kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Macklean (TV-serie)

Macklean är en svensk TV-serie i fyra avsnitt som bygger på reformmakaren Rutger Mackleans levnadsöde. Serien visades i Sveriges Television första gången påsken 1993 i två längre avsnitt. Ragnar Lyth regisserade och skrev manus tillsammans med Per Lysander. Serien utspelar sig i Stockholm och kring Svaneholms slott i Skåne. Vid repriseringen 1999 var serien omklippt till fyra avsnitt.

Medverkande (ej komplett) 
Henric Holmberg – friherre Rutger Macklean
Gösta Ekman – kung Gustav III
Marcus Groth – friherre Gustaf Mauritz Armfelt
Anette Bjärlestam - Stum-Sara
Maria Ericson – prinsessan Sofia Albertina
Gunilla Magnusson – Magdalena Rudenschöld
Per Eggers – hertig Karl
Lasse Pöysti – Carl August Ehrensvärd
Ernst Günther – klockaren Holmström
Anders Beckman – Gustaf Macklean
Isidor Torkar – Hallenborg
Erik Appelgren – brevuppläsare
Kenneth Milldoff – Per Månsson
Pär Ericson – General Toll
Fredrik Dolk – Adolph Ribbing
Rune Turesson – Lantmäteridirektör
Måns Westfelt – Polismästare

Källor 

1700-talet i svensk film
Gustav III på film
Svenska TV-serier från 1990-talet
Skåne i fiktion
Stockholm i fiktion
Svenskspråkiga TV-serier
TV-serier som utspelar sig under 1700-talet
TV-serier som utspelar sig under 1800-talet
Gammeldans

Gammeldans eller gammaldans är en samlingsbeteckning på en del av de modedanser som fanns innan 1930-talet. Det som hände vid denna tid var att nya modedanser till jazzmusik, framför allt foxtrot, introducerades i Sverige. De gamla danserna fick därför namnet "gammeldans".  Något förvirrande är att vissa av de så kallade gammeldanserna inte var särskilt gamla när man började använda beteckningen gammeldans. Danserna i denna grupp hade i sin tur från mitten av 1800-talet och fram till början av 1900-talet blivit populära på bekostnad av äldre danstyper såsom polska, långdanser, kadrilj med flera. Att dragspel började masstillverkas under 1800-talet hade också stor betydelse för dansmusiken. Det utvecklades en repertoar för gammeldans som var anpassad till dragspelens tekniska möjligheter och begränsningar som gjorde musiken både älskad och föraktad. 

Särskilt fram till 1970-talet användes för gammeldans också termen kultis, som är ett kortnamn för "kulturell dans".

De danser som oftast räknas till gammeldans är:
 vals
 schottis
 polka
 mazurka
 hambo

Oftast räknas även snoa till gammeldansen, och mer sällan även foxtrot.

Även varianter på ovannämnda danser förekommer (då även med tango) och detta kallas då ibland för gillesdans.

Tävlingar förekommer i gammeldans. I Göteborg dansas årligen Nordstadssvängen.

Se även 
Folkdans
Nygammalt - TV-program med stort inslag av folk- och gammeldans.
Svenska Folkdansringen

Källor

Externa länkar 
 Gammaldansarnas Riksförbund (Grf)
Populistpartiet

Populistpartiet (eng. the Populist Party; även kallat the People's Party, jfr populus), en politisk partibildning i USA. Partiet kom fram ur en på 1870-talet framträdande rörelse bland särskilt de västra och södra staternas bönder, som kännetecknades av krav på socialradikal lagstiftning mot trusterna och till de mindre jordbrukarnas förmån. 

Till en början gjorde sig denna rörelse märkbar inom båda de gamla politiska partierna, republikaner och demokrater, men från 1890 höjdes inom farmarföreningarna (såsom National farmers' alliance and industrial union, National farmers' alliance med flera) kravet på organisering av ett självständigt tredje parti. 

Ett sådant kom till stånd i Kansas och fick en hela unionen omfattande organisation 1892. Det då konstituerade Populistpartiet, vars kärna utgjordes av småbrukare och industriarbetare, krävde fri myntning av silver, 8 timmars arbetsdag, progressiv inkomstskatt, jordreform, förstatligande av järnvägar samt av telegraf och telefon, folkomröstningar med mera. 

Partiet samlade vid presidentvalet 1892 över en miljon röster och fick 22 presidentelektorer valda. Det samverkade vid presidentvalen 1896 och 1900 med demokraterna med William Jennings Bryan som gemensam kandidat. Populistpartiet minskade dock snabbt under samarbetet genom att de flesta anhängare istället återvände till de gamla partierna och sökte radikalisera dessas program istället, särskilt i fråga om lagstiftning mot trustväsendets överdrifter.

Se även 
 Populistpartiet (Sverige)

Källor

Litteratur 
 Per Wirtén, Populisterna: en berättelse från folkets århundrade (2000)

Historiska politiska partier i USA
Partier inriktade på penningreform
Politiska partier bildade 1891
Politiska partier upplösta 1908
Golfboll

En golfboll är en boll som används inom golf.

Egenskaper och konstruktion 
Golfbollens storlek och beskaffenhet definieras i golfreglerna. Diametern av en golfboll skall minst vara 42,67 mm, och dess vikt får inte överstiga 45,93 g. Ytan på golfbollen är försedd med cirka 300 till 450 urgröpningar (dimples). Det exakta antalet dimples är inte fastställt. Nästan varje tillverkare använder ett särskilt arrangemang av dimples, vilka är avsedda att optimera projektilbanan. De första golfbollarna hade inga dimples. De var helt enkelt runda och släta. Däremot konstaterades sedan att spåren och fårorna i golfbollarna som uppvisades efter många års användning gynnade dess flykt. Då började fåror graveras in i golfbollarna, vilket gav upphov till dimples.

En golfboll är gjord av ett hårt plastskal (tidigare användes guttaperka) med olika kärnor. Förutom hårda gummikärnor och multikärnor används olika flexibla material alltmer. Beroende på antalet olika skikt benämns bollarna 2-bit, 3-bit, 4-bit (och så vidare). På de flesta golfbollarna skrivs ett nummer ut. Detta tjänar till att särskilja bollen från andra spelares bollar när bollar av samma märke och typ används.

Golfbollen i spel 
Det har blivit vanligt att innan det första teeutslaget säga bollens märke, typ och nummer. När bollen måste bytas ut, bör även motsvarande information om den nya bollen föras vidare till de andra spelarna. Detta förfarande är en etikettsfråga och inte en regelfråga. Viktigare är denna praxis när en boll landar i ruff och måste sökas och identifieras korrekt.

Källor 

Golfutrustning
Bollar
Sjöbopartiet

Sjöbopartiet är ett invandringskritiskt politiskt parti i Sjöbo kommun. Partiet grundades 1991 av Sven-Olle Olsson, sedan denne uteslutits ur Centerpartiet i samband med en folkomröstning om Sjöbos flyktingmottagande 1988. Partiet blev en inspirationskälla för såväl Ny demokrati som Sverigedemokraterna, varav de senare också använde sig av slagordet "Sjöbo visar vägen". Sedan Sverigedemokraterna tog plats i kommunfullmäktige har de dock hamnat i fejd med Sjöbopartiet, vilka betraktas som alltför moderata.

Nuvarande partiordförande är Johan Söderlin. Partiet sitter i kommunfullmäktige i Sjöbo, och ställer även upp i val till Europaparlamentet. Partiet har även ställt upp i lokalvalet i Kristianstads kommun, men avdelningen där har bytt namn till Kristianstadbygdens Framtid. Partiet beslutade att inte ställa upp i valet 2022.

Ordförande
1991 - 2002: Sven-Olle Olsson
2002 - 200?: Bo Nilsson
200? - 2010: Nils-Ingvar Nilsson
2010 - : Johan Söderlin

Valresultat
Sjöbopartiet har uppnått följande resultat i val till kommunfullmäktige i Sjöbo kommun.

Sjöbopartiet har uppnått följande resultat i val till riksdagen.

Källor

Externa länkar
Officiell webbplats

Sjöbo kommun
Lokala politiska partier i Sverige
Westerwikspartiet

Westerwikspartiet (tidigare Kommunpartiet VDM) är ett lokalt politiskt parti registrerat för val i Västerviks kommun.

I början av 1970-talet planerade Västerviks kommun att bygga en större trafikled kallad Strandvägen genom stadskärnan och över Fiskartorget. Detta ledde till protester och Västerviks Demokratiska Miljöparti (VDM) bildades inför 1976 års val. Den lokala valframgången i detta års kommunalval innebar att Fiskartorget bevarades.

År 2000 bytte partiet namn till Kommunpartiet VDM, vilket partiet vill skall utläsas "Västerviks kommun, Demokratin och Männikorna i fokus". Partiet hör inte samman med Miljöpartiet de Gröna.

Den 7 december 2015 bytte partiet namn till Westerwikspartiet.

Valresultat

Externa länkar
Westerwikspartiet

Källor

Lokala politiska partier i Sverige
Västerviks kommun
Alternativet (Jokkmokks kommun)

Alternativet (ALT) var ett lokalt politiskt parti i Jokkmokks kommun. Partiet var representerat i Jokkmokks kommunfullmäktige 1994–2010. Alternativet ställde inte upp i kommunalvalet 2010.

Valresultat

Se även 
 Lista över politiska partier i Sverige

Referenser

Externa länkar 
 Nya lokala partier i Sverige: En studie av möjliga orsaker till partibildningar på lokal nivå åren 1982-2002

Historiska politiska partier i Sverige
Lokala politiska partier i Sverige
Jokkmokks kommun
Ystadspartiet

Ystadspartiet (YP) var ett lokalt politiskt parti som var registrerat för val till kommunfullmäktige i Ystads kommun. Partiet har beskrivits som invandrarkritiskt och att ha sina rötter i Ny demokrati. Ordförande och fullmäktigeledamot 2002 var Kjell Andersson.

Valresultat

Se även 
 Lista över politiska partier i Sverige

Referenser 

Historiska politiska partier i Sverige
Lokala politiska partier i Sverige
Ystads kommun
Finspongspartiet

Finspongspartiet är ett lokalt politiskt parti som har varit registrerat för val i Finspång.

Partiet bildades i februari 1988, med namnet Finspångspartiet (Byalaget), och ställde upp i kommunalvalet i Finspång samma år. I valet 1991 hade partiet antagit det nya namnet, och fick 3 mandat. Valet 1994 fick partiet mandat. I valet 1998 fick partiet ett mandat, men var vågmästare då blocken hade 25 mandat var. Partiet ställde inte upp i valen 2002 eller 2006.

Källor

Valmyndigheten, Val till kommunfullmäktige i Finspång. Läst 2 augusti 2008.

Politiska partier bildade 1988
Lokala politiska partier i Sverige
Finspångs kommun
Linköpingspartiet

Linköpingspartiet (lkp) är ett parti registrerat för val i Linköping. Partiet har ställt upp i valet 1998 och 2002 men har trots ett väljarstöd på över 2 % inte lyckats få mandat.

Valresultat

Externa länkar
Linköpingspartiet

Lokala politiska partier i Sverige
Ljusnarsbergs obundna kommunparti

Ljusnarsbergs obundna Kommunparti (LOK) är ett politiskt parti registrerat för val i Ljusnarsbergs kommun.
I valet 2002 fick LOK 10,2% av rösterna, motsvarande tre mandat. 

I valen 2006 och 2010 hade man ett valtekniskt samarbete med Folkpartiet, i form av en gemensam lista som kallas Kraftsamling för Ljusnarsberg.

Källor

Externa länkar
Kraftsamling för Ljusnarsberg

Lokala politiska partier i Sverige
Ljusnarsbergs kommun
Höglandsmangab

Höglandsmangab (Rungwecebus kipunji) är en primat som lever i skogarna i Tanzanias högland. Den upptäcktes av två olika forskarlag oberoende av varandra i december 2003 och juli 2004. Det är den första afrikanska aparten som upptäckts sedan 1984.

Kännetecken 

Kroppslängden ligger uppskattningsvis mellan 85 och 90 centimeter. Därtill kommer en nästan lika lång svans. Vikten ligger mellan 8 och 16 kilogram. Pälsen har jämförelsevis långa hår av gråbrun eller rödaktig färg. Pälsens längd är en anpassning till det kalla klimatet i utbredningsområdet. Underarmarna är mörkare, händer och fötter svart och buken samt bakre delen av svansen vit. Apans svarta ansikte täcks delvis av långa hår vid kinderna och vid pannan.

Utbredning och habitat 

Höglandsmangab är känd från två olika områden. Den hittades kring berget Mount Rungwe i sydvästra Tanzania och i Udzungwabergens nationalpark som ligger 350 km längre österut i centrala Tanzania. Habitatet utgörs av skogstäckta bergsregioner mellan 1 300 och 2 450 meter över havet.

Levnadssätt 

Det är nästan ingenting känt om artens beteende. De lever i träd och bildar flockar av ungefär 30 till 35 individer. Kännetecknande är deras läte som påminner om en blandning mellan skälla och tuta. Som hos flera närbesläktade arter förstoras honans genitalregion när hon är parningsberedd.

Livslängd 
Uppgifterna om livslängd är ännu så länge högst osäkra. Arten jämförs med babianer och gelador och tros nå en ålder av 20 – 45 år.

Hot 

Arten är särskilt starkt hotad på grund av skogsröjning och gruvdrift i levnadsområdet. Den västra regionen är bara 70 km² stor och den östra 3 km². Hela populationen uppskattas med 500 individer. Den består av 16 flockar kring Mount Rungwe och 3 flockar i Udzungwa Mountains. IUCN listar arten som akut hotad (critically endangered).

Systematik 

Vid upptäckten listades höglandsmangab i släktet Lophocebus. Nyare undersökningar utförd av T. Davenport visade däremot att apan bör listas i ett eget släkte Rungwecebus och att den är närmare släkt med babianer (Papio). Släktnamnet syftar på fyndorten av artens holotyp vid Mount Rungwe.

Referenser 

Markattartade apor
Däggdjur i etiopiska regionen
Välfärdspartiet

Medborgarpartiet är ett politiskt parti som sedan valet 2010 är representerat i kommunfullmäktige i Vänersborg, ursprungligen under namnet Välfärdspartiet (VfP).

Partiet bildades hösten 2005 av en grupp människor med bakgrund i Sjukvårdspartiet - Västra Götaland. Till partiledare valdes polisen Morgan Larsson.

Viktiga frågor för partiet är välfärd, barnomsorg, skola, samlingsplatser och verksamheter för ungdomar, arbete, sjukvård, pensioner, äldreboenden, trygghet på gator och torg, miljö och djurrättsfrågor.

Valet 2006 

Partiet ställde 2006 upp i valet till regionfullmäktige och till kommunfullmäktige i Bengtsfors och Vänersborgs kommuner. I landstingsvalet 2006 i Västra Götalands län fick VfP totalt 1 992 röster (0,22 %) och blev utan representation i regionfullmäktige..

I kommunvalet i Vänersborg fick VfP 2,19 % (495 röster) och misslyckades med att ta sig in i kommunfullmäktige.

I Bengtsfors erövrade partiet 2,48% av rösterna (151 stycken) och ett mandat i kommunfullmäktige.
Efter valet tog först en borgerlig allians makten i Bengtsfors , men så småningom kom VfP att göra upp med Centerpartiet, Socialdemokraterna och Folkpartiet om att gemensamt styra kommunen under namnet "Samverkan Bengtsfors". Samarbetet sprack i april 2009 då Välfärdspartiet lämnade Samverkan Bengtsfors sedan övriga samverkanspartier röstat för en nedläggning av skolorna i Billingsfors och Skåpafors..

Vårdbiträdet Kerstin Larsson var den som toppat valsedeln och också fått flest kryss i valet. Men hon kom senare att, av personliga skäl, avsäga sig sitt uppdrag som fullmäktigeledamot. Sedan de följande fyra namnen på listan också frånsade sig uppdraget kom sjättenamnet Marianne Frid från Dals Långed, 2008 att ta hennes plats i kommunfullmäktige. .

Sedan Frid flyttat från kommunen och alla övriga på den tolv namn långa valsedeln , avsagt sig uppdraget kom partiets plats i kommunfullmäktige så småningom att stå tom.

Valet 2010 

I valet 2010 ställde partiet enbart upp i kommunvalet i Vänersborg men fick ändå viss uppmärksamhet i riksmedia sedan Lars Ohly under politikerveckan i Almedalen lanserat Vänsterpartiet under namnet "Välfärdspartiet", något som fick VfP:s partiledare Morgan Larsson att reagera starkt .

VfP krävde att S Anders Larsson omedelbart skulle avsättas som näringslivschef i Vänersborg
, med hänvisning till hur denne hanterat bygget av Arena Vänersborg.

VfP fick denna gång 5,11 % (1203 röster)  och två mandat i kommunfullmäktige , som tillföll Åsa-Katarina Liewendahl (vald i västra valkretsen) och Morgan Larsson (personvald i östra valkretsen).

Genom valteknisk samverkan med Miljöpartiet och Vänsterpartiet blev partiet representerat i de flesta tunga nämnder och styrelser i kommunen, bland annat i kommunstyrelsen där Morgan Larsson var ersättare.

Källor

Externa länkar 
Officiell webbplats

Lokala politiska partier i Sverige
Sexuell och reproduktiv hälsa

Sexuell och reproduktiv hälsa (SRH) är ett fackuttryck för hälso- och friskvård kopplad till människans sexualitet och fortplantning. Begreppskomplexet hör samman med graviditet och förlossning, liksom med människans sexuella hälsa och välbefinnande i övrigt.

Delar 
Det här begreppskomplexet har flera olika delar.

 Sexuell hälsa – ett (enligt WHO) fysiskt, känslomässigt, mentalt och socialt välbefinnande, i relation till individens sexualitet. Här ingår förmågan att kunna njuta av säkert sex, liksom frihet från tvång, diskriminering och våld.

 Reproduktiv hälsa – ett fysiskt, psykiskt och socialt välbefinnande. Här ingår individens frihet av besluta om att skaffa barn eller ej.

Ovanstående önskvärda tillstånd förutsätter att individen har tillgång till information om sexualitet, kan skaffa preventivmedel, få stöd vid amning, råd och vård omkring könssjukdomar, mödrahälsovård och både förebyggande och behandling av ofruktsamhet. Dessutom förutsätts säkra aborter, i länder där dessa är lagliga.

Relation till rättigheter 

SRH är en del av det vidare begreppet Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Det centrala i dessa rättigheter är individens rätt att styra över sin egen sexualitet, val av partner och huruvida personen vill ha barn eller ej. Definitionen fastlades i samband med 1994 års FN-organiserade befolkningskonferens i Kairo, liksom vid kvinnokonferensen i Peking året därpå. Enligt svenska Folkhälsomyndigheten är SRHR en viktig del av folkhälsan.
 Reproduktiva rättigheter – del av de erkända mänskliga rättigheterna. Här finns rätten att erhålla den högsta möjliga sexuella och reproduktiva hälsan, liksom en rätt att besluta över antalet barn individen ska få. Dessutom inkluderas rätten att kunna få vård, rådgivning och upplysning för att kunna fatta beslut i de här frågorna. De enskilda staterna har ansvar att arbeta för jämställdhet, liksom att tillförsäkra att också ungdomar får tillgång till sexualupplysning, rådgivning och vård.

Sexuella rättigheter finns inte definierade på mellanstatlig nivå. I många länder används dock en handlingsplan som beslutades om vid 1996 års kvinnokonferens. Där finns individens rätt att bestämma över sin egen sexualitet och friheten från våld, tvång och diskriminering. Mänskliga rättigheter relaterade till sexuell läggning och könsidentitet definieras via Yogyakartaprinciperna och deklarationen om sexuella rättigheter hos IPPF (International Planned Parenthood Federation).

Övrigt 
Förbättrad mödravård och minskad mödradödlighet är ett av millenniemålen.

Se även
Reproduktionsmedicin

Referenser

Externa länkar
 EU:s hälsoportal - Sex

Människans fortplantning
Sexuell hälsa
Regionval i Sverige

Regionval (före 2020 Landstingsval) är i Sverige de allmänna val av ledamöter och ersättare till regionfullmäktige i en region, som hålls på regional nivå. Regionfullmäktige får därigenom uppdraget att välja en regionstyrelse. Dessa val hålls i samband med kommunalval och riksdagsval i september vart fjärde år. Valet går till så att väljaren lägger sin röst på en person i en valurna.

Utformandet och genomförandet av regionvalen regleras i lagen genom vallagen. Rösträttens och valbarhetens regler är nästan likadana som kommunalvalen. Man måste ha ersättare. Varje ersättare är personlig för ledamöterna och tar upp ledamotens post om denne skulle avgå under mandatperioden. Vid val till regionfullmäktige är regionen en enda valkrets, om inte fullmäktige beslutar att dela in regionen i två eller flera valkretsar.

Historia 

Innan riksdagsvalet i Sverige 1970 påverkade landstingsvalen sammansättningen i riksdagen. Detta eftersom ledamöterna i landstingen utsåg deltagarna i första kammaren. Förr hette landstingsfullmäktige enbart landsting, medan det som fram till 2019 kallades landsting gick under namnet landstingskommun.

Regionfullmäktige 

Regionfullmäktige är det högsta beslutande organet i landstinget. Organet består av olika många ledamöter. Antalet varierar beroende på hur många invånare regionen har. Mindre än 140 000 invånare i regionen ger 31 regionfullmäktigeledamöter medan större regioner som Region Stockholm har 149 ledamöter. Fullmäktige leds av ett presidium som har en ordförande samt olika stort antal vice ordföranden. Dessa utser tillsammans regionstyrelsens ledamöter samt ledamöter till andra fullmäktigeberedningar och nämnder. Hur organet arbetar är bestämt i kommunallagen.

Skillnader mellan valen 

Valdeltagandet är generellt sett, både före och efter införandet av en gemensam valdag, lika eller nästan lika högt som deltagandet vid riksdagsvalen. Regionvalen tenderar fokusera mindre på parti och mer på regionfrågor. Frågorna till regionen är inte av lika stort intresse i olika massmedier. Väljarna har ofta mindre kunskap om de frågor som skiljer partierna åt i regionvalen än både kommunal- och riksdagsvalen. Regionvalens röstsplittring är mindre än den röstsplittring som är i kommunalvalen.

Se även 
 Kommunalval i Sverige
 Riksdagsval i Sverige
 Region (landsting)

Referenser

Externa länkar 
 Valstatistik SCB
 Valmyndigheten

Sveriges landsting
Sveriges regioner
Nils-Ingvar Nilsson

Nils-Ingvar Nilsson, född 1942, är en lantbrukare och kommunalpolitiker från Vanstad i Sjöbo kommun. Nilsson var tidigare partiordförande i Sjöbopartiet.

Källor

Svenska partiledare
Svenska kommunalpolitiker
Personer inom svensk nationalism
Födda 1942
Levande personer
Män
Louis Pierre Vieillot

Louis Pierre Vieillot, född 10 maj 1748 i Yvetot, Normandie, död 24 augusti 1830 i Sotteville-lès-Rouen, var en fransk ornitolog.

Vieillot var en av de första ornitologer som studerade fjäderdräktsförändringar och även en av de första som studerade inte bara skinn utan även levande fåglar. Han var den förste att beskriva ett stort antal fågelarter, i första hand sådana han stötte på under sin tid i Västindien och Nordamerika.

Vieillot arbetade på nuvarande Haiti, men tvingades fly till USA under franska revolutionen. Han återvände till Frankrike, där han skrev Histoire naturelle et générale des colibris, oiseaux-mouches, jacamars et promerops (1802) med Jean Baptiste Audebert och Ornithologie française (1823–1830). Han lämnade också bidrag till Nouveau Dictionaire d'Histoire Naturelle (1803–1819).  

Hans verkliga dödsdatum, och år, har länge varit okända. I de flesta äldre källor anges "1831" (vilket var det år hans dödsruna publicerades).

Källor

Noter 

Franska ornitologer
Zoologer under 1700-talet
Zoologer under 1800-talet
Franska forskare under 1700-talet
Franska forskare under 1800-talet
Födda 1748
Avlidna 1830
Män
Folkkampanjen för sjukvården

Folkkampanjen för sjukvården (fks) är ett regionalt och lokalt politiskt parti som är registrerat för val till landstingsfullmäktige i Dalarnas län och kommunfullmäktige i Ludvika kommun. Partiet fanns även representerat i Ludvika kommunfullmäktige efter valet 2006 med ett mandat. Ken Swedenborg är partiledare.

Valresultat i kommunval

Se även
 Lista över politiska partier i Sverige

Källor

Externa länkar
 Folkkampen för sjukvården
 Valresultat i val till Ludvika kommunfullmäktige 2006

Regionala politiska partier i Sverige
Lokala politiska partier i Sverige
Sjukvårdspartier i Sverige
Dalarnas län
Ludvika kommun
Dalarnas Sjukvårdsparti

Dalarnas Sjukvårdsparti (DSP) är ett regionalt politiskt parti i Region Dalarna. Partiet har varit representerat i regionfullmäktige (tidigare landstingsfullmäktige) sedan valet 2006.

Efter valet 2018 var Dalarnas Sjukvårdsparti med och styrde i regionen tillsammans med Moderaterna, Kristdemokraterna, Liberalerna, Centerpartiet och Miljöpartiet - i en allians benämnd "Dalasamverkan".

Partiet fortsatte ingå i styret efter valet 2022, fast då i en ny koalition tillsammans med Socialdemokraterna, Centerpartiet och Kristdemokraterna.

Lisbeth Mörk-Amnelius är regionråd för partiet.

Valresultat

Referenser

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Sjukvårdspartier i Sverige
Regionala politiska partier i Sverige
Dalarnas län