kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lunch

Lunch är dagens andra måltid, eller ett mål mat som äts mitt på dagen. Ordet har använts i svenskan sedan cirka 1900.

Namnhistorik
Det engelska lunch är en kortform av luncheon. Det har bildats efter ett dialektalt lunch eller lounge ('brödstycke', 'oststycke'), kombinerat med nuncheon (äldre engelska för 'lätt måltid'). Ursprunget för lounge kan vara spanskans "lonja" med betydelsen 'stort stycke bröd', 'smörgås'.

Måltiden lunch kallades ursprungligen för middag, eftersom den intogs vid middag – mitt på dagen. Middag kom dock att skifta betydelse till att syfta på dagens största mål. Det engelska ordet lunch lånades in under sent 1800-tal, när middag allt oftare åts på kvällstid i städerna.

Ett alternativt namn på dagens andra måltid var, ända fram till 1940-talet, (andra) frukost. Jämför med danska, där morgenmad och frokost idag används för dagens första respektive andra måltid.

På den svenska landsbygden intogs dock huvudmålet mitt på dagen långt in på 1960-talet. Måltiderna benämndes morgonmat, frukost och kvällsmat på landsbygden. I södra Sverige kallas måltiden som serveras mitt på dagen fortfarande för middag. Måltiderna benämns frukost, middag och kvällsmat.

Olika sorts luncher
Många restauranger, särskilt i industri- och kontorsområden, har särskilda luncherbjudanden. Det finns också många specialiserade lunchrestauranger som inte har öppet kvällstid. Lunchrestauranger har ofta en fast meny med olika huvudrätter för veckans olika dagar: dagens rätt ("dagens"). Också luncherbjudanden i vanliga restauranger är ofta begränsade till dagens rätt; en del lunchrestauranger serverar inte alls à la carte under lunchtid.

Ett annat lunchalternativ är egen matlåda.

I många länder har skolor egna kök, och skolmaten kan vara gratis. I en del länder är det vanligt att man köper lunchkuponger, som kan vara subventionerade. Liknande system kan finnas för studentrestauranger och personalmatsalar, de senare vanliga i synnerhet på arbetsplatser där vanliga restauranger inte finns inom räckhåll (fartyg, militärförläggningar m.m.).

Källhänvisningar

Måltider
Norra Innervik

Norra Innervik är en småort i Skellefteå kommun, Västerbottens län belägen sydost om Skellefteå i Skellefteå socken.

Innervik kallades på 1500-talet Wijbjörnswijk, Vikeby och Inder wiken. Enligt jordaboken för 1543 bodde arton bönder med familjer i Innervik, som skattade för fiske och 12 notvarp.

Noter

Orter i Skellefteå kommun
Småorter i Sverige
Skånsk senap

Skånsk senap är en variant av senap med grov konsistens. Det kan även avse en äldre senapsvariant från Skåne som innehåller hög andel svartsenap. I Skåne förekommer enbart småskalig odling av senapsfrö, men skånsk senap tillverkas och säljs även på andra håll.

I traditionell skånsk senap är frö från svartsenap (Brassica nigra) högre än vanligt, vilket ger en mörkare färg, och konsistensen är något torrare och betydligt grövre än i andra senapssorter. Skånsk senap tillverkas numera även i andra delar av Sverige än Skåne, som ett alternativ till den annars vanliga senapen där man bara använt frön från vitsenap (Sinapis alba). En del senap marknadsförd som skånsk innehåller brunsenap (Brassica juncea), även kallad indisk senap, istället för svartsenap, troligtvis för att den är enklare att skörda med maskin. Den ursprungliga skånska senapen gjordes dock på svartsenap.

Referenser 

Senap
Norrlångträsk

Norrlångträsk är en småort i Fällfors distrikt (Byske socken) i Skellefteå kommun. Till Norrlångträsk räknas även byarna Nide och Svartå.

Samhället
Det finns en förskola i närheten av orten. Förut fanns det en gemensam livsmedelsbutik på orten.

Näringsliv
Båttillverkaren Sandström Innovation AB sysselsätter ungefär 35 personer och verkstadsföretaget Poro AB har drygt 10 anställda. Utternbåtar AB grundades 1964 i Norrlångträsk.

Idrott 
I byn finns en idrottsförening.

Personer från orten 
I Norrlångträsk föddes 11 december 1794 Anders Larsson. Han och Gerhard Gerhardsson i Bygdsiljum ledde en upprorsrörelse som bland annat stred mot statskyrkan. Ett särdrag var deras skarpa uttalanden som: -"Den som tror det prästerna lära, han faller säkert i helvetet!".

En annan berömd historisk bybo var Hans Olofsson Långström som föddes 1746 och dog 1808. Han blev näst intill legendarisk på grund av sin tekniska begåvning och skicklighet. Hans mest berömda arbete är tornuret i Skellefteå landsförsamlings kyrka som blev färdigt och uppsatt 1783.

Referenser

Externa länkar
Norrlangtrask.se (lokal webbplats)

Orter i Skellefteå kommun
Småorter i Sverige
Nyhamn, Skellefteå kommun

Nyhamn är en småort i Skellefteå kommun, Västerbottens län belägen vid kusten sydost om Skellefteå i Skellefteå socken.

Noter

Orter i Skellefteå kommun
Småorter i Sverige
Renholmen

Renholmen är en ort i Byske socken i Skellefteå kommun belägen fyra mil norr om Skellefteå och fyra mil söder om Piteå. Orten klassades fram till år 2000 som en småort

Bebyggelsen växte fram som en industriort kring den ångsåg som anlades här 1890. Sågen var för tiden modern och motorerna som drev sågens maskiner drev också en generator som levererade ström till elektriska lok som hanterade materialet. I samband med konkurser och lågkonjunktur under 1920-talet lades sågen ner 1930.

Källor 

Orter i Skellefteå kommun
Tidigare småorter i Sverige
Renström (småort)

Renström är en småort i Jörns distrikt (Jörns socken) i Skellefteå kommun.

Samhället
Skolbyggnaden i Renström är uppförd 1951 efter Bruno Mathssons ritningar, men utbyggd och ändrad i olika omgångar sedan dess (innan nedläggningen).

Ett av Skellefteå kommuns vattenverk ligger i Renström.

Näringsliv
Här ligger en av Sveriges djupaste gruvor, Renströmsgruvan med drift på 1500 meters nivå. Den ingår i Skelleftefältet och hyser komplexmalm med zink, koppar, bly, guld och silver. Cirka 130 personer är sysselsatta i gruvan, som togs i drift 1952. Här låg också en av de sju driftstationerna för Linbanan Kristineberg-Boliden.

Personer från orten

Fredrik Hedlund, landslagsman i simning för handikappade, kommer från Renström.

Noter

Orter i Skellefteå kommun
Småorter i Sverige
Risön, Skellefteå kommun

Risön är en bebyggelse i Skellefteå kommun, Västerbottens län belägen strax öster om Skellefteå och norr om Skellefteälven. Området avgränsades före 2015 till en småort för att därefter räknas som en del av tätorten Skellefteå.

Se även
Skellefteå stad

Referenser

Orter i Skellefteå kommun
Tidigare småorter i Sverige
Sandfors

Sandfors är en småort vid Kågeälven i Skellefteå socken i Skellefteå kommun. Den har i samhällsplaneringen tillhört Kågedalen – en grupp orter längs älvdalen nordväst om Skellefteå.

En grundskola år 1 till 6, förskoleklass samt förskola, som även betjänar närliggande byar, finns på orten.

Referenser 

Orter i Kågedalen
Småorter i Sverige
Sjöbotten

Sjöbotten är en småort i Bureå socken i Skellefteå kommun. 

Alldeles intill Sjöbotten ligger Skellefteå flygplats.

Samhället
Sjöbotten har tidigare haft flera affärer, skola, träskofabrik och sågverk och flera jordbruk. 

I likhet med många andra västerbottniska kustbyar är Sjöbotten starkt genomsyrat av kristen lågkyrklighet, framför allt genom EFS, vilket märks på byns bönhus som ligger centralt mitt i byn.

Personer från orten
Uppsalaprofessorn Tore Frängsmyr kom härifrån, och en av lokalerna på Norrlands nation i Uppsala har fått namnet "Sjöbotten" till minne av hans tid som nationsinspektor.

Noter

Orter i Skellefteå kommun
Småorter i Sverige
Strömfors, Skellefteå kommun

Se även Strömfors, en tidigare kommun i Nyland, Finland.

Strömfors är en småort i Skellefteå kommun, belägen strax nordost om Boliden vid riksväg 95 i Skellefteå socken.

Befolkningsutveckling

Noter

Orter i Skellefteå kommun
Tidigare tätorter i Västerbottens län
Småorter i Sverige
Stålberget och Frostkågemarken

Stålberget och Frostkågemarken är en av SCB avgränsad och namnsatt småort i Skellefteå kommun, Västerbottens län. Småorten omfattar bebyggelse i Stålberget och Frostkågemarken i Byske socken.

Referenser 

Orter i Skellefteå kommun
Småorter i Sverige
Uttersjöbäcken

Uttersjöbäcken är en by i Lövångers socken i Skellefteå kommun. Orten ligger cirka tre mil söder om Skellefteå och fjorton kilometer från Lövånger. Orten klassades som en småort till och med år 2000.

Byn sträcker sig norrut mot byn Uttersjön och de två byarna är egentligen samma by med ursprungsnamnet Uttersjön. Den södra delen av Uttersjön, den by som benämns Uttersjöbäcken, är byns centrum. 

Fram till år 2009 fanns i Uttersjöbäcken en F-6-skola. När den lades ner köptes lokalen upp och gjordes om till "Botnia Mat & Inredning", som var en verksamhet med bland annat restaurang, vandrarhem och försäljning av badrumsinredningar. Numera drivs restaurang- och vandrarhemsverksamheten under namnet Marina´s.

Referenser

Noter 

Orter i Skellefteå kommun
Tidigare småorter i Sverige
Varuträsk

Varuträsk är en småort i Skellefteå socken Skellefteå kommun belägen öster om Varuträsket. 

Här finns också en för mineraloger välkänd pegmatitfyndighet, med bland annat ett flertal mycket sällsynta mineral. Norr om Varuträsk återfinns byn Heden

Referenser

Noter

Externa länkar
 Varuträsk Vildmarksgruva
 Varuträsk IF

Orter i Skellefteå kommun
Småorter i Sverige
Kryddsåser

Kryddsås är kryddblandningar som är flytande eller geléartade till sin konsistens.

Exempel på kryddsåser
 Chilisås
 Fisksås
 HP-sås
 Ketchup
 Senap
 Sojasås
 Sriracha
 Tabasco
 Tigersås
 Worcestershiresås

Såser
Kryddblandningar
Vebomark

Vebomark är en småort i Lövångers distrikt (Lövångers socken) i Skellefteå kommun, cirka 17 kilometer väster om Lövånger. 

Inom Vebomarks jordregisterområde ingår bland andra byanamnen Ytterbyn, Ö. Näset, V. Näset, Vebomark, Ön, Kläppen, Sörbyn, Västomtill, Grytfoten, Svedjan, Kälen och Pernichabyn.

Ortnamnet
Förledet i byns namn är det förkristna mansnamnet Vibbe eller Vibjörn. Liksom andra mark-byar med sådana förled anses den ha uppkommit som nybygge under medeltiden.

Samhället
Vebomark har friskola, industrihus, bageri, reparationsverkstad, buss och taxi, två mindre sågverk, hembygdsområde med bagarstuga, keramiker, slöjdare samt ett antal jordbruk.

Noter

Externa länkar 
 Vebomark.se (lokal webbplats)
 Vebomarks skola

Orter i Skellefteå kommun
Småorter i Sverige
Pelotas

Pelotas är en stad och kommun i södra Brasilien och ligger i delstaten Rio Grande do Sul. Kommunen hade år 2014 cirka 340 000 invånare.

Administrativ indelning
Kommunen var 2010 indelad i nio distrikt:
Cascata
Cerrito Alegre
Monte Bonito
Pelotas
Quilombo
Rincão da Cruz
Santa Silvana
Triunfo
Z/3

Källor

Externa länkar

Indelningar i Rio Grande do Sul
Orter i Rio Grande do Sul
Västra Hjoggböle

Västra Hjoggböle är en småort i Bureå socken i Skellefteå kommun. Orten ligger väster om Hjoggböleträsket med Östra Hjoggböle på andra sidan sjön

Se även
Hjoggböle

Noter

Orter i Skellefteå kommun
Småorter i Sverige
Åbyn

Åbyn är en småort i Byske socken, Skellefteå kommun, belägen vid E4 mitt mellan Skellefteå och Piteå, nära Åbyälvens mynning i Åbyfjärden i Bottenviken. 

Åbyälven är en attraktion för sportfiskeentusiaster då den är en av Sveriges fiskrikaste älvar, med ett stugområde med stugor nära älven och ut mot havet.

Befolkningsutveckling

Noter

Orter i Skellefteå kommun
Småorter i Sverige
Östanbäck, Skellefteå kommun

Östanbäck är en bebyggelse i Byske socken i Skellefteå kommun. Området var före 2015 avgränsat till en småort för att därefter räknas som en del av tätorten Ostvik. 

Detta är gammal jordbruksbygd och landskapet är tack vare de stora fälten böljande öppet. Den tätaste bebyggelsen ligger samlad uppe på en långsträckt ås, med utsikt söderut över ängarna.

Befolkningsutveckling

Se även
 Östanbäck
 Östanbäcksupproret

Källor

Noter

Externa länkar
http://ostvik-östanbäck.se/?page_id=22 (2016-06-12: 21:59)

Orter i Skellefteå kommun
Tidigare småorter i Sverige
Pauträsk

Pauträsk (sydsamiska: Baavrejaevrie) är en by i Storumans kommun. Pauträsk var till och med år 2000 klassad som en småort. Orten ligger vid sjön Pauträsket.

Pauträsk fick ett uppsving då gruvbolaget Dragon Mining 2005–2015 drev en guldgruva i Svartliden utanför Pauträsk.

Pauträsk är kända för sina midsommardanser, där många kända dansband har spelat.

Befolkningsutveckling

Referenser 

Orter i Storumans kommun
Tidigare tätorter i Västerbottens län
Tidigare småorter i Sverige
Skarvsjöby

Skarvsjöby (sydsamiska: Skärvoe) även i folkmun kallad Skarven är en by i Storumans kommun.

Historia

Den samiska bakgrunden och de första bosättarna 
Den muntliga traditionen bekräftar fornfynden kring Skarvsjön. Boplatser och härdar vittnar om byns samiska bakgrund. Ortnamn som Lappoviken, Tjutsa-Sara stenen, samt fyndet av en s.k. metalldepå på Bäckerholmen, den s.k. lappskatten. Skriftliga källor berättar om nybyggarlappen Mårten Johansson som år 1788 bosatte sig på sydsluttningen av Skarvberget. 1791 flyttade denne vidare och två nya brukare kom till Skarvsjö. Det var Lars Pehrsson från Gäddträsk i Lycksele och Pehr Jacobsson Lycksam från Burträsk.

Skolan 
1864 inrättades fattigskolan, även kallad donationsskolan, i Skarvsjöby. En fast skola innebar heltidsläsning till skillnad från de sju veckor som den ambulerade skolan gav. Skolundervisningen pågick i byn fram till 1997 och därefter har barnen gått i skola i Storuman.

Kvarnen, sågen och vattenkraften
Arbetet med att uppföra kvarnen företogs troligen av Mårten Johansson, och i vilket fall så färdigställdes den av ägarna efter honom. I slutet av 1800-talet och i början av 1900-talet grävdes ett kvarndike i Skarvsjöby. Det försåg kvarnarna och sågen med vatten. Bygget av en kraftstation inleddes i september 1921 och stationen stod klar i mars 1922. När stationen var klar påbörjades direkt såghusbygget med tillhörande kvarn. Den gamla sågen revs, då den var i dåligt skick. 1923 drogs ledningar till Stensele, så att kraft kunde köpas av U.P.A.

Viktiga årtal i byns historia 
1788 - Första nybygget insynades.
1807 - Skatteläggning.
1864 - Fattigskola inrättades i byn, även kallad Donationsskola.
1891-98 - Storskiftet som förändrade äganderätten av skog och mark.
1918 - Landsvägen blev bruten till Skarvsjöby.
1920 - Den första telefonen installerades.
1921 - Kraftstationsbygget påbörjades, klart 1922 och första ellampan tändes i byn.
1966 - Kraftstationen togs ur drift.
1997 - Skolan i byn läggs ned.

Befolkningsutveckling

Se även
Stensele socken

Noter

Externa länkar
Skarvsjöby, på Storumanbyar.se

Orter i Storumans kommun
Tidigare tätorter i Västerbottens län
Småorter i Sverige
Maceió

Maceió är en stad och kommun vid atlantkusten i östra Brasilien och är huvudstad i delstaten Alagoas. Kommunen har cirka 1 miljon invånare, med totalt cirka 1 250 000 invånare i hela storstadsområdet.

Maceió växte fram under tidigt 1800-tal i ett område med plantager och betydande sockerproduktion. Maceió fick byrättigheter den 5 december 1815 och blev delstatens huvudstad den 9 december 1839.

Staden har ett tropiskt klimat med en medeltemperatur på 25 °C.

Befolkningsutveckling 

Storstadsområdet består sedan den 19 november 1998 av kommunerna Barra de Santo Antônio, Barra de São Miguel, Coqueiro Seco, Maceió, Marechal Deodoro, Messias, Paripueira, Pilar, Rio Largo, Santa Luzia do Norte och Satuba.

Källor 

Orter i Alagoas
Slussfors

Slussfors är en småort i Storumans kommun. Slussfors ligger 65 km nordväst om Storuman och 65 km sydost om Tärnaby längs E12.

Geografiskt sett är byn delad i tre delar: Nedre byn, Mittibyn och Forsnacken. Genom Nedre byn rinner Gierejohke (Kirjesån, fritt tolkat, bäcken från den översta sjön Giere "Boksjön") som sedan mynnar ut i Umeälven. Gierjesån har även gett namn till byn, "... den ned till Stor Uma Sjön nedrusande Forssen, som i åtskillige afseenden likan ett Slussvärk, kallas Slussfors"" som det står i ett friskattebrev från länsman Holmström, skrivet 9 juli 1824.  

Slussfors ligger vid Umeälven, med utsikt över Norra Gardfjällsmassivet i väster och i norr ligger Vindelfjällens naturreservat.

År 1670 beboddes området av samen Anundh Clementsson som kallade området Tyfwekelis och var en del av Umbyn.  En inventering av möjliga nybyggar platser skedde i juni 1671 då lantmätaren Jonas Persson Gedda och notarien Anders Olofsson Holm gav sig av mot inlandet.  Hans beskrivning avslöjar att man främst levde av fiske, jakt och viss mån renskötsel såsom skogssamer.  Dagens släktingar till de samer som bodde i området finns fortfarande kvar i området och fiskar och jagar i samma område som Anundh Clementssons Tyfwekelis.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Mittibyn finns skola (årskurs F-6), Glesbygdsmedicin, en affär "Slussforsboa", skidbacke (invigd av Anja Pärson) och elljusspår.

Externa länkar 
Stensele socken
Slussfors skola

Noter  

Orter i Storumans kommun
Småorter i Sverige
Strömsund, Storumans kommun

Strömsund är en ort i Storumans kommun, Västerbottens län. Orten klassades till och med år 2000 som en småort.

Här ligger Strömsunds kapell.

Se även
Stensele socken

Orter i Storumans kommun
Tidigare småorter i Sverige
Åskilje

Åskilje (sydsamiska: Jeanoejåakoe) är en småort i Stensele distrikt (Stensele socken) i Storumans kommun, södra Lappland, Västerbottens län. Byn ligger längs med Europaväg 12, vid gränsen mot Lycksele kommun, 45 kilometer sydost om Storuman och 55 kilometer nordväst om Lycksele. Orten ligger på västra sidan av Ume älv vid älvens sammanflöde med Juktån.  På den östra sidan av älven ligger samhället Åskiljeby (sydsamiska: Geäddiedievvá). De båda orterna förenas med en bro över älven.

Byn grundades 1753. Åskilje kyrka, invigd 1928, ligger i byn.

Befolkningsutveckling

Noter

Externa länkar 
Storumanbyar.se (lokal webbplats)

Orter i Storumans kommun
Småorter i Sverige
Mihai Eminescu

Mihai Eminescu (egentligen: Mihai Eminovici), född 15 januari 1850 i Botoșani, död 15 juni 1889 i Bukarest, var en senromantisk poet, och är förmodligen den mest kände rumänske poeten.

Eminescu rymde från skolan vid 14 års ålder och anslöt sig till ett resande teatersällskap. Han återupptog senare sin skolgång och studerade från 1869 filosofi och filologi i Wien och Berlin. 1874 återvände han till Rumänien och arbetade som bibliotekarie vid universitetet i Iași och redaktör för den konservativa tidningen Timpul.

Eminescu hade stor betydelse för den rumänska diktningen genom sina Poesii (1884), som gavs ut efter att han 1883 blivit obotligt sinnessjuk. Han skrev romantisk lyrik, satirer och elegier, till en del under inflytande av Schopenhauer. Hans dikt ”Luceafarul” är en av de mest kända rumänska dikterna. Dikten har översatts till svenska av Jon Milos, då med titeln ”Hesperos”. Originalet syftar på latinets Lucifer, som syftar på aftonstjärnan. Eftersom detta på svenska är synonym med Djävulen, valde Milos istället det grekiska namnet på samma stjärna som översättning. 

Eminescu dog 1889 på ett sinnessjukhus i Bukarest.

Asteroiden 9495 Eminescu är uppkallad efter honom.

Bibliografi (utgivet på svenska) 
 Över höjderna, 1989 (urval, översättning och inledning av Jon Milos)

Källor

Externa länkar 
Mihai Eminescu

Födda 1850
Avlidna 1889
Män
Rumänska författare under 1800-talet
Rumänska poeter
Rumänskspråkiga författare
Romantiken
Nova Friburgo

Nova Friburgo är en stad och kommun i Brasilien som ligger i delstaten Rio de Janeiro. Hela kommunen har cirka 180 000 invånare.

Historia
Staden grundades 1820 av schweiziska emigranter från Fribourg sedan den brasilianske kejsaren João VI 1818 gett tillstånd för schweiziska utvandrare att invandra till Brasilien. De schweiziska invandrarna gav staden namnet São João Batista de Nova Friburgo. Efter grundandet växte staden genom invandring, framför allt från Tyskland men även från andra delar av världen.

Administrativ indelning
Kommunen var år 2010 indelad i åtta distrikt:
Amparo
Campo do Coelho
Conselheiro Paulino
Lumiar
Muri
Nova Friburgo
Riograndina
São Pedro da Serra

Källor

Indelningar i Rio de Janeiro (delstat)
Orter i Rio de Janeiro (delstat)
Bäsksele

Bäsksele (sydsamiska Beetske) är en by och tidigare småort i Vilhelmina kommun, belägen öster om Bäskselet i Vojmån, vid länsväg 360. Bäsksele anlades som nybygge 1771 av Jon Larsson, som senare även anlade Latikberg. Han kallas i andra sammanhang för Johan Larsson och uppges ha varit same. SCB hade 2015 ändrat definitionen för småorter, varvid Bäsksele inte längre visade sig kvalificera sig som småort.

På 1860-talet inrättade Svenska Missionssällskapet en skola för samiska barn i Bäsksele. Där fick även barn från Bäsksele by som hade svenska föräldrar undervisas. Bland de samer som genomgått missionsskolan i Bäsksele kan nämnas Andreas Wilks och Elsa Laula Renberg.

Byn är av riksintresse för kulturmiljövården.

Se även
Vilhelmina socken

Källor 

Orter i Vilhelmina kommun
Riksintressen för kulturmiljövården i Västerbottens län
Tidigare småorter i Sverige
Meselefors

Meselefors (sydsamiska: Miesiegoejhke) är en bebyggelse i Vilhelmina kommun som ligger cirka 25 km söder om Vilhelmina. SCB avgränsade här en småort mellan 1990 och 2020.

I orten finns ett vandrarhem och en campingplats.

Befolkningsutveckling

Se även
Vilhelmina socken

Noter

Orter i Vilhelmina kommun
Tidigare småorter i Sverige
Nästansjö

Nästansjö (sydsamiska: Neasna) är en småort i Vilhelmina kommun, belägen vid norra änden av Nästansjön.

Historia
Nästansjö tillkom sedan en man vid namn Nils Nilsson 1774 ansökt hos konungens befallningshavande om att där få inrätta och upparbeta ett nybygge, en ansökan som beviljades 1776.

Befolkningsutveckling

Se även
Vilhelmina socken

Noter

Orter i Vilhelmina kommun
Tidigare tätorter i Västerbottens län
Småorter i Sverige
Skansholm

Skansholm är en småort i Vilhelmina distrikt (Vilhelmina socken) i Vilhelmina kommun, Västerbottens län (Lappland).

Befolkningsutveckling

Referenser 

Orter i Vilhelmina kommun
Tidigare tätorter i Västerbottens län
Småorter i Sverige
Storseleby

Storseleby (sydsamiska: Jïjnjesovvene) är en tidigare småort i Vilhelmina kommun. I folkmun kallas bygden även Storselestad. 2015 hade folkmängden i området minska och småorten upplöstes.

Storseleby är omtalat för sitt paltting som hålls regelbundet i den historiska Järjagården.

Se även
Vilhelmina socken

Referenser 

Orter i Vilhelmina kommun
Tidigare småorter i Sverige
Hjuken

Hjuken är en medeltida by vid Vindelälven i Vindelns kommun, Västerbottens län. När de första skattelängderna upprättades i början av 1500-talet var Hjuken den översta byn vid Vindelälven, belägen ungefär 15 km från den närmaste byn, Degerfors (nuvarande Vindeln).

Hjuken var tidigare klassad som småort, men 2015 hade folkmängden i området minskat och småorten upplöstes.

Se även
Degerfors socken

Noter

Orter i Vindelns kommun
Tidigare småorter i Sverige
Skivsjö

Skivsjö är en småort i Vindelns kommun, vid Skivsjön cirka 25 km sydväst om Vindeln.

I byn finns en lanthandel, bensinpumpar samt ett kapell, Skivsjö kapell.

Till Skivsjöbygden räknas förutom Skivsjö även orterna Sundö, Nyåkerstjärn, Lövö, Strömsjönäs och Sunnansjö samt den övergivna byn Olofsborg.

Se även
Degerfors socken

Noter

Orter i Vindelns kommun
Småorter i Sverige
Slipstensjön

Slipstensjön är en by i Vindelns kommun, belägen strax väster om sjön Slipstensjön. Den klassades tidigare som småort, men till följd av minskande folkmängd upphörde Slipstensjön att betraktas som småort 2015.

Byn har tidigare varit centrum i en typisk jord- och skogsbygd. 

I byn finns ungdomslokalen Gnistan samt ett föreningshus med bagarstuga.

I byn finns flera föreningar, till exempel Slipstensjöns IF

Näringsliv
Bland företagen finns den mekaniska verkstaden Vimek AB, RST Service AB, Granströms åkeri, Slipstensjöns såg, med flera.

Se även
Degerfors socken

Noter

Orter i Vindelns kommun
Tidigare småorter i Sverige
Strycksele

Strycksele är en småort i Vindelns kommun.

Strycksele är vackert beläget vid Vindelälven  85 km från Umeå längs väg 363.

Känd för sin paltservering under Vindelälvsloppet och även företagen Strycksele Palt och Stryckselekojan.

Stryckseles badstrand finns vid älven.

Se även
Degerfors socken

Noter

Orter i Vindelns kommun
Småorter i Sverige