Livstids fängelse i Sverige

Livstids fängelse i Sverige är den svenska lagens strängaste straff, och innebär att den dömda frihetsberövas i fängelse. Livstids fängelse är inte tidsbestämt, alltså vet inte den dömda hur länge han eller hon kommer att sitta i fängelse. I Sverige är det praxis att en livstidsdömd fånge kan få sitt straff omvandlat till ett tidsbestämt fängelsestraff efter att ha suttit en viss tid i fängelse, ansökt om nåd samt fått ansökan beviljad. I snitt sitter en livstidsdömd i fängelse i 16 år, vilket innebär att straffet tidsbestämdes till 25 år och att den intagne sedan blev villkorligt frigiven efter praxis att den hade suttit av 2/3 av sin strafftid. 

Sedan 2006 beslutar Örebro tingsrätt om livstidsdömda fångar ska få sitt straff tidsbestämt. Tingsrätten får efter ansökan, som får göras först sedan tio års fängelse avtjänats, omvandla livstidsstraffet till minst 18 års fängelse. Tingsrättens beslut kan överklagas till Göta hovrätt och sedan till Högsta domstolen. Vid beslutande om straffet ska omvandlas tas i betraktande hur den intagne eller intagna har skött sig under fängelsetiden, återfallsrisk för att begå nya brott och hur allvarligt brottet var när det begicks. Tvåtredjedelsprincipen beaktas vid tidsbestämning med viss marginal för förberedelse, vilket exempelvis innebar att Mattias Flinks frihetsstraff förkortades till ett 30-årigt straff i december 2011, med som följd att han frisläpptes i juni 2014, snarare än 2024.

År 2020 avtjänade 152 intagna livstidsstraff i Sverige, där nästan alla var dömda för mord (inklusive medhjälp, försök och anstiftan till mord). En var dömd för folkmord (Stanislas Mbanenande) och en för mord och folkrättsbrott (Hamid Noury). Sju av de som avtjänade livstidsstraff var kvinnor. Mellan 1965 och 2015 har 353 personer dömts till livstids fängelse i Sverige. 

Den person som till dags dato har suttit längst i Sverige oavbrutet är Tommy Alexandersson som dömdes för dubbel- samt trippelmord i Stockholm 1988 och har suttit inne sen dess. Dock har våldtäktsmannen och mördaren Sten-Erik Eriksson som dömdes till rättspsykiatrisk vård 1967 och dog 2017 (85 år gammal) varit frihetsberövad i 50 år, med ett kort avbrott under en flykt 2010. Han var tidigare frihetsberövad mellan 1949 och 1957 och 1958 och 1966 i sammanlagt 66 år, vilket både sammanlagt och i oavbruten tid gör Eriksson till den person som suttit längst tid frihetsberövad i Sverige. Den svensk som under decennier hade suttit längst, undantaget personer dömda till psykiatrisk vård, var Leif Axmyr, som 1982 begick ett dubbelmord och, efter en förkortning till ett 51-årigt straff, frigavs 2016, kort före sin död. Alexandersson passerade denna tid 2022.

Historia 
Straffet fängelse på livstid infördes 1734 och kungen var den enda som kunde benåda en livstidsdömd person. Senare fick även regeringen denna möjlighet. Efter att Sverige avskaffade dödsstraffet i fredstid 1921 (i krigstid 1973) blev livstids fängelse det strängaste straffet i lagboken och dödsdomar som inte verkställdes omvandlades nästan alltid till livstids fängelse. Perioden 1965–1974 låg medelvärdet för tidsomvandlade livstidsstraff på 14 års fängelse. Dessutom fick man i regel villkorlig frigivning efter halva tiden, vilket innebar att en livstidsdömd satt i snitt i fängelse i sju år. År 1992 skärptes förutsättningarna till att dömas till rättspsykiatrisk vård. Det innebar att personer som skulle ha dömts till rättspsykiatrisk vård dömdes till fängelse istället. Beslutet ökade antalet livstidsdomar. Flest livstidsdomar utdömdes 2004 då 24 personer dömdes till livstids fängelse, vilket kan jämföras med 2013 då 6 personer dömdes till livstid.

Genom en reform år 2006 har Örebro tingsrätt i huvudsak övertagit uppgiften att tidsbestämma livstidsdömda fångars fängelsestraff. Tingsrätten får efter ansökan, som får göras efter att tio års fängelse avtjänats, omvandla livstidsstraffet till minst 18 års fängelse. Tingsrättens slutliga beslut ska vara motiverat och får överklagas till Göta hovrätt och sedan till Högsta domstolen. Två domare hanterar alla fall. Åtta åklagare företräder brottsoffrens och samhällets intressen. Ansvaret har spritts ut på flera åklagare av säkerhetsskäl. Örebro tingsrätt utsågs bland annat på grund av det geografiska läget, nära Kumla, Hall och Tidaholm.

År 2014 införde Riksdagen en lagändring om att livstidsstraff i högre grad skulle kunna utdelas för mord. Lagen fick inte önskad effekt på grund av lagtekniska detaljer och Högsta domstolen menade att lagändringen inte gett någon effekt alls. Det har därför kommit förslag på att ändra i lagen ytterligare för att fler morddomar ska ge livstid.

Under 2017 fick Örebro tingsrätt in 39 ansökningar om omvandling till ett tidsbestämt straff och avgjorde totalt 46 ärenden. Av ansökningarna fick 8 personer tidsbestämt straff och 29 avslag. Tingsrätten avvisade även nio ansökningar. Regeringen har fortfarande rätt att benåda livstidsdömda.

I januari 2022 sänktes minimiåldern för att dömas till livstid från 21 till 18, även om det behövdes särskilda skäl för de yngsta. Den första 18-åringen som fick livstid var en som i mars 2022 dödade två skollärare med en yxa.

Brott som kan ge livstids fängelse 
Observera att försök, anstiftan eller medhjälp till de brott som anges också kan ge fängelse på livstid.

Livstids fängelse kan man i Sverige dömas till om man fyllt 18 år. Den 2 januari 2022 trädde den nya lagen i kraft som innebar att åldern för att döma någon till livstids fängelse sänks från 21 år till 18 år. Tidigare kunde personer under 21 år endast dömas till högst 14 års fängelse.

Brott som kan ge livstids fängelse 
 Mord
 Människorov
 Grov mordbrand
 Grov allmänfarlig ödeläggelse
 Grovt sabotage
 Grov kapning
 Grovt sjö- eller luftfartssabotage
 Grovt flygplatssabotage
 Grovt blåljussabotage
 Grovt spridande av gift eller smitta
 Grovt myteri
 Uppror
 Högförräderi
 Trolöshet vid förhandling med främmande makt
 Grovt spioneri
 Grovt folkrättsbrott
 Grov olovlig befattning med kemiska vapen
 Grov olovlig befattning med minor
 Grov olovlig kärnsprängning
 Folkmord
 Terroristbrott
Brott mot mänskligheten
Grov krigsförbrytelse

Brott som kan ge livstids fängelse vid krig 
Dessa brott kan endast ge livstids fängelse då Sverige är i krig eller då krigsfara råder.
 Landsförräderi
 Egenmäktighet vid förhandling med främmande makt
 Grovt lydnadsbrott
 Grov rymning
 Undergrävande av stridsviljan
 Försummande av krigsförberedelse
 Obehörig kapitulation
 Stridsförsumlighet

Kända exempel
 Mattias Flink - massmördare
Rakhmat Akilov - Terroristen på Drottninggatan i Stockholm
Leif Axmyr - dubbelmördare som suttit längst tid i fängelse i Sverige oavbrutet
 John "Lasermannen" Ausonius - Mördare och dömd för nio mordförsök
 Jackie Arklöv, Tony Olsson, och Andreas Axelsson - dubbelmördare som dödade två poliser
Rahmi Sahindal - hedersmördade sin egen dotter Fadime Sahindal
Mijailo Mijailovic - dömd för mordet på utrikesminister Anna Lindh
Tommy Zethraeus - dömd för Stureplansmorden
Anders Eklund - dömd för Englamordet och Pernillamordet
Helge Fossmo - dömd för anstiftan till mord på Alexandra Fossmo i Knutby
Peter Mangs - dömd för två mord och åtta mordförsök utförda i Malmö
Kjell-Åke Johansson - sadistmördare
Christine Schürrer - dömd för Arbogamorden 2008 
Lars "Bombmannen" Tingström - dömd för flera sprängattentat med dödlig utgång 
Kaj Linna - den person som suttit längst i fängelse och sedan fått resning. Blev frikänd från anklagelserna. Frisläpptes 15 juni 2017. 
Stig Bergling - dömd för grovt spioneri 
Stig Wennerström - dömd för grovt spioneri
Juha Valjakkala - dömd för Åmselemorden
Hans Marmbo - dömd för Träskmorden
Frans Otto Eriksson - dömd för medhjälp till dubbelmord
Hugo Färnström - dömd för mord och våldtäkt
 Johanna Leshem Jansson och Maja Hellman - dömd för mordet i Tovefallet

Se även 
Amnesti
Nåd

Referenser

Processrätt
Bestraffningsformer
Sveriges rättsväsen