kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Botkyrka

Botkyrka kan syfta på:

 Botkyrka socken – socken i Södermanland
 Botkyrka landskommun – en tidigare kommun i Stockholms län (1862–1971)
 Botkyrka kommun – en kommun i Stockholms län (1971–)
 Botkyrka församling – en församling i Huddinge-Botkyrka kontrakt i Stockholms stift
 Botkyrka kyrka – en kyrkobyggnad i norra Botkyrka kommun
 Botkyrka distrikt – ett distrikt i Botkyrka kommun och Stockholms län (2016–)
 Botkyrkaleden – planerad väg mellan Flemingsberg-Masmo
Observera att det inte finns någon postort eller tätort med detta namn.

Se även
 Tumba församling – en tidigare församling i Stockholms stift i Botkyrka kommun (1974–2006)
 Tullinge församling – en tidigare församling i Stockholms stift i Botkyrka kommun (1992–2006)
 Tullinge distrikt – ett distrikt i Botkyrka kommun och Stockholms län
Novarupta

Novarupta är en  841 meter hög vulkan som är belägen cirka 270 km sydväst om Alaskas största stad Anchorage. Den hade ett stort utbrott som började 6 juni 1912 och pågick i tre dagar. Utbrottet var det största under 1900-talet och beräknas ha varit dubbelt så kraftigt som utbrottet av Pinatubo i Filippinerna 1991 och tio gånger utbrottet av Mount St Helens 1980 i den amerikanska delstaten Washington.

Utbrottet förorsakade heta askfyllda gasmoln, så kallade pyroklastiska flöden, som medförde att ett cirka 120 kvadratkilometer stort skogsområde förstördes och täcktes av ett upp till 200 meter djupt täcke av aska. Området kallas för De tiotusen rökmolnens dal – The Valley of Ten Thousand Smokes. Av de tusentals rökutsläppen finns i dag endast ett mindre antal kvar. Vulkankratern är i dag täckt av en kalott av stelnad lava. Den är cirka 275 meter i diameter och har en tjocklek på runt 75 meter. På grund av att så stora mängder magma strömmade ut ur underjorden kollapsade en del av Mount Katmai cirka 10 kilometer från utbrottet och förorsakade en 600 meter djup och 3 kilometer vid kratersjö.

Det stora askmolnet var mycket syrahaltigt och medförde att kläder som hängde på tork i Vancouver, som ligger 2 000 kilometer i sydostlig riktning, frättes sönder. Människor som bodde på ön Kodiak Island 200 kilometer från vulkanen fick stora problem med syn och andning. 

Ett stort område runt omkring vulkanen är i dag Mount Katmai naturskyddsområde.

Se även

Vulkanutbrott 
 Thera 1625 f.Kr VEI7
 Samalas 1257  VEI7
 Hōeiutbrottet 1707
 Laki 1783  VEI6
 Tambora 1815  VEI7
 Krakatau 1883  VEI6
 Novarupta 1912  VEI6+
 Mount St Helens 1980 VEI5
 Pinatubo 1991 VEI6

Noter

Externa länkar

Vulkaner i Alaska
Berg i Alaska
Vulkanutbrott
Gula hund

Gula hund var en revy av Hans Alfredson och Tage Danielsson. Den hade premiär på Chinateatern (därav färgen i namnet) i Stockholm 5 juni 1964. Revyn var AB Svenska Ords första stora produktion på en reguljär revyteater (efter Gröna Lund och Berns) och en stor publikframgång. I den stora ensemblen ingick bland andra Lissi Alandh, Birgitta Andersson, Stefan Böhm, Gösta Ekman, Sonya Hedenbratt, Mille Schmidt, Monica Zetterlund och Gals and Pals.

Beskrivning 
I Gula hund uppmärksammades särskilt Hasse och Tages försök att vidga de erotiska och politiska ramarna för revyns ämnen. Hans Alfredson spelade den gamle mannen som var på rymmen från ålderdomshemmet. Birgitta Andersson klagade (i sketchen "Hos doktorn") på sin man som inte kunde sluta säga "pitt" efter att han sett Skäggen på TV. Monica Zetterlund sjöng "Bedårande sommarvals" och Sonya Hedenbratt konstaterade att "Kärlek är ingenting att ha". Ett av de mer politiskt skarpa numren var finalen (sketchen "Folkspillran") där hela ensemblen som romer sjöng "Du gamla, du fria" i Csárdás-rytm.

Revyn filmades för TV, där den sändes i två delar den 6 respektive 8 januari 1966. TV-visningen ledde till debatt i både press och Sveriges riksdag. I riksdagen retade vissa av revyns inslag – inklusive "Hos doktorn" och "Folkspillran" – representanter från minst fyra partier till talarstolen, och debatterandet kretsade också generellt kring TV:ns roll i samhället och urartade delar av den moderna kulturen.

Senare uppsättningar 
Gula hund sattes även upp på Cirkus i Göteborg.

Referenser

Externa länkar 
  (TV-versionen)

AB Svenska Ord
Svenska revyer
Teateråret 1964
Verk 1964
1964 i Sverige
Timișoara

Timișoara  (ungerska: Temesvár), (serbokroatiska: Темишвар/Temišvar) är en stad i västra Rumänien belägen cirka 40 kilometer från den ungerska och serbiska gränsen. Den är administrativ huvudort för județet Timiș och hade enligt folkräkningen i oktober 2011 319 279 invånare, vilket gör den till landets vid tidpunkten näst folkrikaste stad.

Timișoara har ett universitet, och staden, som är en stor industristad med bland annat en ungersktalande minoritet, har såväl en katolsk katedral som en ortodox domkyrka.

Timișoara är också den plats i Rumänien som ses som startpunkten för den rumänska revolutionen 1989, då Rumäniens diktator Nicolae Ceaușescu störtades och avrättades. En demonstration mot diktatorn ägde rum i staden den 16 december 1989, vilket medförde att Ceaușescus fruktade och hatade specialstyrkor Securitate dödade mer än 100 personer i demonstrationen. Det fick till följd att rumänska folket upprördes, och den 21 december demonstrerade man mot Ceaușescu i Bukarest. Detta ledde så småningom till att han blev avrättad den 25 december 1989. Massakern i Timișoara är omtvistad. Det sägs att stadens bårhus och även kyrkogårdar fick släppa till synliga bevis för massakern. Mycket rörde sig under ytan vid den här tiden. Kommunismen föll visserligen av egen kraft, men man såg till att fallet blev så kraftigt som möjligt.

Simmaren och skådespelaren Johnny Weissmuller var född i Timișoara. Skådespelaren Bela Lugosi (känd för sin roll som Dracula) föddes i den närbelägna lilla staden Lugoj.

Se även 
 Banatet (Temesvarbanatet)

Källor

Externa länkar 

Orter i Rumänien
Europas kulturhuvudstäder
Sedevakantism

Sedevakantism, av sede stol och vakant ledig, är en teologisk uppfattning representerad av radikala segment inom katolsk traditionalism, som hävdar att det råder sede vacante inom den katolska kyrkan, trots att påvar valts och installerats. De menar att påvestolen är vakant på grund av att påvarna efter Andra Vatikankonciliet inte är renläriga.

Den vanligaste formen av sedevakantism är traditionalistisk sedevakantism, där man stödjer sig på den katolska traditionen för att påvisa att de sittande påvarna inte är påvar. Man menar att Johannes XXIII genom att sammankalla Andra Vatikankonciliet avvek från den traditionella katolska läran (i och med till exempel den nya mässformen, deklarationen om religionsfrihet etcetera). Då man anser att detta är heresi, och ingen heretiker kan bli påve, drar man slutsatsen att de sittande påvarna helt enkelt inte är påvar. Denna form av sedevakantism förekommer framförallt i USA, och strukturerar sig oftast i kongregationer kring biskopar. De har även funnits representerade i Sverige genom ett litet antal personer och den numera nedlagda tidskriften Adoremus in Aeternum, som även förknippats med extrema politiska åsikter.

Vissa sedevakantister, så kallade konklavister, har tillsatt egna påvar.

Kända sedevakantister 
 Mel Gibson, USA
 Mikael Rosén, Sverige

Externa länkar

Sedevakantistiska webbplatser 
 Adoremus, svensk sedevakantistisk webbplats
 Most Holy Family Monastery, amerikansk sedevakantistisk webbplats 
 Congregation of Mary Immaculate Queen
 The Society of St. Pius V
 Eclipse of the Church
 x. Rafał Trytek
 Traditional Catholic, sedevakantistisk webbplats

Kritik av sedevakantismen 
 SSPX "Is Sedevacantism Catholic?"
 "Is the Chair Vacant, av kanadensiska SSPX
 "Do-It-Yourself Popes: The Wacky World of Sedevacantists", av Michael Petek

Källor 

Katolicism
Cork

Denna artikel handlar om den irländska staden Cork. För grevskapet se Cork (grevskap). För den tyska orten Kork i Baden-Würtemberg, se Kork, Tyskland

Cork (iriska: Corcaigh) är en stad på Irland och är Republiken Irlands näst största stad med 123 000 invånare (2002) i centralorten och 186 000 invånare (2002) i storstadsområdet. Staden är belägen i södra delen av landet i provinsen Munster. Från Cork går motorväg till bland annat Dublin och staden trafikeras av den internationella flygplatsen Cork Airport.

Stadskärnan ligger likt Île de la Cité i Paris på en holme mellan två flodarmar av floden Lee, som mynnar ut i Corks hamn vilken är en av världens största naturhamnar. Hamnen är också hemmahamn för den irländska marinen. Vid enstaka tillfällen har späckhuggare och andra delfinarter siktats i floden, någon gång också mindre hajar. Den allra äldsta gatan heter Barrack Street, där spelades filmen "Angela's ashes" delvis in. Cork är också en universitetsstad.

Staden har ett rikt socialt liv med många evenemang som till exempel en årlig filmfestival, jazzmusikfestival, Irish dancing och körsång samt ett nöjesliv med diskotek, nattklubbar och traditionellt irländskt publiv. I stadens omgivningar finns även möjlighet till ridning, golf, cykling, tennis, segling, vindsurfning, paddling och fiske.

Cork är sedan 1980 hemvist för dataföretaget Apples irländska huvudkontor, med flera tusen anställda.

Källor

Externa länkar 
 Fotografier av Cork

 
Europas kulturhuvudstäder
Mary Arden

Mary Arden, 1537, död 9 september 1608, var mor till William Shakespeare. Hon gifte sig förmodligen med John Shakespeare 1557. 

Mary Arden var Robert Ardens och Mary Webbs yngsta dotter. Arden är en av de tre äldsta släkterna i England. 

Mary fick åtta barn: Joan, Margaret, William, Gilbert, June, Anne, Richard och Edmund.

William Shakespeare
Personer under Tudoreran
Födda 1537
Avlidna 1608
Kvinnor
Albo härad

Albo härad var ett härad i sydöstra Skåne, dåvarande Kristianstads län, utgör i dag de norra delarna av Tomelilla och Simrishamns kommuner. Häradets areal var 303,05 kvadratkilometer varav 303,05 land.   Häradets tingsställe låg i Brösarp fram till 1892, då Albo och Gärds härader bildade ett gemensamt tingslag med säte i Degeberga.

Namnet
Namnet skrevs 1120 Alsmarc och 1300 Alboheret. Den ursprungliga efterleden var mark, 'gränsskog, gränsmark', men Alsmark har ersatts av en inbyggarbeteckning, alboar. Förleden innehåller troligen genitiv av trädslaget al men även en kognat till gotiskans alhs, 'tempel', har föreslagits..

Häradsvapen
Häradsvapnet fastställdes av Kungl. Maj:t den 4 april 1952: "I blått fält en stolpvis ställd bila med huvud av silver och med skaft av guld, vilket är lagt över tre stolpvis ordnade, bjälkvis ställda ålar med röda fenor".

Yxan i vapnet kommer möjligen av att det fanns en yxkult i Sankt Olofs socken under forntiden och ålarna symboliserar ålfisket i trakten.

Geografi
Området genomkorsas i nordväst-sydostlig riktning av Linderödsåsen  Största tätorter idag är Kivik och Brösarp.

Socknar
I häradet ingick följande socknar:

I Simrishamns kommun
Ravlunda
Sankt Olof
Rörum
Södra Mellby
Vitaby

I Tomelilla kommun
Fågeltofta
Eljaröd
Andrarum
Brösarp

Län, fögderier, tingslag, domsagor och tingsrätter
Häradet hörde mellan 1621 och 1996 till Kristianstads län. Från 1997 ingår området i Skåne län.  Församlingarna tillhörde Lunds stift 

Häradets socknar hörde till följande fögderier:
1720-1917 Villands, Gärds och Albo fögderi
1918-1966 Tollarps fögderi
1967-1990 Simrishamns fögderi, 

Häradets socknar tillhörde följande tingslag, domsagor och tingsrätter:
1682-1891 Albo tingslag i
1682-1860 Gärds, Albo och Villands häraders domsaga 
1861-1891 Gärds och Albo häraders domsaga
1892-1966 Gärds och Albo domsagas tingslag i Gärds och Albo domsaga 
1967-1970 Ingelstads och Järrestads domsagas tingslag i Ingelstads och Järrestads domsaga

1971-2001 Simrishamns tingsrätt med domsaga 
2001- Ystads domsaga

Källor

Noter

Webbkällor

Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter

Tryckta källor
Domsagohistorik Simrishamns tingsrätt

Vidare läsning 
 Ehrenberg, August: Albo härad. Kristianstad 1945
 Ericsson, Acke:Skånes Bibliografi; Albo härad.Malmö 1984.
 Forsberg, Signe: Folklivsbilder från det gamla Albo.Malmö 1952.
 En bok om Brösarp.Brösarps Byagille. Brösarp 1986.

Externa länkar 
 Hembygdsförening

Härader i Kristianstads län
Österlen
Skånes historia
Muffins

Muffins är ett portionsbakverk baserade på sockerkakssmet, bakade i muffinsformar. Muffins enligt brittisk terminologi kan även vara tekakor som äts varma med smör.

Etymologi 
Ordet muffins finns belagt från 1913 och kommer från engelskans muffin med okänt ursprung. I svenskan heter muffins likadant i singular och plural, till skillnad från engelskan, och bör enligt Svenska Akademiens ordlista helst ha ändelsen -en i bestämd form.

Utforming (svensk variant) 
Smeten påminner om sockerkakssmet och kan smaksättas på samma sätt. Vaniljsocker, kakao, nötter, citronarom eller blåbär är vanligen förekommande smaksättare. Smeten fördelas i små pappersformar eller i speciella plåtformar med gropar där pappersformarna med smet i ställs ned och gräddas i medelvarm ugn.

Sedan slutet av 1990-talet har muffins i mycket stora storlekar börjat säljas på svenska kaféer, ofta med benämningen "amerikansk muffins".

En mer dekorerad variant av muffins benämns cupcakes.

Snabba muffins 
Snabbmuffins (beskrivs ibland i Storbritannien som "amerikanska muffins") är muffinsformade produkter med en "fuktig, grovkornig" textur som bakas i individuella storlekar. Muffins finns både i osötade versioner, som majsmjöls- och ostmuffins, och i söta versioner, som blåbärssmakade, chokladchokladsmulor, citron- eller banan. Sötade muffins sträcker sig från lätt sötade muffins till produkter som är "rikare på fett och socker än många kakor". De liknar muffins i storlek och tillagningsmetod, den största skillnaden är att muffins i allmänhet är söta desserter som använder flytande kaksmet och ofta är täckta med florsocker (amerikansk glasyr). Fasta livsmedel som bär, chokladspån eller nötter kan ersättas i muffinssmeten.

Se även 
Cupcake

Referenser

Externa länkar 

Bakverk
Amerikanska bröd
Andrarums socken

Andrarums socken i Skåne ingick i Albo härad, uppgick 1969 i Tomelilla köping och området ingår sedan 1971 i Tomelilla kommun och motsvarar från 2016 Andrarums distrikt.

Socknens areal är 48,14 kvadratkilometer varav 47,78 land.  År 2000 fanns här 323 invånare. Christinehofs slott samt kyrkbyn Andrarum med sockenkyrkan Andrarums kyrka ligger i socknen.

Historia
Vid mitten av 1700-talet, när resten av Skåne ännu inte hade återhämtat sig från den svenska erövringen men Andrarums alunbruk var Skånes största industri, räknades socknens befolkning till omkring två tusen personer, och var därmed storleksmässigt jämförbar med Malmö.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Andrarums församling och för de borgerliga frågorna bildades Andrarums landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Brösarps landskommun som upplöstes 1969 då denna del uppgick i  Tomelilla köping som 1971 ombildades till Tomelilla kommun. Församlingen uppgick 2002 i Brösarp-Tranås församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Andrarum, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Albo härad. De indelta soldaterna tillhörde Södra skånska infanteriregementet, Albo kompani och Skånska dragonregementet, Sallerups skvadron, Livkompaniet.

Geografi
Andrarums socken ligger nordväst om Simrishamn kring Verkaån med Linderödsåsen i norr. Socknen är skogsbygd med inslag av odlingsbygd i sydäst.

Socken omfattar, från söder till norr, byarna Djurröd, Andrarum, Sillaröd, Saxhusa, Ilstorp, Järrstorp och Agusa.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns en gravhög.

Namnet
Namnet skrevs 1350 Andretharum och kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller rum, 'öppen plats'. Förleden innehåller troligen mansnamnet Andrith..

Se även
 Andrarums församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Indelningar i Tomelilla kommun
Socknar i Albo härad
Arad

Arad är en stad vid floden Mureş i landskapet Crişana i västra Rumänien. Staden är administrativ huvudort för länet Arad och folkmängden uppgår till cirka 160 000 invånare. Arad tillhörde Ungern fram till 1920.

Källor 

Orter i Rumänien
Gottsunda

Gottsunda är en stadsdel i Uppsala (cirka 7 km sydväst om Uppsala centrum) med bebyggelse framför allt från 1960- och 1970-talen.

Samhället
I Gottsunda finns en skola från 1976 (som brann ner 2018) och en kyrka uppförd 1980. De äldre byggnaderna ingår i miljonprogrammet. I Gottsunda Centrum finns affärer, restauranger och ett inomhusbad med sporthall.  Även en filial till Arbetsförmedlingen finns, liksom teater, bibliotek, apotek, systembolag, ålderdomshem och vårdcentral med mödra- och barnhälsovård. Bland större affärer kan Ica, Willys och Lidl nämnas. Skolor finns upp till och med högstadium. Stadsdelens befolkning uppgick 2015 till 10 198 personer, varav 5 568 (54,6 %) med utländsk bakgrund.

Stadsdelen är i huvudsak byggd enligt SCAFT-planering med en huvudgata, Hugo Alfvéns väg, från Norby i nordväst till Sunnersta i sydost. Genom stadsdelens nordvästra och västra kant går också Vårdsätravägen, som norrut förbinder Gottsunda med Dag Hammarskjölds väg och Kungsängsleden, och därmed Uppsalas centrala delar. Andra grannstadsdelar är Valsätra i nordost och Vårdsätra i söder. 

Mellan Gottsunda och Vårdsätra ligger Södra Gottsunda, som i huvudsak är ett relativt välbeställt villaområde i stor kontrast mot det socialt utsatta Gottsunda. De bägge områdena har stora skillnader i bebyggelse, socioekonomi och andelen invånare med utländsk bakgrund, och 2018 styckades "Gamla-Södra Gottsunda" officiellt av och blev en egen stadsdel. Områdena åtskiljs av naturområdet Gottsundagipen, i folkmun "Gipen".

Historik
Stadsdelens namn kommer av gården Gottsunda, belägen vid nuvarande Vårdsätravägen. Gutasund eller Guttasund finns dokumenterat sedan 1304. Ordledet "Gott" kan åsyfta fornsvenska mansnamnet Gute, Gutte eller folkslagbeteckningen Gutar. "Namnets bakgrund skulle då vara en hamn som brukats särskilt av gotländska farmän."  Då vattennivån i Mälaren under senmedeltiden stod fem meter högre än i dag bildade Hågaån i höjd med Lurbo bro ett smalt sund vid utloppet i Ekoln, vilket förklarar ordledet "-sunda".

Carl von Linné gjorde med sina studenter exkursioner bland annat till Gottsunda ängar.

I likhet med många nyare hyresområden i större städers utkanter drabbades Gottsunda av sociala problem efter ett par decennier. Socialtjänsten i Uppsala prövade då en linje som i media kom att kallas Gottsundamodellen. Området var 2019 av polisen klassat som ett särskilt utsatt område.

Gatunamn
Gatorna i Gottsunda är uppkallade efter personer, musiker och instrument som bland annat Cellovägen, Altfiolvägen, Oscar Arpis väg, Jenny Linds väg, Musikvägen, Vackra Birgers väg, Blomdahls väg, Rangströms väg, Solistvägen, Peterson Bergers väg, Dirigentvägen, Flöjtvägen, Gitarrvägen, Kontrabasvägen, Orkestervägen, Stenhammars väg, August Södermans väg, Alice Tegnérs väg, Valthornsvägen och Hugo Alfvéns väg.

Kultur
Det kända musikbandet Labyrint har sina rötter i Gottsunda. I låten Ortens Favoriter är alla kända rappare från Uppsala med och sjunger och Labyrint är med. I Gottsunda finns också Gottsunda Dans & teater.

Se även
Bondkyrka socken

Referenser  

Stadsdelar i Uppsala
Miljonprogrammet
Utsatta områden i Sverige
Kivik

Kivik är en tätort i Simrishamns kommun i Skåne län och centralort för äppelodlingen i området. Kivik ligger i Hanöbukten utmed kusten som kallas för "Ålakusten". Kivik ligger cirka 18 kilometer norr om Simrishamn.

Historia 
Kivik är ursprungligen ett fiskeläge och har utvecklats till en semesterort med fina stränder och äppelodlingar. 

Kivik var och är belägen i Södra Mellby socken och Vitaby socken och ingick efter kommunreformen 1862 i Södra Mellby landskommun och Vitaby landskommun. I dessa båda kommuner inrättades 3 december 1886 Kiviks municipalsamhälle. Landskommunerna, orten och municipalsamhället uppgick 1952 i Kiviks landskommun med Kivik som centralort och där municipalsamhället upplöstes 31 december 1957.

Befolkningsutveckling

Näringsliv
Huvudnäringar i dag är fruktodling och turism. 

Kiviks musteri, som är ortens största arbetsgivare, i Karakås tillverkar cider, glögg, vin m.m. Förenade frukt tar hand om den frukt som odlas.

En egen sparbank för Kiviks område, Södra Mellby, Vitaby och Sankt Olofs sparbank, grundades 1910. Den slogs 1968 ihop med Simrishamns sparbank för att bilda Österlens sparbank. År 1984 gick den ihop med Sparbanken Syd som fortsatt att ha ett kontor i Kivik. Även Handelsbanken hade ett kontor i Kivik fram till november 2018, när det stängdes.

Evenemang
I Kivik bedrivs marknader såsom Kiviks marknad och Äppelmarknaden i Kivik.

Idrott 
Fotbollslaget Kiviks AIF spelar i division 6 sydöstra, säsongen 2013. En sporthall, grus- samt gräsplan, tennisbanor och boulebana finns tillgängligt.

Sevärdheter
Strax söder om Karakås ligger Stenshuvud. Längs vägen till Karakås, vid Bredarör, ligger Kiviksgraven och något längre söderut Ängakåsen, som är en mindre skeppssättning. På Bredarörsvägen, på väg mot Kiviksgraven och Karakås, ligger även Kiviks museum, som är Österlens äldsta och största, ideella hembygdsmuseum.

Se även 
Kivik Art Centre
Södra Mellby socken
Vitaby socken

Referenser

Vidare läsning 
Gröndahl, Mia, 1951-. - I äppelgudinnans land / bild: Anette Åberg. - 1996. -  Skåne / [redaktör: Hans Bauer]. - Stockholm : Svenska turistfören. (STF), 1995. - (Svenska turistföreningens årsbok, 0283-2976 ; 1996). ; S. [90]-105 : färgill.

Externa länkar 

 Kivik - En historisk beskrivning av Kivik när seklet var ungt

Orter i Simrishamns kommun
 
Fiskelägen
Palindromer
Tätorter i Sverige
Niš

Niš (serbisk kyrilliska: Ниш; grekiska: Naissos; latin: Naissus; tyska: Nisch) är en stad vid floden Nišava i östra Serbien. Folkmängden uppgick till 260 237 invånare 2011, varav själva centralorten hade 183 164 invånare. Den har antika anor och dess forna namn var Naissus. Den romerske kejsaren Konstantin den store föddes här år 272. År 2013 var staden värd för firandet av 1700-års Konstantins ediktet i Milano.

Staden är belägen mitt på Balkanhalvön längs med de viktiga motorvägarna på E75 och E80. Korsningen av europavägarna E75 och E80 förbinder staden med Asien och Västeuropa. Niš flygplats Konstantin den store (Aerodrom Konstantin Veliki, döpt efter Konstantin den store) är stadens internationella flygplats med destinationskoden INI.

Niš är en av Serbiens universitetsstäder med omkring 28 000 studenter vid Niš-universitet. Niš är också en av de viktigaste industristäderna i Serbien och här finns elektronisk industri, mekanisk industri, textilindustri och tobaksindustri.

Niš är en av de äldsta städerna på Balkan och har från forntiden betraktats som en port mellan öst och väst. Under den tyska ockupationen av Serbien under andra världskriget placerades det första koncentrationslägret i Jugoslavien i staden. År 1942 lyckades en gerillagrupp från Titos motståndsrörelse fly därifrån. Rymningen är filmatiserad i Miomir Stamenkovics film Lager Nis från 1987.

Bilder

Källor

Externa länkar 

Officiell webbplats

 

Orter i Serbien
Grevlunda

Grevlunda är en by på Österlen i Vitaby socken, Simrishamns kommun. Den ligger mellan Vitaby och Sankt Olof.

Orter i Simrishamns kommun