kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Berit Andnor Bylund

Berit Andnor Bylund, född Jacobsson 20 november 1954 i Göteborg, är en svensk politiker (socialdemokrat).

Berit Andnor var riksdagsledamot 1991–2010, invald för Jämtlands läns valkrets. Hon var barn- och familjeminister 2002–2004 och socialminister 2004–2006. Från oktober 2011 till oktober 2017 var hon landshövding i Blekinge län.

Biografi 
Andnor är uppvuxen i Göteborg, där hennes far var fackligt aktiv. Hon utbildade sig till socionom vid dåvarande socialhögskolan i Östersund,

23 år gammal gifte hon sig med Tord Andnor, senare socialdemokratisk kommunalråd i Östersunds kommun, och tillsammans fick de en dotter. Efter skilsmässa ingick hon 2006 nytt äktenskap med Bo Bylund.

Innan hon blev heltidspolitiker var hon socialchef i Bergs kommun.

Politik 
Andnor var med och startade kvinnojouren i Östersund på 1980-talet och från 1985 fram till 1991, då hon blev invald i riksdagen, var hon heltidspolitiker inom Jämtlands läns landsting. Andnor var också distriktsordförande för Socialdemokraterna i Jämtlands län. År 1997 valdes hon in i Socialdemokraternas partistyrelse och mellan 1997 och 2000 var hon ordförande i AMS. Andnor förlorade sitt riksdagsmandat 1998, men blev jordbruksminister Margareta Winbergs ersättare i riksdagen.

Mellan 1998 och oktober 2002 var Andnor ordförande i socialförsäkringsutskottet, och utsågs därefter till  barn- och familjeminister (statsråd vid Socialdepartementet) av Göran Persson. Under sin tid som minister blev Andnor främst känd för det så kallade Flicka-projektet, vilket initierades av socialdepartementet "som en reaktion på den ökande kommersialiseringen och sexualiseringen av samhället, inte minst i medierna" rörande unga flickor. Projektet fick mycket kritik, framför allt då namnen på en rad chefredaktörer som ansågs bidraga till en negativ bild av flickor skrevs ut i annonser, och Andnor kom att bli anmäld och prickad av ett enigt konstitutionsutskott för det här, då det enligt utskottets mening inte var förenligt med "principerna för tryck- och yttrandefriheten". Vid ombildningen av regeringen 2004 utnämndes Andnor till chef över socialdepartementet, men behöll sina politiska ansvarsområden.

Efter valnederlaget för Socialdemokraterna 2006 utsågs Andnor till ordförande av konstitutionsutskottet. Efter valet 2010 lämnade hon riksdagen. Hon var därefter ordförande i den valberedning inom Socialdemokrateterna, som föreslog Håkan  Juholt som ny partiordförande.

Hon tillträdde som landshövding i Blekinge i oktober 2011 och installerades 2013 som hedersledamot vid Blekingska nationen i Lund.

Referenser

Externa länkar 

Ledamöter av Sveriges riksdag för Socialdemokraterna
Sveriges biträdande socialministrar
Sveriges socialministrar
Landshövdingar i Blekinge län
Alumner från Högskolan i Östersund
Politiker från Göteborg
Födda 1954
Levande personer
Kvinnor
Ann-Christin Nykvist

Ann-Christin Margareta Nykvist, född 4 april 1948 i Stockholm, är en svensk ämbetsman och socialdemokratisk och politiker. Hon var generaldirektör för Konkurrensverket 1999–2002,  jordbruksminister 2002–2006 och generaldirektör för SPV 2007–2015.

Nykvist är utbildad civilekonom på Handelshögskolan i Stockholm. Hon var departementsråd i civildepartementet 1989–1991 och i Näringsdepartementet 1991–1994. Därefter var hon statssekreterare i civildepartementet 1994–1996, i kulturdepartementet 1996–1999 och generaldirektör vid Konkurrensverket 1999–2002, samt jordbruksminister 2002–2006. Efter den borgerliga valsegern utsågs hon 2007 till generaldirektör för Statens tjänstepensionsverk, vilket hon var till 2015.

Ann-Christin Nykvist är ordförande i Sveriges Konstföreningars Riksförbund.

Källor

Svenska socialdemokrater
Sveriges jordbruksministrar
Svenska statssekreterare
Generaldirektörer för Konkurrensverket
Generaldirektörer för Statens tjänstepensionsverk
Alumner från Handelshögskolan i Stockholm
Kvinnor
Födda 1948
Levande personer
Ämbetsmän från Stockholm
Politiker från Stockholm
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Svenska ämbetsmän under 2000-talet
Leif Pagrotsky

Leif Pagrotsky, född 20 oktober 1951 i Kristine församling i Göteborg, är en svensk politiker (socialdemokrat) och ekonom, som innehade flera ministerposter i regeringen Persson 1996–2006.

Biografi 
Pagrotsky föddes och växte upp i Björkekärr i östra Göteborg. Efter gymnasiestudierna på samhällsvetenskaplig linje vid Munkebäcksgymnasiet i Göteborg var han hamnarbetare under en kort period. 1975 tog Pagrotsky en magisterexamen i ekonomi vid Göteborgs universitet och anställdes samma år i Sveriges riksbank. Under 1970- och 1980-talen gjorde han ämbetsmannakarriär i Finansdepartementet. Under några år i början av 1980-talet arbetade han vid OECD i Paris.

Politiken 
År 1990 efterträdde Leif Pagrotsky Klas Eklund på den politiska tjänsten som planeringschef i Finansdepartementet. Efter socialdemokraternas valnederlag 1991 övergick han till en tjänst i den socialdemokratiska riksdagsgruppens kansli. När socialdemokraterna återkom i regeringsställning 1994 utnämndes Pagrotsky till statssekreterare i Finansdepartementet.

Pagrotsky var sedan statsråd i Statsrådsberedningen 1996–1997 med ansvar bland annat för vapenexportfrågor samt handelsminister vid Närings- och handelsdepartementet 1997–1998 och vid Utrikesdepartementet 1998–2002. Han var näringsminister 2002–2004 samt utbildnings- och kulturminister 2004–2006, och ansvarigt statsråd för forskningspropositionen "Forskning för ett bättre liv" (2004/05:80). Han var ordinarie riksdagsledamot 2002–2012, invald för Göteborgs kommuns valkrets, och var 2009–2010 socialdemokratisk gruppledare och talesperson i kulturutskottet.

Inför folkomröstningen om införande av euron den 14 september 2003 var Pagrotsky en ledande företrädare för nejsidan, stick i stäv med majoriteten av den socialdemokratiska partiledningen i övrigt. 

År 2010 utnämndes Pagrotsky till Årets hedersryss av Sällskapet Ryska Huset, för hans ”intresse för rysk kultur i allmänhet och rysk film i synnerhet”.

2011 valdes Pagrotsky in som ersättare i socialdemokraternas verkställande utskott (VU). Den 3 oktober 2012 avgick han från uppdraget som riksdagsledamot. 2013 lämnade han även uppdraget i VU och därmed politiken.

Internationella uppdrag 
Ett av Leif Pagrotskys sista politiska uppdrag var som rådgivare åt den socialdemokratiska regeringen i Grekland.

2016–2018 var han Sveriges generalkonsul i New York.

Referenser

Externa länkar 

 I huvudet på Pagrotsky, Leif Pagrotskys officiella blogg (2010–2016)

Ledamöter av Sveriges riksdag för Socialdemokraterna
Svenska statsråd i statsrådsberedningen
Sveriges biträdande näringsministrar
Sveriges biträdande utrikesministrar
Sveriges kulturministrar
Sveriges näringsministrar
Sveriges utbildningsministrar
Regeringen Persson
Sveriges generalkonsuler i New York
Mottagare av Hans Majestät Konungens medalj
Sommarvärdar 2001
Svenska politiker under 1900-talet
Svenska politiker under 2000-talet
Alumner från Göteborgs universitet
Nackabor
Diplomater från Göteborg
Politiker från Göteborg
Födda 1951
Levande personer
Män
Hans Karlsson (statsråd)

Ej att förväxla med riksdagsledamoten och Europaparlamentarikern Hans Karlsson i Hallsberg (s) (född 1948).
Hans Karlsson, född 21 oktober 1946, är en svensk socialdemokratisk politiker och statsråd i näringsdepartementet som arbetslivsminister 2002-2006.

Karlsson är i grunden utbildad målare och har läst sociologi, arbetsmarknadsteknik och arbetsrätt vid högskolan i Örebro (numera Örebro universitet). Han har varit verksam inom Svenska Målareförbundet och LO.  Karlsson var LO:s avtalssekreterare 1994-2000 och anlitades senare som medlare av Medlingsinstitutet. 

Privat är Karlsson aktiv som entomolog med fjärilar som specialitet. I denna egenskap har han förekommit i TV:s naturprogram. Han var ordförande i Sveriges entomologiska förening 2009–2012. 

Han är gift och bosatt i Norra Möckleby på Öland.

Källor

Svenska socialdemokrater
Sveriges arbetsmarknadsministrar
Sveriges biträdande näringsministrar
Födda 1946
Män
Levande personer
Alumner från Örebro universitet
1514

1514 (MDXIV) var ett normalår som började en söndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Juni 
11 juni – Kristian II kröns till kung av Danmark i Köpenhamn.
Juni – Slaget vid Hornshole mellan England och Skottland utkämpas utanför Hawick, Skottland.

Juli 
20 juli – Kristian II kröns till kung av Norge i Oslo.

Okänt datum 
Boken Ars moriendi (Handledning i konsten att gå hädan) bearbetas och trycks av Ericus Nicolai.
Den svenske ärkebiskopen Jakob Ulvsson avgår.

Födda 
Georg Joachim Rheticus, tysk matematiker och astronom.
Pirro Ligorio, italiensk arkitekt och antikvarie.
 Barbara Uthmann, tysk företagare.

Avlidna 
9 januari – Anna av Bretagne, fransk drottning.
11 mars – Donato Bramante, italiensk arkitekt.
3 maj – Anna av Brandenburg, dansk prinsessa och hertiginna av Schleswig och Holstein.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Free Software Foundation

Free Software Foundation, (FSF), är en stiftelse som producerar och befrämjar användandet av fri programvara. Stiftelsen grundades 1985 av Richard Stallman och är främst förknippad med GNU-projektet (ett helt fritt, komplett operativsystem).

Från dess grundande fram till mitten av 1990-talet användes FSF:s fonder främst till att anställa utvecklare för att skriva fri programvara för GNU-projektet. Sedan mitten av 1990-talet har FSF:s anställda och frivilliga arbetat mestadels med juridiska och strukturella frågor för rörelsen.

Se även 
 GNU GPL
 Öppet innehåll
 GNU/Linux (GNU + Linux)
 Free Software Foundation Europe
 Free Software Foundation India
 Free Software Foundation Latin America

Källor

Externa länkar 

 FSF:s officiella webbplats

Organisationer inom fri programvara och öppen källkod
Östkaribisk dollar

Den östkaribiska dollarn (EC$ - East Caribbean dollar) är den valuta som används i en valutaunion i vissa områden i Västindien. Valutakoden är XCD men skrivs vanligen som EC$. 1 dollar = 100 cents.

Valutan har en fast växelkurs sedan 1976 till kursen 0.37 US dollar (USD $), dvs 1 XCD = 0.37 USD och 1 USD = 2.70 XCD.

Användning 
Valutan ges ut av Östkaribiska Centralbanken med huvudkontor i Saint Christopher och Nevis. Banken etablerades genom ett avtal (Östkaribiska Centralbanksavtalet), undertecknat i Port of Spain den 5 juli 1983, som efterträdare till den Östkaribiska Valutamyndigheten. Förutom medlemsstaterna i den Östkaribiska valutaunionen används valutan även i Brittiska Jungfruöarna.

Valörer 
mynt: 1 Dollar
underenhet: 1, 2, 5, 10 och 25 cents
sedlar: 5, 10, 20, 50, och 100 XCD

Externa länkar 
 Centralbanken ECCB
 XCD sedlar
 Aktuell kurs från Yahoo

Västindien
Nordamerikanska valutor
Maskinöversättning

Maskinöversättning avser översättning av olika mänskliga språk med hjälp av en dator. Maskinöversättning har visat sig vara ett svårt problem att lösa. Maskinöversättning gränsar inom datavetenskapen till artificiell intelligens.

Översättningsverktyg (engelska: Computer Aided Translation, CAT) är programvara som är utvecklad för att underlätta för människor att översätta naturligt språk. De viktigaste typerna av översättningsverktyg är översättningsminnen och termhanteringsverktyg. Hybrid-maskinöversättning är en teknik som kombinerar "vanliga" översättningsverktyg och maskinöversättning.

Se även 

 Datamining
 Översättningsverktyg

Externa länkar 
 Machine Translation - en engelsk introduktion till området av D.J.Arnold m. fl. (1994)
 European Association for Machine Translation - ideell organisation för forskning av maskinöversättning.

Språkteknologi
Översättande
Sjustöt

Sjustöt (engelska: Seven Card Stud) är ett pokerspel. I sjustöt får varje spelare upp till sju kort var (därav namnet) varav tre är mörka (dvs. synliga enbart för spelaren själv) och fyra öppna (synliga för alla). Alla kort delas dock inte ut på en gång. Istället delas ett kort i taget ut (första gången ges dock tre kort) med satsningsrundor mellan varje utdelning. Inga gemensamma kort förekommer. Sjustöt ingår i en grupp av pokerspel som kallas stötpoker, och sjustöt är idag det populäraste av dessa. Det ursprungliga stötpokerspelet är femstöt, där varje spelare får upp till fem kort.

Spelets gång
Insatserna betecknas ofta till exempel 10/20 och det innebär att lilla insatsen är 10 enheter och stora insatsen är 20 enheter. Anten kan då vara 1 enhet. Vid mycket små insatser kan man ibland spela utan ante. Det är dock ovanligt; om man spelar utan ante kommer spelet att påverkas och bli mer reserverat, eftersom spelare då kan vänta på en jättebra hand utan att det kostar något. 

Varje spelare lägger in en förutbestämd ante och får tre kort varav ett öppet (door card). Den spelaren med det lägsta synliga kortet måste göra en så kallad Bring-In och satsa hälften av den lilla beten. Följande spelare kan nu välja om han vill lägga sig (fold), syna (call) eller komplettera (complete (the bet)) till den lilla insatsen. 

Då det fjärde kortet (fourth street) delats ut börjar den som har högst synlig hand att antingen satsa (bet) eller passa (check). Om den spelaren som börjar har ett synligt par kan han välja att satsa en stor insats istället för en liten. Från och med att femte kortet (fifth street) delats ut gäller bara stora insatser. Kort 4 till 6 delas ut så att alla kan se det.

Efter sjunde kortet (seventh street eller river), som delas så att bara spelaren själv kan se det, har delats ut och om det fortfarande återstår mer än en spelare i potten, vinner den som har den högsta pokerhanden.

Varianter
Sjustöt spelas ibland high-low split, där den bästa och den lägsta handen (normalt "Eight or better", det vill säga för att en hand ska kvalificera som låg ska den bestå av fem kort av olika valörer som alla är åtta eller lägre, där äss räknas som lågt) delar potten. 

Razz spelas som sjustöt men enbart lågt, det vill säga den lägsta handen vinner.

Alla tre varianterna spelas i World Series of Poker och ingår i blandspelet H.O.R.S.E.

Chicago (ej att sammanblanda med bridgevarianten eller kortspelet med stick och kombinationer) är en annan variant. Enda skillnaden mot vanlig sjustöt är att potten delas lika mellan högsta handen och högsta spaderkortet.

Pokervarianter
Hebr

Hebr  kan syfta på:

 Hebr – språket hebreiska
 Hebr – en bok i Nya testamentet, se Hebreerbrevet
Cikoria

Cikoria eller vägvårda (Cichorium intybus) är en flerårig ört i familjen korgblommiga växter med ljusblå blommor. I Skåne dialektalt kallad blåbinkegräs och blåblinka. En äldre regional namnform är Jernört. Den har historiskt använts bland annat som sallat, kaffesurrogat och som medel mot gikt.

Biologi 
Den är högrest, 30–80 centimeter hög. Stjälken är kantig, ihålig, styv, sträv, gles, och grågrön, med kala, utspärrade grenar och matt grönska. Solskenet lockar de stora himmelsblå korgarna att öppna sig. Frukten har i sin topp en liten krona av små fjäll i en eller två cirkelformationer. 

Växten har en lodrät, förgrenad rotstock, som nedåt övergår i en kraftig pålrot. Om en del av roten avskiljs från resten av roten, bildas lätt knoppar som växer ut till nya blomskott. Genom detta har växten stora möjligheter att spridas vegetativt. Arten kan förväxlas med parksallat.

Utbredning 
Arten är spridd över Europa till Nordafrika, österut till Sibirien, Kina, Centralasien Indien och Mellanöstern.  

Cikoria förekommer vilt i sydligaste Sverige samt på Öland och Gotland, där den på många platser följer vägkanterna och förekommer på tomter och mark i träda. Som förvildad från trädgårdar ses den ibland även i mellersta Sverige och södra Norge och Finland.

Cikoria och människan 
Denna växt är sedan urminnes tider odlad, även i Sverige, framför allt för att bladen kan ätas som sallat. Två odlade sorter vanliga i butikerna är frisésallat och rosensallat.  

Roten användes förr (och i någon mån ännu) som kaffesurrogat och medicinskt mot bland annat gikt. Cikoria används även, i mindre utsträckning och då särskilt i samband med ekologisk odling, som vallväxt.

Synonymer 
 Cichorium byzantinum Clementi, 1857
 Cichorium casnia C.B.Clarke, 1876
 Cichorium cicorea Dumort., 1829
 Cichorium commune Pall., 1776
 Cichorium hirsutum Gren., 1838
 Cichorium intybus subsp. foliosum (Hegi) Janch.
 Cichorium intybus subsp. glabratum (C.Presl) Arcang.
 Cichorium intybus subsp. sativum (Bisch.) Janch.
 Cichorium intybus var. foliosum Hegi, 1954
 Cichorium intybus var. leucophaeum Grenier, 1850
 Cichorium perenne Stokes, 1812 
 Cichorium rigidum Salisb., 1796 nom. illeg. 
 Cichorium sylvestre Lam., 1779 nom. illeg. 
 Endivia hortensis Hill, 1756

Referenser

Externa länkar 
 Den virtuella floran - Cikoria
 

Korgblommiga växter
Ci Växtindex
Bladgrönsaker
Fullständighet (logik)

Ett axiomatiskt uppbyggt system eller ett formellt system är fullständigt, om allt det, som man önskar skall vara ett teorem i systemet också är ett teorem. Mer precist uttryckt är ett formellt system S, med språket L,  fullständigt om och endast om varje tautologi i L är ett teorem i S. Man skiljer på semantiskt fullständiga system och syntaktiska sådana.

Semantisk fullständighet 
Det satslogiska systemet PS med språket P är semantiskt fullständigt. Således är varje tautologi A i språket P ett teorem i systemet PS, vilket symboliskt kan uttryckas enligt följande: Om  så .

Det finns på området ingen överenskommen terminologi, och uttrycket semantisk fullständighet behöver inte nödvändigtvis tolkas på samma sätt i varje sammanhang. Många skriver endast fullständighet och låter betydelsen bero av sammanhanget. Det finns i litteraturen ett antal olika bevis för formella systems semantiska fullständighet. Ett av de kortare och allra första är konstruerat av logikern Emil L. Post 1920 och ett annat av W. Quine 1937.
Ett fundamentalt metateorem i logiken av Kurt Gödel, säger att det finns ett fullständigt härledningssystem för första ordningens logik.

Syntaktisk fullständighet 
Det finns ett flertal formuleringar av syntaktisk fullständighet. En av dem är följande: Ett formellt system är syntaktiskt fullständigt om och endast om för varje formel A i systemets språk, antingen A eller icke-A är ett teorem i systemet. Det satslogiska systemet PS är inte fullständigt i denna mening. 

Med hjälp av symboler kan definitionen för syntaktiskt fullständighet för ett formellt system formuleras enligt följande: Systemet är syntaktiskt fullständigt om det för varje formel  gäller att antingen  eller  är sant. I systemet S är alltså antingen  eller dess negation  härledbar, det vill säga för alla uttryck   som kan uttryckas i systemets språk L.

För första ordningens logik har ett metateorem formulerats av den polske logikern och matematikern Adolf Lindenbaum: Alla konsistenta uttrycksmängder i predikatlogik kan förlängas till fullständiga uttrycksmängder.

Se även 
 Första ordningens logik
 Gödels ofullständighetsteorem

Källor 
 Rebecca Newberger Goldstein, The Proof and Paradox of Kurt Gödel, William Warder Norton, 2005.
 Geoffrey Hunter, Metalogic. An Introduction to the Metatheory of Standard First-Order Logic, MacMillan London 1971.

Härledningsbegrepp
Lorens Pasch den yngre

Lorens Pasch den yngre, född 6 juni 1733 i Stockholm, död 29 april 1805 i Stockholm, var en svensk konstnär, professor  och direktör vid Konstakademien från 1773.

Lorens Pasch den yngre var son till konstnären Lorens Pasch den äldre och Anna Helena Beckman, bror till konstnärerna Ulrika Pasch och Hedvig Lovisa Pasch och brorson till konstnären och dekorationsmålaren Johan Pasch. Han invaldes tillsammans med sin syster i Konstakademien 1773. Lorens Pasch den yngre var ogift.

Biografi
Lorens Pasch var lärjunge till sin far, och begav sig 1752 till Köpenhamn, där han studerade under Carl Gustaf Pilo samt vid akademin under Jacques Saly och Johann Martin Preisler. Han fortsatte sina studier i Paris 1757-64 under Alexander Roslin, Jean-Baptiste Marie Pierre, Jean-Baptiste-Henri Deshayes och François Boucher vid akademin, samt vistades 1765-66 i Flandern, Haag och Tyskland innan han 1766 kom till Stockholm. 1768 övertog Pasch teckningsundervisningen vid Konstakademin, blev 1773 professor och 1793 direktör för akademin. Pasch var vid sidan av Per Krafft den äldre den mest ansedde i Sverige verksamme porträttmålaren under den gustavianska tiden och fick genom sin lärargärning stort inflytande för konstutvecklingen i Sverige. Pasch finns representerad vid bland annat Uppsala universitetsbibliotek, Göteborgs konstmuseum, Norrköpings konstmuseum och Nationalmuseum i Stockholm.

Målningar
Adolf Fredrik, helfigursporträtt på Gripsholms slott
Adolf Fredrik, bröstbilder på Nyköpings slott och Gripsholm
Gustaf III, porträtt på Gripsholm
Hertig Karl och hertiginnan Hedvig Elisabeth Charlotta, privat ägo
Dansande barn
J. T. Sergel, på Konstakademin i Stockholm
Gustaf IV Adolf, på Gripsholm
Lovisa Ulrika av Preussen, porträtt på Rosersbergs slott och Gripsholm

Verk i urval

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Noter

Externa länkar

 

Svenska porträttmålare
Svenska rokokomålare
Professorer vid Kungliga Konsthögskolan
Ledamöter av Konstakademien
Svenska målare under 1700-talet
Konstnärer från Stockholm
Representerade vid Nationalmuseum
Representerade vid Göteborgs konstmuseum
Representerade vid Uppsala universitetsbibliotek
Representerade vid Norrköpings konstmuseum
Födda 1733
Avlidna 1805
Män
Öppen utsaga

En öppen utsaga är en formel som inte är en sats. En öppen utsaga är alltså ett påstående som innehåller minst en obunden variabel. Se vidare formel.

Matematisk terminologi
Logiska uttryck
Satslogik
Matematikutbildning
Östtysklands flagga

Östtysklands flagga hade de traditionellt tyska färgerna svart, rött och guld.

Mellan 1949 och 1959 hade Östtyskland samma flagga som Västtyskland. Östtysklands statsvapen formgavs 1955 och från den 1 oktober 1959 användes detta på flaggan. Statsvapnet, som består av en hammare (symbol för arbetarna) och en passare (symbol för akademikerna) omgivna av en krans av veteax (symbol för bönderna), är utformat enligt traditionell kommunistisk heraldik – jämför Sovjetunionens statsvapen.

I Västtyskland var den östtyska flaggan med statsvapnet förbjuden fram till 1969, på grund av att det var förbjudet att göra ändringar av den västtyska flaggan och den östtyska tolkades då som en västtysk flagga med ett sålunda olagligt tillagt märke eftersom Västtyskland inte erkände Östtysklands statsrättsliga existens. När detta skedde 1969 blev flaggan en utländsk flagga.

Flaggvarianter

Se även 
 Tyska demokratiska republiken
 Östtysklands statsvapen
 Tysklands flagga

Externa länkar 

Historiska flaggor
flagga
Tyska flaggor
CSA

CSA kan syfta på

 CSA – ett svenskt riksförbund för upplysning om behovet av socialpolitiska reforme, se Centralförbundet för Socialt Arbete
 CSA – en kortvarig statsbildning i Nordamerika mellan 1861 och 1865 Confederated States of America, se Amerikas konfedererade stater
 CSA – Tjeckoslovakiens nationella flygbolag Československé státní aerolinie, se Československé Aerolinie
 CSA – det franska kontrollorganet för etermedia, se Conseil supérieure de l'audiovisuel
 CSA – den kanadensiska regeringens avdelning ansvarig för Kanadas rymdprogram, se Canadian Space Agency
 Csa – Köppens klimatklassifikations kod för Medelhavsklimat
 CSA – inom finanshandel är ett valfritt tillägg till standardavtalet (ISDA Master Agreement), se Credit Support Annex 
 CSA – Svenska Arkeologiska Samfundet tidskrift Current Swedish Archaeology
Kumba Yala

Kumba Yalá, eg. Mohamed Ialá Embaló, född 15 mars 1953 i Bula, Cacheuregionen, Guinea-Bissau, död 4 april 2014 i Bissau, var Guinea-Bissaus president åren 2000 till 2003. Han avsattes i en militärkupp.

Se även 

 Lista över Guinea-Bissaus premiärministrar

Referenser 

Guinea-Bissaus presidenter
Personer i Guinea-Bissau under 2000-talet
Födda 1953
Avlidna 2014
Män