14 november 1955 i Högalids församling, Stockholm, är en svensk skådespelare.

Biografi
Hon debuterade 1970 i rollen som Annika Hellberg i En kärlekshistoria av Roy Andersson. Filmen gjorde stor succé, och trots att uppmärksamheten blev påfrestande för henne blev hon ändå skådespelare 1985. Hon arbetade först på Riksteatern och senare på Länsteatern och bland annat i Helsingborg och Skövde. November-december 2006 spelade hon i den rosade Nattsystrar och i Måsen som sommarteater 2007 i Vaxholm. I november 2007 spelade hon i Måsen på Boulevardteatern i Stockholm. Sommaren 2008 spelade hon i Kollektivet på Kullsta friluftsteater i Norrtälje och i augusti hade hon rollen som Harriet Bosse i Kära fröken Harriet Bosse! i Christina Schollins salong i Gamla stan i Stockholm. Hon och maken Pär Arvidsson har två barn.

Filmografi

Teater

Roller (ej komplett)

Referenser

Externa länkar 
 

Svenska scenskådespelare
Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska skådespelare under 2000-talet
Skådespelare från Stockholm
Födda 1955
Levande personer
Kvinnor
Ölands djur- och nöjespark

Ölands djur- och nöjespark är en djurpark, nöjespark och ett vattenland Algutsrums socken vid Färjestaden, nära Ölandsbron på Öland. Djurparken grundades 1974 av Boris Bravin.

Kort efter invigningen av Ölandsbron i september 1972 köpte Boris Bravin en nedlagd bondgård i Möllstorp norr om Färjestaden. Till fastigheten som omfattade 30.000 m² Ölands största ekskog.

År 2000 överflyttades ägandet till Barbro Hägg och hennes son Richard Berglund, under deras företag Nöjesfältet Caravellen AB.

Djur i djurparken

Kritik 
Kritik riktades mot parken år 2012 eftersom de ansågs ha en dålig arbetsmiljö och inte tog tillräckligt väl hand om sina djur. Diskrimineringsombudsmannen lade dock ner ärendet eftersom belägg saknades för de påstådda bristerna om arbetsmiljö och omsorg av parkens djur. 

I samband med att en djurskötare på Ölands djurpark, efter stängning den 28 augusti 2022, skulle ta in parkens elander, blev han av okänd anledning stångad till döds.

Referenser

Externa länkar
Hemsida

Djurparker i Sverige
Byggnader och anläggningar i Färjestaden
Wittenberg (adelsätt)

Wittenberg, svensk adelsätt, introducerad på Sveriges Riddarhus 1634, som upphöjdes till friherrelig och grevlig värdighet med fältmarskalk Arvid Wittenberg (1606–1657) på grevligt nummer 15. Arvid Wittenberg var född i Borgå, Finland, som son till Johannes Wirtenberg von Debern och Magdalena Schönfeldt. Ätten slocknade 1679.

Svenska adelsätter
Svenska grevliga ätter
Artiklar som behöver faktamallar (Adelsätt)

Utslocknade adelsätter
Sekten (bok)

Sekten är en roman av Peter Pohl utgiven år 2005. Romanen är verklighetsbaserad och bygger på intervjuer med personer i en sekt som existerar och har därför undertiteln en sann historia. Sekten som romanen skildrar är World Light Center, vars ledare var Lilly Gardeby (1927-2004).

Handling
Romanen handlar om en kvinna, hennes man och deras fyra barn som dras in i en sekt kring en karismatisk kvinna, Irja Ljusmark.

Källor

 

Skönlitteratur 2005
Svenska romaner
Svenskspråkig skönlitteratur
World Light Center

World Light Center var en svensk New Age-, teosofi- och kristet inspirerad rörelse, allmänt betraktad som en sekt. (Tidigare bedrev även den amerikanska rörelsen Unification Church, det vill säga Moonrörelsen, verksamheter under detta namn, men det är en helt annan rörelse.)

Rörelsen grundades år 1981 i Vingåker men flyttade omkring 1991-1992 till Konga i Småland, och leddes av Lilly Gardeby (1927-2004), som ansåg sig vara den återfödda Jungfru Maria (Jesu moder) och påstod sig ha förmåga att hela människor. Bland anhängarna fanns en period musikproducenten Jonas Bernholm.

De sociala myndigheterna i Tingsryd beslutade att omhänderta samtliga barn som bodde på gården i Konga sommaren 1993 med hjälp av 7 poliser och socialarbetare. Barnen placerades därefter i familjehem. Detta ledde till ett rättsligt efterspel då Lilly och en annan person misstänktes för egenmäktighet mot barn, misshandel och våld mot tjänsteman.

När rörelsen stod på topp hade den som högst omkring 80 medlemmar.
Efter flera avhopp hade rörelsens medlemsantal sjunkit till endast åtta medlemmar (april 1998), verksamma i Konga. Efter Lilly Gardebys död 2004 upplöstes rörelsen. 

Organisationen har skildrats i litteraturen.

Referenser

Kristna sekter
Kristna organisationer i Sverige
Religiösa organisationer bildade 1981
Religiösa organisationer upplösta 2004
Anna Kettner

Anna Birgitta Kettner, under en period Berger Kettner, född 14 juni 1961 i Uppsala, är en svensk socialdemokratisk politiker, bosatt i Rinkeby. Hon var ledamot i landstingsfullmäktige i Stockholms län 1998–2014. Hon har varit styrelseordförande i Storstockholms Lokaltrafik AB och ordförande för Broderskapsrörelsen.

Kettner läste teologi på Teologiska Seminariet och ordinerades till pastor i Svenska Missionskyrkan år 1987. Kettner engagerade sig på 1990-talet i debatten om de invandrartäta miljonprogramsområdenas särskilda problem och möjligheter. Anna Kettner fick under 2011 uppdraget att arbeta med riktlinjerna för en ny kristen kvinnoorganisation och finna arbetsformer för denna. 

Kettner är dotter till Birgitta Dahl och Bengt Kettner, har varit gift och har tre barn. Hon har gått ut i media och berättat om sin ADHD.

Referenser 

Kvinnor
Födda 1961
Svenska socialdemokrater
Svenska landstingsråd
Levande personer
Sommarvärdar 1997
Politiker från Uppsala
Tidningen Tro & Politik

Tidningen Tro & Politik grundades 1928 i Örebro, då med namnet Broderskap. Redaktionen har sedan länge sin bas i Stockholm.

Den ges ut av Socialdemokrater för tro och solidaritet (före detta Broderskapsrörelsen och Sveriges Kristna Socialdemokraters Förbund, SKSF), och det var tidningens kolportörer som 1929 startade förbundet. Under sin historia har tidningen till och från varit organisatoriskt fristående från SKSF. Tidningen har getts ut i olika intervall, allt från veckotidning till månadstidning och kommer nu ut med 49 nummer per år med inriktning på kultur, politik och religion.

År 2010 ville rörelsen inkludera fler religioner än kristendom i målgruppen. För att betona det bytte man namn på tidningen, som en kombination av det tidigare namnet Tidningen Broderskap – tro & politik och Tidningen Islam & politik (som gavs ut i ett nummer med en upplaga på 50 000 av Broderskapsrörelsens nätverk för Muslimska Socialdemokrater under ramadan 2010). Tro & Politik är en nyhetstidning för religion, politik och kultur. Ambitionen med tidningen är enligt tidningens hemsida "att utveckla den teologiska och politiska debatten inom såväl kristendom som islam och andra religioner, mellan religioner och mellan troende och icke troende".

Tidningen hade en kris 2007, då den dåvarande chefredaktören hade konfrontationer med facket efter att bland annat vägrat ingå ett kollektivavtal. Tidningen övertogs år 2009 av AiP Media Produktion, som fortsätter ge ut Tro & Politik under eget namn. Tidningen är i huvudsak prenumererad. Upplagan har under 2000-talet sjunkit från sin toppnotering på omkring 10 000 exemplar till omkring 1 600 (år 2009). Tack vare förändrade presstödsregler har den trots detta kunnat uppbära fortsatt presstöd. Sedan 2013 är Lars G Linder chefredaktör och ansvarig utgivare.

Externa länkar
Tidningen Tro & Politiks webbplats

Tro & Politik
Tidningar startade 1928
Partipolitiska tidskrifter