kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Pretty Guardian Sailor Moon

Pretty Guardian Sailor Moon (orig. Bishōjo Senshi Sailor Moon (美少女戦士セーラームーン Bishōjo Senshi Sērā Mūn) är en japansk spelfilms-tv-serie, baserad på mangan och animen Sailor Moon.

Handling 
Handlingen är en blandning av såväl animen som mangan med nya detaljer. Maskerade Rosen kastar till exempel inte rosor, och Hjältinnornas högkvarter (som bara nämnts i mangan) finns nu med. En annan stor skillnad är att katterna Luna och Artemis har bytts ut mot två gosedjurs-katter. Hjältinnorna har också blivit mer moderna, med förvandlingsmobiler med mera.

Externa länkar 
 

Sailor Moon
Japanska TV-serier från 2000-talet
Spelfilmsadaptioner av anime och manga
TV-seriestarter 2003
TV-serieavslutningar 2004
Toei tokusatsu
WP:Projekt Japan
Kronolekt

En kronolekt är det språkbruk som är typiskt inom en specifik åldersgrupp, till exempel ungdomars sätt att samtala med varandra. I kronolekten kan man studera såväl specifik vokabulär och grammatiska företeelser som samtalsämnen.

Se även 
 Dialekt
 Sociolekt
 Kronologi

Referenser 

Sociolingvistik
Tsarhymnen

Tsarhymnen (ryska: Боже, Царя храни, ''Gud bevare Tsaren'') var Kejsardömet Rysslands nationalsång från 1833 till 1917. Musiken gjordes av Alexej Lvov och texten av Vasilij Zjukovskij.

En svensk text med titeln "Bön för fäderneslandet" skrevs av Gustaf Henrik Mellin, som var född i Finland men uppvuxen och bofast i Sverige.

Den första versen lyder:

Bilder

Se även 
Hymn till Sovjetunionen
Den patriotiska sången
Ryska federationens hymn

Referenser

Externa länkar 

 Tsarhymnen på Youtube

 Tsarhymnen på Youtube (instrumental)

 På Russian Anthems museum finns ljudfiler med bland annat tsarhymnen.

Nationalsånger i Europa
Nationalsånger i Asien
Kungssånger
Ryska sånger
Spring Lola

Spring Lola (originaltitel: Lola rennt) är en tysk thrillerfilm från 1998 i regi av Tom Tykwer. Filmens intrig är inspirerad av Ödets nyck från 1987 av Krzysztof Kieślowski, som visar tre möjliga scenarion när huvudpersonen springer för att hinna med ett tåg.

Handling 
Lolas (Franka Potente) pojkvän har hamnat i problem med maffian och Lola har 20 minuter på sig att skaffa fram de pengar som kan rädda honom.

Filmen utspelar sig i Berlin. Manni (Moritz Bleibtreu), Lolas pojkvän, som arbetar som pengakurir åt en biltjuv, glömmer kvar en plastpåse med 100 000 D-mark på tunnelbanan. Han har 20 minuter på sig att få tag i pengarna innan uppdragsgivaren kommer för att hämta dem. 20 minuter för Lola att hjälpa sin pojkvän ur knipan. I ett rasande tempo följer åskådaren hur Lola försöker få tag i pengarna. Hon ränner på gatorna till en bank där hennes far är chef för att be om pengar. När han säger nej rånar Manni och Lola en matbutik och när de flyr blir Lola av misstag skjuten av en polis. 

Medan hon dör börjar filmen om från början. Filmen hoppar tillbaka till telefonsamtalet med Manni och hon försöker igen att få pengar av sin far. En detalj är dock annorlunda och leder till ett helt annat händelseförlopp, som slutar med att hon med vapenvåld rånar sin fars bank. Hon ger pengarna till Manni, men han blir överkörd av en ambulans när han går över gatan. 

Filmen börjar för tredje gången. Lola kommer till banken men ser sin far åka iväg. Hon springer genom staden och ber gud om hjälp. I ett kasino sätter hon sina sista 100 D-mark två gånger i följd på 20 i roulette, vinner och springer till Manni. Han har under tiden fått tillbaka sina pengar från en hemlös som tog med dem från tunnelbanan. Situationen är räddad. Filmen slutar med att Manni frågar Lola om hon sprungit och vad hon har i väskan. Filmen har överlag fått mycket god kritik och även vunnit ett flertal priser.

Rollista 
 Franka Potente – Lola
 Moritz Bleibtreu – Manni
 Herbert Knaup – Lolas far
 Nina Petri – Frau Hansen
 Armin Rohde – Herr Schuster
 Joachim Król – Norbert von Au
 Ludger Pistor – Herr Meier
 Suzanne von Borsody – Frau Jäger
 Sebastian Schipper – Mike
 Julia Lindig – Doris
 Lars Rudolph – Herr Kruse
 Ute Lubosch – Mama
 Monica Bleibtreu – den blinda kvinnan
 Heino Ferch – Ronnie
 Hans Paetsch – berättarröst

Externa länkar 

 Hemsida om Spring Lola

Filmer 1998
Tyska thrillerfilmer
Filmer i regi av Tom Tykwer
Tyskspråkiga filmer
Filmer med alternativ tidslinje
Lale Andersen

Lale Andersen, egentligen Liese-Lotte Helene Berta Bunnenberg, född 23 mars 1905 i Bremerhaven, död 29 augusti 1972 i Wien, var en skådespelare och sångerska. Hon är främst känd för sin inspelning av sången "Lili Marleen", i Sportpalast i Berlin 1939. Sången blev en stor schlager 1941 och populär både bland tyska och allierade soldater.

Bunnenberg deltog i Eurovision Song Contest 1961, med sången "Einmal sehen wir uns wieder" (svenska: 'En gång ska vi åter mötas').

Bunnenberg gick på scenskolan vid Deutsches Theater i Berlin, och arbetade sedan i Zürich 1933-1937 och vid Kabarett der Komiker i Berlin som sångerska 1938-1942. 1942 spelade hon i den nazistiska propagandafilmen G.P.U. Hon gav 1972 ut självbiografin Der Himmel hat viele Farben ('Himlen har flera färger'); den bildade utgångspunkt för Rainer Werner Fassbinders film Lili Marleen från 1981.

Källhänvisningar

Externa länkar 
 Lili Marleen

Tyska schlagersångare
Tyska skådespelare under 1900-talet
Artister som representerat Tyskland i Eurovision Song Contest
Deltagare i Eurovision Song Contest 1961
Tyska sångare under 1900-talet
Personer från Bremerhaven
Födda 1905
Avlidna 1972
Kvinnor
Fritz Eckert

Fritz Herman Vilhelm Eckert, född 25 april 1852 i Tyska S:ta Gertruds församling, Stockholm, död 6 mars 1920 i Oscars församling, Stockholm, var en svensk arkitekt.

Biografi
Eckert studerade vid Konstakademien 1871–1878 och reste 1879 i utlandet. Han blev arkitekt vid Överintendentsämbetet 1878 och intendent där 1904. Från 1880 var han lärare vid Tekniska skolan. Eckert gjorde ritningar till Carl Peter Curmans hem Curmanska villan vid Floragatan (1880) i Stockholm och Hovstallet (1894) i Stockholm, till Antuna gård, KFUK:s byggnad vid Brunnsgatan i Stockholm (ritningar 1905), utsmyckningar av Telefontornet i Stockholm (cirka 1890), Landsstatshuset i Mariestad (numera Mariestads stadsbibliotek) (1895-96). Bland kyrkobyggnader återfinns nya kyrkan i Krokek (1895–1896), Hamneda kyrka, Holmöns kyrka, Naums kyrka, Katrinebergs kapell, Kvikkjokks kyrka, Junosuando kyrka, Stockaryds kyrka, Valdshults kyrka och Bocksjö kapell vid sidan av åtskilliga kyrkorestaureringar med mera.

Bilder, verk i urval

Källor

Externa länkar

Noter 

Svenska arkitekter under 1800-talet
Arkitekter från Stockholm
Födda 1852
Avlidna 1920
Män
Ugglan
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Erik Holmstensson (Rosenstråle)

Erik Holmstensson (Rosenstråle), född före 1432, död före 14 september 1479, riksråd och nobilis vir Ericus Holmtensson mile Lincopensis diocesis – her Erik Holmstensson riddare.

Biografi
Erik Holmstensson var son till riksrådet Holmsten Johansson (Rosenstråle).

Han var herre till Sonstorps herrgård samt Tuna i Rystads socken, Östergötland, som han den 20 juli 1451 bytte till sig. Där bodde han också en tid, men flyttade sedan tillbaka till Sonstorps herrgård. Den 28 januari 1442 blev han häradshövding i Bråbo. Den 29 juni 1448 dubbades han till riddare vid kung Karl Knutssons kröning. Vid riksdagen i Arboga den 10 juni 1450 utnämndes han till riksråd, då rådet tillstyrkte Karl Knutsson att avstå Norge. Jämte två andra riddare satt han inför rätta i Linköping den 17 april 1458 och var den 4 september 1471 i Vadstena bland de riksråd, som uppsade kung Kristian I tro och lydnad. Med sin hustrus samtycke utfärdade han, för sin faders själ den 24 augusti 1475, genom ett gåvobrev Kattorp på Östbo ägor till klockarbol för Hällestads klockare. Året därpå gav han en tredjedel av hemmanet Borggård i Finspång till kyrkan. Den 2 januari 1478 (octava S:ti Stefani) skänkte han även en humlegård till Kattorps klockarbol.

Han levde ännu den 15 augusti 1478, då hustrun Gunnur med hans samtycke skänkte jord till Alvastra kloster, men dog före den 14 september 1479. Arvskifte förrättades efter honom. Hustrun gjorde sitt testamente 2 augusti 1489 i Vadstena, då hon gav sitt gods till klostret som själagift för sig, sin avlidne man och bägges deras föräldrar, men levde ännu 29 juli 1500, då hon gav gods till Vreta kloster för sig, sin husbonde och begges våra barns lägerstad och för begges våra föräldrar, som där hvila.

Familj
Erik Holmstensson gifte sig 28 juli 1432 på Sonstorps herrgård (morgongåva) med Gunnur Torbernsdotter, dotter av häradshövdingen Torbjörn Torstensson Kärling (Sparre) i Vartofta härad och Katarina Tubbesdotter. De fick tillsammans barnen nunnan Birgitta Eriksdotter (död före 1500) på Vreta kloster, munken Torbern Eriksson (död före 1500) i Krokeks kloster, häradshövdingen Jöns Eriksson (Rosenstråle) i Hanekinds härad och väpnaren Holmsten Eriksson (död före 1535). Barnens moder Gunnor Torbjörnsdotter Kärling flyttade på ålderns höst till Vreta kloster för att tillbringa sina sista år i den för hennes släkt betydelsefulla klosteranläggning. Katarina Tubbadotter begravdes där liksom många av hennes släktingar.

Referenser

Noter 

Svenska riksråd
Svenska riddare
Män
Avlidna 1470-talet
Födda okänt år
Personer i Sverige under 1400-talet
Ätten Rosenstråle
Vätskeersättning

Vätskeersättning är vätska med salt och socker som används för att förhindra eller behandla uttorkning vid hetta, diarré eller kräkningar. Hetta ger upphov till ökad svettning, som då utsöndrar salter som behöver ersättas. På samma sätt behöver vätske- och saltförluster via magtarmkanalen (kräkning och diarréer) ersättas. Vätskeersättning är i dessa fall en mer komplett behandling än vatten, som enbart åtgärdar halva problemet och kan orsaka vattenförgiftning.  

Introduceringen av modern vätskeersättning skedde på 1970-talet. Både insikten att glukos stimulerar upptaget av natrium i allmänhet och att det sker på ett sätt som är gynnsamt vid kolera banade väg för terapimetoden. Erfarenheterna av behandlingens effektivitet i samband med kolerautbrotten som skedde i samband med Bangladeshs befrielsekrig etablerade behandlingsmetoden. Vätskeersättning betraktas som en effektiv metod för att förhindra död orsakad av uttorkning i samband med diarrésjukdom, en ledande dödsorsak bland barn under fem globalt. Drickbar vätskeersättning är enklare att distribuera än intravenös, särskilt i låginkomstländer där tillgången på steril utrustning för vätskebehandling med dropp är dålig.

Vätskeersättning tillverkas industriellt för försäljning på apotek eller leverans till sjukvårdsorganisationer. Det är även möjligt att blanda vätskeersättning efter recept.

Källor

Externa länkar 

 Vårdguiden om vätskeersättning till barn

Näringstillförsel
Vetenskapsåret 1871



Händelser
 Alexander von Humboldt publicerar Kosmos – Entwurf einer physischen Weltbeschreibung (utkast till en fysisk världsbeskrivning).
 Charles Darwin publicerar The Descent of Man and Selection in Relation to Sex.
 Skånska Cement AB grundas i Lomma på initiativ av Otto Fahnehjelm och börjar året därpå att tillverka Portlandcement.

Pristagare
Copleymedaljen: Julius Robert von Mayer, tysk läkare och fysiker.
Wollastonmedaljen: Andrew Ramsay, brittisk geolog.

Födda
30 augusti - Ernest Rutherford, (död1937), nyzeeländsk-brittisk atomfysiker, Nobelpristagare.

Avlidna
 25 januari - Jeanne Villepreux-Power (född 1794), fransk marinbiolog. 
 11 maj - John Herschel (född 1792), engelsk matematiker och astronom.
 9 juni - Anna Atkins, engelsk botaniker.
 18 oktober - Charles Babbage (född 1791), engelsk matematiker och konstruktör av räknemaskiner.
 7 november - Adolph Strecker (född 1822), tysk kemist.

Källor

Fotnoter
Hovrätten för Nedre Norrland

Hovrätten för Nedre Norrland är en svensk hovrätt vars domkrets omfattar Gävleborgs län, Jämtlands län och Västernorrlands län. Själva hovrätten ligger i Sundsvall och inrättades 1948 i syfte att minska Svea hovrätts arbetsbörda. Domstolsbyggnaden ritades av Backström & Reinius.

Tingsrätterna inom denna hovrätts domkrets är

 Gävle tingsrätt
 Hudiksvalls tingsrätt
 Sundsvalls tingsrätt
 Ångermanlands tingsrätt
 Östersunds tingsrätt

Före 1 juli 1976 låg Gävle tingsrätt och dåvarande Sandvikens tingsrätt under Svea hovrätt.

Hovrättspresidenter 
 1948–1964: Knut Elliot
 1964–1974: Åke von Schultz
 1974–1982: Karl-Erik Skarvall
 1982–1998: Håkan Winberg
 1998–2008: Barbro Hegrelius-Jonsson
 2008–2010: Sten Andersson
 2011 (tidsbegränsat): Karl-Gunnar Ekeberg
 2011–2016: Sten Burman
 2016–2021: Erik Brattgård
 2021–: Agneta Ögren

Referenser

Externa länkar
Hovrättens för Nedre Norrland webbplats

Nedre Norrland
Byggnader och anläggningar i Sundsvall
Byggnadsminnen i Sundsvalls kommun
Domstolsbyggnader i Sverige
Umma

Umma (arabiska: أمة ) är de troendes islamiska församling, som Muhammed började bygga upp i Medina år 622. Ordet används i dag också för att uttrycka en världsomfattande muslimsk religiös gemenskap.

Umma betyder på modern arabiska (standardarabiska) folk, samhälle eller nation men används i religiösa sammanhang vanligtvis som beteckning för alla muslimer i världen oavsett nationstillhörighet. Ordet umma brukar också härledas till det svenska ordet brödraskap. Termen nyttjas i Koranen som benämning för flera människor eller en nation som tror på samma religion men är inte ett geografiskt definierat område och den har heller ingen föreskriven organisation.  

Enligt muslimsk historieskrivning grundlade profeten Muhammed en umma som ett muslimskt samfund i Medina i samband med att han och hans anhängare utvandrade från Mekka år 622 efter att Muhammed hamnat i konflikt med Mekkas ledare. Detta då han angrep deras polyteistiska kultur. En av de viktigaste rollerna för Muhammed i Medina blev att samla de olika folkgrupperna i staden till en umma och han upprättade en samhällsordning kring umman som förändrade det rådande stamsamhället i området. Då Muhammed verkade både som ledare för religionen och som samhällsledare blev hans uppenbarelse källan till organiseringen av samhället. Umma är heller inte bara en själslig samhörighet som är grundad på en förenad tro och ett gemensamt livsmönster, utan den uppfattas också i många fall som en politisk gemenskap. Det förenade samfundet har trots de oenigheter som finns lett till samarbeten mellan olika islamiska stater vad gäller bland annat ekonomiska frågor och utrikesministrar från flera islamiska stater träffas numera årligen för toppkonferenser där olika diskussioner förs.

Källor

Litteraturhänvisningar
 Bæk Simonsen, Jörgen, Islamlexikonet, sv. övers och bearb. av Jonas Otterbeck, Forum Stockholm 1994 (260 s) 
 Ewald, Stefan (red), Religionslexikonet, 2 uppl, sv. övers av Joachim Retzlaff, Forum, Stockholm 2006 (547 s) 
 Hedin, Christer, Islam i vardagen och världen, Arena, Stockholm 1994 (171) 
 Hedin, Christer, Islam och västerlandet. Möten, myter och motsättningar, Dialogos, Stockholm 2006 (173 s)  
 Hjärpe Jan, Islam. Lära och livsmönster, Norstedt, Stockholm 1992 (136 s)  
 Nordberg, Michael, Profetens folk. Stat, samhälle och kultur i islam under tusen år, Tiden, Stockholm 1988 (418 s)  
 Roald, Anne Sofie: Islam Historia, tro, nytolkning'', sv. övers av Margareta Brogren, Natur & Kultur, Stockholm 2005 (341 s)

Övriga källor 
Store norske leksikon/umma

'Umma' är också namnet på ett politiskt parti i Sudan. Partiledare är Mariam al-Mahdi.

Referenser 

Islams historia
Ord och fraser på arabiska
Islamiska termer
Ord och fraser i Koranen
Vetenskapsåret 1937



Händelser

Astronomi
 8 juni - En solförmörkelse synbar i Peru och Stilla havet, den första på 800 år som överstiger 7 minuter.

Pristagare
Bigsbymedaljen: Cecil Edgar Tilley 
Brinellmedaljen: Axel Lindblad, David Malmqvist
Copleymedaljen: Henry Dale
Nobelpriset: 
Fysik: Clinton Davisson och George Paget Thomson
Kemi: Norman Haworth och Paul Karrer
Fysiologi/medicin: Albert Szent-Györgyi
Sylvestermedaljen: Augustus Love
Wollastonmedaljen: Waldemar Lindgren

Födda
13 februari - Sigmund Jähn, tysk rymdfarare.

Avlidna
20 juli - Guglielmo Marconi (född 1874), uppfinnare.
30 augusti - Ernest Rutherford (född 1871), brittisk fysiker.

Källor

Fotnoter
Batman (olika betydelser)

Batman kan syfta på

 Batman – en tecknade serie

 Batman (film, 1989) – en amerikansk-brittisk superhjältefilm från 1989
 Batman: The Video Game – ett actionspel utvecklat av Sunsoft till NES och Game Boy från 1989
 Batman (Sega Mega Drive-spel), ett TV-spel utgivet till Sega Mega Drive från 1990
 Batman (Ocean) – ett actiondatorospel utvecklad och publicerad av Ocean Software baserat på 1989 film med samma namn
 Batman (arkadspel 1990) – ett horisontellt rullande beat-up-arkadspel utgivet av Atari Games 1990
 Batman (viktmått) – ett persiskt, osmanskt och arabiskt historiskt viktmått

Geografi
Batman (stad) – en stad i östra Turkiet
 Batman (provins)– en provins i östra Turkiet
 Batman (flod) – en biflod till Tigris i Turkiet

Personer
John Batman (1801–1839), australisk nybyggare
Kvantenburg

Kvantenburg är en herrgård i Bolstads socken i Melleruds kommun.

Kvantenburg stavas även Qvantensburg och Qvantenburg. Åtminstone så sent som 1915 fideikommissegendom i Bolstads socken på Dal i Melleruds kommun, nära Dalbergsån. Huvudgården, vars vackra manbyggnad av sten uppfördes 1818, hette förr Kambol. Den innehades omkring 1540 av Johan Turesson (Tre Rosor), men verkar jämte några andra gårdar ha blivit indragen till kronan som före detta avelsgård under kronans slott Dalaborg. 1609 skrev Karl IX till Michel Pedersson, att han tänkte anlägga en stad och en kungsgård vid Dalbergsån. Kungsgårdsbyggnaden påbörjades, men arbetet avstannade snart. Kambol var fortfarande ett kronohemman, men såldes jämte flera andra 1639 till ryttmästaren B. B:son Papegoja. Det ägdes sedan av släkten Leijonsköld i tre led och därefter av biskop Iser i Västerås samt dennes måg överste Segerfelt. På 1770-talet tillhörde Kambol överste Carl Jacob von Quanten, född 1734 i Finland, som 1778 gjorde det till fideikommiss. Det innehades ännu 1915 av hans sonsons sonson K. J. T. von Quanten.

Den siste fideikommissarien var godsägaren Ebbe von Quanten som sålde egendomen 1922till familjen Andersson.
Kvantenburgs gods ägs idag (2008) av familjen Kvantenå. Egendomen omfattar ca 500 hektar och är därmed ett av de största godsen på Dalboslätten i södra Dalsland.

Referenser

Externa länkar
 Qvantensburg, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883
 Qvantensburg i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Herrgårdar i Dalsland
Byggnader och anläggningar i Melleruds kommun
Avvecklade fideikommiss i Sverige
Läderlappen

Läderlappen kan syfta på:

 Läderlappar – en familj i ordningen fladdermöss
 Läderlappen – svenskt originalnamn för seriehjälten Batman, användes mellan 1951 och 1990.
 Läderlappen –  en amerikansk filmserie från 1943, se Batman (filmserie)
 Läderlappen (TV-serie) – en amerikansk TV-serie som producerades 1966–1968
 Läderlappen (film) – en amerikansk actionkomedifilm från 1966
 Läderlappen (operett) – en operett i tre akter med musik av Johann Strauss d.y.
 Läderlappen (1958) – en svensk TV-film baserad på operetten från 1958

Se även
 Cabaret Läderlappen – en återkommande kabaré som under andra halvan av 1910-talet framfördes på Hotell Gillet i Stockholm

Referenser
Emil von Qvanten

Emil von Qvanten, född den 22 augusti 1827 i Björneborg, död den 5 december 1903 i San Remo, var en finlandssvensk skald och publicist. Pseudonymer: Heimdall, Peder Särkilax. Signatur: E. v. Q.

Biografi
von Qvanten tillhörde en finländsk militärsläkt, som upphöjts i svenskt adligt stånd 1650 och föräldrar var kaptenen Johan Edvard von Qvanten och Karolina Fredrika von Kothen. Han var först kadett i Fredrikshamn och blev student vid Helsingfors universitet 1846. Under 1851 reste han av hälsoskäl till Kaplandet och Ostindien, varefter han 1853 flyttade till Stockholm och blev svensk medborgare 1857. Han gifte sig samma år med Aurora Magdalena Örnberg. 

Som huvudman för sin ätt bevistade han riksdagarna 1859-1860 och 1862-1863. Han var bibliotekarie hos Karl XV 1864-1872, teater- och musikrecensent i Post- och Inrikes Tidningar 1858-1865, 1867-1875 och arbetade på åtskilliga av de större Stockholmstidningarnas redaktioner. 

Under pseudonymen Peder Särkilax utgav han 1855 skriften Fennomani och skandinavism, i vilken han sökte bevisa, att Sverige borde uppträda aktivt mot Ryssland i det då pågående Krimkriget. Därigenom skulle Finland kunna lösryckas från tsarriket och återförenas som förbundsstat med Sverige under en gemensam kung samt med en gemensam förbundsförsamling, vald ur de bägge staternas särskilda och av varandra oberoende riksförsamlingar. Genom att ge ut denna skrift förlorade von Qvanten varje möjlighet att kunna återvända till Finland. Samma upproriska ton mot de ryska makthavarna kännetecknade även Finska förhållanden (1857-1861) och Censurkalender (1861), där han samlade artiklar som förbjudits av censuren i Finland. Under den Slesvig-Holsteinska konflikten var han med om att utarbeta det så kallade Karl XV:s unionsförslag (se "Ur dagens krönika", 1889).

I sin poesi var von Qvanten en äkta lyriker, hängiven åt en vek, drömmande idealism, som tog sig uttryck i melodiska och formfulländade verser. Han utgav två årgångar av en poetisk kalender och flera diktsamlingar. Av dikterna är Suomis sång väl känd liksom även I månans skimmer. Han utgav vidare Sveriges skönaste folkvisor (1882) och Fyra sagodikter (1900).

von Qvanten tillhörde djurskydds- och likbränningsrörelsen och var en av stiftarna av Svenska publicisternas understödsförening som numera går under namnet PP Pension. År 1890 flyttade han till Italien och sysslade ännu på sin ålders höst med litterära arbeten.

Bibliografi

Skönlitteratur

Varia

 - Medförfattare: Karl August Wetterhoff.
 - Utgiven anonymt.

 - Särtryck ur Nordisk familjebok.

Redaktörskap
 - Tillsammans med Nestor Tallgren.
 Utgivna anonymt.

 - Utgiven anonymt.

Källor

Vidare läsning

Externa länkar 
 Emil von Qvantens manuskript vid Svenska litteratursällskapet i Finland 
 Emil von Qvantens manuskript och brev vid Svenska litteratursällskapet i Finland
 

Finlandssvenska författare
Finländsk adel
Finländska författare under 1800-talet
Associéer av Kungliga Musikaliska Akademien
Personer från Björneborg
Födda 1827
Avlidna 1903
Män
Ugglan
Emil