kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
2000-talet f.Kr. (millennium)



Händelser 
 Konungariket Elam bildas.
 Babylons första dynasti.
 Babylon erövrar Sumerien och Elam.
 Tredje och fjärde dynastierna i Egypten.
 Enandet av civilisationerna i Indusdalen.
 Hästen domesticeras i Centralasien.
 Kineserna registrerar en komet.
 De första zigguraterna (tempeltorn) byggs i Sumerien.

2900-talet f.Kr. 
 Keramik utvecklas i Amerika.

2800-talet f.Kr. 
 Staden Mari i Syrien grundas.

2600-talet f.Kr. 
 Farao Sahura organiserar en resa till Punt (i nuvarande Eritrea).
 De första kulturerna uppstår i Indien.
 Cheops, farao av Egypten.

2580 f.Kr. 
 Den stora Cheopspyramiden i Giza står färdig.

2500-talet f.Kr. 
 I Egypten övergår man från att tala arkaisk egyptiska till äldre egyptiska.
 Induskulturen uppstår i Indien.

2500 f.Kr. 
 Opiumfrön äts av en folkgrupp i Västalperna (omkring detta år).

2474-2398 f.Kr. 
 Den gyllene epoken för staden Ur.

2400-talet f.Kr. 
 Staden Babylon omnämns i skrift för första gången.
 Egyptiska kalendern börjar användas.

2350 f.Kr. 
 Akkaderna intar Sumer.

2345 f.Kr. 
 Levantenområdet skall vid denna tid ha utsatts för bombardering med eldbollar.

2300-talet f.Kr. 
 De äldsta kända skriftliga uppgifterna om hurriterna nedtecknas.

2300 f.Kr. 
Kejsar Yao i Kina uppfinner ett spel, där åskådarna vadslår på resultatet mellan två spelare.
En meteor kraschar i södra Mesopotamien, och lämnar efter sig en cirkelformad krater, två engelska mil bred.

2200-talet f.Kr. 
 Indoeuropéer invaderar det som är nuvarande Grekland.

2150 f.Kr. 
 Gutifolket intar Sumer.

2100-talet f.Kr. 
 Gilgamesheposet skrevs.
 Mentuhotep II, en fornegyptisk farao av den elfte dynastin, regerar mellan 2061 och 2010 f.Kr.
 Merikare, en fornegyptisk farao av den tionde dynastin, regerar omkring 2050 f.Kr.

2070 f.Kr. 
 Xiadynastin börjar i Kina.

2000 f.Kr. 
 Arierna migrerar till nuvarande Iran, Afghanistan, Turkiet och Nordindien (omkring denna tid).
 Indianerna i Sydamerika börjar tugga kokablad, dels som medicin, men också för att uppnå "det gudomliga ruset" (omkring detta år).
 Cannabisplantan används i kottby som drog (omkring detta år).

2000-talet f.Kr. 
 Riket Babylonien uppstår i Mesopotamien.
 Tempeltornet Ziqqurat byggs i Mesopotamien omkring 2100-550 f.Kr.
 Ur-Nammu, en sumerisk härskare, regerar mellan cirka 2112 och 2095 f.Kr.

Personer 
 Abraham, biblisk person.
 Ur-nina, kung av Lagash (2800-talet f.Kr.)
 Urukagina, kung av Lagesh och reformator. Skapar den äldsta kända rättslagstiftningen på 2300-talet f.Kr.
 Lugalsaggizi, kung av Uruk och Uma. Erövrar Lagash.
 Sargon den store, grundare av imperierna Akkad (stad i nordmesopotamien) och Sumerien. Äldsta kända person att skapa en multietnisk stat (emperium).

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
3000-talet f.Kr. (millennium)



Händelser 
Saharas landsänkning påbörjas.
Naqadakulturen blomstrar vid Nilen.
Världens äldsta kända skrifter nedtecknas i städerna Uruk och Susa.
Hieroglyferna introduceras i Egypten.
Drejskivan uppfinns i Mellanöstern.
Segel används på fartyg på Nilen.
De indoeuropeiska språken börjar utvecklas i Centralasien.

3900-talet f.Kr. 
Jorden antas vid denna tid ha utsatts för stora meteorkrascher, som resulterar i dimma i atmosfären samt klimatförändringar åt det kallare hållet. Påverkan på människan är okänd, men troligtvis mycket stor.
Staden Ur grundas i Mesopotamien.

3950-3300 f.Kr. 
Tidigneolitikum (bondestenåldern) inträffar.

3700-talet f.Kr. 
Den kretensiska civilisationen blomstrar.

3761 f.Kr. 
7 oktober - Enligt judisk tradition skapas Adam av Gud denna dag. Den hebreiska kalendern har således denna dag som sin utgångspunkt.

3600 f.Kr. 
Den grekiska bronsåldern inleds.

3500-talet f.Kr. 
Sumeriska stadsstater växer fram i Mesopotamien.

3400-talet f.Kr. 
De första städerna i Egypten grundas.

3123 f.Kr. 
29 juni - Staden Sodom förstörs av en stor asteroid, som dödar flera personer.

3120 f.Kr. 
Mahabharatakriget ska ha ägt rum, enligt indisk mytologi.

3114 f.Kr. 
13 augusti - Den stora årscykel inleds i Mayakalendern, som slutar 21 december 2012 och som har gett upphov till 2012-fenomenet.

3100 f.Kr. 
Narmer blir Egyptens förste farao när han enar landet (omkring detta år).
Stenformationen Stonehenge i södra England börjar byggas (omkring detta år).

3000 f.Kr. 
En meteorit kraschar över norra Australien, och observeras troligtvis av aboriginerna.
Vid Cheopspyramiden nedtecknas en förklaring till utökningen av en egyptiska kalendern med fem extra dagar, till 360.

Personer 
Narmer, Egyptens första farao.
Ötzi, förhistorisk man som levde cirka 3300 f.Kr., hittad 1991.
Ur-nina, första kungen av Lagash i Mesopotamien på seklet 3000-talet f.Kr.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
4000-talet f.Kr. (millennium)



Händelser 
 Plogen introduceras i Europa
 De indoeuropeiska språken utvecklas i Centralasien.

4750-4250 f.Kr. 
 Merimdekulturen blomstrar vid Nilen.

4500 f.Kr. 
 Ett jordbrukssamhälle med kontakter med övriga delar av Europa börjar utvecklas i Frankrike.

4400-4000 f.Kr. 
 Badarikulturen blomstrar vid Nilen.

4004 f.Kr. 
 Enligt en uträkning från 1600-talet av biskopen James Ussher ska den bibliska skapelsen ha inträffat i oktober detta år. 1701 års psalmbok i Sverige innehöll en motsvarande uppgift om tidpunkten för skapelsen.

4 000 f.Kr.
Kopparnålar från runt denna tid har hittats i Egypten.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
5000-talet f.Kr. (millennium)



Händelser 
 Plogen uppfinns.
 Jordbruk bedrivs i Nildeltat.
 Ris odlas i Asien.

5600 f.Kr. 
 Svarta havet översvämmas av saltvatten (omkring detta år).

5500 f.Kr. 
 Senmesolitikum (5500-4000 f.Kr.) inleds. Det motsvaras i Sydskandinavien av Erteböllekulturen.
 Hjulet introduceras i Kaukasus, Mesopotamien och centraleuropa.

5400-talet f.Kr. 
 Konstbevattning i Mesopotamien.

5100-talet f.Kr. 
 Tempel grundas i Mesopotamien.

5000-talet f.Kr. 
 Den indoeuropeiska Kurgankulturen tros uppstå.

5000 f.Kr. 
 Linnetyger daterade till detta år är funna i Egypten.
 Fasta bosättningar och ett stratifierat samhälle börjar utvecklas i Frankrike.
 Sumerer använder opium.
Majs börjar runt denna tid odlas i Mexiko.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
6000-talet f.Kr. (millennium)



Händelser 
 Jordbruket växer fram i Europa (i områdena motsvarande nuvarande Grekland och Italien). 
 Keramik i Mesopotamien. 
 Djurhållning och odling av säd i östra Sahara.

6800 f.Kr. 
 Tidigmesolitikum (10000-6800 f.Kr.) tar slut. Det motsvaras i sydskandinavien av Maglemosekulturen.

6500 f.Kr. 
 Arkeologer har kunnat påvisa bosättningar av jordbrukare i Baluchistan från omkring detta år.

6000-talet f.Kr. 
 Capsienkulturen i Nordafrika blomstrar.

Externa länkar
000-talet

Denna artikel handlar om seklet 000-talet, åren 1-99. För decenniet 00-talet (åren 1-9) se 00-talet. För millenniet 0000-talet (åren 1-999) se 0000-talet (millennium).

Om tideräkningen 
Nollhundratalet är det första århundradet efter epoken enligt den vedertagna Gregorianska kalendern, men med dagens synsätt har något år 0 aldrig inträffat. När munken Dionysius Exiguus beräknade årtalet för Jesu födelse kallade han detta år för Herrens första år (Anno Domini Primero). Enligt ISO 8601-standarden har man dock med ett år noll, så årtal före 0001 blir alltså olika enligt ISO 8601 jämfört med f.Kr.-varianten.

Viktiga personer 

 Apollonios från Tyana, grekisk filosof
 Arminius, germansk härledare
 Boudicca, britannisk upprorsledare
 Augustus, romersk kejsare
 Caligula, romersk kejsare
 Claudius, romersk kejsare
 Clemens I, biskop av Rom (påve)
 Domitianus, romersk kejsare
 Galba, romersk kejsare
 Heron från Alexandria, grekisk fysiker och matematiker
 Hillel, judisk läkare
 Ignatios, biskop av Antiochia
 Jakob den rättvise, biskop av Jerusalem
 Jesus Kristus, judisk profet och grundare av kristendomen
 Johannes döparen, judisk profet
 Josefus, judisk historiker
 Titus Livius, romersk historiker
 Nero, romersk kejsare
 Nerva, romersk kejsare
 Otho, romersk kejsare
 Paulus, kristen apostel, missionär och teolog
 Filon, grekisk-judisk filosof
 Plinius den äldre, romersk författare
 Pontius Pilatus, ståthållare av Judéen, mannen som lät korsfästa Jesus
 Seneca den yngre, romersk författare, filosof och politiker
 Strabon, grekisk geograf
 Publius Cornelius Tacitus, romersk historiker
 Tiberius, romersk kejsare
 Titus, romersk kejsare
 Trajanus, romersk kejsare
 Vespasianus, romersk kejsare
 Vitellius, romersk kejsare

Händelser 
2 - Kinas första folkräkning kommer fram till att landet har 57 miljoner invånare.
8 - Papper uppfinns i Kina.
30 - Petrus utses till den förste påven.
37 - Petrus grundar den syrisk-ortodoxa kyrkan.
71 - Lås med nycklar börjar användas i Romarriket.
24 augusti 79 - Vesuvius får ett utbrott och begraver bland annat Pompeji och Herculaneum.

Födda 
3 - Paulus, apostel.
31 augusti 12 - Caligula, romersk kejsare.

Avlidna 
19 augusti 14 - Augustus, romersk kejsare.
29 - Johannes döparen, profet.
3 april 33 - Jesus, grundare av kristendomen.
60 - Petrus, en av Jesu lärjungar
Kuk (olika betydelser)

Kuk kan syfta på:

 Kuk – ett starkt vardagligt, ibland anstötligt, ord för det manliga könsorganet, se penis
 Kuk (mytologi) – en gud i den egyptiska mytologin
 Kuk (språk) – ett språk som talas i Kamerun
 K.u.K. – en förkortning av "Kaiserlich und königlich" för dubbelmonarkin Österrike-Ungern

Personer
 Kuk Harrell (1964–), en amerikansk låtskrivare

Geografi 
 Kuk (Bosnien och Hercegovina), en by i Bosnien och Hercegovina
 Kuk, Papua Nya Guinea, en arkeologisk fyndort i Papua Nya Guinea
 Kuk (berg i Ukraina)
 Kukfloden i Alaska, USA
 Bobotov Kuk, berg i Montenegro

Ekonomi 
 Kuken Kogyo, ett japanskt företag

Kultur 
 Kuken ska ha sitt, ett konstverk

Se även 
 Alla artiklar vars titel inleds med Kuk
Missionärsställningen

Missionärsställningen är en samlagsställning där kvinnan ligger på rygg med särade ben och med den som penetrerar ovanpå sig, ofta ansikte mot ansikte. Ställningen underlättar ögonkontakt och kyssar.

Enligt en populär myt har ställningen fått sitt namn av att europeiska missionärer under framför allt 1800-talet försökte lära utomeuropeiska folk att den var den enda tillåtna ställningen, medan andra samlagsställningar skulle vara perversa och ogudaktiga. I själva verket uppstod beteckningen först efter andra världskriget och har ingenting att göra med missionärer. 

Detta är den vanligaste samlagsställningen som heterosexuella använder. Den förekommer även bland andra primater, särskilt bonoboer. Den är med hjälp av en dildo möjlig även vid samkönade samlag mellan kvinnliga partners. Motsvarande ställning mellan två män kallas sällan missionärsställning och ser, på grund av analöppningens placering, inte heller likadan ut.

Referenser

Externa länkar 

Samlagsställningar
Avsugning

Den här artikeln behandlar ympningsmetoden. För oralsex utfört på man, se fellatio.

Avsugning eller ablaktering är en ympningsmetod som används på växter som är svåra att föröka med avskurna sticklingar. Metoden går ut på att ett snitt görs i vardera kvist. Skårorna läggs mot varandra, och kvistarna binds ihop. Ympkvisten lämnas kvar på sin rotade moderplanta under en tid. När ympkvisten vuxit fast skärs den loss och får växa vidare på mottagaren.
Avsugning kan bara användas när de två plantorna står nära varandra, den mindre plantan (den som ska ympas in) kan då planteras i jorden bredvid mottagaren eller stå i en kruka bredvid.

Källor

Ympning
Kondom

En kondom är ett preventivmedel som träs på penis vid samlag för att förhindra spridning av könssjukdomar och/eller för att förhindra graviditet. Kondomen är ett fodral, vanligen gjort av latex. Vid mannens ejakulation töms sperman i en behållare i toppen på kondomen, och hindras därmed från att nå livmodern vid vaginalt samlag, varvid möjligheterna till graviditet förhindras.

Kondomer används också som skydd mot könssjukdomar vid analsex och fellatio (oralsex), samt mot andra sjukdomar som smittar via slemhinnor (till exempel Hepatit B och C). Vid oralsex kan även en så kallad slicklapp användas.

Olika utföranden 
Kondomer finns även i plast (polyuretan), gjorda för latexallergiker. En annan fördel är att plastkondomer kan göras tunnare (0,015 mm) och leder värme bättre vilket ger en ökad känsla. En nackdel är att de är dyrare samt att de inte tål lika mycket friktion som tjockare kondomer vilket gör att de spricker lättare.

Profilering av kondomer är utformning efter penis anatomiska form. Andra utföranden är knottriga, ribbade, spiralformade och smaksatta kondomer (som används vid oralsex). Det finns även kondomer som är extra tjocka (upp till 0,1 mm jämfört med 0,06 mm) som är lämpliga vid exempelvis analsex. Detta på grund av att ett tjockare material innebär en minskad risk för sprickor och medför större säkerhet.

Kondomer finns också för kvinnor. Dessa kallas femidom, och är en tunn gummicylinder som förs in i slidan innan samlaget.

Säkerhet 
Kondom är ett bra skydd mot graviditet och är det enda preventivmedlet som även skyddar mot könssjukdomar, dock bara till 85 % vid typiskt användande. Vid idealiskt användande har kondomen ett beräknat Pearl-index på 2 % räknat som antalet oönskade graviditeter på 100 kvinnor som använder metoden under ett år.

Kondomers skydd mot olika sexuellt överförda infektioner och virus varierar. Enligt en metaanalysartikel från Cochrane Collaboration så reducerar kondomanvändningen risken att drabbas av HIV med 80 % hos heterosexuella jämfört med inget skydd.

Enligt en annan metaanalys från Cochrane så har kondomer som inte är tillverkade av latex större risk att gå sönder men har ungefär ett liknande skydd mot graviditet vid typiskt användande varför dessa med fördel kan användas av latexallegiker.

Se även 
 P-piller
 Spiral
 Preventivmedel

Källor

Externa länkar 

Preventivmedel
Hygienartiklar
1701

1701 (MDCCI) var ett normalår som började en lördag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en onsdag i den julianska kalendern samt ett normalår som började en tisdag i den svenska kalendern.

Händelser

Januari 
12 januari (NS) – Gregorianska kalendern införs i Friesland och Groningen samt de protestantiska kantonerna i Schweiz.
18 januari – Kurfurstendömet Brandenburg-Preussen bildar Kungariket Preussen då kurfursten Fredrik III utropas till kung med namnet Fredrik I. Preussen övertar Brandenburgs plats i det tysk-romerska riket och består nu av Markgrevskapet Brandenburg, Pommern och Ostpreussen med Berlin som huvudstad.

Mars 
8 mars – Furstendömet Mecklenburg-Strelitz skapas.

Maj 
12 maj (NS) – Gregorianska kalendern införs i Drenthe.

Juni 
12 juni – Act of Settlement, England och sedermera även Storbritanniens tronföljdsordning, stadfästs.
Juni – En svensk flottexpedition avseglar mot Archangelsk för att blockera den ryska handeln över Norra ishavet.

Juli 
9 juli – Svenskarna besegrar sachsarna och går över floden Düna.
24 juli – Franska marknadsplatsen Fort Ponchartrain grundas och utgör grunden till den nuvarande amerikanska staden Detroit.

September 
5 september (SS) – Svenskarna besegrar ryssarna i slaget vid Rauge.

9 oktober 
9 oktober – Collegiate School of Connecticut öppnas i Old Saybrook i nordamerikanska Connecticut och blir grunden till vad som sedermera blir Yale-universitetet.

December 
11 december – Svenskarna erövrar fästningen Dünamünde utanför Riga.
30 december – Svenskarna besegras av ryssarna i slaget vid Errastfer.

Okänt datum 
För att finansiera kriget vidtar svenska kronan den kortsiktiga åtgärden att låta kronobönderna köpa upp sina egna hemman och därmed bli självägande bönder, de så kallade skatteköpen.
Ett franskt teatersällskap, La troupe du Roi de Suede under ledning av Claude Guilmois de Rosidor, uppför det första svenska teaterstycket, Anders von Düben d.y:s Ballet meslé de chants héroïques. På svenska heter verket Balett bemängd med hjältesång och tillkommer för att fira segern vid Narva året innan.
Sätra brunn startar sin verksamhet och professor Urban Hjärne lovprisar vattnets hälsobringande effekter.

Födda 
5 januari – Carl Gustaf Löwenhielm, svensk greve och justitiekansler samt kanslipresident 1765–1768.
18 mars – Nicolaus Sahlgren, kommendör av Vasaorden.
19 juni – François Rebel, fransk kompositör.
22 september – Anna Magdalena Bach, tysk sångerska.
27 november – Anders Celsius, svensk astronom, berömd för Celsius temperaturskala .

Avlidna 
8 januari – Per Stålhammar, svensk överste.
23 maj – Kapten Kidd, brittisk skeppsredare, kapare och pirat (avrättad).
 2 juni – Madeleine de Scudéry, fransk romanförfattare. 
16 september – Jakob II, kung av England, Skottland och Irland 1685–1688.
Alexandre Bontemps, betjänt hos kung Ludvig XIV av Frankrike.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1529

1529 (MDXXIX) var ett normalår som började en fredag i den Julianska kalendern.

Händelser

Januari 
1 januari – Gustav Vasa fastställer, att 1 januari skall vara svensk nyårsdag.

Februari 
Februari – Kring kyndelsmässotid hålls Örebro koncilium, det första evangeliska kyrkomötet i Sverige. Prästerna tvingas inte ta emot de nya evangelieböckerna på svenska. Prästerskapets celibatplikt avskaffas. Man beslutar också att behålla vigvatten, smörjelse, pilgrimsresor och fastedagar medan däremot fastan avskaffas.

Mars 
Mars – Västgötaherrarnas uppror utbryter. Det börjar i Småland, genom att en kunglig fogde dräps i Nydala kloster. Man vill återställa adelsväldet.

April 
8 april – Flensburgdispyten äger rum: En debatt ordnad av ståthållare Kristian av Schleswig-Holstein mellan Lutheraner (ledda av Hermann Fast) och mer radikala Anabaptister (ledda av Melchior Hoffman). Johannes Bugenhagen, nära allierad till Martin Luther, närvarar. Dispyten markerar förkastande av radikala idéer av det danska reformationen.
25 april – Upproret avslutas då de upproriska frälsemännen tvingas att gå med på en överenskommelse i Broddetorp. Större delen av Västergötland läggs under kunglig förvaltning. Upprorets ledare Ture Jönsson (Tre Rosor) och biskopen Magnus Haraldsson flyr sedan upproret kuvats. I Danmark får de inte stanna så de flyr till Kristian II och hans män i Nederländerna.

Juli 
30 juli – Det enda kontinentala utbrottet av engelsk svettsjukdom når Lübeck, och sprider sig därifrån och in i Schleswig-Holstein inom loppet av ett par månader.

Oktober 
14 oktober – Den turkiska belägringen av Wien hävs, sultan Süleyman den Store drivs på flykt och därmed har vändpunkten i det Osmanska rikets militärhistoria uppnåtts.

Okänt datum 
Lödöse och Söderköping blir uppbördsplatser i Västergötland respektive Östergötland dit allt skattesmör skall levereras.
Sändebud underhandlar med Lübeck om den svenska statsskulden. Gustav kräver inskränkningar i stadens privilegier för att fortsätta betala.
Under detta och nästkommande år börjar tiggarordnarnas kloster i Sverige tömmas och omvandlas till sjukhus och hospital.

Födda 
Laurentius Petri Gothus, svensk ärkebiskop 1573–1579 (eller 1530).
Ebba Månsdotter Lilliehöök, svensk länsgrevinna.

Avlidna 
2 februari – Baldassare Castiglione, italiensk diplomat och författare.
La Malinche, mexikansk tolk.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Ja, vi elsker dette landet

Ja, vi elsker dette landet, egentligen Sang for Norge, är Norges nationalsång. Texten är skriven av Bjørnstjerne Bjørnson 1859 och melodin komponerades 1864 av hans kusin Rikard Nordraak. Nordraak komponerade sången för manskör. Första gången Ja, vi elsker framfördes offentligt var den 17 maj 1864 i Eidsvolls kommun, under firandet av Norges grundlags femtioårsjubileum. Senare på kvällen samma dag sjöngs Ja, vi elsker av studenter vid en större konsert i Christiania i Universitetets vestibul. Efter ändringar i texten fick den sin nuvarande form 1869. Ofta sjungs bara den första och de två sista verserna. Ja, vi elsker var förbjuden att sjunga under den tyska ockupationen av Norge, 1940-1945.

Texten

Uppmärksammade arrangemang

Bengt Hallberg 
Bengt Hallberg gjorde 1977 ett arrangemang av den norska nationalsången som inte uppskattades och en kommitté tillkallades i Norge för att avgöra om det var förolämpande för den norska nationalkänslan. Arrangemanget ingick på skivan Ja, vi älskar. Ett ännu mer respektlöst arrangemang av den svenska nationalsången väckte inga reaktioner.

Se även
Sønner av Norge

Externa länkar

Källor

Nationalsånger i Europa
Norska sånger
Norskspråkiga sånger
Sånger 1864
Verk av Bjørnstjerne Bjørnson
1436

1436 (MCDXXXVI) var ett skottår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 11 januari – Kung Erik av Pommern uppsägs åter tro och lydnad av det svenska riksrådet.

Februari 
 Februari
 Stockholm intas och slottet belägras av Engelbrekt Engelbrektssons upprorshär.
 Stormännen utser marsken Karl Knutsson (Bonde) till hövitsman. Allmogen vill dock ha kvar Engelbrekt i ämbetet varför de båda delar på makten.

Mars 
 Mars – Engelbrekt fördriver de danska fogdarna utmed Sveriges östkust.
 Vårvintern
 Engelbrekts uppror vinner slaget vid Sillebro.
 Engelbrekts uppror erövrar Blekinge och Halland, men hären stoppas vid Rönne å i Skåne.

April 
 April – Engelbrekt återvänder till Örebro slott på grund av sjukdom.

Maj 
 1 maj – Riksrådets privilegiebrev utfärdas i Stockholm, vilket brukar räknas som inledningen på stadens roll som Sveriges huvudstad.
 4 maj – Engelbrekt mördas av Måns Bengtsson (Natt och Dag).

Juni 
 3 juni – Stillestånd sluts mellan kung Erik och det svenska rådet i Vadstena.

September 
 1 september – Stillestånd sluts mellan kung Erik och det svenska rådet i Kalmar, varvid Engelbrektsupproret tar slut. Vid detta möte erkänns Erik åter som kung av Sverige, men måste följa landslagen och får ej insätta utlänningar på slotten samt ge upp sin familjs arvsrätt till kronan.

Oktober 
 Oktober – Vid ett möte i Söderköping förstärker Karl Knutsson kraftigt sin ställning, genom att man utför Kalmarmötets bestämmelser utan att kungen är närvarande.
3 oktober–november – Milano ockuperar Monaco.

December 
 December – Den så kallade Pukefejden, ledd av Erik Puke och riktad mot Karl Knutsson, utbryter. Ungefär samtidigt utbryter ett uppror i Östergötland.

Födda 
 6 juni – Johannes Müller (även känd som Regiomontanus), tysk matematiker och astronom.

Avlidna 
 4 maj – Engelbrekt Engelbrektsson, svensk upprorsledare och rikshövitsman (mördad).
 9 december – Jösse Eriksson, dansk fogde och väpnare, avrättad.
 Peder Lykke (Bille), dansk ärkebiskop sedan 1418.
 Dorotea Bucca, professor i medicin och filosofi vid Bologna universitet.
 Johanna I av Auvergne, fransk vasall.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1296

1296 (MCCCXXIV) var ett skottår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 2 januari – Upplandslagen stadfästs genom kung Birgers beslut. Denna, som är en revidering av tidigare lagar, har utarbetats av Birger Persson, lagman i Tiundaland, med hjälp av domprosten Andreas And. I och med lagens stadfästande sammanslås folklanden (Attundaland, Fjädrundaland och Tiundaland samt södra och norra Roden) i Uppland till en gemensam lagsaga.

April 
 27 april – Skottarna blir besegrade av engelsmännen i slaget vid Dunbar.

Juli 
 10 juli – Den skotske kungen John Balliol blir avsatt sedan han har visat sig vara inkompetent. Eftersom den skotska tronföljden är oklar och engelsmännen har segrat vid Dunbar utropar sig den engelske kungen Edvard I snart till kung av Skottland och förblir så i tio år, innan han blir avsatt 1306.

Okänt datum 
 Magnus Ladulås dotter Ingeborg gifter sig med kung Erik Menved av Danmark.
 Andreas, som erhållit magistergraden i Paris, har tidigare instiftat ett studenthem för svenska studenter i den franska huvudstaden. Han kommer genom en donation lägga grunden till domkyrkoskolan i Uppsala.

Födda 
 10 januari – Johan den blinde, greve av Luxemburg och kung av Böhmen
 Blanche av Burgund, drottning av Frankrike och Navarra

Avlidna 
 19 maj – Celestinus V, född Pietro Angelerio, påve från 5 juli till 13 december 1294
 5 juni – Edmund Krokrygg, engelsk prins

Referenser

Fotnoter

Externa länkar