kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Spiritualitet

Spiritualitet är ett ofta använt uttryck för det andliga livets konkreta former.

Spiritualitet rör religionens innersta väsen, dess betydelse för det personliga livet, för människors erfarenhet och andliga utveckling, både individuellt och i olika gemenskapsformer. I kristendomen är spiritualiteten en beskrivbar del av teologin.

Den ledande svenske spiritualitetsforskaren Alf Härdelin har formulerat kristendomens spiritualitet som "det av teologiskt lärande, kyrklig praxis och historisk och social situation bestämda andliga liv, i vilket de kristna existentiellt gestaltar sin kristna tro. Till skillnad från äldre fromhetsforskning handlar det inte om att biografiskt eller psykologiskt undersöka den personliga egenskapen 'fromhet' hos bestämda individer, utan om att förstå det teologiska kyrkliga och historisk-sociala kraftspel som gemensamt utgör drivkrafterna och motiven, när det gäller att leva i och ur den kristna tron." Det är kan därför sägas vara fråga om "det existentiella livet i Anden, som levs i, av och ur den kyrkligt sakramentala gemenskapen." Spiritualitet omfattar ett didaktiskt moment, en undervisning om det kristna livet, som kommer till uttryck i en andlig teologi, "en teologi om och för det praktiska kristna livet."

Se även 
 Andlighet

Litteratur 
Alf Härdelin, "Den kristna existensen. Om spiritualitet och spiritualitetsforskning". Kyrkans liv. Introduktion till kyrkovetenskapen utg av Stephan Borghehammar 2 uppl. Verbum 1996.
Alf Härdelin, "Spiritualitetsvetenskapliga forskningslinjer." Kyrkovetenskapliga forskningslinjer. En vetenskapsteoretisk översikt utg. av Oloph Bexell. Studentlitteratur 1996
The new Dictionary of Catholic Spirituality. Collegeville 1993
Dictionnaire de spiritualité ascétique et mystique, doctrine et histoire. Paris 1932-1997.

Religiösa beteenden och upplevelser
Chevilly, Vaud

Chevilly är en ort och kommun i distriktet Morges i kantonen Vaud, Schweiz. Kommunen har  invånare ().

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Orter i Vaud
Kommuner i Vaud
Sigtunaskolan Humanistiska Läroverket

Sigtunaskolan Humanistiska Läroverket (SSHL) är en privat internatskola för högstadiet och gymnasiet, som bildades 1980 genom sammanslagningen av Sigtunastiftelsens Humanistiska Läroverk (SHL) och Sigtunaskolan (SS). Skolan var ett av Sveriges tre riksinternat. Den är belägen i Sigtuna i Sigtuna kommun, ett tiotal kilometer norr om Stockholm. Sigtunaskolan ägs och drivs av Sigtuna Skolstiftelse, Sigtunastiftelsen och Knut & Alice Wallenbergs stiftelse. Skolan har åtta elevhem i bruk.  Många personer med betydande positioner i samhället har gått på den nuvarande skolan och dess föregångare, bland andra Carl XVI Gustaf, medlemmar av Wallenberg-familjen och den före detta statsministern Olof Palme.

Historia
SSHL bildades 1980 genom en sammanslagning av de då två största riksinternaten i Sverige, Sigtunastiftelsens Humanistiska Läroverk (SHL) och Sigtunaskolan. SHL grundades 1926 av Manfred Björkquist och Arvid Bruno. Sigtunaskolan grundades 1924 av Harry Cullberg. 

SHL fick 1932 rätt examinera för studentexamen, som därefter gavs till 1968. Realexamen gavs från omkring 1930 till omkring 1970.

Skolbyggnaden restes 1927–1929 och ritades av arkitekten John Åkerlund som var knuten till stiftelsen.

I mars 2021 förstördes en hundraårig aula i anslutning till internatskolan i en brand.

Grundskolan ska fasas ut och förväntas upphöra skolåret 2023/2024.

Verksamhet
SSHL är beläget på den västra kullen i Sigtuna stad, på samma plats där SHL tidigare låg. Skolan har cirka 700 elever, av vilka drygt hälften bor på skolans internat. Skolan har haft 12 elevhem varav åtta är i bruk, fyra för pojkar och fyra för flickor. Pojkhemmen är Midgården, Backa, Tallåsen och Sandvreten. Flickhemmen är Berga, Skoga, Björka och Haga. Hemmen som har tagits ur bruk är Kvarnbranten, Herrgården, Ängsbacken och Boda.

Alumner 
H.M Konung Carl XVI Gustaf (Herrgården, SHL)
Erik Belfrage (Midgården, SHL)
Hasse Ekman (Sandvreten, SS)
Daniel Espinosa(Herrgården,SSHL)
Annika Falkengren (Skoga, SHL)
Cecilia Hagen (Berga SHL)
Agnes Hellström(Berga, SHL)
Jan Kallberg (Ängsbacken, SHL)
Curt Nicolin (Ängsbacken, SHL)
Olof Palme (Ängsbacken, SHL)
Povel Ramel (Kvarnbranten, SHL)
Folke Rydén
Magnus Stenbock (SS)
Marcus Wallenberg (SS)
Peter Wallenberg (SS)
Bo Sköld 
Bengt Öste (Ängsbacken, SHL)
Cecilia Gralde (Backa, SSHL)

Idrott 
Mellan de åtta internathemmen sker idrottstävlingar om olika idrottspriser. Bland annat utövas badminton, basket, fotboll, friidrott, innebandy, futsal och volleyboll. Det sker även idrottstävlingar genom Sveriges Internat- och Privatskolors Idrottsorganisation, SIPSI, som förutom Sigtunaskolan utgörs av Enskilda gymnasiet, Lundsbergs skola och Viktor Rydberg Gymnasium.

Se även
Förbundet Sigtunafördettingar

Referenser

Externa länkar

Skolans officiella webbplats
Tidigare elever på skolans webbplats

Gymnasieskolor i Stockholms län
Utbildningsinstitutioner bildade 1980
Internatskolor i Sverige
Sigtuna
Byggnader och anläggningar i Sigtuna kommun
Sigtunastiftelsen

Sigtunastiftelsen är en stiftelse i Sigtuna som idag bedriver hotell- och konferensverksamhet. Stiftelsen har ett omfattande bibliotek med Sveriges största pressarkiv. Den har ett gediget kulturutbud i sitt terminsprogram med författarmöten, konserter, föreläsningar, seminarier, samtalskvällar och avslappning. Stiftelsen delar årligen ut stipendier till forskare, författare, översättare och lärarinnor.

Historia
Stiftelsen grundades av Manfred Björkquist år 1915, och var avsedd att fungera som ett centrum för Ungkyrkorörelsen. En stor del av kapitalet för byggnationen stod familjen Ekman på Bjärka Säby för. Invigningen ägde rum den 31 oktober 1917, på 400-årsdagen av reformationen. Stiftelsen byggde en folkhögskola och ett hospits (gästhem) på Tallhöjden strax utanför Sigtuna centrum efter ritningar av arkitekten John Åkerlund. Skolan fick, på grund av kristiden, starta i hospitsets lokaler. Året efter, den 18 augusti, invigdes Olaus Petrikapellet som en del av stiftelsen. Vid dess invigning sade Manfred Björkquist att stiftelsen skulle vara "en borg, ett hem, en skola och en helgedom".

Bilder

Anknutna organisationer
En nära anknytning till Sigtunastiftelsen, både geografiskt och idémässigt, har även:
 Stiftelsen för Sverige och kristen tro (1916)
 Svenska kyrkans lekmannaskola (1922), från 1978 kallad Svenska kyrkans kursgård Ansgarsliden
 Sigtunastiftelsens Humanistiska Läroverk (1926/27)
 Nordiska ekumeniska institutet – NEI (1940), idag kallat Ekumeniskt Institutet för Norden och som har avläggare ute i Europa i en rad "evangeliska akademier".

Bland andra organisationer som har sitt ursprung i Sigtunastiftelsen kan nämnas:
 Svenska kyrkans kulturinstitut
 Sveriges Kyrkliga Studieförbund, som senare uppgått i Sensus studieförbund
 Förbundet Kristen Humanism
 Stiftelsen Abrahams barn, bedriver ett nära samarbete med Sigtunastiftelsen.

Källor

Sigtunastiftelsen i Svensk uppslagsbok (1955)

Noter

Vidare läsning

Externa länkar
Sigtunastiftelsens officiella webbplats

Svenska kyrkan
Sigtuna
Byggnadsminnen i Stockholms län
Edessa

Edessa var en stad som under antiken byggdes på en plats i norra Syrien som hette Ūrhāy (syriska: ܐܘܪܗܝ) och som numera heter Urfa eller Şanlıurfa och ligger i södra Turkiet. Den grundades 303 f.Kr. i hellenistisk form av Seleukus I Nicator och uppkallades efter Edessa i Grekland.

Historia 
Edessa blev tidigt kristnat under en kung Abgar och blev ett centrum för kristendomen i Syrien samt var huvudstad i Osrhoëniska riket. Staden intogs av muslimerna 639 och från 944 tillhörde den det bysantinska riket. Korsriddarna intog Edessa 1099 och bildade där grevskapet Edessa. Detta varade till 1144 då det erövrades av seldjukerna. Efter 1637 tillhörde staden Osmanska riket.

Legend om Abraham
Vid staden återfinns Ibrahim Xelil-sjön, "den heliga sjön". Enligt legenden föddes patriarken Abraham i Urfa under kung Nimruds regering. En dag berättade kungen om en dröm han haft. Drömtydarna spådde honom att ett barn skulle födas i staden och utgöra ett hot mot hans makt. Kungen gav då order om att alla nyfödda pojkar skulle dräpas. Abrahams mor, som då var havande, gömde sig i en grotta och där födde hon Abraham. Abraham levde i grottan i 10 år. När han kom ut flyttade han in hos sin far. Abraham började bestrida den polyteism som rådde. När han förstörde avgudabilderna i templet lät kungen gripa Abraham för att bränna honom på bål. Han skulle kastas ned från en kulle in i elden, men enligt legenden förvandlade Gud då elden till vatten och de brinnande vedstockarna till fiskar.

Legenden Abgar den Svarte 
Enligt berättelsen i Eusebius kyrkohistoria kristnades kungen av Edessa, Abgar den V "Ukkâmâ" (den svarte). Kungen led av spetälska och hans läkare kunde inte bota honom. Han hade hört berättas om en vis man i Palestina (Jesus) och att denne hade verksamma botemedel mot sjukdomar. Han skickade en delegation med ett brev till Jesus och inbjöd honom till Edessa för att bota honom. Jesus svarade att han inte kunde komma till Edessa, då han hade andra uppdrag. Men han sände en av sina anhängare, Taddaeus (Mor Addai) och denna botade kung Abgar som till följd omvändes till kristendom. Hans rike Edessa blev senare ryktbar för denna händelse och för innehavet av de nämnda brev som utväxlades mellan Abgar och Jesus. Besökare från nästan alla kristna länder kom till Edessa för att se breven och kanske få en avskrift av dem. 

Edessa blev ett betydande centrum för kristendomen i Syrien och den kristna blomstringstiden varade fram till 500-talet.

Källor

Referenser 

Historiska länder och riken i Asien
Sydvästasien
Ifriqiya

Ifriqiya, Ifriqiyah (arabiska: إفريقية, "Afrika") var under medeltiden ett område i Nordafrika som omfattande större delen av dagens Tunisien och västra Algeriet, dvs de östra delarna av Maghreb. Det motsvarade ungefär den romerska provinsen Africa.

Ifriqiya begränsades söder ut av de torra områden och salta träsk som kallades al-Jarid. Under olika epoker utsträckte regionens härskare sin makt till att omfatta även Sicilien och de södra delarna av Italien. Den västra gränsen drogs ständigt om men låg vanligen väster om staden Bejaïa. Ifriqiyas huvudstad var Kairouan (al-Qayrawān) i dagens Tunisien.

Se även 
 Aghlabider
 Zirider
 Hafsider
 Berber
 Barbareskstaterna

Tunisiens historia
Maghreb
Islams historia
Aghlabider

Aghlabiderna () var en sunnimuslimsk härskarätt i Nordafrika under tidig medeltid som hade släktband med den arabiska stammen Banu Tamim. De aghlabidiska emirerna regerade främst Ifriqiya (ungefär dagens Tunisien) och deras styre varade åren 800-909. Ätten var nominellt underställd Abbasidiska kalifatet och störtades av fatimiderna.

Historia

År 800 utsågs Ibrahim ibn al-Aghlab till emir av Ifriqya av den abbasidiske kalifen Harun al-Rashid. Landets tidigare härskarätt, muhallabiderna, hade i stort förlorat kontrollen och laglöshet rådde i Ifriqya. Ibrahim ibn al-Aghlab fick som vasallfurste till kalifen de facto total självständighet över riket som täckte östra Algeriet, Tunisien och Tripolitania. Aghlabiderna grundlade en ny huvudstad utanför Kairouan kallad al-Abbasiyya i abbasidernas ära samt för att undvika de malikitiska teologer som fördömde ättens gudlösa leverne. Man byggde ut bevattningssystemen och renoverade även offentliga byggnader och gudstjänstplatser.

År 824, under Ziyadat Allah I:s tid vid makten, bröt myteri ut bland rikets arabiska trupper vilket varade fram till år 836 då det slogs ned med hjälp av berberfolket. Ett försök att återvinna kontrollen över de arabiska soldaterna var att skicka dem till Sicilien som då styrdes av Bysantinska riket. Erövringen av Sicilien gick dock långsamt och pågick från år 827 till år 902 då den sista bysantinska utposten föll. 

Under emir Ahmad ibn Muhammads styre nådde det aghlabidiska riket sin höjd. Fortsatt utbyggnad av det romerska bevattningssystemet gjorde Ifriqya till ett handelscentrum understött av rikligt med grödor från jordbruket. Slavhandel med Bysans och de italienska furstendömena ökade rikets inkomster. Kairouan blev hemvist för teologer, jurister och poeter och aghlabiderna sponsrade flera omfattande byggnadsprojekt såsom omdanandet av Kairouans stora moské. Byggnadsverken inspirerades både av bysantinsk och abbasidisk arkitektur.

Vid 800-talets slut började det aghlabidiska styret vackla. Ibrahim II av Ifriqya tvingades försvara landet mot tuluniderna från Egypten vilket efterföljdes av en berberrevolt. År 893 började kutamafolket uppviglas av shiamuslimska predikare. En av dessa var Ubayd Allah som gradvis ledde erövrandet av åtskilliga aghlabidiska städer i Nordafrika. Kring år 909 hade ätten störtats och Fatimidiska kalifatet grundats i dess ställe.

Aghlabidiska härskare 
 Ibrahim I ibn al-Aghlab ibn Salim (800-812)
 Abdullah I ibn Ibrahim (812-817)
 Ziyadat Allah I ibn Ibrahim (817-838)
 al-Aghlab Abu Affan ibn Ibrahim (838-841)
 Muhammad I Abul-Abbas ibn al-Aghlab Abi Affan (841-856)
 Ahmad ibn Muhammad (856-863)
 Ziyadat Allah II ibn Abi l-Abbas (863)
 Muhammad II ibn Ahmad (863-875)
 Ibrahim II ibn Ahmad (875-902)
 Abdullah II ibn Ibrahim (902-903)
 Ziyadat Allah III ibn Abdillah (903-909)

Se även 
 Tunisiens historia
 Maghreb

Källor

Maghreb
Tunisiens historia
Islams historia
Svanetiska

Svanetiska (ლუშნუ ნინ, lusjnu nin; georgiska: სვანური ენა, svanuri ena) är ett språk som talas av omkring 30 000 personer (folkslaget svaner) i bergsdistriktet Svanetien i nordvästra Georgien. Språket härstammar från samma stam som georgiskan, den sydkaukasiska, men de tros ha gått skilda vägar för ungefär 4000 år sedan. Svanetiska skrivs med det georgiska alfabetet.

Se även
Georgiska
Laziska

Kartvelska språk
Språk i Asien
812

812 (DCCCXXII) var ett skottår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum
 I den aghlabidiska dynastin efterträds Ibrahim I ibn al-Aghlab ibn Salim av Abdullah I ibn Ibrahim.

Födda 
Donald I, kung av Skottland 858-862.

Avlidna 
 Staurakios, f. d. bysantinsk kejsare.

Externa länkar
Samara oblast

Samara är ett ryskt län (oblast) som är beläget vid Volga i mellersta Ryssland med en yta på 53 600 km² och cirka 3,2 miljoner invånare. Huvudstaden är Samara. Andra stora och viktiga städer är Toljatti, Syzran, Novokujbysjevsk, Tjapajevsk, Zjiguljovsk och Otradnyj.

Källor

Externa länkar
817

817 (DCCCXVII) var ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 25 januari – Sedan Stefan IV har avlidit dagen innan väljs Paschalis I till påve.

Okänt datum 
 I den Aghlabidiska dynastin efterträds Abdullah I ibn Ibrahim av Ziyadat Allah I ibn Ibrahim.

Födda 
Abu-Dawud Sulaiman ibn Ash`ath al-Azadi al-Sijistani, arabisk traditionssamlare och författare.

Avlidna 
 24 januari – Stefan IV, påve sedan 816.
 Yeshe Tsogyal, tibetansk kejsarinna.

Externa länkar
838

838 (DCCCXXXVIII) var ett normalår som började en tisdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 I den Aghlabidiska dynastin efterträds Ziyadat Allah I ibn Ibrahim av al-Aghlab Abu Affan ibn Ibrahim.

Födda 
Muhammad ibn Jarir at-Tabari, arabisk historiker.

Avlidna 
Januari – Babak Khorramdin, persisk upprorsledare.
13 december – Pippin av Akvitanien, kung av Akvitanien.

Externa länkar
Kastilien-La Mancha

Kastilien-La Mancha (spanska: Castilla-La Mancha) är en autonom region i centrala Spanien. Regionens huvudstad är Toledo.

Regionen omges av Kastilien och Leon, Madrid, Aragonien, Valencia, Murcia, Andalusien och Extremadura.

Den är en av de glesast befolkade regionerna i Spanien. Den södra delen utgörs av den platta högplatån La Mancha.

Kastilien-La Mancha ingick tidigare med provinsen Madrid i Nya Kastilien (Castilla la Nueva), men när systemet med autonoma regioner infördes i Spanien delades den på grund av stora ekonomiska skillnader mellan huvudstaden och de andra provinserna i Nya Kastilien.

Det är i denna region som handlingen i den berömda spanska romanen Don Quijote av Cervantes utspelar sig. Regionen är en symbol för den spanska kulturen med solrosor, väderkvarnar och El Quijote.

Kastilien-La Manchas historia har varit tumultartad. Under Al-Andalus, var regionen centrum för många slag mellan kristna och muslimska styrkor. Dessutom ägde flera slag rum på 1300- och 1400-talet vid unionen mellan Kastiliens krona och Aragonien 1492 under drottning Isabella I och Ferdinand II.

Kastilien-La Mancha är uppdelad i fem provinser som är namngivna efter sina huvudstäder:
 Albacete
 Ciudad Real
 Cuenca
 Guadalajara
 Toledo

Övriga viktiga städer med över 25 000 invånare är:
 Talavera de la Reina, Toledo
 Puertollano, Ciudad Real
 Tomelloso, Ciudad Real
 Hellín, Albacete
 Alcázar de San Juan, Ciudad Real
 Valdepeñas, Ciudad Real
 Villarrobledo, Albacete
 Almansa, Albacete
 Azuqueca de Henares, Guadalajara

Externa länkar 
 Översatt version från engelska Wikipedia
856

856 (DCCCLVI) var ett skottår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser

December 
 december  –  En kraftig jordbävning i Korinth, Grekland dödande minst 45 000.
 22 december  –  En kraftig jordbävning i Dāmghān, i dagens Iran dödande 200 000	
 28 december – Från sitt vinterläger i Jeufosse vid Seine intar och bränner danska vikingar Paris.

Okänt datum 
 Den engelske kungen Æthelwulf blir avsatt som kung av Wessex av sin son Æthelbald, som själv utropar sig till kung. Æthelwulf förblir dock kung över östligaste delen av Wessex och Kent till sin död två år senare.
 I den Aghlabidiska dynastin efterträds Muhammad I Abul-Abbas ibn al-Aghlab Abi Affan av Ahmad ibn Muhammad.

Födda 
 24 oktober – Li Keyong, kinesisk guvernör.

Avlidna 
 Maurus Hrabanus, tysk benediktinermunk, abbot i Fulda, teolog, ärkebiskop i Mainz och psalmförfattare.

Externa länkar
863

863 (DCCCLXIII) var ett normalår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum
 I den Aghlabidiska dynastin efterträds Ahmad ibn Muhammad av Ziyadat Allah II ibn Abil-Abbas som senare samma år efterträds av Muhammad II ibn Ahmad.

Födda 
 Ludvig III, kung av Västfrankiska riket 879–882 (född omkring detta år eller 865)

Avlidna 
 24 januari – Karl, kung av Provence och Burgund sedan 855

Externa länkar
902

902 (CMII) var ett normalår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum
I den Aghlabidiska dynastin efterträds Ibrahim II ibn Ahmad av Abdullah II ibn Ibrahim.

Födda 
Eadgifu av Wessex, drottning av västfrankiska riket.

Avlidna 
16 december – Wei Yifan, kinesisk kansler.
Æthelwold ætheling av East Anglia
Eohric av East Anglia
903

903 (CMIII) var ett normalår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Juli 
 Juli – Sedan Benedictus IV har avlidit samma månad väljs Leo V till påve. Han blir dock avsatt redan i september och samma månad (eller 6 december) mördad.

Okänt datum 
 I den Aghlabidiska dynastin efterträds Abdullah II ibn Ibrahim av Ziyadat Allah III ibn Abdillah.

Födda 
 7 december – As-Sufi, persisk astronom

Avlidna 
 Juli – Benedictus IV, påve sedan 900
 6 december – Leo V, påve från juli till september detta år (mördad denna dag eller i september)
 Theodrata av Troyes, drottning av Frankrike.

Externa länkar
FEMVAK'D

FEMVAK'D var ett kårparti inom Lunds Studentkår med ett partiprogram som syftade till att bilda en självständig studentkår vid Lunds tekniska högskola. Valparollen var "din röst i höst, egen kår i vår". Förkortningen står för de bildande teknologsektionernas bokstäver i åldersordning; Teknisk Fysik (F), Elektroteknik (E), Maskinteknik (M), Väg- och Vattenbyggnadsteknik (V), Arkitektur (A), Kemiteknik (K) och Datateknik (D). Det ursprungliga namnet var FEMVAK men från 1983 kom tillägget 'D.

1984 bildades ordenssällskapet FEMVAK'D inom Teknologkåren vid Lunds tekniska högskola och är idag en förening med mottot "det var bättre förr, ju förr dess bättre" och målsättningen är "att supa upp torrisarnas pengar".

Externa länkar
FEMVAK'D:s webbplats

Kårpartier
Studentföreningar
Lunds tekniska högskola
Toljatti

Toljatti (), eller Togliatti, är den näst största staden i Samara oblast i Ryssland med ungefär 720 000 invånare. Staden är belägen i centrala Ryssland knappt tusen kilometer öster om Moskva, vid stranden av floden Volga. På andra sidan av Volga vid Toljatti ligger Zjigulibergen.

Historia 
Ett fort grundades vid stadens ungefärliga läge år 1737 under namnet Stavropol-na-Volge (Ста́врополь-на-Во́лге, "Stavropol vid Volga") av Vasilij Tatisjtjev. Under 1950-talet sattes den gamla bosättningen under vatten, då Zjiguljovsks vattenkraftverk och Kujbysjevreservoaren anlades. Staden flyttades och döptes 1964 om efter den italienske kommunistledaren Palmiro Togliatti.

Administrativt område

Stadsdistrikt 
Toljatti är indelat i tre stadsdistrikt. 

Uppgifterna för 2010 och 2015 inkluderar områden som ej ingick 2002, se tabell nedan.

Stadens areal uppgick till 314,79 km² i början av 2008, varav 64,68 km² var bebyggd areal.

Stadens administrativa område 
Toljatti administrerade tidigare områden utanför själva centralorten. Dessa områden är numera sammanslagna med centrala Toljatti.

Industri 
Toljatti är en industristad där den dominerande industrin är VAZ-fabriken, som tillverkar bilar av märket Lada. Staden byggdes upp i samband med uppförandet av den FIAT-fabrik, som köpts från Italien och flyttades dit för licenstillverkning av Fiat 124 under namnet VAZ (Lada). Utöver VAZ finns också en del kemiska industrier.

Sport 
Ishockeyklubben HC Lada Togliatti vann 1997 Europeiska klubbmästerskapet i ishockey efter att i finalen ha besegrat MODO Hockey. Här finns också fotbollsklubben FC Lada Togliatti.

Källor
Gropahålet

Gropahålet är  Helge ås största mynning som bildades 1775 genom att en dräneringskanal översvämmades och vidgades av det årets vårflod. Åmynningen flyttades då från huvudfåran i Åhus till Yngsjö. Kanalen grävdes sommaren 1774 av bönderna i Yngsjö som inte ville få sina åkrar översvämmade av de båda Yngsjöarnas (Stora och Lille sjö) översvämningar vid vårfloden. Tanken var att överskottsvattnet stilla skulle rinna ut i havet, men i stället tömdes sjöarna och vattennivån sänktes med 60-70 cm.

Den nuvarande träbron strax ovanför gropahålet pålades och återuppbyggdes av första kompaniet vid Ing 2 1979.

Gropahålet utgör även ett naturreservat på 32 hektar som bilades 1976 för de tallbevuxna sanddynerna. Den ursprungliga skogen längs kusten har förmodligen till största delen bestått av ek. På grund av en intensiv markanvändning avskogades kustområdet och sanden blottlades och började blåsa runt och bilda drivor. Under ett par hundra år hade man stora problem med sand som blåste ut över åkrarna innanför kusten. Ett komplicerat sanddynsystem med upp till 20 meter höga sanddyner uppstod i området. I början av 1800-talet utfördes tallplanteringar för att binda sanden och idag är i stort sett hela kustremsan åter bevuxen med skog, främst tall.

Gropahålet är även ett natura 2000-område.

Källor 
Länsstyrelsen Skåne

Externa länkar 

Naturreservat i Kristianstads kommun
Naturskyddsområden bildade 1976
Skånes geografi
City 93

City 93 var en radiostation i östra Småland. Stationen hade sin redaktion i Västervik, och sände från början på två närradiolicenser i Västervik. 2006 inleddes även närradiosändningar från Vimmerby och sedan tidigare hade man ett nyhetssamarbete med Vimmerby Tidning.

City 93 var en så kallad hitstation, vilket innebär att den hade ett liknande format som nätverket Rix FM. Enligt stationens egen uppgift var de störst i norra Kalmar län, med över 40 000 lyssnare per vecka.

Radiostationen gick i konkurs den 20 juni 2007 och har därmed slutat sända radio.

Frekvenser
Västervik 93,2 (Fårhultsmasten)
Västervik 98,1 (Nya vattentornet)

Externa länkar

Svenska närradiostationer
Organisationer upplösta 2007
Företag som gått i konkurs
Västerviks historia