kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Nygammalt

Nygammalt var ett underhållningsprogram i Sveriges Television. Det sändes under perioden 9 oktober 1971–27 maj 1989 i sammanlagt 173 avsnitt och leddes av Bosse Larsson. I programmet framträdde folkdansare, och det spelades både gammaldans- och populärmusik. Från och till sändes även religiös musik. Dessutom framträdde komiker och andra underhållare.

Historik och innehåll

Bakgrund
Programmet hade premiär den 9 oktober 1971 och sändes därefter i sammanlagt 173 avsnitt fram till 1989. Programmet leddes av Bosse Larsson, som 1965 debuterade som programledare i Sveriges Radio-TV med det snarlika programmet Gammeldans från högloftet.

Produktion och popularitet
I programmet blandades folkmusik och gammaldans med den allra senaste populärmusiken. Ett stående inslag i programmet var att ett folkdanslag klätt i folkdräkter, typiska för dansarnas hembygd, uppträdde. Folkdansarna dansade till musik som spelades av husbandet Bröderna Lindqvist.

Nygammalt var länge ett av Sveriges Televisions populäraste program. Det var i första hand ett underhållningsprogram baserat på traditionell och nyare (svensk) musik, men där figurerade även ståuppkomiker och från och till religiös musik.

[[Fil:Cirkus, Stockholm 01.JPG|mini|Nygammalt spelades in på Cirkus i Stockholm.]] 
Programmet spelades in och sändes från Cirkus i Stockholm. Producent var den folkmusikintresserade Benny Persson, som under årens lopp kom att bli något av parhäst med Bosse Larsson i produktionen av programmet.

Gäster
Många kända och folkkära artister var med genom åren. Carola Häggkvist var gäst i programmet redan som elvaåring; en annan artist som deltog före sitt genombrott var Lotta Engberg 1980. Dragspelaren Leif Pettersson alias Pepparn slog igenom i början av 1970-talet i Nygammalt''.

Ett uppmärksammat framträdande gjorde Bröderna Djup 1979. Denna ensemble var ett gäng bönder och träindustriarbetare från Västergötland med lokal ryktbarhet. I den annorlunda instrumenteringen ingick bland annat lie och kratta.

Andra gäster i programmet har inkluderat Lasse Stefanz, Baccara, Lasse Berghagen, Lill-Babs, Sven-Ingvars, Jokkmokks-Jokke, Abba, Max Fenders, Bert-Åke Varg, Stig Järrel, Jarl Kulle, Lill Lindfors, Kikki Danielsson, Göingeflickorna, Hjördis Petterson, Laila Westersund, Rockfolket, Gösta Linderholm, Nils Börge Gårdh, Ryno Rockers, The Boppers och Ingmar Nordströms.

Nedan listas några specifika program med namn ur gästlistan:

1979-12-07 – M A Numminen, Bröderna Djup

1982-04-02 – Bengt Sändh

1983-12-09 – Christer Sjögren, Diana Nunez, Pernilla Wahlgren, Mats Rådberg, Vikingarna

1985-03-07 – Tommy Juth, Alf Robertson

1985-03-21 – Anne Kihlström, Birgit Carlstén

1986-02-21 – Stefan Ljungkvist, Berit Carlberg, Thore Skogman, Lotta Petersen, Lasse Eriksson

1989-05-27 – Anders Berglund, Peter Jöback, Claes Eriksson, Sven Uslings Trio

Kommentarer

Referenser

Svensk folkmusik
Gammeldans
Populärmusikprogram på TV
Underhållningsprogram i Sveriges Television
Härnösands domkyrkoförsamling

Härnösands domkyrkoförsamling är en församling i Härnösands pastorat i Ådalens kontrakt i Härnösands stift. Församlingen ligger i Härnösands kommun i Västernorrlands län, Ångermanland.

Administrativ historik 
Församlingen utbröts 1586 ur Härnö församling som Härnösands församling som sedan 10 augusti 1978 namnändrades till det nuvarande.
Ur församlingen utbröts 1845 Härnösands hospitalförsamling som 1892 återgick i Härnösands församling.

Från 1586 till 1873 var församlingen moderförsamling i pastoratet Härnösand och Härnö. 1873 uppgick Härnö församling i Härnösands församling som därefter till 2018 utgjorde ett eget pastorat.  Från 2018 ingår församlingen i Härnösands pastorat.

Fram till 1913 var stiftets biskop också kyrkoherde i Härnösand.

Kyrkor 
 Härnösands domkyrka
 Murbergskyrkan
 Ängekyrkan

Domprostar

Domkyrkoorganister

Se även 
 Härnösands stad

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Härnösands stift
Indelningar i Härnösands kommun
Lista över EU:s försäljningsnamn på kakao och choklad

Inom EU existerar särskilda regler för varor som saluförs med följande försäljningsnamn:

Kakaopulver, kakao
Fettreducerad kakao, fettreducerat kakaopulver
Chokladpulver
Drickchoklad, sötad kakao och sötat kakaopulver
Choklad (eventuellt kompletterat med orden "spån", "flingor", "överdrag" eller "gianduja nötchoklad")
Mjölkchoklad, gräddchoklad eller skummjölkschoklad (eventuellt kompletterat med orden "spån", "flingor", "överdrag" eller "gianduja nötchoklad")
Ljus mjölkchoklad
Vit choklad
Fylld choklad, choklad med ... fyllning, choklad fylld med ...
Chocolate a la taza
Chocolate familiar a la taza
Chokladpralin eller pralin

Källor
Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/36/EG av den 23 juni 2000 om kakao- och chokladvaror avsedda som livsmedel

EU:s försäljningsnamn på kakao och choklad
Listor med anknytning till mat och dryck 
Choklad
Planeten Pi

Planeten Pi är ett barnprogram producerades av Sveriges Television och visade i Kanal 1 i 1994. Programmet handlar om naturlagarna och utspelade sig på den paradisiska planeten Pi med dockorna Ada, Evert och Gudrun.  Det finns även en orm som ständigt försöker sälja människorna äpplen. Medverkade gjorde bland annat Pia Johansson, Johan Ulveson, Anneli Martini, Robert Gustafsson och Lars-Göran Persson. Efter den första visningen har programmet repriserats i SVT1 och Barnkanalen. Dockmakare var Jonna Grimstoft från Raja-teatern i Kramfors/Härnösand.

I programmet förekom även inslagen "Naturlagarna", "Kvidevitt eller rubbet" samt en musikvideo med Anders Lundin och Lars In de Betou. Naturlagarna var tecknade berättelser om Dolly och Dolores som hjälpte till att "laga" naturrelaterade problem. Kvidevitt eller rubbet var en variant av Kvitt eller dubbelt där Anders Lundin var programledare och nallen Benny tävlade. Publiken bestod av hurrande nallar. Benny vann varje omgång och fick därefter kramar av sin mamma och ett otal priser.

Källor

Se även
Sånger från TV-serien Planeten Pi (1994) (låtar ur programmet)

Svenska barnprogram på TV
TV-seriestarter 1994
Tegnérkyrka

En Tegnérkyrka eller Tegnérlada är en folklig benämning på den typ av mycket rymliga landsbygdskyrkor i nyklassisk stil som växjöbiskopen Esaias Tegnér förespråkade under de första decennierna av 1800-talet. Begreppet blev vanligast i Småland.

Ofta revs medeltida kyrkor för att göra plats för stora kyrkobyggnader. Syftet var bland annat att de skulle rymma hela socknens vuxna befolkning, vilket blev akut efter den stora befolkningsökningen i Sverige under 1800-talets första hälft.

Se även
Svensk kyrkoarkitektur

Källor

Fotnoter

Vidare läsning
 
 

Arkitektur i Sverige
Kyrkoarkitektur
Kyrkobyggnader i Svenska kyrkan
296

296 (CCXCVI) var ett skottår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Juni 
 30 juni – Sedan Gajus har avlidit den 22 april väljs Marcellinus till påve.

Okänt datum 
 Galerius besegras av perserna under Narses utanför Ktesifon.
 Maximianus pacifiserar området vid Donau.
 Constantius Chlorus och Asclepiodotus återerövrar Britannien från usurpatorn Allectus och återbördar det därmed till Romarriket.

Födda

Källor

Avlidna 
 22 april – Gajus, kristet helgon, påve sedan 283
 Allectus, romersk usurpator

Externa länkar
283

283 (CCLXXXIII) var ett normalår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

December 
 17 december – Sedan Eutychianus har avlidit den 7 december väljs Gajus till påve.

Okänt datum 
 Carus erövrar Ktesifon, huvudstaden i Perserriket.
 Carus faller offer för en militärkonspiration och dödas nära Tigris.
 Carinus efterträder sin far Carus som romersk kejsare.
 December – Numerianus utropas till kejsare av sina soldater.
Sankta Lucia föds

Födda 
 Xuanwen Jun, kinesisk författare.

Avlidna 
 Slutet av juli eller början av augusti – Carus, romersk kejsare sedan 282
 7 december – Eutychianus, påve sedan 275

Externa länkar
Kortison

Kortison är ett steroidhormon, en glukokortikoid, som är den inaktiva formen av kortisol. Kortisol omvandlas till kortison i njurarna och kortison omvandlas till kortisol framför allt i levern. Kortison har ingen direkt verkan på kroppens vävnader, utan omvandlas till glukokortikoiden kortisol, som är det hormon som utövar effekt. Kortisol bildas i binjurarna. Kortisonpreparat är ett vanligt förekommande antiinflammatoriskt läkemedel och ordet "kortison" avser i detta sammanhang ofta hydrokortison (vilket är synonymt med kortisol) eller andra glukokortikoider och i regel inte specifikt substansen kortison.

Den amerikanske kemisten Edward C. Kendall upptäckte substansen under sin tid som forskare vid Mayokliniken i Rochester, Minnesota i slutet av 1930-talet. För detta tilldelades han, tillsammans med Tadeus Reichstein (Schweiz) och Philip S Hench, 1950 års nobelpris i medicin. Motiveringen för priset var "för deras upptäckt av de hormoner, som bildas i binjurebarken, deras struktur och biologiska verkningar".

Kortisonpreparat är dopingklassade och får som regel ej användas i samband med tävlingsaktiviteter.

Referenser 

Kortisol
Hans och hennes

Hans och hennes är en svensk dramafilm från 2001 i regi av Daniel Lind Lagerlöf.

Johan och Anna-Karin är bosatta någonstans på landet. Trots idoga försök blir Anna-Karin aldrig gravid och deras förhållande blir lidande av att Johan så att säga aldrig kommer till skott.

Rollista
Jonas Karlsson - Johan 
Johanna Sällström - Anna-Karin 
Ralph Carlsson - Henrik 
Shanti Roney - Clarence 
Michalis Koutsogiannakis - Dimitris 
Lisa Lindgren - Åsa
Michael Nyqvist - Läkare
Ingela Olsson - Läkare på fertilitetskliniken

Externa länkar
 

Filmer 2001
Svenska dramafilmer
Svenskspråkiga filmer
Filmer i regi av Daniel Lind Lagerlöf
Elias Palmskiöld

Elias Palmskiöld, född 18 juli (döpt 22 juli) 1667 i Stockholm, död där 7 april 1719, arkivman och samlare; arkivsekreterare i Riksarkivet.

Biografi
Son till arkivsekreteraren Erik Larsson Runell, adlad Palmskiöld. Modern hette Magdalena Gavelia, och var dotter till Elias Pedersson av släkten Gavelius, och via sin mor härstammande från Bureätten.

Elias Runell (som han fram till faderns adlande hette) blev student i Uppsala 1679, vistades där tidtals till 1689, blev kanslist i Riksarkivet 1685, aktuarie där 1693, aktuarie i Kungl. Maj:ts kansli 1697 och sekreterare i Riksarkivet 1702. Palmskiöld var 1713-14 sekreterare i defensionskommissionen. Han adlades 1681 samtidigt med fadern. 

Redan från ungdomen bistod Palmskiöld sin far i arbetet med att organisera Riksarkivet.

Redan 1692 började Palmskiöld vid sidan av sitt arbete i Riksarkivet sina berömda samlingar, från början ämnade att bli grundvalen för en omfattande text till Erik Dahlberghs Suecia-verk. Med oavlåtlig omsorg och otrolig flit hopade han tryckta och skrivna bidrag till Sveriges politiska, lärda och vittra historia, biografi, genealogi, topografi m.m. Mycket upptecknade eller avskrev han egenhändigt, ej sällan efter numera förlorade original.

Hans samlingar, näst Carl Gustaf Nordins säkerligen bland de största enskilda i Sverige, inlöste Uppsala universitetsbibliotek 1724 för den ringa summan av 3 000 daler kmt. De avhämtades 1725, men det dröjde i nära 20 år, innan något gjordes för att ordna dem, och först omkring 1788 var de fullständigt ordnade, registrerade och bundna. Det krävande arbetet härmed utfördes av professor Carl Fredrik Georgii och amanuensen J. N. Hageman. Katalogen över Palmskiöldska samlingen räknar upp inte mindre än 497 volymer fördelade på 20 olika ämnesgrupper. Denna ovärderliga samling innehåller, utom många originalakter, avskrifter av en mängd handlingar, vilkas original gick förlorade vid slottsbranden i Stockholm 1697. Dessutom finns i dessa dyrbara och fortfarande livligt använda volymer talrika svenska och även utländska tryckalster av stor sällsynthet och högt värde. Även i Riksarkivet finns åtskilliga volymer av Palmskiölds avskrifter.

Samlingarnas ordnades på 1750- och 1760-talen av Carl Fredrik Georgii och inbands i cirka 500 volymer. Den har beräknats omfatta cirka 130.000 kvartssidor handskrift samt en mängd sällsynta tryck.

Palmskiöld var gift med Catharina Margareta Blixencron, vars mor tillhörde ätten Ribbing. Paret fick ett barn, Metta Magdalena, som avled vid åtta års ålder. Änkan gifte sedermera om sig med Pehr Jacob von Scheffer.

Referenser

Noter

Övriga källor 
 Gabriel Anrep, Svenska adelns Ättar-taflor

Externa länkar
 Palmskiöldska handskriftssamlingen i Uppsala universitetsbibliotek

Svenska riksarkivarier
Födda 1667
Avlidna 1719
Män
Bureätten
Personer från Stockholm
Farmen Skärgården

Farmen Skärgården är TV4:s utveckling av dokusåpan Farmen, med snabbare klippning, yngre deltagare och dessutom i skärgårdsmiljö. Syftet är att locka en yngre publik och att samtidigt förnya det så kallade "Farmen-konceptet".  Farmen Skärgården spelades in på ön Saltholmen i Gåsfjärdens skärgård mellan Oskarshamn och Västervik, från början av juli till mitten av september 2004.  Premiären sändes den 12 september 2004 och sågs av 1,5 miljoner tittare. 

Farmen Skärgården producerades av produktionsbolaget Strix. Producent var Peter Welin (Strix) och Anton Glanzelius (TV4). Programmet sändes varje vardag på 19.30 (fredagar 21.20).

Jokrar i Farmen Skärgården var Emma Thorsell och Maria Östling.

En av deltagarna i Farmen skärgården var Kristina Fröjmark som omkom i flodvågskatastrofen den 26 december 2004. Finalavsnittet sändes den 20 november 2004 och vanns av Christian Gergils.

Deltagare
Anette "Nettan" Petersson, 40 år från Halmstad.
Carolina Nerme, 24 år från Stockholm.
Christian Gergils, 37 år från Stockholm.
Emma Thorsell, 26 år från Örebro.
Jonas Hörlin, 24 år från Stockholm.
Jonathan Cox, 23 år från Göteborg.
Jonathan "Joppe" Ejdersand, 28 år från Stockholm.
Kristina Fröjmark, 46 år från Göteborg.
Linda Hedihn, 32 år från Stockholm.
Madeleine Jostedt-Ulrici, 19 år från Storbritannien.
Maria Johansson, 21 år från Uddevalla.
Maria Östling, 31 år från Karlstad.
Marina Milosevic, 26 år från Malmö.
Mario Goran Sharif, 27 år från Borås.
Patrik Jansson, 25 år från Uppsala.
Sven-Mikael "Micke" Karlsson, 24 år från Stockholm.
Tobbe Mårtensson, 37 år från Malmö.

Källor

Farmen
Svenska TV-program
TV-program i TV4
TV-året 2004
J20 Nationell

J20 Nationell, är Sveriges högsta division i ishockey för herrjuniorer. Inför säsongen 2020/21 bytte serien namn från J20 SuperElit till sitt nuvarande.

Ligan består av två serier med vardera tio lag, grundserien innan jul spelas som J20 SuperElit Norra samt J20 SuperElit Södra. Efter grundserien spelar de fem bästa lagen i vardera serie mot varandra i en sammansatt J20 Superelit Top-10 serie. Resterande lagen hamnar i J20 SuperElit Fortsättningsserie där de 6 bästa lagen går till SM-Slutspel och de två sämsta lagen får kvala för att hålla sig kvar.

Se även 
Lista över ishockeyligor

Referenser

Externa länkar
 swehockey.se

Ishockeyserier i Sverige
Ungdomsidrott
Återkommande sportevenemang med premiär 1994
Lars Lidberg

Lars Georg Lidberg, född 1 mars 1935 i Sankt Pers församling, Vadstena i Östergötlands län, död 30 augusti 2005 i Engelbrekts församling i Stockholms län, var en svensk psykiater. 

Lidberg blev medicine licentiat i Uppsala 1963, filosofie kandidat i Stockholm 1968, medicine doktor i Stockholm 1974 och docent i rättspsykiatri 1975. Han var underläkare vid olika medicinska och kirurgiska kliniker 1958–1964, bataljonsläkare vid FN i Gazaremsan 1963, på Cypern 1966, forskningsläkare på laboratoriet för klinisk stressforskning 1968–1972, innehade olika psykiatriska läkarförordnanden 1973–1974, var biträdande överläkare vid psykiatriska kliniken på Karolinska sjukhuset 1975–1977 samt professor i psykiatri, särskilt social- och rättspsykiatri, vid Karolinska institutet från 1977. 

Lidberg var föredragande i Socialstyrelsens rättsläkarråd 1972–1981, ledamot 1981–1992, sekreterare i Rättspsykiatriska föreningen 1967–1970, ordförande 1976–1985, Svenska psykiatriska föreningens rättspsykiatriska sektion 1985, ledamot av Socialstyrelsens vetenskapliga råd 1981, ämnesexpertgrupp 1978, utskrivningsnämnden för Karsuddens sjukhus 1980–1991, Birgittas sjukhus 1985-1991, styrelsen för Kriminalistföreningen 1980–1989 och International Academy of Law and Mental Health. Han var korresponderande ledamot av Finska psykiatriska föreningen och fellow av The Royal Society of Medicine. Han invaldes 1999 som ledamot av Kungliga Krigsvetenskapsakademien.

Lidberg författade skrifter i patologi, stressforskning, militärmedicin, psykiatri, sexologi och psykofysiologi, däribland Lärobok i rättspsykiatri (tillsammans med Jan Freese 1973), Rätt och psykiatri (tillsammans med Jan Freese 1985).

Referenser

Källor 

Svenska professorer i psykiatri
Personer verksamma vid Karolinska Institutet
Ledamöter av Kungliga Krigsvetenskapsakademien
Personer från Vadstena
Födda 1935
Avlidna 2005
Män
Smålandsväv

Smålandsväv kallas också västgötatäcke och är en variant av upphämta (opphämta), dock inte plockad, utan uppknuten till tramporna med bottenbindning och mönstertrampor. Mönstret blir således över hela ytan. Tekniken kallas även solvad upphämta.

Vävsätt
Arkelstorp

Det finns även en by som heter Arkelstorp i Hässleholms kommun, cirka två kilometer norr om Stoby.

Arkelstorp är en tätort i Kristianstads kommun i Skåne län.

Namnet
Namnet skrevs på 1570-talet Archilstorp och är övertaget från den by vars ägor tätorten växte fram på efter järnvägsstationens öppnande 1885. Efterleden är torp, 'nybygge'. Förleden innehåller mansnamnet Arnketil..

Historia
Tills för några år sedan fanns Sveriges enda glasspinnefabrik i Arkelstorp.. Under åren 1885-1969 gick järnvägslinjen mellan Kristianstad och Älmhult genom samhället. Banvallen är idag cykelbana.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Arkelstorp ligger en skola som heter Spängerskolan, med årskurserna 0-9. Det finns även ett bad i Arkelstorp. 

I Arkelstorp har det även tidigare legat ett mejeri som sedan länge är nedlagt. Numera inryms ett café.

I Arkelstorp finns "Ica Nära Arkelstorp", som 2017 vann "Guldkompassen", i konkurrens mot 670 andra Ica Nära butiker.

Idrott
Orten har fotbollslaget VMA IK, en sammanslagning av Arkelstorps IF och Vånga Mjönäs IK.

Personer från orten
Konstnären Axel Olsson levde och verkade här under många år. Även Harry Martinson bodde här en tid, och arbetade bland annat som koryktare på Tollaregården 1918.

Författaren, journalisten och den dömde trippelmördaren Ricard Nilsson växte upp här.

Se även 
 Oppmanna socken

Källor 

Orter i Kristianstads kommun
Tätorter i Sverige
Stövletter

Stövletter är fotbeklädnader som liknar stövlar men saknar de för stövlar karakteristiska höga skaften. De kan också liknas vid kängor men brukar inte vara lika robusta. De har tidvis förekommit i modet för damer. Ordet är bildat till ordet stövel med tillägg av en försvenskad form av den franska diminutivändelsen -ette.

Ett motsvarande ord finns i tyskans stiefelette och danskans støvletter, medan det på engelska närmast motsvaras av begreppet half boots.

Se även

Alfabetisk lista över skor

Källor

Fotbeklädnader
Fotbeklädnad

Fotbeklädnader är plagg som används för att klä foten. Några fotbeklädnader är skor, stövlar, strumpor och sandaler.

Grövre fotbeklädnader säljs i regel i par, med olika – symmetrisk – utformning för höger och vänster fot. Strumpor, som är mer eller mindre elastiska fotklädnader närmast huden, är dock oftast utformade utan denna åtskillnad. Eftersom en människofot inte är helt symmetrisk, kan en strumpa dock töjas ut ojämnt beroende på vilken fot den sitter på.

Externa länkar
Rullskridskor

Rullskridskon har utvecklats ur den vanliga skridskon genom att stålskenan har ersatts med hjul för att man ska kunna åka på andra underlag än is. Från 1960-talet hade rullskridskor i regel hjulen parvis bredvid varandra under sulan. Hjulparen är konstruerade så att de svänger när skridskon lutas, jämför med skateboard. Framför det främre hjulparet sitter en bromskloss. Bromsklossen kan även användas att ta fart med, särskilt för den som är van vid konståkningsskridskor med taggar på skenorna. Rullskridskor finns både som hela skor med hjul och som lösa plattor med hjul som man spänner fast under vanliga skor. På 1980-talet utvecklades i USA en typ av rullskridskor där hjulen är placerade på rad istället för parvis, så kallade inlines, så att åktekniken mer efterliknar den vanliga skridskons. 

I början på 2000-talet lanserades rullskor som ser ut som vanliga gymnastikskor men som har ett eller två hjul infällda i sulan.      

Äldre svenska synonymer är skridhjul (1886) och rullsko (1911). Ett mellanting mellan rullskridsko och cykel var takypoden (1909).

Se även 
 Roller derby

Källor

Fotbeklädnader
Sportutrustning
Skridskor

fi:Rullaluistelu
he:רולר בליידס
Alby, Ånge kommun

Alby är en tätort i Ånge kommun och Borgsjö socken. Orten ligger vid Ljungans norra strand och drygt 1 mil väster om kommunens centralort Ånge.

Historia
Tätortsnamnet är övertaget från grannbyn Alby (Ahlby 1825) i Haverö sn. Byn ligger vid sjön Aldern, vars namn är bildat av alder ’al’.

Anledningen till Albys industrialisering var närheten till elkraften från Ljungan. Tidigare fanns ett vattenkraftverk men endast resterna från inloppskanalen finns nu kvar. Även en karbidfabrik fanns tidigare.

Älven var ett av de bättre flodkräftfiskevattnen i Sverige. Efter reglering av Ljungan försvann de av okänd anledning (man säger att det inte var kräftpesten). En anekdot förtäljer att orsaken till att kräftorna kom till Ljungan var en sump utanför disponentvillan. Någon tjuvvittjade sumpen och stängde inte igen luckan så resterande kräftor återfick sin frihet.

När det nya vattenkraftverket, Järnvägsforsen, byggdes förstördes delar av Ljungans fiske- och älvmiljö.

Administrativ historik
För Alby är beläget i Borgsjö socken. Den 2 december 1904 inrättades i Borgsjö landskommun Alby municipalsamhälle som upplöstes 31 december 1956.

Befolkningsutveckling

Näringsliv
På orten finns en fabrik för natrium- och kaliumklorat och en stor väteperoxidfabrik. Företaget Elkapsling har tillverkning av automatikskåp, dataskåp och utomhusskåp på orten.

Renewable Energy Systems (RES), som är en av världens största oberoende aktörer inom förnybar energi, driver utvecklingen och etableringen av produktionsanläggning för grön vätgas i Alby. Enligt RES ska de kunna leverera grön vätgas till lokala industrier vid årsskiftet 2024/2025. Målet är att bygga ut avdelningen i större skala år 2026/2027.

Se även 
Järnvägsolyckan i Alby

Noter 

Orter i Ånge kommun
Tätorter i Sverige