kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vy Flygbussarna

Vy Flygbussarna är ett varumärke för den trafik som Vy Buss AB bedriver mellan sju svenska flygplatser och intilliggande städer. Vy Buss ingår i norska transportkoncernen Vy.

Historik 
Storstockholms Lokaltrafik började köra trafikanter i Flygbussarna i Stockholm 1989. Flygbussarna bolagiserades 1990 som SL Flygbussarna AB. 2000 sålde SL en majoritet av bolaget till ledningen, Atle och Nordico Invest. Bolaget kom att heta FAC Flygbussarna Airport Coaches AB och 2005 sålde SL sina kvarvarande 30% av bolaget till People Travel Group. People Travel Group köptes i sin tur upp av Veolia Transport 2007. 

Under perioden november 2016 till september 2018 erbjöd bolaget under varumärket Flygbussarna Door to Gate en samåkningstjänst där resenärer kunde bli hämtad eller lämnad på valfri på plats i Stockholmsområdet för transport i en delad minibuss till eller från Arlanda.

2019 såldes verksamheten till norska Vy.

Flygplatser och städer
Flygbussarna trafikerar busslinjer till och från sju flygplatser i Sverige från flera städer.

Arlanda – till och från Stockholm
Stockholm-Bromma flygplats  – till och från Stockholm
Stockholm Skavsta Airport – till och från Stockholm, Norrköping och Linköping
Stockholm-Västerås flygplats – till och från Stockholm
Göteborg-Landvetter flygplats  – till och från Göteborg
Malmö Airport – till och från Malmö
Visby flygplats – till och från Visby (endast sommartid)

Galleri

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
Vy Flygbussarna

Svenska bussbolag
Svenskt flygväsen
Företag i Stockholms kommun
Fågelsta, Östergötland

Fågelsta är en tätort i Motala kommun, Östergötlands län, beläget 9 km söder om Motala).

Historia
Samhället har vuxit upp kring järnvägen, sträckningen Hallsberg-Mjölby, som togs i bruk 1873. Den smalspåriga museijärnvägen Wadstena Fogelsta Järnväg har sin ena ändpunkt i Fågelsta. Denna järnväg var förr en del av Mellersta Östergötlands Järnväg. Stationshuset revs 1981.

I Fågelsta fanns förr två livsmedelsbutiker, ICA och Konsum, den ena med separat mjölkaffär. Båda hade också bensinpumpar. Det fanns också ett hotell med matsal och café. Verksamheterna låg alla i anslutning till järnvägen. Byggnaderna har rivits vartefter, de sista i samband med utbyggnad av dubbelspåret på sträckan Mjölby- Hallsberg. Endast den byggnad där Konsumbutiken fanns är kvar, men butiken är numera nedlagd.

I mitten av 1900-talet fanns på orten också skräddare och skomakare samt ett litet bankkontor som hade öppet någon kväll per vecka. I orten fanns också taxi, fjärdingsman samt brandstation med två bilar som bemannades av en frivilligbrandkår.

Befolkningsutveckling

Näringsliv
1934 startade Bröderna Fransson tillverkning av skottkärror och vagnar i byggnaden som syns på bilden. På 1960-talet startade också tillverkning av släpvagnar och båttrailers. Släpvagnarna tillverkas än idag på annan ort under namnet Fogelstasläpet. I industribyggnaden på bilden fanns också en cykelverkstad med försäljning av cyklar, radioapparater och så småningom även TV-apparater. Inredningen från cykelverkstaden finns idag på Motormuseet i Motala. Byggnaden utökades efterhand med flera, bland annat med ett litet sågverk.

År 1925 startades i Fågelsta ett åkeri med två bilar. Åkeriet har under åren växt till ca 60 fordon. Åkeriet flyttade år 2012 till Mjölby.

Se även 
Fivelstads socken
Västra Stenby socken

Noter 

Orter i Motala kommun
Tätorter i Sverige
Fogelsta

Fogelsta kan syfta på:

Fogelstad – ett gods i Julita socken, Katrineholms kommun, Södermanland
Kvinnliga medborgarskolan vid Fogelstad – ett utbildningscentrum grundat av Fogelstadgruppen på godset Fogelstad 1921
 Fogelstadsgruppen – en kvinnogrupp, som bildades 1921
 Fogelsta (företag) – en släpvagnstillverkare i Fågelsta, Motala kommun som ingår i Thule Group
Fogelsta hamna – ett  hamna i Östervåla socken, se Fågelsta, Östervåla
 Fogelsta – äldre stavning för ett säteri i Salems kommun, se Fågelsta, Salems kommun

Se även
Fågelsta (äpple)
Vadstena Fogelsta Järnväg
Fågelsta, Östergötland
Frankerkrönikan

Frankerkrönikan, Historia Francorum eller Decem Libri Historiarum skrevs av historikern och biskopen Gregorius av Tours (538-594?). Frankerkrönikan, skriven på latin, är en subjektiv krönika och sannolikt ett beställningsarbete från den frankiska kungadynasti, Merovingerna, som grundlade Frankerriket.

Historieverket är indelat i tio böcker (kapitel), och inleds tidstypiskt med en härledning till Bibelns Adam och Eva. Därefter följer en återberättelse av judarnas historia, som en förklaring till frankernas ursprung. Huvudsakligen behandlar verket merovingerna som regenter, och deras politiska samtid. Verket ger även viss inblick i dåtidens kristlighet och seder.

Externa länkar 
 History of the Franks: Books I-X,, förkortad fulltext (eng), övers. Earnest Brehaut (1916)

Klassiska historieverk
Frankrikes historia
Franker
Frankrike under 500-talet
Fimbulvinter

Fimbulvintern (av fornnordiska fimbulvetr = ”den mäktiga/stora vintern”, fimbul = jätte/mycket stor) var i nordisk mytologi ett tecken på att Ragnarök obevekligen var i antågande. Begreppet förekommer i den Poetiska Eddans tredje dikt, Vafþrúðnismál, eller Sången om Vavtrudner. Fimbulvintern sades vara en vinter som varade i tre år utan någon sommar, och förebådade alltså Ragnarök, världens undergång.

Möjlig historisk bakgrund 
Senare teorier har hävdat att myten kan ha historisk bakgrund. Arkeologen Bo Gräslund har argumenterat för att Fimbulvintern speglar folkliga minnen av svåra förhållanden under klimatavvikelsen 535–536 med en rad somrar med dåligt väder som följde efter två förmodade vulkanutbrott år 536 och 540 e.Kr. Detta antyds av en rad historiska och naturvetenskapliga källor. En hundraårig global köldperiod inleddes efter denna avvikelse, då Norrland helt verkar ha förlorat permanent bebyggelse. I norra Sverige beräknas medeltemperaturen under somrarna ha sjunkit dramatiskt — med en och en halv till två och en halv grad Celsius. I Mellannorrland fanns dessförinnan flera gårdar med elitbetonad prägel baserat på järn- och skinnhandel med Uppland, men de förlorade denna karaktär under vendeltiden, det vill säga från 550-talet och fram till vikingatid, och de samhälleliga strukturerna i hela Mellannorrland kollapsade från 600-talet.

Övrigt 
Rutger Sernander (1866–1944) använde ordet för att beskriva en hastig klimatförsämring i Norden i samband med övergången från bronsålder till järnålder ca 500 f Kr.

Se även 
 Fjalar
 Maunderminimum
 Klimatavvikelsen 535–536
 Lilla istiden
 Holocen
Rutger Sernander

Källor

Noter

Externa länkar
 "Mytisk extremvinter visade sig stämma" Sveriges Television 9 maj 2016

Nordisk mytologi
Vinter
Falukorvens dag

Falukorvens dag är en temadag som firas varje år i början av juni i Falun i samband med Falukalaset.
I juni 1992 visades världens längsta falukorv (82,6 meter).

Se även 
Melkers

Källor 
Melkers: "Världens längsta falukorv" (arkiverad)

Temadagar i juni
Fjädrundaland

Fjädrundaland, som med tiden ändrats till Fjärdhundraland, är ett historiskt geografiskt område och ett av de forna tre folklanden i nuvarande Uppland. Fjädrundaland omfattade ursprungligen fyra hundaren, men år 1314 fem.

Idag motsvaras området av Trögds, Åsunda, Lagunda härad  samt Torstuna och Simtuna härad i Uppsala län. Fjädrundaland var i likhet med de andra folklanden en egen lagsaga fram till 1296, då det sammanslogs med Tiundaland, Attundaland och Roden till Upplands lagsaga.

Centralort i Fjädrundaland var Enköping, omtalat redan på 1120-talet i den så kallade Florenslistan från 1103, i sin latinska form "Fedundria". 

Det saknas källor för namn på lagmän för lagsagan.

Fjädrundaland har även gett namn åt samhället Fjärdhundra norr om Enköping, liksom till det nutida turismområdet Fjärdhundraland.

Källor

Noter 

Folkland
Lagsagor
Ugglan
Furusjö

Furusjö är en tätort i västra delen av Habo kommun i Jönköpings län.  

Orten är belägen vid den lilla Furusjön med en badplats och en glasskiosk. Vid sjön finns även en liten båtbrygga. I orten finns det en idrottsförening, Furusjö IF, samt en samhällsförening. 

I Furusjö finns en förskola, fabrik, Bed & Breakfast och ett belyst motionsspår där det på vintrarna ordnas skidspår. I orten finns även Furusjö allianskyrka samt ett sommarhem, "Ungdomsborgen".

Befolkningsutveckling

Galleri

Se även
Habo socken

Noter

Externa länkar  

 Furusjö Allianskyrka

Orter i Habo kommun
Tätorter i Sverige
Götaland

För fartyget, se M/S Götaland.

Götaland (latin Gothia) är den sydligaste av Sveriges tre landsdelar, och består av landskapen Blekinge, Bohuslän, Dalsland, Halland, Skåne, Småland, Västergötland, Östergötland, Gotland och Öland. 

Götaland har en areal på 87 712 kvadratkilometer. Invånarantalet är  ().

Landsdelarna Götaland, Svealand och Norrland saknar officiell eller administrativ betydelse, men begreppen används vardagligt som i väderleksrapporter och i idrottsliga sammanhang, till exempel Division 2 Östra Götaland i fotboll för herrar. Götaland ingår även i namnet på ett av Sveriges län: Västra Götalands län, bildat 1998.

Historik 
Ordet Götaland betyder ursprungligen "götarnas land", varmed åsyftades en av de två huvudstammarna som ansågs ha gett upphov till Sverige (den andra var svearna). Äldsta belägget härrör från 1384 Gøthalandom, och området kallas i äldre källor främst "sunnanskog" eller "utanskog" mot benämningen "nordanskog" om Svealand. I Kristofers landslag från 1400-talet hävdas att Sverige i forna tider hade bildats som en förening ”av svea och göta land”, det vill säga av svearnas och götarnas land. Då förefaller Götaland ha avsett Småland, Öland, Östergötland, Västergötland, Dalsland (förr Dal) och Värmland. Det skogiga och kuperade området Kolmården–Tiveden utgjorde gränsland mellan Svealand och Götaland, eller landet nordanskogs och landet sunnanskogs. Göta rike användes som en synonym.

Blekinge, Bohuslän, Gotland, Halland och Skåne kom till följd av Sveriges stormaktstida expansion att, fastän historiskt oegentligt, räknas till Götaland. Till den kulturhistoriska regionen Skåneland räknas Skåne, Halland och Blekinge samt danska Bornholm.

Värmlands län kom 1815 att överföras från Göta hovrätt till Svea hovrätt. Sedan dess har Värmland räknats till Svealand.

Se även 
 Lista över städer i Götaland
 Österland

Källor

Externa länkar
Glan

Glan är en sjö i Finspångs kommun och Norrköpings kommun i Östergötland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Motala Ström. Vid provfiske har en stor mängd fiskarter fångats, bland annat abborre, asp, björkna och braxen.

Sjön ligger nordost om Roxen och väster om Norrköping. Motala ström är det största tillflödet, näst störst är Finspångsån.  Speciellt för Glan är att bottentemperaturen under sommaren förblir relativt hög, ca 14 °C. Den är dessutom känd för att blåsa upp väldigt fort. Sjön är huvudvattentäkt för Norrköping.

Man kan fiska gös och gädda i sjön. Den rödlistade fiskarten asp finns i sjösystemet.

Glan skiljs från Bråviken av näset Bråvalla. Sjön har formats av det stora förkastningssystemet från Bråviken västerut.

Delavrinningsområde 
Glan ingår i delavrinningsområde (650048-150956) som SMHI kallar för Utloppet av Glan. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 849 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Motala Ström mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (27 procent) och jordbruk (19 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 4 procent av avrinningsområdet.

Fisk 
Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön:

 Abborre
 Asp
 Björkna
 Braxen
 Gärs
 Gädda
 Gös
 Karpfisk obestämd
 Lake
 Löja
 Mört

 Nors
 Sarv
 Siklöja
 Sutare

Galleri

Se även 
 Lista över insjöar i Norrköpings kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Östergötland
Insjöar i Finspångs kommun
Insjöar i Norrköpings kommun
Insjöar i Sverige om minst 10 kvadratkilometer
Guldfisk

Guldfisk (Carassius auratus) är en söt- till brackvattensfisk som tillhör familjen karpfiskar. Guldfisk är en populär prydnadsfisk och hålls ofta i trädgårdsdammar och som akvariefisk. Den har sitt ursprung i Östasien, där karpfiskar under lång tid förekommit i fiskodling. Guldfisk domesticerades först i Kina för över 1 000 år sedan och började genom selektiv avel på guldfärgade individer (guldkarp) odlas som prydnadsfisk. En mängd odlingsvarianter med varierande form och färg har sedan dess avlats fram och idag finns över 300 odlingsvarianter.

Utbredning 
Guldfisken härstammar ursprungligen från Östasien. Den betraktas som invasiv art i många delar av världen där den introducerats som prydnadsfisk och senare oavsiktligt sluppit ut eller avsiktligt släppts ut i naturen.

Utseende
Den odlingsvariant som brukar kallas för "vanlig guldfisk" skiljer sig till färgen från vildlevande guldfisk som är gråaktig, men har samma kroppsform, det vill säga saknar överdrivna anatomiska drag. Färgen på "vanlig guldfisk" kan vara röd, gul, svart eller vit och i dessa nyanser kan den vara helfärgad, fläckig eller spräcklig, som röd-vit, gul-vit eller röd-svart-vit. Avelsformer som avlas utifrån anatomiska särdrag inkluderar varianter med förlängda fenor, slöjfenor, dubbla stjärtfenor, utstående ögon, bubbelögon, utmärkande huvudform eller fjällform, äggformad kropp och dylikt. Avelsformer med extrema anatomiska särdrag är oftast inte lika robusta som den vanliga guldfisken och de mest extrema avelsformerna kan ha svårt att simma och klarar sig inte i naturen.

Avel och avelsformer
Eftersom den typiska guldfärgen hos odlad guldfisk egentligen inte bara är en "färg", utan en förutsättning för en viss ljusreflektion i fjällen, som inte följer de vanliga enkla nedärvningsreglerna, så är avelsarbetet för att förfina denna kvalitet en pågående process. 

I varje kull guldfiskar finns "sämre" färgade exemplar, och håller man guldfiskar en tid i en damm, så blir de undan för undan mer och mer grå som vildfärgade guldfiskar, i synnerhet som fåglar och andra rovdjur först brukar ta de fiskar som inte har en ändamålsenlig kamouflagefärg. 

Den vanliga sortens odlad guldfisk hålls oftast i dammar och kan övervintra i dessa, bara de inte bottenfryser. De kan också tas in på vintern och övervintra i stora akvarier eller större vattenbehållare. Känsliga avelsformer brukar hållas i akvarium.

Ur den vanliga guldfisken odlades senare nya varianter fram, som slöjstjärten. Slöjstjärtarnas avel har tagit sig form i exempelvis äggfisken, teleskopögat, japanska varianter såsom ranchu, oranda, ryukin och många flera. Slöjstjärt är genetiskt och systematiskt fortfarande att betrakta som guldfisk och även deras avkomma antar snabbt den normala guldfiskformen om de odlas utan selektion.

Comet är en guldfiskvariant med lång praktfull stjärtfena. 

Shubunkin är en guldfiskvariant med spräcklig färgteckning i olika färger.

Källor

Externa länkar

Akvariefiskar
Karpfiskar
WP:Projekt Kina
Kinas fauna
Grillska donationen

Grillska donationen, var en donation, avsedd för etablering av en svensk djurpark, av Johan Wilhelm Grill (1815–1864).

Grill, som var intresserad av zoologi, hade en djursamling av 140 djur tillhörande 49 arter på sin gård Bona.
Han ville skapa en djurpark i Sverige enligt europeisk mönster, och testamenterade för detta ändamål förutom en större naturaliesamling 10 000 kronor, vilka förvaltades av Vetenskapsakademin som grundplåt till upprättandet av en zoologisk trädgård. Den Grillska donationen, som 1923 växt till över 80 000 kronor, överlämnades 1923 till Nordiska museet för uppförande av en djurstall på Skansen.

Med hjälp av denna donation bekostades byggnationen av ett tropikhus. Skansen kunde i detta tropikhus inrymma såpass många djurarter att man 1924 fick rätten att kalla sig djurpark.

Tropikhuset på Skansen, förut kallat "Djurhuset" arrenderas sedan 1975 av Skansen-Akvariet AB. En plakett till minne av donationen återfinns vid porten på gaveln vid entrén till terrariet.

Källor
 Svensk uppslagsbok, Malmö 1932

Referenser
 

Stockholm under 1900-talet
Skansen
Släkten Grill
Grill (olika betydelser)

Grill kan syfta på:

 Grill – en anordning som används för att grilla
 Grill – anordning som används för att dölja luftinsläppet till en bils kylare, se Kylarmaskering
 Grill – kortform av grillrestaurang eller grillkiosk, se exempelvis gatukök.
 Grill (släkt) – en borgarsläkt från Augsburg

Se även 
 Grilljanne – en skämtbenämning på tillgjorda unga sprättar och klädsnobbar i Stockholm
 Grillkorv – en typ av korv som är avsedd att grillas eller stekas
Gnosis

Gnosis är ett grekiskt ord för kunskap, vetande och insikt. Ordet används som filosofisk och teologisk term, i synnerhet i samband med gnosticism och andra antika traditioner. Det utgör också ett led i ord som diagnos och prognos.

Gnosis i äldre tradition
Sedan hellenistisk tid, från omkring 350 f.Kr. har ordet gnosis främst använts för andlig insikt. Även i Nya Testamentet används ordet endast i sådan mening, där gnosis är enheten av uppenbarelse och lydnad till Gud. Människan har enligt Nya Testamentet kunskap om Gud endast genom gnosis som uppenbarelse, och gnosis innehåller då inte, (som tidigare hos Platon) något rationellt meddelande, utan har ett rent existentiellt innehåll.

Gnosticism

Under senantiken var alltså gnosis eftertraktat även inom den kristna kyrkan. Det som efter hand kom att urskilja de traditioner som kallats gnosticism är att gnosis där var den främsta frälsningsvägen. Gnosticism har använts som samlande beteckning på olika rörelser, som växte fram århundradena efter Kristi födelse ur en miljö i vilken gnosis, troligen sedan lång tid, hade uppfattats som avgörande för frälsning. Dessa rörelser var ett typiskt uttryck för hellenistisk synkretism och de hade likheter med buddhism, hinduism och platonisk filosofi samt inslag av främreorientalisk, persisk och grekisk mytologi. En dualism med det andliga som gott och det synliga som ont var ofta ett kännetecknande drag.

Inom gnosticismen var gnosis bara ett fåtal förunnade, en elit. Gnosis uppdagade den hemliga enheten i allt och sammanhanget mellan Gud, den andliga världen och den synliga världen. Först på 300-talet började kyrkan dra en strikt gräns mot de rörelser som uppfattades vara gnosticism.

Gnosis i nyare kristen tradition
Fram till 1800-talet kom ordet gnosis främst att användas som ett historiskt begrepp knutet till gnosticismen. Därefter började det användas i betydelsen tolkning av den religiösa sanningen i motsats till det då traditionella - att ta den religiösa sanningen för given. Under 1900-talet har gnosis kommit att få en än vidare mening, se till exempel tidskriften Gnosis.

Källor
Paul Lübcke, Filosofilexikonet (1988).
 Nationalencyklopedin. 

Teologi
Mystik
Termer inom religionsfilosofi
Grafton Elliot Smith

Grafton Elliot Smith, född 15 augusti 1871 i Grafton i New South Wales, död 1 januari 1937 i London, var en australisk anatom. Han var professor i anatomi vid Victoria University of Manchester 1909–1919 och vid University College London 1919–1937.

Smith är bland annat känd för att tillsammans med sin kollega Arthur Keith ha förkastat sin student Raymond Darts åsikt, att dennes fynd Barnet från Taung, skulle vara en apmänniska, beroende på att fyndet gjorts i Afrika. Det visade sig dock senare att Dart hade rätt.

Källor

Noter 

Australiska professorer
Anatomer
Födda 1871
Avlidna 1937
Män
Personer från New South Wales
Ledamöter av Royal Society
Alumner från St. John's College, Cambridge
Personer verksamma vid University College London
Alumner från University of Sydney
Gustaf Svensson

Otto Gustaf Svensson, född 9 april 1893 i Vimmerby, Kalmar län, död 12 november 1957 i Sollentuna, Stockholms län, var en svensk målare och tecknare.

Han var son till lantbrukaren Sven Fredrik Svensson och dennes maka och växte delvis upp i Vetlanda. Han gift med Svea Erixson. Han utbildade sig först till hantverksmålare och studerade konst på sin fritid för Gustaf Franzén och Erik Hägg i Vetlanda. Efter en termin vid Althins målarskola 1919 antogs han som elev vid Kungliga Konsthögskolan där han studerade för Wilhelm Smith 1920–1926 samt under studieresor till Paris, Köpenhamn och Nordafrika. Separat ställde han ut ett flertal gånger på Konstnärshuset i Stockholm 1936–1949 och i Gävle, Borås, Norrköping, Jönköping och Västerås. Tillsammans med Sven Ernkvist och Bernhard Önstad ställde han ut i Vingåker 1947. Perioden 1922–1957 medverkade han ett femtontal gånger i Sveriges allmänna konstförenings samlingsutställningar och han deltog i Svenska konstnärernas förenings utställningar på Konstakademien och Göteborgs konsthall, samt utställningar arrangerade av Föreningen Smålandskonstnärer. Ett antal minnesutställningar med hans konst har visats i Vetlanda och Finspång. Svensson biträdde Alf Munthe vid några större dekorativa arbeten och har självständigt utfört en större fondmålning på stadshotellet i Vetlanda 1952. Hans konst består av porträtt, landskapsskildringar från Norrland, Fårö, Bohuslän eller Frankrike, stadsmotiv och stilleben. Svensson är representerad vid Kalmar konstmuseum, Hudiksvalls museum. Västerås konstmuseum, Katrineholms museum, Eskilstuna konstmuseum och Borås konstmuseum.  

Gustaf Svenssons hustru Svea var syster till konstnären Sven Erixson (X:et). Gustaf Svensson benämns i en del böcker om X:et för Stora Småland.

Källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 347, Allhems Förlag, Malmö. 
 Svensson, Otto Gustaf Josef i Svenska konstnärer.Biografisk handbok, 1980.
Sveriges dödbok 1947-2006, (Cd-Rom), Sveriges Släktforskarförbund

Fotnoter

Svenska målare under 1900-talet
Svenska tecknare under 1900-talet
Personer från Vimmerby
Födda 1893
Avlidna 1957
Män
Galler

Galler kan syfta på:

 Galler – en romersk benämning på kelter under järnåldern, speciellt i Gallien i nuvarande Frankrike
 Styrgaller – galler mellan katod och anod i ett elektronrör
 Bromsgaller – galler mellan katod och anod i ett elektronrör
 Galler (stängsel) – grovt stängsel för en öppning
 Gallbildning – en onormal tillväxtförändring på växter orsakad av en parasit
Grafiker

En grafiker är en konstnär som framställer grafik, det vill säga etsade, graverade eller skurna (träsnitt eller linoleumsnitt) mallar för framställning av tavlor genom en grafisk tryckprocess i serier om ett hundratal till enstaka tusental.

Ordet grafiker är också en bred beteckning på ett stort antal yrken inom tryckeribranschen. I äldre tid motsvarades detta delvis av yrkesbenämningen typograf. Den kan även beteckna en person som framställer datorgrafik.

Inom journalistiken är en nyhetsgrafiker en journalist som framställer nyhetsgrafik.

Svenska grafiker 
Torsten Billman
Stig Borglind
Bertil Bull Hedlund
Kerstin Cedell
Maud Comstedt
Ellen Cronholm
Hjalmar Eneroth
Axel Fridell
Kristina Forsberg
Sylvia Fullman
Gösta Gierow
Anders Gudmundson
Karl Erik Häggblad
Emil Johanson-Thor
Jürgen von Konow
Bengt Landin
Sven Ljungberg
Hasse Lindroth
Evert Lundqvist
Göran Nilsson
Gunnar Norrman
Lars Norrman
Hans Norsbo
Alf Olsson
Lars Palm
Lennart Rodhe
Christer von Rosen
Reinhold von Rosen
Harald Sallberg
Philip von Schantz
Bertram Schmiterlöw
Nils G Stenqvist
Eva Stockhaus
Roland Svensson
Axel Tallberg
PG (Pär Gunnar) Thelander
Jan Thunell
David Tägtström
Anders Wollin
Åke Rangnar Wide
Helge Zandén
Anders Zorn
Lasse Åberg
Stig Åsberg
Stig Engström

En mycket känd svensk grafikgrupp var IX-gruppen 1964–2000. Falugrafikerna är en beteckning som i efterhand givits att antal kända grafiker bland andra Stig Borglind och Bertil Bull Hedlund. I Mariefred finns ett svenskt centrum för grafik, Grafikens Hus, där det finns utställningshallar, professionella grafiska verkstäder med mera.

Se även 
Bildkonst
Etsning (konst)

Referenser

Externa länkar 
Grafikens Hus

Typografi
Grafik
Konstnärliga yrken
Yrken inom media