Göran Persson

Hans Göran  Persson, i riksdagen kallad Göran Persson i Stjärnhov, född 20 januari 1949 i Vingåker i Södermanlands län, är en svensk tidigare politiker (socialdemokrat) som mellan 1996 och 2006 var Sveriges statsminister. Han var mellan 1989 och 1991 skolminister, mellan 1994 och 1996 finansminister, riksdagsledamot mellan 1979 och 1984 samt mellan 1991 och 2007, och ledamot av socialdemokratiska partistyrelsen och partiordförande 1996–2007. Mellan 1985 och 1989 var Persson kommunalråd och kommunstyrelsens ordförande i Katrineholms kommun. Han var redan på 1970-talet kommunalråd för skolfrågor i samma kommun och ordförande i Katrineholms Arbetarkommun.

År 2007 engagerades han som kommunikationskonsult hos pr-byrån JKL i Stockholm. Mellan april 2008 och juni 2015 var han av regeringen utsedd styrelseordförande för Sveaskog. I juni 2019 blev han vald till styrelseordförande för Swedbank. Han är även styrelseordförande för LKAB sedan 2017.

Härkomst och familj 
Göran Persson föddes 1949 i Västra Vingåkers församling i Vingåkers kommun i Södermanlands län. Hans föräldrar var Thomas Persson (1911–2007) från Västra Vingåkers socken och Karin, född Jonsson (1924–1999), från Furingstad i Östergötland. Göran Persson växte upp med de äldre syskonen Kerstin (född 1943), tvillingarna Jan och Bo (födda 1945) samt den yngre brodern Bengt (född 1950). Modern var hemmafru och fadern försörjde familjen som byggarbetare. Persson är kusin med Mikael Sjöberg, som bland annat varit statssekreterare och generaldirektör för flera myndigheter.

Utbildning, värnplikt, och politik 
Persson examinerades 1969 från tekniska gymnasiet i Norrköping, nuvarande Ebersteinska gymnasiet, och genomförde den grundläggande värnpliktsutbildningen vid Södermanlands regemente (P 10) som handräckningsman vid vaktstyrkan på Östra militärområdsstaben (Milo Ö) i Strängnäs och studerade sedan vid Högskolan i Örebro (numera Örebro universitet). Efter oavslutade högskolestudier i främst sociologi blev han 1971 ombudsman i Sveriges socialdemokratiska ungdomsförbund (SSU) och sedan studiesekreterare i Arbetarnas bildningsförbund (ABF). Mellan åren 1977 och 1979 var han heltidsengagerad ordförande i skolstyrelsen i Katrineholms kommun och därefter blev han invald i riksdagen. Han valde att lämna riksdagen 1984 och följande år utnämndes han till kommunalråd i Katrineholms kommun. Under denna tid gjorde han sig bland annat känd som en effektiv och målmedveten beslutsfattare.

Ämbetstiden som Sveriges skolminister 
Persson utnämndes i januari 1989 till statsråd vid Utbildningsdepartementet (skolminister). Hans största insats som skolminister var att genomdriva kommunaliseringen av grundskolan, som tidigare varit en statlig verksamhet. Denna åtgärd hade länge diskuterats inom socialdemokratin men hade skjutits upp med anledning av det starka motståndet från bland annat lärarkåren. Trots omfattande protester och upprepade lärardemonstrationer genomdrev Persson med kraft kommunaliseringen av lärarnas och skolledarnas tjänster hösten 1989. Ett tungt understöd fick Persson av TCO-ordföranden och partikamraten Björn Rosengren, som pläderade för kommunaliseringen bland lärare anslutna till TCO:s förbund, som huvudsakligen var grundskolelärare. En klar majoritet av de berörda lärarna inom TCO-förbunden Svenska lärarförbundet och Svenska Facklärarförbundet röstade ja till kommunalisering i en medlemsomröstning; Saco-förbundet Lärarnas Riksförbund var dock klart emot. Omröstningen i riksdagen slutade med 162 röster för och 157 röster emot, där Socialdemokraterna fick stöd av en knapp majoritet av Vänsterpartiets riksdagsledamöter. Kommunaliseringen bidrog till att etablera bilden av Persson som en politiker med förmåga att åstadkomma förändring.

Riksdagsman och talesperson 
Persson blev åter invald i riksdagen 1991, men förlorade sin post i regeringen eftersom Socialdemokraterna samtidigt förlorade regeringsmakten. Under oppositionsåren 1991–1994 fick han en alltmer framträdande roll i partiet. Åren 1991–1992 var han ordförande i riksdagens jordbruksutskott, 1992–1993 var han Socialdemokraternas näringspolitiska talesperson och 1993–1994 talesperson i ekonomiska frågor.

Ämbetstiden som Sveriges finansminister 
Efter valet 1994 återkom Persson till Rosenbad, nu som finansminister i Ingvar Carlssons ministär. Som finansminister genomdrev Persson en sanering av statsfinanserna som omfattade både besparingar och skattehöjningar.

Äktenskap och familj 
Göran Persson har varit gift tre gånger: först Gunnel Persson (född Claesson) 1978–1994, därefter Annika Barthine 1995–2003 och han är sedan den 6 december 2003 gift med Anitra Steen. Han har två döttrar i sitt första äktenskap, födda 1979 respektive 1982.

Ämbetstiden som Sveriges statsminister 

Efter att Mona Sahlin dragit tillbaka sin kandidatur som partiledare för Socialdemokraterna (se Tobleroneaffären) samt bland andra Jan Nygren och Ingela Thalén hade avböjt att ställa upp, föreslogs Göran Persson av valberedningen som efterträdare till Ingvar Carlsson. Den 16 mars 1996 utsågs Persson till partiledare av Socialdemokraternas extrakongress och den 21 mars till statsminister. 

Trots den socialdemokratiska regeringens minoritetsställning lyckades Persson, genom ett organiserat parlamentariskt samarbete med Centerpartiet, genomföra ett besparingsprogram, vilket kom att vålla konflikter både inom det egna partiet och med LO. Göran Persson anger i sina memoarer Min väg, mina val att hans samarbete med LO var ansträngt under hela mandatperioden. Persson använde uttrycket "Den som är satt i skuld är icke fri", myntat av Ernst Wigforss på 1930-talet, i samband med budgetsaneringen. Dennas effektivitet har starkt ifrågasatts av Lars Jonung, ekonomiprofessor och tidigare rådgivare till statsminister Carl Bildt; han har problematiserat om budgetsaneringen verkligen hade den effekt som Göran Persson påstår eller om det i själva verket var valutaspekulanter och en efterföljande krondepreciering, som räddade Sverige från den ekonomiska krisen. 

Persson hade planer på att bilda en koalitionsregering med Centern, men trodde att stora delar av partiet och LO skulle motsätta sig det.

Trots Socialdemokraternas kraftiga tillbakagång i 1998 års val kunde Persson fortsätta som statsminister för en socialdemokratisk minoritetsregering, genom ett organiserat samarbete med Vänsterpartiet och Miljöpartiet om den ekonomiska politiken. Detta samarbete fortsatte även efter valet 2002, då Socialdemokraterna gick framåt och fick 39,9 procent av rösterna.

Utrikespolitiskt arbetade Persson för att främja EU:s utvidgning och fördjupa samarbetet mellan länderna kring Östersjön.

Första halvåret 2001 var Sverige EU:s ordförandeland och Göran Persson gjorde sig känd bland annat när han den 2 maj 2001 som förste västledare, i egenskap som EU:s ordförande, besökte Nordkorea och dess ledare Kim Jong Il. I juni 2001 ägde EU:s toppmöte rum i Göteborg då våldsamma kravaller utbröt i samband med USA:s president George W. Bushs besök vid mötet.

I samband med en cykelolycka sommaren 2002 bröt Persson det ena nyckelbenet och led sedan svårt av detta.

Hösten 2003 innebar en svår period för Persson, med mordet på utrikesminister Anna Lindh. Ytterligare en väsentlig motgång för Göran Persson under 2003 var förlusten i folkomröstningen om EMU.

Våren 2004 innebar ännu ett bakslag för Persson, då det framkom att Sveriges regering med Perssons och Anna Lindhs goda minne lämnat ut terrormisstänkta egyptier till Egypten. De två egyptierna, Ahmed Agiza och Mohammed Alzery, hade satts på ett amerikanskt flygplan med maskerade agenter. USA hotade Sverige med handelsblockad om de inte gick med på utvisningen. I maj 2005 fällde FN:s kommitté mot tortyr sitt utslag i fallet. Kommittén konstaterade i sitt prejudicerande beslut att svenska statens "avvisning av den klagande stred mot artikel 3 i Konventionen. Utverkandet av diplomatiska försäkringar, i vilka det dessutom inte fanns några överenskommelser om efterlevnad av försäkringarna, var inte tillräckliga för att ge skydd mot denna uppenbara risk för tortyr." Även riksdagens konstitutionsutskott riktade hård kritik mot regeringen för dess hanterande av fallet. Bland annat konstaterades, att "Sverige borde inte ha godtagit Egyptens garanti mot tortyr och annan illabehandling" samt att "garantin borde därmed inte lett till avvisningarna av två egyptiska medborgare i december 2001".

I december 2005 fick Persson och regeringskansliet kritik av den kommission som utrett Sveriges regerings hantering av jordbävningen i Indiska oceanen 2004 i samband med tsunamikatastrofen 2004. Efter att utredningen presenterats bad Persson å sina egna och regeringskansliets vägnar om ursäkt för de fel som begåtts, bland annat med formuleringen "jag har ansvaret och jag tar ansvaret".

På valnatten den 17 september 2006, när det stod klart att de borgerliga partierna (Allians för Sverige) hade gått segrande ur riksdagsvalet, meddelade Göran Persson, att han dagen efter skulle lämna in sin avskedsansökan till riksdagens talman och att han ämnade avgå som partiledare vid en extrakongress i mars 2007. Göran Persson och hans regering kvarstannade som expeditionsministär tills den nyvalda riksdagen hade samlats och 5 oktober 2006 utsett moderatledaren Fredrik Reinfeldt till ny statsminister. Det formella regeringsskiftet ägde rum vid konselj dagen därpå. När Göran Persson avgick som partiledare blev han den förste socialdemokratiske partiledaren att göra det efter ett förlorat val.

Konsultföretagare och lanthushållare 

Efter sin avgång som socialdemokratisk partiordförande har Persson tagit uppdrag som talare och pr-konsult via JKL. I media har det framkommit att Persson genom JKL har utfört uppdrag för bl.a. branschorganisationen Bil Sweden, ubåtstillverkaren Kockums och för stridsfordonstillverkaren BAE Systems Hägglunds. År 2022 blev han rådgivare för pr-byrån Lumo Advice. 

Göran Persson utpekades 2010 av Svenska Freds- och Skiljedomsföreningen som den makthavare som har haft störst betydelse som lobbyist för vapenexportens omfattande statliga ekonomiska och politiska stöd, med hänvisning till ovan nämnda konsultuppdrag såväl som hans arbete att sälja JAS under tiden som statsminister. 
Han har varit styrelseordförande i Sveaskog.

Ledarstil som Sveriges statsminister 
Under sina dryga tio år som statsminister kom Göran Persson att bli föremål för åtskilliga kommentarer som gällde hans ledarstil som partiledare och statsminister, såväl positiva som negativa, och med ursprung både i det egna partiet och hos utomstående betraktare. De positiva omdömen som förekom tog ofta fasta på att Socialdemokraterna under hela Göran Perssons statsministertid kunde bilda enpartiregering trots en minoritetsställning i riksdagen. Persson kritiserades däremot för sin dominanta ledarstil, att han dominerade regeringsarbetet i för stor utsträckning och därmed agerade för presidentlikt som statsminister. 

Argument som brukar åberopas för att stärka bilden om Persson som en dominant ledare:
 De olika departementen slogs den 1 januari 1997 ihop till en enda myndighet, Regeringskansliet, vilket innebar att betydligt mindre beslutsbefogenheter hamnade hos de statsråd som var departementschefer.
 Organisationen med en enda myndighet innebar bland annat att statsministern kunde påverka tillsättningarna av tjänstemän inom departementen och hur den interna budgeten fördelades mellan departementens enheter.
 Ansvaret för Regeringskansliets EU-samordning flyttade 1998 från Utrikesdepartementet till Statsrådsberedningen.
 Många ministrar rekryterades utan riksdagserfarenhet, vilket innebar att de inte hade någon egen rikspolitisk bas och var beroende av statsministern för sin position. Under Göran Persson hade endast en tredjedel av ministrarna riksdagsbakgrund.
 Snabbare omsättning av ministrar, både genom att de fick lämna regeringen och genom att de oftare fick byta områden. Medan Tage Erlander hade 56 olika statsråd under en period på 23 år, hade Göran Persson 52 statsråd under 10 år.

Sveriges Televisions och Erik Fichtelius dokumentär Ordförande Persson som visades i mars 2007 bidrog till att förstärka de tidigare åsikterna om Göran Perssons ledarstil. Statsvetaren Olof Ruin har påpekat att efterföljaren Fredrik Reinfeldts sätt att utöva statsministerämbetet kommer att påverka hur Göran Perssons ledarstil bedöms i framtiden, och att resultatet av det kan bli att Perssons ledarstil kommer att uppfattas som mer positiv i framtiden.

Övre Torp 

Våren 2004 förvärvade Göran Persson tillsammans med sin hustru Anitra Steen jordbruksfastigheten Övre Torp, med 190 hektar mark i Hyltinge socken intill sjön Båven i Södermanland, för 12,5 miljoner kronor. Inköpspriset hade, enligt Persson och Steen, litet att göra med markens avkastningsförmåga utan berodde främst på det natursköna läget och den relativa närheten till huvudstaden. Paret genomförde under 2006 bygget av ett stort hus på marken vid sjön.

Efter att ha sett en tidningsbild på bygget i Övre Torp, så gjorde Arbetsmiljöverket i Linköping våren 2006 en inspektion och fann flera brister i arbetsmiljöskyddet, vilket ledde till en anmälan om arbetsmiljöbrott hos åklagarmyndigheten i Eskilstuna. Anledningen till att Arbetsmiljöverket skickade inspektörer till platsen var att det av bilden framgick att bygget saknade tillräckliga skyddsanordningar, bland annat avseende byggnadsställningar och stegar, som var uppställda på ett felaktigt sätt.

I maj 2006 inleddes en förundersökning mot Göran Persson, som därmed blev den förste svenske statsministern sedan andra världskriget att bli misstänkt för ett lagbrott. Åklagaren Lars Lundin hade svårt att få Persson att komma till ett polisförhör, som emellertid till sist kunde genomföras. Det skall ha varit Perssons fulltecknade kalender som hindrade honom från att bli förhörd under tiden som statsminister.

När Persson förhördes av polisen nekade han både till uppsåt och oaktsamhet. Då åklagaren meddelade att han inte kunde lägga ner fallet så medgav Persson via sin advokat Thomas Nilsson oaktsamhet och ett strafföreläggande utfärdades. Det Persson anklagades för var att en arbetsmiljöplan inte hade upprättats, men från inget håll påstods att det var uppsåtligt. Persson blev den första svenska statsminister som fällts för brott begånget under ämbetstiden. I media under 2009 såg Persson tillbaka på händelsen och kommenterade att ingen av hans politiska motståndare använt händelsen emot honom, eftersom de flesta insåg att reglerna var väldigt krångliga.

Utmärkelser 

Göran Persson blev den 1 december 2004 utsedd till hedersdoktor vid Örebro universitet, fakultetsnämnden för medicin, naturvetenskap och teknik. Utnämningen har sin bakgrund i att Högskolan i Örebro fick sin universitetsstatus 1999 genom ett personligt ingripande av Persson, som därvid gick emot Högskoleverkets rekommendationer. Utnämningen väckte offentlig debatt  och togs även upp i en utfrågning i Konstitutionsutskottet. 

Göran Persson blev också utsedd till hedersdoktor vid Dankook-universitetet under sitt besök i Sydkorea i mars 2004 samt vid Tbilisis universitet i Tbilisi i Georgien vid sitt besök där 2006. Han fick vidare norska Sofie-priset 2007 för sitt miljöarbete, bland annat för att han under sin tid som statsminister verkat för minskad oljeförbrukning och lägre koldioxidutsläpp i Sverige. Priset är på 100 000 dollar.

Som sittande statsminister blev Göran Persson år 2005 tilldelad utmärkelsen Hedersledamot av Studentafton.

År 2007 utsågs han även till årets Aaron Isaac-stipendiat av Judiska församlingen i Stockholm.

Göran Persson tilldelades 2009 H.M. Konungens medalj i guld av 12 storleken med kedja. Detta är en av de högsta utmärkelser man kan få som svensk från Sverige.

Lista över utmärkelser

Bibliografi

Dokumentärfilm 
 2007 – Ordförande Persson

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar 

Göran Persson på Socialdemokraternas webbplats
Göran Persson i talarstolen : en studie i Sveriges statsministers retoriska förmåga i valda debatter 1996-2000 

 
Regeringen Persson
Sveriges statsministrar
Sveriges finansministrar
Sveriges biträdande utbildningsministrar
Socialdemokraternas partiledare
Europeiska socialdemokratiska regeringschefer
Ledamöter av Sveriges riksdag för Socialdemokraterna
Kommunalråd i Katrineholms kommun
Svenska socialdemokratiska kommunalråd
Hedersdoktorer vid Örebro universitet
Alumner från Örebro universitet
Mottagare av Wallenbergpriset
Mottagare av Hans Majestät Konungens medalj
Mottagare av Aaron Isaac-priset
Sommarvärdar 1997
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Personer inom Sveriges näringsliv under 2000-talet
Personer inom svenskt bankväsen
Svenska företagsledare
Svenska lobbyister
Personer inom LKAB
Swedbank
Personer i Katrineholms historia
Personer från Västra Vingåkers socken
Födda 1949
Levande personer
Män