kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kungariket Etrurien

Kungariket Etrurien var ett kungarike mellan 1801 och 1807, som motsvarade en stor del av det moderna Toscana. Kungariket tog namnet från Etruria, det gamla romerska namnet på landet där etruskerna levde. 

Kungariket bildades genom Freden i Aranjuez, då en överenskommelse mellan Spanien och Frankrike slöts, innebärande att Huset Bourbon i Parma kompenserades för förlusten av dess territorium i norra Italien (som hade varit ockuperat av franska trupper sedan 1796). Ferdinand av Parma överlät sitt hertigdöme till Frankrike, och i gengäld fick hans son Ludvig I, Kungariket Etrurien (som bildades av det gamla Storhertigdömet Toscana). För att ge plats åt Huset Bourbon avhystes Ferdinand III av Toscana, som var hertig i Storhertigdömet Toscana och kompenserades med Kurfurstendömet Salzburg.

Den första kungen Ludvig I av Etrurien dog ung 1803, och hans minderåriga son Karl II efterträdde honom. Hans mor, Maria Luisa av Spanien utsågs till regent. 

År 1807 upplöste Napoleon I kungariket, och delade i det i tre departement: Arno, Méditerranée och Ombrone. Kungen och hans mor blev lovade det nya Kungariket Norra Lusitanien, men detta blev aldrig av på grund av brytningen mellan Napoleon och Huset Bourbon i Spanien 1808. Efter Napoleons fall 1814 återställdes Storhertigdömet Toscana, och Ferdinand III fick återvända. År 1815 bröt sig Hertigdömet Lucca ut från Toscana som ersättning för Huset Bourbon tills de båda hertigdömena sammanslogs 1847.

Källor

Externa länkar 

Historiska italienska stater
Stater och territorier bildade 1801
Stater och territorier upplösta 1807
Historiska monarkier
Etruria

Se även Etrurien.

Etruria är en förort till Stoke-on-Trent, i det engelska grevskapet Staffordshire. Det var ursprungligen en by som växte upp kring den porslinsfabrik som Josiah Wedgwood anlade 1769. Wedgwoodfabrikerna flyttades till Barlaston 1950. I området har även funnits gruvor samt järn- och stålverk.

Externa länkar
Etruria Industrial Museum

Orter i Staffordshire
Stoke-on-Trent
Djurplågeri

Djurplågeri involverar att en person tillfogar ett djur lidande eller missköter det. Djurplågeri definieras i respektive lands lagstiftning och varierar kraftigt. Vissa länder har inte alls någon lag som beivrar djurplågeri medan det i andra är ett brott som kan leda till böter eller längre fängelsestraff.

I Sverige är djurplågeri ett brott enligt 16 kap 13 § brottsbalken och faller under allmänt åtal. Där stadgas att den som "uppsåtligen eller av grov oaktsamhet, genom misshandel, överansträngning eller vanvård eller på annat sätt, otillbörligen utsätter djur för lidande, dömes för djurplågeri till böter eller fängelse i högst två år".

Lagar mot djurplågeri i olika länder

Kina 
Kina saknar lag mot djurplågeri.

Egypten 
Egypten har en lag som säger att ingen får slå eller döda ett djur och den som gör det kan dömas till böter eller fängelse. I verkligheten döms dock sällan någon till detta.

Storbritannien 
I Storbritannien kan djurplågeri leda till böter eller 51 veckor i fängelse.

Sverige 
Djurplågeri är i svensk rätt ett brott enligt 16 kap 13 § brottsbalken, som innebär att någon uppsåtligen eller av grov oaktsamhet otillbörligen utsätter djur för lidande, exempelvis genom att djuret misshandlas, överansträngs eller vanvårdas.

Påföljden för djurplågeri är böter eller fängelse i högst två år.

Tidelag, otukt med djur, är från och med 1 april 2014 åter straffbart enligt svensk lag.[3] Det pågick en debatt, i framför allt djurskyddskretsar och bland veterinärer, om att återkriminalisera tidelag. Gustav Fridolin från Miljöpartiet framlade år 2002 ett förslag om förbud mot tidelag. Detta röstades ner, men ett nytt förslag lades fram av regeringen Reinfeldt under sommaren 2013.. 7 november 2013 fattade regeringen beslut om att lägga fram en proposition för ökat djurskydd som bland annat skulle förbjuda tidelag. Lagen trädde i kraft 1 april 2014.

Djurplågeri kan medföra djurförbud. I ringa fall av djurplågeri döms i stället för brott mot 10 och 36 §§ djurskyddslagen, vilket framgår av Hovrätten över Skåne och Blekinges dom den 18 december 1992.

USA 
I USA varierar lagstiftningen mot djurplågeri bland de olika delstaterna. I Kalifornien kan teoretiskt dömas till 25 års fängelse om brottet upprepas vid minst tre tillfällen.

Se även 
Djurförsök
Djurrätt

Referenser 

Brott mot allmän ordning
Djurskötsel
Våld
Djurrätt
Engelbrekt (nätverk)

Engelbrekt, egentligen Kons.net Engelbrekt, var ett värdekonservativt politiskt nätverk, grundat våren 2000 av Charlie Weimers, Philip Wildenstam och Björn Herstad, känt genom omnämnande i TV3-programmet Folkhemmet. Charlie Weimers beskrevs som nätverkets samordnare och valdes senare till ordförande för Kristdemokratiska Ungdomsförbundet.

Nätverkets namn antogs med alludering på den svenske upprorsmannen Engelbrekt Engelbrektsson  För att undvika förväxling med andra företeelser med namnet Engelbrekt, namngavs nätverket Kons.net Engelbrekt som fullständigt namn. Björn Herstad benämndes en tid chefsideolog och författade nätverkets idéskrift. Han blev senare chef för föreningen Svenska Media som utgav, vid den tiden, den konservativa tidningen Folkets Nyheter.

Efter en dispyt angående inslag av nationalism i Engelbrekts program efter TV-programmet, skedde en brytning med Kristdemokratiska Ungdomsförbundet och Moderata ungdomsförbundet, varmed nätverket blev partipolitiskt oberoende och splittrades 2001. Flera personer valde att gå ur Engelbrekt för att istället fortsätta sitt partipolitiska engagemang. 

Politiska ungdomsförbund i Sverige
Konservatism i Sverige
Engelbrekt Engelbrektsson
Yngve Holmberg

Yngve Holmberg, född 21 mars 1925 i Bromma församling, Stockholms stad, död 29 oktober 2011 i Gräddö i Rådmansö församling, Stockholms län, var en svensk politiker, riksdagsman och partiordförande för Högerpartiet/Moderaterna 1965–1970.

Holmberg blev juris kandidat vid Stockholms högskola 1951, genomförde tingstjänstgöring 1952–1954, var sekreterare vid riksdagshögerns kansli 1954–1955, borgarrådssekreterare och sekreterare vid Stockholms stads rätts- och polisdirektion 1955–1959, verkställande direktör vid Näringslivets byggnadsdelegation 1959–1961 samt blev partisekreterare för högerns riksorganisation 1961.

Holmberg blev riksdagsman 1962 och satt i såväl första kammaren som andra kammaren, samt i enkammarriksdagen. Under sin tid i första kammaren var han högerns gruppledare 1965–1968. Han var högerns partisekreterare 1961–1965 och blev partiledare 1965. Under Holmbergs tid som partiledare bytte högern 1969 namn till Moderata samlingspartiet.

Under Holmbergs tid som partiledare fortsatte Högerpartiet/Moderaterna den tillbakagång som inletts i början av 1960-talet. I valet 1968 fick partiet 13,8 procent av rösterna. I det följande riksdagsvalet år 1970, det första som moderata samlingspartiet gjorde under det nya partinamnet, fick partiet 11,5 procent av rösterna. Detta var inte bara en relativt kraftig tillbakagång sedan valet 1968 – en nedgång med 2,4 procentenheter – utan också partiets sämsta val genom tiderna, vilket ledde till en strid om partiledarposten, som Holmberg förlorade mot Gösta Bohman i november 1970.

Holmberg lämnade riksdagen 1972 och var därefter landshövding i Hallands län 1972–1977 och 1978 blev han generalkonsul i Houston i USA och var så tills konsulatet lades ned 1982.

Holmberg var son till redaktör Nils Holmberg och Ingeborg Holmberg, född Johansson. Han var 1952–1972 gift med bibliotekarie Inga Henriksson. Yngve Holmberg är begravd på Galärvarvskyrkogården i Stockholm.

Utmärkelser 

  Kommendör av första klass av Nordstjärneorden, 3 december 1974.

Referenser

Noter

Källor
Anno 1965 till 1968. Förlagshuset Norden och Svenska Dagbladet.
Vem är det : Svensk biografisk handbok 1985, P. A. Norstedt & Söners Förlag, Stockholm 1984  ISSN 0347-3341 s. 497

Moderata samlingspartiets partiledare
Moderata samlingspartiets partisekreterare
Landshövdingar i Hallands län
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för högern
Borgarrådssekreterare i Stockholms stad
Sveriges generalkonsuler i Houston
Svenska moderater
Svenska jurister
Brommabor
Gravsatta på Galärvarvskyrkogården
Födda 1925
Avlidna 2011
Män
Alumner från Stockholms universitet
Bhp

BHP eller bhp kan avse:

 BHP Billiton – ett australienbaserat gruvföretag
 bhp – en enhet för kraftmätning, se Brake horsepower
 bhp – en enhet för kraftmätning, se British horsepower
 BHP – en 9 mm pistol, se Browning Hi-Power
 BHP – brukshundsprov, se Internationella prövningsordningen
Edsvära

Edsvära är en bebyggelse omkring Edsvära kyrka i Edsvära socken i Vara kommun. Mellan 2015 och 2020 avgränsade SCB här i området öster om kyrkan en småort.

Affärsmannen Karl-Erik Bender är uppvuxen i Edsvära, och ligger bakom Stall & Stuteri Palema samt företaget Benders.

Källor 

Tidigare småorter i Sverige
Orter i Vara kommun
Kongolesisk franc

Kongolesisk franc (FC - Franc congolais) är den valuta som används i Kongo-Kinshasa i Afrika. Valutakoden är CDF. 1 Franc = 100 centimes.

Valutan infördes 1997 och ersatte den tidigare Zairen (där 100 sengi = 1 Likuta och 100 Makuta -pluralform av Likuta- = 1 Zaire ) som infördes 1967. 
Vid det senaste bytet var omvandlingen 1 CDF = 100.000 zaire.

Användning
Valutan ges ut av Banque Centrale du Congo - BCC som ombildades 1997 och ersatte den tidigare Banque du Zaïre som ombildades 1971 för att ersätta Banque Nationale du Congo som bildades vid landets självständighet. BCC har huvudkontoret i Kinshasa.

Valörer
mynt: inga Francmynt
underenhet: inga centimesmynt
sedlar: 5, 10, 20 och 50 centimes; 1, 5, 10, 20, 50, 100, 200 och 500 CDF

Externa länkar
 Centralbanken BCC
 CDF sedlar
 Aktuell kurs från XE.com

Kongo-Kinshasas ekonomi
Afrikanska valutor
Kanadensisk dollar

Kanadensisk dollar (C$ - Canadian dollar / Dollar canadien) är den valuta som används i Kanada i Nordamerika. Valutakoden är CAD. 1 dollar = 100 cents.

Valutan infördes år 1858. Den ersatte då såväl det kanadensiska pundet som olika lokala valutor i olika territorier.

Användning 
Valutan ges ut av Kanadas centralbank (; ) som grundades 1934 och har sitt säte i Ottawa.

Valörer 
Mynt: 1 och 2 dollar, 1 (penney), 5 (nickel), 10 (dime), 25 (quarter) och 50 (50¢ piece, half dollar) cent
Sedlar: 5, 10, 20, 50 och 100 dollar

Mynten har alla porträtt av drottning Elizabeth II.

Referenser

Externa länkar 
 Centralbanken BoC  
 CAD sedlar Läst 2017-01-17.
 Historiska och aktuella sedlar från Kanada   

Kanadas ekonomi
Nordamerikanska valutor
Bildanden 1858
Puck (glassar)

Puck ingår i namnet på flera pinnglassar från GB Glace. De första glassarna med puck i namnet var Chokladpuck och Puckstång som var med från starten år 1935. Sedan dess har företaget ofta givit produkter namnet puck. Fram till och med Lakritspuck 1982 var ingen av dessa puck-glassar formad som en ishockeypuck; däremot marknadsfördes GB:s glassar från början med hjälp av en narr-klädd figur (se Puck).

Historik

1930-talet
Sveriges första glasspinne kunde ätas på Stockholmsutställningen 1930, där den gjorde succé. I mars 1935 introducerade Mjölkcentralen Puck, den första glasspinnen i svenska livsmedelsaffärer. Idén kom från USA, där glass redan var en stor konsumentprodukt. Man trodde inte att glass skulle bli någon storsäljare, det var i stället ett sätt att få användning av företagets överskott av mjölkfett.

1960-talet
1960-talet var en storhetstid för pinnglassar från GB med puck i namnet. I 1961 års GB-sortiment fanns tolv glassar, varav hela åtta stycken var "puckar": Puckpinne, Chokladpuck, Puckstång, Nötpuck, Blåpuck, Guldpuck, Storpuck samt Puck i cup (den sistnämnda en vaniljglass med chokladsås i plastskål). När 1969 års utbud presenterades var endast fyra (Storpuck, Nötpuck, Chokladpuck och Puckstång) puckvarianter av de totalt 16 glassarna. De större pinnglassarna började nu få mer specifika benämningar, medan pucknamn kvarstod hos en del mindre pinnglassar – inklusive den korta och tjocka Puckstång och den lilla cylinderformade Chokladpuck. Inflationen hade ännu inte nått GB:s prislistor; Puckstång kostade 50 öre både 1961 och 1969.

Olika Puck-glassar

Storpuck
Nötpuck
Chokladpuck
Pistagepuck med smak av pistasch
Cassatapuck
Punschpuck
Puckstång – rektangulär gräddglasspinne. Den debuterade 1938 (fyra år före GB Glace) som den första pinnglassen i Sverige. Smakerna var vanilj och jordgubb. Den fanns även i päron och kokos. 2014 lanserades den åter som Puckstång Vaniljgräddglass.
Lakritspuck (lanserad 1982, återlanserad under 00-talet)
Guldpuck
Vaniljpuck – ren vaniljglass som har formen av ett rätblock. Glassen började redan säljas 1942 (GB:s startår) och kostade då 55 öre. 2006–2008 återupptog GB den i sitt sortiment.

Se även
Lista över GB-glassar

Källhänvisningar

Heartbrandglassar
Rob Zombie

Rob Zombie, egentligen Robert Bartleh Cummings, född 12 januari 1965 i Haverhill, Massachusetts, är en amerikansk musiker, manusförfattare, filmproducent och regissör. Han är mest känd för att vara grundare av samt sångare och låtskrivare i gruppen White Zombie.

Zombie grundade gruppen White Zombie 1985 med basisten Sean Yseult. Därefter följde en framgångsrik tid med flera album som fick gruppen att sticka ut i den stora vågen av heavy metal-grupper. Det mest framgångsrika albumet blev Astro Creep: 2000 (1995).

Under slutet av 1990-talet började Zombie att inrikta sig mer på andra områden inom musik samt nöjesbranschen i sin helhet. Som soloartist gjorde han bland annat låtarna Superbeast och Dragula, som använts som filmmusik i filmerna The Matrix (1999) och The Watcher (2000), och "Living Dead Girl", i Bride of Chucky (1998). Han skrev ett manus till The Crow: Salvation (2000) och det var också meningen att han skulle regissera och ta hand om musiken i filmen men han hamnade i bråk med producenterna och sparkades från filmen. Manuset han skrev är nu manuset till Legend of the 13 Graves.

År 2003 hade filmen House of 1000 Corpses, som är regisserad av Rob Zombie, premiär. En uppföljare med titeln The Devils Rejects kom 2005. Han har även gjort en remake på John Carpenters skräckfilmsklassiker Halloween, med premiär 2007. Zombie är en stor skräckfilmsälskare och samlar även på posters från filmklassiker, däribland klassiska skräckfilmer och Bröderna Marx-filmer.

Zombie är sedan den 31 oktober 2002 gift med skådespelaren Sheri Moon, som medverkat i alla hans filmer.

Diskografi

Rob Zombie

 (remixalbum)

 (livealbum)
 Release: November 17

 (livealbum)

White Zombie

Filmografi
 - Regissör, kompositör och manusförfattare
 - Regissör, producent och manusförfattare
 - Röstskådespelare
 - Regissör och manusförfattare för kort segment
 - Regissör, producent och manusförfattare
 - Regissör, producent och manusförfattare
 - Regissör, producent och manusförfattare
 - Röstskådespelare
 - Regissör, producent och manusförfattare
 - Röstskådespelare
 - Regissör, producent och manusförfattare

Externa länkar

Officiell webbplats

Amerikanska metalmusiker
Amerikanska metalsångare
Amerikanska filmregissörer
Skräckfilmsregissörer
Födda 1965
Levande personer
Män
Personer i USA under 1900-talet
Personer i USA under 2000-talet
Personer från Haverhill, Massachusetts
Fonetik

Fonetik (grekiska φωνή, foné, ljud) eller ljudlära är vetenskapen om talet, särskilt talljuden. Den ägnar sig åt att beskriva språkljud bland annat hur de bildas (talproduktion), deras fysikaliska egenskaper (akustisk fonetik) och hur de uppfattas och förstås (talperception). En deskriptiv gren sysslar med evolutiv fonetik och är en viktig del av den språkhistoriska vetenskapen. Den normativa fonetiken beskriver de vedertagna uttalen i specifika fall. Nära sammanhängande med fonetiken är studiet av språkljudens funktion i själva språket, fonologin. 

Fonetik är även namnet på en årlig svenskspråkig konferens sedan 1986, där fonetiska och närliggande språkteknologiska ämnen tas upp.

Akustisk fonetik 

Akustiskt fonetik är det experimentella studiet av talet som fysikalisk process, främst mätningar och beskrivningar av de ljudvågor som produceras vid tal. Till skillnad från traditionell transkription av subjektiva hörselintryck används vid akustisk fonetik datorer eller maskiner för att spela in och analysera ljudsignalen. På så sätt kan man se tryckmönster, formanter, brus, etc. i ett ljudspektrum (en avbildning av ljudsignalen vid ett visst ögonblick) eller ett spektrogram (en avbildning av ljud över tid). Dock brukar man vid analysen av akustisk data rita ut segment använda traditionella fonetiska tecken. En stor del av den teoretiska grunden för den moderna akustiska fonetiken utvecklades av Gunnar Fant och lades fram i standardverket Acoustic Theory of Speech Production (1960).

Talperception 
Talperception handlar om människans förmåga att koda av den akustiska signalen och matcha den mot sitt ordförråd. Talsignalen genomgår många omvandlingar på vägen till hjärnbarken för att lyssnaren ska kunna tillgodogöra sig det språkliga innehållet. Trots att det är en mycket komplicerad process går den normalt snabbt och utan ansträngning. Talperceptionens huvudproblem består i att det är mycket svårt att dra skarpa gränser mellan ljud och ord och att de språkliga segmenten kan ha skiftande egenskaper. Under 1960-talet formulerade forskare vid Haskinslaboratoriet i New York den så kallade motorteorin; den innebär att lyssnaren i förväg bildar hypoteser om den inkommande signalen och sedan matchar den mot den faktiska signalen. Dessa forskare menade att det i hjärnan skulle finnas ett särskilt neuralt system som sköter denna process. Kritiker till teorin menar att antagandet bara introducerade ytterligare ett antagande som kräver en förklaring.

Se även 
 Internationella fonetiska alfabetet

Referenser

Noter

Allmänna källor 
 Engstrand, Olle (2007). Fonetik Light, Lund: Studentlitteratur
 Engstrand, Olle (2004). Fonetikens grunder, Lund: Studentlitteratur

Externa länkar 
 En tur i fonetikens marker av Professor Hartmut Traunmüller
 Svenska fonetikkonferenser
 Fonetiklaboratoriet vid Stockholms universitet
Biopsi

Biopsi (från grekiskans βίος, bios, liv, och ὄψις, opsis, seende) eller vävnadsprovtagning innebär tagning av prov från levande kroppsvävnad för undersökning, vanligen i mikroskop och i syfte att ställa diagnos. Större vävnadsbitar kan tas kirurgiskt, så kallad provexcision (px) eller med hjälp av till exempel fiberoptik. För mindre prov används ofta särskilda nålinstrument (nålbiopsi).

Användning 
Biopsier tas för att kunna fastställa diagnos vid misstänkt sjukdom. Ofta rör det sig om att ta vävnadsprover från misstänkta tumörer för att fastställa en cancerdiagnos, från njuren vid nefrotiskt eller nefritiskt syndrom eller från fettvävnad vid misstanke om amyloidos.

Analys 
En av de vanligaste metoderna för analys av biopserat material är genom mikroskopi. Vävnaden fixeras då vanligen i formalin vilket gör att vävnadsprovet bevarar sin struktur och förhindrar förruttnelse, och inbäddas därefter i paraffin. Provet snittas därefter och monteras på objektglas. Vävnadssnittet kan därefter färgas, exempelvis med hematoxylin och eosin, eller med immunhistokemi. Det färdiga provet analyseras slutligen av en specialistläkare i klinisk patologi och cytologi som ställer diagnos.

Biopsier kan även användas för mikrobiologisk odling, för att fastställa vilken bakterie som ligger bakom en infektion. Detta förfarande är vanligt exempelvis vid protesinfektioner.

Källor 
Biopsier, Cancerfonden. Läst 5 juli 2014

Externa länkar 

Kirurgisk diagnostik
Internmedicin
Dermatologi
Ört

En ört (latin: herba) är en växt med oförvedad stam. Motsatsen till en örtartad växt kallas vedartad.

Örtens ovanjordiska delar vissnar oftast bort vid vegetationsperiodens slut eller sedan den förökat sig med frösättning. Tvååriga och fleråriga örter (bienner respektive perenner) överlever med stammar och rötter i marken; ibland har de kvarsittande blad och frön. Ettåriga örter (annueller) överlever endast genom frön. 

Det finns även örter som inte vissnar ner utan är städsegröna. Gemensamt är att de bildar inget eller endast lite lignin i sina stjälkar.

Ett antal örter har blad, blommor eller stjälkar som används färska eller torkade för smaksättning eller garnering av mat. I vissa sammanhang särskiljs örter från "egentliga kryddor" som används för att smaksätta eller färga mat men inte består av blad, blommor eller stjälkar utan av frön, frukter, bark eller andra växtsubstanser.

Se även 
 Buske
 Krydda
 Medicinalväxt

Referenser 

 
 

Botanik

fa:گیاهان دارویی و معطر
Cortado

Cortado är det spanska namnet på en espresso med mjölk och dricks mest i Spanien, Portugal och på Kuba. Cortado på spanska betyder skuren, delad. Cortado består av en ungefär hälften ångad mjölk eller kondenserad mjölk och espresso, varför motsvarigheten på italienska är något mellan caffe macchiato som bara är märkt med lite skum och en cappuccino som innehåller ångad mjölk och rikligt med skum på toppen.

På vissa caféer (sällsynt) kallas denna dryck även för "Handfast Special" eller "Handfast". 

Kaffe
Macchiato

Macchiato kan syfta på:
 Caffè macchiato – en espresso med lite ångad mjölk på toppen
 Latte macchiato – en kaffedryck som består av ångad mjölk med en skvätt espresso som hälls i ovanpå
 Macchiato – i notskrift i princip en synonym med marcato
Café au lait

Café au lait är franska för "kaffe med mjölk". Exakt vad man får om man beställer en café au lait kan variera från en plats till annan, men en relativt vanlig tolkning är "lika delar starkt kaffe och varm mjölk". I Sverige betyder det vanligtvis bryggkaffe med varm mjölk

I Frankrike betyder det i allmänhet espressokaffe med ångad mjölk, dock inte skummad som i en cappuccino. En café au lait kallas också i Frankrike ofta för café crème. En italieninspirerad kall variant är caffè freddo (freddo betyder 'kall' på italienska) som görs av kallt (starkt) kaffe med mjölk och socker.

På 1980-talet bedrev de svenska mjölkproducenterna en kampanj för att öka mjölkkonsumtionen. Då lanserades café au lait över stora delar av Sverige genom reklam, samt ute i matvarubutikerna. Logotypen för kampanjen var ordet Café au lait skrivet i rött, vitt och blått, efter franska trikoloren. Eftersom espresso och mjölkskummare var ovanligt i Sverige på den tiden blev det bryggkaffe med varm mjölk som serverades.

Se även
 Caffe latte

Externa länkar
En fallstudie om Caffelattens popularitetsförlopp från Växjö Universitet

Kaffe
Ndebele

Ndebele kan syfta på:

 Ndebele – folkgrupp i Zimbabwe, se Matabele (folk)
 Ndebele (folk) – folkgrupp i Sydafrika
Nordndebele – ett bantuspråk, talas av etniska matabele
Sydndebele – ett bantuspråk, talas främst i Sydafrika
James Hunt

James Simon Wallis Hunt, född 29 augusti 1947 i Belmont i Sutton i London, död 15 juni 1993 (i en hjärtinfarkt) i Wimbledon i London, var en brittisk racerförare. 
 
James Hunt blev världsmästare i formel 1 . Efter karriären blev Hunt TV-kommentator. Hunt var den som drog Ronnie Peterson ur hans brinnande bil efter kraschen vid starten av Italiens Grand Prix 1978. Hunt lämnade formel 1 efter Monacos Grand Prix 1979.

Hunt, som även var känd för sin utsvävande och okonventionella livsstil, bodde i Marbella under sina aktiva år. Han var gift två gånger; hans första hustru, Suzy Miller, gifte om sig med skådespelaren Richard Burton.

F1-karriär

I populärkulturen 
Hunt porträtteras av Chris Hemsworth i filmen Rush från 2013, som speglar rivaliteten mellan Hunt och Niki Lauda under formel-1 säsongen 1976.

Källor

Noter 

Födda 1947
Avlidna 1993
Brittiska racerförare
Brittiska Formel 1-förare
McLarenförare
Formel 1-racevinnare
Formel 1-racevinnare under 1970-talet
Världsmästare i formel 1
Män