kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Areasatsen

Areasatsen är en formel för att beräkna en triangels area då två sidor och mellanliggande vinkel är kända.

Antag en triangel med sidlängderna  och  och där sidornas motstående vinklar är ,  respektive .

Triangelns area kan då beräknas med någon av formlerna

Härledning

Arean av en triangel är lika med basen  multiplicerat med höjden  genom två, det vill säga:

Med hjälp av trigonometri kan vi teckna följande samband mellan höjden , sidan  och vinkeln :

Vilket är ekvivalent med 

Insättning av denna ekvation i den första ger:

Om vinkeln  är trubbig gäller inte ovanstående. Man kan då med liknande resonemang komma fram till att

Men då  leder även detta till areasatsen.

Se även
Sinussatsen
Cosinussatsen
Tangenssatsen
Herons formel

 
Satser inom geometri
Trigonometri
Ella Lemhagen

Ella Elisabet Lemhagen, född 29 augusti 1965 i Uppsala, är en svensk filmregissör och manusförfattare.

Lemhagen gick Dramatiska Institutets regilinje 1988–1991 och långfilmsdebuterade 1996 med Drömprinsen – filmen om Em. Hon fick ett större genombrott med Tsatsiki, morsan och polisen 1999. Filmen gav Lemhagen en Guldbagge i kategorin Bästa regi. Hennes filmer har ofta varit riktade till barn och ungdom. Vid Guldbaggegalan 2013 tilldelades Lemhagen Gullspiran 2012, för sina insatser inom svensk barn- och ungdomsfilm. År 2015 hade hennes första engelskspråkiga film premiär: All Roads Lead to Rome med Sarah Jessica Parker i huvudrollen. I november 2019 hade hennes senaste film Jag kommer hem igen till jul premiär, med Peter Jöback i huvudrollen. Filmens titel är hämtad från en av Peter Jöbacks mest kända sånger med samma namn. 

Två gånger har hon vunnit Kristallbjörnen vid Filmfestivalen i Berlin, första gången år 2000 för Tsatsiki, morsan och polisen och andra gången 2012 för Kronjuvelerna.

Ella Lemhagen är syster till den Guldbaggebelönade kostymdesignern Moa Li Lemhagen Schalin.

Filmografi (i urval)
1996 – Drömprinsen – filmen om Em
1997 – Välkommen till festen
1999 – Tsatsiki, morsan och polisen
2001 – Om inte
 
2003 – Tur & retur
2008 – Patrik 1,5
2011 – Kronjuvelerna

Källor

Externa länkar

 Ella Lemhagen på Internet Movie Database

Födda 1965
Sommarvärdar 2000
Svenska filmregissörer
Kvinnor
Levande personer
Regissörer från Uppsala
Guldbaggen för bästa regi
Guldbaggenominerade
Mottagare av Gullspiran
Svenska TV-regissörer
Alumner från Stockholms Filmskola
Pyrityldion

Pyrityldion, (systematiskt namn 3,3-dietyl-2,4-dioxotetrahydropyridin), summaformel C9H13NO2, är ett lugnande och sömngivande preparat, patenterat 1937 av läkemedelsfirman Hoffman-La Roche.

Persedon är ett varunamn för ett läkemedel på pyrityldion. Det avregistrerades i Sverige 1988.

Pyrityldion är narkotikaklassat i Sverige, ingående i förteckning V, vilket innebär att det inte omfattas av internationella narkotikakonventioner.

Källor

Hypnotika
Laktamer
Ketoner
Piperidiner
Narkotikaklassade läkemedel
Pyrovaleron

Pyrovaleron (namn enligt IUPAC-nomenklatur: 1-(4-metylfenyl)-2-(1-pyrrolidinyl)pentan-1-on), summaformel C16H23NO, är ett centralstimulerande medel.

Substansen är narkotikaklassad och ingår i förteckning P IV i 1971 års psykotropkonvention, samt i förteckning II i Sverige.

Källor

Katinoner
Pyrrolidinofenoner
Narkotikaklassade läkemedel
Racemetorfan

Racemetorfan, summaformel C18H25NO, är ett hostlindrande medel som tillhör gruppen opioider, patenterat 1954 av läkemedelsfirman Hoffman-La Roche. Racemetorfan är ett racemat av dextrometorfan och levometorfan, där den senare har den narkotiska effekten.

Racemetorfan, dextrometorfan och levometorfan är alla narkotikaklassade. Racemetorfan och levometorfan ingår i förteckningen N I i 1961 års allmänna narkotikakonvention, samt i förteckning II i Sverige, medan dextrometorfan enbart ingår i den svenska förteckning V.

Källor 

Opioider
Morfinaner
Fenoletrar
Narkotikaklassade läkemedel
Rakt på knarket

Rakt på knarket var namnet på en antinarkotikakampanj genomförd av Rikspolisstyrelsen i Sverige 1989.

Litteratur 
 Rakt på knarket. Ett manifest från polisen om kampen mot narkotikabrottsligheten. Andra upplagan. Rikspolisstyrelsen. Stockholm 1989. 39 s. ill. .

1989 i Sverige
Antidrogkampanjer
Folkhälsa i Sverige
Kinetisk energi

Kinetisk energi (av grekiska κίνησις kinesis, ”rörelse”, och ἐνέργεια energeia, ”arbete”), eller rörelseenergi för en kropp, är det mekaniska arbete som krävs för att reducera dess hastighet till noll. Kan även relateras till mekanisk energi.  

Den kinetiska energin för en punktformig kropp med massan m och hastigheten v är
 
Då rörelsemängden är  kan vi också skriva

Detta är ett resultat som gäller inom den klassiska mekaniken, det vill säga för hastigheter mycket mindre än ljusets hastighet.

Den totala kinetiska energin är bevarad i en elastisk stöt, ett specialfall av energiprincipen. Energiprincipen säger att energi kan inte skapas eller förstöras utan bara omvandlas. Det innebär att om någon form av energi används försvinner den inte utan omvandlas bara till något annat. så därför går en boll som jag släpper över från rörelseenergi till värmeenergi (det händer för den saktas in av molekylerna i luften och då skapas det friktion och bollen blir varmare)

Kinetisk energi inom klassisk mekanik 
Giltigheten för den klassiska mekaniken omfattar de hastigheter som är avsevärt lägre än ljusets hastighet. Inom klassisk mekanik kan man beräkna rörelseenergin genom att ställa upp sambandet (kraften multiplicerad med vägen)

och sedan beräkna integralen

Detta är ett generellt resultat som gäller oberoende av den verkande kraftens natur.

Den uppmätta hastigheten för en kropp beror av den relativa rörelsen mellan observatören och kroppen. Rörelseenergin för en kropp är alltså beroende av den referensram i vilken hastigheten mäts.

Rotationsenergi 
Den kinetiska energin för en kropp som roterar kring en axel genom dess tyngdpunkt med rotationshastigheten , bestäms av sambandet

där  är kroppens tröghetsmoment.

Kinetisk energi vid relativistiska hastigheter 

För att bestämma den kinetiska energin för hastigheter nära ljusets hastighet, krävs ett relativistiskt samband för den totala energin: 

det vill säga

där  är vilomassan och den relativistiska massan är

Genom till exempel taylorutveckling av  och med antagandet att , går det att visa att formeln approximerar det klassiska uttrycket, det vill säga

Se även 
 Fordonsdynamik
 Rörelsemängd
 Potentiell energi

Källor

Externa länkar 

Mekanik
Energi
Rörelse
Dynamik
12 (tal)

12 () är det naturliga talet som följer 11 och som följs av 13. Talet utgör basen i duodecimalsystemet.
 Hexadecimala talsystemet: C
 Binärt: 1100
 har primfaktoriseringen 22·3
 Delbarhet: 1, 2, 3, 4, 6 och 12.

Inom vetenskapen 
 Magnesium, atomnummer 12
 12 Victoria, en asteroid
 M12, klotformig stjärnhop i Ormbäraren, Messiers katalog

Om talet 
Talet 12 har stort symboliskt värde i historien och används som utgångspunkt i många sammanhang. Några exempel är följande:
 Kristendomens apostlar är tolv till antalet.
 Judendomens stammar är tolv till antalet.
 Imamiternas imamer är tolv till antalet.
 Året är indelat i tolv månader.
 Klockans urtavla är indelad i tolv timmar. 
 Utgör det avslutande talet av våra enmorfemiga räkneord (1 till 12).
 Inom musiken är antalet tonklasser tolv.

Att vi delar in dygnet i 12 + 12 timmar och året i 12 månader härstammar från babylonierna som i sin tur ärvde sin tideräkning från sumererna som hade ett talsystem med talbasen 12. Utifrån detta delade man i dygnet i tolv ljusa och tolv mörka timmar vilket innebar att timmarna var olika långa beroende på årstid. Detta ändrades 150 f.Kr. då den grekiske astronomen Hipparchos standardiserade tideräkningen så att varje timme var lika lång. 

Många arkitekter har till exempel använt sig av talets betydelse när de skapat sina verk. Ett exempel är de svenska arkitekterna Gunnar Asplund och Sigurd Lewerentz som i sina ritningar till skogskyrkogården i Stockholm flitigt använt sig av tolv trappsteg, tolv kolonner m.m

Talteori 
 ν(12) = 6
 σ(12) = 28 (12 är ymnigt)
 φ(12) = 4
 μ(12) = 0
 12 är ett jämnt tal.
 12 är ett rektangeltal
 12 är ett dodekagontal
 12 är ett pentagontal.
 12 är ett superymnigt tal
 12 är ett mycket högt sammansatt tal
 12 är ett kolossalt ymnigt tal
 12 är ett mycket ymnigt tal
 12 är ett Harshadtal
 12 är ett Perrintal
 12 är ett palindromtal i det kvinära talsystemet.
 12 är ett ikosaedertal.

Se även 
 Dussin
 Gross
 Duodecimala talsystemet
 12 f.Kr. och 12 e.Kr. (årtal)
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
Tolvtal
120 (tal)

120 (hundratjugo eller etthundratjugo) är det naturliga talet som följer 119 och som följs av 121.
I germanska språk har talet 120 historiskt kallats för ett hundra eller hundrade (sex tjog), i senare terminologi motsvarande ett stor-hundra.

 Hexadecimalt: 78
 Binärt: 1111000
 har primfaktoriseringen 23 · 3 · 5
 Delare: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 8, 10, 12, 15, 20, 24, 30, 40, 60 och 120

Inom matematiken
 120 är ett jämnt tal
 120 är det femtonde triangeltalet
 120 är det åttonde tetraedertalet
 120 är ett hexagontal
 120 är ett ymnigt tal
 120 är ett mycket ymnigt tal
 120 är ett superymnigt tal
 120 är ett mycket högt sammansatt tal
 120 är ett kolossalt ymnigt tal
 120 är ett Harshadtal
 120 är ett Pentanaccital
 120 är ett Praktiskt tal

Inom vetenskapen 
 120 Lachesis, en asteroid

Se även 
 120 f.Kr. och 120 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
Teckningskol

Teckningskol (även kolkrita eller ritkol) är träkol speciellt avsett för konstnärliga ändamål. Kolet framställs vanligtvis av tunna pilträkvistar som torrdestilleras i speciella ugnar, dit syre inte har tillträde. Även ritkol av lindträ lär förekomma. Vid cirka 250 grader Celsius avgår all vätska och gaser från träet. Kvar blir kol och en del tjära.  Bra teckningskol ger en jämn svärta och innehåller upp till 95 % rent kol. 

Kolteckning kräver ett papper med gräng, det vill säga en pappersyta som river av kolet när man för det över papperet. Det avrivna kolet fäster oftast dåligt mot papperet. För att bevaras måste därför skisser till mer beständiga kolteckningar ges ett särskilt skydd. Detta kan göras med ett tunt lager lack så att kolet inte lossnar. Detta lack, som brukar kallas fixativ, kan exempelvis utgöras av harts löst i etanol (i dagligt tal kallat sprit). Detta sprutas med en fixerspruta över teckningens framsida, eller alternativt mot baksidan, varvid fixativet sugs in i det mer eller mindre porösa papperet och klistrar fast kolkornen underifrån.

Teckningskol utvecklades bland konstnärer, som började göra pennliknade skisser med kolet och använde det för hela konstverk. Picasso är en av dem som använde ritkol i sina tavlor.

Naturligt ritkol är mjukt i konsistensen och täcker med svarta och grå toner.

Bildgalleri

Se även
 Grafit
 Kol

Teckningsmaterial

en:Charcoal#Art
Kodava takk

Kodava takk, kodagu (malayalam), coorg (engelska), är ett dravidiskt språk som talas i distriktet Kodagu i den indiska delstaten Karnataka. 

Antalet personer som talar språket beräknas till cirka 125 000. Kodava takk är besläktat med och har påverkats av de dravidiska språken kannada och malayalam. De som talar språket tillhör folket kodava.

Dravidiska språk
Språk i Indien
Ranchi

Ranchi är huvudstad i den indiska delstaten Jharkhand och är centralort i ett distrikt med samma namn. Folkmängden uppgick till lite mer än 1 miljon invånare vid folkräkningen 2011. Storstadsområdet beräknades ha cirka 1,37 miljoner invånare 2018.

Staden är belägen på Chota Nagpurplatån vid floden Subarnarekha och är centrum för en bördig jordbruksregion där det i första hand odlas ris, te och bomull.

Referenser

Externa länkar 

Orter i Jharkhand
Thiruvananthapuram

Thiruvananthapuram (äldre namn: Trivandrum) är huvudstad i den indiska delstaten Kerala. Den är även centralort i distriktet med samma namn. Folkmängden uppgick till cirka 800 000 invånare vid folkräkningen 2011. Storstadsområdet beräknades ha cirka 2,4 miljoner invånare 2018. Det vanligast förekommande språket är malayalam.

Padmanabhaswamytemplet i staden är cirka 2 000 år gammalt, och kung Marthandavarma gjorde Thiruvananthapuram till sin huvudstad 1729. Från 1745 var Thiruvananthapuram sedan huvudstad i riket Travancore. När Kerala blev egen delstat 1956 föll valet på Thiruvananthapuram som delstatens huvudstad.

Referenser

Externa länkar 

Orter i Kerala
Krita

Krita har flera betydelser:

 Krita (bergart) – en bergart som består av ren kalciumkarbonat, CaCO3
 Krita (geologi) – en geologisk period som sträcker sig från ca 146 till 65 miljoner år sedan
 Krita (bildbehandlingsprogram) – bildbehandligsprogram till KDE
 Kritor – typ av skrivdon
 Krita (vattendrag) – ett vattendrag i Centralafrikanska republiken
Täckfärg

Täckfärg är, som namnet antyder, en färg avsedd att täcka ett underliggande lager med färg. Eftersom inte alla färgpigment är ogenomskinliga behövs det ibland tillsats av ett annat täckande färgpigment i färgen för att få större täckförmåga. Titandioxid, eller titanvitt, är ett mycket täckande vitt pigment. Zinkvitt, zinkoxid, är ett dåligt täckande vitt pigment. Genom en blandning av de båda vita pigmenten erhåller man en god täckförmåga samtidigt som man kan använda en del av zinkfärgens genomskinliga egenskaper.

Täckfärg, eller isolerfärg, avser en färg som främst är avsedd att isolera estetiskt besvärande fläckar eller klotter som tränger genom vanliga målningsfärger.

Målningsfärger
Gangtok

Gangtok är huvudstad i den indiska delstaten Sikkim, och är huvudort för distriktet East Sikkim. Folkmängden uppgick till 100 286 invånare vid folkräkningen 2011. Officiellt språk är nepali, men befolkningen talar även engelska, hindi och flera lokala språk.

Den viktigaste näringen i staden är turism. Högsäsong för turistnäringen är april-juni och september-november. Naturen är ett självklart resmål i Sikkim, men det finns även platser av intresse för buddhistiska pilgrimer, bl.a. ett tibetologiskt museum. Gangtok är belägen 1 780 meter över havet, med vintrar kring nollstrecket och somrar där temperaturen varierar mellan 13 och 21 grader.

Källor

Externa länkar

Orter i Sikkim
Fauvism

Fauvism var en europeisk strömning inom måleriet under tidigt 1900-tal, där färgen var konstverkets viktigaste beståndsdel. I boken Fauvismen och expressionismen beskriver författaren Bernard Denvir fauvismen, med dess karakteristiska frigörelse av färg och form, som expressionismens första framträdande inom den moderna bildkonsten. 

Begreppet fauvism kom sig av att konstkritikern Louis Vauxcelle använde ordet fauves (vilddjur) när han skulle beskriva målningar av Henri Matisse och gruppen kring honom på utställningen Salon des Indépendants 1906.

Henri Matisse (1869–1954) utgjorde kärnan i den franska färgexpressionismen eller fauvismen. Matisse var bland annat lärare åt en rad svenska konstnärer som Isaac Grünewald, Einar Jolin och Sigrid Hjertén, vilkas måleri i likhet med hans präglas av just dekorativ skönhet och starka klara färgfält.

Fauvismen var dock aldrig någon skola i egentlig mening eftersom dess konstnärer inte formulerade något gemensamt program. Fauvismen avlöstes av kubismen och kan sägas ha föregåtts av både neoimpressionismen och symbolismen. Tydliga influenser från Vincent van Gogh kan konstateras.

Under parollen "färgens frigörelse" betonade fauvisterna färgernas egenvärde och använde ofta färgerna rena, direkt från färgtuben. De lyfte fram färgerna genom att anlägga dem pastost på duken och genom att undvika centralperspektiv och fördrivningar. Fauvisterna befriade färgen från dess traditionella, deskriptiva roll i framställningen och visade på så sätt vägen till hur den kunde användas som ett uttrycksfullt självändamål.

Konstnärer i alfabetisk ordning (urval)

Källor 

Modernism
Fransk konst
Iraks politik

Den här artikeln behandlar Iraks politik.

Efter Saddam Husseins makttillträde 1979 blev Irak snabbt en diktatur där inga grupperingar utanför Baathpartiet hade något nämnvärt inflytande. Partiets officiella ideologi byggde på arabisk enhet, frihet och socialism.

Parlamentet bestod av 250 platser, varav 220 valdes genom allmänna val och 30 tillsattes av presidenten. Inga kandidater till parlamentet utanför Baathpartiet var tillåtna. Formellt styrdes landet av ett revolutionsråd som utsåg president och stiftade lagar tillsammans med parlamentet. I praktiken hade presidenten all makt. Han var premiärminister, ÖB och ordförande i revolutionsrådet.

Genom ständiga utrensningar stärkte Saddam Hussein hela tiden sin makt och alla viktiga poster innehades av anhöriga och nära vänner till Hussein.

Efter FN-alliansens seger i Gulfkriget fick oppositionella grupper i de kurdiska områdena i norra Irak utanför Saddam Husseins kontroll ett visst reellt inflytande. 

Efter USA:s och Storbritanniens ockupation av Irak 2003 styrs landet av en interimsregering tillsatt och övervakade av en amerikansk civiladministratör.

Iraks politik under Saddam Hussein 
''Huvudartikel: Iraks politik under Baathepoken

Iraks politik efter 2004 

Parlamentsval i Irak hölls två gånger under 2005 varav den 30 januari 2005 som det hölls för första gången. Det andra parlamentsvalet hölls den 7 mars 2010; se parlamentsvalet i Irak 2010. 

Efter parlamentsvalet i Irak 2010 valdes Nouri al-Maliki till premiärminister och till vice premiärminister valdes både Saleh al-Mutlaq och Rowsch Nuri Shaways. al-Maliki var Iraks premiärminister mellan 2006 och 2014. Det följande parlamentsvalet skedde den 30 april 2014.

I maj 2020 fick Irak en ny regering och premiärminister efter en sex månader lång regeringskris. Mustafa al-Kadhimi tog över som ny premiärminister efter Adel Abdel Mahdi.

Parlamentsvalet  i oktober 2021 var det femte sedan landets diktator Saddam Hussein störtades år 2003, och ända sedan det första valet år 2005 hade valdeltagandet successivt minskat. Under 2021 parlamentsval i Irak var valdeltagande rekordlågt. Shiapredikanten Muqtada al-Sadrs  partiallians “På marsch mot reform” vann flest platser i valet. Andra stora koalitioner i valet var det sunnitiska “Taqqadum” som bildades 2019 av Mohammed al-Halbusi, samt partikoalition “Rättstaten” som leds av landets förre premiärminister Nouri al-Maliki. Bland de kurdiska partierna var det “Kurdistans demokratiska parti” (KDP) som erhöll flest platser.

Källor

Noter

Se även 

 Parlamentsvalet i Irak i januari 2005
 Parlamentsvalet i Irak i december 2005
 Parlamentsvalet i Irak 2010.

Politik i Irak

bn:ইরাক#রাজনীতি
Fenylalanin

Fenylalanin (förkortas Phe eller F) är en kemisk förening med summaformeln C9H11NO2. Ämnet är en av de 20 aminosyror som är byggstenar i proteiner. Den tillhör gruppen neutrala, hydrofoba, opolära aminosyror.

I den genetiska koden kodas fenylalanin av två kodon: UUU och UUC.

Fenylalanin är utgångssubstans för syntes av bland annat lignin, suberin och lignaner hos växter.

Hos människan
Fenylalanin är en av de essentiella aminosyror som människokroppen inte själv kan tillverka, utan som måste tillföras genom födan. Den finns i de flesta proteinrika livsmedel, men särskilt i köttprodukter, mejeriprodukter, avokado, baljväxter, nötter, frön, fågel, fisk och skaldjur.

För fenylketonuriker, personer som lider av fenylketonuri, kan det vara livsfarligt att inta livsmedel med höga fenylalaninhalter på grund av dessa individers oförmåga att bryta ner fenylalanin. Produkter som innehåller höga halter av fenylalanin, bl.a. många sockerfria produkter innehållande aspartam, är därför märkta med texten "innehåller en fenylalaninkälla".

Opioider
Djurprodukter
Aromatiska aminosyror
Leucin

Leucin (förkortas Leu eller L) är en kemisk förening med summaformeln C6H13NO2. Ämnet är en av de 20 aminosyrorna som är byggstenar i proteiner. Den tillhör gruppen neutrala, hydrofoba, opolära aminosyror och är en av de essentiella aminosyrorna som kroppen inte själv kan tillverka, utan som måste tillföras genom födan. Följande livsmedel innehåller relativt hög andel leucin: ägg, fläsk, nötkött, kyckling, sojabönor och bladgrönsaker. 

I den genetiska koden kodas leucin av sex kodon: UUA, UCG, CUU, CUC, CUA och CUG.

Leucin tillhör även en kategori aminosyror som kallas grenade aminosyror (BCAA), och har i studier visat sig vara den aminosyra som har störst betydelse för att stimulera muskelproteinsyntesen. Det är därför fördelaktigt för nyfödda barn med en låg födelsevikt, vars tillväxt begränsas på grund av ett otillräckligt protein- eller näringsintag.

Referenser 

Aminosyror
Isoleucin

Isoleucin (förkortas Ile eller I) är en av de 20 aminosyrorna som är byggstenar i proteiner. Den tillhör gruppen neutrala, hydrofoba, opolära aminosyror och är en av de essentiella aminosyrorna som kroppen inte själv kan tillverka, utan måste tillföras genom födan.

I den genetiska koden kodas isoleucin av tre kodon: AUU, AUC och AUA.

Mat med rikligt isoleucin: ägg, kyckling, fläsk, sojabönor, keso, mjölk, cashewnötter och sädeskorn. 

Isoleucin är en av de tre grenade aminosyror (BCAA) vars egenskaper bland annat kan främja muskelproteinsyntesen. Denna effekt är dock som störst då isoleucin tas tillsammans med de övriga grenade aminosyrorna (leucin och valin), snarare än då isoleucin tas som ett isolerat kosttillskott.

Referenser 

Aminosyror
Metionin

Metionin (förkortas Met eller M) är en av de 20 aminosyror som är byggstenar i proteiner. Den tillhör gruppen neutrala, hydrofoba, opolära aminosyror och är en av de essentiella aminosyrorna, som kroppen inte själv kan tillverka och därför måste tillföras i födan. Det är en av två aminosyror i proteiner som innehåller svavel (den andra är cystein) och en av de två aminosyror som motsvaras av endast ett kodon (AUG(RNA), ATG(DNA)) i den genetiska koden.

Svavelhaltiga nedbrytningsprodukter av metionin är viktiga för att ge osten dess karakteristiska smak.

Början av molekylens namn kommer av att den har en metylgrupp bunden till svavelatomen.

Metionin är också en startkodon för proteinsyntesen. Det betyder dock inte att alla proteinmolekyler har metionin i N-terminalen. Metionindelen eller en peptid bestående av ett fåtal aminosyror avspjälkas innan proteinmolekylen tas i bruk. Hos vissa proteiner fungerar denna peptid som en adresslapp och dirigerar molekylen till rätt plats i cellen.

Nedbrytningen av metionin är nedsatt vid följande metaboliska sjukdomar: homocystinuri, kombinerad malon- och metylmalonsyrauri (CMAMMA), metylmalonsyrauri och propionsyrauri.

Svavelhaltiga aminosyror
Tioetrar
Valin

Valin (förkortas Val eller V) är en av de 20 aminosyrorna som är byggstenar i proteiner. Den tillhör gruppen neutrala, hydrofoba, opolära aminosyror och är en av de essentiella aminosyrorna som kroppen inte själv kan tillverka, utan måste tillföras genom födan.

I den genetiska koden kodas leucin av fyra kodon: GUU, GUC, GUA och GUG.

Mat med rikligt av Valin är: keso, fisk, kyckling, jordnötter, sesamfrön och linser. 

Valin är döpt efter växtsläktet Valeriana.

Valin tillhör den kategori aminosyror som kallas grenade aminosyror (BCAA), och förekommer i de många olika proteiner. Tillskott innehållande valin används för att åstadkomma muskeltillväxt och för att reparera vävnader.

Valinnedbrytningen är nedsatt vid följande metaboliska sjukdomar: kombinerad malon- och metylmalonsyrauri (CMAMMA), maple syrup urine disease, metylmalonsyrauri och propionsyrauri.

Referenser 

Aminosyror
Serin

Serin (förkortas Ser eller S) är en av de 20 aminosyror som är byggstenar i proteiner. Den är hydrofil och en polär molekyl.

Egenskaper
Serin är en mycket biologiskt aktiv aminosyra som inte är essentiell; kroppen kan alltså skapa den själv genom en rad aktiva processer varav transferering är en.

Serin kan i organismen omvandlas till fysiologiskt viktiga ämnen som acetylkolin, glycin, cystein och etanolamin. 

I den genetiska koden kodas serin av sex kodon: UCU, UCC, UCA, UCG, AGU och AGC.

Källor

Aminosyror
Propansyror