kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kristus

Kristus betyder den smorde, och är en titel som de troende kristna har givit Jesus från Nasaret.

Kristus är den latinska översättningen av grekiska Χριστός (Christós) som betyder just "den Smorde". Det är i sin tur en översättning av det hebreiska משיח  Masíaḥ (Messias), arabiska المسيح, Masīḥ. 

I Gamla testamentet smordes konungen (David), prästen (Aron) och ibland även profeten (Elisa). Vid smörjelsen kom den Helige Ande, enligt Bibelns berättelser, över personen. Messiasbegreppet står alltså för en mäktig person, utrustad av Gud på ett alldeles speciellt sätt. 

Gamla testamentet/Tanach förutsäger på många ställen att en Messias skall komma. Förväntningarna på detta var stora. Ankomsten av Messias senare skulle bli början av de kristnas tideräkning. Jesus gick, enligt Nya testamentet, in i dessa förväntningar och bejakade att det handlade om honom själv, även om han också stod för en gentemot sin tidsanda självständig tolkning av dem. Det som förvånade samtiden mest var tanken att Messias måste lida. 

Judarna avvisar fortfarande tanken på en lidande Messias och avvisar därför också Jesus som Messias. Muslimerna anser att Jesus var en stor profet, som de kallar för Isa, men även de avvisar att Jesus skulle lidit och dött på korset. Därmed avvisar de tanken på Kristi uppståndelse, för om Kristus inte har dött och uppstått för att besegra döden, då finns det automatiskt inte någon uppståndelse. Det centrala tanken i den kristna tron är inte Kristi död utan just Kristi uppståndelse.   

Nya testamentets författare (traditionellt Matteus, Markus, Lukas och Johannes) accepterar Jesu anspråk på att vara Messias och ser Jesus både som konung, och präst, och profet.. Som profet undervisade han och gjorde under. Som präst frambar han sig själv som ett offer för våra synder. Som konung blev han redan då det som skulle kallas för kristna folkets regent, och en gång skall han komma åter och regera över allt, enligt Nya Testamentet.

Trinitariska kristna betraktar även Jesus, efter hur han beskrivs i Nya testamentet, som gudomlig - Gud som blivit människa. De flesta kristna betraktar honom som människornas frälsare, som räddar oss från synden och dess konsekvenser: befrielse som kommer från Gud, befrielse från lidande och död.

Se även 
 Frälsning
 Gud
 Kristendom
 Teologi
 Kristologi
 Kristusbilder
 Profet 
 Messias
 Messiasprofetior och Jesus
 Formerna Jesu och Kristi

Bibelhänvisningar

Jesus

fr:Christ#Religion
Koehl

Koehl, ibland transkriberat Köhl, Kœhl eller Koel, är ett fransk-tyskspråkigt släktnamn med härkomst tidigmodern tid omkring Alsace, östra Frankrike.

Personer med namnet Koehl eller med varianter av detta namn 

 Albert Köhl (1879–1954), tysk-svensk köksmästare
 Dan Koehl, svensk elefantskötare, sonson till köksmästaren Albert Köhl
 Ditmar Koel (1500–1563), tysk sjökapten och borgmästare 
 Émile Koehl (1921–2013), fransk politiker
 Gerard Koel (född 1941), nederländsk tävlingscyklist
 Hermann Köhl (1888–1938), tysk militär och flygkapten 
 Thorvald Køhl (1852–1931), dansk astronom, lärare och författare
 Torbjörn Köhl  (född 1963), svensk violinist och dirigent
 Wilhelm Köhl (1859–1942) tysk militär och generallöjtnant
 Ulf Köhl (född 1960),svensk fotbollsspelare

Referenser

Se även
 Köhl, efternamn

Tyska efternamn
Franska efternamn
Franska släkter
Tyska släkter
Schweiziska släkter
Amerikanska släkter
Svenska släkter
Konrad Lorenz

Konrad Zacharias Lorenz, född 7 november 1903 i Wien, död 27 februari 1989 i Wien, var en österrikisk zoolog och etolog. Han var son till Adolf Lorenz.

Biografi 
Lorenz grundade etologin, den biologiska inriktningen i studiet av djurens beteende. Detta och andra studier gjorde att han tillsammans med den holländske zoologen Nikolaas Tinbergen och den tyske insektsforskaren Karl von Frisch mottog Nobelpriset i fysiologi eller medicin år 1973, med motiveringen: "for their discoveries concerning organization and elicitation of individual and social behaviour patterns." Mot den då förhärskande uppfattningen att djurens beteende i allt väsentligt var inlärt hävdade han att det hade en genetisk grund, att ett beteende som t.ex. fåglarnas flygande kunde utföras utan någon föregående träning, men att det givetvis modifierades efter varje individs särskilda egenskaper (tyngdpunkt, vingyta etc). Han beskrev också präglingen, den inlärningsmekanism som gör att ett ungt djur snabbt (och definitivt) kan lära sig hur den egna arten ser ut, hur man skall sjunga, vad som är farligt och ofarligt etc. Han var även den första att använda ordet mobbning, beteendet när sociala djur gemensamt anfaller och driver bort inte bara fiender (rovdjur) utan också djur av samma art som uppför sig på ett avvikande sätt. Han intresserade sig under senare tid för människans (och djurens) förmåga att uppleva och förstå verkligheten, i anslutning till Kant, och hans bok "Spegelns baksida" var en viktig start på det som kom att kallas "evolutionär epistemologi". År 1938 gick han med i NSDAP och han stödde deras idéer om rashygien, vilket han senare djupt beklagade som ett avgörande misstag. Under de sista åren av sitt liv stödde han det österrikiska gröna partiet, särskilt i deras motstånd mot kärnkraft i Österrike. Hans böcker, särskilt i "I samspråk med djuren", har fått världsvid spridning och utges fortfarande.

Lorenz invaldes 1968 som utländsk ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien.

Asteroiden 3861 Lorenz är uppkallad efter honom .

Bibliografi 
Böcker översatta till svenska:
 I samspråk med djuren (1953)
 Människan och hunden (1968)
 Aggression-det så kallade onda (1969)
 Spegelns baksida (1974)
 Civilisationens åtta dödssynder
 Grågåsens år (1980)

Källor

Externa länkar 
 Nobelprize.org, Nobelpriset i medicin 1973
 Nobelprize.org, Konrad Lorenz – självbiografi

Nobelpristagare i medicin
Österrikiska nobelpristagare
Österrikiska biologer
Österrikiska zoologer
Etologer
Rasteoretiker
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Födda 1903
Avlidna 1989
Män
Forskare från Wien
Personer inom hundhållning
Storkorset av andra klassen av Förbundsrepubliken Tysklands förtjänstorden
Alumner från Wiens universitet
Karp

Karp (Cyprinus carpio) är en sötvattenlevande karpfisk som härstammar från Asien, men som inplanterad förekommer i Australien, Europa och USA. Karpen är världens mest odlade fisk. Karpen muterar lätt, och det finns därför många olika varianter, bland andra fjällkarp, koi-karp, linjär karp, läderkarp, praktkarp, silverkarp, sotkarp, och spegelkarp.

Utseende 

Karpen har en kompakt kroppsform med långsträckt ryggfena och kraftig stjärtspole. Den har två skäggtömmar på överläppen och en i varje mungipa. En karp kan väga upp till 30 kg och bli 100 cm lång. I Sverige väger den vanligen omkring tre kilo.

Karpen är vanligtvis gröngrå eller mässingsfärgad. Färggranna karpar har odlats fram i Kina som dekoration i trädgårdsdammar, och därifrån spridits, först till övriga Östasien och sedan till resten av världen. De kallas vanligen för koi, vilket är det japanska ordet för "karp". I Japan kallas de dekorativa karparna för 'nishiki-goi' (錦鯉), "brokadkarp". De vanligaste färgerna på koi-karparna är vit, svart, röd och orange.

Ekologi 
Karpens föda består av frön och alger men även insekter, snäckor, musslor och kräftdjur. Karpen slutar äta och lägger sig i dvala på botten om vattentemperaturen understiger 8⁰C och klarar av att leva i syrefattigt vatten. Den är skygg och intar ofta sin föda om natten.

Arten är mycket reproduktiv, och varje enskild hona kan lägga upp till en miljon ägg per år.

Karpen och människan 
Karpen är en populär sportfisk. Gefilte Fisch är en populär rätt i det judiska köket, till vilken karp är en vanlig matfisk. Karp äts dessutom i delar av östra Europa till jul.

Status och hot 
Karpen kategoriseras globalt som sårbar medan den lokalt, exempelvis i Sverige inte bedöms som hotad.

Sportfiske av karp i Sverige 
Sportfiskeklubben Svenska Karpklubben värnar om fisken och inventerar alla svenska karpvatten. Det svenska sportfiskerekordet är på 32 450 gram.

Se även 
 Gräskarp (Ctenopharyngodon idella)
 Ruda (Carassius carassius)

Referenser

Noter

Källor 
 Allt om fisk – Karp
 FishBase – Cyprinus carpio carpio: Species Summary Froese, R. and D. Pauly. Editors. 2007. FishBase. www.fishbase.org, version 01/2007
 ITIS – Cyprinus carpio Läst 2006-08-27
 Svenska Karpklubben
 Aneboda Fiskodling -

Externa länkar 

Karpfiskar
Sportfiskar
Matfiskar
Karpar

Karpar (Cyprinus) är ett släkte inom karpfiskar. Till karpar räknas bland annat karp och gräskarp. De flesta arterna förekommer i Asien, ofta med starkt begränsad utbredning, till exempel en enda sjö.

Arter 
 Cyprinus acutidorsalis
 Cyprinus barbatus
 Karp (Cyprinus carpio)
 Cyprinus centralus
 Cyprinus chilia
 Cyprinus dai
 Cyprinus daliensis
 Cyprinus exophthalmus
 Cyprinus fuxianensis
 Cyprinus hyperdorsalis
 Cyprinus ilishaestomus
 Cyprinus intha
 Cyprinus longipectoralis
 Cyprinus longzhouensis
 Cyprinus mahuensis
 Cyprinus megalophthalmus
 Cyprinus micristius
 Cyprinus multitaeniata
 Cyprinus pellegrini
 Cyprinus rubrofuscus
 Cyprinus yilongensis
 Cyprinus yunnanensis

Koikarp 
Koikarpen är en vanlig dammfisk. Det är en av många domesticerade former av karp, Cyprinus carpio. Koikarpen finns i många olika färger, men är ofta vit och röd med fläckar längs ryggen. Den är i stort sett allätare men har en förkärlek till vegetabilier, och håller undan bra så att dammen inte växer igen av vattenväxter och alger. Den högsta officiella uppmätta längden på en vuxen koi är 120 centimeter.
Ibland ser man missvisande uppgifter om att koikarp skulle vara anfader till karpfisken guldfisk, Carassius auratus.

Referenser 
 FishBase.org – Fullständig listning över alla giltiga arter i släktet Cyprinus, inklusive underarter. FishBase är ett konsortium skapat av bland andra Förenta Nationernas "Food and Agriculture Organization", FAO, och har stöd av Europakommissionen. Svensk företrädare i konsortiet är Naturhistoriska Riksmuseet.
 Cyprinus carpio carpio – FishBase. Ed. Ranier Froese and Daniel Pauly. 10 2005 version. N.p.: FishBase, 2005.
 

Karpfiskar
Karpfiskar

Karpfiskarna är en familj fiskar i ordningen karpartade fiskar. Det är den artrikaste familjen av sötvattensfiskar, med fler än 2 000 arter uppdelade på mer än 200 släkten. De saknar tänder i munnen, men har istället kraftiga svalgben med stora tänder, som är specialiserade för olika typer av föda. Inom familjen finns ett flertal underfamiljer: 

 Acheilognathinae, en huvudsakligen asiatisk grupp, karakteriserad av honans läggrör, som används för att lägga ägg i musslor.
 Cultrinae, en huvudsakligen asiatisk underfamilj, med många långsträckta, silverfärgade arter, med små fjäll och inga skäggtömmar. Skärkniv är den enda svenska representanten.
 Cyprininae, dit bland andra karp, ruda, guldfisk (Cyprinini), barber (Barbini), och snökarpar (Oreinini) hör. De har som regel stora fjäll och skäggtömmar. 
 Danioninae (synonym: Rasborinae), med många akvariearter, bland sebrafisk och andra Danio-arter, och rasboror.
 Gobioninae, som är bottenlevande fiskar med skäggtömmar. De flesta arterna finns i Östasien. Sandkrypare hör hit som enda svenska representant.
 Leuciscinae, dit de flesta svenska karpfiskar hör, bland dem mört, sarv och braxen. De saknar skäggtömmar.

Karpfiskar som förekommer naturligt i Sverige

Karpfiskar i Sverige som kommer från andra länder

Referenser 
 FishBase (2010): Family Cyprinidae – Minnows or carps. 
 Nelson, J. S. (2006): Fishes of the World. John Wiley & Sons, Inc. 
 Winfield, I.J. & Nelson, J.S. (red.) (1991): Cyprinid fishes: systematics, biology and exploitation. Chapman and Hall Ltd., London.

Karpartade fiskar
Kärnvapenkrig

Ett kärnvapenkrig eller atomkrig är ett krig som utkämpas med kärnvapen som huvudvapen från båda stridande parterna. Något sådant krig har aldrig utkämpats, men under det kalla kriget var USA och det dåvarande Sovjetunionen tänkbara motståndare. Bara två gånger har kärnvapen använts i krig, och det var då USA fällde två atombomber över Japan i augusti 1945. Ett kärnvapenkrig på jorden skulle sannolikt bli mycket förödande. Robert Oppenheimer ansåg att atombomben kan bli jordens undergång.

Doktriner och teorier om utkämpandet av kärnvapenkrig har skiftat genom åren. Enligt teorin om ömsesidig förintelse (mutual assured destruction), så innebär det fullskaliga kärnvapenkriget i praktiken att ingendera sidan kan gå segrande ur striden. Under det kalla kriget har det dock funnits militärteoretiker på såväl USA:s som Sovjetunionens sida som hävdat att ett överraskande anfall och utnyttjande av förstaslagsförmågan kan ge seger med för egen del acceptabla förluster. 

Från USA:s håll utgick man ursprungligen från doktrinen om att en eventuell sovjetisk aggression skulle bemötas med en massiv vedergällning med kärnvapen. Efter hand som Sovjetunionen kom att utveckla vapenbärare med interkontinental kapacitet framstod denna doktrin som riskfylld och ersattes med doktrinen om flexibelt gensvar (flexible response). Denna doktrin innebar att man kunde tänka sig begränsade kärnvapeninsatser, och även användande av taktiska kärnvapen (även kallat slagfältskärnvapen). Efter det kalla krigets slut har det framkommit att begränsade insatser med taktiska kärnvapen även ingått som en del av Sovjetunionens krigsplanering. Det förefaller även som att den sovjetiska krigsmakten i högre grad övat för strid i terräng där kärnvapeninsatser gjorts.

Under senare år har risken för kärnvapenkrig mellan Indien och Pakistan ibland nämnts, eftersom det under lång tid rått spänning mellan dessa båda grannländer, som båda innehar kärnvapen.

I ett kärnvapenkrig kan båda sidor utplåna varandra och samtidigt fortsätta engagera sig i kärnvapenkrig. Det eftersom kärnvapnen finns på hemliga platser.

Ett kärnvapenkrig kan också uppstå av misstag och tekniska fel.

Incidenter
Antalet mer eller mindre allvarliga incidenter, som kunnat utlösa kärnvapenkrig är totalt sett okänt, då insyn i kärnvapenmakternas göranden och låtanden är mycket begränsad. Den brittiska organisationen Chatham House listar i sin rapport "Too Close for Comfort. Cases of Near Nuclear Use and Options for Policy" från 2014 i en tabell 13 tillfällen mellan åren 1962 och 2002 då risken har bedömts vara överhängande.

Se även
 Atombomberna över Hiroshima och Nagasaki
 Domedagsklockan
 Kalla kriget
 Kärnvapen
 Lista över kärnvapenmakter
 Tredje världskriget

Referenser

Kalla kriget
Krigföring
Krig
Säkerhetspolitik
Kodord

Kodord är en vanlig metod för att dölja vad någonting man diskuterar om egentligen handlar om. Metoden går ut på att byta ut ett känsligt ord mot ett annat. En ubåt kan kallas fisk, ett flygplan för fågel och så vidare. Kodord kan också användas som lösenord.

Se även
Eufemism

Kryptologi
Klass

Klass kan avse:

 Klass (biologi) – en grupp inom stammarna inom det hierarkiska systemet i biologin
 Klass (film) – en estnisk film av Ilmar Raag från 2007
 Klass (matematik) – ett begrepp inom mängdteorin
 Klass (programmering) – i objektorienterad programmering ett avsnitt programkod
 Klass (träning) - ett sorts träningspass där man tränar i grupp (t ex på gym)

Sammansättningar
 Fartygsklass – en grupp fartyg av liknande utformning och konstruktion
 Ordklass – en grupp av ord som delar ett antal grammatiska särdrag, vilka är relevanta för språket i fråga
 Samhällsklass – ett samhällsvetenskapligt begrepp som används inom sociologi och statsvetenskap
 Skolklass – en grupp av elever som följs åt under utbildningen i en skola
 Tävlingsklass – en kategori personer eller lag i sport eller annan verksamhet, som tävlar mot varandra
Kärlväxter

Kärlväxter (Tracheobionta eller Tracheophyta) är en stor monofyletisk grupp av växter, som är anpassade till landliv genom välutvecklade transportsystem med xylem och floem. Kärlväxterna omfattar örter, buskar och träd, som därmed i regel utgör den dominerande delen av vegetationen på land och i sötvatten. Till skillnad från mossorna kan kärlväxterna syntetisera lignin. Gruppen kärlväxter omfattar cirka 300 000 arter och fördelas på tre divisioner: lummerväxter, ormbunksväxter och fröväxter.

Xylemet transporterar vatten och näringsämnen från rötterna, via stammen (stjälken) till framför allt bladen. Floemet transporterar produkterna från fotosyntesen, framförallt sackaros, från källor (bladen) till sänkor (rötter, stamknölar, blommor, frukter, mycket unga blad). 

Kärlväxternas utvecklingslinje delade sig tidigt i två: Lykofyter och Eufyllofyter. Lykofyterna, som representeras av dagens lummerväxter, har en enkel typ av blad, ursprungligen antagligen formade från enkla utskott från huvudstjälken. Eufyllofyterna, som representeras av dagens ormbunksväxter och fröväxter, har en mer avancerad typ av blad, antagligen skapade av flera grensystem som smält samman.

Till skillnad från mossor och grönalger dominerar sporofytgenerationen. Gametofytgenerationen är avsevärt mindre än till exempel mossornas. Hos ormbunksväxter och lummerväxter utgörs gametofytgenerationen enbart av det lilla protalliet. Hos fröväxterna utgörs hangametofyten av det ännu mindre pollenkornet medan hongametofyten återfinns inuti honkotten/honblomman.

I en vanlig flora återfinns vanligen kärlväxter.

Referenser

Botanik
Äldre växtgrupper
Kä Växtindex
Köhl

Köhl är ett efternamn, som förekommer med flera olika stavningar i bland annat Sverige, Danmark och Tyskland. I Sverige har namnet använts som soldatnamn, inte minst vid båtsmanskompanier, men har också burits av invandrare. Man kan därför räkna med att uttalet har varierat efter bärarens språk och etniska ursprung. Offentlig statistik för 2014 ger följande antal personer bosatta i Sverige respektive Danmark med stavningsvarianterna
 Köhl: Sverige 131, Danmark 4
 Køhl: Sverige 0, Danmark 18
 Kööl: Sverige 9, Danmark 0–2
 Köl: Sverige 3, Danmark 0–2
 Koehl: Sverige 1, Danmark 0–2
Totalt blir detta för Sverige 144 personer och för Danmark 22–28 personer.

Personer med efternamnet Köhl eller Køhl
 Albert Köhl (1879–1954), tysk-svensk kock och köksmästare
 Dan Koehl (född 1959), svensk elefantskötare, sonson till köksmästaren Albert Köhl
 Hermann Köhl (1888–1938), tysk flygkapten
 Thorvald Køhl (1852–1931), dansk astronom, lärare och författare
 Torbjörn Köhl (född 1963), svensk violinist och dirigent
 Ulf Köhl (född 1960), svensk fotbollsspelare

Källor

Se även
 Koehl, efternamn

Svenska efternamn
Danska efternamn
Tyska efternamn
Soldatnamn
Krigsgud

Krigsgud är i vissa polyteismer en gud som tillbes i hopp om krigslycka.

Lista över krigsgudar
 Ares – krigets, ursinnets och det besinningslösa våldets gud i grekisk mytologi
 Mars (mytologi) – en krigsgud i romersk mytologi
 Tyr - en av krigsgudarna i nordisk mytologi.
 Oden – en krigsgud i nordisk mytologi
 Indra – en krigargud i indisk mytologi
 Vahagn en krigsgud i armenisk mytologi
 Guan Yu – i Västvärlden felaktigt kallad den taoistiske krigsguden
 Svantevit – en fyrhövdad krigsgud i slavisk mytologi
 Ishtar – en krigsgud i mesopotamisk mytologi
 Set - en egyptisk krigsgud
Källa

Källa kan syfta på:

 Källmaterial – skriftligt eller muntligt material som består av samtida vittnesbörd om ett visst förhållande
 Källkritik – en bedömning av ett källmaterials trovärdighet
 Källhänvisning – en referens till källmaterial
 Vattenkälla – ett geologiskt begrepp för en ur marken framrinnande vattensamling
 Källa (vektoranalys) – ett område i rummet där ett vektorfälts divergens är positiv; motsatsen är sänka (vektoranalys)
 Källa (flödesgraf) – en nod i ett flödesnätverk (flödesgraf) som har mer utgående än ingående flöde
 Källkod – instruktioner, data och kommentarer i ett givet programspråk
 Källa (fonetik) – en tonande typ av ljudkälla vi använder vid tal
 Källa (skriftserie) – en skriftserie i 55 delar (1980–2003) från Forskningsrådsnämnden (numera Vetenskapsrådet)

Platser 
 Källa socken – en socken på Öland ingick i Åkerbo härad
 Källa, Borgholms kommun – kyrkby i Källa socken i Borgholms kommun
 Källa landskommun – en tidigare kommun i Kalmar län
 Källa församling – en tidigare församling i Växjö stift och Borgholms kommun
 Källa nya kyrka – en kyrkobyggnad i Källa i Borgholms kommun
 Källa ödekyrka – en relativt välbevarad kyrkoruin i Källa socken på Öland

Se även 
 Källan
 Källförteckning
 Källskydd

Källor
Koboltbomb

Koboltbomb skulle kunna vara ett hypotetiskt kärnvapen som har getts ett tillskott av kobolt. 

Det har antagits, i varje fall mot bakgrund av vad som är offentligt känt, att koboltbomber aldrig har byggts i praktiken.

Verkan 
Funktionen hos en sådan bomb skulle baseras på att vid detonation blir kobolt utsatt för radioaktiv strålning  i form av neutroner som då skulle göra materialet extremt radioaktivt under flera år med en halveringstid på   Detta till skillnad från vanliga kärnvapen, där det värsta nerfallet försvinner inom några veckor eller månader.  Den långa halveringstiden innebär framför allt två viktiga saker:

 Radioaktivt damm hinner spridas mycket långt innan det blir ofarligt.
 Det är svårt eller omöjligt att bygga skyddsrum som kan hålla människor vid liv tills radioaktiviteten lagt sig.

Den hypotetiska verkansmekanismen skulle utgöras av följande kärnreaktion:

Domedagsvapen 

Dessa hypotetiska koboltbomber har beskrivits som ett av få tänkbara sätt som mänskligheten skulle kunna utplåna sig själv. Det har påståtts att det med ett relativt litet antal sådana vapen så skulle man kunna skapa ett dödligt dammoln som långsamt skulle sprida sig med vindarna tills det täckte hela jordklotet. Det har påståtts att det skulle krävas 1 gram av isotopen kobolt-60 per kvadratkilometer. Det har vidare påståtts att 510 ton 60Co skulle räcka för att täcka hela jorden med ett sådant nedfall.

I kulturen 
Det är ett scenario som behandlats i filmer som Dr. Strangelove eller: Hur jag slutade ängslas och lärde mig älska bomben och On The Beach.

Se även 
 Kärnvapen
 Neutronbomb

Kärnvapen
Konstnär

En konstnär är en utövare av någon eller några av de skapande konsterna. Ofta syftar det främst på bildkonstnärer, ibland specifikt på dem som målar. Många konstnärer arbetar dock inom flera av konstens olika fält, exempelvis som tecknare, grafiker, fotograf, filmare, performancekonstnär, musiker eller skulptör. En del konstnärer arbetar med särskilda material som keramik, ädelmetaller eller textil.

Allkonstnär kallas en person som är verksam inom flera olika kulturfält samtidigt, till exempel som skådespelare, bildkonstnär och författare.

Se även

Artiklar 
 Serieskapare
 Konstnärsgrupp
 Konstnärskoloni
 Konstskola
 Historiemåleri
 Landskapsmåleri
 Konst

Kategorier 
 :Kategori:Konstnärer
 :Kategori:Målare
 :Kategori:Tecknare
 :Kategori:Grafiker
 :Kategori:Fotografer
 :Kategori:Skulptörer
 :Kategori:Illustratörer
 :Kategori:Keramiker
Kategori:Textilkonstnärer

Källor
Kopparvallen

Kopparvallen kan syfta på:

 Kopparvallen, Falun – en tidigare bandyarena nymera fotbollsarena i Falun
 Kopparvallen, Åtvidaberg – en fotbollsarena i Åtvidaberg
Kenth Hultqvist

Kenth Hultqvist, född 1958 i Vetlanda i Sverige, är en svensk tidigare bandyspelare. Efter karriären blev han tränare och 1999-2005 var han förbundskapten för Sveriges herrlandslag i bandy. Hultqvist tilldelades Riksidrottsförbundets och Svenska Sportjournalistförbundets Fair Play-pris år 2000 och är nummer 263 i Svenska Idrottsakademien.

Han har spelat för Vetlanda BK (8 säsonger), IF Boltic (4 säsonger) och Öjaby IS.

Meriter
Position: Mittfältare
SM-finaler: 7 (1980-1983,1986,1988,1989)
Landskamper: 49
VM-guld: 1 (1987)
VM-silver: 1 (1985)
VM-brons: 1 (1989)
Övrigt: Var med och vann Ljusdal World Cup 1988. 
Stor grabb: Nr 189
Förbundskapten 1999-2005
VM-guld: 2 (2003,2005)

Svenska bandyspelare
Svenska bandytränare
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke
Världsmästare i bandy
Personer från Vetlanda
Födda 1958
Levande personer
Män