kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Boss

Boss kan avse

 Boss (bilmodel) – en bil tillverkad av Ford Motor Company
 Boss Corporation – ett företag som tillverkar elektroniska musiktillbehör (BOSS)
 Boss (datorspel) – sista fienden på en nivå i ett TV-spel
 Boss (TV-serie) – amerikansk TV-serie med Kelsey Grammer i huvudrollen
 Hugo Boss – ett tyskt klädmärke och modehus
 The Boss – smeknamn på Bruce Springsteen
 Maffiaboss – ledere i maffian
 Politisk boss – en person som de facto styr en viss politisk region eller valkrets
Sökö

För orten Sökö, se Sökö, Esbo stad

Sökö är en variant av femkorts stötpoker. Alla deltagare får, efter erläggandet av en förutbestämd summa, kallad ante, först ett kort "i hålet", alltså ett kort som har frånsidan uppåt och bara kan ses av den enskilda spelaren och sedan ett öppet kort. Efter dessa två kort kan spelaren med det högsta kortet satsa (vanligtvis upp till summan av antena, det vill säga potten) eller passa (eng. check), varefter turen går medsols runt bordet från denna spelare. Sedan följer ytterligare tre likadana omgångar av satsning, varefter den bästa handen vinner potten. 

Skillnaden mellan Sökö och vanlig fem korts stötpoker är att handrankingen inkluderar två för stötpoker främmande händer: Fyra i följd och fyra i färg, vilka placerar sig i denna ordning mellan ett par och två par. Sökö anses i Finland vara ett inhemskt spel, men spelas relativt allmänt även i Sverige. I Finland förekommer spelet av tradition på grovarbetares arbetsplatser, busstationer och dylikt. Redan innan kasinopoker blev lagligt i Finland (1994) och Sverige (2002) anordnades nationella mästerskap i spelet. Pokers prestigeturneringar erbjuder inte sökö.

Ordet sökö står i finsk slang för något som är sönder eller odugligt.

Pokervarianter
Hindenburg (olika betydelser)

Hindenburg kan avse:

 Luftskeppet Hindenburg – ett tyskt luftskepp (zeppelinare) som fattade eld 1937 i Lakehurst, New Jersey
 Hindenburg (film) – en amerikansk film från 1975 om haveriet, originaltitel The Hindenburg
 Hindenburg Omen – en signal som indikerar en trolig börskrasch, namngiven efter Hindenburgkatastrofen
 Hindenburg (roman) – en roman från 2012 av Susanna Lundin
 Hindenburgprogrammet – ett tyskt rustningsprojekt under första världskriget
 SMS Hindenburg – en slagkryssare byggd för den kejserliga tyska flottan år 1917
 Brännpunkt Hindenburg – material till rollspelet Mutant från 1988

Personer 
 Arthur Hindenburg (1832–1913), dansk jurist och politiker
 Carl Friedrich Hindenburg (1741–1808), en tysk matematiker
 Karl Friedrich Hindenburg (1741–1808), matematiker
 Oskar von Hindenburg (1883–1960), son till den tidigare tyska presidenten, Paul von Hindenburg
 Paul von Hindenburg (1847–1934), tysk general i första världskriget och Tysklands president (1925–1934)
 Theodor Hindenburg (1836–1919), dansk politiker född

Geografi 
 Hindenburg, Hohenberg-Krusemark – i Hohenberg-Krusemark i Sachsen-Anhalt, Tyskland
 Hindenburg O.S. – i Oberschlesien, namnet på en stad i Schlesiens vojvodskap i södra Polen från 1915 till 1945, se Zabrze
 Hindenburglinjen – en tysk försvarslinje på västfronten under första världskriget
 Hindenburgdamm – en järnvägsbank mellan ön Sylt och fastlandet i norra Tyskland
 Hindenburg (bergskedja) – en bergskedja i Papua Nya Guinea

Tyska efternamn
Heil dir im Siegerkranz

Heil dir im Siegerkranz (Hell dig i segerkrans) var Preussens nationalsång från 1840 till 1918 samt Kejsardömet Tysklands inofficiella nationalsång från 1871 till 1918. 

Hymnen spelades vid högtidliga tillfällen såsom kejsarens födelsedag, jubileum på årsdagen för slaget vid Sedan och kejsardömets utropande<ref>[https://www.bpb.de/geschichte/zeitgeschichte/sound-des-jahrhunderts/209559/heil-dir-im-siegerkranz Bundeszentrale für politische Bildung, Heil Dir im Siegerkranz, Patriotisches Liedgut im Deutschen Kaiserreich]</ref> 

Melodin är den samma som den brittiska nationalsången God Save the King, texten skrevs av pastorn Heinrich Harries för att fira Danmarks kung Kristian VII:s födelsedag 29 januari 1790. Den utkom, omarbetad av Balthasar Gerhard Schumacher, 17 december 1793 i Spenersche Zeitung som "Berlinarnas folksång" och blev kort därefter nationalhymn.

Se även
 Die Wacht am Rhein Gott erhalte Franz den Kaiser Oben am jungen Rhein'' (samma melodi och Liechtensteins nationalsång)

Referenser

Noter

Webbkällor

Externa länkar

Nationalsånger i Europa
Kungssånger
Preussen
Kejsardömet Tyskland
Riksväg 57

Riksväg 57, tidigare även kallad Stambanevägen, går, till största del utmed Västra stambanan, mellan Trafikplats Järna på E4 i öster och Katrineholm i väster (skyltas Södertälje i östgående riktning) och är cirka 78 kilometer lång.

Standard och planer 
Vägen är en 7–9 m bred kurvig landsväg av varierande kvalitet mellan Järna och Flen, en sträcka av cirka 52 kilometer. Mellan Flen och slutet av vägen i Katrineholm, en sträcka av 26 kilometer, där vägen har gemensam sträcka med riksväg 55, har vägen byggts rakare och bredare än tidigare och är nu mötesfri 2+1-väg.

Det finns planer på att bygga om sträckan Järna-Gnesta.

Orter och platser utmed 57:an 

Trafikplats Järna / Ytterjärna, E4 mot Helsingborg/Stockholm.
Saltå cirka 500 meter från Trafikplats Järna.
Kulturhuset i Ytterjärna och Vidarkliniken cirka 5 kilometer från Trafikplats Järna.
Järna, Överjärna kyrka intill vägen vid Järna centrum.
Mölnbo följs efter cirka 1,5 kilometer av ett avtag mot Vagnhärad och efter cirka 3 kilometer av ett avtag mot Vagnhärad och Vårdinge kyrka.
Vid Sigtuna-rondellen i Gnesta ansluter länsväg 224 mot Nyköping, samt infart mot Gnesta centrum Ö.
Vid Hållsta-rondellen i Gnesta ansluter landsväg mot Nyköping samt infart mot Gnesta centrum V.
I Björnlunda ansluter länsväg 223 mot Nyköping samt infart mot Björnlunda centrum.
Vid Björnlunda kyrka ansluter länsväg 223 mot Laxne och Mariefred.
Vid Graneberg finns avtag till Gryts kyrka, 4 kilometer.
I Stjärnhov finns avtag till Gryts kyrka, Solbacka läroverk och Ånhammar
I Sparreholm korsar riksväg 53 i rondellen vid Bilsbro
Riksväg 53 norrut mot Hyltinge kyrka 
Riksväg 53 norrut mot Malmköping och Eskilstuna. 
Riksväg 53 söderut mot Råby-Rönö, Nyköping. 
Avtag mot Helgesta och Helgesta kyrka cirka 3 kilometer efter Sparreholm. 
Skebokvarn
Stensbrobacken före Flen.
Riksväg 55 norrut mot Malmköping, Strängnäs, Enköping och Uppsala
Riksväg 55 och riksväg 57 går tillsammans vidare västerut mot Flen och Katrineholm
efter cirka 100 meter avfart mot Forssa kyrka. 
Flen
Flens kyrka
Länsväg 221 mot Vadsbro och Bettna
Sköldinge
Valla
I slutpunkten av 57:an, Katrineholm ansluter Riksväg 52 mot Kumla eller Nyköping, riksväg 55 mot Norrköping och riksväg 56 mot Västerås.

Historia 
Riksväg 57 har gått Järna-Katrineholm sedan 1962. Innan dess hette vägen länsväg 225.

På 1940-talet gick vägen i precis samma sträckning mellan Järna och Flen som 2008, undantaget förbifarten förbi Gnesta som är från 1990-talet. Vägen Flen-Katrineholm är utbyggd på 1960-talet.

Trafikplatser och korsningar 

 

|}

Referenser 

57
Merzifon

Merzifon är en stad i provinsen Amasya i norra Turkiet. Folkmängden uppgick till 54 296 invånare i slutet av 2011.

Källor 

Orter i Turkiet
E95

E95 eller Europaväg 95 är en 1 790 kilometer lång europaväg som börjar i Sankt Petersburg i Ryssland, passerar Vitryssland och Ukraina och slutar i Merzifon i Turkiet. Vägen sträcker sig 540 kilometer i Ryssland, 458 kilometer i Vitryssland, 683 kilometer i Ukraina och 109 kilometer i Turkiet.

Sträckning 
Sankt Petersburg - Pskov - (gränsen Ryssland-Vitryssland) - Vitsebsk - Homel - (gränsen Vitryssland-Ukraina) - Kiev - Odessa - (havsavbrott) - Samsun (i Turkiet) - Merzifon

Standard 
E95 är landsväg hela sträckan, möjligtvis med motorväg eller liknande nära Kiev. Vägen går utanför de flesta större städer. E95 går dock genom Sankt Petersburg, Kiev, och Odessa. Det finns troligen ingen färja Odessa-Samsun utan man kan få åka landvägen via Istanbul.

Anslutningar

Källor

Externa länkar

Europavägar
E571

E571 eller Europaväg 571 är en 400 kilometer lång europaväg som går mellan Bratislava och Košice i Slovakien.

Sträckning
Bratislava - Zvolen - Košice

Standard
Vägen är landsväg hela sträckan, förutom en kort bit motorväg närmast Bratislava.

Anslutningar till andra europavägar

Europavägar
E712

E712 eller Europaväg 712 är en 420 km lång europaväg som börjar i Genève i Schweiz och slutar i Marseille i Frankrike.

Sträckning
Genève - (gräns Schweiz-Frankrike) - Chambéry - Grenoble - Serres - Marseille

Standard
Vägen är motorväg till ungefär två tredjedelar, och landsväg resten.

Anslutningar till andra europavägar

Europavägar
Folkärna församling

Folkärna församling är en församling i Tuna kontrakt i Västerås stift. Församlingen ligger i Avesta kommun i Dalarnas län och ingår i By-Folkärna pastorat.

Administrativ historik 
Folkärna församling har medeltida ursprung. Mellan 1 januari 1945 och 1 juli 1991 var församlingen uppdelad i två kyrkobokföringsdistrikt: Folkärna kbfd (200201, från 1967 208404) och Krylbo kbfd (200202 för delen i Folkärna landskommun och 206000 för delen i Krylbo köping, från 1967 208405). 

Församlingen var till 1606 moderförsamling i pastoratet Folkärna och Grytnäs för att därefter till 2014 utgöra ett eget pastorat. Från 2014 ingår församlingen i By-Folkärna pastorat.

Klockare och organister
Lista över klockare och organister i Folkärna församling.

Kyrkor 
 Folkärna kyrka
 Krylbo kyrka

Se även 
 Folkärna socken
 Lund-Gammelgård

Källor

Noter

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Västerås stift
Indelningar i Avesta kommun
By församling

Denna artikel handlar om By församling i Västerås stift. För den tidigare församlingen med samma namn i Värmland, se By församling, Karlstads stift.
By församling är en församling i Tuna kontrakt i Västerås stift. Församlingen ligger i Avesta kommun i Dalarnas län. Församlingen ingår i By-Folkärna pastorat.

Administrativ historik 
By församling har medeltida ursprung. Församlingen var mellan 1940 och 1 juli 1991 uppdelad i två kyrkobokföringsdistrikt: By kyrkobokföringsdistrikt (200102, från 1967 208403) och Horndals kyrkobokföringsdistrikt (200101, från 1967 208402). Församlingen utgjorde till 2014 ett eget pastorat. Från 2014 ingår församlingen i By-Folkärna pastorat.

Kyrkor 
 By kyrka
 Horndals kyrka

Se även 
 By socken, Dalarna

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Västerås stift
Indelningar i Avesta kommun
Vänge, Uppsala kommun

Vänge är en tätort i Uppsala kommun och kyrkbyn i Vänge socken. Den är belägen på Uppsalaslätten 12 km väster om Uppsala  längs Dalabanan och riksväg 72 mot Morgongåva - Sala.

Namnet
Historiskt hette orten Vänge, men när järnvägen Uppsala-Sala byggdes bytte orten namn till Brunna för att inte blandas ihop med Vänge på Gotland eller Veinge i Halland. År 1995 återfick samhället namnet Vänge. Järnvägsstationen heter dock fortfarande Brunna med trafikplatssignatur Bna även om det namnet inte används utanför järnvägen.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Vänge finns kyrka, 2 förskolor, en skola för årskurs 1-6, ett bibliotek och en restaurang. Orten består mestadels av villabebyggelse och radhus där merparten uppfördes i slutet av 1960-talet. Uppsalahem uppförde några flerfamiljshus i början av 1990-talet.

Idrott
Vänge är huvudort för Hagunda IF som bildades efter en sammanslagning mellan några lokala idrottsföreningar 1960 i Hagunda härad. Från klubben kommer landslagstävlande Marie Simonsson som vann 800 metersloppet i Finnkampen och skidåkerskan Karin Lamberg som tävlade i vinter OS 1980. Lagets innebandysektion bildades 1992 och herrarna spelar i SSL (2021). Hagunda IF har sitt klubbhus i Vänge med boulebanor och de har tennisbanor, elljusspår och de arrenderar idrottsplatsen Skeppsvallen.

Se även 
 Vänge socken
 Prins Gustafs Stiftelse

Noter 

Orter i Uppsala kommun
Tätorter i Sverige
Tjur

En tjur är en könsmogen individ av hankön av oxdjur, älg med flera hovdjur. Om tjuren är kastrerad blir den en oxe. Tjurar med fint avelsvärde får oftast bli avelstjurar.

Referenser 

Nötkreatur
Svensk uppslagsbok

Svensk uppslagsbok är en svensk encyklopedi som utkom i två upplagor mellan åren 1929 och 1955.

Första upplagan 
Den första upplagan påbörjades 1929 av Baltiska förlaget AB, men verksamheten övertogs 1931 av företaget Svensk uppslagsbok AB. Verket omfattar 30 band och ett supplementband. Förordet i första bandet är daterat i februari 1929.

Utgivningen konkurrerade med Nordisk familjeboks tredje upplaga (koncentrerad, 1923–1937) och i förordet motiveras det så här:

En viktig princip angavs vara att alla artiklar skrivits av fackmän och signerats. Förlaget hade köpt rätten att få översätta och omarbeta artiklar ur sjunde upplagan av Meyers Konversations-Lexikon, som var under utgivning, men även dessa artiklar signerades av en svensk fackman. En ny utgåva utan andra ändringar än vissa rättningar utkom 1939.

Redaktionskommitté 
Redaktionskommittén för första upplagan bestod av
 professor Hans Wallengren, ledde kommittén
 överste Georg Björnström
 Sparbankens direktör B. Linderoth (i band 1 till band 6)
 docent Sture Bolin
 professor Helge Nelson (endast band 1)
 professor Elof Hellquist (i band 1 till band 14)
 biblioteksamanuens Signe Nilsson
 juris doktor Ebbe Kock
 docent/professor Alf Nyman (i band 1 till band 14)
 professor Edvard Lehmann (avled under arbetet med band 4-6)
 ingenjör Helge Rydberg (i band 1 till band 11)
 professor E.M.P. Widmark
 amanuens Helmer Svensson (i band 2 till band 4)
 professor Ewert Wrangel (från och med band 2)
 fil lic J. Carlsson (från och med band 5)
 fil kand/riksdagsman Tage Erlander (från och med band 7)
 docent A. Werin (från och med band 14)
 professor Erik Noreen (från och med band 15)
 fil lic Ingegerd Henschen-Ingvar, illustrationsredaktör (från och med band 3)
 filosofie doktor Gunnar Carlquist, huvudredaktör

Andra upplagan 
Den andra upplagan angavs vara från grunden omarbetad och väsentligt utökad och motiverades med orden:

På varje ark anges till vilket år uppgifterna har uppdaterats. Verket omfattar 32 band och utgivningen pågick 1947–1955. Förutom G. Carlquist medverkar i denna utgåva även fil.lic. Josef Carlsson som huvudredaktör. Företaget Svensk uppslagsbok AB fick namnet Förlagshuset Norden AB efter 1945.

I december 2009 blev andra upplagan av Svensk uppslagsbok tillgänglig på webben, gratis och försedd med annonser. Detta omfattar dock enbart text, inga bilder, och verket är inte korrekturläst. Denna utgåva stängdes i mitten av 2010-talet.

Se även 
Nordisk familjebok

Referenser

Noter

Källor 
 
 

Svenska uppslagsverk
Transval

Transval är ett område i Åhus i Skåne. Det ligger där Yngsjövägen, länsväg 118, korsar Ripavägen några hundra meter sydväst om Åhus stadskärna. Området utgör den yttersta delen av tätorten mot sydväst och gränsar i väster mot åkrar, i norr mot golfbanan, i söder mot Helge å och i öster mot övriga Åhus.

Enligt ortnamnsforskaren Ingemar Ingers började området bebyggas omkring 1896–1897 och fick sitt namn efter staten Transvaal i Sydafrika, vars namn då var politiskt aktuellt.

Här föddes konstnären Nils Renbjer 1917.

Referenser

Åhus geografi
Bullerbyn

Bullerbyn är platsen där Astrid Lindgrens böcker om  barnen i Bullerbyn utspelar sig. Bullerbyn har tre gårdar: Norrgården, Sörgården och Mellangården. I Bullerbyn finns varken folkskola eller telefon, något som istället finns i den närliggande byn Storbyn.

Verklighetens förebild till Bullerbyn är byn Sevedstorp i Vimmerby kommun, där Astrid Lindgrens far Samuel August Ericsson växte upp. Byn var också inspelningsplats för inspelningar 1986 och 1987.

Det finns även ett bostadsområde i Vimmerby som heter Bullerbyn.

Se även 
Barnen i Bullerbyn
Bullerbysyndromet

Referenser 

Fiktiva platser i Astrid Lindgrens värld
Fiktiva orter i Sverige
Sevedstorp

Sevedstorp är en by i Pelarne socken i Vimmerby kommun i östra Småland. Byn ligger sydväst om sjön Mossjön och är känd som Astrid Lindgrens förebild när hon skapade Bullerbyn.

Lindgrens far, Samuel August Ericsson, var född i grannbyn Hamphorfva, men när han var sju år flyttade familjen till Sevedstorp. Hans berättelser om uppväxten där ligger till grund för många av Astrid Lindgrens berättelser.

Referenser

Externa länkar
 Pelarne hembygdsförening

Orter i Vimmerby kommun
Mellansel

Mellansel är en tätort i Örnsköldsviks kommun i Ångermanland.

Mellansel ligger omkring tre mil nordväst om Örnsköldsvik, vid Anundsjösjön och Moälven. Orten ligger längs Stambanan genom övre Norrland.

Historia
Mellansel blev en järnvägsknut när statsbanan från Mellansel till Örnsköldsvik öppnades för trafik den 1 november 1892. Sedan nattågstrafiken flyttats till Botniabanan trafikerar sedan 2012 inga persontåg Mellansels station.

Befolkningsutveckling

Samhället

På orten finns Mellansels folkhögskola samt ett tempererat utomhusbad (25 meter).

Näringsliv
Den största industrin i Mellansel är Bosch Rexroth AB som tillverkar hydrauliska drivsystem.

Se även 
 Anundsjö socken
Mellansels folkhögskola
 Mellansels flygplats

Externa länkar 

 Mellansel.se

Noter

Externa länkar 
Mellansels station
Statsbanan Mellansel - Örnsköldsvik

Orter i Örnsköldsviks kommun
Tätorter i Sverige
Petra Nordlund

Petra Iréne Nordlund McGahan, ogift Nordlund, född 27 mars 1969 i Boden i Överluleå församling i Norrbottens län, är svensk journalist och nyhetsankare. Hon är uppvuxen i Svartbjörnsbyn utanför Boden.

Karriär
Nordlund gick journalistutbildningen vid Journalisthögskolan i Stockholm. Efter denna återvände hon till Norrbotten där hon började på TV4 Norrbotten i Luleå.

1996 flyttade hon till Stockholm och började med TV-programmet Tipslördag. På hösten 1997 började hon på TV4:s Nyhetsmorgon och arbetar periodvis som nyhetsankare i TV4:s nyhetssändningar.

Efter drygt 20 år på TV4 lämnade hon företaget för att från augusti 2018 programleda Brottscentralen på Expressen TV.

Medverkan
Nordlund har bland annat medverkat som tävlande i Fångarna på fortet 1998, Rädda Barnens Bara Barn-gala 1999 med Martin Timell och 2001 med Tilde de Paula, samt vid Polarprisgalan vid flera tillfällen.

Källor

Externa länkar
 
 

Svenska TV-programledare
Svenska journalister under 1900-talet
Svenska journalister under 2000-talet
Personer från Boden
Födda 1969
Levande personer
Kvinnor
Kyrkliga Förbundet för evangelisk luthersk tro

Kyrkliga Förbundet för evangelisk luthersk tro är en organisation grundad 1923 inom Svenska kyrkan, och som enligt stadgarna arbetar för 
bevarandet och främjandet av biblisk kristendom, enligt den från fäderna mottagna evangelisk-lutherska apostoliska tron, samt för ett bevarande och stärkande av Svenska kyrkan i denna anda, gentemot oberättigade och mot denna anda stridande inflytelser och övergrepp.

Kyrkliga Förbundet för evangelisk luthersk tro ger ut tidningen Kyrka och Folk. Förbundet har utöver verksamheten på riksnivå också lokalavdelningar som anordnar gudstjänster, bibelstudier och annan verksamhet. Det organiseras också kyrkodagar med föredrag och gudstjänstfirande. Även ett midsommarmöte anordnas, vilket vid senaste tillfället (2018) samlade närmare 200 personer.

Källor

Externa länkar
 Officiell webbplats
 Tidningen "Kyrka och Folk"

Svenska kyrkan
Lutherdom
Religiösa organisationer bildade 1923
Kyrka och Folk

Kyrka och Folk är en tidskrift som ges ut av Kyrkliga Förbundet för evangelisk luthersk tro.

Historik
Kyrka och Folk har utkommit sedan 1924. Redaktionen hade ursprungligen sitt säte i Uppsala men är sedan 1934 förlagd till Göteborg. Tidskriften är månatlig men utkom en period på veckobasis.

Efter att Nya Väktaren år 2002 upphörde som reguljär tidskrift kom Kyrka och Folk att mellan 2003 och 2014 ge ut Nya Väktaren några gånger per år som en teologisk fördjupningsbilaga.

Redaktörer
2003–2021: Fredrik Sidenvall

Anmärkningar

Referenser

Källor
Libris-post för Kyrka & Folk

Externa länkar
 Officiell webbplats

Svenska tidskrifter
Svenska kyrkan
Svenskspråkiga tidskrifter
Tidskrifter startade 1924
Kristna tidskrifter
Mersey

Mersey (anglosaxiska Mǽres-ēa, gränsflod) är en flod i nordvästra England. Den har troligen fått sitt namn av att den var gränsflod mellan Mercia och Northumbria. Floden är cirka 100 kilometer lång och rinner ut i närheten av Liverpool.

Floden har tre bifloder: Etherow, Goyt och Tame, som flödar samman i närheten av Stockport.

Popgruppen Gerry and the Pacemakers hade en hit med låten Ferry Cross the Mersey.

Populärkultur 
Floden har gett namn åt musikgenren Merseybeat.
Låten Ferry Cross the Mersey med Gerry and the Pacemakers.
Låten Mersey Paradise med The Stone Roses.

Externa länkar 

Vattendrag i England
Hjørring

Hjørring är en stad och centralort i Hjørrings kommun i norra Jylland, Danmark, omkring 45 kilometer norr om Ålborg. Staden är med sina 24 867 invånare (2012) störst i  Vendsyssel.

Hjørring är belagt som myntort på 1100-talet, och Sankt Olai Kirke är från 1100-talet. Staden blev köpstad 1243. Den var huvudort i Vendsyssel och sedermera i Børglums stift till 1554.

Från Hjørring kommer damfotbollsklubben DBK Fortuna Hjørring, som spelar i Danmarks högsta serie.

Hjørring är vänort till Trollhättan.

Se även
Vendsyssel Historiske Museum
Vendsyssel Kunstmuseum

Källor

Noter

Externa länkar

 
Orter i Region Nordjylland
Hjørrings kommun
Sønderborg

Sønderborg (tyska Sonderburg) är en stad vid Flensburgfjorden i Sønderborgs kommun i Region Syddanmark i Danmark. Staden ligger på båda sidor om Als sund; den största delen av staden ligger på ön Als  och den mindre i Jylland. Sønderborg har 27 826 invånare i tätorten (2017).. Sønderborg är administrativt centrum i Sønderborgs kommun

Historia 
I slutet av 1100-talet växte staden fram runt Sønderborg slott. Den avsatte kung Kristian II var fånge på slottet 1532–1549. Fram till mitten av 1700-talet var Sønderborgs näringsliv präglat av stagnation och illegal handel, men efter det upplevde staden en blomstrande tid med betydande skeppsbyggnad.

Under 1800-talet drabbades Sønderborg hårt av de flera gränskrigen med Tyskland. Återuppbyggnaden av staden skedde långsamt och först efter 1900 började befolkningen växa märkbart.

Näringsliv
Sønderborgs näringsliv präglas av högteknologi, maskin-, livsmedels- och textilindustri. Staden har också flera utbildningsinstitutioner.

Sevärdheter
Sønderborg slott

Kända personer från Sønderborg
 Michael Kammeyer, hårdrocksgitarrist i Pyramaze
 Ingeborg Refslund Thomsen, politiker och författare
 Nicki Thiim, racingförare för Aston Martin.

Referenser 

 
Orter i Region Syddanmark