kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Arbetarklass

Arbetarklass är den samhällsklass, som omfattar arbetare. Definitionen används om en del av befolkningen i ett samhälle som betraktas som ett klassamhälle och syftar vanligen på en del av befolkningen som har en mindre gynnad ställning än medelklassen. Arbetarklass kan definieras av anställda med avsaknad av högre utbildning eller begränsad autonomi i yrkesutövningen. Det senare innebär att arbetet i betydande utsträckning definieras av vilka arbetsmoment som ska utföras och i vilken grad av målet som ska uppnås. Ofta görs en åtskillnad mellan yrkesutbildad och ej yrkesutbildad arbetarklass (exempelvis kock respektive diskare).

Arbetarklass inom marxismen
Inom marxismen finns ingen medelklass, utan man talar om lönearbetande mellanskikt samt småföretagare (småbourgeoisi) och bönder. Det finns även marxister som räknar alla löntagare till arbetarklassen: att den innefattar alla som i ett kapitalistiskt produktionssätt inte kan leva på kapitalavkastning, det vill säga "säljer sin arbetskraft"/"tvingas till lönearbete" för sitt uppehälle, oavsett ställning i övrigt. Proletariat är ett annat ord som förekommer inom marxistisk teori för denna klass och avser en person som är egendomslös i sin relation till kapitalet. Sociologen Erik Olin Wright har angivit tre former av makt och inflytande där arbetarklassen, i en marxistisk tradition, anses sakna inflytande:
 Ägande av kapital.
 Beslutanderätt över användningen av produktionsmedlen (exempelvis maskiner och annan teknik).
 Rätt att bestämma över och kontrollera andras arbetskraft.
Den marxistiska definitionen av arbetarklass är således baserad på makt och samhällsfunktion, inte materiell standard.

Se även 

 Arbetarrörelse
 Arbetarstadsdel
 Klasskamp
 Medelklass
 Prekariat
 Proletariat
 Socialgrupp
 Trasproletariat
 Överklass
 Den arbetande klassens läge i England

Referenser

Noter

Externa länkar

Samhällsklasser
Arbetarrörelse
Pension

Pension är ersättning från staten, arbetsgivare, försäkringsbolag eller fond till den som permanent förlorat en inkomst, vanligtvis syftar man på ålderspension, men det kan även vara en ersättning efter avslutning av en viss tids förtroendeuppdrag såsom förtroendevalda politiker. En person som får pension kallas för pensionär. Vissa yrkesgrupper, som de flesta dansare, operasångare, idrottare, har normalt en tidigare pensionsavgång (ofta omkring 40-50-årsåldern) med annorlunda villkor från sitt yrke.

Allmän pension 
Allmän pension tidigare kallad Ålderspension, är den pension man får från staten när man lämnar arbetslivet på grund av att man uppnått den lagstadgade pensionsåldern. Den Allmänna pensionen i Sverige administreras av Pensionsmyndigheten. Det går att ansöka om Allmän pension tidigast från 61 års ålder. 

Den allmänna pensionen finansieras av staten genom skatter, tjänstepensionen av arbetsgivare och genom eget pensionssparande. I Sverige har man valt att ha en skattefinansierad grundpension (garantipension) för dem som inte har haft någon inkomst och en inkomstpension som bekostas av arbetsgivaren. Pension är uppskjuten lön och ålderspensionssystem innehåller ofta ett försäkringsmoment, då exempelvis pensionen ska betalas livet ut även om man lever längre än genomsnittet, eller genom att betalas ut till efterlevande vid dödsfall. En del av pensionen kan också väljas att tas under en kortare period.

Ålderspensionssystem i olika länder 
Hur pensionssystemet är uppbyggt varierar mycket mellan olika länder. Bland annat inverkar synen på fördelningen mellan gemensamt och individuellt ansvar för pensionen och hur arbetsmarknaden i allmänhet är organiserad.

Runt 2014 låg pensionsåldern världen över i genomsnitt kring 65 års ålder.

Äldre benämningar
En äldre benämning på Allmän pension var ålderspension. Livränta används idag mest i samband med (tillfällig eller permanent) ersättning till följd av arbetsskada. En annan äldre benämning är gratial, som användes av armén och flottan.

Sverige

Nutida typer av pension
Allmän pension (i Sverige) (som består av inkomstpension, tilläggspension, garantipension och premiepension)
Avtalspension/ tjänstepension
Sjukersättning
Efterlevandepension, Barnpension, omställningspension
Äldreförsörjningsstöd
Bostadstillägg för pensionärer

Avskaffade typer av pension
Folkpension och Allmän tilläggspension
Förtidspension
Sjukpension
Änkepension

Se även
Basinkomst
Efterlevandepension
Emeritus

Ålderspension i Västeuropa 
Officiell pensionsålder och faktisk, genomsnittlig, avgångsålder från arbetslivet i Europa under 2005

Referenser

Externa länkar 
Pensionsmyndighetens webbplats
Minpension.se
Kommunalfullmäktige

Kommunalfullmäktige var åren 1863–1971 benämningen på det högsta politiskt beslutande valda organet i en landskommun eller köping i Sverige.

Begreppet köpingsfullmäktige användes ibland inofficiellt i Sverige, särskilt i de fall då det fanns en köping och en landskommun med samma namn. Vid kommunreformen 1971 ersattes både kommunalfullmäktige och motsvarande organ i städer, stadsfullmäktige, av kommunfullmäktige.

Se även 
 Allmän rådstuga
 Kommunalstämma

Referenser 

Sveriges politiska historia
Sveriges kommunalhistoria
Kommunfullmäktige (Sverige)

Kommunfullmäktige är den högsta beslutande församlingen i svenska kommuner, vald i direkta val av de i kommunen folkbokförda invånarna. Kommunfullmäktiges arbetsformer regleras i Kommunallagen.

En ledamot i kommunfullmäktige måste vara bosatt i kommunen och vara minst 18 år gammal. Den förtroendevalda kan tituleras kommunfullmäktig men kallas vanligen fullmäktigeledamot. Det finns inget medborgarkrav på en ledamot av fullmäktige, men för utländska medborgare krävs både för att få rösträtt och vara valbar att man har permanent uppehållstillstånd och varit skriven i Sverige de senaste tre åren.

Kommunfullmäktige leds av en ordförande och en eller flera vice ordförande. Fullmäktiges storlek varierar från minst 21 ledamöter i kommuner med högst 8 000 röstberättigade invånare till minst 101 ledamöter i kommuner med fler än 600 000 röstberättigade invånare. Den vanligaste dagen för fullmäktigesammanträden runt om i landet är måndagar eftersom det förr var vanligt att riksdagsledamöter också satt i sin kommuns fullmäktige. (Det är också en förklaring till att riksdagen inte sammanträder på måndagar.)

Fullmäktige är från början en gammal pluralform av ordet fullmäktig (person med fullmakt).

Före kommunreformen som genomfördes den 1 januari 1971 fanns tre typer av kommuner och motsvarande organ hette då "kommunalfullmäktige" i köpingar och landskommuner och "stadsfullmäktige" i städer. Båda institutionerna inrättades genom förordningar av år 1862 och trädde i kraft med ingången av 1863.

Kommunalstämma och allmän rådstuga var tidigare politiska församlingar med liknande uppgifter.

Politiska majoriteter 

Kommunfullmäktige är kommunens högsta beslutade organ.

Se även 
 Kommunstyrelse
 Regionfullmäktige
 Kyrkofullmäktige

Referenser 

Fullmäktige
Lokala beslutande församlingar
Minoritet

Minoritet betyder del eller mindretal. 

En minoritetsgrupp är en social grupp som har färre medlemmar i förhållande till en konkurrerande grupp (majoriteten). I demokratiska samhällsskick har politiska minoriteter rätt att representeras av partier i landets parlament. I vissa fall finns i beslutande församlingar minoritetsskydd, som innebär att det för beslut i en viss typ av fråga krävs någon form av kvalificerad majoritet.

Definition och exempel 
Majoriteten kan endera vara relativ eller absolut. Den som inte ingår i majoriteten ingår istället i minoriteten.

Ordet används ofta för en befolkningsgrupp inom en större (nationell) gemenskap som på något sätt behöver försvara sin egenart och existens gentemot majoritetsbefolkningen. Till dessa hör etniska, språkliga, religiösa, nationella och sexuella minoriteter. 

Exempel på minoriteter som ofta benämns som sådana:
 vänsterhänta
 funktionsnedsatta
 teckenspråksanvändare
 sexuella minoriteter
 etniska minoriteter:
 ursprungsfolk
 nationella minoriteter
 språkliga minoriteter, exempelvis officiella språkliga minoriteter i Sverige
 invandrare
 religiösa minoriteter

Se även
 Tystnadsspiralen
 Majoritetsförtryck
 Nationell minoritet
 Minoritetsspråk

Referenser 

Samhällsgrupper
Försvar

Försvar kan avse:

 Försvar (militär) – en militär taktik
 Försvarsmakt – ett lands samlade militära och civila försvar, men kan också användas som beteckning för den militära försvarsmakten
 Försvarsindustri – industrier som förser försvarsmakter med krigsmateriel
 Försvarsanläggning – anläggningar uppförda för försvar
 Försvarskyrka – en kyrkobyggnad som anses haft funktion dels som gudstjänstrum och dels som skydd mot fientliga angrepp
 Civilt försvar – den verksamhet som ansvariga aktörer genomför i syfte att göra det möjligt för samhället att hantera situationer då beredskapen höjs
 Försvarare (sport) – inom sport den lagdel som benämns back- eller försvarslinje
 Försvarsadvokat – en advokat som biträder den tilltalade i ett brottmål
 Försvarsmekanism – en central jagfunktion av omedvetna psykologiska strategier
 Försvarsarbete – inom bergsbruket, det minsta arbete en innehavare av mutsedel på någon fyndighet eller utmål måste utföra för att bevara sin rätt till fyndigheten
Borggård, Finspångs kommun

Borggård är en tätort i Finspångs kommun i Hällestads socken, cirka 15 km väster om Finspång.

Samhället ligger vid Hällestadsån.

Befolkningsutveckling

Samhället
Borggård är en gammal bruksort och präglas av AB Borggårds Bruk med anor sedan 1500-talet. Företaget har ett 40-tal anställda, och utvecklar och tillverkar bearbetade trådprodukter inom alla dimensioner för bl.a. bilindustrin. Orten domineras i övrigt av villabebyggelse.

På orten finns även idrottsföreningen Borggårds IK

Referenser 

Bruksorter i Östergötland
Orter i Finspångs kommun
Tätorter i Sverige
Flyttank

En flyttank eller floatingtank. På engelska heter behandlingen floatation, flotatation eller floating och floating är också mest vanliga ordet men även Flyt-REST som man använder i Sverige. En floatingtank är en anordning för avskärmande av yttre sinnesintryck. Forskning påbörjades av amerikanen John C. Lilly 1954. Syftet med denna anordning är i främsta hand att lindra stressymptom och kronisk smärta men även sömnstörningar.

Behandling 
Behandlingen består av ett antal sessioner där man ligger i en flyttank. Denna är 2,60 m lång, 1,65 m bred och ca 1,35 m hög. Tanken är fylld till ungefär 25 cm med vatten som berikats med Epsomsalt med kemisk beteckning magnesiumsulfat, salthalt 35-43%, vilket gör att den person som sedan lägger sig i tanken flyter och på så sätt förnimmer viktlöshet. 

Tekniken heter på fackspråk Flotation-R.E.S.T. R.E.S.T står för Restricted Environmental Stimulation Technique. Betydande forskning är gjord om floatingens fördelar vid bl.a. stress, fibromyalgi, värk och reumatism. Karlstad Universitet är sedan 1998-2017 ledande inom forskning kring R.E.S.T. i Europa.

Effekter 
En behandling pågår vanligen i en timme. Under de sista 20 minuterna övergår hjärnan ofta från alfa- eller beta-hjärnvågor till theta. Detsamma sker strax innan man somnar och vaknar, men i flyttanken kan det pågå i flera minuter utan att man går ner i djupsömn. Detta är nyttigt för kreativitet, problemlösning och inlärning. Ju oftare tanken används, desto längre blir theta-perioderna.

Undersökningar har visat att floating är effektivt i fråga om stressrelaterad smärta och ångest. Enligt en undersökning som under en sjuveckors tid studerade 140 patienter med långvariga symptom blev 22 procent helt fria från smärta medan 56 procent upplevde klar förbättring. Uppdelat efter symptom visade studien att 23 procent sov bättre, 31 procent upplevde mindre stress, 27 procent kände mindre ångest och 24 procent blev mindre deprimerade eller kom helt ur sin depression. Resultaten var stabila vid en uppföljning efter fyra månader.

Tolv sessioner räcker för att uppnå lindring av ångest, depression och andra stressrelaterade symptom. En längre behandlingsperiod har endast visat sig ge något mer smärtlindring och lite lägre blodtryck.

Floating har visat sig vara nyttigt inte bara för personer med kliniska problem utan ger generellt minskad stress och ökad kreativitet. Det har också påvisats hjälpa för personer som lider av kroniska muskelspänningar i ryggen och nacken.

Annat bruk 
Floating används även för att förbättra förutsättningarna för meditation och hypnos, liksom bön. Tanken är att när kroppen slappnar av blir sinnena mer mottagliga för andra verkligheter. Floating har också kombinerats med andra, mer kontroversiella, metoder såsom hallucinogener. Lilly själv använde ofta flyttanken i kombination med LSD, och fram till 1967 då drogen förbjöds spelade den en väsentlig roll i hans forskning.

Källor 

Avskärmande av sinnesintryck
Albin

Albin är ett mansnamn med latinskt ursprung (Albinus) och är bildat av latinets albus 'vit'.

Albin är i Sverige bland de 25 vanligaste namnen på nyfödda pojkar, och det var nästan lika populärt vid sekelskiftet 1900 som nu. Den 31 december 2008 fanns det totalt 18 114 personer i Sverige med namnet, varav 11 991 med det som tilltalsnamn. År 2008 fick 613 pojkar namnet som tilltalsnamn.

Albin har i Sverige namnsdag den 1 mars, liksom i Estland, Frankrike, Ungern, Polen, Finland och Slovakien. Före 1830 skrevs namnet som Albinus.

Personer med namnet Albin
 Kjell Albin Abrahamson, radiojournalist, författare
 Albin Ahrenberg, flygare
 Albin Amelin, svensk konstnär
 Albin Carlsson, tonsättare
 Albin Ekdal, fotbollsspelare
 Albin Erlandzon, skådespelare
 Albin Flinkas, skådespelare
 Per Albin Hansson, svensk socialdemokratisk politiker och statsminister
 Albin Johansson, vd och styrelseordförande i KF
 Albin Johnsen, svensk artist
 Albin Lavén, skådespelare
 Albin Lindahl, skådespelare
 Albin Lorentzon, hockeyspelare
 Albin Nummelin, svensk bowlingspelare
 Albin Nyamoya, regeringschef i Burundi
 Albin Pettersson, släggkastare
 Albin Roosval, filmproducent
 Albin Stenroos, finländsk långdistanslöpare
 Albin Stark, svensk arkitekt
 Albin Ström, sjöman, riksdagsledamot
 Albin Widén, författare

Orter 
 Albin, Wyoming, mindre stad i Laramie County, Wyoming, USA, grundad av svenska immigranter

Se även 
 Albin Marin, segelbåtsvarv
 Albin Motor, tillverkare av båtmotorer mm
 , uttalat Albin

Referenser

Mansnamn

nds:Alfke
Elvira

Elvira är ett kvinnonamn med spanskt ursprung som man tror ytterst kommer från arabiskan och sannolikt betyder "den vita". Andra teorier om namnets ursprung finns också, som att det skulle vara tyskt eller västgotiskt och då betyda "pigg" eller "tillförlitlig". En variant av namnet är Alvira.

Elvira är ett namn som är populärt bland de yngsta idag (bland de 100 vanligaste), liksom det var vid sekelskiftet 1900, då det var Elvira Madigans tragiska öde som fascinerade människorna.

Det äldsta belägget i Sverige är från år 1808.  Den 31 december 2022 fanns det totalt 18 299 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Elvira, varav 8 086 bar det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 1 mars (sedan 2001; 1986–1992: 30 juni och 1993–2000: 10 maj). Delas med Albin.

Anledningen till nuvarande placeringen i almanackan är kopplingen till Albin som också har betydelsen 'vit'.

Personer med namnet Elvira

 Elvira av Kastilien, siciliansk drottning
 Elvira av Kastilien, grevinna av Toulouse
 Elvira Holmberg, svensk politiker (s)
 Elvira Madigan, artistnamn för Hedvig Jensen, lindansös
 Elvira Nikolaisen, norsk popsångerska
 Elvira Notari, italiensk filmskapare
 Elvira Possekel, västtysk friidrottare
 Elvira Ramírez, spansk regent
 Elvira (Viran) Rydkvist, svensk skådespelerska och teaterchef
 Elvira Saadi, sovjetisk gymnast
 Elvira Öberg, svensk skidskytt

Fiktiva figurer
 Elvira Olsson, 91:an Karlssons flickvän
 Cassandra Peterson, alias "Elvira, mistress of the dark"

Källor 
Eva Brylla: Förnamn i Sverige, 2004, 
Bengt af Klintberg: Namnen i almanackan, 2001, 

Kvinnonamn
Humajun

Humajun, fullständigt Nasir ud din Muhammad Humajun, var en indisk stormogul, född 6 mars 1508 i Kabul som den äldste sonen av fyra söner till Mogulrikets grundare Babur, död 22 februari 1556 i Delhi, son till Babur. Humajun var stormogul från faderns död 28 december 1530. I enlighet med faderns önskan gav han då Sambhal till sin bror Askari, Alwar till sin bror Hindal samt Kabul och Kandahar till sin bror Kamran, som dock inte var nöjd utan även tog Punjab. Humajun avsattes 17 maj 1540 av afghanen Sher Shah.

Efter 15 års militär kamp lyckades Humajun återta sitt rike 23 juli 1555, och regerade sedan till sin död 27 januari 1556 för att då efterträdas av sin 13-årige son, Akbar den store.

Se även
Humajuns grav, byggt på befallning av gemålen Hamida Begum

Referenser 

Stormoguler
Födda 1508
Avlidna 1556
Män
Personer i Indien under 1500-talet
Personer från Kabul
Ernst

Ernst är ett mansnamn av tyskt ursprung och har betydelsen allvar. Det har använts i Sverige sedan 1300-talet och stavades i början mestadels Ernest, vilket fortfarande är normen i engelskan. Ernst har namnsdag tillsammans med Erna den 2 mars sedan 1831.

Namnet Ernst hörde till de allra vanligaste kring förra sekelskiftet (20:e plats) och några decennier in på 1900-talet. 31 december 2005 fanns det totalt 14505 personer i Sverige med namnet, varav 5579 med det som tilltalsnamn. År 2003 fick 86 pojkar namnet, varav 5 fick det som tilltalsnamn. Ernst kan även vara ett efternamn.

Kända personer med namnet Ernst

Furstar 
Ernst August I av Hannover
Ernst av Österrike
Ernst Bekännaren av Braunschweig-Lüneburg

Övriga 
 Ernst Abbe, tysk fysiker och astronom
 Ernst Ahlgren, pseudonym
 Ernst Alm, svensk skidåkare
 Ernst Immanuel Bekker
 Ernst Biberstein
 Ernst Billgren, svensk konstnär
 Ernst Busch (militär)
 Ernst Brunman
 Ernst Brunner, svensk författare
 Ernst Boris Chain, tyskfödd brittisk biokemist, mottagare av Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1945
 Ernst Didring, svensk författare
 Ernst Eklund
 Ernst Fast, friidrottare, tog Sveriges första OS-medalj (brons 1900)
 Ernst Fastbom
 Ernst Otto Fischer
 Ernst Gräfenberg
 Ernesto Guevara
 Ernst Günther, svensk skådespelare 
 Ernst Haeckel
 Ernest Hemingway, amerikansk författare och nobelpristagare
 Ernst Hård, svensk bandyspelare
 Ernst Josephson, svensk konstnär
 Ernst-Hugo Järegård, svensk skådespelare
 Ernst Jünger, konservativ skriftställare
 Ernst Kaltenbrunner, SS-officer
 Ernst Kirchsteiger, svensk programledare i TV
 Ernst Klein, svensk journalist
 Ernst Detlof von Krassow
 Ernest Lawrence, amerikansk fysiker, nobelpristagare 1939
 Ernst Linder, svensk generalmajor av finsk härkomst, dressyrryttare, OS-guld 1924
 Ernst Lubitsch, amerikansk regissör
 Ernst Lyberg
 Ernst Lönegren
 Ernst Mach
 Ernst von Mansfeld, tysk militär
 Ernst Meyer
 Ernst Nilsson (brottare), OS-brons 1920
 Ernst Nygren
 Ernst Reuter, Västberlins borgmästare 1948-1953
 Ernst Rolf, svensk revykung
 Ernst Rosell, sportskytt, OS-guld 1908
 Ernst Ruska
 Ernest Rutherford, nyzeeländsk-brittisk fysiker och nobelpristagare
 Ernst Röhm, chef för SA
 Ernst Rönnbäck, finländsk skriftställare och politiker
 Ernest Shackleton, brittisk polarforskare
 Ernst Stenhammar, svensk arkitekt
 Ernst Wilhelm Leberecht Tempel
 Ernst Thoms, tysk målare
 Ernst Thälmann
 Ernst Toller
 Ernst Trygger, svensk statsminister
 Ernst Udet
 Ernst Urbach
 Ernest Walton, irländsk fysiker, nobelpristagare
 Ernst Wellton
 Ernst Westerlund, "Enköpingsdoktorn"
 Ernst Wide, friidrottare, bragdmedaljör, (medeldistansare)
 Ernst Wigforss
 Ernst Zündel

Efternamnet Ernst 
 Adolf Ernst, tysk-venezuelansk naturforskare
 Heinrich Wilhelm Ernst, violinist och kompositör från Mähren
 Jacob Frederik Marius Ernst, dansk militär
 Kajsa Ernst, svensk skådespelerska
 Max Ernst, tysk målare, grafiker och skulptör
 Richard R. Ernst, schweizisk nobelpristagare i kemi år 1991
 Thomas Ernst, svensk mästare i schack år 1993

Fiktiva personer 
 Ernst Stavro Blofeld, i James Bond

Mansnamn
Svenska mansnamn
Svenska förnamn
Erna

Kvinnonamnet Erna är en kortform av de forntyska namnen Ernesta och Ernestina. Namnet betyder allvar. Det har använts i Sverige sedan 1600-talet.

Erna har aldrig varit lika vanligt som sin manliga motsvarighet Ernst, men det hade en viss uppgång på 1920- och 1930-talen. Under hela 1990-talet var det bara ett fåtal svenska flickor som fick namnet, men från år 2000 ökade frekvensen markant. 

Den 31 december 2014 fanns det totalt 2 804 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Erna, varav 1 417 bar det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 2 mars (sedan 1986)

Personer med namnet Erna

 Erna Groth, svensk skådespelare
 Erna Gräsbeck, finsk operasångerska
 Erna Hamilton, dansk grevinna och konsul
 Erna Knutsson, hustru till Gösta Knutsson, förebild till figuren Maja Gräddnos i böckerna om Pelle Svanslös
 Erna Juel-Hansen, dansk pedagog, författare och politiker
 Erna Möller, svensk immunolog och forskare
 Erna Osland, norsk författare
 Erna Ovesen, skådespelerska och konstnär
 Erna Sack, tysk koloratur- och operasångerska
 Erna Schøyen, norsk skådespelare
 Erna Schneider Hoover, amerikansk matematiker
 Erna Björk Sigurðardóttir, isländsk fotbollsspelare
 Erna Siikavirta, finsk musiker
 Erna Solberg, norsk statsminister
 Erna Tauro, finlandssvensk pianist och kompositör
 Erna Zelmin-Ekenhem, svensk jurist, generaldirektör för Arbetsmiljöverket

Referenser

Kvinnonamn
Fornnordiska kvinnonamn
Gunborg

För det svenska fartyget som sänktes under andra världskriget, se S/S Gunborg.
Gunborg är ett fornnordiskt kvinnonamn. Namnet är sammansatt av orden gunr ’strid’ och borg(h) ’beskydd’. Namnet har funnits i Sverige åtminstone sedan 1000-talet.

Namnet förekommer ofta på runstenar, men blev sedan under medeltiden ganska ovanligt. I slutet av 1800-talet fick det dock ett uppsving och blev - efter att det kommit in i almanackan 1901 - mycket populärt under några decennier. Bland kvinnor som idag är mellan 70 och 90 år är det troligen bland de 50 vanligaste, men räknat på hela befolkningen ligger det idag runt 90:e plats.

Den 31 december 2014 fanns det totalt 10 743 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Gunborg, varav 3 544 bar det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 3 mars (sedan 1901)

Personer med namnet Gunborg
 Gunborg Wildh, svensk författare
 Gunborg Åhling, svensk orienterare

Övrigt
Författaren Tora Dahls alter ego i de åtta självbiografiska romanerna om Gunborg.

Källor

Kvinnonamn
Fornnordiska kvinnonamn
Bill Wyman

Bill Wyman, född som William George Perks Jr. den 24 oktober 1936 i Lewisham i sydöstra London, är en brittisk musiker och basist, mest känd som medlem i rockgruppen The Rolling Stones åren 1962–1992. Han bytte officiellt namn till Wyman 1964.

Biografi 
Wyman blev medlem i The Rolling Stones 1962, då han ersatte Dick Taylor, och var med på gruppens albumdebut 1964. Han är mest känd som basist, men spelade vid några tillfällen även piano. Under tiden i Rolling Stones fick Bill Wyman med en egen låt på en LP: "In Another Land" där han sjunger själv, på skivan Their Satanic Majesties Request 1967. Han orsakade stor skandal på 1980-talet när han tillkännagav sitt förhållande med den 34 år yngre Mandy Smith. De gifte sig 1989 och skilde sig 1991. Efter att Bill blivit flygrädd och besviken på de andra i bandet eftersom han tyckte att han fick för lite utrymme med sina låtar på skivor samt att när han hjälpt till med stora delar av låtarna inte blivit nämnd som en av upphovsmännen till låten, lämnade Bill Wyman Rolling Stones 1993. Som ersättare anställdes 1993 Darryl Jones.

Wyman hade redan tidigare släppt några soloskivor och efter avskedet från Stones bildade han gruppen Bill Wyman's Rhythm Kings som han spelat med sedan dess. 2011 spelade han in en låt tillsammans med Rolling Stones, nämligen "Watching the River Flow" av Bob Dylan. Den spelades in i samband med en hyllningskonsert för turnéledaren och pianisten Ian Stewart.

Diskografi

Soloalbum

Bill Wyman's Rhythm Kings

Medverkar också på

Har producerat

Referenser

Externa länkar

 Officiell webbplats
Bill Wyman på Discogs

Födda 1936
Medlemmar i The Rolling Stones
Brittiska rockmusiker
Brittiska basister
Män
Levande personer