kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
World Series of Poker

Den största och mest kända pokerturneringen i världen är World Series of Poker (WSOP) som hålls årligen sedan 1970 på kasinot Binion's Horseshoe Casino i Las Vegas i USA, men sedan 2005, när över 5 000 spelare ställde upp i huvudevenemanget spelades de inledande dagarna i konferensrummet på Rio, ett jättekasino också beläget i Las Vegas. Detta var efter att Harrah's Entertainment köpt upp Binion's och World Series of Poker-varumärket. 

WSOP varar flera veckor och innehåller många tävlingar för olika pokerspel. I den slutliga tävlingen, den mest prestigefyllda, spelas no limit Texas hold'em. Inköpet i denna sluttävling är 10 000 USA-dollar och förstapriset är på flera miljoner dollar. När man talar om "världsmästaren i poker" menar man normalt vinnaren i just denna sista tävling. Alla oavsett nationalitet och kön kan ställa upp i WSOP och tävla på lika villkor (man måste dock vara minst 21 år gammal). Vill man inte köpa en plats i tävlingen genom att betala inköpet direkt finns det särskilda deltävlingar, satelliter, där man för ett mindre inköp tävlar om ett antal platser i huvudtävlingen. 

Inte bara Texas hold'em utan även andra pokervarianter spelas i World Series of Poker, bland annat Omaha hold'em, Sjustöt och lowball. Inköpen varierar men är i regel mellan $1 000 och $5 000 med några undantag, bland annat $10 000 Pot Limit Omaha och sedan 2006, $50 000 H.O.R.S.E.. Alla grenar spelas inte som no limit, utan även straight limit och pottlimit förekommer.

Armband
Sedan 1976 får vinnaren i varje turnering, förutom prispengar, ett armband.

Main Event 
Nedan följer varje års vinnare av Main Event, tillsammans med en kort beskrivning. För mer information, klicka på årtalet för varje WSOP-tävling.

1 vinst genom omröstning

Player of the Year 
Sedan 2004 har pokerspelaren med mest påsamlade poäng under årets gång utsetts till Player of the Year (sv. Årets Spelare). 2006-2008 räknades inte Main Event med i poängberäkningen.

Referenser

Poker
Stötpoker

Stötpoker (engelska stud poker eller stud) är ett samlingsnamn för en grupp av pokerspel där deltagarna tilldelas både öppna och slutna kort, några i taget efter ett bestämt mönster. Inga gemensamma kort förekommer. Efter varje utdelning hålls en satsningsrunda. Antalet satsningsrundor varierar mellan de olika spelen. Även regler för ante och mörkar varierar, liksom vilken typ av rangordning av händer som gäller (hög, låg eller hög-låg). De populäraste variantarna av stötpoker är sjustöt (Seven Card Stud), femstöt (Five Card Stud) och razz. 

Pokervarianter
Inköp (pokerterm)

Inköp (engelska buy-in), är ett begrepp inom poker.

Inköp är den summa pengar en pokerspelare startar med i ett parti poker. Ofta spelar man dock inte med pengarna i sig, utan man får motsvarande summa i marker. Om man spelar poker privat kan man komma överens om att alla startar med samma summa. Den som förlorar alla sina marker är då utslagen. Om man tillåter återinköp (re-buy) kan en utslagen deltagare komma tillbaka till spel genom att betala inköpsbeloppet igen.

Man kan aldrig förlora mer än vad man köpt in sig för. I privat spel är det därför viktigt att man kommer överens om en inköpssumma som alla anser sig ha råd att förlora. Man får se det som en (eventuell) kostnad för nöjet att få spela poker. Minst en lycklig spelare kommer dock av naturliga skäl ha gått med vinst efter avslutad pokersession. Pengar försvinner ju inte, de bara omfördelas deltagarna emellan. 

Man har alltid rätt att lämna ett pokerparti precis när man vill. Då växlar man tillbaka sitt markerkapital till riktiga pengar igen. Lämnar man ett parti under en pågående giv som man fortfarande är aktiv i räknas det som att man lägger sig, men det normala är naturligtvis att vänta till pågående giv avslutats eller tills man lagt sig. Man har också alltid rätt att tillfälligt ta en paus och stå över några givar utan att säga upp sin plats helt.

I poker får man aldrig köpa nya marker under en pågående giv som man själv är aktiv i, men på kasino är det tillåtet att fylla på reserven mellan två givar. Den som får slut på marker under en giv går all-in och reglerna om sidopotter tillämpas. Man kan alltså aldrig tvinga någon till att lägga sig genom att satsa mer än vad denna person har råd att syna.

Lämplig storlek på inköp beror bland annat på limitarnas nivå samt av vilken satsningsstruktur som används. I Texas hold'em straight limit kan ett inköp på omkring 25 gånger en stor bet vara lagom. Med en "stor bet" menas kostnaden för att öppna i någon av de senare rundorna, det vill säga den högre limiten. Om man till exempel ska spela Texas hold'em straight limit 10-20 kr kan ett inköp på 20 kr x 25 = 500 kr vara lagom. Om man spelar pottlimit eller no limit behövs större inköp, kanske 100 gånger den högre limiten. Om man startar med för litet inköp i förhållande till satsningsnivåerna kan det leda till att man slås ut väldigt fort efter en otursam start eller några tidiga misstag. Nybörjare behöver normalt större inköp än experter. Fler deltagare leder också ofta till större inköp. En annan faktor som gör att man behöver större inköp är om deltagarna spelar väldigt löst och aggressivt.

Poker
Skottsekund

En skottsekund är en extra sekund som skjuts in för att hålla tiden uppdaterad med jordens rotation, som är någon tusendels sekund längre än 24 timmar och dessutom en aning oregelbunden. Senaste skottsekund sköts in den 31 december 2016..

Bakgrund 
I början av 1900-talet beräknades dygnets längd så exakt att jordens oregelbundna rotation började märkas. En sekund fastlades så att det gick 86400 (24×60×60) sekunder på ett dygn. Under 1990-talet gick det cirka 86400,002 sekunder på en jordrotation. Efter grovt räknat 500 dygn drog sig jorden därför 1 sekund mot en exakt klocka. Eftersom man inte vill ändra enheten sekund, som sedan 1967 definieras oberoende av jordrotationen, får man skjuta till sekunder i tideräkningen då och då. Efter år 2000 snabbades rotationen upp till runt 86400,0005 sekunder men minskade till 86400,001 sekunder 2010-talet, och färre skottsekunder behövs för närvarande. Flera faktorer påverkar jordens rotationshastighet, och orsaken till den tillfälligt snabbare rotationen är okänd. 

Skottsekunder missuppfattas ibland som att jordens rotationshastighet minskar med ca 1 sekund per år. Om hastigheten minskade så mycket skulle man behöva lägga in ett ständigt ökande antal skottsekunder varje år. Jorddygnet har bara förlängts med någon tusendels sekund på 100 år, och det är det faktum att rotationen är långsammare än vår definition av dygnet som kräver skottsekunder. Om jordrotationen är en tusendels sekund långsammare än definitionen av 86400 sekunder, innebär det att en klocka drar sig 0,365 sekunder på ett år i förhållande till jordrotationen.

Slopande? 
Skottsekunder kan orsaka problem i datorsystem som inte korrekt hanterar en extra sekund i vissa minuter. Problemet kan lösas antingen med system som inte tar för givet att alla minuter består av 60 sekunder eller genom att internt använda en tidsangivelse som saknar skottsekunder (t.ex. TAI eller GPS-tid). Eftersom det är besvär med att ha olika tidsskalor och det är besvär att ställa om system som följer den officiella tidsskalan, finns förslag att slopa skottsekundsystemet och låta astronomisk midnatt skilja sig från borgerlig midnatt. År 2100 skulle de i så fall skilja sig med runt 1–2 minuter, och år 3000 runt timmen (då kan man överväga en skott-timme för att inte tidszonerna skall fortsätta driva runt jorden). Framför allt USA har verkat för att slopa skottsekunder.

Se även 
 GPS-tid
 Internationell atomtid (TAI)
 Koordinerad universell tid (UTC)
 Sekund
 Skottdagen
 Skottår

Referenser

Externa länkar 
 diagram över skottsekunder vs. jordrotation
  Historiska skillnaden mellan TAI och UTC.
  Information om förestående skottsekunder och skillnaden UT1-TAI.

Tideräkning
Tidsskalor
Sluten poker

Sluten poker, samlingsnamn på de pokerspel som spelas utan öppna kort. Det finns inga gemensamma kort och inga av ens egna kort exponeras innan visningen. Det vanligaste spelet i denna grupp är mörkpoker. De flesta pokerspel är dock inte slutna utan hör till gruppen öppen poker. 

Mörkpoker (Five card draw) 
Lowball 
California high-low split
Double Draw
Triple Draw
Anaconda
Straight Poker

Pokervarianter
Öppen poker

Öppen poker, samlingsnamn på de pokerspel som innehåller öppna kort, vare sig de är gemensamma eller privata. De flesta former av poker hör hit. Till undergruppen spel med gemensamma kort hör framför allt Texas hold'em och dess släktingar. De olika formerna av stötpoker hör också till kategorin öppen poker. Se artikeln pokerspel för fler exempel.

Motsatsen till öppen poker är sluten poker.

Poker
Oäkta pokerspel

Oäkta pokerspel är spel, inte sällan med ordet "poker" i namnet, som ej är riktiga pokerspel, men som delar någon egenskap med poker. 

Videopoker som spelas på spelautomater är exempel på "oäkta poker". De bygger på de kortkombinationer som förekommer i poker, men kortkombinationerna i spelautomaten uppkommer inte med samma sannolikheter som vid spel med kortlekar, och strategin är trivial. Dessa spelautomater är programmerade så att ägaren, till exempel ett kasino, ska gå med vinst.  I dessa sammanhang kan automatspel kallas för "poker", medan riktig poker med fysiska kort, om det förekommer i samma inrättning, fått byta namn till live poker. 

Hasardspel som Pai Gow-poker och Caribbean Stud Poker bygger också på de traditionella pokerhänderna. Slumpen har stor betydelse. Deltagarna spelar dock inte mot varandra som i riktig poker, utan mot kasinot som spelarna är dömda att förlora mot i längden. (Caribbean Stud Poker har trots namnet ingenting med stötpoker att göra.) Pai gow poker kan dock spelas mot andra spelare. 

Skämtsamma saker som spritpoker och klädpoker spelas med riktiga kort mellan riktiga tävlande, men i helt annat syfte och om helt andra saker än det vanliga. I övrigt kan de egentligen vara mycket skicklighetskrävande eftersom idén går att kombinera med vilket pokerspel som helst. 

Tveksamma varianter, som kan ses som poker beroende på hur man definierar begreppet, är Guts och Indianpoker (Enkortspoker). Dessa spelas med pengar eller marker mellan riktiga deltagare men skiljer sig i andra avseenden från de andra pokerspelen. Betydligt mindre skicklighetskrävande än kasinopoker. 

Bland övriga pokerliknande kortspel finns: 
Chicago
Kontrabluff
Poke

Se även
 Pokerspel

Kortspel
Spelredskap

Spelredskap är fysiska föremål som används i spel. Något/några av dem behövs i de flesta spel och lekar men undantag finns, till exempel tjugo frågor och kurragömma. 

Bräde (spelplanen i brädspel)
Spelfigur (i många bräd- och sällskapsspel)
Spelpjäs
Tärning (i många bräd- och sällskapsspel)
Spelmarker (poker m.m.)
Spelkort (i kortspel plus en del sällskapsspel)
I utomhusspel och -lekar förekommer till exempel bollar, käglor, olika klubbor som till exempel bandyklubba, golfklubba, ishockeyklubba, lacrosseklubba och så vidare.
För datorspel behövs en dator/spelkonsol och tv/bildskärm. Handkontroller/Joystick är vanligt liksom mus/tangentbord.
Alfastrålning

Alfastrålning eller α-strålning är en typ av joniserande strålning bestående av alfapartiklar, vilket är atomkärnor av helium (två protoner och två neutroner). Alfastrålning avges i samband med radioaktivt sönderfall av typ alfa-sönderfall.

Egenskaper 
Alfastrålning stoppas mycket lätt av material i dess väg. Dess räckvidd är cirka 10 cm i luft, och den stoppas av ett papper. Den kan exempelvis inte tränga igenom det yttersta lagret hud på människokroppen. Alfastrålning är därför ofarlig så länge den förekommer utanför människokroppen och inte kommer i direkt kontakt med levande celler. 

Däremot kan människor utsättas för farlig alfastrålning exempelvis genom att man äter eller andas in alfastrålande partiklar. Den stora massan hos en α-partikel gör att den snabbt bromsas in och har låg genomträngning, men att stor skada kan uppstå vid denna inbromsning i det absoluta närområdet av det radioaktiva ämnet. Dessa egenskaper gör att alfastrålande preparat kan vara användbara i cancerterapi. Om preparatet placeras i tumören kan en celldödande effekt uppnås i ett avgränsat närområde. 

Man kan inte direkt observera alfastrålning, men man kan se effekterna av den genom att placera det strålande ämnet i en nedkyld behållare. Efter en liten stund uppträder tydliga kondenssträngar i behållaren, som ser ut att komma ifrån ingenstans.

Stråldoser 
När en organism utsätts för strålning avsätts en viss mängd energi per kilo kroppsvävnad. Denna energi anges med enheten gray som är lika med J/kg (joule per kilogram).

Genom experiment och analyser kan den skadliga inverkan från en viss stråldos kartläggas, och det visar sig då att om en kropp utsätts för strålning så kan skadeverkan skilja sig mellan olika typer av strålning trots att den absorberade energin är samma. Detta kan redovisas genom att införa en viktningsfaktor som anger den relativa skadligheten jämfört med gammastrålning.

Genom att multiplicera den absorberade dosen (gray) med en viktningsfaktor så erhålls den ekvivalenta dosen som anges i sievert.

För alfastrålning gäller att viktningsfaktorn kan vara så hög som 20. Detta gör att om en person bestrålas med 1 gray av alfastrålning kommer det att ge en ekvivalent dos på 20 sievert (direkt dödande dos) jämfört med 1 gray av gammastrålning som ger en ekvivalent dos på 1 sievert (hälsofarlig men förmodligen inte dödlig dos).

Omtalade händelser 
Mordet 2006 på den före detta KGB-agenten Aleksandr Litvinenko genomfördes genom att hans mat eller dryck förgiftades med mycket små mängder av den alfa-strålande radioaktiva isotopen Polonium-210.

Se även 
 Betastrålning
 Gammastrålning

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar 

Strålning
Radioaktivitet
Helium
Betastrålning

Betastrålning eller β-strålning är en typ av joniserande strålning bestående av betapartiklar, det vill säga, elektroner och/eller positroner, som uppstår vid radioaktivt betasönderfall. Det är en form av partikelstrålning. Eftersom elektronerna har elektrisk laddning växelverkar de med andra laddade partiklar via elektromagnetisk växelverkan, vilket gör dem lätta att stoppa.

β-sönderfall
Huvudartikel: betasönderfall
β−-sönderfall sker genom att en neutron i en atomkärna sönderfaller till en proton, en elektron, och en antielektron-neutrino, 
  
Elektronen som sänds ut utgör β-strålning.

Det betydligt ovanligare β+-sönderfallet sker genom att en proton i atomkärnan omvandlas till en neutron, en positron, och en elektron-neutrino, 
 
Det ger betastrålning i form av positroner.

Faror 
Betapartiklar med en energi på 2 MeV har en räckvidd på ungefär en centimeter i vävnad och 10 meter i luft. Betapartiklar i stor mängd kan orsaka cancer eller vara dödligt. Betastrålning kan enkelt skärmas med plåt eller glasrutor, men för gammastrålningen som bildas i samband med betasönderfall behövs det tyngre avskärmning.

Betapartiklar i kontrollerad form används inom sjukvård, bland annat för att behandla vissa cancerformer.

Se även
Alfastrålning
Gammastrålning

Radioaktivitet
Strålning
Marker

Marker kan syfta på:

Markers kommun – en kommun i Østfold fylke i Norge
Marker (film) – en amerikansk actionfilm från 2008
Spelmark – ett föremål som används vid hasardspel 
Marker (sportutrustningstillverkare) – en tillverkare av bindningar till alpina skidor

Se även
Mark
Pollett
Markör
Chips

Chip eller Chips kan syfta på:

 Chip, mikrochip – en elektronisk krets där alla halvledarkomponenter tillverkas tillsammans på samma kristallbricka, vanligtvis gjord i kisel. Se integrerad krets.
 Chip (rappare) – artistnamn för Jahmaal Noel Fyffe
 Chips – föremål som används vid hasardspel, se spelmark
 Chips (musikgrupp) – en svensk pop- och countrygrupp.
 Chips (musikalbum) – ett album från 1980 av den svenska pop- och countrygruppen Chips
 Chips Ab – ett tidigare företag på Åland som producerade potatischips
 CHiPs – en amerikansk TV-serie (1977–1983) om "California Highway Patrol".
 Chipmusik – en musikstil vars ursprungsdefinition var musik gjord med ljudchippen
 Chipset – en uppsättning ("set") av integrerade kretsar som hör ihop
 Majschips – en typ av tilltugg
 Potatischips – en typ av tilltugg
 Rotfruktschips – en typ av tilltugg

Se även
 Chipp – ett golfslag
Jetong

Jetong kan avse en spelmark, men även en belöningspenning för gjorda framsteg i studier, för flit och skicklighet eller dylikt.

I flera lärda och vittra samfund tilldelades förr ledamöterna, som honorar för varje sammankomst de bevistade, en jeton de présence, vilken kunde bytas mot en mindre summa pengar. I Sverige sker detta fortfarande i  Svenska Akademien. Till varje sammankomst finns 18 jetonger att fördelas mellan de närvarande ledamöterna. Samtliga jetonger är präglade i silver, och är den enda ersättning man som ledamot får, förutom utlägg för resa, boende, etc. Jetongen kan bytas mot pengar, men värdet av denna idag är ringa, eller omkring hundra kronor. 

Jetonger ska även ha förekommit i Kungliga Vetenskapsakademien, Kungliga Vitterhets-,  historie- och antikvitetsakademien, Kungliga Lantbruksakademien, Kungliga Krigsvetenskapsakademien, Kungliga Musikaliska Akademien liksom idag även i Kungl. Vetenskapssamhället i Uppsala, där en sådan utdelades till en ny ledamot, som tog inträde.

Jetong kan även förekomma som synonym till medalj, minnesmedalj eller liknande.

Referenser

Noter

Övriga källor 

Numismatik
Priser
Akademier och lärda samfund
Ugglan
Patiens

Patiens är ett slags pusselspel för en person som läggs med spelkort. Det handlar om att sortera korten enligt vissa regler. Oftast är två utfall möjliga, antingen vinner man – patiensen "går ut" – eller så förlorar man. I vissa patienser, till exempel pokerpatienser, räknar man istället poäng.

Beskrivning
I de flesta fall är det mycket mera ovanligt att en patiens går ut än att den inte gör det. Vissa patienser är helt slumpmässiga och mekaniska och då är det möjligt att beräkna sannolikheten för att den ska gå ut. Vid andra patienser beror utgången delvis på utövarens skicklighet. Några få patienser är spel med fullständig information, vilket innebär att man utifrån upplägget ska kunna avgöra om man kan få patiensen att gå ut och i så fall hur. I praktiken sätter dock minnet och tankeförmågan gränser för uträkningens räckvidd. 

En patiens innebär ofta att man skall lägga ut ett antal kort i ett mönster på bordet och sedan sortera dem enligt vissa regler, till exempel från lägsta till högsta valör i varje färg. Vissa patienser är sådana att en del initialupplägg omöjliggör för patiensen att kunna gå ut oavsett hur spelaren agerar. Andra patienser kan – åtminstone teoretiskt – fås att gå ut från varje tänkbart upplägg.

Etymologi
Ordet patiens är ett lånord från franska språket, där det betyder "tålamod". Beteckningen på engelska är Patience, eller Solitaire vilket via franska språket kan härledas till latinets solus som har betydelsen 'ensam'.

Exempel på patienser 

 Den långa resan
 Farfars klocka
 Golf
 Idioten
 Kungen
 Las Vegas
 Pokerpatiens

Se även 
 Kortspel
 Spel

Referenser

Externa länkar

Patienser
Ante

Ante kan avse:
 
 Ante (namn) – ett mansnamn
 Ante  – smeknamn för Svante, Anders, Anton, Alexander och Andreas
 Ante från Mobacken (Ante Nordlund) – en rollfigur skapad av Stig Grybe
 Ante (kortspel) –  betalas av alla deltagare i början av en giv 
 Ante meridiem –  latin för 'före middag'
 Terminus ante quem – latin och betyder ungefär tidpunkt före vilken
Kastväsen

Kastväsen är en typ av hierarkisk social gruppering och syftar oftast på kastsystemet i Indien. Ordet kast (från portugisiska casta, "släkte" eller "ras") användes först av portugiser för att beskriva de många sociala skikt och grupper de fann i Indien på 1500-talet. 

Det indiska kastväsendet har två aspekter (varna och jati), vilkas inbördes samband är komplicerat och omdiskuterat. Varna-systemet går tillbaks på det vediska (fornindiska) samhällets indelning av befolkningen i fyra klasser, där brahminerna eller prästerskapet är den högsta, följd av kshatriya (adel och krigare), vaishya (köpmän) och shudrer (arbetare). Utanför, och socialt sett nedanför, dessa klasser fanns de så kallade kastlösa. 

Samma klasser låg till grund för alla indoeuropeiska samhällen och levde vidare i Europa fram till 1800-talet som de fyra stånden. Sanskritordet för kast, varna, betyder ordagrant "färg", och enligt vissa spekulationer skulle kastväsendet ha grundats av ljushyade arier när de invaderade Indien under andra årtusendet f.Kr. och förslavade dess mörkhyade ursprungsbefolkning, draviderna och folkgrupper som samlas under beteckningen adivasi.  Dumézil (1958) har dock visat att samhällsgrupperna förknippades med olika färger även i andra indoeuropeiska samhällen; så förbands till exempel även romarnas präster och adel med vitt respektive rött, medan den fornnordiska dikten Rígsþula beskriver trälarnas urfader som "svart" och ful, medan stormännens fader är "blond" och böndernas rödhårig. 

I Indien har det parallellt med det religiöst baserade varna-systemet utvecklats ett system med tusentals grupper kallade jati. De var ursprungligen yrkeskategorier och spelar fortfarande en mycket viktig roll i det indiska samhället.  

I den portugisiska kolonin Goa på Indiens västkust använde sig portugiserna av ett eget kastsystem: De portugiser som föddes i Indien av portugisiska föräldrar kallades castiços, barn i indoportugisiska blandförhållanden kallades mestiços ("blandade" – jämför med Latinamerikas mestiser) och de portugiser som sändes ut från moderlandet för att tjänstgöra i Goa, men inte bosätta sig där, kallades reinols. De indier som bodde i Goa fick benämningen canarins (jfr Kanara). 

På den hinduiska ön Bali i Indonesien lever arvet från de gamla hinduiska rikena (Majapahitriket, Shrivijaya, Singhasaririket m.fl.) i Sydostasien kvar bland annat i form av ett kastsystem. Huvudkasterna på Bali är pedana, "brahminerna", satria, "prinsar och kungar", wesia, "krigare, adel, handelsmän" och sundra, "bönder". Sistnämnda kategori utgör 90 % av befolkningen.

Fram till 1800-talet användes ordet kast i Mexiko när man sökte kategorisera de olika folkblandningar som fanns i landet.

Källor 
 

 
Ugglan
Dam (kortspel)

Dam, även kallat Svarta Maja, spaderdam eller Maja, är ett kortspel som går ut på att bli av med korten på handen och att undvika att bli sittande med spader dam vid spelets slut.

Spelarna får i given sex kort var, och de återstående korten bildar en talong, från vilken spelarna kompletterar sina händer under spelets gång. Den som är i tur att spela ut lägger upp ett valfritt antal kort i en och samma färg. Nästa spelare ska försöka sticka över, det vill säga matcha dessa kort med högre kort i samma färg eller spela trumf. Lyckas detta vänds korten bort och utgår ut spelet. De kort som inte gått att sticka över får spelaren ta upp på hand. En spelare som kunnat sticka över alla kort får göra nästa utspel. Om spelaren varit tvungen att ta upp kort på hand blir det i stället nästa spelare som får spela ut. 

Spader dam, benämnd Svarta Maja eller Maja, är spelets viktigaste kort. Det kan inte användas för att sticka över med och kan heller inte stickas över av något annat kort. En utlagd spader dam måste tas upp på hand men får användas som utspelskort vid ett senare tillfälle.
Mot slutet av partiet blir deltagarna en efter en av med alla sina kort och utgår ur spelet. Den som är sist kvar sitter med spader dam på handen och har förlorat. 

Namnet Svarta Maja används också om kortspelet Svarta Maria. Svarta Maja kan dessutom vara en namnvariant till Svarte Petter.

Referenser

kortspel
Bolag

Inom juridiken är ett bolag ett samarbete som regleras av avtal mellan fysiska och/eller juridiska personer för ett gemensamt ändamål. Ofta är ändamålet ekonomisk vinning men det kan också vara ett statligt uppdrag. Det är inte nödvändigt att driva ett bolag i någon särskild juridisk form, och den grundläggande typen av bolag är ett enkelt bolag. Ett exempel på detta är ett tipsbolag på arbetsplatsen.

I dagligt tal är bolag det samma som företag. Företagsbegreppet inkluderar dock även ekonomiska föreningar och enskilda firmor.

Se även 
 Lista över svenska företagsformer
 Företag
 Koncern
 Moderbolag
 Dotterbolag

Referenser 

Associationsrätt
 
Typer av organisationer