Organisation Todt

Organisation Todt, OT, var en militärt ordnad bygg- och ingenjörsorganisation i Nazityskland, grundad 1938 av Fritz Todt. Organisation Todt byggde bl.a. Atlantvallen samt en rad motorvägar. Reparation av krigsskadade järnvägar, broar och vägar var också en huvudverksamhet. När verksamheten var som störst sysselsatte OT mer än 1,5 miljoner arbetare, av vilka många var tvångsarbetare. Dessutom användes koncentrationslägerfångar och krigsfångar.

Översikt över OT och dess verksamhet 1938-1945
Organisation Todt (OT) var inte en nazistisk partiorganisation utan en riksmyndighet. OT var en paramilitär myndighet där den tyska personalen och en del utländska frivilliga var beväpnade. Dessa hade även svurit samma trohetsed till Hitler som krävdes av Wehrmacht. Till sin funktion var OT Wehrmachts byggnadsorganisation, som fanns i hela det ockuperade och med Tyskland förbundna Europa. Grundare och förste chefen för OT var Fritz Todt, efter hans död rustningsministern Albert Speer. Som chef för OT var han direkt underställd Hitler. OT:s centrala ledning (Amt Bau-OT) hade sitt säte i Berlin och leddes av en generaldirektör direkt under Speer. 

OT:s grundprincip var samarbetet mellan den tyska byggnadsindustrin och den tyska staten. Byggnadsindustrin stod, genom enskilda byggföretag med personal och utrustning, för den tekniska delen av OT. Staten stod för arbetskraft och materiel. Principen utarbetades av Fritz Todt för att genomföra bygget av Västvallen 1938. Chefen för ett OT-företag hade dubbla uppgifter, som en entreprenör tog han ansvar för sitt företags intressen, som en avlönad OT-tjänsteman tog han ansvar för statens intressen.

När verksamheten var som störst (1942-1943) sysselsatte OT mer än 1,5 miljoner arbetare. Den tyska personalen i OT var aldrig fler än 350 000 personer. Vid tiden för invasionen av Normandie hade den minskat till 200 000 på grund av Wehrmachts och krigsindustrins krav. Strax före krigsslutet uppgick de till 75 000 personer. Det fanns ett regelverk som föreskrev att i etappområdet fick den tyska personalen inte vara färre än 10 % av den utländska och närmare fronten inte färre än 25 %.
 
OT var organiserat i Einsatzgruppen på armégruppsnivå och Einsatze på fältarménivå. OT använde sig av två typer av byggnadsprojekt: mobila projekt och stationära projekt. En Oberbauleitung var ansvarig för varje stationärt projekt. Mot krigsslutet blev OT efterhand allt mer mobilt organiserat. OT:s mest framskjutna enhet kallades OT-Front men var inte verksam i frontområdet utan omedelbart bakom detta. Transporterna för OT genomfördes av olika organisationer tillhöriga Nationalsozialistisches Kraftfahrkorps.

Organisation

Lednings- och projektorganisation
 Amt Bau-OT - central ledning
Einsatsgruppe - ledning på armékårsnivå
Einsatz - ledning på fältarménivå
Oberbauleitung - projektledning för stationära projekt
Bauleitung - ledning av underprojekt
Abschnittsbauleitung - lokal ledning
Baustelle - byggplats
Källa:

Typer av OT-enheter
Vid tiden strax före den allierade landstigningen vid Normandie, när OT arbetade på Atlantvallen, fanns det följande typer av enheter inom OT i Frankrike.
 Fästningsenheter för kustfästningar, hamnar och kraftförsörjning. Direkt underställda fästningskommendanten. 
 Mobila enheter i stridszonen vilka skulle samarbeta med arméns ingenjörstrupper och var underlagda arméns taktiska ledning. Till de mobila enheterna hörde enheter för brobyggnad, ammunitionsröjning, fordonsreparationer, ammunitionshantering, järnvägsbyggnad samt allmän byggverksamhet.
 Enheter i etappområdet. Till dessa hörde enheter för järnvägsbyggande, allmän byggverksamhet, kraftförsörjning och bevakning.
 Enheter för Luftwaffes byggnadsverksamhet. Dit hörde enheter för fordonsreparationer, brobyggnad och allmän byggverksamhet.
 Underhållsenheter i stridszonen bestod enbart av tysk personal och bildade beväpnade enheter anslutna till divisions- och arméunderhållsförband.
 Arbetsenheter i etappområdet bestod av "pålitlig" utländsk personal som tjänstgjorde i obeväpnade enheter. Tysk ledningspersonal skulle dock vara beväpnad med handvapen. Dessa enheter stod till arméunderhållschefens förfogande för byggnadsarbete vid underhållsbaser.
 Transportenheter från Nationalsozialistisches Kraftfahrkorps.
Källa:

Verksamhet i Skandinavien

En särskild Einsatzgruppe Wiking för Norge, Danmark och norra Finland, med stab i Oslo grundades på sommaren 1942. Wehrmacht använde i Norge och Danmark egna fältarbetsförband i större utsträckning än i andra områden.

Organisation
Under Einsatzgruppe Wiking i Oslo fanns följande organisation:
 Einsatz Polarbereich, Rovaniemi
 Oberbauleitung Kirkenes
 Bauleitung Kirkenes, Vadsö, Limhammar i Petsamoområdet
 Oberbauleitung Alta
 Bauleitung Hammerfest, Repparfjord, Lakselv, Honningsvåg
 Oberbauleitung, Kirkenes
 Einsatz Nordnorwegen, Tromsø
 Bauleitung Tromsø, Nordreisa
 Oberbauleitung Narvik I
Bauleitung Harstad, Engelöy
 Oberbauleitung Narvik II
Bauleitung Mörsvik, Kråkmoen, Tömmernes, Drag, Kaldvik, Lagmannsvik
 Oberbauleitung Fauske
Bauleitung Rösvik, Engan
 Oberbauleitung Fauske
Bauleitung Rösvik, Engan
 Oberbauleitung Nordlandbahn
Bauleitung Naevernes, Rognan
 Einsatz Mittelnorwegen, Trondheim
 Oberbauleitung Mo i Rana
Bauleitung Bodö, Sandnesjoen
 Oberbauleitung Trondheim
Bauleitung Trondheim, Namsos
 Oberbauleitung Åndalsnses
Bauleitung Gossen, Ålesund, Kristiansund
 Oberbauleitung Mo i Rana
Bauleitung Bodö, Sandnesjoen
 Oberbauleitung Kristiansand
Bauleitung Kristiansand, Vara, Lista, Stavanger
Einsatz Oslo, Oslo
 Oberbauleitung Bergen
Bauleitung Bergen, Målöy, Sognefjord, Bergen-Nord, Bergen-Süd, Haugesund, Fjell
 Oberbauleitung Tønsberg
Bauleitung Bodö, Sandnesjoen
Einsatz Dänemark, KöpenhamnBauleitung'' Hjörring, Thistedt, Holstebro, Esbjerg, Struer
Källa:.

Större projekt
I Norge byggde OT riksväg 1, som förband södra och norra Norge, från Nordlands fylke genom Karasjok till Rovaniemi i Finland. I Finland ansvarade OT för utvinning av nickel i Petsamoområdet. Under åren 1943-1944 var OT:s verksamhet som mest omfattande i Norge. Man sysselsatte då omkring 50 000 arbetare. Det är en av de största verksamheterna i Norge någonsin.

Organisation Todts arkiv i Norge
Arkivmaterialet från Organisation Todt i Norge finns i det norska riksarkivet. 
Materialet utgörs av 440 hyllmeter dokument. Arkivförteckningen är på 670 sidor. Det är oklart om arkivet är komplett eller om material saknas.

Grader och gradbeteckningar

Grader 

Källa:

Gradbeteckningar på armen för arbetare och förmän 1943-1945

Gradbeteckningar på kragspeglar 1943-1945

Källor

Se även
Legion Speer
Transportflotte Speer

Organisationer i Nazityskland
Organisationer bildade 1938