Jönköpings län

Jönköpings län är ett av Sveriges län och omfattar den nordvästra delen av landskapet Småland. Residensstad är Jönköping. Jönköpings läns valkrets utgör valkrets vid riksdagsval i Sverige.

Historia 

Före 1634 förekommer Jönköpings län som namnet på ett slottslän, Jönköpings slottslän. I 1634 års regeringsform §24 bildades Sveriges län och här ingår det nutida länet som en del av Smålands län vilket beskrivs som bestående av Tiohärads lagsaga och "Jöneköpings län", med residens i Kronoberg och där Jönköpings län då avser slottslänet. Ur Smålands län utbröts 1639 Jönköpings län som en separat del med egen landshövding. 1654 kom området åter att tillsammans med Kronobergs län bilda ett gemensamt län, kallat Jönköpings och Kronobergs län, som sedan flera gånger delades och återskapades, där Jönköpings län när det fanns separat, vid några tidpunkter även omfattade områden i nuvarande Kronobergs län. 1679-1680 kom även området för nutida Kalmar län ingå i ett storlän kallat Smålands län. Från 1687 kom Jönköpings län slutgiltigt att bli ett fristående län. Länets södra delar tillhörde från 1634 Tiohärads lagsaga och dess norra del i Kalmar läns och Ölands lagsaga intill dessa upplöstes 1849. 

I samband med kommunreformen 1971/74 överfördes de delar i Hylte kommun som legat i Jönköpings län till Hallands län. I samband med bildandet av Västra Götalands län 1998 överfördes kommunerna Mullsjö och Habo till detta län.

Befolkningsutveckling

Geografi 
Landskapet i Jönköpings län är varierat, men till största delarna täcks det av skog och landskapet präglas inte minst av att det är situerat på Småländska höglandet. Det finns mer än 2 300 sjöar och flera stora vattendrag, däribland Lagan och Emån. Länets största och djupaste sjö är Vättern vars södra del når Jönköping. I södra delen av länet ligger Store Mosse nationalpark som är Sveriges största myrområde söder om Lappland. Den högsta punkten är Tomtabacken som reser sig 377 meter över havet.

Angränsande län 

 Hallands län
 Kalmar län
 Kronobergs län
 Västra Götalands län
 Östergötlands län

Hydrografi

Sjöar

 Vättern (med Västra Götalands, Östergötlands samt Örebro län)
 Bolmen (med Kronobergs och Hallands län)
 Sommen (med Östergötlands län)
 Munksjön
 Rocksjön
 Grumlan
 Solgen
 Vidöstern (med Kronobergs län)

Styre och politik

Styre

Region Jönköpings län 
Se artikeln Region Jönköpings län

Länsstyrelsen i Jönköpings län 
Se länsstyrelsen

Administrativ indelning

Landskap och stift
Länet omfattar nordvästra delen av landskapet Småland och delar av sydöstra Västergötland.

Länets delar tillhörde Tiohärads lagsaga och Kalmar läns och Ölands lagsaga intill dess upplöstes 1849. 1718–1719 var denna lagsaga i detta län ersatt av Jönköpings löns lagsaga och Eksjö läns lagsaga. 

Huvuddelen av länet ingår i Växjö stift. Mindre områden i väster (tidigare Mo härad) ingår i Skara stift, liksom delarna Habo och Mullsjö kommuner.  I nordost ingår områden i Linköpings stift.

Folkland, härader och städer (före 1970)
Finnveden
Västbo härad
Östbo härad
Njudung
Västra Njudungs härad
Östra Njudungs härad
Vedbo
Norra Vedbo härad
Södra Vedbo härad
de "små" landen
Vista härad
Tveta
Mo härad (av Skara stift)

Städer med stadsprivilegier som inrättades som stadskommuner när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft var: Eksjö stad, Jönköpings stad, Gränna stad. Köpingarna Huskvarna blev stad 1911, Nässjö 1914, Tranås 1919, Vetlanda och Värnamo 1920, Sävsjö 1947 men dessa fick då ingen egen jurisdiktion.

Socknar, fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter
Se respektive härad.

Kommuner 1952–1971

Städer (9 st):

Köpingar (6 st):

Landskommuner (39 st):

Förändringar 1952–1970
1 januari 1953: Anderstorps landskommun ombildades till Anderstorps köping.
1 januari 1967: Hakarps landskommun uppgick i Huskvarna stad. Linderås landskommun uppgick i Tranås stad. Aneby landskommun bildades av Bredestads landskommun och Hullaryds landskommun.

Kommuner från 1971

Aneby
Eksjö
Gislaved
Gnosjö
 Habo (från 1998)
Jönköping
Mullsjö (från 1998)
Nässjö
Sävsjö
Tranås
Vaggeryd
Vetlanda
Värnamo

Politik

Politiska majoriteter i Jönköpings län, 2018–2022 

Jönköpings län har sedan lång tid tillbaka varit ett starkt borgerligt fäste, även om Socialdemokraterna varit relativt starka i många av industri- och järnvägsstäderna. Den borgerliga orienteringen tros ha flera förklaringar såsom ett starkt privat näringsliv och stor andel egenföretagare, frikyrkornas starka ställning och den småländska mentaliteten, med lågt bidragstagande som följd. Idag är borgerliga partier med i styret av elva av tretton kommuner i Jönköpings län, och innehar posten som kommunstyrelsens ordförande i åtta. Jönköpings län är även Kristdemokraternas starkaste område i Sverige och Jönköpings läns valkrets är den valkrets vari Kristdemokraterna har sitt starkaste stöd. I Riksdagsvalet 2014 erhöll partiet 10 procent av rösterna i Jönköpings läns valkrets, vilket var en tillbakagång med drygt två procentenheter. I kommunalvalet erhöll partiet mellan 7 och 24 procent i samtliga kommuner i länet förutom Gislaved.

Ekonomi och infrastruktur

Näringsliv
Jönköpings län anses ofta som småföretags- och entreprenörslänet, vilket återfinns i den så kallade Gnosjöandan, som kännetecknas av att hitta otraditionella lösningar, om att samarbeta och framför allt om att våga.

Infrastruktur

Transporter
Den stora trafikleden är E4:an, går i nord-sydlig riktning, och ansluter till riksväg 40 mellan Jönköping och Göteborg. Riksväg 27, som passerar Värnamo och Gislaved på sin väg mellan Karlskrona och Göteborg, är en annan viktig väg.

Södra stambanan går rakt genom länet och passerar Nässjö - en av landets största järnvägsknutar.

Befolkning

Demografi

Kommuner 
De största kommunerna i länet enligt SCB:

Residensstaden är i fet stil

Se även 
 Landshövdingar i Jönköpings län

Referenser

Externa länkar 

 Länsstyrelsen i Jönköpings län
 Region Jönköpings län

 
Sveriges län