Limhamn

Limhamn är en stadsdel i Malmö, numera ingående i stadsområde Väster. Den har rötter som egen ort sedan 1500-talet. Den tidigare cementtillverkningen och kalkbrytningen i Limhamns kalkbrott, som en gång utgjorde grunden för Limhamns expansion, är numera nedlagd.

Historik 
Limhamn nämns första gången 1522 (som Limnøhaffuen) och omnämns under 1500-talet i flera danska skrifter. Namnet Limhamn kommer från ordet "lim" som är ett gammalt ord för kalk (i engelskan finns det kvar som "lime"). Från 1622 finns ett dokument som visar att tre holländare erhöll privilegium av Kristian IV att anlägga ett kalkbruk på platsen. Bruket kom att drabbas hårt av konflikterna mellan Sverige och Danmark. Genom beslut i kammarkollegium 1785 kom familjen Suell att få äganderätt till kalkbruket. Nuvarande Limhamn bebyggdes vid 1800-talets början. Först 1825 började man fiska, 1850 byggdes en skola. Fiskeläget Limhamn förvandlades under 1800-talets slut till ett betydande industri- och gruvsamhälle. 27 augusti 1886 inrättades Limhamns municipalsamhälle inom Hyllie kommun. År 1889 tillkom Malmö-Limhamns järnväg (MLJ, i folkmun kallad ”Sillabanan”), och samma år startade Skånska Cement AB en fabrik i Limhamn, vilken kom att utvecklas mycket snabbt under ledning av R.F. Berg, även kallad "Limhamnskungen". En stadsplan som lades ut för Limhamn 1888 stadgade att kvarteren skulle byggas efter ett rutnätsmönster enligt samtida stadsplaneringsmodell, men att större delen av husen skulle vara gathus istället för hyreskaserner. R.F. Berg var under denna tid mycket drivande personlighet inom egnahemsrörelsen som började växa fram vid denna tid, och syftet var att varje fiskare eller arbetare skulle kunna äga sin egen bostad. 

Från 7 juni 1901 omfattade municipalsamhället även en del av Fosie kommun. År 1906 ombildades municipalsamhället och hela Hyllie kommun till Limhamns köping, vilken 1915 inkorporerades av Malmö stad. Samma år färdigställdes Malmö stads spårvägars linje 4 till Limhamn och Sibbarp, varvid den tidigare mycket lönsamma persontrafiken på MLJ nedlades.

Stadsdelen fortsatte att byggas ut mot söder och mot Malmö. Längs med kusten vid Ribersborgsstranden uppstod kvarter av patriciervillor som beboddes av Malmös förmögna borgare. Uppkomsten av spårvägslinje in mot staden Malmö gagnade även villabebyggelse längs med Erikslustvägen och Linnégatan och gjorde att Limhamn och Malmö till sist hade vuxit samman helt i mitten av 1900-talet. Samtidigt fortgick utbyggnaden av industrierna vid kusten, kalkbrottet utvidgades successivt liksom cementtillverkningen och ett industriområde som etablerades på utfyllnadsmark mot havet. Under världskrigen pågick omfattande militärproduktion på Ön och på fastlandet. Bland annat tillverkade AB Flygindustri en tid militärflygplan på Ön.

Efterkrigstiden betydde fortsatt expansion, både för industrierna i området och för bostadsbebyggelsen. Trots att Linnégatan och några av tvärgatorna till denna gata försågs med mer stadsmässigt liknande flerbostadshus, fortsatte den mesta bostadsbyggnationen att vara villor och egnahem.

År 1973 upphörde spårvägstrafiken och ersattes med bussar. Mellan kalkbrottet och cementfabriken fanns en järnväg som delade av samhället i två delar. Då den enbart användes av Kalkbrottet / Cementfabriken fick den snabbt smeknamnen ”Brottets bana”. Järnvägen drogs om på 1980-talet (det s.k. ”Genombrottet” då man även förlängde Kalkbrottsgatan från Linnégatan till Limhamnsvägen). Dock lade man ner kalkbrytningen totalt cirka 10 år därefter och banan trafikerades då inte längre. Kalkbrottet stängdes för gott 1994 men den stora produktionen upphörde redan i slutet av 1980-talet. Under 2011 har rälsen tagits bort och den gamla järnvägssträckningen har nu blivit en lummig vandringsled / stig. En färjelinje till Dragør fanns 1960–1999 och var en av de mest trafikerade färjelinjerna mellan Sverige och utlandet.

1900 hade Limhamn 5 304 invånare.

Gamla Limhamn 

Gamla Limhamn är ett delområde i stadsdelen Limhamn-Bunkeflo. Bebyggelsen är blandad, men en hel del är gathus från slutet av 1800-talet. I Gamla Limhamn ligger före detta Tegnérskolan, där i dag Limhamns konsthall ligger, som drivs av Limhamns konstförening, och även Tegnérs Förskola. Limhamns Torg ligger i direkt anslutning till gamla Limhamn, och är ett populärt torg med lekplats samt höst- och julmarknader.

Limhamns Museum är ett soldattorp från början av 1800-talet. Torpet ligger vid Limhamnsvägen nära Hylliekroken, och var bebott fram till 1956. Samma år bildades Limhamns Museiförening, som 1959 övertog soldattorpet.

Hästspårväg
Mellan 1 juli 1900 och september 1914 drev AB Stranden en hästspårväg mellan Limhamns station och kallbadhuset vid Sibbarp. Trafiken gick endast sommartid.

Näringsliv

Bankväsende
En egen sparbank för Limhamn, Limhamns sparbank, grundades 1916 och uppgick 1943 i Malmö sparbank. Även Oxie härads sparbank har haft kontor i Limhamn. Dessa uppgick med tiden i Swedbank.

Bankaktiebolaget Södra Sverige hade kontor i Limhamn åtminstone från år 1902. Denna bank blev senare en del av Svenska Handelsbanken som alltjämt har kontor i Limhamn.

Sport 
Limhamn har fyra fotbollslag, Hyllie IK, LB07, Limhamns FF (Limhamns Fotbollsklubb) och LFC (Limhamn Football Club). Limhamn har en brottarklubb, Limhamns BK, en schackklubb Limhamns SK och en ishockeyförening, Limhamn HK. Sedan december 2018 finns även handbollsklubben HF Limhamn.

I Limhamn finns även Limhamns Budocenter som fungerar som en samlingsplats för olika kampsporter. I nuläget finns Ju-jutsu, Aikido och Taekwondo på Limhamns Budocenter. Där finns även ett fullt utrustat gym, kontorslokaler och undervisningsrum.

Kända personer från Limhamn 
 Louise Epstein, journalist
 Karin Laserow, antikhandlare
 Jan Troell, regissör
 Pernilla Winberg, ishockeyspelare
 Rebecca Zadig, sångerska
 Johan Richthoff, brottare
Märta Stenevi, politiker (MP)

Se även 
Limhamns hamnområde
Ön
AB Stranden

Referenser 

Malmö - Limhamn Länsstyrelsen Skåne
Malmö Industristaden
Limhamns Historia

Vidare läsning

Externa länkar 
 Bebyggelseregistrets miljöbeskrivning

Limhamn-Bunkeflo
Fiskelägen
Sveriges industrihistoria