kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bertil Engh

Bertil Engh, född 16 juni 1952, är en svensk sångare, gitarrist och röstskådespelare.

Han har bland annat gjort rösten till Toadie i Bumbibjörnarna, till ekorren Puff i Räddningspatrullen, till skurkarna Megavolt och Kvackerjack i Darkwing Duck, till Louie i Luftens Hjältar, till Ludwig von anka i Quack Pack, Benjamin Syrsas sång i Pinocchio och andra Disneyfilmer. Han spelar Gnutte Grävling i det kända barnbandet Svingelskogen. Han har även varit med i Melodifestivalen 1988, där han gjorde melodin till Haakon Pedersens låt, Bang - En explosion. Monica Forsberg skrev texten.

Med gruppen Pastellerna deltog han i Melodifestivalen 1978 med låten "Idag är det vår", som slutade på femte plats. Han och hans grupp Ritz har även deltagit med låten "Marionett" i Melodifestivalen 1983 och de kom då på fjärde plats. De var även med i Melodifestivalen 1985. Då sjöng de "Nu har det hänt igen" och de kom på en oplacerad plats.

Engh har även dubbat både hunden Bando och schäferhunden Trixie Uecker i filmen Den otroliga vandringen 2 - På rymmen i San Francisco

Medverkar även som sångare i det återstartade bandet Pastellerna.

Filmografi 
 1985 – Wuzzlarna (röst)
 1985 – Bumbibjörnarna (röst)
 1989 – Babar (röst)
 1990 – Luftens hjältar (röst)
 1991 – Piff och Puff – Räddningspatrullen (röst)
 1991 – Darkwing Duck (röst)

Externa länkar 
 Bertil Engh på Svensk Filmdatabas

Svenska röstskådespelare
Svenska sångare
Deltagare i Melodifestivalen 1978
Deltagare i Melodifestivalen 1983
Deltagare i Melodifestivalen 1985
Födda 1952
Levande personer
Män
Djurgårdens IF Bandyförening

Djurgårdens IF Bandyförening är den svenska idrottsföreningen Djurgårdens IF:s bandysektion. Laget spelar sina hemmamatcher på Östermalms IP sedan säsongen 2017/18.  

Inför säsongen 2018/19 har föreningen påbörjat en resa tillbaka mot eliten och man har värvat flera nya spelare samt nya tränare.

Historik

Nordiska spelen
Djurgårdens IF var ett av lagen som deltog i bandyturneringen i Nordiska spelen 1905, där Djurgården förlorade finalen mot Uppsala HK.

Tidiga SM-turneringar
Djurgårdens IF tog sig till SM-final 1908, 1909, 1911, 1912, 1914, 1916 och 1930 av vilka man vann en, 1908 och en, 1912, blev oavgjord; mästerskapet 1912 delades med finalmotståndaren IFK Uppsala (enligt dåvarande regler skulle ett oavgjort resultat leda till att man spelade en ny match (omspel) ett senare datum, men på grund av blidväder fanns det ingen is att spela på varför bandyförbundet beslöt att de två lagen skulle dela på segern).

År 2022, 110 år efter att 1912 års SM-final mellan Djurgården och Uppsala ställdes in, uppmärksammades den ouppgjorda finalen genom att matchen spelades om och avgjordes en gång för alla. Matchen spelades den 19 februari 17:30 på Östermalms IP och Djurgården vann med 8-2.

Seriespel
Djurgårdens IF fanns med i Sveriges högsta serie säsongen 1931, då seriesystemet för bandy i Sverige startade. Klubben har spelat åtta säsonger i Sveriges högsta serie, senast säsongen 1965/1966.

På 1930- och 1940-talet spelade damlaget mot andra klubbar i Stockholmsområdet. Man jobbade för att ordna en riksserie även på damsidan, men det kom inte till förverkligande på den tiden.

Referenser

Fotnoter

Webbkällor

Externa länkar
Djurgården Bandy

Bandy
Bandyklubbar i Sverige
Sportklubbar bildade 1891
INF-avtalet

INF-avtalet (Intermediate-Range Nuclear Forces; officiellt: Avtalet mellan USA och Sovjetunionen om att avskaffa medel- och kortdistansrobotar) är ett avtal slutet den 8 december 1987 i Washington D.C., verkställt 1991, mellan Sovjetunionen och USA om kärnvapennedrustning genom att avskaffa medeldistansrobotar. Avtalet ses ibland som början till slutet på kalla kriget. De robotar som avsågs var landbaserade robotar med 500 km till 5 500 km räckvidd.

Den 20 oktober 2018 meddelade USA:s president Donald Trump att USA skulle dra sig ur INF-avtalet. USA lämnade avtalet den 2 februari 2019, som annonserat av USA:s utrikesminister Mike Pompeo dagen innan. Samma dag meddelade Vladimir Putin att Ryssland skulle träda ur avtalet, med omedelbar verkan.

Bakgrund 
I augusti 1976 började Sovjetunionen placera ut robotar av typen RSD-10 Pioner i väst känd som SS-20 Saber, en rörlig och svårupptäckt medeldistansrobot med tre oberoende stridsspetsar på vardera 150 kt. Robotarna hade en maximal räckvidd på 5000 kilometer som gav möjlighet att nå mål i Västeuropa från avskjutningsplatser i Sovjetunionen men var samtidigt under gränsen på 5500 kilometers räckvidd för att omfattas av begränsningarna i SALT II-avtalet. RSD-10 Pioner ersatte äldre robotar av typerna R-12 Dvina (SS-4 Sandal) och R-14 Tjusovaja (SS-5 Skean) som sågs som ett begränsat hot av NATO på grund av deras dåliga precision, långa klargörningstider och beroende av fasta baser. Till skillnad från de äldre robotarna som sågs som enbart defensiva vapen sågs den nya RSD-10 som ett offensivt vapen.

Den 12 december 1979, efter ett starkt tryck från NATO:s europeiska medlemmar att svara på hotet från de nya RSD-10-robotarna, antog ett ministermöte i Bryssel med försvars och utrikesministrar beslutet NATO Double-Track Decision. Vilket innebar att man fram till 1983 skulle försöka undanröja hotet genom nedrustningsförhandlingar och om detta inte gick att uppnå skulle man utöka sin egen styrka med medeldistansrobotar, genom att de äldre MGM-31 Pershing-robotarna skulle ersättas med den nya Pershing II och att kärnvapenbärande kryssningsrobotar av typen BGM-109G Gryphon skulle placeras ut.

Skrotade robotar 
 USA
MGM-31 Pershing
Pershing II
BGM-109G Gryphon
 Sovjetunionen 
 R-12 Dvina
 R-14 Tjusovaja
 TR-1 Temp
 OTR-23 Oka
 RSD-10 Pioner
 RK-55 Relief

Källor

Externa länkar 

 Full text
 Future of Arms Control after the Iceland Summit från Dean Peter Krogh Foreign Affairs Digital Archives
 Seiitsu Tachibana, "Much ado about something : The factors that induced Reagan and Gorbachev to conclude the INF Treaty" Hiroshima Peace Science, Vol.11 page.151-182 (1988)

1987 i Sovjetunionen
1987 i USA
Kalla kriget
Kärnvapen
Politikåret 1987
Ronald Reagan
Jakob Bernoulli

Jakob Bernoulli (även känd som Jacob, Jacques eller James Bernoulli), född 27 december 1654 i Basel, död där 16 augusti 1705, var en schweizisk matematiker. Jakob Bernoulli var äldste bror till Johann Bernoulli.

Det var efter att ha träffat Robert Boyle och Robert Hooke på en resa till England år 1676 som Jakob Bernoulli bestämde sig för att ägna sitt liv åt vetenskapen. Han undervisade vid universitetet i Basel från 1682 och blev professor i matematik år 1687.

Jakob och Johann Bernoulli är tillsammans ansedda som de viktigaste grundarna av ämnet matematisk analys, med undantag för Isaac Newton och Gottfried Leibniz. När Leibnitz 1684 publicerade sin upptäckt av infinitesimalkalkylen, tog Jakob och hans bror Johann, i motsats till de flesta andra samtida matematiker, emot upptäckten med entusiasm, och använde den till att lösa en rad matematiska problem, såsom hans beräkningar av talet e (1683), Bernoullis lemniskata (1694), transcendenta kurvorna (1696) och isoperimetri (1700 och 1701).

Jakob Bernoullis största verk är Ars Conjectandi, publicerad efter hans död år 1713, där han bland annat utvecklade egenskaperna hos Bernoullitalen. Det har fortfarande inte klarlagts hur han lyckades härleda vissa av egenskaperna han upptäckte. Hans verk var också den första väsentliga avhandlingen inom sannolikhetslära. Det innehöll bland annat teorier om permutationer och kombinationer och ett tillräckligt bevis för binomialsatsen för positiva heltal.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939

Externa länkar 

Schweiziska matematiker
Sannolikhetsteoretiker
Talteoretiker
Matematiker under 1600-talet
Schweiziska forskare under 1600-talet
Födda 1654
Avlidna 1705
Män
Svensk uppslagsbok
Tottas bluesband

Tottas bluesband var ett svenskt bluesband från Göteborg.

År 1977 bildades "Nynningens och Nationalteaterns Fritidsorkester", vilket sedermera blev Tottas Bluesband. Medlemmar var Totta Näslund (sång), Bengt Blomgren (gitarr), Bernt Andersson (keyboards, munspel, sång), Nikke Ström (bas) och Gunnar Pettersson (trummor). Bandet turnerade runt i både Sverige och USA under större delen av 1980-talet. Senare startade Näslund och Ström en krog i Göteborg under namnet C von. Där spelade de tillsammans med de andra i bluesbandet varje måndag ända in på 1990-talet.

Diskografi
1981 - Live at Renströmska
1983 - Saturday night boogie woogie
1985 - Combination boogie
1988 - Compilation boogie (1981-1986)
2003 - Sitting on top of the world

Referenser

Svenska musikgrupper
Bluesband
Musikgrupper från Göteborg
Strindbergs

Strindbergs är ett svenskt punk/britpop-band som var som mest aktivt mellan 1982 och 1985.

Historia
Strindbergs i originaluppsättning bestod av den före detta KSMB-trummisen Johan Johansson på gitarr och sång, den före detta Modernsbasisten Janne Borgh på bas och sång och Johan Carlén på trummor. Den sistnämnde slutade efter inspelningen av albumet Bombpartyt för att koncentrera sig på konststudier. Han ersattes av Pär "Attack" Lundström, som började spela med bandet under dess sista turné. Under den korta tid Strindbergs fanns hann de släppa tre album och tre singlar. Det första albumet Bibeln spelades in under sommaren 1983. Minialbumet Med Strindbergs ur tiden kom till som ett resultat av ett par dagars studiotid då en ny singel skulle spelas in, men istället hann gruppen göra en hel platta. Soundet på albumet är enklare och råare, och låter mer som bandet kunde låta live. Det sista albumet, Bombpartyt, spelades in ett halvår senare. På CD finns endast två samlingsskivor utgivna: Strindbergs (1990) och Släktklenoder (2005). 

Dock finns det lösa rykten om att Strindbergs kanske ska släppa tidigare outgivna låtar på skivbolaget Birdnest någon gång i framtiden. Bland de outgivna låtarna kan speciellt Svart och Rött, Från Västfronten intet nytt och 8000 meter över marken nämnas.

2009 återförenades bandet på Peace & Love-festivalen i Borlänge och på Kulturhusets tak i Stockholm tillsammans med trummisen från Hellacopters, Robert Eriksson. Spelningarna blev så roliga att det blev repriser under 2010; två spelningar på Kulturhustaket och en på Ögir i Köping. Även 2011 gjorde de en spelning på Kulturhusets tak. 

2012 var det internationellt Strindbergsår och bandet gjorde då ett fåtal exklusiva spelningar runt om i Sverige, bland annat på ett utsålt Nalen i Stockholm och på Sticky Fingers i Göteborg. 

11 november 2017 spelade Strindbergs på Nalen igen, denna gång tillsammans med The Nomads.

Bandet har sedan dess återkommande gjort enstaka spelningar med samma sättning.

Bandmedlemmar
Johan Johansson – sång, gitarr
Janne Borgh – sång, elbas
Johan "Hugo" Carlén – trummor 1982–1984
Pär "Attack" Lundström – trummor 1984–1985
Robban Eriksson – trummor 2009–

Diskografi

Album
1983 – Bibeln
1984 – Med Strindbergs ur tiden
1984 – Bombpartyt

Singlar
1982 – Kvasibarn/Trollbunden
1983 – 100 Sekunder/Mytomanen
1984 – Italien/Vakna Dårar

Samlingsalbum
1990 – Strindbergs
2005 – Släktklenoder

Externa länkar
Strindbergs – Johan Johansson berättelse om Borgh och Strindbergs

Referenser 

Musikgrupper bildade 1982
Svenska punkband
Svenska pop- och rockgrupper
Gerhard Berger

Gerhard Berger, född 27 augusti 1959 i Wörgl i Innsbruck, är en österrikisk racerförare.

Racingkarriär 
Gerhard Berger debuterade i formel 1 för ATS säsongen . Han tog sina första poäng på Monzabanan i , men eftersom ATS den säsongen var ett enbilsstall räknades inte poängen. 1985 bytte han till Arrows där han dock bara tog tre poäng på hela säsongen. Det var därför överraskande att Benetton ville ha honom säsongen 1986, men han överraskade då genom att vinna i  och gick därefter vidare till Ferrari 1987. 

Berger kom under sin karriär som bäst trea säsongerna  och . Efter förarkarriären har Berger fortsatt att verka inom F1-sporten, bland annat för BMW under den tid de försåg Williams med motorer. Berger var sedan delägare i formel 1-stallet Toro Rosso och rådgivare till racerföraren Bruno Senna.

F1-karriär

Källor 

Födda 1959
Österrikiska racerförare
Österrikiska Formel 1-förare
Arrows F1-förare
Benetton F1-förare
Ferrari F1-förare
McLarenförare
Formel 1-racevinnare
Formel 1-racevinnare under 1980-talet
Formel 1-racevinnare under 1990-talet
Formel 1-förare i 200 plus-klubben
Personer verksamma inom Formel 1
Tyska F3-mästerskapsförare
Män
Levande personer
Personer från Innsbruck
Stallägare i Formel 1
Johann Bernoulli

Johann Bernoulli (även känd som Jean), född 27 juli 1667, död 1 januari 1748, var en schweizisk matematiker. Han var bror till Jakob Bernoulli samt far till Nicolaus II, Daniel och Johann II Bernoulli.

Bernoulli blev professor i Groningen 1695 och i Basel 1705. Johann och Jakob Bernoulli är tillsammans ansedda som de viktigaste grundarna till matematisk analys, näst efter Isaac Newton och Gottfried Leibniz. Johann bidrog till många områden av tillämpad matematik, till exempel upptäckten av en ekvation för kedjekurvan, den kurva som en fritt hängande vajer antar när den är uppspänd i sina ändar och påverkas av ett konstant gravitationsfält.

Hans bevarade korrespondens med Leibniz lämnar viktiga bidrag till infinitesimalkalkylens historia.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939

Externa länkar 

Schweiziska matematiker
Personer verksamma vid universitetet i Groningen
Matematiker under 1600-talet
Matematiker under 1700-talet
Schweiziska forskare under 1600-talet
Schweiziska forskare under 1700-talet
Personer från Basel
Födda 1667
Avlidna 1748
Män
Svensk uppslagsbok
Ledamöter av Royal Society
Kettil

Kettil är ett mansnamn som ursprungligen kommer från det fornnordiska ordet ketill "hjälm". Kettil användes ursprungligen som tillnamn och var då identiskt med ordet "kittel". En modern variant av namnet är Kjell.

Det fanns år 2014 102 personer med förnamnet Kettil, varav 40 hade det som tilltalsnamn. Namnsdag: Kettil har namnsdag den 8 juli tillsammans med Kjell i Finlands svenska almanacka. I Sverige saknas namnet Kettil (under åren 1986–1992 fanns det tillsammans med Kjell på 8 juli).

Personer med namnet Kettil/Ketil 
 Kettil, biskop av Finland. Vittne och sigillant vid undertecknandet av Alsnö stadga
Kettil (Bielke)
Ketil Hvoslef, norsk tonsättare
Kettil Karlsson (Vasa), biskop, riksföreståndare
Ketil Stokkan, norsk popsångare
Kettil Jamte, Jämtlands grundläggare

Källor

Mansnamn
Fornnordiska mansnamn
Volkswagen Microbus/Microvan

Volkswagen Microbus/Microvan, en planerad bilmodell från Volkswagen lanserad 2001. Tillverkningen kom dock aldrig igång.

Volkswagen Microbus eller Microvan, presenterades på bilutställningen i Detroit i januari 2001. Volkswagens designstudio i USA, närmare bestämt i Simi Valley i Kalifornien skapade bilmodellen. Framtidsbussen anknyter till den första VW-bussen från 1950, som i USA kallades för Microbus.
Volkswagen Microbus hade en 1,1 liters motor på 25 hk ( 

Bilen var planerad att tillverkas i fabriken i Hannover

Microbus/Microvan
Katwijk

Katwijk, Nederländsk stad. Katwijk består av 5 delar: Katwijk aan den Rijn, Katwijk aan Zee, Hoornes-Rijnsoever, Rijnsburg och Valkenburg och har cirka 61 000 invånare. Staden är bland annat känd för lämningar av ett romerskt läger, kallat Brittenburg, som upptäcktes på 1520-talet men sedan hamnade under vattenytan och förstördes under 1700-talet.

Externa länkar 
 

Orter i Zuid-Holland
Dänholm

Dänholm, Danholm, tidigare Strela eller Stralo, är en ö i Strelasund vid Stralsund. På ön finns kaserner och fästningsverk, som spelat en viktig roll vid Stralsunds belägringar. På Axel Oxenstiernas föreställningar byggde Stralsunds borgare en skans på Dänholm år 1629, vilken Axel Lillie år 1638 förbättrade, mot stadens vilja. I oktober 1677 föll den utan vidare motstånd för kort tid i danska flottans händer, och den 17 september 1678 intogs Dänholm av Brandenburgs armé, som där byggde batterier mot Stralsund. År 1679 återkom Dänholm under svenska kronan och retrancherades år 1713, varvid också ett par batterier byggdes, men övergavs 1715 utan nödtvång av överstelöjtnant Klinckowström. År 1720 kom Dänholm än en gång i svenska händer, och 1759 uppfördes där en ny redutt. Natten till den 25 augusti 1807 överrumplades Dänholm av fransmännen och tillföll efter Napoleonkrigen Preussen.

Dänholm räknas som den preussiska och tyska flottans födelseplats. Under stora delar av 1800- och 1900-talet var ön militärt område och användes av flottan. På 2000-talet har den hyst bland annat ett marinmuseum och ett havsutforskningsmuseum.

Över Dänholm löper Rügenbron med förbundsvägen B 96 mellan Stralsund och Rügen.

Källor

Externa länkar 

Ugglan

Befästningar i Tyskland som tillhört Sverige
Stralsund
Tyska öar i Östersjön
Öar i Mecklenburg-Vorpommern
Gauss sats

Gauss sats, eller divergenssatsen är ett matematiskt teorem och en av de grundläggande principerna inom vektoranalysen. Teoremet beskriver sambandet mellan divergensen av ett vektorfält och flödet genom en sluten yta i vektorfältet. Gauss sats är ett viktigt verktyg för fysikens matematik, till exempel elektrostatiken och flödesdynamiken.

Formell beskrivning 
Antag att området V är en delmängd till ℝn  och V är kompakt och bitvis kontinuerlig och deriverbar. Om A är ett kontinuerligt, differentierbart vektorfält definierat på ett område av V så gäller att
,
där ytan S = ∂V är randen till området V, orienterat så att ytans normal är riktad ut från ytan. div A är divergensen av A  och definieras som
.
Med den definitionen av div A kan Gauss sats skrivas
.

Det är vanligt att skriva div A som , det vill säga skalärprodukten av nablaoperatorn och vektorfältet. Detta ska dock ses mer som en minnesregel då nablaoperatorn inte är en vektor.

Gauss sats är ett specialfall av Stokes sats, vilken är en generalisering av analysens fundamentalsats.

Fysikaliska tolkningar 
Vektorfältet A kan ses som hastighetsfältet för en inkompressibel, homogen vätska mätt i m³ per sekund. Om  inom V måste vätska annihileras i V. På samma sätt måste vätska materialiseras i V om . Normal vätskeströmning är givetvis divergensfri.

Gauss sats är således en konserveringslag som innebär att volymen av det totala flödet, till exempel volymintegralen av divergensen, är lika med nettoflödet över volymens yta.

Som en praktisk tillämpning kan man tänka sig att V är en diskho med vattenkran. Om  är flödet från kranen större än flödet ut genom avloppet och vätska kommer att ansamlas i hon. Om  så är flödet genom avloppet större än genom kranen och vattennivån i hon kommer att minska.

En annan praktisk tillämpning är att A är jordens gravitationsfält och ∂V är tropopausen eller någon annan sfär som omsluter jorden. Då är div A jordens totala gravitation. Till skillnad från vätskeströmningen är gravitationsfält normalt inte divergensfria.

Historia 
Gauss sats upptäcktes av Joseph-Louis Lagrange år 1762. Carl Friedrich Gauss återupptäckte satsen oberoende av Lagrange år 1813 och senare upptäcktes den även av George Green år 1825 och år 1831 av Mikhail Vasilievich Ostrogradsky, som också gav det första beviset för satsen.

Källor

Referenser

Tryckta källor

Externa länkar 

Vektoranalys
Satser inom analys
Vetenskapliga principer uppkallade efter personer
Gregor Strasser

Gregor Strasser, född 31 maj 1892 i Geisenfeld, död 30 juni 1934 i Berlin, var en tysk nazistisk politiker. Han var bror till Otto Strasser.

Strasser blev rival till Adolf Hitler och lierade sig 1932 med rikskanslern Kurt von Schleicher mot denne. Strasser mördades under de långa knivarnas natt 1934.

Biografi 
Gregor Strasser växte upp i en katolsk familj, med en far som var mycket intresserad av kyrkans sociallära. Efter studentexamen satsade Strasser på att bli apotekare. Mellan år 1910 och 1914 gick han som lärling och därefter studerade han farmaci. Hans studieperiod blev dock avbruten, när han beslutade sig för att inträda i rikets tjänst som frivillig i första världskriget. I kriget dekorerades han med Järnkorset av första och andra klass. Efter kriget fortsatte han sina studier och efter dessas avslutande började han arbeta som apotekare i Landshut i Nedre Bayern. 

Strasser deltog 1923 i Adolf Hitlers kuppförsök i München. Strasser var ledare för vänsterfalangen inom Nationalsocialistiska tyska arbetarepartiet (NSDAP), vilket stundom distanserade honom från Hitler. Strasser, som kan betecknas som socialrevolutionär, hyste antikapitalistiska åsikter samt ett ryssvänligt sinne. Detta fjärmade honom ytterligare från Hitler.

I december 1932 gjorde han Hitler ordförandeposten stridig genom att kräva att partiet skulle ingå i regeringen Schleicher. Istället för att för egen del acceptera ett samarbete, vilket sannolikt skulle ha splittrat NSDAP, tvingades Strasser att lämna nazistpartiet och inom kort även politiken.

Gregor Strasser mördades under de långa knivarnas natt i juni 1934.

Se även 
 Strasserism

Referenser 
 Strasser, Gregor; and Strasser, Otto, artikel från Encyclopædia Britannica, Premium Service, 2006

Tryckta källor

Externa länkar 

 Wikiquote har citat av eller om Gregor Strasser

Födda 1892
Avlidna 1934
Män
Bayrare
Tyska apotekare
Politiker i Nazityskland
Nationalbolsjevism
Mördade tyska politiker i Nazityskland
Mördade nazistiska politiker
Offer under de långa knivarnas natt
Otto Strasser

Otto Johann Maximillian Strasser, född 10 september 1897 i Windsheim, död 27 augusti 1974 i München, var en tysk nazistisk politiker. Han var bror till Gregor Strasser.

Biografi 
Strasser deltog i första världskriget, befordrades till löjtnant och deltog sedan i Freikorps störtande av bayerska rådsrepubliken. Från 1919 studerade han statsvetenskap i Berlin och engagerade sig i Tysklands socialdemokratiska parti, SPD, som han dock lämnade ett år senare.

År 1925 började Strasser skriva under pseudonym i Nationalsocialistiska tyska arbetarepartiets (NSDAP) partiorgan Völkischer Beobachter. Han blev en ledande medlem i partiet. Han utgjorde vid denna tid tillsammans med sin bror Gregor samt Joseph Goebbels (som senare försonades med Hitler och bröt med bröderna Strasser) partiets radikala vänsterflygel, som kontrollerade partiet medan Adolf Hitler satt fången på Landsbergs fästning. De förhöll sig positiva till arbetarstrejker och krävde ett fullständigt förstatligande av industrin och bankerna. De kontrollerade också stormtrupperna SA.

År 1928 startade Otto Strasser tillsammans med brodern det nationalsocialistiska "Kampförlaget" (Kampfverlag). Under hela bröderna Strassers verksamma tid i NSDAP pågick en maktkamp mellan dem och Hitler, där bröderna kontrollerade partiets media och stormtrupper och Hitler kontrollerade de folkliga mötena.

Strasser, som tillhörde den yttersta vänsterkanten inom NSDAP, uteslöts 1930 från partiet av Hitler. Strasser grundade samma år Die Schwarze Front, ett socialradikalt förbund förespråkande en icke-marxistisk så kallad tysk socialism, inkluderande bland annat korporativism och förstatligande av produktionsmedlen. 

Han blev med tiden en förbittrad fiende till Hitler och angrep denne både politiskt och personligt. Efter de långa knivarnas natt 1934, då bland andra brodern Gregor mördades, riktade han skarp kritik mot den nazistiska regimen. Strasser tvingades i landsflykt, men återkom 1955 till Tyskland. Han försökte förgäves göra politisk comeback.

Se även 
 Strasserism

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Karl Otto Paetel: Otto Strasser und die „Schwarze Front“ des „wahren Nationalsozialismus“. In: Politische Studien. Zweimonatsschrift für Politik und Zeitgeschehen. Band 8.1957. Hanns-Seidel-Stiftung, München 1957, , S. 269-281.

Födda 1897
Avlidna 1974
Alumner från Münchens universitet
Politiker i Nazityskland
Män
Bayrare
Psilantropism

Psilantropism, kristologisk lära som förnekar Kristi gudomlighet. Etymologiskt härleds termen ur grekiskans psilo "endast", "bara" och anthropos "människa". Psilantropismen kom att förkastas.

Kristologi
Antitrinitarism