kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Peter Jurasik

Peter Jurasik, född den 25 april 1950 i Queens, New York, är en amerikansk skådespelare.

Jurasik är mest känd i rollen som den ängslige tjallaren Sid i Spanarna på Hill Street och för rollen som Londo Mollari i Babylon 5. Han har även synts i bland annat TV-serierna M*A*S*H, Dawsons Creek och Lagens änglar.

Referenser

Noter

Externa länkar 
 
 
 Officiell webbplats

Födda 1950
Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Amerikanska skådespelare under 2000-talet
Amerikanska TV-skådespelare
Män
Levande personer
Alumner från University of New Hampshire
Le Ferriere

Le Ferriere (tidigare Le Ferriere di Conca) är en ort och en frazione i kommunen Latina i Lazio i Italien. Le Ferriere ligger 9 km nordost om staden Nettuno.

Under antiken kallades platsen Satricum.

I Le Ferriere kan man besöka helgonet Maria Gorettis (1890-1902) bostad La Cascina Antica.

Källor

Externa länkar
 Cascina Antica di Conca 

Orter i Lazio
Latinas frazioni
Cicero (ordbehandlare)

Cicero var ett svenskt ordbehandlingsprogram för MS-DOS, utvecklat av Tomas Björnssons RTB program i Lund.  Programmet fanns i två versioner: Cicero standard och Cicero plus. Programmet hade sin storhetstid i början av 1990-talet och torde ha haft sin största spridning i södra Sverige, särskilt inom offentlig förvaltning.
Programmet utvecklades efterhand också i en version Cicero 2010 för Microsoft Windows. I den användes ett egenutvecklat dokumenthanteringssystem.

Det som utmärkte Ciceroprogrammet var uppbyggnaden av dokumenten på skärmen med hjälp av hjälplinjer. Med stöd av hjälplinjerna kunde dokumentsidorna lätt indelas i de textstycken man önskade skilja åt. Med hjälplinjerna skapades indrag, spaltindelning m.m. I och med att linjerna var synliga på skärmen var de intuitivt lätta att förstå. Normalt var de endast synliga som hjälp vid skrivarbetet och kom inte med i utskriften. Men möjligheten fanns också att skriva ut linjerna, till exempel vid konstruktion av tabeller, blanketter och annat.

Tabulatorlägena i en tabell konstruerades med hjälp av vertikala hjälplinjer. Genom att på önskat ställe infoga horisontella linjer skapades rutor tabellceller som kunde redigeras var och en för sig. I programmet fanns funktioner för kalkyl och databaser. I programtester hos användare ansågs programmet vara lätt att lära. Det var menystyrt och menyerna nåddes genom någon av funktionsknapparna.

Funktionsmenyerna hade korta namn såsom Meny, Fönster, Sök, Kalkyl, Märk, Märk ej, Flytta, Kopiera, Stil och Ställ in. Undermenyerna nåddes sedan med fler tillval.

Cicero var lösenordsskyddat för att förhindra kopiering, men det fanns möjlighet att göra tidsbestämda "provkopior" och testa programmet.

Andra program som utvecklades av det lundenska programföretaget var Ord 800, DTC Ord och Ord III för tidiga persondatorer som ABC 800 och Facit DTC.

Ordbehandlare
Höks härad

Höks härad var ett härad i södra Halland, Hallands län. Området utgör idag Laholms kommun och en del av Båstads kommun i Skåne län. Höks härad omfattade 1927 939 kvadratkilometer varav 912 land. Här fanns 1932 18 980 invånare. Tingsplats var i slutet av 1600-talet Kövlinge, från 1686 Vessinge för att i början av 1710-talet flytta till Laholm. Från 1733 till 1916 var tingsstället Tjärby, därefter Laholm.

Vapnet
Häradsvapnet fastställdes av Kungl. Maj:t år 1958: "I rött fält en stående hök av guld med näbb och ben blå". Vapnet utgör förmodligen en missuppfattning av häradsnamnet.

Namnet
Häradsnamnet skrevs omkring år 1300 Høxheret. Namnet är flertydigt. Förslag på vad det kan innehålla är hög i betydelsen "gravhög" eller avledningen höke av hok, "udde".

Socknar
I Laholms kommun:
Hasslöv
Hishult (före 1949 även delar i Norra Åsbo härad)
Knäred
Laholm
Ränneslöv
Skummeslöv
Tjärby
Veinge
Våxtorp
Ysby

I Båstads kommun
Östra Karup

Laholms stad hade egen jurisdiktion (rådhusrätt) till 1948.

Geografi
Häradet utgörs av Hallands sydligaste del runt Laholm. I söder vidtar Hallandsås och i väster mot Kattegattskusten den bördiga Laholmsslätten.

Inom den historiska Laholms stads område fanns borgruinen Lagaholm. Senare sätesgårdar var Skottorps slott (Skummeslövs socken),, Nya Skottorps säteri (Skummeslöv), Rostorps herrgård (Skummeslöv), Dömestorps säteri (Hasslöv), Vallens slott (Våxtorp), Öringe herrgård (Veinge), Kungsladugården (Laholms socken), Vallberga herrgård (Ränneslöv), Perstorps säteri (Ränneslöv), Edenberga herrgård (Ränneslöv) och Hemmeslövs herrgård (Östra Karup).

Gästgiverier fanns i Edenberga (Ränneslöv), kyrkbyn i Tjärby socken, Skogaby (Veinge), och Alhult (Veinge), Ekebråna (Våxtorp) och kyrkbyn i Östra Karups socken.

Län, fögderier, tingslag, domsagor och tingsrätter
Socknarna ingick i Hallands län med Östra Karups socken sedan 1971 i Skåne län samt del av Hishults socken i Kristianstads län före 1948. Församlingarna tillhör(de) Göteborgs stift med Östra Karups församling från 1972 i Lunds stift.

Häradets socknar hörde till följande fögderier:
1720-1966 Laholms fögderi
1967-1990 Halmstads fögderi
1971-1990 Ängelholms fögderi för Östra Karups socken

Häradets socknar tillhörde följande tingslag, domsagor och tingsrätter:
1683-1947 Höks tingslag i Hallands södra domsaga (Höks, Tönnersjö och Halmstads härader) 
1948-1970 Hallands södra domsagas tingslag i Hallands södra domsaga

1971-1974 Hallands södra tingsrätt och domsaga
1975- Halmstads tingsrätt och domsaga
1971- Ängelholms tingsrätt för Östra Karups socken

Källor

Noter

Webbkällor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter

Tryckta källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Halmstads tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Externa länkar

Höks härad i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Härader i Hallands län
Hallands historia
Tönnersjö härad

Tönnersjö härad var ett härad i södra Halland, Hallands län. Området utgör idag södra delen av Halmstads kommun. Tönnersjö härad omfattade 1927 600 kvadratkilometer varav 584 land. Här fanns 1932 10 783 invånare. Tingsställe var i slutet av 1600-talet Röinge och mellan 1733 och 1745 Trönninge för att däremellan till 1891 vara ett ambulerande ting, innan det 1891 fick sitt tingsställe i Halmstad.

Vapnet
Häradsvapnet fastställdes av Kungl. Maj:t år 1958: "I rött fält en stående tunna av silver med blå laggband, ringband och fyra parvis ordnade bukband samt fyrkantigt svart sprund".

Namnet
Häradsnamnet är taget efter kyrkbyn i Tönnersjö socken som troligen 1309 skrevs Tundrus. Det innehåller genitiv av Genevadsåns gamla namn Tund och avledningen öse av os, "åmynning".

Socknar
Breared
Eldsberga
Enslöv (den mindre del som låg norr om Nissan, kallad Fjällgime fjärding, tillhörde före 1938 Halmstads härad) 
Snöstorp
Trönninge
Torup (endast den hälft som låg söder om Nissan, från och med 1929 överflyttad till Halmstads härad)
Tönnersjö

samt Oskarströms köping från 1947

Geografi
Häradet var beläget söder om Nissan och sträckte sig från Småländska höglandet till Kattegatt. Vid kusten finns flygsand och klitter. Därinnanför en slätt med bördig jordbruksmark. Därefter vidtar en skogstrakt med våtmarker och ljunghedar.

Sätesgårdar var Stjärnarps säteri (Eldsberga socken), Stora Fladje herrgård (Eldsberga), Stora Böslids herrgård (Eldsberga), Andersfälts herrgård (Eldsberga), Krontorps herrgård (Eldsberga), Arlösa herrgård (Enslöv), Stora Ättarps säteri (Enslöv), Lilla Ättarps säteri (Enslöv). Kistinge herrgård (Snöstorp), Skedala säteri (Snöstorp) och Alslövs herrgård (Tönnersjö).

I kyrkbyn i Breareds socken fanns ett gästgiveri.

Län, fögderier, tingslag, domsagor och tingsrätter
Socknarna ingick i Hallands län. Församlingarna tillhör(de) Göteborgs stift.

Häradets socknar hörde till följande fögderier:
1720-1946, 1 juli Laholms fögderi
1946, 1 juli-1990 Halmstads fögderi Tönnersjö och Eldsberga socknar övergick dock till Halmstads fögderi först 1952. 

Häradets socknar tillhörde följande tingslag, domsagor och tingsrätter:
1683-1890 Tönnersjö tingslag i Hallands södra domsaga (Höks, Tönnersjö och Halmstads härader) 
1891-1947 Halmstads och Tönnersjö tingslag i Hallands södra domsaga
1948-1970 Hallands södra domsagas tingslag i Hallands södra domsaga

1971-1974 Hallands södra tingsrätt och domsaga
1975- Halmstads tingsrätt och domsaga

Källor

Noter

Webbkällor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter

Tryckta källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Halmstads tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Externa länkar

Tönnersjö härad i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Härader i Hallands län
Hallands historia
Årstads härad

Årstads härad var ett härad i Hallands län. Området utgör idag av södra Falkenbergs kommun och västligaste Hylte kommun. Årstads härad omfattade 1927 550 kvadratkilometer varav 533 land. Här fanns 1932 9 847 invånare. Tingsställe var tidigt Köinge. Från 1770-talet var Heberg tingsställe som 1907 flyttade till Falkenberg.

Vapnet
Häradsvapnet fastställdes av Kungl. Maj:t år 1962: "I blått fält två korslagda åror av silver."

Namnet
Häradsnamnet  skrevs 1288 prouincia Arestathæ. Der är lånat från kyrkbyn i Årstads socken och innehåller pluralis av forndanska stath, "ställe" och möjligen genitiv av mansnamnet Ari.

Socknar
I Falkenbergs kommun
Abild
Asige (före 1888 låg del av socknen, den så kallade Öinge fjärding, i Halmstads härad)
Askome
Eftra
Krogsered
Skrea
Slöinge
Vessige
Årstad

I Hylte kommun
Drängsered

Falkenbergs stad hade en egen jurisdiktion (rådhusrätt) till 1938.

Geografi
Häradet sträckte sig från Kattegatt till Småländska höglandet. Trakten består av slättbygd med jordbruksmark som övergår i bergig skogsbygd med våtmarker och småsjöar.

I Vessige socken finns den medeltida borgruinen Sjönevadsborg. Senare sätesgårdar var Bjerrome säteri (Vessige), Hjulebergs säteri (Abild), Sannarps säteri (Årstad), Knobesholms säteri (Asige), Hertings herrgård (Skrea) och Stensjö säteri (Eftra).

Gästgiverier fanns i kyrkbyn i Krogsereds socken, kyrkbyn i Slöinge socken och i Sjönevad (Vessige).

Län, fögderier, tingslag, domsagor och tingsrätter
Socknarna ingick i Hallands län. Församlingarna tillhör(de) Göteborgs stift.

Häradets socknar hörde till följande fögderier:
1720-1946, 1 juli Halmstads fögderi
1946, 1 juli-1990 Falkenbergs fögderi
Drängsereds socken dock kvar i Halmstads fögderi även efter 1946 

Häradets socknar tillhörde följande tingslag, domsagor och tingsrätter:
1683-1906 Årstads tingslag i Hallands mellersta domsaga (Årstads, Faurås och Himle härader) 
1907-1947 Årstads och Faurås tingslag i Hallands mellersta domsaga
1948-1970 Hallands mellersta domsagas tingslag i Hallands mellersta domsaga

1971 Hallands mellersta tingsrätt och domsaga
1972-Varbergs tingsrätt och domsaga
Drängsereds socken tillhörde från 1971 Hallands södra tingsrätt och från 1975 Halmstads tingsrätt.

Källor

Noter

Webbkällor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter

Tryckta källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Varbergs tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Externa länkar

Årstads härad i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Härader i Hallands län
Hallands historia
Himle härad

Himle härad var ett härad i Hallands län. Området utgör idag huvuddelen av Varbergs kommun. 1927 omfattade Himle härad 421 kvadratkilometer varav 405 land. 1932 fanns här 12 369 invånare.  Tingsställe var Träslöv, kyrkbyn i Träslövs socken, med perioder på 1720-talet och mitten av 1750-talet i Varberg. 1835 flyttades tingsstället definitivt till Varberg.

Vapnet
Häradsvapnet fastställdes av Kungl. Maj:t år 1961: "Sköld medelst skyskuror fem gånger delad av silver och blått".

Namnet
Häradsnamnet skrevs 1231 Hænøflæ. Det anses vara ett bygdenamn men betydelsen är annars oklar. Förleden skulle kunna vara ett ånamn Hena som i så fall syftar på "den steniga". Det senare ledet kan vara ett i norska fjordnamn förekommande -yfli(r) med betydelsen "något som kröker sig" eller "vik".

Socknar
Grimetons socken
Gödestads socken
Hunnestads socken
Lindbergs socken
Nösslinge socken
Rolfstorps socken
Skällinge socken
Spannarps socken
Stamnareds socken
Torpa socken
Träslövs socken
Tvååkers socken
Valinge socken

Varbergs stad hade egen jurisdiktion (rådhusrätt) till 1971 då den uppgick i Hallands norra tingsrätt och dess domsaga.

Geografi
Häradet omfattar slätten kring Varberg och Viskans utlopp i Kattegatt samt skogstrakterna öster därom med den västra fliken av Viskadalen.

Sätesgårdar var Torstorps säteri (Grimetons socken), Runestens herrgård (Grimeton), Hovgårds säteri (Rolfstorp), Lindhovs kungsgård (Lindberg) och Göingegården (Lindberg).

Gästgiverier fanns i Ollered (Nösslinge), Rolfstorp (kyrkby i Rolfstorps socken) och Fastarp (Tvååker).

Län, fögderier, tingslag, domsagor och tingsrätter
Socknarna ingick i Hallands län. Församlingarna tillhör(de) Göteborgs stift.

Häradets socknar hörde till följande fögderier:
1720-1990 Varbergs fögderi

Häradets socknar tillhörde följande tingslag, domsagor och tingsrätter:
1683-1947 Himle tingslag i Hallands mellersta domsaga (Årstads, Faurås och Himle härader)
1948-1970 Hallands mellersta domsagas tingslag i Hallands mellersta domsaga

1971 Hallands mellersta tingsrätt och domsaga
1972-Varbergs tingsrätt och domsaga

Källor

Noter

Webbkällor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter

Tryckta källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Varbergs tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Externa länkar

Himble härad i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Härader i Hallands län
Hallands historia
Viske härad

Viske härad var ett härad i norra Halland. Området utgör idag norra delen av Varbergs kommun. Viske härad omfattade 1927 223 kvadratkilometer varav 216 land. Här fanns 1932 5 940 invånare.  Tingsstället var till 1948 i Nyebro i Värö socken för att senare vara Kungsbacka.

Vapnet
Häradsvapnet fastställdes av Kungl. Maj:t år 1958 med följande blasonering: I blått fält en viska med uppåtriktat skaft, åtföljt till höger av en sexuddig stjärna och till vänster av ett D-format spänne, allt av guld..

Namnet
Häradsnamnet skrevs 1420 Wischaheret. Det innehåller genitiv av ånamnet Viskan samt härad. Ett äldre namn var Viskardal som 1231 skrevs Vviskærdal, med efterleden dal. Ånamnetvar innehåller det fornsvenska Visk som är en bildning med avslutande k av en i vattendragsnamn vanlig stam vis-. Denna har möjligen grundbetydelsen "rinna" eller "slingra sig".

Socknar
Stråvalla socken
Sällstorps socken
Veddige socken
Värö socken
Ås socken

Geografi
Häradet är beläget kring Viskadalen och ån Viskans mynning. Det utgörs av kuperad men bördig kustbygd.

Sätesgårdar var Björkholms säteri och Jonsjö säteri, båda i Veddige socken, samt Åsklosters kungsgård i Ås socken.

I Åsbro i Ås socken fanns förr ett gästgiveri.

Län, fögderier, tingslag, domsagor och tingsrätter
Socknarna ingick i Hallands län. Församlingarna tillhör(de) Göteborgs stift.

Häradets socknar hörde till följande fögderier:
1720-1990 Varbergs fögderi
Dock mellan 1946 och 1967 till Kungsbacka fögderi dit Stråvalla och Värö socknar även hörde till mellan åren 1894 och 1921.

Häradets socknar tillhörde följande tingslag, domsagor och tingsrätter:
1683-1947 Viske tingslag i Hallands norra domsaga (Fjäre och Viske härader) 
1948-1970 Hallands norra domsagas tingslag i Hallands norra domsaga

1971 Hallands norra tingsrätt och domsaga
1972-Varbergs tingsrätt och domsaga

Källor

Noter

Webbkällor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter

Tryckta källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Varbergs tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Externa länkar

Wiske härad i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Härader i Hallands län
Hallands historia
Fjäre härad

Fjäre härad var ett härad i norra Halland. Området utgör idag Kungsbacka kommun och en del av Mölndals kommun. Fjäre härad omfattade 1927 723 kvadratkilometer varav 682 land. Här fanns  17 252 invånare år 1932.  Tingsplats var lägenheten Skansen vid Söderåns och Kungsbackaåns sammanflöden i Tölö socken.

Vapnet
Häradsvapnet fastställdes av Kungl. Maj:t år 1958: "I fält av guld tre svarta fjädrar, uppskjutande från ett svävande, utböjt, rött andreaskors".

Namnet
I Jordanes Getica nämns en stam fervir. Detta är möjligen samma namn som Fjäre, med vokalbrytning av -e- > -jä-, samma som i *hert- > hjärta, *melk- > mjölk o.s.v.

Häradsnamnet skrevs 1231 Fyæræ, Fiæræ och Fyærum. Det innehåller fjära - "den del av stranden som översköljs vid flod men är torr vid ebb" och tros ha syftat på kustslätten väster om Fjärås Bräcka.

Socknar
I Kungsbacka kommun
Fjärås
Frillesås
Förlanda
Gällinge
Hanhals
Idala
Landa
Onsala
Släp
Tölö
Vallda
Älvsåker
Ölmevalla

I Mölndals kommun
Lindome

Kungsbacka stad hade en egen jurisdiktion (rådhusrätt) till 1935.

Geografi
Häradet var beläget på båda sidorna av Kungsbackafjorden. Sjön Lygnern utgör gräns åt öster. Trakten sluttar kraftig från det bergiga höglandet i öster mot de låglänta områdena vid Kattegatt. Runt åarna Kungsbackaån, Löftaån och Rolfsån finns jordbruksbygd.

Under medeltiden fanns Hunehals borg i Hanhals socken. Senare sätesgårdar var Hammargårds säteri (Hanhals), Rossareds säteri (Fjärås), Tjolöholms slott (Fjärås), Dals säteri (Fjärås), Älekärrs säteri (Frillesås), Särö säteri (Släp, brunnet 1927), Maleviks herrgård (Släp), Stjärnebergs säteri (Släp), Vallda säteri (Vallda), Gustavsbergs herrgård (Vallda), Ölmanäs säteri (Ölmevalla) och Gåsevadholms slott (Tölö).

Gästgiverier fanns i Skällared (Onsala) och Åsa (Ölmevalla).

Län, fögderier, tingslag, domsagor och tingsrätter
Socknarna ingick i Hallands län, förutom Lindome socken som överfördes 1971 till Göteborgs och Bohus län (sedan 1998 del av Västra Götalands län). Församlingarna tillhör(de) Göteborgs stift.

Häradets socknar hörde till följande fögderier:
1720–1894 Fjäre fögderi
1894–1990 Kungsbacka fögderi dock mellan 1921 och 1 juli 1946 till Varbergs fögderi. 
Lindome socken från 1970 till Mölndals fögderi

Häradets socknar tillhörde följande tingslag, domsagor och tingsrätter:
1683-1947 Fjäre tingslag i Hallands norra domsaga (Fjäre och Viske härader) 
1948–1970 Hallands norra domsagas tingslag i Hallands norra domsaga

1971 Hallands norra tingsrätt och domsaga
1972– Varbergs tingsrätt och domsaga

För Lindome socken:
1971–2009 Mölndals tingsrätt och dess domsaga
2009– Göteborgs tingsrätt och dess domsaga

Källor

Noter

Webbkällor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter

Tryckta källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Varbergs tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Externa länkar

Fjäre härad i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Härader i Hallands län
Hallands historia
Sexmästeri

Ett sexmästeri (Borås, Eskilstuna, Falun, Grythyttan, Gävle, Göteborg, Halmstad, Jönköping, Kalmar, Karlshamn, Karlskrona, Karlstad, Kristianstad, Linköping, Luleå, Lund, Malmö, Skövde, Trollhättan, Växjö, Örebro), även festmästeri (Visby), borstmästeri (Sundsvall), klubbverk (Uppsala), klubbmästeri (Stockholm, Ultuna), programutskott (Stockholm) eller festeri (Linköping, Norrköping, Umeå), är inom den svenska universitets- och högskolevärlden en studentförening eller grupp med ansvar för att anordna fester åt medstudenterna. Ofta är sexmästeriet underordnat en annan studentorganisation som en studentkår, en nation eller en studentsektion/utbildningsförening. Ordet kommer av det äldre svenska ordet sexa för fest, jämför svensexa.

Ett sexmästeri består av en sexmästare som är ordförande och sexmästarens medhjälpare kan kallas för sexmästerister. I Lund är sexmästeriet oftast uppdelat i mästarposter och jobbarposter. I Uppsalas nationer och föreningar kallas den festansvarige traditionellt för klubbmästare eller klubbmästarinna, även om den formella titeln ofta är kurator eller vice ordförande. Vid vissa nationer är klubbmästare och klubbmästarinna separata poster och innehavarna tituleras därefter oavsett kön. De som tillhör festverksamheten kallas klubbverkare och utgör tillsammans klubbverket.

Historia
Sveriges äldsta klubbmästeri bildades den 26 november 1883. Föreningen, som kallades Stockholms högskolas studentförening under slutet av 1800-talet fram till 1929, gav sedermera även upphov till Stockholms universitets studentkår.

År 1888 fanns det vid Ultuna elevkår (Uppsala) en klubbmästare. Idag fortlever traditionen i Ultuna studentkår och klubbmästaren backas numera upp av ett helt klubbmästeri.

Den äldsta studentförening som benämnt sig "sexmästeri" startades på Handelshögskolan i Göteborg 1927. Den är fortfarande aktiv och sköter verksamheten i Handelspuben. Dock är Handelshögskolans i Stockholm studentkårs programutskott, som grundades 1921 och vars arbete leds av en klubbmästare, äldre.

Se även
 Rustmästeri (studentförening)
 Studentoverall

Källor 
 

Svensk studentkultur
Norrlandsjägare

Norrlandsjägare var en jägarsoldat som ingick i norrlandsjägarbataljonerna som utbildades vid Norrlands dragonregemente (K 4) och på senare tid även Lapplands jägarregemente (I 22). I mitten av 80-talet och in på 90-talet fanns åtta norrlandsjägarbataljoner i krigsorganisationen för norra Sveriges behov. Det utbildades också sex jägarbataljoner vid Livregementets husarer (K 3) i Karlsborg som var avsedda för södra och mellersta Sverige.

Norrlandsjägarna var främst utbildade för störstrid bakom fiendens linjer, men kunde också användas för underrättelseinhämtning. Dessa uppgifter motsvarade det tänkta händelseförloppet i en krigssituation. Norrlandsjägarbataljonen var ett förband med territorialansvar, det vill säga vid fientlig inryckning i gränsområdet var Norrlandsjägarna kvar för att utföra störstrid och underrättelseinhämtning bakom fiendens linjer omfattande min- och eldöverfall, granatkastar- och pansarvärnsrobotanfall, eldledning av brigad- och fördelningsartilleri samt leda in lätt attackflyg (Sk 60). 

Norrlandsjägarna var utbildade både för störstrid mot fientliga lednings- och underhållsförband samt för "hindra-uppgift" mot fiendens tätförband. Speciellt den senare innebar att bataljonen skulle spränga vägavsnitt, förberedda såväl som icke förberedda, över myrar varpå fientliga ingenjörsförband bekämpades.

Norrlands dragonregemente (K 4) lades ned som ett självständigt förband i samband med försvarsbeslutet 2004. Verksamheten kom istället att överföras som ett detachement till Norrbottens regemente (I 19) i Boden, med namnet Arméns jägarbataljon (AJB). Inom Detachementet Norrlands dragoner finns även delar av Försvarsmaktens vinterenhet som bedriver stor och växande internationell verksamhet för utbildning och utveckling kring förmåga att lösa uppgifter i subarktiskt klimat. Under hösten 2021 så återetableras Norrlands dragonregemente som självständigt regemente.

Externa länkar
Arméns Jägarbataljon
Kavalleri- & Jägarförbundet
Norrlandsjägarna - genom en soldats ögon
Blå Dragoner - En kamratförening för Norrlandsjägare

Sveriges armé
Befattningar inom Försvarsmakten (Sverige)
Løgumklosters kommun

Løgumklosters kommun var en kommun i Sønderjyllands amt i Danmark. Sedan danska kommunreformen 2007 ingår kommunen i Tönders kommun.

Tidigare kommuner i Danmark
Tønders kommun