kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Musikåret 1932



Händelser
12 september – Villa-Lobos Bachianas brasileiras nr 1 uruppförs av Rio de Janeiros filharmoniska orkester under ledning av Walter Burle Marx.
5 november – Sonora grundas av Erik Ljungberg och blir det första helsvenska skivbolaget sedan tidigt 1920-tal.
December – Amerikanska skivbolaget Brunswick leasas ut till AMC av Warner Brothers.
okänt datum – Skivmärket Dixi börjar säljas i Sverige under hösten.
okänt datum – Skivbolaget Homocord upphör.
okänt datum – Svenska skivmärket Star, startat av Konsum-KF, upphör.
okänt datum – Skivmärket Telefunken Telstar lanseras. när nederländska Ultraphon övertas av Telefunkenplatte.

Födda
5 januari – Johnny Adams, amerikansk bluessångare.
8 februari – John Williams, amerikansk filmmusikkompositör.
22 februari – Elsa Prawitz, svensk skådespelare, manusförfattare och musiktextförfattare.
24 februari – Michel Legrand, fransk populärkompositör.
26 februari – Johnny Cash, amerikansk countrymusiker.
28 februari – Anders Öhrwall, svensk dirigent.
4 mars – Miriam Makeba, sydafrikansk sångare.
1 april – Debbie Reynolds, amerikansk skådespelare och sångare.
11 april – Joel Grey, amerikansk skådespelare och sångare.
1 maj – Berndt Egerbladh, svensk jazzmusiker, kompositör och programledare i TV.
19 maj – Alma Cogan, brittisk popsångare.
29 maj – Jan Malmsjö, svensk skådespelare och sångare.
21 juni – Lalo Schifrin, argentinsk pianist, kompositör och dirigent.
13 juli – Per Nørgård, dansk tonsättare.
1 september – Bengt Hallberg, svensk jazzpianist
16 september – Lennart Hedwall, svensk tonsättare, dirigent och musikvetare..
25 september – Glenn Gould, kanadensisk pianist.
1 november – Rolf Jupither, svensk operasångare (baryton).
15 november – Petula Clark, brittisk sångare och skådespelare.
3 december – Corry Brokken, nederländsk sångare och skådespelare.
5 december – Little Richard, amerikansk rock-and-roll-musiker.
16 december – Rodion Sjtjedrin, rysk tonsättare.
31 december – Sune Mangs, finlandssvensk sångare och skådespelare.

Avlidna
6 mars – John Philip Sousa, 77, amerikansk kompositör och dirigent av marschmusik.
25 december – Ernst Rolf, 41, svensk revykung och sångare.

Årets singlar och hitlåtar
Vänligen sortera soloartister på efternamn, musikgrupper på förstabokstaven (utan engelskans "The" och "A")
John Wilhelm Hagberg & Arena - Kan du vissla Johanna? 
Evert Taube - Calle Schewens vals

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Musikåret 1931



Händelser
 15 december – Tidningen Populär radio meddelar att Radiotjänst och skivfabrikanterna enats om att skära ner grammofonmusiken till 6 timmar i veckan. "Grammofonbolagen har fått för sig, att rundradion stjäl deras kunder, och Radiotjänst har snällt jamat med. "Tidningen menar att grammofonmusik i radion snarare fungerar som reklam för skivbolagen.
okänt datum – Skivmärkjet HMV blir ett delbolag hos EMI.
okänt datum – Tyska skivmärket Artiphon upphör med utgivningar i Sverige.
okänt datum – Turitzkoncernen börjar sälja skivmärket "Teco".

Årets singlar och hitlåtar
Vänligen sortera soloartister på efternamn, musikgrupper på förstabokstaven (utan engelskans "The" och "A")
Karl Gerhard – Desto vackrare blir jag 
Nick Lucas – Walkin' My Baby Back Home

Födda
24 januari – Alf Hambe, svensk viskompositör, författare och trubadur.
25 januari – Stikkan Anderson (död 1997), svensk textförfattare, musikförläggare, affärsman, manager för popgruppen Abba.
20 februari – Margareta Hallin (död 2020), svensk operasångare, skådespelare och tonsättare.
2 mars – János Sebestyén (död 2012), ungersk pianist.
4 mars – Sonya Hedenbratt,  (död 2001), svensk jazzsångare, skådespelare och revyartist.
5 mars – Barry Tuckwell, australiensisk-brittisk valthornist.
9 mars – Thore Skogman, svensk sångare
22 mars – William Shatner, kanadensisk skådespelare, författare, producent, filmregissör och musiker.
23 mars – Sonja Stjernquist (död 2002), svensk operett- och musikalsångare (sopran) och skådespelare.
2 april – Gudrun Anderson (död 2010), svensk sångtextförfattare.
25 april – Erna Groth (död 1993), svensk skådespelare, sångare och scripta.
4 maj – Bruce Haack (död 1988), kanadensisk musiker, föregångare inom elektronisk musik.
7 maj – Ingvar Wixell (död 2011), svensk operasångare (baryton).
10 juni – João Gilberto, brasiliansk sångare och gitarrist.
18 juni – Klaus Wunderlich (död 1997), tysk musiker.
20 juni – Arne Nordheim, (död 2010), norsk tonsättare.
31 augusti – Bengt Andersson Råssbyn (död 2008), svensk jazzmusiker och konstnär.
16 september – Jan Johansson  (död 1968), svensk pianist och kompositör.
19 september – Brook Benton (död 1988), amerikansk soulsångare.
2 oktober – Björn Lindroth (död 1999), svensk regissör, manusförfattare, konstnär och sångtextförfattare.
6 oktober – John-Eric Jacobsson, (död 2012), svensk operasångare (tenor) och skådespelare.
24 oktober – Sofija Gubajdulina, rysk tonsättare.
15 november – Calvin Floyd, svensk-amerikansk regissör, manusförfattare, författare, producent, jazzsångare, kompositör och pianist.
30 december – Skeeter Davis (död 2004), amerikansk countrysångare.

Avlidna
7 februari – Sven Nyblom, 62, svensk regissör, översättare av opera- och operettlibretton och operasångare (tenor).
12 maj – Eugène Ysaÿe, 72, belgisk tonsättare och violinist.
6 augusti – Bix Beiderbecke, 28, amerikansk jazzkornettist.
3 oktober – Carl Nielsen, 66, dansk tonsättare.
14 november – Oscar Bergström, 57, svensk operasångare (basbaryton) och skådespelare.
22 november – Ellen Sandels, 72, svensk tonsättare och författare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Åsaka

Åsaka är ursprungligen namnet på sex socknar i Västergötland.

Fem av socknarna inrättades som landskommuner (i och med 1862 års kommunalförordningar) och kyrkoförsamlingar. För att skilja dem åt försågs de 1885 med respektive häradsnamn som prefix. Samtliga fem av dessa kommuner upphörde i och med kommunreformen 1952. Församlingarna fortsatte att existera ytterligare ett halvsekel, med uppgick i större enheter 2002-2006.
Barne-Åsaka socken med kyrkbyn Åsaka
Kållands-Åsaka socken
Skånings-Åsaka socken.
Vartofta-Åsaka socken.
Väne-Åsaka socken
Den sjätte socknen med samma namn, Åsaka socken i Vilske härad, uppgick redan på medeltiden i Ullene socken i Falköpings kommun,
Väne-Åsaka är också namnet på en tätort i socknen med samma namn. Där fanns järnvägsstationen Åsaka.

Vad gäller själva ortnamnet så är Asige i Halland en motsvarighet, vilket även de i östra Norge på flera ställen förekommande Asak kan vara. Dess betydelse är omstridd. Förleden ås kan betyda "ås" i betydelsen "höjdsträckning" och -aka kan komma av haka eller hake (någon framskjutande del av en ås).En senare tydning av Åsaka är att ås kommer av asagud och att -aka kommer av ek(dunge) som är helgad åt en viss gud eller åt gudarna i allmänhet. Ytterligare tolkningar har gjorts av såväl professionella forskare som amatörer, men någon konsensus råder ännu ej om namnets innebörd.

Referenser

Se även
 Åsaka församling
Västergötlands geografi
Björke

Björke kan syfta på:

Björke, Gävle kommun – en tätort i Gävle kommun
Norra Björke – en småort i Trollhättans kommun
Björke socken – en socken i Gotlands norra härad
 Björke landskommun – en tidigare kommun i Gotlands län
Björke församling – en församling i Visby stift
 Björke kyrka – en kyrkobyggnad i Björke församling
 Björke distrikt – ett distrikt i Gotlands kommun
Södra Björke församling – en församling i Skara stift
Norra Björke församling – en tidigare församling i Skara stift
Björke (Lundsbergs Skola) – ett elevhem på Lundsbergs Skola
En isolerad samling björkar.
Fuxerna socken

Fuxerna socken i Västergötland ingick i Flundre härad, ingår sedan 1971 i Lilla Edets kommun och motsvarar från 2016 Fuxerna distrikt.

Socknens areal är 24,52 kvadratkilometer varav 22,00 land. År 2000 fanns här 4 487 invånare.  Tätorterna Lilla Edet, med sockenkyrkan Fuxerna kyrka, samt Göta ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Fuxerna församling och för de borgerliga frågorna bildades Fuxerna landskommun. År 1890 bildades Lilla Edets municipalsamhälle inom Fuxerna landskommun. Municipalsamhället upplöstes 1951 när landskommunen ombildades till Lilla Edets köping som 1971 ombildades till Lilla Edets kommun. Församlingen uppgick 2002 i Fuxerna-Åsbräcka församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Fuxerna, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Flundre härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta regemente, Barne kompani och de indelta båtsmännen tillhörde Västergötlands båtsmanskompani..

Geografi
Fuxerna socken ligger sydväst om Trollhättan med Göta älv i väster. Socknen har odlingsbygd vid älven och bergig skogsbygd öster därom.

Långemossens naturreservat som delas med Fors socken i Trollhättans kommun är ett kommunalt naturreservat. Största insjö är Ryrsjön.

Sätesgårdar var Hanströms herrgård och Tysslanda säteri.

I Lilla Edet fanns förr ett gästgiveri.

Handelsplats
Lilla Edet var vid 1880-talet en köpingsliknande plats.

Byar
Fuxerna var kyrkby
Högstorp..
Kullos, en stor by som vid 1800-talets slut ingick i Lilla Edet.
Tysslanda, en by vid Göta älv och belägen norr om Lilla Edet.

Gårdar
Hanström, herrgård vid Göta älv.
Lunden, en gård lydande under Haneström.
Maryr, en gård som tillhörde Haneström.
Presseryr, en gård vid Göta älv.
Ryr, en gård under Haneström.
Tysslanda, en herrgård.
Vråna, en gård under Haneström.
Överbol, en gård som löd under Haneström.

Fornlämningar
Några boplatser och lösfynd från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns gravrösen, skålgropsförekomster och hällristningar. Ett fynd med fyra bronssvärd har påträffats.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade stadigt från 893 1810 till 4 468 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1372 Fuxerne kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller arin, grusö, grusig mark'. För tolkningen av Fux har dimma föreslagits.

Se även
 Fuxerna församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Fuxerna socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Flundre härad
Indelningar i Lilla Edets kommun
Västerlanda socken

Västerlanda socken i Bohuslän ingick i Inlands Torpe härad, ingår sedan 1971 i Lilla Edets kommun och motsvarar från 2016 Västerlanda distrikt.

Socknens areal är 71,06 kvadratkilometer varav 66,58 land. År 2000 fanns här 1 467 invånare. Thorskogs slott, den sydvästra delen av tätorten Lilla Edet samt kyrkbyn Kyrkeby med sockenkyrkan Västerlanda kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Västerlanda socken har medeltida ursprung. Kyrkan är från 1200-talet och tillhörde fram till Roskildefreden, 1658, Oslo stift. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Västerlanda församling och för de borgerliga frågorna bildades Västerlanda landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Inlands Torpe landskommun som 1971 uppgick i Lilla Edets kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Västerlanda, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Inlands Torpe härad. De indelta soldaterna tillhörde Bohusläns regemente, Fräkne kompani och de indelta båtsmännen tillhörde 2:a Bohusläns båtsmanskompani.

Geografi och natur
Västerlanda socken ligger sydväst om Trollhättan med Göta älv i öster. Socknen har odlingsbygd vid älven och är i övrigt en bergs- och skogs-bygd.

Svartedalens naturreservat ingår i EU-nätverket Natura 2000 och delas med Spekeröds och Ucklums socknar i Stenungsunds kommun och Romelanda socken i Kungälvs kommun. Socknen är rik på insjöar. De största är Rödvatten som delas med Ucklums socken i Stenungsunds kommun samt Torrgårdsvatten, Stendammen och Västersjön

Sätesgårdar var Thorskogs herrgård och Röstorps säteri.

Vid Inlands Torpe härads tingsställe Holmen fanns förr ett gästgiveri.

Fornlämningar
Cirka 15 boplatser och en hällkista från stenåldern har påträffats. Från bronsåldern finns gravrösen och skålgropsförekomster. Från järnåldern finns ett gravfält och en fornborg.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 915 1810 till 2 194 1860 varefter den minskade till 1 040 1970 då den var som lägst under 1900-talet. Därefter vände folkmängden uppåt igen till 1 435 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1354 Vistalanda och kommer från kyrkbyn. Efterleden innehåller plural av land. Förleden innehåller ett äldre namn på Västerlandaån, Vista vilket ofta menar krokiga och buktande vattendrag.

Se även
 Västerlanda församling

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

Westerlanda socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
Västerlanda hembygdsförening

Indelningar i Lilla Edets kommun
Socknar i Inlands Torpe härad
Åsbräcka socken

Åsbräcka socken i Västergötland ingick i Flundre härad, ingår sedan 1971 i Lilla Edets kommun och motsvarar från 2016 Åsbräcka distrikt.

Socknens areal är 10,16 kvadratkilometer varav 9,89 land. År 2000 fanns här 200 invånare.  Sockenkyrkan Åsbräcka kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Åsbräcka församling och för de borgerliga frågorna bildades Åsbräcka landskommun.  Landskommunen inkorporerades 1952 i Flundre landskommun som upplöstes 1971 då denna del uppgick i Lilla Edets kommun. Församlingen uppgick 2002 i Fuxerna-Åsbräcka församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Åsbräcka, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Flundre härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta regemente, Barne kompani och de indelta båtsmännen tillhörde Västergötlands båtsmanskompani..

Geografi
Åsbräcka socken ligger sydväst om Trollhättan med Göta älv i väster och kring Slumpån. Socknen är kring vattendragen en uppodlad slättbygd som omges av skogsbygd.

En sätesgård var Åsbräcka herrgård.

Byar
Åsbräcka, kyrkby.
Ballersjö, by nära Lerumsåns utlopp i Göta älv.
Blixered
Fråstad
Herreklättan, by vid Lerumsån.
Rud

Fornlämningar
Några boplatser och en hällkista från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns spridda gravar och en fornborg.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 260 1810 till 414 1870 varefter den minskade till 142 1980 då den var som minst under 1900-talet. Därpå vände folkmängden uppåt något till 181 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1338 Asubräkku kommer från en gård. Namnet innehåller ås och brekka, 'backe'.

Se även
 Åsbräcka församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Åsbräcka socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
Flundre hembygdsförening

Socknar i Flundre härad
Indelningar i Lilla Edets kommun
Amfiteatern i El Jem

Amfiteatern i El Jem eller El Djem (arabiska al-Jamm, latin Thysdrus) är den största romerska amfiteatern i Nordafrika och ligger i östra  Tunisien cirka 60 km söder om staden Sousse i nuvarande El Djem.

Platsen upptogs på Unescos världsarvslista 1979.

Historia
Teatern byggdes under Gordianus I, under en period då Thysdrus utmanade Hadrumentum (nuvarande Sousse) om att bli provinsen Africa terras näst största stad, efter Karthago.

Byggnaden uppfördes åren 230 - 238 men slutfördes troligen aldrig, då detta var början på det nordafrikanska upproret mot Romerska riket vilken slutade med Gordianus I död. Kejsare Maximinus Thrax lät sedan förstöra staden som därefter aldrig återhämtade sig.

Efter Colosseum i Rom och amfiteatern i Capua är El Djem den tredje största amfiteatern i Romerska riket.

Byggnaden
Teatern är cirka 148 meter lång och 122 meter bred, och själva arenan mäter cirka 65 meter i längd och cirka 39 meter i bredd. Väggarna är upp emot 30 meter höga, och hela teatern kunde rymma upp till 35 000 åskådare.

Byggnaden användes även efter den romerska tiden och stod oskadd fram till 1600-talet, då man började ta sten till andra byggnader – bland annat moskén i Kairouan.

Teatern används än idag till olika lokala kulturarrangemang.

Se även
 Amfiteater
 Teater
 Teaterhus
 Stadion (mått och arena)
 Arena
 Massmedium

Källor

Externa länkar

 UNESCO världsarv El Jem
 Tunisiska turistbyrån om El Jem

Tunisiens historia
Världsarv i Tunisien
Världsarv inskrivna 1979
Amfiteatrar i Tunisien

en:El Djem#Amphitheatre
Magra socken

Magra socken i Västergötland ingick i Bjärke härad, ingår sedan 1974 i Alingsås kommun och motsvarar från 2016 Magra distrikt.

Socknens areal är 45,41 kvadratkilometer varav 45,34 land. År 2000 fanns här 652 invånare.  Godset Upplo samt småorten Magra med sockenkyrkan Magra kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Magra församling och för de borgerliga bildades Magra landskommun.  Landskommunen inkorporerades 1952 i Bjärke landskommun som upplöstes 1974 då denna del uppgick i Alingsås kommun. Församlingen uppgick 2006 i Bjärke församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Magra, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Bjärke härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente, Väne kompani och Västgöta regemente, Barne kompani .

Geografi och natur
Magra socken ligger norr om Alingsås. Socknen har odlingsbygd i ådalar och är i övrigt en skogsbygd.

Lärkemossens naturreservat som delas med Kullings-Skövde och Södra Härene socknar i Vårgårda kommun ingår i EU-nätverket Natura 2000.

En sätesgård var Upplo säteri.

Före 1679 var Bjärlanda ett av flera tingsställen i Bjärke härad.

Fornlämningar
Tre hällkistor och lösfynd från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns skålgropsförekomster. Från järnåldern finns gravar, domarringar och resta stenar.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 599 1810 till 1 088 1890 varefter den minskade till 620 1980 då den var som minst under 1900-talet. därefter vände den uppåt igen till 681 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1403 Maghra och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller mager och syftar på jordarten.

Se även
 Magra församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Magra socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
Bjärke hembygdsförening

Indelningar i Alingsås kommun
Socknar i Bjärke härad
Mellby socken, Västergötland

Mellby socken i Västergötland ingick i Kållands härad, uppgick 1969 i Lidköpings stad och området ingår sedan 1971 i Lidköpings kommun och motsvarar från 2016 Mellby distrikt.

Socknens areal var 21,78 kvadratkilometer varav 21,74 land. År 2000 fanns här 362 invånare. Kyrkbyn Mellby med sockenkyrkan Mellby kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Mellby församling och för de borgerliga frågorna bildades Mellby landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Kållands-Råda landskommun som 1969 uppgick i Lidköpings stad som 1971 ombildades till Lidköpings kommun. Församlingen uppgick 2006 i Kållands-Råda församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Mellby, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Kållands härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta-Dals regemente, Kållands kompani.

Geografi
Mellby socken ligger sydväst om Lidköping med Lidan i sydost. Socknen är en odlad slättbygd i öster och kuperad skogsbygd i väster.

Fornlämningar
Skålgropar är funna. Från järnåldern finns två gravfält, flatmarksgravar, domarringar och en fornborg. Två runstenar har påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1375 Mädhalby och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller mädhal, 'mellan' och by, 'gård; by'.

Se även
 Mellby församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Kållands-Råda hembygdsförening

Indelningar i Lidköpings kommun
Socknar i Kållands härad
Mellby församling

Mellby församling kan syfta på:

Mellby församling, Linköpings stift – en församling i Linköpings stift
Norra Mellby församling – en tidigare församling i Lunds stift –2012
Mellby församling, Skara stift – en tidigare församling i Skara stift –2006
Stora Mellby församling – en tidigare församling i Skara stift –2006
Södra Mellby församling – en tidigare församling i Lunds stift –2002
Hemsjö socken

Hemsjö socken i Västergötland ingick i Kullings härad, ingår sedan 1974 i Alingsås kommun och motsvarar från 2016 Hemsjö distrikt.

Socknens areal är 67,82 kvadratkilometer varav 48,68 land. År 2000 fanns här 4 195 invånare.  Tätorterna Västra Bodarna, Ingared och en del av Norsesund samt kyrkbyn Hemsjö med sockenkyrkan Hemsjö kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Hemsjö församling och för de borgerliga bildades Hemsjö landskommun.  Landskommunen utökades 1952 och uppgick 1974 i Alingsås kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Hemsjö, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Kullings härad. De indelta soldaterna tillhörde Västgöta regemente, Elfsborgs kompani och Västgöta-Dals regemente, Kullings kompani.

Geografi och natur
Hemsjö socken ligger söder om Alingsås med Mjörn i nordväst, Sävelången i väster, Ömmern i sydost och Stora Färgen i nordost. Socknen är en kuperad skogsbygd med inslag av odlingsbygd vid sjöar och vattendrag. Sävelången delas med Skallsjö socken, Ömmern delas med Skallsjö socken, Ödenäs socken och Bollebygds socken i bollebygds kommun och Stora Färgen delas med Alingsås socken. Torskabotten i väster delas med Skallsjö socken.

Färgensjöarnas naturreservat som är ett kommunalt naturreservat delas med Alingsås socken.

En sätesgård var Bryngenäs herrgård.

I Ingared fanns det förr ett gästgiveri.

Fornlämningar
Ett 30-tal boplatser och tre hällkistor från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns spridda gravrösen. Från järnåldern finns ett gravfält, domarringar och stensättningar.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 1 046 1810 till 1 949 1890 varefter den minskade till 1 442 1940 då den var som minst under 1900-talet. därpå ökade folkmängden på nytt till 4 027 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1405 Heemsiö och kommer från kyrkbyn. Namnet betyder 'sjön hemmavid' och har äldst burits av en sjö vid byn.

Se även
 Hemsjö församling

Referenser

Noter

Externa länkar

Hemsjö socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Socknar i Kullings härad
Indelningar i Alingsås kommun
Turistdelegationen

Turistdelegationen var en statlig myndighet för strategier, statistik och samordning inom turism i Sverige, som verkade 1995–2006. 

År 2006 upphörde Turistdelegationen och dess uppdraget överfördes först till dels Verket för näringslivsutveckling, Nutek, senare från 2009 Tillväxtverket, dels Sveriges Rese- och Turistråd, senare från 1992 Visit Sweden. 

Turism
Ej längre existerande svenska statliga myndigheter
Svenska statliga myndigheter bildade 1995
Svenska statliga myndigheter upplösta 2005
Bottenlån

Bottenlån är ett lån med en fastighet (eller bostadsrätt) som pant, vilket ger en lägre ränta än ett lån utan säkerhet, eftersom lånet utgör en mindre risk för långivaren.

Bottenlån utfärdas vanligen på upp till högst omkring 85 procent av inköpspriset eller det värderade priset. Enligt ett allmänt råd från den svenska Finansinspektionen bör bolånen sammanlagt inte överstiga 85 procent av bostadens marknadsvärde vid lämnande av lånet. Det så kallade bolånetaket. Begränsningen gäller nya lån eller utökning av befintliga lån med säkerhet i bostaden.

Bottenlån används vanligen för bostadsfinansiering. Om belåningen överstiger 70–80 procent brukar långivaren erbjuda topplån på den överstigande delen upp till 85 procent. Räntan för topplånet är vanligen högre än för bottenlånet.

Källor 

Kreditväsen