Friluftsfrämjandet

Friluftsfrämjandet (under åren 1892–1938 Föreningen för skidlöpningens främjande i Sverige, 1938–1975 Skid- och friluftsfrämjandet) bildades 1892 och är en rikstäckande svensk ideell organisation som arrangerar guidade friluftsaktiviteter inom en rad områden för sina medlemmar. De är även en viktig remissinstans när det gäller myndighetsbeslut med anknytning till friluftslivet. Friluftsfrämjandet har fler än 108 000 medlemmar, varav 7 000 är ledare och funktionärer, som utövar 10 miljoner friluftstimmar per år. Friluftsfrämjandets 330 lokalavdelningar genomför friluftsaktiviteter i Sverige från Kiruna i norr till Smygehuk i söder. Friluftsfrämjandets verksamhet finns även på den internationella arenan, bland annat finns Skogsmulle i Japan.

Historik

Friluftsfrämjandet bildades 1892 av en grupp militärer under namnet Föreningen för skidlöpningens främjande i Sverige. Dess första ordförande var Adolf Detlof Heijkensköld. Industrisamhället växte fram och gav arbetstillfällen åt merparten av befolkningen. Utvecklingen var enorm, men med långa arbetsdagar och monotona arbetsuppgifter försämrades människors hälsa. Friluftsfrämjandet startades för att arbeta för en bättre hälsa genom att komma ut i naturen och röra på sig. En grupp tog med sig unga arbetare till fjällen med erbjudandet: åk skidor och bli stark och harmonisk! Aktiv vistelse ute i den friska, rena vinterluften hade en positiv effekt för hälsan, och ungdomen blev en viktig målgrupp. När det allmänna intresset för naturen ökade ordnade "Skidfrämjandet", som föreningen kallades, långturer och övernattningar i de svenska fjällen.

Målsättningen var att alla kunde delta i friluftslivet utifrån sina egna förutsättningar, utan prestationskrav och oavsett socioekonomisk bakgrund. Man arbetade aktivt med att sänka kostnaden för material och resor t.ex. genom att förse skolornas träslöjd med handledningar för egen skidtillverkning.

Vid förra sekelskiftet specialutbildade man barninstruktörer och delade ut gratisskidor. 1919 införs åttatimmarsdag vilket ger mer fritid. Tjänstemännen blev allt fler och en motvikt behövdes till deras stillasittande jobb. Skidfrämjandet breddade sin verksamhet med andra friluftsaktiviteter och startade anläggningar som ökade tillgängligheten till friluftslivet; exempelvis vid Riksgränsen, Hemavan, Storlien och Lida friluftsgård.

På 1950-talet ökade man insatserna riktade mot unga och de som behöver friluftslivet allra mest. Man startar Operation Vildmark och som riktade sig till Stockholms svåraste ungdomar. Man agerar också för att säkra tillgången till tätortsnära naturområden. När kommunerna vill bygga på skogsområden med värden för friluftslivet så är Friluftsfrämjandet en remissinstans.

1957 föddes Skogsmulle och Skogsmulleskolan blev en av Sveriges starkaste symboler för vildmarkskunskap anpassad för barn. Den uppmärksammades också och etablerades internationellt i länder som Finland, Japan, Tyskland och England. Två miljoner svenskar har genom åren mött Skogsmulle, i ideella barngrupper och som pedagogiskt verktyg i förskolor. 1983 skapades I Ur och Skur- förskolan där barn får uppleva friluftsliv året om. Pedagogiken vidareutvecklades och beredde väg för tvåhundra I Ur och Skur förskolor 25 år senare och en uppsjö av andra naturförskolor i Sverige och utomlands. Idag finns pedagogiken på 500 förskolor och skolor över landet.

Ungdomsaktiviteter
Friluftsfrämjandet samarbetar med både kommunala och helt fristående förskole- och skolverksamheter med inriktning på friluftsliv under namnet I Ur och Skur och Skogsmulle i förskolan. 

Bland Friluftsfrämjandets ungdomsaktiviteter märks:
Öppna skogsgläntan för barn mellan 0 och 2 år
 Skogsknopp för barn mellan 1 och 2 år.
Skogsknytte för barn mellan 3 och 4 år.
Skogsmulle för barn mellan 5 och 6 år.
Strövare för barn mellan 7 och 9 år.
Frilufsare, friluftsskola för barn mellan 10 och 13 år.
TVM gruppverksamhet för ungdomar, från och med 14 år.
Naturparkour för alla åldrar, främst riktat till barn och unga.

Övriga aktiviteter
Friluftsfrämjandet anordnar även en rad andra aktiviteter som bytesmarknader, skidlärarutbildning, skidskola, utförsskidåkning, längdskidåkning i lågland och fjäll, långfärdsskridskoåkning, stavgång, skridskoskola, vandring i fjäll och lågland, kajakturer, klättring, mountainbike och naturparkour. En populär aktivitet på senare tid är Snösäker, ledarledd skidåkning i fjällen för skolungdom och Meningsfull väntan – ledarledda friluftsaktiviteter för personer som väntar på eller nyligen fått uppehållstillstånd.

Organisation

Generalsekreterare 
Torsten Söderhorn –1993
Mikael Santoft 1993–1999
Eva Bjernudd 1999–2005
Bo Sköld 2006–2011
Sara Revell Ford 2012–2015
Lars Lundström 2015–2021
Kristina Ljungros 2022–

Ordförande 
Adolf Detlof Heijkensköld 1892–1901
Ivar Holmquist 1923-1950
Björn Rosengren –1998
Ola Johansson 1998–2000
Elisabet Asplund 2000—2006
Johan Hernmarck 2006–2012
Ragnar Santesson 2012–2012
Erik Lundvik tf 2012–maj 2013
Erik Lundvik 2013–

Se även 
 Studiefrämjandet
 Svenskt Friluftsliv
 Svenska Folksportförbundet
 Svenska Turistföreningen

Källor

Externa länkar 

 Friluftsfrämjandets webbplats

Friluftsliv
Svenska ideella organisationer
Turism i Sverige
Carl XVI Gustafs beskydd
Organisationer bildade 1892