Kiruna kommun

Kiruna kommun är en kommun i Norrbottens län. Centralort är Kiruna. Den är både den nordligaste och ytmässigt största kommunen i Sverige.

Östra delen av Kiruna kommun består av skogslandskap medan den västra består av högfjällsområde. Kring centralorten finns malmförande bergarter, vilka är grunden för det lokala näringslivet men också orsaken till Kiruna stadsomvandling. 

Sedan kommunen bildades 1971 har befolkningstrenden varit negativ, med undantag för första halvan av 1970-talet och därefter enstaka år. Socialdemokraterna dominerade politiken fram till valet 2018 och har också varit del av de flesta styrande koalitioner under 2000-talet, dock inte under mandatperioden 2018 till 2022 då kommunen styrs av koalition bestående av Centerpartiet, Sjukvårdspartiet, Moderaterna och Kristdemokraterna.

Administrativ historik 
När 1862 års kommunreform genomfördes i Lappland 1874 bildades Jukkasjärvi landskommun i Jukkasjärvi socken och Karesuando landskommun i Karesuando socken.

I Jukkasjärvi landskommun inrättades 23 december 1908 Kiruna municipalsamhälle. 1948 ombildades landskommunen till Kiruna stad och municipalsamhället upplöstes. Staden var den ytmässigt största stadskommunen i landet och nummer två i världen efter Mount Isa i Queensland i Australien.

Kommunreformen 1952 påverkade inte indelningarna i området, då varken Västerbottens eller Norrbottens län berördes av reformen.

Kiruna kommun bildades vid kommunreformen 1971 av Kiruna stad och Karesuando landskommun.

Kommunen ingår sedan bildandet i Gällivare domsaga.

Kommunen ingår sedan 2000 i Förvaltningsområdet för finska och för meänkieli samt sedan 2010 i Förvaltningsområdet för samiska. Kommunnamnet är Kiirunan kunta på finska, Kierunan kunta på meänkieli och Giron gielda på samiska.

Geografi
Kommunen är belägen i de norra delarna av  landskapet Lappland och gränsar i öster till Pajala kommun samt i söder till Gällivare kommun, båda i Norrbottens län. I väster gränsar kommunen till Narviks kommun i Nordland fylke, Bardu kommun, Målselvs kommun och Storfjords kommun, alla i Troms og Finnmark fylke i Norge. I norr gränsar kommunen till Enontekis kommun i landskapet Lappland i Finland. 

Topografi och hydrografi

Östra delen av Kiruna kommun består av skogslandskap medan den västra består av högfjällsområde. Fjällområdets berggrund består till stor del av omvandlade fjällkedjebergarter, varav vissa är kalkrika vilket gett en rik flora. Inlandsisen har utsatt berggrunden för erosion och i de områden med bergarter som är mer motståndskraftiga är relifen tydlig, vilket förstärkts ytterligare av  de nutida glaciärerna. I exempelvis Kärkevagge vid Abisko har erosionen gjort att det underliggande urberget kommit fram. Högfjällsnatur och formrikedom karaktäriserar Kebnekaisefjällen och Abiskoområdet, som är en del av Kungsleden.

Området som är beläget på den norra sidan om Torneträsk saknar, med undantag för Pältsan som når 1 400 meter över havet, högfjällskaraktär. Där finns istället myrmarker med palsar. Längre österut blir landskapet flackare med mjukare former och förfjällslandslapet utgörs huvudsakligen av myrmark och morän beväxt med skog. Kring centralorten finns malmförande bergarter.

I kommunen ligger Sveriges högsta berg, Kebnekaise, vars sydtopp nådde 2 095 meter över havet och nordtoppen nådde 2 097 meter över havet enligt mätningar gjorda 2021. Fem av Kebnekaises toppar når över 2000 meter över havet.

I Kiruna kommun finns mer än 6 000 sjöar och sex stora älvar. Torneträsk, är Sveriges största oreglerade sjö, men också en av Sverigrs djupaste sjöar. Sjöns maxdjup är 186 meter. De sex stora älvarna är Torneälven, Kalixälven, Rautasälven, Vittangiälven, Lainioälven samt Könkämäälven. Vid Karesuando byter Könlämäälven namn till Muonioälven.

Naturskydd
I kommunen finns nationalparken Abisko som bildades 1909 som en av de första svenska nationalparkerna. Området används av samerna för att driva renar men har generellt ett rikt djurliv samt de flesta fjällväxter. I området växer exempelvis den mycket sällsynta orkidén lappfela. Vadvetjåkka är en av de mindre nationalparkerna som även den används av samerna som renbetesmark. Området har rikt fågelliv. Läget nära Atlanten gör att området ofta har mulet väder och riklig nederbörd.

Förutom nationalparkerna hade kommunen 18 naturreservat år 2022. Centralorten samt närliggande områden omfattas av bland annat Natura 2000.

Administrativ indelning
Fram till 2016 var kommunen för befolkningsrapportering indelad i tre församlingar – Jukkasjärvi, Karesuando och Vittangi.
Från 2016 indelas kommunen istället i tre  distrikt – Jukkasjärvi, Karesuando och Vittangi.

År 2015 fanns fortfarande samma församlingar än i årsskiftet 1999/2000, vilket distriktsindelningen är baserad på.

 Tätorter 

Det finns sju tätorter i Kiruna kommun enligt tätortsavgränsningen från 2015.

Centralorten är i fet stil

Cirka 73 procent av kommunens invånare bor alltså i tätorten Kiruna. Sevujärvi är en av kommunens tre övergivna boplatser.

 Styre och politik 
 Styre 
I valen 1970 till och med 1991 hade Socialdemokraterna egen majoritet i fullmäktige. 

Efter valet 2006 styrde den så kallade Gränslösa alliansen kommunen. Alliansen bestod av Socialdemokraterna, Norrbottens Sjukvårdsparti, Moderaterna, Kristdemokraterna, Miljöpartiet och Sámelistu/Samelistan. I opposition återfanns Centerpartiet, Vänsterpartiet och Kirunapartiet var för sig. Under sommaren och hösten 2008 påbörjade dock Socialdemokraterna och Kirunapartiet ett samarbete. Detta har så småningom lett till ett maktskifte i kommunen och i samband med ett extrainsatt kommunfullmäktigemöte den 16 oktober fick kommunen formellt ett nytt styre. Socialdemokraterna och Kirunapartiet bildade egen majoritet och kommunen hade därmed två kommunalråd fram till valet 2010: Lars Törnman och Kenneth Stålnacke.

Norrbottens Sjukvårdsparti, Moderaterna, Kristdemokraterna, Miljöpartiet och Sámelistu/Samelistan fortsatte sitt samarbete i opposition under namnet Gränslösa alliansen. I opposition fanns även Centerpartiet och Vänsterpartiet som ingått valtekniskt samarbete.

Efter valet hösten 2014 ingick partierna Arbetarepartiet Socialdemokraterna, Vänsterpartiet, Sámelistu, Moderata samlingspartiet och Feministiskt Initiativ ett samarbete kallat Norrskenssamverkan för mandatperioden 2015–2018. I valet 2018 blev Centerpartiet största parti och ingick samarbetet Allians för utveckling och tillväxt med Sjukvårdspartiet, Moderata samlingspartiet och Kristdemokraterna (23 mandat av 45) för mandatperioden 2019–2022.

 Kommunfullmäktige 

Presidium

Källa:

Mandatfördelning i Kiruna kommun, valen 1970–2022
Socialdemokraterna har varit det största partiet i samtliga val förutom kommunvalen 1994 och 1998, då Kirunapartiet var större. Näst största parti var Vänsterpartiet i valen 1970-1991, Socialdemokraterna i valen 1994 och 1998, Kirunapartiet i valen 2002 och 2006 och Centerpartiet i valen 2010 och 2014.
Samtliga riksdagspartier har funnits representerade i Kiruna kommunfullmäktige, och sedan valet 2014 finns sju av de åtta  riksdagspartierna representerade. Folkpartiet åkte ut ur fullmäktige vid sistnämnda val och saknar därmed representation.

Nämnder
Kommunstyrelse

Totalt har kommunstyrelsen 15 ledamöter, varav fem tillhör Centerpartiet och lika många har Socialdemokraterna. Moderaterna har två medan Vänsterpartiet, Samelistan och  Sjukvårdspartiet har en ledamot var.

Källa:

Lista över kommunstyrelsens ordförande

Övriga nämnder

 Partiers starkaste stöd i kommunalvalet 2022 

Exklusive uppsamlingsdistrikt. Partier som fått mer än en procent av rösterna i minst ett valdistrikt redovisas.

 Vänorter 
Kiruna kommun har två vänorter:

   Narvik, Norge
   Rovaniemi, Finland

Ekonomi och infrastruktur
 Näringsliv 

Gruvbolaget LKAB dominerar det lokala näringslivet. Produktionen inom gruvindustrin har ökat men antalet anställda minskat, ändå utgör gruvindustrin fortsatt basen för näringslivet. Att antalet anställda minskat har lett till en omställning som inkluderar  tjänsteproduktion, data- och informationsteknologi, rymd- och miljöforskning, drift och tillsyn av satelliter, datamottagning och fjärranalys. Radiotjänst i Kiruna AB avvecklades under 2019. Förutom gruvindustrin  finns också en omfattande verkstadsindustri liksom turistnäring. Dessutom fanns i början av 2020-talet omkring 700 renägare, vilka är viktiga både för sysselsättning och kulturen.

Råvaror
1642 hittades magnetit i Masugnsbyn. Malmen i Svappavaara hittas i slutet på 1640-talet eller början på 1650-talet. Det första kända malmprovet från Malmberget dateras till 1660-talet och 1696 nämns namnen Kiirunavaara och Luossavaara för första gången.

Sedan slutet på 1600-talet kände man till att området var rikt på järnmalm, men först på 1890-talet tillät gruvbrytningsmetoderna brytning i större skala. Detta bidrog till stor inflyttning till samhället. 

Turism
Ett av kommunens stora turistattraktioner är  Ishotellet i Jukkasjärvi, vilket sedan 2016 är världens enda året runt öppna ishotell. Hotellet har byggts upp sedan 1989 och i början av 2020-talet lockade det omkring 70 000 turister, varav 70 procent var utlänningar. Andra besöksmål är exempelvis Kebnekaise, vars fjällstation årligen besöks av över 20 000 personer.

Infrastruktur
 Transporter 

Från nordväst till sydöst genomkorsas kommunen av E10. E45 löper i nord-sydlig riktning i kommunens östra delar. I Vittangi tar länsväg 395 av åt sydöst. 

1902 stod järnvägssträckan Malmbanan mellan Kiruna och Narvik klar, vilket underlättade malmexporten betydligt. Malmbanan invigdes officiellt av kung Oscar II den 14 juli 1903. Malmbanan elektrifierades redan 1915. 
Malmbanan löper från  Riksgränsen i nordväst till Luleå i sydöst och trafikeras av regionaltågen Norrtåg mellan Kiruna station och Luleå centralstation, samt fjärrtågen Narvik–Kiruna–Boden–Stockholm som trafikeras av Vy Tåg under namnet Nattåget Norrland.

Utanför Kiruna ligger Kiruna flygplats. Länstrafiken Norrbotten har ett antal busslinjer i kommunen. Kiruna kommun ansvarar för fem lokala busslinjer i centralorten.

Utbildning och forskning
Det finns flera institutioner och företag som sysslar med forskning i kommunen. Däribland  Institutet för rymdfysik (IRF), europeiska  samarbetsorganisation för jonosfärforskning  (EISCAT Scientific Association), raket- och satellitbasen Esrange samt LKAB Kimit som forskar på sprängmedel och sprängteknik.

Befolkning
Demografi
Befolkningsutveckling
Kiruna samhälle började växa upp i slutet av 1800-talet. Kiruna ligger i Jukkasjärvi socken, som sedan urminnes tider varit hem för samer. Dessa var under 1500- och 1600-talen indelade i samebyarna Siggevaara och Tingevaara, men under 1700-talet delades dessa samebyar i fyra nya; Siggevaara blev till Laevas sameby (Kaalasvuoma) och Gabna sameby (Rautusvuoma), medan Tingevaara blev Talma sameby och Saarivuoma sameby. Området fick sina första tornedalska nybyggare under 1600-talets första hälft. Kommunens folkmängd var ringa fram till gruvbrytningen kom igång under 1800-talets sista år.

 Utländsk bakgrund 
Den 31 december 2014 utgjorde antalet invånare med utländsk bakgrund (utrikes födda personer samt inrikes födda med två utrikes födda föräldrar) 2 785, eller 11,98 % av befolkningen (hela befolkningen: 23 241 den 31 december 2014). Den 31 december 2002 utgjorde antalet invånare med utländsk bakgrund enligt samma definition 2 269, eller 9,63 % av befolkningen (hela befolkningen: 23 555 den 31 december 2002).

Invånare efter de 10 vanligaste födelseländerna
Följande länder är de 10 vanligaste födelseländerna för befolkningen i Kiruna kommun.

Kultur
Festivaler
Sedan 1986 anordnas den årliga Kiruna snöfestival den sista veckan i januari. Festivalen arrangeras till stor del utomhus och  inkluderar bland annat Världsmästerskapen i Snöslungerace, hundspannsåkning, renrace, hantverksmässa, konståkning, musikframträdanden, dans samt snölekpark för barn. Sedan år 2000 anordnas även den årliga Kirunafestivalen som år 2022 anordnades för sista gången i den gamla stadskärnan. Festivalen anordnas helgen efter midsommar.

Arkitektur
Under 1920-talet ökade befolkningen i Kiruna och den bebyggelsen som gjordes under den tiden har präglat arkitekturen i kommunen. Husen som byggdes var förhållandevis stora och inkluderade ofta en extra lägenhet avsedd för uthyrning. Husen byggdes allt oftare i sten och med slutna kvarter. LKAB byggde också upp bostadsområden. 1930-talets extrema funkisvillor byggdes aldrig i kommunen, även om några hus med drag av stilen finns. Under 1940-talet byggdes exempelvis Jägarskolan, en anspråkslös byggnad som är gömd bland annan bebyggelse i syfte att byggnaden inte skulle upptäckas. Efter att Kiruna blev stad 1948 började de gamla trähusen att rivas. Staden förtätades och punkthus kom till Kiruna under 1950-talet. Brutalismens ideal kom till Kiruna under 1960-talet och exempel från denna tid är Gamla stadshuset och kvarteret Ortdrivaren. Under 1970-talet revs Centralskolan vilket skapade en folkstorm. I och med detta skyddade flera gamla byggnader och rivningen av gamla byggnader som påbörjats under 1950-talet stoppades.

Då LKAB tagit allt mer av kommunens mark i anspråk genom går Kiruna en stadsomvandling. Den nya stadskärnan invigs i september 2022.

Kulturarv

I kommunen fanns 2 321 registrerade fornlämningar hos Riksantikvarieämbetet år 2022. Samma år fanns sex registrerade byggnadsminnen. Dessutom är åtta områden utpekade som riksintresse för kulturmiljövård.

Ett annat kulturarv är Kiruna kyrka. Kyrkan invigdes 1912 och beskrivs av Svenska kyrkan som "en av Sveriges största träbyggnader och ett unikt byggnadsverk". Även Jukkasjärvi kyrka är ett kulturarv. Det är en av Lapplands äldsta bevarade byggnader. Dess äldsta delar är från 1607. Kyrkans altartavla är av Bror Hjorth. Orgeln är från 1990-talet och är dekorerad av den välkände samiske träsnidaren och konstnären Lars-Levi Sunna.

 Kommunvapen 

Blasonering: Sköld delad av silver, vari ett blått järnmärke, och blått, vari en fjällripa av silver med röd beväring, därest dylik skall förekomma.Vapnet innehåller ett järnmärke för ortens järngruvverksamhet och en fjällripa, eftersom Kiirunavaara'' betyder "fjällripeberget". Vapnet fastställdes för staden Kiruna 1949.

Se även 
Personer med anknytning till Kiruna kommun
 Kirunasvenskarna
 Struves meridianbåge

Referenser

Fotnoter

Externa länkar 

 Kiruna kommuns officiella webbplats
 Lappland.se

Sveriges kommuner
Kommuner i Förvaltningsområdet för samiska språket (Sverige)
 
Finska förvaltningskommuner
Kommuner i förvaltningsområdet för meänkieli