kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
1634

1634 (MDCXXXIV) var ett normalår som började en söndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari 
15 februari – Albrecht von Wallenstein mördas i staden Eger i Böhmen.
Troligtvis i slutet av februari – Svenskarna besegrar tillsammans med sachsarna kejsarens trupper i slaget vid Liegnitz.

Juni 
22 juni – Gustav II Adolf begravs i Riddarholmskyrkan.

Juli 
29 juli – Den nya svenska regeringsformen, en förordning om rikets förvaltning, antas av riksdagen. Förvaltningen läggs på de fem kollegierna, styrda av varsin riksämbetsman. Riksämbetsmännen innehar regeringsmakten, medan regenten är omyndig, så detta är en stor triumf för adeln, medan de meniga ståndens inflytande minskar. De svenska landskapen ersätts som juridisk indelning av Sverige av län. Finland delas bland annat upp i fyra län, Åbo och Björneborg, Nyland och Tavastehus, Viborg och Nyslott , Österbotten samt Kexholm. Ingermanland står utanför denna indelning. Landskapen lever dock kvar i folks medvetande och bidrar in på 2000-talet till identitetsskapande inom landet.

Augusti 
27 augusti (GS) - Svenska hären under hertig Bernhard av Weimar och Gustav Horn lider ett svårt nederlag mot kejsarens trupper i slaget vid Nördlingen, varvid Horn råkar i fångenskap. Detta nederlag medför att Heilbronnförbundet splittras och flera av Sveriges bundförvanter övergår till kejsaren.

November 
5 november – Göta hovrätt inrättas i Jönköping, Sverige.

Okänt datum 
Amiralitetskollegium inrättas och utgör svenska flottans överstyrelse i både militära och ekonomiska frågor.
Ätten Oxenstierna får ännu mera makt då Axels bror, Gabriel Gustavsson, blir riksdrots och hans kusin Gabriel Bengtsson blir riksskattmästare.
Mantalspengarna, en personskatt för samtliga svenska invånare över 15 år (även tjänstefolk och egendomslösa) permanentas.

Födda 
16 januari – Dorothe Engelbretsdatter, norsk författare. 
20 mars – Balthasar Bekker, nederländsk reformert teolog.
22 april – Carlo Fontana, italiensk arkitekt.
24 december - Maria Anna av Österrike, spansk regent.

Avlidna 
19 november – Alexander Karol Vasa, son till Sigismund och Konstantia av Steiermark.
22 december – Johan Albert Vasa, polsk biskop och kardinal, son till Sigismund och Konstantia av Steiermark.
25 december – Lettice Knollys, engelsk hovfunktionär.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1645

1645 (MDCXLV) var ett normalår som började en söndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 Januari – Världens äldsta ännu utkommande tidning börjar utkomma under namnet Ordinari Post Tijdender, senare Stockholms Post-Tidningar. Den innehåller krigsnyheter och propaganda för att bearbeta den svenska hemmaopinionen.

Februari 
15 februari – Sverige ockuperar Verdens stift.
 24 februari – Svenskarna under Lennart Torstenson besegrar kejsarens trupper i slaget vid Jankov sydöst om Prag.

Mars 
 16 mars – Smålands nation i Uppsala grundas.

April 
 25 april – Fransmännen besegras av kejsarens trupper i slaget vid Mergentheim.

Juli 
 24 juli – Fransmännen besegrar kejsarens trupper i slaget vid Allersheim.

Augusti 
 3 augusti – Fransmännen besegrar kejsarens trupper i det andra slaget vid Nördlingen.
 13 augusti – Fred sluts mellan Sverige och Danmark i Brömsebro. Sverige erhåller Jämtland, Härjedalen, Gotland, Ösel, Halland på trettio år och oinskränkt tullfrihet i Öresund.

September 
6 september – I Sverige delas Norrlands län upp i Hudiksvalls och Härnösands län.

December 
 December – Lennart Torstenson nedlägger befälet över den svenska armén.

Födda 
 8 februari – Christian Bielke, dansk amiral.
 14 juni – Haquin Spegel, danskfödd präst och diktare, svensk ärkebiskop 1711–1714.
 28 juli – Margareta Lovisa av Orleans,  fransk prinsessa, storhertiginna av Toscana. 
 16 augusti – Jean de La Bruyère, fransk hovman och författare.

Avlidna 
 10 januari – William Laud, engelsk prelat.
 15 mars – Johan Skytte, svenskt riksråd och universitetskansler; Gustav II Adolfs lärare.
 13 juli – Marie de Gournay, fransk författare och feminist. 
 28 augusti – Hugo Grotius, folkrättens fader.
 8 september – Francisco de Quevedo, spansk romanförfattare och poet.
 18 december – Nur Jahan, indisk mogulkejsarinna.
 Amelia Lanyer, engelsk diktare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Rationella tal

Rationella tal är inom matematiken tal som kan skrivas som en kvot (ett bråk) av två heltal:

där heltalet T är bråkets täljare och heltalet N bråkets nämnare.

Mängden av rationella tal betecknas vanligtvis med Q eller ℚ (från engelskans quotient).
Ett alternativt sätt att uppfatta denna mängd är som mängden av alla lösningar (x)
till ekvationer , där a och b är heltal och a är nollskilt.

Räkneregler 
Om elementen i mängden ℚ ses som lösningar till ekvationen , går det att härleda räkneregler för bråktal.
 
Bråket b/1 löser ekvationen , det vill säga x = b. Eftersom ekvationen endast har en lösning, måste talen b/1 och b vara lika, det vill säga b/1 = b.
 
Låt n vara ett nollskilt heltal. Bråket (nb)/(na) är en lösning till ekvationen . Genom att bryta ut den gemensamma faktorn n, kan ekvationen omformas till . Den enda möjligheten för denna ekvation att vara sann är om , eftersom heltalet n är nollskilt. Men detta innebär att talet x – som ju var bråket (nb)/(na) – är lika med bråket b/a:

 
Bråket b/a är en lösning till ekvationen , och bråket d/c är en lösning till ekvationen . Det skall visas att talet x + y är en lösning till ekvationen , eftersom denna ekvation har en lösning som är bråket (bc + ad)/ac.
För att göra detta multipliceras x-ekvationen med heltalet c och y-ekvationen med heltalet a och de två erhållna ekvationerna adderas: . Denna nya ekvation omformas genom utbrytning av den gemensamma faktorn ac, vilket ger den sökta ekvationen .

Egenskaper 
 Sedd som en delmängd av de reella talen utgör de rationella talen en så kallad tät mängd; Detta innebär att det alltid finns ett annat rationellt tal mellan två rationella tal, och att varje reellt tal kan approximeras godtyckligt väl med ett rationellt tal. 
 De rationella talen utgör vad som kallas en uppräknelig mängd, vilket innebär att det i viss mening finns lika många rationella tal som det finns heltal. Detta kan tyckas vara motsägelsefullt, eftersom mängden av alla heltal är en äkta delmängd av ℚ; Detta följer av den första räkneregeln för bråktal som vi härledde ovan: b/1 = b där b är ett heltal. 
 Det faktum att man kan koppla samman varje rationellt tal med ett unikt heltal, och vice versa, gör att kardinaltalet för ℚ är lika med kardinaltalet för ℤ (mängden av alla heltal). På matematiskt språk säger man att det existerar en bijektiv avbildning mellan mängderna ℚ och ℤ.

Se även 

 Bråk
 Reella tal
 Irrationella tal
 Kardinaltal
 Heltal
 Kedjebråk
 Kroppsutvidgning 
 Talkropp
 Galoisteori

Källor 
 
 "Rational Number" From MathWorld – A Wolfram Web Resource

Fotnoter

Externa länkar 

 
Grundläggande matematik
Bråk
Millennium

Millennium (årtusende) är en tidsperiod av ett tusen (1000) år. Ordet kommer av latinets mille (tusen) och annum (år).

Millennieskifte
Övergången från ett årtusende till nästa – millennieskiftet – har ofta omgärdats med stor uppmärksamhet (på samma sätt som sekelskiften) och ibland oro. Vid millennieskiftet 2000 var vissa ängsliga för att den moderna datortekniken inte var helt förberedd och att den helt enkelt skulle sluta fungera på grund av den så kallade millenniebuggen. De faktiska datorproblemen blev dock mindre än befarat.

De flesta människor firade millennieskiftet i början på år 2000 (då det så kallade tvåtusentalet började), medan vissa dock firade eller uppmärksammade "det riktiga millennieskiftet" i början på år 2001, med hänsyn till att det hade gått tvåtusen (och ett jämnt tusental) hela kalenderår i slutet på år 2000 (även om år 1999 var sista året på ettusentalet), varför det andra millenniet såväl som det tjugonde seklet ansågs upphöra år 2000 (liksom att det första millenniet ansågs upphöra år 1000) och det tredje millenniet börja år 2001.

Årtusenden
Nedan listas de senaste 14 årtusendena.

 2000-talet
 1000-talet
 0000-talet
 0000-talet f.Kr.
 1000-talet f.Kr.
 2000-talet f.Kr.
 3000-talet f.Kr.
 4000-talet f.Kr.
 5000-talet f.Kr.
 6000-talet f.Kr.
 7000-talet f.Kr.
 8000-talet f.Kr.
 9000-talet f.Kr.
 10000-talet f.Kr.

Se vidare
 Millenniebuggen

Referenser

 
Tideräkning
2000-talet (millennium)

Denna artikel handlar om 2000-talet i betydelsen hela årtusendet. Se i övrigt 2000-talet (decennium) , 2000-talet (hundraårsperiod) och för skrivsättets flertydighet 2000-talet (skrivsätt).

Det inleddes 1 januari 2000 och slutar 31 december 2999. En alternativ tolkning är att det inleddes den 1 januari 2001 och slutar den 31 december 3000.

Händelser 
 2001 - 11 september-attackerna sker i USA, Afghanistankriget startar.
 2003 - Andra Irakkriget utbryter.
 2004 - Flodvågskatastrofen i Indiska oceanen inträffar.
 2008
Barack Obama vinner presidentvalet i USA.
Finanskris bryter ut.
 2010 - Jordbävning i Haiti
 2014 - Krimkrisen utbryter i Ukraina

Personer 
 George W. Bush 
 Usama bin Ladin
 Saddam Hussein
 Barack Obama
 Angela Merkel
 Vladimir Putin
 Hugo Chávez
 Dmitrij Medvedev
 Raúl Castro
 Fidel Castro

Referenser

Externa länkar
Platonska kroppar

Platonska kroppar är konvexa tredimensionella geometriska kroppar (polyedrar) med kongruenta polygoner som sidor. I varje hörn möts lika många sidor. Euklides bevisade att det bara finns fem stycken sådana kroppar.

Inom alkemin antogs dessa kroppar motsvara de klassiska elementen.

Om man frångår kravet att varje hörn ska ha samma talighet samt på konvexitet, det vill säga tillåter att kroppen även har inbuktningar, stiger antalet möjliga kroppar till det oändliga, även om sidoytorna ska vara liksidiga och likadana. Till exempel kan man ersätta varje yta i ikosaedern med en tetraeder och få en taggig stjärnform med 60 sidor med omväxlande tretaliga och tiotaliga hörn, men då är det inte längre fråga om en platonsk kropp.

Klassificering
Att det bara finns fem platonska kroppar är ett klassiskt resultat vilket bevisades redan av Euklides i hans Elementa.

Att antalet är fem kan även bevisas med Eulers formel, som säger att om V är antal hörn, E antal kanter och F antal sidor på en konvex polyeder, gäller V - E + F = 2. Låt p vara antalet kanter på varje sida (vilken polygon polyedern består av) och q antalet sidor som möts i varje hörn. Då har man att pF = 2E = qV eftersom varje kant gränsar till två sidor och två hörn. Om detta sätts in i Eulers formel får man:

Algebraisk manipulation ger:

där den sista olikheten kommer av att E måste vara positiv. Eftersom p och q måste vara positiva och större än eller lika med 3 kan man se att det bara finns 5 kombinationer av värden på p och q som gör att uttrycket längst till vänster är strikt större än 1/2, nämligen (3, 3) (tetraeder), (4, 3) (kub), (3, 4) (oktaeder), (5, 3) (dodekaeder) och (3, 5) (ikosaeder).

Externa länkar 

Geometri
Polyedrar
Aikikai

Aikikai är den största aikidoorganisationen, i Sverige såväl som internationellt. Aikikai kallas ofta för en aikidostil. Aikido inom aikikai kan dock se mycket olika ut, eftersom alla aikidolärare förutom de som av olika skäl valt att lämna organisationen samt dessas elever ryms inom Aikikai. De övriga två aikidostilar som finns representerade i Sverige, Ki-aikido och Iwama Ryu, följer varsin lärare och passar bättre in på benämningen stil eftersom de är tekniskt mycket mer homogena.

Aikikais internationella högkvarter är Aikikai hombu dojo i Tokyo. Organisationen leds idag av Moriteru Ueshiba, sonson till aikidons grundare Morihei Ueshiba.

Lärare inom Aikikai
Seishiro Endo
 Yasuo Kobayashi
 Shoji Nishio
 Yasuhiko Takemori
 Nobuyoshi Tamura
 Seigo Yamaguchi

Externa länkar 
 Svenska Aikidoförbundet
 Aikikai Foundation – Webbplats för Aikikai hombu dojo 

Sportorganisationer
Aikido
WP:Projekt Japan
Herr Gurka

Herr Gurka, egentligen Här dansar Herr Gurka, är en barnsång skriven av barnboksförfattaren Lennart Hellsing och tonsatt av pianisten och musikkritikern Knut Brodin (1898–1986), publicerad 1947 i boken Nyfiken i en strut.

Publikation 
 Nyfiken i en strut, 1947
 Lek med toner, 1971
 Barnvisor och sånglekar till enkelt komp, 1984
 Barnens svenska sångbok, 1999, under rubriken "Sånger för småfolk"

Referenser

Noter 

Sånger 1947
Svenska barnvisor
Hotbot

Hotbot var en tidig söktjänst. Hotbot lanserades i maj 1996.

Hotbot lanserades av HotWired (senare Wired Digital) som var tidningen Wireds Internetbaserade avknoppning. Resultaten baserades ursprungligen på Inktomis databas. Lycos köpte Wired Digital, inklusive Hotbot, år 1998.

Källor

Externa länkar
Hotbot

Sökmotorer
Höst (bok)

Höst är en bok av Selma Lagerlöf, utgiven 1933. Den var den sista boken Lagerlöf gav ut. Boken innehåller tal, essäer, noveller och legender.

Källor

Externa länkar
Höst på Litteraturbanken

Svensk skönlitteratur
Skönlitteratur 1933
Verk av Selma Lagerlöf
Slaget vid Landskrona

Slaget vid Landskrona utkämpades den 14 juli 1677, cirka 12 kilometer öster om Landskrona mellan Tirup, Sireköpinge, Asmundtorp och Billeberga. 

Efter det misslyckade anfallet mot Malmö hade  Kristian V med den danska armén återvänt till Landskronatrakten. Den 12 juli hade danskarna med 12 000 man tagit ställning på höjderna vid Rönneberga backar. Samma dag bröt Karl XI upp från Herrevadskloster sedan han fått förstärkningar från norra Sverige. 

Den svenska hären bestod av 10 000 soldater samt 4 000 uppbådade småländska bönder. Den stod den 13 juli mellan Torrlösa och Källs Nöbbelöv och marscherade tidigt följande dag i riktning mot Tirup. Den danska hären hade ändrat ställning och stod dold bakom en jordvall, som från en punkt strax väster om Billeberga sträckte sig i riktning mot Hedegården. Den upptäcktes emellertid av Rutger von Ascheberg, som rekognoscerade framför armén. 

Svenskarna marscherade då förbi Tirup, varigenom den danska hären riskerade att rullas upp från flanken eller anfallas i ryggen. Kristian V och hans närmaste man, fältmarskalklöjtnant von der Goltz, lät då armén ändra ställning. När härarna intagit slagordning hade de en sänka framför Tirup mellan sig. 

Vid middagstid gick Karl XI, som befann sig ytterst på sin högra flygel, till anfall. Inom kort vann denna flygel en avgörande seger över danska vänstra flygeln. När den flydde drogs även en del av den danska mitten med. Förföljandet pågick fram till Asmundtorp. Under tiden hade emellertid Kristian V med sin högra flygel fått klart övertag mot den yttersta delen av den vänstra svenska flanken. I denna strid stupade flygelns chef, fältmarskalk Simon Grundel-Helmfelt. 

Danskarna trängde ända fram till Tirup, där de småländska bönderna stod, men vände tillbaka. Efter en ny sammanstötning såg Kristian V att hans vänstra flygels och mitts nederlag vara ofrånkomligt. Han drog sig då tillbaka över Billeberga och fortsatte reträtten till Landskrona.  

Dagen för slaget var oerhört varm. Ett monument restes 1911 på en höjd strax nordväst om Billeberga till minne av slaget. Den 14 juli 1927 firades 250-årsminnet av slaget vid Landskrona av Skånska husarregementet vid Billebergamonumentet.

Svenska regementen som deltog i slaget
Livregementet till häst
Svea livgarde
Hälsinge regemente
Dalregementet
Skaraborgs regemente
Kalmar regemente
Bohusläns regemente
Närke-Värmlands regemente
Västerbottens regemente
Skånska kavalleriet
Smålands och Ölands ryttare
Kronobergs regemente
Skånska dragonregementet

Källor

Vidare läsning

Externa länkar
Riksantikvarieämbetets undersökning 

Skånes historia
Landskrona
Landskrona
Landskrona
Landskrona
1677 i Sverige
Krigsåret 1677
Slaget vid Landskrona
Taido

Taido är en budokonst, skapad 1965 av Seiken Shukumine. Han utvecklade kampformen ur karatestilen Gensei Ryu.

Taidon är en budo där rörligheten betonas och utövarna ser till att kunna utnyttja alla tre dimensionerna. Taido har ett speciellt fotarbete kallat unsoku, som bygger på att man inte rör sig på en linje, utan istället byter vinkel i förhållande till motståndaren. I taido betonas inte blockeringar så som i karate, utan man strävar istället efter att undvika motståndarens attack. Det optimala är att man samtidigt utför en motattack.

Utbredning
Taido kom till Sverige och utanför Japan via Kauko Korhonen som grundade klubben Taidokan i Stenungsund, vilken var den första i Sverige/Europa. I Sverige organiseras taidon genom Svenska Budo- och Kampsportsförbundets kampsportssektion.

Teknikkategorier 
Taidons tekniker indelas i fem kategorier:
 Sen - Vertikalt spinnande rörelser
 Untai - Våglika rörelser (inkluderar hopp)
 Hen - Undanfallande rörelser
 Nen - Horisontellt spinnande rörelser
 Ten - "Rullande" rörelser, som inkluderar akrobatik, till exempel kullerbyttor och frivolter. 
Dessa fem rörelsetyper kombineras med bland annat slag, sparkar och fällningar.

Man tävlar i jissen (kamp), hokei (form, motsv. kata) och tenkai - en uppgjord kamp med en person mot fem motståndare. Man tävlar både individuellt och lagvis i jissen och hokei.

Gradsystem 
Taido använder, likt karate, judo och andra budoarter, ett system med färgade bälten:
 0 kyu - vitt
 6 kyu - lila (en del klubbar använder istället blått, eftersom det är lättare att få tag på)
 5 kyu - lila (eller blått) med ett tygmärke fastsytt i ena kanten av bältet
 4 kyu - grönt
 3 kyu - grönt med ett tygmärke fastsytt i ena kanten av bältet
 2 kyu - brunt
 1 kyu - brunt med ett tygmärke fastsytt i ena kanten av bältet
 1-3 dan - svart
4-5 dan - svart eller, om man tar instruktörsgraden "Renshi", hälften svart/hälften lila på längden
6-7 dan - svart eller, om man tar instruktörsgraden "Kyoshi", hälften svart/hälften grön på längden
8 dan - svart eller, om man tar instruktörsgraden "Hanshi", hälften svart/hälften brun på längden

Referenser

Externa länkar 
 Svensk taidos officiella webbplats
 STaF
 Taidokan
 Svensk Taido

Budo
WP:Projekt Japan
Shootfighting

Shootfighting kallas det man gör när man utövar shooto. I Sverige kallas det sedan 2016 på amatörnivå för "MMA klass-B". Det är en kampsport som uppstod när den tyske brottaren Karl Gotch lärde ut wrestling eller "shooting" till en grupp ur den japanska kampsportseliten. Den förste icke-japanske mästaren Bart Vale tog sedermera sporten till väst och gav den namnet shootfighting.

Sporten växte fort, särskilt i USA. Shootfighting togs till Sverige av August Wallén och drevs från 1995-2004 i Shooters MMA:s regi. Sedan 2005 är administrationen och organisationen av shootfighting förlagd till Svenska Budo- och Kampsportsförbundet (SB&K) där shootfighting blev invald som idrott 2005. Shootfighting blev därmed också ansluten till Riksidrottsförbundet. På SB&Ks kampsportssektions årsmöte väljs varje år en shootfightingrepresentant att representera shootfighting i sektionsstyrelsen.

2007 arrangerades den första Swedish Shootfighting League, en liga med tävlingar utspridda över landet och med ett svenskt mästerskap i slutet av året.

MMA klass-B skiljer sig från professionell shootfighting genom att markkamp, ground and pound, inte är tillåtet på amatörnivå. MMA klass-B har även stående räkning på samma sätt som boxning. Sporten består av moment från ett flertal andra kampsporter, framför allt från thaiboxning, brottning och brasiliansk jiu-jitsu. Matcherna går oftast i boxningsring och består av en femminutersrond (titelmatcher består av två). En match kan vinnas på följande sätt: 

 Submission: Motståndaren klappar fysiskt med handen eller ger upp verbalt).
 Kasta in handduken: Atletens hörna kastar in handduken.
 Domaren stoppar matchen: (Referee Stop Contest) En form av TKO.
 Domslut: När ingen atlet vinner via avslut döms en vinnare efter tilldelade poäng av matchens tre poängdomare.
 Diskvalificering: (DQ, "disqualification")
 Walk over: "WO" (motståndaren uteblir)

Internationellt tillåter reglerna vinst på knock-out (KO). I Sverige är vinst på KO enligt SB&Ks definition ej tillåtet.

Referenser 

Kampsporter
Mixed martial arts
Budo

Budo eller budō (武道, "krigsväg") är det japanska samlingsnamnet för kampsporter/kampkonster. Ordet avser oftast moderna japanska kampsporter såsom judo, aikido, karate, kendo, iaido, Shorinji Kempo och kyudo. Dessa kallas med ett gemensamt namn för gendai budo. Äldre typer av japansk budo kallas för koryu budo. Hit hör en stor mängd gamla skolor för både obeväpnad kamp och kamp med små redskap (traditionell jujutsu) samt olika typer av vapenkonster, framför allt svärdsskolor, såsom Katori Shinto-ryu. Bujinkan är en av de budokonster som härstammar från japanska budoskolor (ryu).

Den första budokonsten som kom till Sverige var jujutsu (även transkriberad jiu-jitsu), som introducerades av Viking Cronholm år 1907. Judo nådde Sverige på 1950-talet, medan karate, aikido och kendo introducerades på 1960-talet. Shorinji Kempo kom officiellt till Sverige i början av 70-talet av Kanemi Hagiwara  Eftersom de japanska kampkonsterna var de asiatiska kampsporter som först kom till väst, har budo ibland fått beteckna asiatiska kampkonster i allmänhet.

De flesta budokonster brukar använda sig av graderingar, där svartbältesgrader kallas för dangrader och lägre grader, som ofta utmärks med färgade bälten, kyugrader. En vanlig missuppfattning är att färgade bälten är ett västerländskt påfund och att de japanska skolorna använder sig av kyu- och dantitulerade grader istället för färgade bälten. Graderingssystemet med kyu- och dangrader härstammar från judons grundare Jigoro Kano . Kano tog systemet med dangrader, som ursprungligen uppfunnits för brädspelet go, och tillämpade det på sina judoelever genom att låta de skickligaste bära svarta bälten. Med tiden kom nivåerna under det svarta bältet att delas in i kyugrader, och de färgade bältena infördes. Systemet har sedan spridits till praktiskt taget all modern budo och även många kampsportsstilar med annat ursprung än Japan tillämpar systemet. 

Budo omges av en filosofi delvis hämtad från samurajernas hederskodex bushido och ofta anses gå ut på att den budotränande genom sin träning ska bli en ädlare människa, med både stolthet och hög känsla för moral.

Budo i Sverige är organiserad genom Svenska Budo & Kampsportsförbundet, Svenska Judoförbundet och Svenska Karateförbundet.

Se även 
 Budoterminologi
 Viking Cronholm
 Gerhard Gosen
 Ryūkyū kobujutsu

Externa länkar 
Svenska Budo & Kampsportsförbundet
 Svenska Shorinji Kempoförbundet
 Svenska Karateförbundet

Referenser 

WP:Projekt Japan