kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sveriges flagga (sång)

Sveriges flagga är en svensk nationalromantisk sång till Sveriges flagga. Musiken är skriven 1916 för manskör av Hugo Alfvén och texten är av K.G. Ossiannilsson. I den första utgåvan hade sången titeln Sverges fana. Tonsättningen går i Ess-dur i högtidligt, långsamt marschtempo. Harmoniken är rik med många förhållningar. Musiken är inte strofisk, det vill säga exakt densamma i båda verserna, utan genomkomponerad, anpassad till texten.

Text 
Text av K.G. Ossiannilsson enligt "Sverges flagga" i Hugo Alfvén – en vägvisare.
Flamma stolt mot dunkla skyar
lik en glimt av sommarns sol
över Sveriges skogar, berg och byar,
över vattnen av viol,
du, som sjunger, när du bredes
som vår gamla lyckas tolk:
"Solen lyser! Solen lyser! Ingen vredes
åska slog vårt tappra folk!

Flamma högt vår kärleks tecken,
värm oss, när det blåser kallt!
Stråla ur de blåa vecken
kärlek, mera stark än allt!
Sveriges flagga, Sveriges ära,
fornklenod och framtidstolk,
Gud är med oss, Gud är med oss,
Han skall bära stark
vårt fria svenska folk.

Tillkomst
Till det första firandet av Svenska flaggans dag 1916 på Stockholm stadion blev Hugo Alfvén ombedd att skriva musik till en text som beställts av Ossiannilsson. Alfvén skulle leda sången vid festligheterna och den kör han hade till sitt förfogande var den så kallade 6:e juni-kören där Orphei Drängar utgjorde kärnan.

I sina memoarer beskriver Alfvén hur komponerandet gick till. Han var inte nöjd med texten och den vållade honom huvudbry och han kunde inte förlika sig med slutorden och skriver: ”Så vidt jag nu minns, lydde de: ’Gud är med oss, Han är med ett fridsamt folk.’” Han ändrar därför i texten till ”Gud är med oss, Gud är med oss, han skall bära stark vårt fria svenska folk.”

Alfvén skriver i ett brev till Ossiannilsson daterat "Linnéanum, Uppsala 25/5 1916": ”Herr Ossiannilsson, Genom att intendent Nyblom jäktade på utan uppehåll med att flaggsången måste tonsättas, kom jag i en mycket pinsam situation. […] Jag bifogar här dikten med de ändringar jag som tonsättare ansett mig böra göra.”

Ossiannilsson godkände ”älskvärt nog” Alfvéns ändringar i texten.

Alfvén berättar i memoarerna att han skrev musiken under en tågresa till och från en ”frackmiddag” i Stockholm:

I samband med firandet tilldelades Alfvén av Gustaf V den kungliga medaljen Litteris et Artibus.

Nytolkning 
Tonsättaren Svante Henrysons omdiskuterade tolkning av Sveriges Flagga för blandad kör komponerades på beställning inför Alfvéns 150-årsjubileum 2022.

Verket belyser Alfvéns medlöperi och legitimerande av Quislings regering under 2:a världskriget. Henrysons tolkning ströks från jubileumskonserten av oklara skäl, vilket ledde till artiklar i svensk dagspress och nyhetsinslag i SVT.

Referenser

Externa länkar
Sveriges flagga – Kapriskören 2013 under ledning av Andreas Lönnqvist

Svensk poesi
Patriotiska sånger
Sånger för manskör
Sveriges nationalsymboler
Sånger 1916
Svenska patriotiska sånger
Verk av Hugo Alfvén
Svenskspråkiga sånger
Järnvägsparken

Järnvägsparken är en stenlagd park i centrala Stockholm vid Vasagatan söder om Stockholms centralstation och norr om Tegelbacken. Parken fick sitt namn 1925.

Historik
Den ursprungligen mycket större parken anlades i samband med centralstationens tillkomst på 1870-talet. År 1893 restes i parken en staty över ingenjören Nils Ericson formgiven av skulptören John Börjeson. Nils Ericson hade varit initiativtagare till sträckningen av Sammanbindningsbanan. Statyn står idag framför huvudentrén för Stockholms centralstation. Parken behöll sin ursprungliga utformning fram till 1946, då man påbörjade bygget av en provisorisk viadukt. Den invigdes i juni 1948 och kom till för att avlasta trafiken som tidigare korsade järnvägen i plan. Parken naggades ytterligare då arbetet med tunnelbanan påbörjades 1952, men det var i och med bygget av Centralbron och tillhörande ramper som den fick sitt nuvarande utseende. 

Platsen ligger idag omgiven av trafiken. Parken består av stenlagda ytor med enstaka träd och några bänkar i en bullrig miljö. En kakelmosaik, "Idealiserad park" av Olle Nyman, med trädmotiv skall påminna om den forna grönskan. 

I mars 2010 gav stadsbyggnads- och fastighetsborgarrådet uppdraget åt fastighetskontoret att hitta ett sätt att skapa en urban marknadsplats där Järnvägsparken ligger. Förebilden är London där bland annat Camden Market och Portobello Road finns.

Bilder

Konstverk
I parken finns tre konstverk :
Parea av Ingemar Svensson, 1972
Idealiserad park av Olle Nyman, 1975
Vem är Mr Walker? av Jan Håfström, 2014

Se även
Järnvägspark

Referenser

Externa länkar

Parker i Stockholms kommun
Norrmalm
Grillning

Grillning är en metod för matlagning där maten hålls på decimeteravstånd från en stark värmekälla, till exempel eld eller glöd. Kött är oftast det vanligaste man brukar grilla men förutom kött kan även fisk, skaldjur och grönsaker grillas. Ibland brukar man lägga grönsaker i foliepapper innan de läggs på grillen - detta för att de inte ska torka.

För grillning används en grill eller en eldstad. Moderna elektriska köksspisar innehåller ett grillelement i ugnstaket, som upphettas till rödglödning. Det som ska grillas placeras högt upp i ugnen, nära grillelementet, dock utan att beröra det.

Det finns också elektriska bordsgrillar, som till konstruktionen är en modifikation av den elektriska brödrosten. Vissa apparater avsedda för raclette, en sorts grillad ost, kan användas även för grillning av annan mat vid bordet. Vid grillning brukar ett grillförkläde användas och för att vända det man grillar bör man använda en så kallad grilltång.

Se även 
Barbecue 
Stekning
Grilljanne
Roast

Externa länkar 

Matlagning
Eldstad

En eldstad är en anläggning där kontrollerad eld kan göras upp för uppvärmning, matlagning och andra vardagliga sysslor.

Människan och hennes förfäder har byggt eldstäder i hundratusentals år. Eldstaden har senare utvecklats till den öppna spisen och ugnen. Värmepannan, till exempel pelletspanna, är en modern form av eldstad, med syfte att svara för uppvärmning och varmvattenproduktion.

Bildgalleri

Se även 
 Kamin
 Bergslagskamin
 Kakelugn
 Vedeldning
 Öppen spis

Referenser

Källor 

Uppvärmning
Eld
Rålambshov

Rålambshov kan syfta på:

 Rålambshovs gård – ett före detta tegelbruk och egendom i stadsdelen Marieberg, Stockholm
 Rålambshovsparken – det officiella namnet på en park i stadsdelen Marieberg, Stockholm
 Rålambshovs sjukhus – ett före detta mentalsjukhus, numera studenthus, i stadsdelen Marieberg, Stockholm
Värmestrålning

Värmestrålning är elektromagnetisk strålning som utsänds från ytor på grund av deras temperatur. Strålning är tillsammans med konduktion och konvektion en av de tre klassiska formerna av värmeöverföring. Denna form av värmeöverföring kräver inget förmedlande medium, värme kan stråla genom vakuum. Ett exempel på värmeöverföring genom strålning är hur solen värmer jorden, genom rymden. 

I de temperaturer vi är vana med i vardagliga sammanhang är en stor del av värmestrålningen i form av infraröd strålning. Det är dock en vanlig missuppfattning att infraröd strålning och värmestrålning skulle vara samma sak. All elektromagnetisk strålning kan värma en yta. Ljuset från en glödlampa är också ett exempel på värmestrålning. Strålningsspektrum av termisk strålning beskrivs av formlerna för svartkroppsstrålning och av ytans emissivitet.

Källor

Elektromagnetisk strålning
Termodynamik
Värmeöverföring
Enskede gård (tunnelbanestation)

Enskede gård är en station inom Stockholms tunnelbana, belägen i stadsdelen Enskede gård i Söderort inom Stockholms kommun. Stationen ligger på T-bana 1 (gröna linjen) Hagsätra–Hässelby strand mellan stationerna Globen och Sockenplan längs Palmfeltsvägen. Stationen består av en plattform utomhus med ingång från den norra änden. Stationen fick en konstnärlig gestaltning 2012 med Maria Miesenbergers konstverk Ögonblick i rörelse med väggar klädda i granitkeramik och skulpturer i aluminium.

Från entrén sett går spåret till vänster till Hagsätra och spåren till höger till Hässelby strand.

Stationen Enskede gård ligger 3,8 kilometer från stationen Slussen. Den öppnades den 9 september 1951. Redan från 1930 drogs spårvägen Örbybanan förbi och hade hållplats här, kallad Enskede gård. Tunnelbanesträckan mellan Globens station och Stureby station följer den gamla spårvägslinjen (Karta).

Vid SL:s trafikanträkning år 2016 var Enskede gård den station på tunnelbanenätet med minst antal påstigande per vardagsdygn.

Framtid
Stationen kommer att läggas ned omkring år 2030. Tunnelbanan från Sockenplan till Hagsätra kommer då att överföras till Blå linjen, medan nuvarande tunnelbanesträcka mellan Gullmarsplan och Sockenplan kommer att rivas. Även stationen Globen läggs ned. En ny station öppnar inom Slakthusområdet.

Galleri

Referenser

Externa länkar

Enskede gård
Stockholms tunnelbanestationer
Järnvägsstationer invigda 1930
1930 i Sverige
Byggnader och anläggningar i Söderort
Kvällstidning

En kvällstidning (volymbegrepp: kvällspress) är en dagstidning som inte är en morgontidning. Kvällstidningar utkommer på morgonen eller förmiddagen, men uttrycket kvällstidning kommer av att dessa tidningar tidigare utkom på eftermiddagen (aftontidning) eller kvällen, vilket gjorde att de kunde rapportera om sådant som hänt under dagen. 

Joachim Berner, som varit chefredaktör för morgontidningen Dagens Nyheter och kvällstidningen Expressen, beskrev 2019 sin syn på skillnaden i beslutsfattande mellan en kvällstidning och morgontidning, och menade att det på en morgontidning är en långsammare och mer demokratisk beslutsgång, medan det på en kvällstidning i högre grad är chefen som bestämmer. "En kvällstidning är en sekt, det är ett djur på ett helt annat sätt än vad en morgontidning är."

Johan Eriksson, editorchef på Expressen 2016, besvarade en läsarfråga med att skillnaderna är små i rapporteringen av större nyheter, men att skillnaderna ligger i att kvällstidningarna även har bevakning av andra ämnen. Enligt honom har morgontidningarna emellanåt tagit efter kvällstidningarnas lediga tilltal.

Se även 
Guilty Guilty

Kvällstidningar i urval
Aftonbladet, Sverige
Expressen, Sverige
GT, Sverige
Kvällsposten, Sverige
The Sun, Storbritannien
Daily Mail, Storbritannien
Daily Mirror, Storbritannien
Ekstrabladet, Danmark
B.T., Danmark
Bild Zeitung, Tyskland
Verdens Gang, Norge
Ilta-Sanomat, Finland
Iltalehti, Finland

Referenser 

Tidningar efter typ
Argument (retorik)

Argument är inom retorik en följd av påståenden i en argumentation som anförs som skäl för eller mot en tes. Ett argument syftar vanligtvis på ett av de led som ingår i en slutledning, men kan också avse hela resonemanget som sådant, särskilt inom logik och filosofi. En argumentation består av en serie påståenden som börjar med argumentationens premisser och som mynnar ut i argumentationens tes. Resonemangets slutledningar ska visa att slutsatsen följer ur dess premisser.

En argumentation kan bedömas på två sätt: dels om de premisser som argumentationen bygger på är hållbara, och dels om premisserna är relevanta för argumentationens slutsats. Om premisserna är hållbara är argumentationen som helhet hållbar. Om slutsatsen följer av premisserna är argumentationen giltig. En ogiltig argumentation kallas också ett felslut.

En argumentation kan vara deduktivt eller induktivt. I en deduktiv argumentation ska slutsatsen vara en logisk följd av premisserna, och om argumentationen är giltig måste slutsatsen vara sann om premisserna är sanna. En induktiv argumentation innebär att premisserna ger stöd för slutsatsen, utan att slutsatsen följer logiskt.

Argument 
Argument kan delas in i sakargument och känsloargument.

Sakargument 
Prejudikat (även om det finns undantag)
Hänvisning till lag
Reproducerbara labbresultat
Logiska slutledningar

Känsloargument 
Motvilja mot motståndarens budskap eller argument
Argument baserade på rädslan för motståndarbudskapets innehåll

Bedrägliga argument 
Cirkelargumentation
Hänvisning till anonym källa
Hänvisning till ordspråk
Ad hominem-argument (personangrepp)
Skällsord
Allegoriskt angrepp
Ekvivokation
Ledande fråga

Se även 
Retorik
Argumentationsfel
Härskarteknik
Propaganda
Tänkande

Referenser

Noter

Allmänna källor 
Anderberg, Thomas, Konsten att argumentera, först utgiven 1991
Hughes, William, Critical Thinking, först utgiven 1996
Björnsson, Gunnar, Argumentationsanalys, först utgiven 1994

Externa länkar 
 Lista över bedrägliga argument

Termer inom logik
Retorik
Argumentation
Prenumeration

Prenumeration eller prenumerationsköp är betalning på förhand, i förskott. Vanligen menas ett avtal om kontinuerlig förskottsbetald leverans av en tidning, en tidskrift eller ett bokverk.

Se även
Abonnemang

Källor

Avtalsrätt
Anders Igel

Anders Nils Egon Igel, född 22 mars 1951 i Brännkyrka församling, Stockholm, är en svensk företagsledare.

Igel är civilingenjör från KTH samt civilekonom från Handelshögskolan i Stockholm. Han har arbetat inom Philips, Esselte samt Ericsson-koncernen, där han bland annat ledde omstruktureringen av koncernen i slutet av 1990-talet. Igel var koncernchef för Telia Sonera AB 2002-2007, och var den som genomdrev sammanslagningen av Telia och Sonera, ett företag han senare var tvungen att lämna.

Igel är ledamot av Ingenjörsvetenskapsakademien sedan 1995.

Källor 

Svenska ingenjörer under 1900-talet
Personer med anknytning till Ericsson
Personer inom Sveriges näringsliv under 1900-talet
Alumner från Kungliga Tekniska högskolan
Alumner från Handelshögskolan i Stockholm
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Män
Födda 1951
Levande personer
Ingenjörer från Stockholm
Näringslivspersoner från Stockholm
Avtal

Ett avtal är en överenskommelse varigenom fysiska eller juridiska personer (parter) grundar ett rättsförhållande mellan varandra. Vissa, framför allt skriftliga avtal, kan också benämnas kontrakt. Avtal inom internationell rätt benämns traktat. Endast den som har rättshandlingsförmåga kan ingå avtal. Ett avtal är juridiskt bindande under förutsättningen att det inte av någon anledning har ogiltigförklarats (eller "jämkats").

Onerösa och benefika avtal 
Ett avtal kan vara ensidigt eller ömsesidigt förpliktande, beroende på om bara den ena eller båda parterna skall utge något. Ett "ensidigt" avtal – ett något oegentligt begrepp – kallas vanligen för ett benefikt avtal (av latin: bene facere, "att göra gott"). Ett typiskt benefikt avtal är en gåva. Ett ömsesidigt förpliktande avtal (båda parterna är alltså förpliktade) kallas vanligen för oneröst avtal (av latin: onus, "börda"). De flesta vardagsavtalen är onerösa: vid ett köp, till exempel, skall säljaren utge varan, medan köparen skall utge betalning.

Formalavtal måste uppfylla specifika formkrav för giltighet, till exempel att det ska vara skriftligt, daterat, bevittnat. Ett exempel på tillämpning är vid köp av fast egendom och bodelning. Utformningen är lagstiftad. Andra indelningar är konsensualavtal och realavtal.

Avtal i svensk rätt 
Enligt huvudregeln i den svenska avtalslagen tillkommer ett avtal genom överensstämmande anbud från den ena och accept från den andra parten enligt 2–9 §§ lagen (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område.

Ett avtal omfattar alltså alltid två eller flera parter. Enligt principen om avtalets subjektiva begränsning är dess juridiska verkningar samtidigt begränsade till de personer som är parter i avtalet. Avtalslagens regler för avtalsslut, den så kallade avtalsmekanismen, är dock dispositiva såtillvida att de kan frångås genom anbudet eller accepten eller genom sedvänja av olika slag enligt 1 § 2 st Avtl. Andra sätt att få till stånd ett avtal förekommer därför.

Kontraktsprincipen innebär att ingen part är bunden förrän båda parter har accepterat avtalet.

Löftesprincipen innebär att parten som avger en viljeförklaring är bunden av den under viss tid.

Formalavtal
Ett formalavtal är ett avtal som kräver vissa formaliteter, till exempel skriftlig form eller vittnen. Ett exempel på detta är fastighetsköp. Formkraven följer av lagtexten. Vid formalavtal krävs ytterligare säkerhet därav kravet på nedskrivet avtal.

Se även 
 Avtalsfrihet
 Konkursklausul
 Gentlemen's agreement

Noter 

Avtalsrätt
Sparkonto

Sparkonto är en typ av bankkonto med högre sparränta än ett transaktionskonto.

Sparkonton används främst för att göra insättningar och uttag av mindre regelbunden natur och banker erbjuder ofta bättre räntevillkor på sparkonton för att attrahera och behålla insatta medel på kontot. Ett sparkonto kan i allmänhet inte anslutas till särskilda tjänster för att utföra olika typer av transaktioner utan där är endast vanliga insättningar och uttag, eller överföring till annat konto möjligt. På sparkonto kan det även finnas begränsningar exempelvis i antalet uttag som man får göra utan kostnad, där kostnaden antingen kan vara en avgift eller ett ränteavdrag.

Sparkonton på nätet 

Vissa finansiella institutioner erbjuder enbart sparkonton på nätet. De brukar ge högre räntor och har ibland även högre säkerhetsbegränsningar, så som insättningsgaranti. Möjlighet till sparande online har skapat större tillgänglighet av offshore-ekonomi för den bredare allmänheten.

Kritik 

Svenska banker, då främst de fyra storbankerna, Handelsbanken, Nordea, SEB och Swedbank, har fått stor kritik för att ha låga sparräntor i förhållande till inlåningsränta banker mellan samt bolånsränta till konsument. Bankerna använder oftast de pengar som placerats på sparkonton för att kunna täcka upp likviditet hos företaget och för att kunna låna ut mer pengar till bland annat bolån. Skillnaden mellan sparräntan och bolåneräntan är en del bankens totala resultat, detta innebär att bankerna som ger nästintill ingen sparränta samtidigt som de höjer låneräntan tjänar på kundernas sparande. Kritiken har då varit att bankerna snabbt följer riksbankens räntesänkningar på sparkontona, när riksbanken sedan höjer styrräntan gör de inte samma höjningar som de gör för bolåneräntan. Låga sparräntor blir ett dilemma för spararna om räntan är lägre än inflationen, då sparandet innebär att pengarna har förlorat en del av sitt värde, för att spararen ska ha ett reellt sparande behöver sparräntan alltså vara högre än inflationen.

Referenser

Se även 
 Insättningsgaranti
 STIBOR

Ränta
Finansiell ekonomi
Omsättning

Med omsättning avses ett företags eller en organisations totala försäljning (såväl kontant som fakturerad) under en viss tidsperiod, vanligen per år. Notera att omsättning inte är samma sak som vinst då utgifter ej räknas bort från omsättningen. Omsättningen uttrycks vanligtvis i en valuta, men kan också anges i enheter, till exempel kilogram eller liter. I allmänhet räknar man inte in mervärdesskatt i omsättningen. Med nettoomsättning avses intäkter från sålda varor och utförda tjänster som ingår i företagets normala verksamhet med avdrag för lämnade rabatter, mervärdesskatt och annan skatt som är direkt knuten till omsättningen.

Personalomsättning är hur ofta personalen byts ut. I ett företag med hög personalomsättning byts styrkan ut snabbt, i ett med låg byts den ut långsamt. Personalomsättningen är inte förmågan att byta ut personalen, utan det faktiska utbytandet som sker under en viss period.

Omsättning används även i betydelsen förnyelse av en kredit genom att ersätta den med en ny revers med senare förfallodag.

Se även

Externa länkar
Proposition 2006/07:27 Begreppet nettoomsättning i bokföringslagen och årsredovisningslagen

Bokföring
Ekonomi
Hackerslang

Hackerslang, sociolekt som används av hackers.

En form av hackerslang är leet. Denna slang är dock mer kopplad till warez- och cracker-kretsar.

Externa länkar 
 The New Jargon File, en ordbok för hackerslang, framförallt av den gamla skolan. The Jargon File har funnits sedan ARPANET, men har uppdaterats att inkludera ny hackerkultur.

Slanguttryck
Sociolekt
Hackning
Metavariabel

Metavariabler, eller metasyntaktiska variabler, används i programmering för att beskriva godtyckliga variabler eller objekt. Namnet har ofta ingen direkt betydelse, utan finns till för att kunna ha något konkret att hänvisa till. Inom datorkulturen har dessa metavariabler ofta fått lekfulla namn.

Den "kanoniska" och troligen vanligaste metavariabeln är foo, som ofta efterföljs av bar och baz i de fall två eller tre godtyckliga variabler behövs. Inget av orden har en direkt mening annat än vad sammanhanget kan ge. Om en person beskriver en metod för att göra något i direkt programkod används ofta variabelnamnen foo, bar och ibland baz istället för att tänka ut riktiga namn. Ibland kombineras orden till foobar, ej att förväxla med akronymen FUBAR.

Beroende på programmerarens kulturella anknytning kan det även förekomma andra metasyntaktiska variabler.
I svensk programmerarjargong förekommer till exempel nisse och flärp som metavariabler, medan i den brittisk-engelska jargongen är fred och bloggs vanliga.

Se även
Pseudokod
N.N.
Barcamp

Programmering
Rapmetal

Rapmetal är en subgenre till alternativ metal som blandar vokala och instrumentala inslag av hiphop med heavy metal.

Historik
Rapmetal har sitt ursprung i raprock, en genre som blandar hiphop med rock. Genren har sina rötter i både hiphopband som samplade heavy metal-låtar, såsom Beastie Boys, Cypress Hill, Esham och Run–D.M.C.,, samt rockband som blandade heavy metal- och hiphopinfluenser, såsom 24-7 Spyz och Faith No More.

År 1987 blandade det New York-baserade thrash metalbandet Anthrax hiphop och heavy metal för sin EP I'm the Man,, och slog sig därefter samman med Public Enemy för att göra en nyinspelning av de sistnämndas låt "Bring the Noise", vilken blandade hiphop och thrash metal. Följande år samarbetade rapparen Sir Mix-a-Lot med Metal Church på sin singel "Iron Man", löst baserad på Black Sabbaths låt med samma namn. Stuck Mojo, ett metalband vars sångare rappade, anses vara en annan poinjär inom genren.

År 1999 lyckades det Florida-baserade nu-metalbandet Limp Bizkits album Significant Other klättra upp till förstaplatsen på musikmagasinet Billboards 200-lista, och sålde 643 874 enheter under sin första vecka ute. Veckan därpå sålde albumet ytterligare 335 000 exemplar. Bandets uppföljaralbum, Chocolate Starfish and the Hot Dog Flavored Water, satte nytt rekord för högst försäljning av ett rockalbum under sin första vecka, med över en miljon sålda exemplar i USA under sin första vecka ute, varav 400 000 av dessa såldes under första dagen, vilket även gjorde den till det snabbast säljande rockalbumet någonsin, som tidigare hade erhållits av Pearl Jams Vs.

Den Kaliforniska hiphopgruppen Cypress Hill använde sig av tydliga heavy metal-influenser på deras album från 2000, Skull & Bones, som innehöll sex låtar i vilka rapparna B-Real och Sen Dog uppbackades av ett band som inkluderade Fear Factory-medlemmarna Christian Olde Wolbers och Dino Cazares samt Rage Against the Machine-trummisen Brad Wilk. B-Real bildade även en rapmetalgrupp kallad Kush, tillsammans med Wolbers, Fear Factory-trummisen Raymond Herrera och Deftones gitarrist Stephen Carpenter. Enligt B-Real är Kush mer aggressiva än andra band inom genren. SX-10, bildade 1996 av Sen Dog, spelar även raprock och rapmetal.

Noterbara rapmetalgrupper
 B-Real
 Biohazard
 Cartel de Santa
 Clawfinger
 Cypress Hill
 Downset
 Kid Rock
 Limp Bizkit
 Linkin Park
 Methods of Mayhem
 Pato Machete
 P.O.D.
 Rage Against the Machine
 Saliva
 Sen Dog
 Stuck Mojo
City Morgue

Referenser

Musikgenrer
Heavy metal
Hiphop
Slanggurka

Slanggurka är en typ av gurka. Slanggurkans frukter är cirka 3 dm långa. I Sverige odlas den framför allt i växthus. Slanggurkan säljs och äts i allmänhet färsk.

Grönsaker