kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Det är saligt på Jesus få tro

Det är saligt på Jesus få tro är en psalm av Andreas Fernholm 1877, med melodi av Joseph Webster 1867 (G-dur, 4/4). Varje vers uttrycker både saligheten här och nu OCH det kristna hoppet om framtiden. "Det är... det blir."

Andra versen började i originalet "Det är saligt att samlas i tron", alltså med tro i bestämd form, vilket ledde till en del missförstånd bland lägre åldersgrupper. Några tolkade raden som "Det är saligt att samla citron", vilket också är titeln på en bok om hur psalmer har förståtts och inte förståtts.

Till Websters melodi hör en engelsk text "In the Sweet By-and-By" (1868) av S. Fillmore Bennett. Den fick 1875 en svensk översättning av Erik Nyström, "Till det härliga land ovan skyn". Fernholms svenska text från 1877 är däremot inte någon översättning.

Publicerad som
Nr 269 i Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 under rubriken " Trosvisshet". 
Nr 13 i Fridstoner 1926 under rubriken "Böne- och lovsånger".
Nr 175 i Svensk söndagsskolsångbok 1929 under rubriken "Böne- och lovsånger".
Nr 264 Segertoner 1930
Nr 50 i Kom 1930 under rubriken "Trosliv och helgelse".
Nr 264 Segertoner 1960
Nr 265 i Frälsningsarméns sångbok 1968 under rubriken "Det Kristna Livet - Jubel och tacksägelse".
Nr 263 i 1986 års psalmbok, 1986 års Cecilia-psalmbok, Psalmer och Sånger 1987, Segertoner 1988 och Frälsningsarméns sångbok 1990 under rubriken "Glädje - tacksamhet".
Nr 14 i Sångboken 1998

Svenska psalmer
Sånger 1877
Du bar ditt kors, o Jesu mild

Du bar ditt kors är en passionspsalm av Erik Gustaf Geijer år 1819. Psalmens fyra strofer börjar alla med samma fyra ord, som alluderar på den korta bibelvers (Johannes 19:17) om Jesu lidande som lyder: "Och han bar själv sitt kors". 

Tysk melodi (E-moll, 2/2) ursprungligen tryckt i "Darmstädtisches Gesangbuch" från Darmstadt 1699 och där tillskriven både Christof Wagner (1615-1688) och Caspar Nachtenhöfer (död 1685). Melodin infördes till Sverige av J.C.F. Haeffner och används också till psalmerna O hoppets dag, som klarnar opp (1819 nr 461) och En handsbredd är vår levnads mått (1921 nr 574, 1937 nr 221).

Koralbearbetningar

Orgel 
Du bar ditt kors ur Tre passionskoraler av Henry Lindroth.

Du bar ditt kors ur Fastekoraler av Bengt-Göran Sköld.

Långfredag av Hugo Melin.

Du bar ditt kors ur Ad crucem, tre koralmeditationer till Långfredagen för soloinstrument och orgel av Åke Kullnes.

Publicerad i
1819 års psalmbok som nr 89 under rubriken "Jesu lidande, död och begravning: Och han bar sitt kors".
Sionstoner 1889 som nr 456.
Nya Pilgrimssånger som nr 53 under rubriken "Om Kristus. Kristi lidande".
Svensk söndagsskolsångbok 1908 som nr 46 under rubriken "Jesu lidande".
Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 som nr 122 under rubriken " Jesu lidande".
Svensk söndagsskolsångbok 1929 som nr 64 under rubriken "Jesu lidande".
Sionstoner 1935 som nr 183 under rubriken "Passionstiden".
1937 års psalmbok som nr 89 under rubriken "Passionstiden".
Förbundstoner 1957 som nr 93 under rubriken "Guds uppenbarelse i Kristus: Jesu lidande och död".
Psalmer för bruk vid krigsmakten 1961 som nr 89 verserna 1-4.
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 606 under rubriken "Högtider - Passionstid".
1986 års psalmbok som nr 140 under rubriken "Fastan".
Finlandssvenska psalmboken 1986 som nr 72 under rubriken "Fastetiden".
Cecilia Katolsk Gudstjänstbok som nr 273

Referenser

Noter

Externa länkar
Hos Svenska Akademien återfinns psalmtexten från 1819 i "Den gamla psalmboken" i PDF

Verk av Erik Gustaf Geijer
Passionspsalmer
Svenska psalmer
Du för vars allmaktsord

Du för vars allmaktsord är en engelsk böne- och missionspsalm (Thou! whose almighty word) av John Marriott från 1825. 

Psalmen översattes till svenska av friherre August Posse 1887. Melodin komponerades av John Dykes 1868.

Publicerad i 
 Missionssånger 1887.
Nya psalmer 1921 som nr 547 under rubriken "Kyrkan och nådemedlen: Missionen".
Sionstoner 1935 som nr 553 under rubriken "Yttre mission".
1937 års psalmbok som nr 251 under rubriken "Mission".
1986 års psalmbok som nr 19 under rubriken "Treenigheten". Ordet "spörjas" i vers 3 har där ändrats till "höras".
Finlandssvenska psalmboken 1986 som nr 437 under rubriken "Mission".
Lova Herren 1988 som nr 733 under rubriken "Mission".
Lova Herren 2020 som nr 587 under rubriken "Mission och diakoni"

Brittiska psalmer
Treenighetspsalmer
Missionspsalmer
Gaeliska

Gaeliska eller gäliska kan syfta på:

 Gaeliska språk – en språkgrupp i de ökeltiska språken
 Iriska – ett av EU:s officiella språk, som har gått under benämningen irisk gaeliska
 Skotsk gaeliska – det keltiska språk som talas i Skottland
 Kanadensisk gaeliska – en dialekt av skotsk gaeliska
 Manx (språk) – ett keltiskt språk som talas på ön Isle of Man, som även går under benämningen mannisk gaeliska
 Gaeliska Irland – en social och politisk ordning som rådde på Irland fram till det tidiga 1600-talet
 Gaeliska typsnitt – ett typsnitt använt sedan 1500-talet i Irland till 1700-talet och Skottland till 1900-talet

Se även
 Gaeler – ett folk på Irland, senare Skottland och Isle of Man
 Galliska – ett utdött keltiskt språk sedan senast 500 e.Kr.
Klippa, du som brast för mig

Klippa, du som brast för mig är en bönepsalm skriven av Augustus Montague Toplady 1776, "Rock of ages, cleft for me", som finns i The English Hymnal with Tunes. Översatt av Betty Ehrenborg 1856. Hennes översättning bearbetades något för 1937 års psalmbok. Psalmen blev ytterligare bearbetad av Britt G. Hallqvist inför 1986 års psalmbok. 

Enligt obekräftade uppgifter fick Toplady idén till psalmen när han tog skydd för en storm under en utskjutande klippa. Han skall ha skrivit ned texten på ett spelkort. 

Psalmen förekommer som filmmusik i Tänk, om jag gifter mig med prästen från 1941.

Tonsättningar
Psalmen är tonsatt 1830 av Thomas Hastings. 
I Frälsningsarmén används ibland en melodi kallad "Tyndal" (Samma som till nr 477a i FA:s sångbok, Vänd ditt ansikte till mig) uppkallad efter Svea Tyndal. 
I Frälsningsarméns sångbok 1968 finns även en melodi av Jean Jacques Rousseau (samma som till nr 585 i Psalmer och Sånger 1987,  Hör hur sabbatsklockan ljuder).

Publicerad i
Stockholms söndagsskolförenings sångbok 1882 som nr 22 under rubriken "Passionssånger".
Herde-Rösten 1892 som nr 192 under rubriken "Bön" i en bearbetad version.
Nya Pilgrimssånger 1892, som nr 61 under rubriken "Kristi död".
Hemlandssånger 1891, som nr 65 under rubriken "Högtiderna".
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1907 som nr 76 (musik av Rousseau)
Svensk söndagsskolsångbok 1908 som nr 66 under rubriken "Frälsningen i Kristus"
Lilla Psalmisten 1909 som nr 78 under rubriken "Frälsningen".
Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 som nr 227 under rubriken "Omvändelse och nyfödelse". 
Fridstoner 1926 nr 84 under rubriken "Frälsnings- och helgelsesånger".
Kyrklig sång 1928 nr 142 till Hastings melodi.
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 300 under rubriken "Jubel, erfarenhet och vittnesbörd"
Segertoner 1930 som nr 109
Sionstoner 1935 som nr 124 under rubriken "Frälsningens grund i Guds kärlek och förverkligande genom Kristus".
Guds lov 1935 som nr 78 under rubriken "Passionssånger".
1937 års psalmbok som nr 302 under rubriken "Tro, förlåtelse, barnaskap".
Sions Sånger 1951 nr 115.
Segertoner 1960 som nr 109
Kristus vandrar bland oss än 1965 som nr 27.
Sång och spel häfte nr 1, 1968 som nr 38 (musik av Tyndal)
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 60a  (musik av Hastings)
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 60b  (musik av Rousseau)
Sång och spel häfte nr 3, 1975 som nr 304 (musik av Tyndal, arrangerad av Rune Frödén)
1986 års psalmbok som nr 230 under rubriken "Skuld - förlåtelse". Musik av Hastings
Lova Herren 1988 som nr 580 under rubriken "Guds barn i bön och efterföljelse".
Sions Sånger 1981 som nummer 104 under rubriken "Guds nåd i Kristus".
Sångboken 1998 som nr 70
Svensk psalmbok för den evangelisk-lutherska kyrkan i Finland (1986) som nr 269 under rubriken "Guds nåd i Kristus"

Inspelningar
Svenska folkets psalmer CD-skiva med Ulf Christiansson

Externa länkar
Hos Svenska Akademien återfinns psalmtexten från 1937 i "Den gamla psalmboken" i PDF
Hos Cyber hymnal finns melodin och texten på engelska.

Brittiska psalmer
Bönepsalmer
Med Gud och hans vänskap

Med Gud och hans vänskap är en psalm om Guds kyrka och församling av Carl Olof Rosenius från 1851, till melodi av Oscar Ahnfelt från samma år. Psalmen finns i flertalet psalmböcker, med en längre version på åtta verser som finns i tilläggen till Svenska kyrkans psalmböcker (i EFS-tillägget 1986 och Verbums psalmbokstillägg 2003). Att den trots att den finns med i den ekumeniska delen av den svenska psalmboken också tagits med i dessa tillägg, speglar den stora betydelse psalmen har och har haft inom EFS. Det är till exempel tradition att den sjungs, med alla verser, vid EFS årskonferenser.

Publicerad i
Herde-Rösten 1892 som nr 451 under rubriken "Guds folks utsikter". (10 verser.)
Andeliga Sånger "Ahnfelts sånger" (2:a häftet) 1871 och nyutgiven av EFS 1893, som nr 18 med titeln "Guds folks utsigter".
Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 som nr 490 under rubriken "Guds församling". (8 verser.)
Nya psalmer 1921 som nr 594 under rubriken "Det Kristliga Troslivet: Troslivet hos den enskilda människan: Trons glädje och förtröstan". (3 verser)
Svenska Frälsningsarméns sångbok 1922 som nr 14 under rubriken "Inledningssånger och psalmer ".
Sionstoner 1935 som nr 346 under rubriken "Nådens ordning: Trosliv och helgelse".
Guds lov 1935 som nr 264 under rubriken "En kristens saliga frid och trygghet".
1937 års psalmbok som nr 304 under rubriken "Tro, förlåtelse, barnaskap".
Sions Sånger 1951 som nr 219 under rubriken "Tillägg".
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 720 under rubriken "Begynnelse Och Avslutning". (3 verser.)
Sions Sånger 1981 som nr 187 under rubriken "Tack och lov".
1986 års psalmbok som nr 59 under rubriken "Kyrkan". (3 verser.)
EFS-tillägget 1986 som nr 712 under rubriken "Kyrkan". (8 verser.)
Finlandssvenska psalmboken 1986 som nr 415 under rubriken "Kallelse och efterföljd".
Lova Herren 1988 som nr 240 under rubriken "Gemenskap i bön och Ordets betraktande".
Verbums psalmbokstillägg 2003 som nr 720 under rubriken "Kyrkan". (8 verser.)

Svenska psalmer
Eva Hesse

Eva Hesse, född 11 januari 1936 i Hamburg i Tyskland, död 29 maj 1970 i New York, var en tysk-amerikansk konstnär.

Uppxäxt och studier
Eva Hesse flydde med sin familj från Tyskland och kom omkring 1940 till New York.

Eva Hesse studerade reklam och design vid Pratt Institute of Design i New York 1952, konst vid Cooper Union 1954-1957 och måleri för Josef Albers vid Yale School of Art and Architecture 1957–1959 där hon avlade kandidatexamen i konst.

Konstnärsverksamhet

År 1960 träffade Eva Hesse Sol LeWitt som blev en vän och en viktig influens. År 1961 ingick hennes teckningar och målningar i flera grupputställningar. Hon gifte sig med konstnären Tom Doyle. 

År 1963 hade hon sin första soloutställning, ett mindre antal teckningar, i Allan Stone Galery i New York. Hon övergav måleriet 1965 för att helt ägna sig åt skulptur. Hon fick lovord för sina arbeten i utställningen Abstract Inflationism and Stuffed Expressionism. Rutmönster blev viktigare i hennes arbete, vilket reflekterade hennes intresse för minimalism. År 1967 skapade Hesse ett antal verk i serier. Hon började också att använda latex i sina skulpturer, ursprungligen gjutningar, men senare även som ytbehandlingar med pensel. År 1968 skapade Hesse sin första glasfiberskulptur med hjälp av Douglas Johns som blev hennes tekniska rådgivare och medhjälpare. 

Hesse undervisade vid School of Visual Arts i New York. I april 1969 kollapsade hon och det visade sig att hon hade en hjärntumör.

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar

Amerikanska målare under 1900-talet
Amerikanska skulptörer under 1900-talet
Födda 1936
Avlidna 1970
Kvinnor
Personer från Hamburg
Arboga möte (1536)

Denna artikel handlar om det möte som hölls 1536. För det tidigare mötet i Arboga, se Arboga möte (1435).

På Arboga möte år 1536 diskuterades bland annat det svenska försvaret:

"Vilke gode karlar, ädle eller oädle, sig själva upprusta ville med en häst, 3, 4 eller flera och därtill förskaffa gode karlar och harnesk med allt tillbehör, desamma skulle årligen bekomma på var häst och rustning 30 marker örtugar och 6 alnar engelsk eller penningar därför, desslikes fritt borgläger och fodring hela året igenom eftersom sedvana plägar vara här i landet."

I boken Svenska armén genom tiderna framhåller överstelöjtnant Erik Zeeh tolkningen av dessa rader som att Sverige var först i världen med en stående nationell här.

Genom försvarsbesluten på Arboga möte 1536 och Västerås riksdag 1544 lade Gustaf Vasa grunden till organisationen av det nationella rytteriet och fotfolket, indelat i fanor och fänikor.

Referenser

Externa länkar
 Sveriges första stående nationella här? Diskussion på Skalman.nu

1536 i Sverige
Sverige under vasatiden
Arbogas historia
Sveriges militärhistoria
Fieldsmedaljen

Fieldsmedaljen instiftades av den internationella matematikorganisationen International Mathematical Union enligt en resolution vid den internationella matematikkongressen 1924. Den uppkallades efter matematikern John Charles Fields (1863–1932), professor i matematik i Toronto, Kanada, som hade varit sekreterare vid kongressen 1924 och vid sin död 1932 testamenterade 47 000 dollar till priset. Medaljen är av guld och bär Arkimedes bild på åtsidan.

Medaljen, som delas ut var fjärde år vid de av unionen arrangerade internationella matematikkongresserna, har ibland kallats "matematikens nobelpris". I syfte att vara en sporre för framtida insatser inom matematiken delas dock medaljen endast ut till personer under 40 år. Från 1936 till 1962 utdelades vid varje kongress två medaljer, men sedan 1966 har fyra medaljer delats ut vid kongresserna.

Nordiska pristagare är Lars Ahlfors från Finland (1936), Atle Selberg från Norge (1950) och Lars Hörmander från Sverige (1962).

Pristagare 

1998 fick Andrew Wiles en silvermedalj för sitt bevis av Fermats stora sats, då han var för gammal för att få en vanlig medalj.

Källor

Matematikpriser
Internationella medaljer
Priser och utmärkelser instiftade 1936
Lars Hörmander

Lars Valter Hörmander, född 24 januari 1931 i Mjällby på Listerlandet i Blekinge, död 25 november 2012 i Lund, var en svensk matematiker.

Biografi
Lars Hörmander var son till folkskolläraren Armand Jönsson och dennes hustru Alma Jönsson (född Christiansson) och bror till Olof Hörmander. Han blev filosofie magister 1950, filosofie licentiat 1951 och disputerade 1955 för filosofie doktorsgraden i Lund. Han var elev till de framstående matematikerna Marcel Riesz och Lars Gårding. Hörmander blev docent i Lund 1955, var professor i matematik vid Stockholms högskola respektive universitet 1957–1964, professor vid Stanford University 1963–1964, vid Institute for Advanced Study vid Princeton University 1964–1968 och professor i Lund från 1968.

Hörmander utvecklade den allmänna teorin för linjära partiella differentialekvationer. Hörmander belönades 1962 med Fieldsmedaljen, 1988 med Wolfpriset i matematik (delat med Friedrich Hirzebruch) och 2006 med Steelepriset.

Hörmander blev 1968 ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien, 1969 ledamot av Danske Videnskabernes Selskab och samma år i Kungliga Fysiografiska Sällskapet.

Källor

Externa länkar 

Svenska professorer i matematik
Personer verksamma vid Stockholms universitet
Personer verksamma vid Lunds universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Ledamöter av Kungliga Fysiografiska Sällskapet i Lund
Ledamöter av Videnskabernes Selskab
Fieldsmedaljörer
Wolfpristagare i matematik
Personer från Mjällby socken
Födda 1931
Avlidna 2012
Män
Personer verksamma vid Institute for Advanced Study
William Rowan Hamilton

Sir William Rowan Hamilton, född 4 augusti 1805 i Dublin, död 2 september 1865 i Dublin, var en irländsk astronom och matematiker.

Hamilton var ett underbarn i både matematik och språk. Redan vid fem års ålder hade han kunskaper i latin, grekiska och hebreiska. Han lärde sig senare franska, italienska, arabiska, persiska, sanskrit, marathi, malajiska och hindustani. Vid fjorton års ålder hittade han ett fel i Laplaces bok Mécanique céleste. År 1827, vid 22 års ålder, blev han föreståndare för Dunsinkobservatoriet, professor i astronomi vid Trinity College i Dublin och Royal Astronomer of Ireland. Hamilton tilldelades Cunninghammedaljen 1834 och 1848.

Hamilton letade efter sätt att utvidga de komplexa talen i fler dimensioner. Han hade insett att detta inte var möjligt för tre dimensioner, men däremot för fyra. 16 oktober 1843 var Hamilton enligt egen utsago ute på en promenad med sin fru längs Royal Canal i centrala Dublin. När de gick över Broom Bridge kom han plötsligt på ekvationen , som han omedelbart ristade in i bron för att inte glömma bort den. Detta var upptäckten av den nya hyperkomplexa talmängden kvaternioner. Hamilton upptäckte på teoretisk väg ljusets koniska refraktion i tvåaxlade kristaller. Av mycket stor betydelse för mekaniken är den av Hamilton formulerade Hamiltons princip, som sammanfattar mekanikens lagar i en formel.

Bibliografi
 Theory of systems of ray (1828 ff.)
 Lectures on quaternions (1852)
 Elements of quaternions (1866)

Källor 

 Tal i oändlighet, Cornelius Lanczos, 1970

Externa länkar 

 Dunsinkobservatoriet

Irländska matematiker
Irländska astronomer
Irländska professorer
Professorer i astronomi
Alumner från Trinity College, Dublin
Personer verksamma vid universitetet i Dublin
Matematiker under 1800-talet
Astronomer under 1800-talet
Fysiker under 1800-talet
Brittiska eponymer
Födda 1805
Avlidna 1865
Män
Ugglan
Mottagare av Cunninghammedaljen
Bonaventura Cavalieri

Francesco Bonaventura Cavalieri, född 1598, död 1647, matematikprofessor i Bologna i Italien. Elev till Galileo Galilei.

Cavalieri blev tidigt medlem av jesuitorden, och blev på dennas rekommendation 1629 professor i matematik i Bologna. Hans undersökningar av kroklinjer och buktiga ytor ledde honom till begreppet "odelbara element", och han uppställde satsen att linjen består av ett oändligt antal punkter, ytan av ett oändligt antal linjer och kroppen av ett oändligt antal ytor - en åsikt, som gav anledning till en häftig strid. Cavalieri använde metoden för beräkning av volym eller area i annars svårberäknade former. En i elementarmatematiken använd sats för beräkning av prismors och pyramiders volymer kallas Cavalieris sats.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Lund 1930

Noter

Externa länkar 

Italienska matematiker
Födda 1598
Avlidna 1647
Män
Alumner från universitetet i Pisa
Personer verksamma vid universitetet i Bologna
1632

1632 (MDCXXXII) var ett skottår som började en torsdag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 Vid årets ingång förfogar den svenska krigsmakten över cirka 150 000 man (att jämföra med 18.000 tio år tidigare), av vilka många är utländska legoknektar.

Februari 
 28 februari – Svenskarna besegras av kejsarens trupperna i slaget vid Bamberg.

Mars 
 21 mars – Svenskarna erövrar staden Nürnberg.

April 
 5 april – Då svenskarna går över floden Lech uppstår en drabbning med de kejserliga, varvid Tilly blir dödligt sårad.
 14 april – Svenskarna erövrar staden Augsburg.

Maj 
 7 maj – Svenskarna erövrar staden München.

Juni 
 Juni
 Svenskarna börjar befästa Nürnberg.
 Wallenstein slår läger utanför staden.

Augusti 
 22 augusti – Svenskarna misslyckas med ett försök att storma Wallensteins läger. Lennart Torstenson tillfångatas.
 24 augusti – Svenskarna besegras av kejsarens trupper i slaget vid Nürnberg.

September 
 September
 Gustav II Adolf tågar söderut för att angripa de kejserliga arvländerna, varvid Donauwörth erövras.
 Wallenstein marscherar norrut och infaller i Sachsen, Sveriges bundsförvant.
 Oktober – Gustav II Adolf bryter upp från Bayern för att undsätta Sachsen.

November 
 5 november – Svenskarna besegrar kejsarens trupper i slaget vid Rippach.

 6 november (GS) – Svenskarna besegrar kejsarens trupper i Slaget vid Lützen, men Gustav II Adolf stupar i slaget.

December 
 8 december (GS) – Budet om Gustav II Adolfs död når Stockholm. Rådet övertar riksstyrelsen och den sexåriga Kristina hyllas som regerande drottning av Sverige, men får en förmyndarstyrelse (ledd av Axel Oxenstierna) på grund av sin omyndighet.

Okänt datum 
 Wallenstein intar Prag varefter den sachsiska hären utrymmer Böhmen.
 Gustav II Adolf grundar universitetet i Dorpat (Tartu universitet).
 Galileo Galilei ger ut Dialog om de två världssystemen.

Födda 
 8 januari – Samuel von Pufendorf, tysk jurist och historiker.
 2 februari – Göran Göransson Gyllenstierna, svensk greve och riksråd.
 9 februari – Peter Schnack, svensk ämbetsman.
 29 augusti – John Locke, engelsk filosof.
 20 oktober – Christopher Wren, engelsk arkitekt.
 24 oktober – Antonie van Leeuwenhoek, holländsk naturvetare.
 31 oktober – Jan Vermeer, nederländsk konstnär.
 24 november – Baruch Spinoza, nederländsk-judisk filosof.
 28 november – Jean-Baptiste Lully, italiensk-fransk tonsättare.
 16 december – Erik Benzelius d.ä., svensk ärkebiskop 1700–1709.
 datum okänt  – Bárbara Coronel, spansk skådespelare.

Avlidna 
 7 februari – Margareta Gonzaga (hertiginna av Lothringen)
 19 april – Sigismund, kung av Polen sedan 1587 och av Sverige 1592–1599.
 23 februari – Giambattista Basile, neapolitansk diktare, hovman och sagosamlare.
 22 augusti – Klas Horn, svensk ämbetsman, riksråd, landshövding.
 6 november – Gustav II Adolf, kung av Sverige sedan 1611 (stupad i slaget vid Lützen).
 18 november – Ludovico Ludovisi, italiensk kardinal.
Maria Andreae, tysk apotekare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Matematiker

En matematiker är en person som gjort viktiga matematiska upptäckter eller på yrkesmässig basis sysslar med matematik, vanligen matematisk forskning, matematisk undervisning eller tillämpad matematik.

Matematiker är ingen skyddad titel, så vem som helst oavsett examen får kalla sig matematiker. Den som är matematiker till yrket har vanligen påbörjat eller genomfört en forskarutbildning vid ett universitet.

Se även 
 Lista över kända matematiker
 Matematikens historia

Externa länkar 

 Matematiker och matematik under svenskt 1700- och 1800-tal 

 
Yrken
Slaget vid Lützen (1813)

Slaget vid Lützen () inträffade under sjätte koalitionskriget då fransmännen och deras allierade höll på att reorganisera sig i Tyskland efter det katastrofala nederlaget i Ryssland 1812.

Den 2 maj 1813 attackerade den preussiske generalen Ludwig Adolf Peter von Wittgenstein marskalk Neys armékår utanför Lützen i Sachsen för att återta kontrollen över Leipzig. Efter att ha fått förstärkning av flera kårer kunde fransmännen stå emot de allierades attacker, och efter ett kraftigt artilleribombardemang släppte Napoleon lös Kejsargardet mot de allierades center, och dessa tvingades retirera i god ordning framemot skymningen. Det allierade nederlaget hade blivit totalt, om fransmännen hade haft tillgång till mer kavalleri, men detta fanns inte att tillgå efter de katastrofala förlusterna i Ryssland föregående år.

Napoleon förlorade drygt 22 000 man (12 000 enligt andra uppgifter – se Nordisk Familjebok, 2:a upplagan) de allierade förlorade ungefär lika många. 

Trots att Lützen inte hade varit något avgörande slag, ledde fransmännens seger till att deras tyska allierade förblev lojala emot Napoleon, om än tillfälligt.

Se även
Slaget vid Lützen (1632, trettioåriga kriget)

Referenser

Slag under Napoleonkrigen
Franska slag
Preussiska slag
Ryska slag
Slag i Tyskland
Slaget vid Lützen
Krigsåret 1813