kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Niinisaari

Niinisaari kan syfta på:

Finland 

1. Niinisaari, stadsdel i Helsingfors, se Bastö
2. Niinisaari (ö i Saimen och Puumala kommun), ö i Puumala,  (11 km²)
3. Niinisaari (ö i Kymmenedalen, Kotka-Fredrikshamn, lat 60,45, long 27,51), ö i Vederlax,  (16 ha)
4. Niinisaari (ö i Egentliga Tavastland), ö i Hattula,  (2 ha)
5. Niinisaari (ö i Södra Savolax, S:t Michel, lat 61,51, long 26,42), ö i Pertunmaa,  (10 ha)
6. Niinisaari (ö i Mellersta Finland, Joutsa, lat 61,68, long 26,48), ö i Joutsa,  (13 ha)
7. Niinisaari (ö i Mellersta Finland, Joutsa, lat 61,94, long 26,08), ö i Joutsa,  (2 ha)
8. Niinisaari (ö i Mellersta Finland, Jyväskylä), ö i Urais,  (1 ha)
9. Niinisaari (ö i Norra Savolax, Varkaus), ö i Leppävirta,  (6 ha)
10. Niinisaari (ö i Södra Savolax, Nyslott, lat 62,12, long 28,14), ö i Rantasalmi,  (69 ha)
11. Niinisaari (ö i Kajanaland), ö i Kajana,  (1 ha)
12. Niinisaari (ö i Birkaland, Övre Birkaland), ö i Ruovesi,  (20 ha)
13. Niinisaari (ö i Mellersta Österbotten), halvö i Lestijärvi, 
14. Niinisaari (ö i Mellersta Finland, Jämsä, lat 61,95, long 24,64), ö i Jämsä,  (3 ha)
15. Niinisaari (ö i Norra Savolax, Kuopio, lat 62,69, long 28,24), ö i Kuopio,  (1 ha)
16. Niinisaari (ö i Viinijärvi), ö i Polvijärvi,  (34 ha)
17. Niinisaari (ö i Södra Karelen), ö i Savitaipale,  (4 ha)
18. Niinisaari (ö i Päijänne-Tavastland), ö i Heinola,  (8 ha)
19. Niinisaari (ö i Södra Savolax, S:t Michel, lat 61,50, long 27,61), ö i Sankt Michel,  (12 ha)
20. Niinisaari (ö i Södra Savolax, S:t Michel, lat 61,52, long 27,96), ö i Puumala,  (2 ha)
21. Niinisaari (ö i Norra Savolax, Kuopio, lat 63,02, long 28,00), ö i Kuopio,  (6 ha)
22. Niinisaari (ö i Norra Savolax, Inre Savolax, lat 63,00, long 26,95), ö i Tervo,  (3 ha)
23. Niinisaari (ö i Norra Savolax, Inre Savolax, lat 62,70, long 26,89), ö i Rautalampi,  (2 ha)
24. Niinisaari (ö i Södra Savolax, Nyslott, lat 62,12, long 28,75), ö i Nyslott,  (1 ha)
25. Niinisaari (ö i Södra Savolax, Nyslott, lat 62,25, long 28,80), ö i Enonkoski,  (15 ha)
26. Niinisaari (ö i Södra Savolax, Nyslott, lat 61,93, long 29,46), ö i Nyslott,  (7 ha)
27. Niinisaari (ö i Norra Savolax, Kuopio, lat 63,06, long 27,35), ö i Siilinjärvi,  (18 ha)
28. Niinisaari (ö i Norra Savolax, Norra Savolax), ö i Lapinlax,  (5 ha)
29. Niinisaari (ö i Södra Savolax, Nyslott, lat 62,15, long 29,27), ö i Nyslott,  (6 ha)
30. Niinisaari (ö i Norra Karelen, Mellersta Karelen, lat 62,19, long 29,58), ö i Rääkkylä,  (9 ha)
31. Niinisaari (ö i Norra Karelen, Mellersta Karelen, lat 62,21, long 29,43), ö i Kides,  (20 ha)
32. Niinisaari (ö i Birkaland, Tammerfors), ö i Ylöjärvi,  (7 ha)
33. Niinisaari (ö i Mellersta Finland, Saarijärvi-Viitasaari), ö i Viitasaari,  (2 ha)
Bosund

Bosund är ett av de fyra större byarna i Larsmo kommun i Finland. Bosund ligger på östra delen av Norra ön och gränsar till Karleby. Byn har cirka 1 000 invånare.

Bosund är en växande by. Bosund skola har cirka 140 elever och blev tillbyggd 2017 och en ny förskola och daghem uppfördes intill skolan. 

Bosund har två industriområden. Största arbetsgivaren är Baltic Yachts, som är världsledande på att tillverka segelbåtar.  

Bosund Båt-, Fiske- och Jaktmuseum berättar om hur utvecklingen har gått inom båtbranschen, från traditionella träbåtar till plastade glasfiberbåtar. Museet är ett av landets största museer för traditionella träbåtar. 

I Bosund finns även ett bönehus, brandkår och en byalagsförening.

Källor

Tätorter i Finland
Larsmo
Nils Snoilsky

Nils Snoilsky, född den 7 juli 1792, död den 1 februari 1860 i Stockholm, var en svensk greve, jurist och ämbetsman. Han var sonson till Johan Snoilsky och tvillingbror med Fredrik Snoilsky.

Efter avslutade studier vid Uppsala universitet inträdde Snoilsky kort efter statsvälvningen 1809 på ämbetsmannabanan som extraordinarie kanslist i Justitierevisionsexpeditionen och extraordinarie notarie i Svea hovrätt. Han befordrades till kopist vid Svea hovrätts expedition 1811 och erhöll häradshövdings fullmakt 1816 samt blev kanslist i Justitierevisionsexpeditionen 1818.

År 1819 blev Snoilsky antagen till förste riddarhuskanslist och befordrades till protokollssekreterare i kungens kansli 1821. Han befordrades till assessor i Svea hovrätt 1823 och tre år senare till ordförande i Nedre borgrätten. Under utövningen av detta ämbete, som han bibehöll till 1836, var han under en tid tillförordnad landshövding i Örebro län (1831) och tillförordnad justitiekansler (1835).

Då hans befattning som ordförande i Borgrätten avvecklades utnämndes han 1836 till justitieråd och innehade detta ämbete till 1857 då han på egen begäran erhöll avsked. Under sin nära femtioåriga tjänstemannabana hade han inom det kungliga hovet avancerat till hovmarskalk.

Nils Snoilsky var son till krigsrådet Gustaf Adolf Snoilsky. Han var gift med friherrinnan Sigrid Fredrica Juliana Banér (1813–1856) och hade med henne sonen Carl Snoilsky, känd skald och överbibliotekarie.

Källor

Noter

Svenska hovmarskalkar
Justitieråd i Högsta domstolen (Sverige)
Svenska grevar
Alumner från Uppsala universitet
Svenska ämbetsmän under 1800-talet
Födda 1792
Avlidna 1860
Män
SBH
Nils
Fagernäs

Fagernäs kan syfta på:

 Fagernäs, Hassela – en by i Hassela socken, Hälsingland
 Fagernäs, Larsmo – en kyrkby i Larsmo
 Fagernäs, Lojo – en stadsdel i Lojo
 Fagernäs, Raseborg – en ort i Raseborg
 Fagernäs dårhus – ett mentalsjukhus i Kuopio (finska: Niuvanniemi)
 Fagernäs träsk – en sjö i Geta kommun
Carl Petter Törnebladh

Carl Petter Törnebladh, född 3 november 1774, död 17 juni 1844 i Stockholm, var en svensk justitiestatsminister.

Biografi
Carl Petter Törnebladh var son till bergmästaren och Bureättlingen Anders Törnebladh och lagmansdottern Beata Unge. Efter avlagda examina vid Lunds universitet började Törnebladh vid arton års ålder sin juridiska bana som auskultant i Göta hovrätt. Han förordnades till vice häradshövding år 1796 och antogs 1797 till extra ordinarie kanslist i justitierevisionsexpeditionen men övergick från Göta till Svea hovrätt och befordrades 1799 till notarie i krigshovrätten samt kvarstod såsom sådan till 1802. 

Sedan han 1801 erhållit häradshövdings fullmakt med tur och befordringsrätt, utnämndes han 1806 till häradshövding i Östernärkes domsaga, fick 1814 titel av hovrättsråd samt förflyttades 1821 som domhavande till Jönåkers, Oppunda med flera häraders domsaga i Södermanland. Vid riksdagen 1823 utsågs han av rikets ständer till justitieombudsman och innehade denna befattning till 1835. Tillförordnad justitiekansler 1836-1837 inkallades han 1840 i konseljen som konsultativt statsråd. Året därefter blev han justitiestatsminister, och i följd därav uppflyttad bland rikets herrar. 

Han tog avsked från justitiestatsministerämbetet 1843 samt avled året efter. På sin tid ansedd för en av de skickligare juristerna inom landet deltog han 1811-1814 som ledamot i lagkommittén och var 1841 ordförande i lagberedningen. 

Törnebladh gifte sig 1812 med Sofia Charlotta von Oldensköld, och fick tre döttrar med henne, varav en gifte sig med Nils Henrik Hägerflycht.

Källor
 Gabriel Anrep, Svenska adelns Ättar-taflor 
 

Justitieombudsmän i Sverige
Sveriges justitiestatsministrar
Personer under gustavianska tiden
Mottagare av Serafimerorden
Bureätten
Födda 1774
Avlidna 1844
Män
SBH
Svenska häradshövdingar
Kris (dolk)

Kris eller Keris (stavningen varierar) är en sorts halvsvärd vars ursprung finns i Indonesien. En keris känns igen på det karakteristiska fästet, och bladets asymmetriska form mot fästet. Bladet är vanligtvis vågformat men raka varianter förekommer, så kallade "avrättningskris". Detta något avskräckande namn har sin grund i att avrättningar utfördes så att den dömde stod på knä, varvid bödeln stack offret bakom nyckelbenet genom en tygduk, så att hjärtat punkterades. När bladet sedan drogs ut genom tygbiten torkade den (åtminstone i teorin) blodet av klingan.

Krisens ställning som kultföremål
Krisen är inte enbart att betrakta som vapen, utan fyller även en viktig funktion som kultföremål. När en kris smids så ber smeden konstant böner och blandar i olika okända och kända material i stålet som viks flera gånger över sig självt. Krisen får på så sätt ett mönster i klingan "pamor", vilket tillskrivs magiska effekter. Effekten varierar beroende på mönster men medan ett mönster bringar rikedom så bringar ett annat till exempel makt. Det är viktigt att ägaren skapar ett band till sin kris, till exempel så bör kanske en girig person undvika ett mönster som bringar makt, då detta skulle kunna resultera i ondska som går ut över oskyldiga. Likväl bör en fredlig person inte ha en krigares kris, och vice versa. En god kris kan bringa sin ägare stor lycka och det finns till och med legender om kris som börjat röra på sig otåligt i sin skida när fara var i antågande, och sedan fått eget liv och försvarat sina ägare(!), men det är nog som sagt, legender och bäst att betrakta som sådana. En annan legend är att om man pekar på någon med en kris, har den personen en ond snar död att vänta sig. Det finns berättelser om när Nederländerna koloniserade Indonesien och deras trupper möttes av infödingar som pekade sina dolkar mot dem innan striden, för att sedan bli besegrade av övermakten. Spår av den här tron finns dock kvar i modern tid; man pekar aldrig en kris direkt mot någon, och i ceremoniella danser och krigsspel där krisdolkar ingår, "neutraliseras" denna förmodade dödande effekt i en ceremoni där man bland annat nuddar marken med spetsen på bladet.

Kris förekommer i många delar av den indonesiska övärlden, samt i en något annorlunda form på Filippinerna.

Kultur i Indonesien
Närstridsvapen
Knivar
Svärd
False Point

False Point är en udde, hamn och fyr i distriktet Kendrapara, i Mahanadis delta, i Indien, under 20° 20' 10" nordlig bredd. Hamnen är näst Huglis den bästa på Indiens östkust. Sitt namn ("falsk udde") har den fått av att den ofta tas för det nordligare Point Palmyras.

Källor 

Halvöar i Indien
Odisha
Idrott och hälsa

Idrott och hälsa, traditionellt kallat skolgymnastik, gymnastik, gympa eller idrott, är ett skolämne som finns i de flesta länder. Lektionerna hålls vanligen i en gymnastiksal, exempelvis i en sporthall på skolområdet eller i nära anslutning till skolan, av en eller flera idrottslärare (förr gymnastiklärare, i folkmun gympalärare). Lektioner kan även hållas utomhus, antingen på eller utanför skolgården.

Ämnet är obligatoriskt i den svenska grund- och gymnasieskolan. Inom svensk skola omfattar lektionerna vanligtvis bollspel, friidrott, redskapsgymnastik, friluftsliv, orientering, dans, simning och läran om hälsa. På vissa skolor har man varje läsår även en eller flera idrottsdagar.

Ämnet idrott och hälsa handlar nästan alltid om fysiska aktiviteter, men ibland har man teoretisk undervisning då eleverna exempelvis får lära sig om tobaksrökningens risker eller om livräddning. Ämnet har funnits med från införandet av allmän folkskola, och tidigare bland annat hetat:
 Gymnastik med lek och idrott
 Idrott

Se även 
 Skolidrott

Referenser 

Skolämnen
Skolidrott
Östra centrum

Östra centrum (finska Itäkeskus) är ett delområde i stadsdelen Botby i Helsingfors stad med ett stort shoppingcentrum och en metrostation.  

Östra centrum som delområde har byggts sedan 1970-talet. Citymarket öppnade sina dörrar år 1977 och år 1984 öppnade köpcentret, som blivit Nordens största inomhusköpcentrum räknat i antal butiker. 

Från Östra centrum utgår många busslinjer och här korsar även Ring I:an Österleden (Regionalväg 170). Korsningen är trafikljusstyrd och stockas vid rusningstid. Man planerar en planskild lösning, men staten har inte anvisat budgetmedel för projektet.

Köpcentrum Itis
I stadsdelen ligger köpcentret Itis, tidigare kallat Östra centrum/Itäkeskus.

Metrostation Östra centrum

Östra centrum är beläget ca 10 km öster om Helsingfors centrum. Här delar sig metrolinjen inifrån centrum mot de båda slutstationerna Mellungsbacka respektive Nordsjö.

Bilder från Östra centrum

Källor

Externa länkar 
Statistisk information 
 Officiell webbplats för köpcentret Itäkeskus  

Botby
Elissa Landi

Elissa Landi, egentligt namn Elisabeth Maria Christine Kühnelt Zanardi-Landi född 6 december 1904 i Venedig död 21 oktober 1948 i Kingston New York USA, österrikisk skådespelare.

Filmografi (urval)

Österrikiska skådespelare under 1900-talet
Födda 1904
Avlidna 1948
Kvinnor
Personer från Venedig
Gina Manès

Gina Manès, född 7 april 1895 i Paris, död 6 september 1989 i Toulouse, var en fransk skådespelare.

Filmografi i urval 
1927 - Napoléon

1958 - Un certain Monsieur Jo

Källor

Externa länkar 
 
 

Franska skådespelare under 1900-talet
Skådespelare från Paris
Födda 1895
Avlidna 1989
Kvinnor
Georgina Barcklind

Georgina Vilhelmina Sofia Barcklind, född Hjorth 26 maj 1870 i Hedvig Eleonora församling i Stockholm, död 14 maj 1947 på Höstsol i Täby i Uppland, var en svensk skådespelare. Hon var gift med skådespelaren Carl Barcklind 1900–1912.

Barcklind var elev vid Kungliga teaterns balett 1877–1889 och var hösten 1901 anställd vid Södra Teatern. Hon är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Teater

Roller (ej komplett)

Filmografi

Noter

Externa länkar 
 
 
 
 

Svenska scenskådespelare
Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska stumfilmsskådespelare
Skådespelare från Stockholm
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1870
Avlidna 1947
Kvinnor
Fredrik Stenfelt

Carl Fredrik Georg Stenfelt, född 5 augusti 1851 i Prästeboda i Tutaryds socken, Kronobergs län, död 5 april 1929 i Hedvig Eleonora församling i Stockholm, var en svensk sångare och skådespelare.

Stenfelt tänkte först bli läkare, och studerade vid Uppsala universitet åren 1872 och 1873. Han hade dock en vacker, mjuk och behaglig tenorröst, och beslöt sig att i stället ägna sig åt sången. Han började ta undervisning för friherre Uno von Koskull, och reste därefter till Paris, där han från våren 1878 till 1880 studerade för professor Vartel.

Återkommen till Sverige tog han anställning vid Nya Teatern i Stockholm för spelåret 1881–1882, vid operasällskap i Kristiania 1882–1883, vid Mindre Teatern i Stockholm 1883–1884, vid Stora Teatern i Göteborg 1884–1886, vid Nya Teatern i Stockholm 1886–1887, varefter han debuterade på Kungliga Stora Teatern den 29 september 1887 som Leopold i Judinnan. Debuten ledde dock inte till engagemang, och han tog åter anställning vid Nya Teatern för spelåret 1888–1889, som från detta spelår benämndes Svenska Teatern. Därefter var han anställd vid Svenska Teatern i Helsingfors 1889–1890 och vid Vasateatern 1891–1895.

Från år 1906 var Stenfelt sekreterare vid Albert Ranfts teatrar, och under dennes operachefskap anställdes han som "privatsekreterare" vid Kungliga Teatern.

Fredrik Stenfelt tillhörde adliga ätten Stenfelt.

Gift i Göteborg den 23 december 1884 med operettsångerskan Edith Ljunggren (1859–1926). De är begravda på Skogskyrkogården i Stockholm.

Filmografi

Källor 

Noter

Externa länkar 
 

Svenska skådespelare under 1800-talet
Svenska sångare under 1800-talet
Gravsatta på Skogskyrkogården i Stockholm
Födda 1851
Avlidna 1929
Män
Personer från Tutaryds socken
Carl Johan Fahlcrantz

Carl Johan Fahlcrantz kan syfta på:

 Carl Johan Fahlcrantz (skådespelare)
 Carl Johan Fahlcrantz (bokförläggare)
 Carl Johan Fahlcrantz (konstnär)
Skepparp

Skepparp är en mindre by i Ravlunda socken, Simrishamns kommun, på Österlen. 

Byn ligger strax norr om Ravlunda i Verkaåns dalgång (ån kallas ibland även Skepparpsån). Nedströms från byn ligger Skepparpsgårdens vandrarhem och Havängsdösen. Uppströms ån ligger tätorten Brösarp.

Orter i Simrishamns kommun
Österlen
Waldemar Wohlström

Karl August Waldemar Wohlström, född 8 augusti 1879 i Helsingfors, död där 16 mars 1964, var en finländsk skådespelare och regissör. Han var verksam vid Svenska Teatern i Helsingfors 1907–1912 och 1913–1961

Filmografi (urval)

Referenser

Externa länkar
 

Finländska skådespelare under 1900-talet
Finländska filmregissörer
Män
Födda 1879
Avlidna 1964
Regissörer från Helsingfors
Skådespelare från Helsingfors
Finländska regissörer under 1900-talet
Alla Herrens vägar äro godhet, sanning, trofasthet

Alla Herrens vägar äro godhet, sanning, trofasthet är en psalm av Lina Sandell från 1868 med bearbetning av okänd upphovsman 1937.

Publicerad i
Sionstoner 1889 nr 261
Nya Pilgrimssånger 1892 som nr 279 under rubriken "Det kristliga lifwet. Trygghet, glädje och tröst."
Svensk söndagsskolsångbok 1908 som nr 215 under rybriken "Guds barns trygghet".
Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 som nr 322 under rubriken "Guds barns trygghet".
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 217  under rubriken "Jubel, erfarenhet och vittnesbörd".
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1930 som nr 217.
Sionstoner 1935 som nr 430 under rubriken "Nådens ordning: Trosliv och helgelse".
Guds lov 1935 som nr 291 under rubriken "En kristens saliga frid och trygghet".
1937 års psalmbok som nr 330 under rubriken "Trons glädje och förtröstan".
Frälsningsarméns sångbok 1946 som nr 262 under rubriken "Jubelsånger".
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 262 under rubriken "Det Kristna Livet - Jubel och tacksägelse".
Lova Herren 1988 som nr 22  under rubriken "Guds godhet och fadersomsorg".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 530 under rubriken "Erfarenhet och vittnesbörd".

Externa länkar

Svenska psalmer
Verk av Lina Sandell
Sånger 1868
Cauchys integralformel

Cauchys integralformel, uppkallad efter Augustin Louis Cauchy, är en viktig matematisk formel inom komplex analys. Beviset för formeln, Cauchys integralsats, formuleras vanligtvis som följer: Låt f vara en analytisk funktion i det slutna område som definieras av en sluten kurva C som genomlöps i positiv riktning. För varje inre punkt z₀ i denna mängd gäller då att:

Detta resultat är Cauchys integralsats.

Beviset av satsen bygger på att värdet av integralen är invariant vid en deformation av integrationskonturen så länge integranden är analytisk i det slutna området mellan den ursprungliga och den deformerade konturen. Genom att utnyttja detta faktum för att kontinuerligt deformera C till en infinitesimal cirkel runt z₀ kan man sedan genom ett gränsvärdesargument visa satsen ovan.

Satsen kan generaliseras till:

där vänsterledet betecknar n:te derivatan av f. Denna generalisering kan användas till att uttrycka den n:te termen i en serieutveckling i form av en integral.

Satser inom komplex analys
Alla tvivel bär till Jesus

Alla tvivel bär till Jesus (originaltitel Fully trusting) är en psalm diktad 1876 av J. C. Morgan, en läkare i USA som levde under 1800-talets senare del. Musiken är skriven 1876 av George C. Stebbins. Texten översattes till svenska 1893 av Erik Nyström. Psalmen har fem verser med reprisen Jag förtröstar, vill förtrösta. Stilla trösta på hans ord, som avslutning på varje vers.

Publicerad i
Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 som nr 234 under rubriken "Omvändelse och nyfödelse".
Samlingstoner 1922 som nr 131 under rubriken "Trossånger"
Fridstoner 1926 som nr 41 under rubriken "Frälsnings- och helgelsesånger".
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 218 under rubriken "Jubel, erfarenhet och vittnesbörd".
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1930 som nr 218.
Segertoner 1930 som nr 78.
Sionstoner 1935 som nr 522 under rubriken "Nådens ordning: Trosliv och helgelse".
Segertoner 1960 som nr 78.
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 39 under rubriken "Erfarenhet och vittnesbörd ".
Segertoner 1988 som nr 538  under rubriken "Att leva av tro - Förtröstan - trygghet".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 382 under rubriken "Helgelse".

Referenser

Noter 

Amerikanska psalmer
Allt mänskosläktet av ett blod

Allt mänskosläktet av ett blod  är en psalm med sju verser, diktade av Johan Olof Wallin 1814 och 1816. Britt G Hallqvist bearbetade texten 1983, förutom den fjärde versen, som bearbetades av Anders Frostenson.

Melodin är en tonsättning av Burkhard Waldis tryckt i Der Psalter, In Newe Gesangs weise und künstliche Reimen gebracht från 1553 som används till ett flertal psalmer: O giv oss, Herre, av den tro (1986 nr 253), Ditt ljus, o Helge Ande, tänd (1921 nr 538), Förgäves all vår omsorg är (1986 nr 595), O Gud, ditt rike ingen ser (1986 nr 366), Var glad, min själ, och fatta mod (1986 nr 560).

Publicerad i
1819 års psalmbok som nr 274 under rubriken "Kristligt sinne och förhållande - I allmänhet: Förhållandet till oss själva och nästan: Ödmjukhet, saktmod, stilla leverne".
Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 som nr 21 under rubriken "Skapelsen".
1937 års psalmbok som nr 402 under rubriken "Trons bevisning i levnaden" .
1986 års psalmbok som nr 588 under rubriken "Tillsammans i världen". (Texten i denna version är försedd med copyright)
Svensk psalmbok för den evangelisk-lutherska kyrkan i Finland (1986) som nr 458 under rubriken "Kärlek och gemenskap" med något annorlunda text än i Den svenska psalmboken.

Svenska psalmer
Verk av Johan Olof Wallin
Bert och Boysen

Bert och Boysen är en ungdomsroman i dagboksform av de svenska författarna Anders Jacobsson och Sören Olsson. Boken utkom 1996 och handlar om Bert Ljung från 27 augusti till 6 november under det kalenderår han fyller 12 och börjat höstterminen i 6:an. Boken handlar om en tid i Berts liv som tidigare inte skildrats. Författarna delade upp bokskrivandet ganska mycket, och satt och skrev var för sig.

Bokomslag
Bokomslaget visar gänget som står på en skolgård.

Handling
Bert börjar 6:an, och är näst äldst i klassen efter Lisa och hans kompisar startar gänget Becka Boysen, "Sveriges farligaste liga", för att styra godishandeln i kvarteret. De är inspirerade av diverse våldsamma videofilmer, och alla påstår sig ha mord som specialitet. Gänget får konkurrens av flera nybildade gäng, som Salt- och pepparligan, som vilka skär upp sår och häller i salt och syr igen utan bedövning.

Bert är tillsammans med Nadja, men ibland är Nadja mer intresserad av sin fiol än Bert, och en gång svarar någon helt annan då Bert ringer. Bert undrar vad hon har för sig med Rasmus, en kille som hon spelar musik tillsammans med.

Berts mormor träffar en ny karl som heter Henry, och familjen Ljungs bil pajar, och Kobåj-Kurt dyker upp i slutet av flera kapitel.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
 Bert

Bertböcker
Böcker utgivna på Rabén & Sjögren
Skönlitteratur 1996
Krigsåret 1905



Pågående krig
Filippinsk-amerikanska kriget (1898-1913)

Folkmordet på herero- och namafolken (1904-1907)

Rysk-japanska kriget (1904-1905)
Ryssland på ena sidan
Japan på andra sidan

Händelser

Januari
1 - Port Arthur kapitulerar
22 (NS) - Blodiga söndagen: Ryska trupper öppnar eld mot demonstranter i Sankt Petersburg vilket leder till ryska revolutionen 1905.
23 - Utbryter militärmyteri i Sebastopol
23-29 januari - Oyama Iwao besegrar Aleksej Kuropatkin vid Hunfloden

Mars
2-11 mars - Oyama Iwao besegrar Aleksej Kuropatkin vid Mukden

Maj
27-28 - Under det rysk-japanska kriget vinner Japan en avgörande seger mot Ryssland i sjöslaget vid Tsushima.

Juni

7 juni-23 september - Krig hotar då Norge ensidigt säger upp 1814 års svensk-norska union, men efter förhandlingar med Sverige i Karlstad, kan avtal om unionsupplösningen slutas i samförstånd.
28 juni-8 juli Myteri å Knas Potemkin

Juli 
8 juli - Japanerna besätter Sachalin

September

5 - Rysk-japanska kriget avslutas med ett av amerikanska diplomater förhandlat fredsavtal.
8 - blodiga oroligheter i Baku.

November
28 - Ett stort myteri bland de ryska trupperna i Sevastopol.

 22 - Polen förklars i belägringstillstånd efter våldsamma uppror. Under december och in i januari förekommer uppror i alla de baltiska områdena av Ryssland.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Prebendehemman

Prebendehemman var indragna  domkapitelshemman eller gårdar som före Gustav Vasas kyrkoreformation tillhört olika klosterordnar, som på 1600-talet anvisats till avlöning åt en del professorer och lektorer. Vanligen fanns donationsbrev med föreskrifter om deras förvaltning. Fr.o.m. 1914 åtnjöt kyrkofonden inkomsterna av desamma.

Se även
Prebende

Källor

Svenska kyrkans historia
Sveriges ekonomiska historia
Reformationen i Sverige