kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lovikka

Lovikka () är en småort vid Torne älv i Junosuando distrikt (Junosuando socken) i Pajala kommun, Norrbotten. Länsväg 395 passerar orten.

Byn är mest känd för tillverkningen av Lovikkavanten.

Historia
Byn grundades 1638 eller 1639 av Nils Ludvigsson Lodvijk från Kainuunkylä, vars far Ludvig Joensson (Olkkuri) var husbonde på Lovikka gård i Kainuunkylä; byn fick sitt namn efter grundarens hemgård. I Finland vid 1500-talets slut skrevs Ludvig bland annat Louika och Lodvika.

Befolkningsutveckling

Näringsliv
Förr arbetade många i skogen, men numera arbetspendlar de flesta till andra orter eller arbetar i något av byns industriföretag som tillverkar Lovikkavantar, stugor eller möbler. Det finns verksamhet inom fisketurism under uppbyggnad.

Personer från orten
Maria Erika Olofsdotter Kruukka (postumt kallad Aittamaa) var en svensk hemslöjdare, som bodde i Lovikka och var den som 1892 utvecklade den så kallade Lovikkavanten.

Från Lovikka kom en av Korpelarörelsens ledare, Arthur Niemi.

Anders Vanhainen, svensk kärlkirurg och professor i kärlkirurgi vid Uppsala Universitet.

Noter

Externa länkar 
 

Orter i Pajala kommun
Småorter i Sverige
88-öresrevyn

88-öresrevyn är en revy av Hasseåtage, även känd som duons minsta revy. Den bestod bara av duon själv och pianisten Gunnar Svensson och spelades på restaurangen Skeppet i Värtahamnen i Stockholm från april 1970 och året ut och sedan på turné från januari 1971. Scenen var placerad mellan en del av restaurangen som var dyrare med à la carte-meny och en enklare del med barmeny. Detta avspeglade sig också i huvudpersonernas kläder med Tage Danielsson i smoking och Hans Alfredson i enklare kavaj.

Revyn innehöll flera nummer som blivit klassiska, som dialogen "På jobbet" (Roger Mooooooore), Danielssons "Elektricitetsvisan" och sångerna "Blå Stetsonhatt" och "Öl". Före revyn serverades mat och efteråt blev det dans, där Alfredson och Danielsson bjöd upp damerna. Revyn regisserades av Gösta Ekman.

Namnet "88-öres" kommer från en billighetsbasar i Tage Danielssons grannstad, Norrköping. Anledningen till att man var på restaurang Skeppet, och med skelettbesättning, var rent ekonomisk. Efter dunderfiaskot med Spader, Madame! var Svenska Ord konkursmässigt, och ekonomin tillät inga extravaganser. Därav följde revyns sparsmakade stil med de bägge komikerna och endast Gunnar Svensson vid pianot. Denne fick också betalt per kväll och var inte kontraktsbunden.

Referenser

Externa länkar 
 

1970 i Sverige
Teateråret 1970
Kultur i Stockholm
Svenska revyer
AB Svenska Ord
Musikåret 1970
Europé (kattras)

Europé, före 1981 europeiskt korthår, är en medelstor kattras. I Sverige kunde man från 1940-talet registrera sådana katter som svensk huskatt.

Utseende 
Den är proportionerligt byggt, ganska muskulös med medellånga ben och svans. De som avlar på europén strävar efter en få fram en katt som ser ut som den "perfekta" korthåriga bondkatten såg ut under 1940- och 1950-talen. Många tycker därför att europén ser ut som en "riktig" katt och blir därför också en katt som för ett otränat öga ofta är svår att särskilja från en huskatt. Europén är godkänd i de flesta färger och mönster som förekommer på den traditionella huskatten, dock inte färger som choklad, lila, kanel eller siamesmaskat. Man brukar heller inte avla på européer som är mönstrade (tabby, tigré eller spotted) eller silverfärgade i kombination med vitt då dessa färgkombinationer inte är tillåtna inom SVERAK.

Temperament 
Europén är en alert, småbusig men godmodig kattras och brukar ofta beskrivas som lättanpassad, trofast, trygg och vänlig. En katt med ett "lagom" temperament, som trivs bra i sällskap med människor och andra katter.

Historia 
Europén har utvecklats naturligt i norra Europa. Ursprunget är inte helt känt, men man tror att tamkatten kom till Skandinavien under de första århundradena e.Kr. Europén kommer ifrån den ursprungliga svenska huskattstammen. Än idag kan det ibland vara svårt att skilja en renrasig europé från en huskatt, eftersom huskatter ofta har mycket av den gamla kattstammen i sig. En Europé har dock alltid stamtavla och är resultatet av en kontrollerad avel. Förr hade Europé och dess brittiska motsvarighet brittiskt korthår samma rasstandard inom FIFe och SVERAK. Sedan 80-talet bedöms de dock var för sig, och utseendet skiljer sig idag mycket åt mellan raserna.

Referenser

Externa länkar 

 Européringen

Kattraser från Europa
Svea Hund på Göta Lejon

Svea Hund på Göta Lejon, känd som Svea Hund, var Hasse och Tages både musikaliskt och sceniskt mest storslagna produktion. Den visades på Göta Lejon i Stockholm 1976 och innehöll sex utförda tablåer.

Sex tablåer
Den första av tablåerna var det spexartade versdramat "Den vita sporten eller Mäster Olof" där Tommy Körberg spelade Tage Erlander, Tage Danielsson föreställde Gustaf V, Hans Alfredson gjorde en doktor Frankenstein med många drag av Adolf Hitler, Gösta Ekman agerade Olof Palme, Lena Nyman gestaltade Carl XVI Gustaf och Monica Zetterlund framställde sig själv. 

De övriga fem tablåerna var kortoperan "Rosornas krig" (med musik av H.C. Lumbye), lokalrevyn "På Söders höjder", de två dramatiska styckena "Stoppa prissarna" och "Mordet på Örebroexpressen" samt en jamsession-final, där sångerna "Inte mod" (svensk text till Glenn Millers In the Mood) och "Var blev ni av, ljuva drömmar" (skriven av Tage Danielsson) ingick.

Medverkande
AB Svenska Ords kärntrupp Hasse Alfredson, Tage Danielsson, Gösta Ekman, Monica Zetterlund och Lena Nyman kompletterades av Tommy Körberg, sånggruppen EBBA (Lena Ericsson, Lars och Kerstin Bagge, Bo Andersson) och Gunnar Svenssons storband.

Limerickar
Istället för Lindemännen så skrev Alfredson en limerick för varje föreställning. De publicerades sedan i bokform.

Referenser

Externa länkar 
 

AB Svenska Ord
Svenska revyer
Teateråret 1976
Verk 1976
1976 i Sverige
Under dubbelgöken

Under dubbelgöken var Hasseåtages kortaste revy. Den pågick en timme vid lunch på Berns i Stockholm 1979–80. Namnet är en referens till marschen Under dubbelörnen.

Revyn var ovanligt partipolitiskt engagerad. Tage Danielsson lanserade sin mest kända monolog "Om sannolikhet" och Hasse Alfredson kommenterade partiledares bristande kunskaper om både mjölkpriser och kärnkraftens farlighet: "Det var det jävligaste. Det hade jag ingen aaaning om". Bägge nummer ska ses mot bakgrund av debatterna och folkomröstningen om kärnkraft som hölls i mars 1980. Revyn åstadkom inte seger för nejlinjen, vilket bägge hade kämpat för, men gav som bestående resultat att folkhumorn accepterade som ett faktum att Ingvar Carlsson "ser ut som en fot i ansiktet".

Revyn hade premiär den 17 oktober 1979.

Revynummer (urval)
Monologen Om sannolikhet med Tage Danielsson
Monologen 2:15 för en liter mjölk! med Hasse Alfredson
Robert Lind i Kramfors med Tage Danielsson och Hasse Alfredson
Sången En glad amatör med Tage Danielsson
Sången Fläska på med musik
Sången Vi håller om varandra

Lindeman-monologer
Fotbollstränare Bob Lindeman
Lindansare Raymond Lindeman
Punkrockare Trindeman Lindeman
Geolog Sten Lindeman
Fiskare Braxen Lindeman
Stugägare Kenneth Lindeman
Tefatsexpert Ufo Lindeman
Elev Nisse Lindeman
Parkföreståndare Gotthard Lindeman
Säsongsarbetare Lucifer Lindeman
Tjuven Bildsköne Lindeman
Kennelägare Kenne Lindeman
Droskägare Ivar Lindeman
Storslalomåkare Jean Claude Lindeman
Åsiktskonstnär Evald Lindeman
Spansk greve, Don José Lindeman
Hyresgäst E Lindeman
Dansk Balettmästare,Hans Christian Lindeman 
Doktor Sigmund Lindeman
Drevkarl Hagbert Lindeman
Sedelföreståndare KosingLindeman
Influensaforskare Virus Lindeman
Tidsstudieman Urban Lindeman
Färjskeppare Karon Lindeman
Fiskare Siksten Lindeman
Julbordsexpert Baltzar Lindeman
Korvhandlare Gustav Adolf Lindeman
Spårvagnspassagerare Enok Emil Lindeman

Referenser

Externa länkar 

Svenska revyer
AB Svenska Ord
Lovikkavante

Lovikkavante är en typ av stickad tumvante i ull som skapades år 1892 av Erika Aittamaa i byn Lovikka. 

Lovikkavanten stickas av hoptvinnat förgarn som sedan tvättas och ruggas med en ullkarda. Lovikkavanten har en dubbel krage och de flesta även en mönsterbård vid handleden ofta med olikfärgade kryss och en flätad snodd med tofs. Kragningen, bården och tofsen är dekorativa men kommer ur funktioner som möjlighet att vika ner kragen för att göra vanten längre. Bården kan fungera som en mudd som snörper ihop vantarna så att det inte kommer in snö i dem och tofsen för att knyta ihop vantarna och lättare hänga upp dem vid torkning.

Historia 
Erika Aittamaas man arbetade i skogen och familjen var fattig med många barn. För att tjäna pengar brukade Erika Aittamaa sticka för försäljning. En gång då hon skulle sticka ett par extra tjocka vantar 1892 gjorde hon ett misstag; vantarna blev så tjocka och stela att beställaren inte ville ha dem. Erika tvättade och borstade vantarna med en ullkarda så att de blev skönare, och lovikkavanten blev till.

Efterfrågan på Erikas vantar blev så stor att hon fick lära ut hur de gjordes till andra som ville lära sig och att sticka lovikkavantarna fick en stor betydelse som inkomstkälla för kvinnor i Tornedalen, speciellt under 1930-talet.

Hon avled vid 86 års ålder 1952. 1961 registrerades lovikkavantar som varumärke. År 1994–2007 förekom maskinell vantproduktion på orten av Lovikkavanten AB.

Källor

Externa länkar 

 Artikel om Erika Aittamaa i Land.se

Handbeklädnader
Stickade plagg
Svenska innovationer
Tornedalen
Pajala kommun
Erika Aittamaa

Maria Erika ”Riiga” Olofsdotter Aittamaa, född Kruukka 22 februari 1866 i Junosuando i Pajala församling i Norrbottens län, död 15 december 1952 i Junosuando församling, var en svensk hemslöjdare och innovatör. Hon bodde i Lovikka och var den som 1892 utvecklade Lovikkavanten.

Aittamaa var en del av den meänkielitalande tornedalska befolkningen i norra Sverige. Hennes man August Aittamaa arbetade i skogen och familjen var fattig med många barn. För att tjäna pengar brukade Erika Aittamaa sticka för försäljning. En gång då hon skulle sticka ett par extra tjocka vantar gjorde hon ett misstag; vantarna blev så tjocka och stela att beställaren inte ville ha dem. Erika tvättade och borstade vantarna med en ullkarda så att de blev skönare, och lovikkavanten blev till. Detta ska ha skett år 1892. 

Efterfrågan på Erikas vantar blev så stor att hon fick lära andra hur de gjordes. Att sticka lovikkavantarna fick en stor betydelse som inkomstkälla för kvinnor i Tornedalen, särskilt under 1930-talet.  Aittamaa lade till ett färgat mönster på handskarna på begäran av samiska kunder. Hon omnämndes i folkräkningen 1930 med titeln "vantfabrikör".

Källor

Externa länkar
 Erika Aittamaa Svenska Entreprenörer
 Erika Aittamaa - Tekniska museet
 Tornebygd - film från 1943 med inslag om bland annat Erika Aittamaa
 
 

Personer från Pajala socken
Svenska innovatörer
Födda 1866
Avlidna 1952
Kvinnor
Svenska uppfinnare under 1800-talet
Lista över kattraser

Detta är en lista över godkända kattraser inom WCC (World Cat Congress), en paraplyorganisation för de 10 olika internationella kattorganisationerna som finns i världen.

De är:

 FIFe (huvudsäte i Luxemburg) vars medlem i Sverige är SVERAK med 42 klubbar och ca 7000 medlemmar.
 CFA (huvudsäte i USA) har ingen lokal organisation i Sverige.
 TICA (huvudsäte i USA) har ingen lokal organisation i Sverige.
 ACF (huvudsäte i Australien) organiserar klubbar i Australien.
 CCC of A (huvudsäte i Australien) organiserar klubbar i Australien.
 GCCF (huvudsäte i England) organiserar klubbar i Storbritannien.
 NCZF (huvudsäte i Nya Zeeland) organiserar klubbar i Nya Zeeland.
 SACC (huvudsäte i Sydafrika) organiserar klubbar i Sydafrika.
 WCF (huvudsäte i Tyskland) har 2 föreningar i Sverige som organiserar ca 100 medlemmar.

Godkända kattraser 
Samtliga godkända kattraser i bokstavsordning. Efter kattrasen redovisas hårlag samt vilket/vilka förbund som godkänt rasen och därmed har en framtagen rasstandard.

Se även 
  EMS = Easy Mind System

Källor 
 World Cat Congress huvudsida Standard
 FIFes rasstandard Standard
 World Cat Federations huvudsida medlem av WCC Standard

 
Kattraser
Katter
Hålligång

Hålligång var en revy i två akter, skriven av Hans Alfredson och Tage Danielsson, tillsammans kallade Hasse och Tage. Revyn hade premiär på restaurangen Berns salonger i Stockholm den 4 mars 1963, i samband med att Berns firade sitt 100-årsjubileum..

Medverkade gjorde bland andra  Lasse O'Månsson, Monica Zetterlund, Toots Thielemans, Lissi Alandh och Gunnar Svenssons orkester. Revyn innehöll bland annat sketchen Notan (med sin slutpoäng "Det är din krona, det står Gustaf på den"). Lasse O'Månsson och  Lissi Alandh uppförde sketchen I affären, där en blyg kund försökte köpa kondomer. Tage Danielsson framförde Kärlek har ändrat karaktär och Toots Thielemans framförde sin melodi Bluesette. Monica Zetterlund sjöng Sälj inget brännvin till pappa. Hasse Alfredson anspelade på inledningen till August Strindbergs Röda rummet i numret Strindberg slår till igen

Dekoren var gjord av Lars Jonsson och glaskonstnären Erik Höglund vid Boda glasbruk. Monica Zetterlund ersattes under två kvällar av Cilla Ingvar. Orsaken var att hon då representerade Sverige i Melodifestivalen som avgjordes i London.

Under september 1963, med premiär den 6 september, spelades uppsättningen på Lorensbergs Cirkus i Göteborg, då kompletterad med några nummer från revyn Konstgjorda Pompe. Då ersattes Toots Thielemans av Sonya Hedenbratt. Dessutom framfördes en specialföreställning på Johanneshovs isstadion i Stockholm på Barnens dag, den 6 november 1963.

Revyn spelades inte in för TV, men några nummer framfördes i TV-programmet Svenska nöjen år 1967. En EP- och en LP-skiva med material från revyn gavs ut i november 1963.

Referenser 

Svenska revyer
AB Svenska Ord
Teateråret 1963
Verk 1963
1963 i Sverige
Manx (kattras)

Manx är en kattras som oftast saknar svans. I vissa fall kan de ha svans och brukar delas in i olika kategorier beroende på svanslängd: "Rumpy," "Rumpy-riser," "Stumpy" och "Longy." Manx-katter har längre bakben än andra katter, vilket gör att de ser ut som skuttande kaniner när de springer, särskilt när de är kattungar.

Temperament 
Katter av rasen Manx brukar gilla vatten, har lätt för att lära sig att gå i koppel, och är väldigt intelligenta. Rasen brukar sägas ha ett hundliknande beteende. Den kan även vara mycket ljudkänslig.

Historia 
Manxkatten kommer ursprungligen från ön Isle of Man i Irländska sjön. Förr i tiden gick spekulationer om att rasen uppstod genom att en katt hade parat sig med en kanin, men så är inte fallet. Svanslösheten är en dominant gen som har uppstått genom mutation och sedan spridit sig bland kattpopulationen på ön. Manx finns numera även i en semilånghårig variant, Cymric.

Externa länkar 

 Manx Breed FAQ

Kattraser från Europa
Husdjursraser från Isle of Man
Demokraterna 66

Demokraterna 66 (nederländska Democraten 66, förkortat D66) är ett socialliberalt politiskt parti i Nederländerna.

Partiet bildades 1966, i protest mot de statiska politiska strukturerna i Nederländerna. Partiet har genom sin profil som pragmatiskt mittenparti ingått i åtskilliga nederländska regeringar. D66 har suttit i regeringsställning sedan 2017 i premiärminister Mark Ruttes koalition.

D66 är medlem av Alliansen av liberaler och demokrater i Europa (ALDE) och Liberala Internationalen.

Referenser 

Politiska partier i Nederländerna
Liberala partier i Nederländerna
Politiska partier bildade 1966
Socialliberala partier
Grön vänster

Grön vänster, nederländska GroenLinks (före 1992 stavat "Groen Links" särskrivet) är ett politiskt parti i Nederländerna som företräder gröna, socialistiska och feministiska idéer. Partiet bildades den 1 mars 1989 genom en sammanslagning av Radikala politiska partiet, Pacifistiska socialistpartiet, Nederländernas kommunistiska parti och Evangeliska folkpartiet.

Grön vänster hade 2008 fyra ledamöter i den första kammaren i Nederländernas parlament, sju i andra kammaren och två mandat i Europaparlamentet. I Europaparlamentet tillhör partiet Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen. Gruppledare var vid parlamentsvalet i 2010 Femke Halsema, men i slutet av 2010 blev Jolande Sap det.

Politiska partier i Nederländerna
Gröna partier
Socialistiska partier i Europa
Feministiska partier
Politiska partier bildade 1989
Gnagarforum

Gnagarforum är en webbsida, startad av Anders Nettelbladt 1999 under namnet AIKFotboll.just.nu, för nyheter om AIK:s fotbollsverksamhet. Det ingår sedan februari 2001 i supporterportalen SvenskaFans.com som startades av Anders Nettelbladt år 2000. Forumet har alltid hetat Gnagarforum, men i och med att sidan gick upp i SvenskaFans.com bytte även nyhetsdelen namn från AIKFotboll.just.nu till Gnagarforum.

Claes Sahlström byggde det nuvarande forumet som efter några veckors tester lanserades den 13 september 1999. Forumet har sedan den 14 september 1999 laddats över 36 miljoner gånger. Claes Sahlström administrerar fortfarande forumet.

Enligt ett meddelande från redaktionen daterat den 25 oktober 2004 kommer man inte att minska på aktiviteten, utan snarare öka, på nyhetssidan på grund av AIK:s degradering från Allsvenskan till Superettan

Från hösten 2008 klev Anders Nettelbladt av som redaktör för Gnagarforum efter nästan tio år vid rodret. Ny redaktör blev Alexander Strigén som började på redaktionen augusti 2008. 

Alexander Strigén lämnade över posten till Christopher Kviborg efter säsongen 2009. Sommaren 2010 fick Kviborg jobb hos Canal+ och lämnade således över till Kettil Henriksson som drev redaktionen fram tills årsskiftet 2011-12, då Christoffer Bodin tog vid. Christoffer Bodin fick senare anställning hos AIK Hockey och därför tog Johan Westin och Simon Lublin över ansvaret.

Redaktionen
Joakim Hall (Redaktör)
Axel Franzén
Jesper Åström
Sader Daher
Oscar Idemark 
A

Redaktörer genom tiderna
Anders Nettelbladt (1999-2008)
Alexander Strigén (2008-2009)
Christopher Kviborg (2009-2010)
Kettil Henriksson (2010-12)
Christoffer Bodin (2012-2012)
Johan Westin (2012-2014)
Simon Lublin (2012-2014)
 Joakim Hall (2014-)

Gnagarforums Fan-tv reportrar genom tiderna
Igor M Hedman
Johan Wibäck
Christopher Kviborg
David Fjäll
Jesper Hofmann
Oscar Lindgren
Edvard Godin
Oscar Idemark
Johan Westin
Simon Lublin

Källor

Externa länkar
Gnagarforum
Redaktionen

AIK
Svenska webbplatser
Portal: Internet i Sverige
Folksuveränitetsprincipen

Folksuveränitetsprincipen, från franskans Souveraineté Populaire, är en princip om att all offentlig makt ska utgå från en folkvald församling. Folksuveränitetsprincipen är ett fundament för demokratibegreppet. 

Enligt Rousseau, som myntade begreppet, innebär principen att den offentliga makten ska utgå från vad han kallar "den allmänna viljan", alltså den samlade viljan av alla medborgare i en stat. Denna princip sätts ibland som motpol till och ibland som komplement till maktdelningsprincipen vilket innebär att makten skall fördelas på olika maktcentra för att minska korruptionsrisken. 

I de nordiska länderna har folksuveränitetsprincipen fått stort genomslag vilket bland annat visas i den svenska regeringsformens första kapitel första paragraf: ”All offentlig makt i Sverige utgår från folket”. Folksuveränitetsprincipen ger parlamentet total makt över både de verkställande och dömande myndigheterna (regeringen och domstolarna) och inte som i länder med maktdelning där dessa är fristående maktcentra utan underkastelse till parlamentet.

Källor 

Statsvetenskap
Rättsprinciper
Damoffer

Damoffer kallas sådana drag i schack som leder till att spelaren kommer att förlora sin egen dam (också kallad drottning). Eftersom detta är den mest kraftfulla och näst mest värdefulla spelpjäsen, görs damoffer normalt sett enbart i spelets slutskede, endera för att rädda den egna kungen eller för att ställa den andra spelaren schackmatt.

Den dramatik som omgärdar schackdraget damoffer har lett till att ordet används även om snarlika situationer utanför det rutiga spelbrädet, till exempel som romantitel (av Christian Aage, pseudonym för Kjell E. Genberg, 2000) eller som tidningsrubrik när ett politiskt parti för att behålla makten låter en kontroversiell kvinnlig talesman avgå.
Ett välkänt exempel på damoffer är Légals matt

Schacktaktiker
Substansmängd

Substansmängd (tidigare kallad ämnesmängd) är en grundstorhet, som anger ett antal av mer eller mindre reella partiklar eller kroppar, till exempel molekyler, elektroner, fotoner eller enhetsceller i en kristall (se kristallstruktur). Som symbol för substansmängd används vanligen n med enheten mol.

En mol definieras som den mängd (det antal) atomer i 12 gram av kol-12 (kolisotopen 12C). Detta antal kallas för Avogadros konstant, normalt betecknad NA (eller ibland L). Rekommenderat värde (2006) för Avogadros konstant är

Genom att använda substansmängder fick kemisterna ett enkelt system att handskas med stora tal. Dock kvarstår problemen med de låga värden som atomernas och molekylernas vikt (massa) har. För att på motsvarande sätt lösa detta problem införde man den universella massenheten u med värdet

Denna enhet motsvarar en tolftedel av kol-12, det vill säga 1 u = m(12C) / 12. Därför har en atom av isotopen kol-12 exakt massan 12 u. Just massan för respektive ämne, som undersöks, kallas för molmassa M. Förhållandet mellan dessa tre är

Amadeo Avogadro formulerade 1811 sin berömda lag "att alla gaser innehåller samma mängd molekyler om de har lika tryck, volym och temperatur". Därför brukar själva molbegreppet relateras till honom. Denna mängd NA molekyler lyckades aldrig Avogadro bestämma, utan det gjorde den franske fysikern Jean Baptiste Perrin och det var han som föreslog att talet skulle benämnas Avogadros tal. Den förste som teoretiskt beräknade detta tal var Johann Josef Loschmidt och talet kallas därför också ibland Loschmidts tal. Även Albert Einstein beräknade Avogadros konstant på teoretisk väg i samband med sitt arbete rörande Brownsk rörelse.

Se även 

 Molmassa

Kemiska egenskaper
Fysikaliska storheter