kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Elephant (musikalbum)

Elephant är rockgruppen The White Stripes fjärde studioalbum, utgivet den 1 april 2003. Jack White skrev samtliga låtar utom covern "I Just Don't Know What to Do With Myself", som är skriven av Burt Bacharach. Meg White gör debut som sångerska på låten "In the Cold, Cold Night".

Albumet vann en Grammy för "best alternative album". Ytterligare en Grammy fick gruppen för hiten "Seven Nation Army", som blev bästa rocklåt.

Låtförteckning
"Seven Nation Army" – 3:51
"Black Math" – 3:03
"There's No Home for You Here" – 3:43
"I Just Don't Know What to Do with Myself" (Burt Bacharach, Hal David) – 2:46
"In the Cold, Cold Night" – 2:58
"I Want to Be the Boy to Warm Your Mother's Heart" – 3:20
"You've Got Her in Your Pocket" – 3:39
"Ball and Biscuit" – 7:19
"The Hardest Button to Button" – 3:32
"Little Acorns" (Mort Crim, J. White) – 4:09
"Hypnotize" – 1:48
"The Air Near My Fingers" – 3:40
"Girl, You Have No Faith in Medicine" – 3:17
"Well It's True That We Love One Another" – 2:42

Album av The White Stripes
Musikalbum 2003
Album certifierade guld av IFPI Sverige
EU-anpassning

EU-anpassning brukar vara ett begrepp som används i samband med standardisering inom EU. Eftersom EU:s medlemsstater har en mångfald av traditioner och olika kulturer skiljer sig ofta standardiseringar i olika medlemsstater mellan varandra. Nationella standarder har oftast utvecklats i respektive medlemsland men denna är många gånger inte alls överensstämmande med andra EU-länders standard. I vissa fall har det hänt att varje enskilt medlemsland har haft sin egen nationella standard som många gånger inte ens är kompatibel med någon annan. EU eftersträvar här en likartad standard i alla medlemsländer så att olika standarder kan användas även utanför de nationella gränserna. Av denna orsak sker då anpassningar till enhetlig EU-standard. Detta innebär ofta att ett antal medlemsländer måste ändra sin standard till den gemensamma EU-standarden. Det är detta som kallas EU-anpassning. Olika EU-anpassningar betyder olika ingrepp för olika medlemsländer. Ibland måste en del medlemsländer lägga om sin standard helt och hållet medan andra samtidigt bara behöver göra ett minimalt antal ändringar för detta. I vissa fall kan det till och med hända att några medlemsländer inte behöver göra något alls då den nya EU-standarden stämmer väl överens med den nationella standarden eller är åtminstone snarlik medan då andra länder samtidigt ställer om totalt.

EU-anpassningar kan många gånger upplevas med blandade känslor. I de fall EU-anpassningen innebär en markant förbättring tas den också emot positivt. Det kan till exempel hända att den nationella standarden har blivit föråldrad och då upplevs EU-anpassningen som en efterlängtad förnyelse. I andra fall kan den nationella standarden vara synnerligen väl fungerande och någon ersättning till en ny standard upplevs som onödigt. I dessa fall upplevs EU-anpassningen negativt av många då den anses av många som en onödig förändring som i vissa fall även kostar pengar att genomföra.

Harmonisering inom Europeiska unionen
Hennes melodi

Hennes melodi är en svensk dramafilm från 1940 i regi av Thor Brooks.

Handling 
Sonja och Curt träffas i en taxi. Båda tror att den andra är rik och tillhör överklassen. De går ut med varandra, men eftersom ingen av dem vill avslöja vem de egentligen är trasslar de in sig mer och mer i sina egna lögner.

Om filmen 
Filmen premiärvisades den 16 september 1940 på biograf Saga i Stockholm. Den spelades in vid Europa Studio i Sundbyberg med exteriörer från Ekebyhof på Ekerö och Stockholm av Harald Berglund. 

Hennes melodi har visats i SVT, bland annat 1988 och 1996.

Roller i urval 
Sonja Wigert – Sonja Larsen, mannekäng på Wicanders varuhus 
Sture Lagerwall – Curt Strange, kapellmästare på Restaurang Delmonico 
Margit Manstad – Gloria, pianist 
Håkan Westergren – Wicander jr 
Hilda Borgström – Sonjas mormor 
Marianne Aminoff – Kajsa Karlsson, biträde på parfymavdelningen 
Gösta Cederlund – farbror Berglund 
Dagmar Ebbesen – generalkonsulinnan Lindenstjärna 
Stig Järrel – Pelle Söderström 
Georg Funkquist – avdelningschefen på Wicanders 
Torsten Winge – generalkonsul Lindenstjärna 
Pierre Colliander – Urban, "Ubbe", saxofonist i Curt Stranges orkester 
Eivor Engelbrektsson – Inga Lindenstjärna, generalkonsulparets dotter 
Hilde Majfeldt – Inga, Sonjas påkläderska 
Wiktor "Kulörten" Andersson – Alexander, Lindenstjärnas chaufför

Musik i filmen 
"Ritz", kompositör Nathan Görling, instrumental
"Mannequine Parisienne", kompositör Erik Baumann, instrumental
"Lullabye", kompositör Nathan Görling, instrumental 
"Den glade saxofonisten", kompositör Nathan Görling, framförs på saxofon och piano
"Delmonico", kompositör Nathan Görling och Zilas Görling, instrumental
"När ljungen blommar", kompositör Maj Lundén och A. Zackrisson, instrumental
"Anita", kompositör Nathan Görling, instrumental
"Sunset", kompositör Zilas Görling och Nathan Görling, instrumental
"Moonlight", kompositör Nathan Görling och Zilas Görling, instrumental
"Chérie", kompositör Erik Baumann, instrumental
"Cocktailparty", kompositör Nathan Görling, instrumental
"Hälsning från Wien", kompositör Erik Baumann, instrumental
"Hennes melodi", kompositör Kai Gullmar, text Leander, sång Sonja Wigert och Sven Arefeldt som dubbar Sture Lagerwall 
"Nocturno", kompositör Erik Baumann, instrumental 
"Fantasi-impromptu, piano, op. 66, ciss-moll", kompositör Frédéric Chopin, framförs på piano av Nathan Görling som dubbar Sture Lagerwall 
"På skidor", kompositör Erik Baumann, instrumental 
"Humoristiskt scherzo", kompositör Nathan Görling, instrumental 
"Ode till havet", kompositör Erik Baumann, instrumental 
"Rumba", kompositör Nathan Görling, instrumental 
"I Love You", kompositör Nathan Görling, instrumental 
"Stormscen", kompositör Erik Baumann, instrumental 
"Allegro impetuoso", kompositör Francis Salabert, instrumental
"Nordisk natt", kompositör Erik Baumann, instrumental
"Coda", kompositör Nathan Görling, instrumental

Filmer 1940
Svenska dramafilmer
Filmer från Europafilm
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1940-talsfilmer
Carl Skoglund

Carl Skoglund, född 10 april 1884, död 11 december 1960, var en svensk-amerikansk kommunist. 

Skoglund var i sin ungdom aktiv som socialist och fackföreningsman i Sverige vilket fick honom svartlistad. Då han inte längre kunde få något arbete emigrerade han 1911 till USA. 

I USA arbetade Skoglund på järnvägar och som skogshuggare och han var politiskt aktiv i I.W.W. och Eugene Debs Socialist Party of America. Han översatte dessutom många av Karl Marx skrifter från tyska till engelska. Efter ryska revolutionen 1917 stödde Skoglund bolsjevikerna och var med och grundade det amerikanska kommunistiska partiet. Men Skoglund uteslöts ur partiet 1928 som trotskist. 

Tillsammans med James P. Cannon var Skoglund med och bildade det nya kommunistpartiet Socialist Workers Party. 

Carl Skoglund var med och organiserade den stora strejken i Minneapolis på 1930-talet, då arbetare och militär stred mot varandra på stadens gator. 

Under 1950-talet, försökte de amerikanska myndigheterna utvisa Skoglund ur landet och när han dog 1960 var han under utvisningshot. 

Svenska kommunister
Amerikanska kommunister
Personer från Dalsland
Män
Födda 1884
Avlidna 1960
Kursrisk

Kursrisk (även kallat ränterisk) är ett mått som uttrycker risken för kursförändringar eller räntekänslighet uttryckt som den procentuella förändring av värdet på en form av räntebunden investering eller lån som sker då statens marknadsräntor förändras med en procentenhet.

Värdepapper
Ränterisk

Ränterisk uppstår för obligationsägare när räntesatser varierar. Hur mycket ränterisk en obligation har beror på hur känsligt priset är för ränteförändringar på marknaden. Känsligheten beror på två saker, obligationens tid till förfall och obligationens kupongränta. När marknadsräntorna stiger sjunker priset på befintliga obligationer, mer ju längre tid det är tills obligationen förfaller.

Referenser 

Sidor med ogranskade översättningar
Ränta
Obligationer
Eadmer

Eadmer, eller Edmer, född cirka 1060, död cirka 1124, var en medeltida historiker, teolog och kyrkoman av engelsk, ej normandisk härkomst.

Han blev munk i det benediktinska klostret Christ Church i Canterbury, där han lärde känna Anselm, som då besökte England som abbot av Le Bec. Vänskapen återupptogs då Anselm blev ärkebiskop av Canterbury 1093; därefter var Eadmer inte bara hans lärjunge och anhängare, utan även hans vän och handledare, utsedd formellt av påven Urban II. 1120 utsågs han till ärkebiskop av S:t Andrews, men då skottarna vägrade tillkännage ärkebiskopsätet Canterburys auktoritet blev han vigd, och kort därefter gav han upp dessa anspråk. Hans död tros ha inträffat 1124. Eadmer bör även uppmärksammas som en av de första förespråkarna för den katolska doktrinen om Jungfru Marias obefläckade avlelse i sin  De Conceptione sanctae Mariae.

Eadmer efterlämnade ett stort antal skrifter varav den viktigaste är hans Historia novorum, ett verk som huvudsakligen handlar om Englands historia mellan 1066 och 1122. Även om den mest handlar om kyrkliga ärenden är forskare eniga om att det är ett av de bästa och mest värdefulla verken i sitt slag.

Källor
Denna artikel är, helt eller delvis, översatt från engelskspråkiga Wikipedia
Encyclopædia Britannica (1911)
Geoffrey Bosanquet, Eadmer's History of Recent Events in England (London, 1964)
Martin Rule, On Eadmer's Elaboration of the first four Books of "Historiae novorum" (1886)
Philibert Ragey, Eadmer (Paris, 1892).
R. W. Southern, Saint Anselm and His Biographer (Cambridge, 1963)

Externa länkar
Latin Chroniclers from the Eleventh to the Thirteenth Centuries: Eadmer från The Cambridge History of English and American Literature, Volym I, 1907–21.
Eadmer från Catholic Encyclopedia

Födda 1060
Avlidna 1124
Benediktiner
Män
Eugene Debs

Eugene Victor Debs, född 5 november 1855 i Terre Haute i Indiana, död 20 oktober 1926 i Elmhurst i Illinois, var en amerikansk socialist, ledare för Socialist Party of America och en av grundarna av fackföreningen Industrial Workers of the World (IWW). 

Eugene Debs arbetade ursprungligen som lokomotiveldare. 1880-1893 var han sekreterare och kassör i eldarnas fackförening samtidig som han utgav deras tidning. 1893 skapade han det amerikanska järnvägsmannaförbundet, vars ledare han var fram till 1897. På grund av sitt uppträdande i samband med en strejk dömdes Debs 1895 till sex månaders fängelse. 1897 anslöt han sig till socialismen och var därefter vid fem tillfällen socialisternas presidentkandidat. Som bäst fick han sex procent av rösterna vid valet 1912. Under första världskriget kämpade Debs mot kriget och uppmanade till värnpliktsstrejk, och dömdes därför 1918 till tio års fängelse, men benådades 1921. Under fängelsetiden uppsattes han som presidentkandidat inför valet 1920 och samlade trots detta 913 664 röster (3,4 procent). Debs utgav en mängd politiska broschyrer.

Den finlandssvenska socialisten Karl H. Wiik nominerade 1924 Eugene Debs till Nobels fredspris. 

Eugene Debs efterträddes av Norman Thomas som ledare för Socialist Party of America.

Referenser

Externa länkar 

 Eugene V. Debs Foundation
 Eugene V. Debs Internet Archive

Amerikanska socialister
Amerikanska presidentkandidater
Personer från Terre Haute
Födda 1855
Avlidna 1926
Män
Närhetseffekten

Närhetseffekten (engelska proximity effect eller bass tip-up) är inom ljudteknik den basförstärkning som uppkommer då ljudkällan befinner sig inom cirka 5 centimeter från en mikrofon med riktad ljudkarakteristik. Beroende på mikrofonens utformning och närhet till ljudkällan kan effekten förorsaka en förstärkning av frekvenser under 200 Hz upp till 30 decibel. Ju närmare ljudkällan mikrofonen placeras desto mer förstärks de lägre frekvenserna. Detta exponentiellt till det avtagande avståndet mellan ljudkälla och mikrofon.

Teori 
Närhetseffekten är en konsekvens av hur riktade mikrofoner fungerar. De förstärker skillnaden mellan lufttryck vid mikrofonmembranets framsida och baksida. Vid ljudkällor framför mikrofonen (inom deras upptagningsområde) förstärks ljudet därför att avståndsskillnaden är stor mellan utbredningsvägen för ljudvågor som når membranets fram- och baksida, vilket förorsakar stor fasskillnad mellan ljudvågorna, och därmed stor tryckskillnad. Ljudkällor vid sidan om mikrofonen återges inte lika starkt därför att då är avståndsskillnaden (och därmed fasskillnaden) liten. Fasskillnaden är lägre vid låga frekvenser då de har längre ljudvågor , vilket ett bashöjande filter kompenserar för.

Om ljudkällan befinner sig mycket nära mikrofonen uppstår dessutom en stor amplitudskillnad mellan mikrofonmembranets fram- och baksida, på grund av att ljudtrycket avtar kvadratiskt med avståndet, och den relativa avståndsskillnaden (i procent) är stor. Amplitudskillnaden är inte frekvensberoende, varför skillnaden förstärks av det bashöjande filtret. Vid mycket korta avstånd och låga frekvenser dominerar amplitudskillnaden över fasskillnaden.

Volymen har ingen påverkan på vågformernas kurva, så det påverkar inte basförstärkningen. Det blir alltså ingen skillnad om källan spelar starkare eller svagare, endast avståndet och frekvenserna påverkar närhetseffekten. 

För att eliminera närhetseffekten kan du vinkla den riktade mikrofonen 90-grader, då är det ingen amplitudsskillnad på fram och baksida av membranet.

Praktik 
I studiosammanhang kan närhetseffekten vara både till nytta och i vägen. När man spelar in ett instrument som är huvudsakligen basigt kan fenomenet vara till hjälp, men om instrumentet har ett bredare frekvensspektrum kommer bastonerna låta onaturligt högt jämfört med diskanten. Det här är ett vanligt problem när man spelar in akustisk gitarr: om man placerar mikrofonen för nära gitarren så får man ett överladdat bas- och lågt mellanregister. Detta är även ett problem vid live event.

Närhetseffekten kan vardagligen höras på radioröster där det är vanligt att man pratar nära mikrofonen, och eftersom det är frekvenser under 200hz som påverkas mest är det alltså på låga, manliga röster som fenomenet uppfattas mest.

Närhetseffekten kan även användas av sångare som en mikrofonteknik; genom att föra mikrofonen närmare eller längre bort beroende på om du vill ha ett mer basigt ljud eller inte. När du för bort mikrofonen kan du sjunga starkare för att få ett mer genomskärande ljud. Detta kräver dock en viss erfarenhet.

Referenser 

Ljudteknik
Emission

Emission kan syfta på:

 Emission (värdepapper) – utgivning av finansiella instrument
 Nyemission – ett aktiebolag ger ut nya aktier
 Emissioner – substanser som lämnar en sluten verksamhet och går ut i miljön, se utsläpp

Fysik 
 Spontan emission – en fysikalisk process där en atom, molekyl eller atomkärna går från en högre energinivå till en lägre
 Stimulerad emission – en fysikalisk process genom vilken en inkommande foton får en atom eller molekyl att deexciteras
 Kirchhoffs strålningslag – en ytas spektrala emissivitet är lika med dess spektrala absorptionsfaktor vid varje temperatur och våglängd
 Termisk emission – en metall eller legering upphettas så mycket att de termiska rörelserna övervinner de bindningskrafter som verkar på elektronerna
 Elektronemission – elektroners utträde ur en fast kropp
Erengisle Nilsson den yngre

Erengisle Nilsson d. y. tillhörde Hammerstaätten. Död 15 januari 1469. Han var son till lagmannen Nils Erengislesson och Märta Magnusdotter och tjänstgjorde som riddare, lagman på Öland 1441, riksråd, hövitsman på Stegeborg 1442-1444 och på Örby hus 1450, därtill var han Stegeborgs fogde under åren 1439–1463.

I rikets tjänst 
År 1439 utnämndes Erengisle Nilsson till fogde på Stegeborg. Han dubbades till riddare vid kung Kristofers kröning den 14 september 1441. Under 1442 utsågs han av kungen till ledamot i det kollegium som skulle styra riket vid kungens frånvaro. På våren 1463 avsattes han från fogdetjänsten på Stegeborg av kung Kristian.

Äktenskap 
Genom sitt första gifte med Märta, dotter till riddaren Håkan Nilsson Topp, blev han ägare till Ulvåsa där de var bosatta till cirka 1442, troligen fram till hustruns död samma år. Han avstod då godset till sina två barn gentemot att han själv fick behålla Hammersta.

Barn
Algot Eringisleson (Hammerstaätten)

Därefter ingick han gifte den 14 januari 1442 med Birgitta "Brita" Olofsdotter Tott, dotter till danske riksrådet Olof Axelsson (Tott). Efter att Erengisles halvbroder Bo Nilsson (Grip) avsagt sej all rätt till godset Hammersta 1451, så gav han detta med alla underlydande torp och gårdar till sin unga hustru Brita i morgongåva.

Källor 
 Dansk Kvindebiografisk Leksikon – Birgitte Thott

Fotnoter

Se även 
 Erengisle Nilsson d.ä.
 Hammerstaätten
 Ösmo kyrka

Svenska riddare
Svenska riksråd under 1400-talet
Födda 1400-talet
Avlidna 1469
Män
Lagmän i Ölands lagsaga
Hammerstaätten
Skärbräda

Skärbräda eller skärbräde är ett husgeråd avsett att lägga de råvaror som behöver delas på. Skärbrädor finns i olika material, såsom trä, plast och glas.

Hygien och vård 
Eftersom bakterier kan ta sig ned i de skåror som uppkommit vid användandet kan skärbrädor vara ohygieniska. Av detta skäl ges ofta rådet att man inte bör skära rått kött på samma skärbräda som tillrett kött eller grönsaker. Livsmedel med stark lukt, som lök och fisk brukar också skäras på en separat skärbräda eftersom lukten sätter sig i brädan och kan föras över till andra livsmedel. 

Mycket utspätt blekmedel är det bästa för att sterilisera skärbrädor. Träskärbrädor bör aldrig köras i diskmaskin eller lämnas i vatten under längre tid. Om de vårdas väl kan träskärbrädor ärvas av nästa generation. Trä- eller plastskärbrädor med många eller djupa skåror bör ges en ny yta då det kan finnas bakterier i skårorna, detta kan vara lätt ordnat med brädor av trä, jämfört med de av plast.
Plastskärbrädor är dock oftast så billiga att det är enklare att köpa en ny.

Material

Trä 
Trä har fördelen framför plast att det är något "självläkande", att ytliga skåror sluter sig själva. Hårda, täta träslag med små porer, som lönn är bäst. Bra hårdhet och täthet hjälper till att skydda från att vätska och smuts tränger in i träet. Röd ek som har stora porer där bakterier kan frodas, även efter rengöring, är exempelvis ett olämpligt material för skärbrädor. Tropiska träslag kan innehålla gifter eller allergener.
Även om bambu egentligen är ett gräs, kan laminerade bambubitar vara ett bra och hållbart material för skärbrädor. 

Träskärbrädor bör regelbundet behandlas med för ändamålet avsedd olja, till exempel paraffinolja, vilket motverkar sprickbildning.

Plast 
Även om plastskärbrädor teoretiskt sett skulle kunna vara mer hygieniska än träskärbrädor har det visat sig att så inte alltid är fallet. Antibiotika kan blandas i plasten för att hindra tillväxt av bakterier som annars kan ge missfärgningar och dålig lukt, men det kan inte ta bort eventuella bakterier i mat. Ett av de stora problemen med skärbrädor av plast är det faktum att de ofta är betydligt mjukare än trä, och till skillnad från detta naturmaterial så är det inte självläkande. Det finns också en risk att mögel och andra svampar växer i skårorna som bildas. De tål dock desinfektionsmedel bättre än trä, och kan diskas i hett vatten eller i diskmaskin utan att ta skada.

Plastskärbrädor finns i olika tjocklekar där de tunnare har fördelen att vara mycket böjliga. På så vis kan skärbrädan rullas ihop något för att underlätta överförandet av de skurna matvarorna till stekpannan.

Glas 
Fördelen med skärbrädor i glas är att de är lättare att rengöra och kan placeras i diskmaskin.
Även om de är lättare att rengöra kan glasskärbrädor skada knivars egg, eftersom de har en yta som är hårdare än knivarnas material. Tandade knivar håller längre, men skadas också kraftigt.

Externa länkar 
 Cooking For Engineers - Cutting Boards

Köksredskap
Kullagatan

Kullagatan (alternativt Kulla gågata) är en gågata i Helsingborg där stora delar av stadens butiksliv är koncentrerat.

Gatan sträcker sig från Stortorget och norrut till S:t Jörgens plats. Den har anor långt tillbaka i tiden och har troligen fått sitt namn av att den ledde ut till Kullaporten, belägen ungefär vid nuvarande S:t Jörgens plats, som i äldre tider var stadens port åt norr och Kullabygden.

I oktober 1961 etablerades Kullagatans södra delar (mellan Stortorget och Konsul Olssons plats) som Sveriges första permanenta gågata i existerande stadsmiljö. Bakgrunden kom av att stadens gatuchef, Lennart Blomberg, under ett besök i Rotterdam hade sett den efter kriget uppbyggda gågatan Lijnbaan. Kullagatan skiljer sig från denna då den löper genom en traditionell stadsmiljö hellre än att vara nybyggd. Handlarna var först tveksamma till förändringen, men konceptet blev snabbt en succé. Senare har även de norra delarna blivit gågata.

Källor 

Gator i Helsingborg
Gågator i Sverige
Max Eastman

Max Forrester Eastman, född 4 januari 1883 i Canandaigua i New York, död 25 mars 1969 i Bridgetown på Barbados, var en amerikansk skribent gällande litteratur, filosofi och samhället, poet och framträdande politisk aktivist och politiker. Under lång tid var han socialist och ledande förespråkare av harlemrenässansen och andra radikala strömningar, men på äldre dagar tog han avstånd från socialismen helt och blev anhängare av McCarthyismen.

Efter ryska revolutionen 1917 levde Max Eastman en tid i Sovjetunionen. Där blev han vittne till maktkampen mellan Stalin och Trotskij, i vilken han sympatiserade med den senare. Eastman var en tid aktiv i den trotskistiska rörelsen i USA tillsammans med James P. Cannon och han översatte många av Trotskijs texter från ryska till engelska. 

Slutligen blev Eastman inte bara kritisk till stalinismen utan han började bli mer och mer skeptisk till socialismen över huvud taget, och under 1950-talet stödde han McCarthyismen.

Max Eastman dog i sitt sommarhus i Bridgetown på Barbados, 86 år gammal.

Släktskap 
Max Eastman var bror till Crystal Eastman.

Bibliografi 
Av Max Eastmans böcker finns översatt på svenska:

Referenser

Noter

Externa länkar 

Amerikanska socialister
Födda 1883
Avlidna 1969
Män
Harlemrenässansen
Alumner från Williams College
Alumner från Columbia University
Harbäck

Harbäck är en liten by i Utomälven, Hedesunda socken i Gävle kommun. Byn är granne med ödebyn Harmyra. Byarna kan ha haft 10 års skattefrihet, eftersom de blev skattehemman år 1683. Harbäcks bonde tillträdde nämligen 1673 enligt Hedesunda släktbok.

Hedesunda
Septett

En septett är en ensemble som består av sju personer. Den kan finnas i många olika former, till exempel stråkensemble bestående av en kontrabas, två cellor, en viola och tre violiner, (alternativt 2 viola och 2 violiner). En septett kan också bestå av sångare: en bas, en baryton, en tenor, en alt, en mezzosopran och två sopraner
(alternativt 2 tenorer).

Möjligheterna med en septett är mycket stora. Man kan spela de flesta former av modern och klassisk musik på en septett eftersom det finns tillräckligt med instrument för att täcka upp alla toner som används.

Ett klassiskt exempel på en septett är Ludwig van Beethovens septett i Ess-dur, Op.20 för klarinett, fagott, horn, violin, viola, cello och kontrabas.

Ensembletyper
Sjutal
Harmyra

Harmyra är numera en öde by i Utomälven, Hedesunda socken i Gävle kommun. Byn är granne med Harbäck. Byarna kan ha haft 10 års skattefrihet från år 1673, eftersom de blev skattehemman år 1683. Bonden det året i Harmyra hette Anders Persson enligt Hedesunda släktbok.

Hedesunda