kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
1644

1644 (MDCXLIV) var ett skottår som började en fredag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
9 januari – Svenskarna besegrar danskarna i slaget vid Kolding.
Januari – Jylland besätts av svenska trupper.

Februari 
Februari och mars – Gustav Horn infaller i Skåne och erövrar Landskrona och Helsingborg.
28 februari – Nederländernas ockupation av Maranhão upphör.
Våren – Svenskarna ockuperar Jämtland, men landskapet återgår snart i danska händer.

Maj 
16 maj – Svenskarna besegras av danskarna i sjöslaget vid Lister Dyb.
27 maj – Slaget om Shanhaiguan resulterar i att Mingdynastin faller och Qingdynastin tar makten över Kina.

Juni 
Sommaren – Norrmännen under Hannibal Shested sticker Vänersborg i brand men misslyckas med att erövra Göteborg.

Juli 
1 juli – Sjöslaget vid Kolberger Heide i Keilbukten mellan den svenska (under ledning av Clas Fleming) och danska flottan slutar oavgjort.
24–30 juli (GS) – Fransmännen besegrar kejsarens trupper i slaget vid Freiburg.

September 
15 september – Sedan Urban VIII har avlidit den 29 juli väljs Giovanni Battista Pamphili till påve och tar namnet Innocentius X.

Oktober 
13 oktober – Svenska flottan besegrar den danska i sjöslaget vid Femern och kan kapa de flesta danska fartygen.

November 
23 november – Svenskarna besegrar kejsarens trupper i slaget vid Jüterbog.

December 
8 december – Kristina blir myndig och regerande svensk drottning.
22 december – Svenskarna besegras av danskarna i slaget på Bysjöns is.
23 december – Svenskarna besegrar kejsarens trupper i slaget vid Magdeburg.

Okänt datum 
Lotsåldermannen Johan Månsson gör en kartbok över Stockholms skärgård och Östersjön.
I Sverige införs mynt av plåt. Samtidigt har silver- och koppardalerns värde utkristalliserat sig till att 1 daler silvermynt är värt 2,5 daler kopparmynt.

Födda 
 11 april – Maria Johanna av Savojen, italiensk regent. 
21 april – Conrad Reventlow, dansk statsman och adelsman, Danmarks storkansler 1699–1708.
12 augusti – Heinrich Biber, österrikisk tonsättare och violinist.
28 september – Ole Rømer, dansk astronom och ämbetsman.
26 oktober – Mattias Steuchius, professor i logik och metafysik, svensk ärkebiskop 1714–1730.

Avlidna 
21 april – Torsten Stålhandske, finländsk militär.
13 juli – Peder Gustafsson Banér, svenskt riksråd.
29 juli – Urban VIII, född Maffeo Barberini, påve sedan 1623.
27 augusti – Katarina av Brandenburg, regerande furstinna av Transsylvanien 1629-1630.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1483

1483 (MCDLXXXIII) var ett normalår som började en onsdag i den Julianska kalendern).

Händelser

Januari 
 13 januari – Ett kungavalsmöte hålls i Halmstad och några veckor senare väljs kung Hans till dansk och norsk kung där.

Februari 
 3 februari – Vid drotsen Jon Svalesson Smörs död väljs den danske kungen Hans även till kung av Norge.

April 
 9 april – Vid Edvard IV:s död efterträds han som kung av England och herre över Irland av sin 12-årige son Edvard V. Hans farbror Rikard fungerar som hans förmyndare, innan denne efter två och en halv månad avsätter honom.

Maj 
 18 maj – Hans kröns till dansk kung i Köpenhamn.

Juni 
 25 juni – Den engelske kungen Edvard V blir avsatt av sin farbror Rikard, som själv utropar sig till kung av England och herre över Irland under namnet Rikard III. Edvard blir tillsammans med sin bror Rikard inspärrad i Towern i London, där de unga pojkarna senare under året blir mördade på Rikard III:s order.

Juli 
 6 juli – Rikard III kröns i Westminster Abbey till kung av England, den siste av den yorkiska grenen av huset Plantagenet.
 20 juli – Hans kröns till norsk kung i Trondheim.

September 
 September – På ett möte i Stockholm försöker Ivar Axelsson (Tott) avsätta Sten Sture och ersätta honom med Arvid Trolle, vilket dock misslyckas.
 7 september – På mötet antas en överenskommelse, "Kalmar recess".

December 
 21 december – Efter att tidigare under året ha upprättat Sveriges första boktryckeri i Stockholm utger Johan Snell denna dag Sveriges första kända tryckta bok, Dyalogus creaturarum moralizatus (Skapelsens sedelärande samtal).

Okänt datum 
 Hans erkänns mot Sten Sture den äldres vilja som Sveriges kung på ett rådsmöte i Kalmar.
 Detta eller föregående år gör bönder i södra Västergötland uppror mot skatteförtrycket och gör i princip Marks och Kinds härader självständiga till 1486.
 En fjärde utgåva av Luigi Pulcis renässansepos om jätten Morgante utges i Florens, den så kallade Morgante maggiore, utökad med fem sånger till sammanlagt 28.
 De första två delarna av Matteo Maria Boiardos italienska renässansepos Orlando innamorato (Den förälskade Roland) utges.

Födda 
 6 april – Rafael, italiensk konstnär och arkitekt.
 16 oktober – Gasparo Contarini, italiensk kardinal och diplomat.
 10 november – Martin Luther, tysk reformator.
 Jacobus de Dacia, son till kung Hans.
 Agostino Busti, lombardisk bildhuggare.
 Felice della Rovere, påvlig diplomat och utomäktenskaplig dotter till Julius II.

Avlidna 
 3 februari – Jon Svalesson Smör, norsk drots sedan året innan.
 9 april – Edvard IV, kung av England och herre över Irland 1461–1470 och sedan 1471.
 3 maj – Lars Axelsson (Tott), svensk-dansk riddare och svenskt riksråd, hövitsman på Viborgs slott sedan 1481.
 13 juni – Rikard Grey, engelsk adelsman, avrättad efter ett kuppförsök.
 25 juni – Anthony Woodville, engelsk adelsman, hovman och författare.
 6 juli – Edvard V, kung av England och herre över Irland 9 april–25 juni detta år (troligen död detta datum).
 30 augusti – Ludvig XI, kung av Frankrike sedan 1461.
 Jeonghui, koreansk drottning och regent.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1546

1546 (MDXLVI) var ett normalår som började en fredag i den Julianska kalendern.

Händelser

April 
 5 april – Linköping drabbas av en stadsbrand.

Maj 
 18 maj – Linköping drabbas av ytterligare en stadsbrand.

December 
 15 december – Ekenäs i Finland får stadsprivilegier.

Födda 
 25 mars – Veronica Franco, italiensk poet.
 14 december – Tycho Brahe, dansk astronom.
 Josina II von der Marck, regerande furstlig abbedissa av Thorn. 
 Dorothea av Danmark, hertiginna (1562-92) och regent (1592-96) av Braunschweig-Lüneburg.

Avlidna 
 6 februari – Sofia av Liegnitz, kurprinsessa av Brandenburg.
 18 februari – Martin Luther, tysk reformator.
 1 augusti – Pierre Favre, fransk jesuit och teolog.
 3 augusti – Antonio da Sangallo d.y., italiensk arkitekt.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Bröderna Karamazov

Bröderna Karamazov (ryska: Братья Карамазовы, Bratja Karamazovy) är en roman av Fjodor Dostojevskij som utkom 1879–1880. Den var författarens sista stora verk. 

Romanen handlar om de tre bröderna Karamazov, alla representerande tre typer av ungdomar. Dessa är 

 Aljosja, den fromme troende
 Ivan, den intellektuelle och tvivlande
 Dmitrij, livsnjutaren.

Mordet på deras far, Fjodor Karamazov, bildar ramen för romanen.

Se även 
 Världsbiblioteket

Referenser

Externa länkar 
 Bröderna Karamazov  (Ryska statsbiblioteket)

Skönlitteratur 1880
Romaner av Fjodor Dostojevskij
Romaner som blivit film
1517

1517 (MDXVII) var ett normalår som började en torsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

April
 30 april – Evil May Day eller Ill May Day var ett främlingsfientligt upplopp som ägde rum i april 1517 mot utlänningar bosatta i London.

Augusti 
 4 augusti – Den danska flottan, under ledning av Gustav Trolles farbror Joakim, landsätter en här vid Stockholm.
 15 augusti – Hären anfaller och förstör Västervik, men slås tillbaka i slaget vid Vädla.
 25 augusti – Egypten blir en provins i Osmanska riket.

Oktober 
 31 oktober – Martin Luther anslår 95 teser på slottskyrkans port i Wittenberg, vilket blir inledningen till reformationen. Han angriper bland annat avlatshandeln inom Romersk-katolska kyrkan.

November 
 Ett svenskt riksmöte hålls, varvid Sten Sture den yngre och riksråden beslutar om ärkebiskopen Gustav Trolles avsättning och Stäkets rivning rivning.
 23 november – Riksmötet avslutas med att ständerna beslutar om Gustav Trolle avsättning som svensk ärkebiskop.

December 
 December – Gustav Trolle kapitulerar och ger sig fången efter belägringen av Almare-Stäkets borg.

Okänt datum 
 Kaffet kommer till Europa. Dess popularitet dröjer dock i ett par hundra år.

Födda 
 1 maj – Svante Sture d.y., svensk greve och friherre, riksmarsk från 1560 eller 1561 till 1564.
 16 juli – Frances Brandon, engelsk tronarvinge.

Avlidna 
12 februari – Katarina av Navarra, drottning av Navarra.
 15 mars – Jaime Serra I Cau, spansk kardinal.
 21 september – Dyveke Sigbritsdatter, älskarinna till Kristian II.
 23 december – Tjede Peckes, frisisk hjältinna och fanbärare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1716

1716 (MDCCXVI) var ett skottår som började en onsdag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari 
 Februari – Karl XII insätter Georg Heinrich von Görtz som styresman över rikets inre förvaltning.
 25 februari–19 april – Karl XII:s första anfall mot Norge genomförs. Man erövrar Kristiania, men i övrigt inte mycket.

April 
 8 april – Wismar, Sveriges sista besittning i Tyskland, kapitulerar.

Maj 
 29 maj – Fältherren Carl Piper dör i rysk fångenskap.

September 
 6 september – Karl XII tar sitt högkvarter i Lund, för att inte komma för långt från sina fiender på kontinenten.
 September – Tsar Peter den store anländer till Köpenhamn. En rysk-dansk landstigning i Skåne planeras i samma månad.

Okänt datum 
 Görtz förhandlar om fred i Nederländerna och Frankrike.
 En schism uppstår i den svenska tronföljdsfrågan: Görtz verkar för att den avsatte hertigen av Holstein skall efterträda Karl XII, medan en annan krets förespråkar kungens syster, Ulrika Eleonora.
 En skrift med titeln Les Anecdotes de Suède (Historier från Sverige) utges. Den anonyme författaren skildrar den politiske historien under Karl XI. Kungen prisas för införandet av enväldet, medan Johan Gyllenstierna anklagas för att ha velat återinföra valkungadömet, som en svensk Oliver Cromwell.
 Karl XII:s egenhändigt instiftade skatteverk, kontributionsränteriet, börjar trycka upp räntelösa statsobligationer med sedelfunktion. Man präglar också nödmynt av koppar. Den ekonomiska politiken under Karl XII:s sista år har starka drag av statskontroll och planhushållning.
 Erik Dahlberghs byggnadshistoriska verk Suecia antiqua et hodierna med 350 kopparstick ges ut.
 Den svenska fästningen Kajaneborg sprängs.
 Christopher Polhem och Emanuel Swedenborg grundar Sveriges första vetenskapliga tidskrift, Daedalus hyperboreus (Den nordlige Daidalos).
 Staden Omsk i Sibirien grundas.

Födda 
 30 januari – Carl Fredrik Adelcrantz, svensk friherre och arkitekt.
 6 mars – Pehr Kalm, svensk, Carl von Linnés lärjunge, professor.
 26 april eller 24 juni – Sara Elisabeth Moraea, gift med Carl von Linné.
 17 juli – Joseph Marie Vien, fransk målare.
 5 augusti – Ulrik Scheffer, svensk greve, generallöjtnant, ambassadör och riksråd samt kanslipresident 1772–1783.
 26 december – Thomas Gray, brittisk poet.

Avlidna 
 24 februari – James Radclyffe, 3:e earl av Derwentwater och William Gordon, 6:e viscount Kenmure, engelska jakobiter (avrättade).
 29 februari – Jacob Reenstierna den yngre, svenskt kungligt råd, ämbetsman. 
 29 maj – Carl Piper, svensk greve.
 2 november – Engelbert Kaempfer, tysk läkare och forskningsresande.
 14 november – Gottfried Wilhelm von Leibniz, tysk filosof och matematiker.
 Jakob Fredrik Below, svensk läkare.
 Zaydana, inflytelserik hustru till sultanen av Marocko

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1646

1646 (MDCXLVI) var ett normalår som började en måndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Mars 
31 mars – Stillestånd sluts mellan Sverige och Sachsen i Eulenburg.

April 
April – Carl Gustav Wrangel blir ny svensk överbefälhavare.

Augusti 
Augusti – Svenska hären förenar sig med den franska under Turennes ledning i Hessen.

Oktober 
29 oktober – Frankrike ockuperar Porto Longone.

Okänt datum 
Vadstena Krigsmanshus, ett slags sjukhus för krigsskadade, tas i bruk först nu, trots att det inrättades redan av Gustav II Adolf.
Nya grevskap och friherreskap bildas i Finland, vilket göra att fler skattebönder hamnar under adelns förmyndarskap.

Födda 
15 april – Kristian V, kung av Danmark och Norge 1670–1699.
16 april – Jules Hardouin-Mansart, fransk arkitekt.
5 juni – Elena Cornaro Piscopia, italiensk matematiker.
1 juli – Gottfried Wilhelm von Leibniz, tysk filosof och matematiker.
14 augusti – John Flamsteed, engelsk astronom.
Giacinto Calandrucci, italiensk målare.
 Madeleine Boullogne, fransk målare.

Avlidna 
4 eller 24 februari – Anders Bure, svensk generalmatematikus, krigsråd, den svenska kartografins fader. 
8 augusti – Johannes Rudbeckius, svensk biskop.
29 november – Laurentius Paulinus Gothus, svensk ärkebiskop sedan 1637.
Ann Cunningham, skotsk adelsdam och arméledare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1688

1688 (MDCLXXXVIII) var ett skottår som började en torsdag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

November 
5 november – Den engelsk-skotsk-irländske kungen Jakob II:s svärson Vilhelm III landstiger i Torbay i England, vilket inleder den ärorika revolutionen.

December 
23 december – Jakob II blir under den ärorika revolutionen avsatt som kung av England, Skottland och Irland. Två månader senare väljs hans dotter Maria II och hennes man Vilhelm III båda till regenter över länderna.

Okänt datum 
 Karl XI kungör att reduktionen skall utökas till de livländska provinserna, trots den livländska lantdagens protester.
 Gripenhielms generalkarta över det svenska riket i dess helhet (skala 1:3 miljoner) utkommer.
 Nicodemus Tessin d.y. får i uppdrag av Karl XI att ge ny gestalt åt slottet Tre kronor.
 Kaffe börjar serveras offentligt i Stockholm för första gången.
 Ett förbud utfärdas i Sverige mot att "sjunga liken ur husen". Liksång blir endast tillåtet på kyrkogårdar.
 I en förordning omnämns choklad för första gången i Sveriges historia.

Födda 
 23 januari – Ulrika Eleonora, regerande drottning av Sverige 1718–1720 och drottning av Sverige 1720–1741, gift med Fredrik I.
 29 januari – Emanuel Swedenborg, naturvetenskapsman, bibeltolkare och teosof.
 4 februari – Pierre de Marivaux, fransk författare.
 14 mars – Anna Maria Garthwaite, brittisk textildesigner. 
 21 maj – Alexander Pope, brittisk författare.

Avlidna 
 9 mars – Claude Mellan, fransk gravör och målare.
 29 april – Fredrik Vilhelm I av Brandenburg, kurfurste av Brandenburg
 Henry Morgan, brittisk pirat.
 Anne Chabanceau de La Barre, fransk hovsångerska; även den första hovsångerskan vid svenska hovet.
 Inayat Zakiatuddin Syah, regerande sultaninna av sultanatet Aceh.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Gud låter sina trogna här

Gud låter sina trogna här -  psalm om änglarna av Georg Reimann, publicerad 1639 (orig. Aus Lieb lässt Gott der Christenheit). Psalmen översattes till svenska av den mycket änglaintresserade Jesper Swedberg 1694 och infördes i 1695 års psalmbok.

Melodin är en tysk folkvisa från Wittenberg 1533 (F-dur, 2/2) och använd även till psalmen Ditt ord, o Jesus, skall bestå. Enligt 1697 års koralbok användes melodin även till psalmen Var man må nu väl glädja sig (nr 219) som i Den svenska psalmboken 1986 anges att dess tonsättning är komponerad 1524. Andra psalmer som då använde samma melodi är: Dig, Jesus, vare evigt pris (nr 21), Gud är vår starkhet och vårt stöd (nr 57), Ditt namn, o Gud, jag lova vill (nr 106), Du själv förordnat, store Gud (nr 200) och Mitt hierta nu fast gläder sigh (nr 304).

Melodin trycktes i Geistliche Lieder av boktryckaren Joseph Klug i Wittenberg 1535.

När Johan Olof Wallin gav ut sitt Förslag till svensk Psalmbok 1816, hade han bearbetat psalmen. Bl.a. är det Wallin som infört variationen barndomsdag, ungdomsdag, ålderns dag, dödens dag, stora dag — i originalet liksom i Svedbergs översättning stod det i stället nu är de helga änglars dag i varje strof.

Publicerad som
Nr 195 i 1695 års psalmbok under rubriken Om de heliga englar med titeln "Gud låter här sin Kristenhet"
Nr 35 i 1819 års psalmbok under rubriken "Skapelsen och försynen. Änglarna. De förnämsta skapade varelserna."
Nr 439 i Sionstoner 1889 under rubriken "Psalmer".
Nr 216 i Svensk söndagsskolsångbok 1908 under rubriken "Änglavård".
Nr 362 i Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 den under rubriken "Änglavård".
Nr 142 i 1937 års psalmbok under rubriken "Den helige Mikaels dag".
Nr 240 i Sionstoner 1935 under rubriken "Mikaelidagen" 
Nr 167 i Den svenska psalmboken 1986, 1986 års Cecilia-psalmbok, Psalmer och Sånger 1987, Segertoner 1988 och Frälsningsarméns sångbok 1990) efter en bearbetning av Anders Frostenson under rubriken "Den helige Mikaels dag" samt
Nr 483 i Den svenska psalmboken 1986, i en friare översättning, Guds änglar är hans sändebud, av Olov Hartman, med ett återkommande "det är Guds änglars dag i dag".
Nr 124 i Finlandssvenska psalmboken 1986 under rubriken "Mikaelidagen" med en annan text och melodi än i Den svenska psalmboken.
Nr 18  i Lova Herren 1988 under rubriken "Guds godhet och fadersomsorg".
Nr 369 i Lova Herren 2020 under rubriken "Trygghet och förtröstan".

Se även
Gud vare tack och ära

Externa länkar
Hos Svenska Akademien återfinns psalmtexten från 1695 i "Den gamla psalmboken" i PDF
Hos Sibelius-Akademin återfinns noterna enligt 1695 års melodi till Hwar man må nu wäl glädia sigh, där det framgår att förebilden är: "Nun freut euch, lieben Christen g'mein / Es ist gewisslich an der Zeit".

Tyska psalmer
Georg Reimann

Georg Reimann, född 1570 i Leobschütz, död 10 juni 1615 i Königsberg, var en tysk psalmförfattare.

Biografi
Reimann var professor i Königsberg. Han finns representerad i Den svenska psalmboken 1986 med originaltexterna till ett verk som är underlag för två psalmer (nr 167 och 483)

Psalmer
Gud låter sina trogna här är en översättning av den tyska psalmen Aus Lieb lässt Gott der Christenheit (1695 nr 195, 1986 nr 167) och dess omgjorda version:
Guds änglar är hans sändebud (1986 nr 483) omarbetad av Olov Hartman
Gud vare tack och ära (1695 nr 196, 1937 nr 143)

Referenser

Noter 

Tyska psalmförfattare
Tyska professorer
Personer från Schlesien
Födda 1570
Avlidna 1615
Män
Ugglan
Överstelöjtnant

Överstelöjtnant (förkortning: övlt) är en officer med grad mellan överste och major.

Sverige 
Överstelöjtnanter har kompetensnivå 3 i den svenska försvarsmakten. En överstelöjtnant med särskild tjänsteställning har dock kompetensnivå 2. Graden överstelöjtnant används inom Armén, Flygvapnet och Amfibiekåren. I Flottan motsvaras graden av kommendörkapten.

Graden och antalet officerare i graden är ett arv från tiden då Sverige hade ett invasionsförsvar bestående av runt 1000 bataljoner vilket krävde ett motsvarande antal majorer och överstelöjtnanter. Efter försvarsbeslutet 2009 har Sverige åtta bataljoner och ett överskott på 3000 officerare med majors grad och uppåt utan bataljonchefserfarenheter eller ens erfarenhet av att truppföra på kompanichefsnivå. En övervägande antal överstelöjtnanter arbetar därför med administration och en mycket liten del av dessa ansvarar för eller biträder den ansvarige med grundutbildningen av ett antal kompanier (3 till 4 stycken). 

I mars 2008 fanns det i Sverige 976 överstelöjtnanter.

Gradbeteckningar

Historik 
En överstelöjtnant har ursprungligen varit ställföreträdande regementschef och överstens ställföreträdare. Under invasionsförsvarets dagar var, på de regementen som utbildade en bataljon, chefen för denna så kallade utbildningsbataljon, en överstelöjtnant. Även dennes ställföreträdare kunde vara överstelöjtnant (annars major). Under nedbantningen av invasionsförsvaret kunde i sällsynta fall livkompaniets chef ha denna grad. Chefer för utbildningskompanier (tillika på regementets fysiska byggnader) var normalt annars majorer och under 1950- och 1960-talen även kaptener. Ju mindre den svenska armén blev under perioden 1970-1995, desto större blev överskottet på högre officerare, förr benämnda regementsofficerare (major, överstelöjtnant, överste samt överste av 1:a graden). 

Under karolinertiden ansvarade överstelöjtnanten dessutom för en av regementets bataljoner under strid. Fram till 1980-talet var överstelöjtnant placerad som bataljonschef eller ställföreträdande brigadchef med ofta förekommande förbandsövningar på bataljons- och brigadnivå. På den tiden motsvarade graden i stort sett en amerikansk Major eller Lieutenant Colonel.

Referenser 

Militära grader i svenska armén
Militära grader
Överste

Överste (förkortning: öv) är en militär officersgrad med högsta eller näst högsta rangen under generalsgrader.

Sverige
Graden överste motsvarar internationellt nivå OF-5. En överste har typbefattning som regements- eller flottiljchef.

I svenska flottan motsvaras graden av kommendör.

Regementschef
Regementschef är i regel en officer av överstes grad och benämning för högsta regementsofficersgraden. Benämningen, stundom i förbindelsen här-överste och även general-överste, är lika gammal som stående trupper; alltså från slutet av medeltiden. Under de värvade truppernas bästa tid, 1500- och 1600-talen, erhöll en berömd krigsman i uppdrag att värva ett regemente och ställdes då såsom överste i spetsen för detsamma. Regementet var sålunda överstens tillhörighet; häri utnämnde han bland annat dess officerare. I den mån värvningen övertogs omedelbart av staten, började överstarna tillsättas av kungen liksom övriga officerare. Ännu i dag är regementschefen i regel överste.

Gradbeteckningar

Sverige

Europa

Övriga världen

Se även
 Överste av 1:a graden

Källor

Militära grader i svenska armén
Militära grader
Kapten

Kapten (förkortning: kn) är en militär officersgrad med tjänsteställning mellan major/örlogskapten och löjtnant. Under medeltiden och fram till 1600-talet användes i Sverige titeln hövitsman (jämför tyska Hauptmann), vilket under 1700-talet med fransk påverkan ändrades till kapten (jämför franska capitaine).

Sverige
I fredstid idag ansvarar en kapten för utbildningen av ett kompani rekryter. Ett mindre antal tjänstgör som plutonchef under utländska uppdrag eller beredskap. Kompetensnivå 5 i svenska försvarsmakten.

I "invasionsförsvaret" fram till slutet av 1990-talet var en kapten i armén normalt chef för ett grundutbildnings- eller krigsförbandskompani, i vissa fall ställföreträdande chef för en krigsorganiserad bataljon. Reservofficerare utbildades främst fram till kaptensgraden på grund av det stora behovet av kompanichefer i krigsorganisationen.

En svensk armékapten som utbildar soldater i dag har arbetsuppgifter vilket i USA motsvarar en Sergeant First class. I utlandstjänst eller beredskap tjänstgör vederbörande normalt i en plutonchefsbefattning och har därför närmast arbetsuppgifter vilket i USA utförs av befäl med graden Second Lieutenant eller First Lieutenant. Den svenska sjöofficersgraden kapten motsvaras av "Lieutenant" i de amerikanska och brittiska flottorna. För att särskilja de bägge graderna åt nämns alltid försvarsgrenen i samband med presentation, om inte sammanhanget gör det uppenbart, till exempel "Navy Lieutenant". Graden "Captain" är, i sjöofficerssammanhang, den engelska benämningen på kommendör.

Exempel på gradbeteckningar

Militära grader i svenska armén
Militära grader i svenska flottan
Militära grader