Fyrfältsväg

En fyrfältsväg är en väg med fyra körfält, två i varje riktning, som inte är motorväg. I Trafikverkets terminologi, åtminstone under planerings- och byggfasen, avses en fyrfilig väg som inte uppfyller motorvägens standard, och som saknar vägren. Termen är i officiella sammanhang relativt ny, sedan 1990-talet. Termen 2+2-väg har också använts på senare år. Vägar med fyra körfält som inte är motorväg har dock funnits i många år i Sverige. Huruvida en väg har eller saknar en särskild fil för havererade fordon saknar betydelse för frågan om vägen skall anses motorväg eller inte. Det finns i åtskilliga länder motorvägar som saknar sådan fil liksom det i många länder finns vägar som varken är motorvägar eller motortrafikleder med sådan fil.

Olika typer 
Det finns några typer av fyrfältsvägar:

1. Den mer påkostade varianten (kan vara 18,5 meter bred) är byggd som en motorväg och saknar plankorsningar. Dessa är ofta skyltade som motorvägar. De är smala motorvägar helt enkelt, "Snålmotorväg". Avgörande för typ av skyltning kan vara av- och påfarternas utformning, utformning av busshållplatser och vilken hastighet man finner rekommendabel samt var i landet man befinner sig, då det är länsstyrelserna som beslutar om motorvägsskyltning. Denna typ av fyrfältsväg är ganska ny i Sverige. En väg tänkt att skyltas som motorväg har tidigare alltid byggts med full bredd. I vissa städer, särskilt Göteborg, finns sådana vägar som nästan uppfyller de fulla breddkraven men som inte skyltas som motorväg. Detta eftersom man helst inte vill ha stadsmotorvägar. I Danmark och särskilt Tyskland finns äldre motorvägar utan vägren, exempelvis E47 närmast Rödby.

2. En del är lite enklare än den förra typen och kanske med enkelt gjorda av- och påfarter utan ramper, och passar egentligen inte för att vara motorväg. De är ändå planskilda och skyltas ofta som motortrafikleder. Sträckan Söderhamn-Enånger på E4 är sådan men har ändå senare skyltats som motorväg, vilket skapat kritik. I oktober 2011 skyltades sträckan om till motortrafikled.

3. En tredje typ är en typ som funnits under många år i Sverige. De har en enklare standard, med normala plankorsningar, eller blandat plankorsningar och planskilt. Däremot har de närapå full bredd. De har byggts så eftersom trafikmängden varit för hög för en landsväg, men för låg för en motorväg. Stadsvägar räknas inte in i denna kategori. Man har märkt att även om mötesolyckorna försvunnit finns det många korsningsolyckor och singelolyckor. Sådana vägar byggdes på 50/60-talet, men knappast senare, åtminstone inte utanför städer. Många sådana vägar har byggt om till motorvägar. Exempel: E20 söder om Alingsås och E45 norr om Göteborg.

4. En ny typ av fyrfältsväg (15,75 och 16,5 meter breda) liknar den föregående men är smalare och har stålvajerräcke i mitten och normala plankorsningar. I vissa fall har de istället speciella avfarter för vänstersväng enligt en princip som kallas Spanska svängen. Den dåliga sikten genom räcket kan göra vänstersvängar till och från vägen till ett problem.

Dessa enklare fyrfiliga vägar är officiellt enbart klassade som landsvägar. Däremot är de enbart upplåtna för motorfordon och därför är det förbjudet för gående, cykel, moped eller traktor etc. att använda dessa vägar. De smala körfälten gör det farligt för dem.

5. Det finns mängder med rena stadsgator med fyra körfält, men det är inte dessa som avses med "fyrfältsväg", ens om de är genomfartsleder.

Vägar av dessa typer finns i de flesta länder i Europa, men det brukar inte vara någon formell klass av vägar. Vägar skyltade med motortrafikled-skylten utanför Sverige har ofta men absolut inte alltid fyra körfält med mittremsa.

I Spanien finns en officiell vägtyp "Autovía", med en Spanien-unik skylt som visar vilka vägar som är det. "Autovía" kan lämpligen översättas "fyrfältsväg". Se mer i artikeln Motorvägar i Spanien.

Se även artikeln 2+1-väg.

Lista över fyrfältsvägar i Sverige 

Nedan listas några av Sveriges fyrfiliga men ej motorvägs- eller motortrafikledsklassade vägsträckor (exklusive fyrfiliga stadsgator. Stadsgata är gata med täta korsningar och trottoarer).

E4
Ersnäs - Gäddvik (planskild)
Skellefteå - Byske (planskild) 
Umeå: Carlshem - Marieberg (delvis planskild)
Stöcksjö - Umeå (tidigare motorvägsklassad, planskild)
Örnsköldsvik - Arnäsvall (planskild)
Söderhamn - Hudiksvall (planskild)
E12
Umeå: Carlshem - Marieberg (delvis planskild)
Umeå (Genomfart Ersboda)
E18 
Karlskoga genomfart (delvis planskild)
E20
Tollered-Hemsjö (ej planskild, ombyggnad till motorväg planeras. Var förr mycket längre, Lerum–Alingsås, men är ombyggd till motorväg)
E22
Genom södra Norrköping (planskild, tidigare motorvägsklassad)
E45 
Göteborg Fiskhamnen - Götatunneln - Surte (planskild, förutom två trafikljus)
Trollhättan: Myrtuvan-Stallbacka (ej planskild)
Trollhättan/Stallbacka - Vänersborg/Skogsbo  (planskild)
E65
Börringe - Skurup (delvis planskild)
Riksväg 17
Strax s.o om Örja Kyrkby-Landskrona, korsar E6 nästan som en motorvägskorsning i övrigt ej planskild.   
Riksväg 26
Förbi Skultorp (gemensam med Riksväg 46, planskild)
Halmstad  (ej planskild)
Riksväg 44 
Uddevalla: Kurveröd - Torp (E6) (ej planskild)
Riksväg 50 
Falun - Borlänge (den äldsta delen, Ornäs - Borlänge, tidigare motorvägsklassad; planskild med undantag för cirkulationsplats i Falun)
Axbergshammar - Örebro (antalet körfält reduceras till 1+1 vid anslutningar till cirkulationsplatser)
Riksväg 51 
Förbi Svärtinge (Eriksberg - Kolstad) (planskild)
Riksväg 53
Nyköping - Arnö
Riksväg 70
Romme-Borlänge
Riksväg 73
Gryt - Västerhaninge/Fors (mestadels planskild)
E16
Sandviken (västra) - Hillsta (planskild)
Länsväg 155
Bräckemotet - Torslanda  (mestadels planskild)
Länsväg 158
Göteborg/Järnbrott) - Hovås  (ej planskild) 
dessutom dess förlängning till Linnéplatsen, Dag Hammarskjöldsleden (planskild)
E6.01, Inre Ringvägen, Malmö
från Lommarondellen nära Spillepeng till trafikplats Sege (i övrigt motorväg fram till E6:ans förlängning söderifrån)  
E6.02
Norra ringen, Lund (ej planskild; större delen av förbindelsen mellan motorvägarna E22 och E6) 
E6.20
Göteborg: Björlandamotet - Älvsborgsbron - Västra Frölunda - Mölndal  (planskild)
E6.21
Göteborg:
Ringömotet - Lundbyleden - Lundbytunneln - Bräckemotet. 
Länsväg 111
Österleden, Helsingborg (en sydlig och en nordlig del, med 1+1+vägrenar emellan)
Helsingborg
Landskronavägen-Hästhagsvägen-Planteringsvägen (ej planskild, onumrerad men väg inte gata och 70 km/h)
Länsväg 226
Stockholm: Huddingevägen Östberga - Flemingsberg 
Länsväg 229
Stockholm: Örbyleden Örby - Hökarängen 
Åbyvägen 
Stockholm: Huddingevägen - Södra Länken
Länsväg 267
Stockholm: Stäket - Rotebro mellan E18 och E4
Länsväg 271
Stockholm: Älvsjö - Högdalen samt Farsta strand - Trångsund/Nynäsvägen
Länsväg 276 
Åkersberga Rosenkälla E18 - Åkersberga
Östergötlands länsväg 687
Linköping: Brokindsleden Centrum - norra Ekholmen (mestadels ej planskild)

Se även 
Motorväg
Trafiksäkerhet
Vägren
2+1-väg

Referenser 

Typer av vägar
Motorvägar
Motortrafikleder