kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Göran

Mansnamnet Göran är en svensk form av Georg som kommer från grekiska geōrgós 'bonde, åkerman'. Namnet kan även stavas Jöran.

Trots att Göran varit relativt vanligt kom det in i namnsdagslistan först 1986. Göran upplevde en modevåg under 1940- och 1950-talen, men det senaste årtiondet har namnet mest förekommit som andranamn. Den 31 december 2019 fanns det totalt 78 846 personer i Sverige med namnet Göran eller Jöran, varav 24 920 med det som tilltalsnamn. År 2003 fick 192 pojkar namnet, varav 3 fick det som tilltalsnamn.

Ett kvinnligt nätverk för kvinnor i karriären som grundades 1999 tog sig namnet Göran eftersom det i Sverige fanns fler verkställande direktörer med namnet Göran än kvinnor i samma position.

Namnsdag: 23 april, (1986–1992: 9 juli).

Personer med namnet Göran, Jöran
Sankt Göran, martyr och helgon
Göran Axelsson, friidrottare
Rolf-Göran Bengtsson, tävlingsryttare
Göran Berlander, skådespelare
Göran Bexell, professor i etik, universitetsrektor
 Göran Claeson, tävlingsskrinnare
Carl-Göran Ekerwald, författare och översättare
 Göran Elwin, journalist
 Göran Enander, ämbetsman, landshövding i Uppsala län
Göran O. Eriksson, författare, regissör och översättare
Sven-Göran Eriksson, fotbollstränare
Göran Everdahl, journalist och filmkritiker
 Bengt-Göran Fernström, friidrottare
 Göran Flodström, svensk fäktare, OS-guld 1976
 Göran Forsmark, skådespelare
 Hans Göran Franck, advokat och politiker (S)
Lars-Göran Frisk, skivsamlare, radioman
Göran Fritzon, musiker (Gyllene Tider)
Göran Gabrielsson, komiker
Göran Gillinger, skådespelare
Göran Greider, chefredaktör och författare 
Göran Göransson Gyllenstierna, riksråd
Göran Nilsson Gyllenstierna, riksråd
Göran Hagberg, fotbollsmålvakt
Claes-Göran Hederström, sångare
Göran Hägglund, partiledare (Kd), statsråd 2006-2014.
Jöran Hägglund, statssekreterare (C), landshövding
Göran Högosta, ishockeymålvakt
Göran Johansson (socialdemokrat), kommunalråd i Göteborg 1988-2009
Stig-Göran "Stisse" Johansson, ishockeyspelare
Göran Karlsson, affärsman
Göran Kropp, bergsbestigare och äventyrare
Göran Lundstedt, teolog och präst
Lars-Göran Lönnermark, biskop emeritus, överhovpredikant
Göran Malmqvist, språkforskare, översättare, sinolog, ledamot av Svenska Akademien
Jöran Mjöberg, litteraturvetare
Göran Nilsson, filmfotograf
 Lars-Göran Nilsson, ishockeyspelare
Göran Palm, författare
Göran Persson, f.d. statsminister
Jöran Persson, Erik XIV:s rådgivare
Jöran Knutsson Posse, rådsherre
 Göran Rosenberg, journalist
Göran Rudbo, artist
Jöran Sahlgren, lingvist, ortnamnsforskare
Göran Samuelsson, vispoet, musiker
Göran Sandberg, professor i skoglig genetik och växtfysiologi, universitetsrektor
Göran Schildt, finlandssvensk författare och konstkritiker
Göran Skytte, journalist
Göran Sonnevi, lyriker och översättare
Göran Stangertz, skådespelare, regissör
 Göran Stenlund, sångare
Göran Söllscher, klassisk gitarrist
Göran Thorell, skådespelare
Göran Tunhammar, f.d. landshövding
Göran Tunström, författare
Göran Zachrisson, sportkommentator (golf)
Lars-Göran Åslund, längdskidåkare
Carl-Göran Öberg ("Lill-Stöveln"), ishockeyspelare

Källor

Mansnamn
Svenska mansnamn
Svenska förnamn
Bokken

Bokken (japanska 木剣) är ett japanskt träsvärd som används för att, av säkerhetsskäl, ersätta en katana eller andra svärd vid träning. Samurajerna använde bokken till träning och för att kunna duellera utan att göra det på liv och död. Idag används bokken i många typer av budo, bland annat kendo och aikido. Bokken tillverkas ofta av ek, men exempelvis hickory förekommer också. 

Andra namn på denna typ av träsvärd är: bokutō (japanska 木刀), kidachi (japanska 木太刀). Suburitō (japanska 素振り刀) är en tyngre bokken som används för huggträning, suburi (japanska 素振り).

Se även 
 Takemitsu

Närstridsvapen
Budo
Fäktning
Trubbiga vapen
WP:Projekt Japan
Shobhana Chandrakumar

Shobhana Chandrakumar, född 21 mars 1966, indisk filmskådespelerska och dansös (dansformen bharata natyam). Hon kommer från en malayalamfamilj i Kerala. För sin insats i filmen Manichitrathazhu (1994) och för rollen i Mitr: My Friend (2002) har hon fått priset National Award av den indiska regeringen.

Källor

Externa länkar 
 

Indiska skådespelare under 1900-talet
Kvinnor
Födda 1966
Levande personer
Indiska skådespelare under 2000-talet
Personer från Kerala
Dudley Moore

Dudley Stuart John Moore CBE, född 19 april 1935 i Dagenham i Barking and Dagenham, London, död 27 mars 2002 i Plainfield, New Jersey, var en brittisk komiker, skådespelare, pianist och kompositör.
Moores karriär som komediskådespelare förstärktes med en serie framgångsrika Hollywood-filmer, främst Tjejen som visste för mycket (1978), Blåst på konfekten (1979) och En brud för mycket (1981). Moore nominerades för den sistnämnda till en Oscar för bästa manliga huvudroll i rollen som Arthur och vann en Golden Globe Award. Han erhöll en andra Golden Globe för sin roll i Micki + Maude (1984).

Biografi 
Moore utbildade sig vid universitetet i Oxford på ett musikstipendium. Han tillhörde Magdalen College. Så småningom fick han utlopp för sina komeditalanger i olika former av studentteater. Han bildade en duo med Peter Cook, och tillsammans gjorde de många bejublade nummer, både för scen och tv i Storbritannien.

Moore hade filmroller från 1960-talet. Han uppmärksammades av Hollywood och slog sig ner permanent i Los Angeles, Kalifornien. Under större delen av sitt liv i L. A. bodde han i en strandvilla i Marina del Rey. Han var delägare i den framgångsrika restaurangen 72 Market Street i den angränsande stadsdelen Venice. Han grundade restaurangen tillsammans med Liza Minnelli och den amerikanske skådespelaren, regissören och producenten Tony Bill. Moore brukade ofta spela piano för restaurangens gäster.

Moore gjorde sina mest framgångsrika och välkända roller i Tjejen som visste för mycket (1978) med Goldie Hawn, Blåst på konfekten (1979) med Julie Andrews och Bo Derek, och En brud för mycket (1981) med Liza Minnelli.

Musiken var alltid en del av Moores liv och han komponerade ett flertal pianostycken. Han spelade ofta piano på film.

På senare år drabbades Moore av den svårartade nerv- och muskelsjukdomen PSP, och han avled 2002 på ett vårdhem i New Jersey i USA.

Privatliv 
Moore var gift fyra gånger, först med Suzy Kendall från juni 1968 (skilda september 1972), andra gången med Tuesday Weld 20 september 1975 (skilda 1980); de fick sonen Patrick, född 1976, tillsammans. Tredje gången gifte han sig med Brogan Lane 21 februari 1988 (skilda december 1991) och fjärde och sista gången med Nicole Rothschild 16 april 1994 (skilda november 1998).

Filmografi i urval 

 
1968 – 30 Is a Dangerous Age, Cynthia 
 
1978 – The Hound of the Baskervilles 
 
 
 

 
 
 
 
 
 
1993 – Dudley (TV-serie)
1998 – The Mighty Kong

Externa länkar 
 

Brittiska skådespelare
Män
Födda 1935
Avlidna 2002
Alumner från Magdalen College, Oxford
Gesellschaft für Schwerionenforschung

GSI Helmholtzzentrum für Schwerionenforschung (GSI) ("Sällskapet för forskning på tunga joner") är en forskningsinstitution i staden Darmstadt i Tyskland.

Framförallt forskas där i områdena atom- och kärnfysik, men även i cancerterapin görs stora insatser. Stora framgångar gjordes genom upptäckten av grundämnena meitnerium (1982), hassium (1984), darmstadtium (1994), röntgenium (1994), bohrium (1996) samt copernicium (1996).

Källor

Externa länkar 

 GSI:s webbplats

Organisationer inom fysik
Darmstadt
Tyska forskningsinstitut
J.K. Simmons

Jonathan Kimble "J.K." Simmons, född 9 januari 1955 i Grosse Pointe, Michigan, är en amerikansk skådespelare.

Simmons är bland annat känd som den sadistiske Vernon Schillinger i TV-serien Oz och som J. Jonah Jameson i filmerna om Spiderman. Han har även en ledande roll i serien The Closer.

Vid Golden Globe-galan 2015 fick han pris i kategorin Bästa manliga biroll i en dramafilm för rollen som Fletcher i Whiplash. Vid Oscarsgalan 2015 prisades han återigen i kategorin Bästa manliga biroll.

Filmografi (i urval) 

 (engelsk röst)

 (45 avsnitt)

 (röst)

 (56 avsnitt)

 (109 avsnitt)

 (TV-film)

 (röst)

 (röst)
 (röst)

 (engelsk röst)

 (röst)

 (röst)

 (röst)

Referenser

Externa länkar 

Födda 1955
Amerikanska skådespelare
Amerikanska röstskådespelare
Amerikanska scenskådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Män
Levande personer
Oscar för bästa manliga biroll
Alumner från Ohio State University
Personer från Grosse Pointe
Alumner från University of Montana
Coldstream Guards

Coldstream Guards är ett infanteriregemente tillhörande gardesdivisionen (Household Division) i den brittiska armén. 

Organiserat av George Monck, 1:e hertig av Albemarle i byn Coldstream, Berwickshire, Skottland, 1656, gjorde det den kungliga saken stor tjänst vid restaurationen 1660 och fick därför ensamt äga bestånd, då Karl II upplöste den övriga armén. 

Regementets ceremoniella uniform utgörs av scharlakansröd vapenrock, mörkblå byxor och svart björnskinnsmössa, med röd fjäderplym på mössans högra sida. Knapparna är i par.

Under andra världskriget deltog regementets första och andra bataljon i British Expeditionary Force i Frankrike. Senare under kriget kom den första bataljonen att ingå som en pansarbataljon i Guards Armoured Division.

Se även
 Household Cavalry
 Livgarde

Referenser

Externa länkar 

Arméförband i Storbritannien
Ugglan
Horse Guards

Horse Guards, eng., eg. "hästgardet", en kasernbyggnad vid Whitehall i London, där förr även inrymdes ämbetsrum för högste befälhavaren för armén. Även sedan detta ämbete avskaffats, har ibland termen "horse-guards" begagnats för att beteckna arméns högsta militära förvaltningsmyndigheter till skillnad från den civile krigsministern (försvarsministern).

Se även
 Trooping the Colour
 Wellington Barracks

Källor
 

Storbritanniens armé
Byggnader och anläggningar i Westminster
Ugglan
Mopla

Mopla, eller mappila på malayalam, är en etnisk muslimsk grupp i södra Indien, främst i norra delarna av delstaten Kerala, men finns även i de angränsande delstaterna Karnataka och Tamil Nadu. Mappilaerna talar malayalam som är det gemensamma språket i Kerala. De härstammar från de araber från Arabiska halvön som slog sig ner på Malabarkusten. Den islamiska religionen kom till den indiska västkusten med de arabiska handelsmännen tidigt på 600-talet.

Källor 
Ethnic Groups of South Asia and the Pacific: An Encyclopedia av James B. Minahan. - Mappilas 

Indiska folkgrupper
Takt

Takt (av latin tactus, ’beröring, känsla’) är i musiken en tidsenhet med ett bestämt antal taktslag, beroende av taktarten. I notskrift avskiljs takterna med vertikala taktstreck tvärs över notlinjerna.

Se även  
 Puls
 Baktakt
 Beat
 Rytm
 Taktslag per minut
 Tempo

Referenser
 Bonniers Lexikon, 1966

Noter

Musiktermer
Rytmik
Notskrift
Moldova

Moldova kan syfta på:

Moldova (historisk region) – en av fyra historiska regioner i Rumänien
Moldova – rumänska namnet på republiken Moldavien
Tonart

Tonart, en uppsättning toner (skala) där en av tonerna har rollen som grundton.

De vanligaste tonarterna i det traditionella västerländska tonsystemet är durtonarterna och molltonarterna. Durtonarter betecknas med inledande versal, medan molltonarterna betecknas med gemen – se versalisering; se även parallelltonart.

Dur och moll kan ses som två specialfall av de så kallade kyrkotonarterna, jonisk respektive eolisk. Kyrkotonarterna uppstår när man, med i övrigt samma toner i en skala, ändrar grundtonen.

Namn och noteringar

Källor:

Se även
 C-durskalan
 Durskala
 Modus
 Mollskala
 Skala
 Stamton
 Transponering

Källhänvisningar
Melodi

Melodi, av senlatinets melodia, av grekiska melōidia 'sång', 'sjungande', av melos 'sång', 'melodi' och ōidē  'sång', 'dikt', är som musikvetenskaplig term en följd av organiserade toner. En melodi har tonhöjdsskillnader och  en strukturerad rytm som är uppfattbara. Harmonik eller ackompanjerande figurer i andra stämmor kan försärka melodins pregnans.

Se även 
 Melodik
 Tema (musik)

Källor 

Musikalisk form
Ackompanjemang

Ackompanjemang, (vardagligt komp) av franska accompagner 'ledsaga', är musik som beledsagar en eller flera sjungna eller instrumentala stämmor. Ibland har ackompanjemanget en underordnad, stödjande funktion, men lika ofta har de ackompanjerande stämmorna en självständig och dialogskapande roll.

Satstyper och satstekniker
Kapellkrans

Kapellkrans är en radialt från ett korparti utstrålande följd av mindre utbyggnader (kapell eller absidioler). De finns ofta i anslutning till en koromgång bakom själva koret, vilket framförallt förekommer inom gotiken.

Bruket av kapellkransar kom att uppstå i de kyrkor som låg längs pilgrimsvägen över Pyrenéerna till Santiago de Compostela, särskilt klosterkyrkorna i Cluny och i synnerhet den tredje, som dock förstördes 1810. I dessa kapellkransar kunde pilgrimer tillbedja olika helgon i olika absider. Trots att de främst kom till av funktionella skäl, erbjöd de även rumsliga aspekter som till stor del stimulerade arkitekterna, och som bland annat kunde leka med skalförskjutningar och ljusspelet i de olika krökta formerna.

Denna koromgång med kapellkrans blev typisk för den ibero-burgundiska arkitekturen och är ett av de mer betydande bidragen från denna tid. Systemet förekommer mycket sparsamt i Italien och Tyskland, men tog sig från Sydfrankrike till Normandie och vidare till England. Det var särskilt i Cluny som denna arkitektur kulminerade och i klosterkyrkan framträder systemet i kanske sin mäktigaste form.

Några av de mest betydande kyrkobyggnaderna är klosterkyrkan i Paray-le-Monial och pilgrimskyrkorna Sainte-Madeleine i Vézelay och Saint-Lazare i Autun. En annan betydande romansk kyrkobyggnad är Saint-Sernin i Toulouse. Kölnerdomen är ett exempel på där en kapellkrans helt omger koret.

Kyrkoarkitektur
Svensk Kassaservice

Svensk Kassaservice AB var ett av Postens dotterbolag som utförde kassa-, bank- och plusgirotjänster. Företaget upphörde med sin verksamhet den 1 januari 2009.

 kom till efter att de gamla postkontoren lagts ner och trädde i kraft 1 januari 2002. Svensk Kassaservice bildades som ett dotterbolag till Posten för att utföra manuella betaltjänster på uppdrag av svenska banker i ett rikstäckande kontorsnät.

Den 14 juni 2007 beslutade riksdagen att lagen om grundläggande kassaservice skulle upphöra den 31 december 2008. Det betydde att Svensk Kassaservice under 2008 avvecklade sin verksamhet. Nordea tog över 70 av Svensk Kassaservice mest besökta kontor. Detta har inneburit att cirka hälften av Svensk Kassaservice kunder kan fortsätta göra sina ärenden på samma kontor, men nu i Nordeas regi.

Riksdagen gav kommunikationsmyndigheten Post- och telestyrelsen (PTS) i uppdrag att upphandla grundläggande betaltjänster på orter där bankalternativ saknas. PTS fick också i uppdrag att upphandla grundläggande betaltjänster till funktionshindrade och äldre på landsbygden. 

Brevgirot, som ägs av Kuponginlösen AB och ICA banken, vann upphandlingen och erbjöd mellan 1 december 2008 och 31 augusti 2012 grundläggande betaltjänster på orter där bankalternativ saknas, framför allt i Övre Norrland och Norrlands inland samt till äldre och funktionshindrade på landsbygden.

Staten har ett övergripande ansvar för att alla medborgare ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster. Regeringen har givit länsstyrelserna i uppdrag att utvärdera att tillgången till grundläggande betaltjänster tillgodoses. Vissa personer kan inte betala räkningar på annat sätt än kontant över disk. Utan svensk legitimation är det till exempel ofta svårt att öppna ett bankkonto. Har man skulder till kronofogden får man inte öppna privatgiro.

Referenser

Externa länkar
Post- och telestyrelsen

Ej längre existerande svenska företag
Multipel

En multipel är ett tal som kan divideras med ett annat tal ett antal gånger utan rest. Exempelvis 15, 20 eller annan multipel av 5, samt 6, 9 eller annan multipel av 3. Multiplar är ofta använda i samband med primtal och samansatta tal.

Källor 

Matematisk terminologi
Multiplikation
Not

Not eller NOT kan syfta på:

 Not – ett flertal olika tontecken som brukas vid notskrift
Notskaft – fäst vid nothuvudet på noten
 Musiknotation – systematiskt nedtecknande av musik
 Nottryck – tryck av noter
 Not – meddelande inom diplomati, se note
 Not – det engelska namnet för den logiska operatorn icke
 Not (fiskeredskap) – ett fiskeredskap
 Not – det spår som används i på ena sidan av spontade brädor eller plankor för sammanfogning med fjädern på andra sidan av nästa bräda.
 Nothyvel – en hyvel med mycket smalt stål som används för att göra en not.
 Har även namngett andra verktyg och möbeldelar som notkloss, notsåg, notjärn med mera.
 Nottecken – tecken eller den symbol som kan användas i exponentläge för att ange att ytterligare information finns
 Fotnot – tilläggsinformation till en text
 Slutnot – en hänvisning till ytterligare information, som placerats i slutet av sidan eller kapitlet
 Doftnoter – doftbeståndsdel i en parfym
 NOT – skrivsätt i logiken
 Noter (årsredovisning) – en obligatorisk del som ska inkluderas i en årsredovisning

Se även
 Partitur – ett notblad som innehåller alla stämmor i ett musikaliskt verk
 Notation –  skriftliga symboler avsedda att systematisera och förenkla framställningen av en viss företeelse eller sammanhang
Moll

Moll är en ett tonsläkte (en klass tonarter) och en variant inom det diatoniska systemet. Till skillnad från dur har den liten ters över grundtonen och ofta dito sext och septima (ren moll).

Ibland tolkas molltonarter inom musik som en framställning av negativa känslor, som sorg, vrede, smärta och längtan.

Ordet moll kommer från latinets mollis, mjuk. Detta syfter egentligen inte på karaktären hos mollstämd musik utan på den bokstav, b molle ("det mjuka b") som användes i tidig musiknotation för att beteckna den lilla tersen.

En molltreklang innehåller en grundton, en liten ters och en kvint.

Exempel i C-moll 
En C-molltreklang (Cm) består av tonerna C (ren prim), E♭ (liten ters) och G (ren kvint).

Mollskalor
Exempel på olika sorters mollskalor:
 Ren mollskala
Harmonisk mollskala
Melodisk mollskala
Pentatonisk mollskala

Referenser 

Tonarter, skalor och modi
Harmonik
Hildebrandism

Hildebrandism är den uppfattning av förhållandet mellan kyrka och stat och påvedömets ställning till båda, som fick sitt klaraste uttryck och mest energiska omsättande i handling genom munken Hildebrand, den blivande påven Gregorius VII, under 1070- och 80-talen.

Källor 

Katolska kyrkans historia
Ugglan
Pornokrati

Pornokrati (av grekiska porne, "sköka" och kratein, "härska"), "skökoregemente", är en term som beskriver påverkan av mätresser på maktutövningen av de härskande.  I synnerhet används termen för påvedömet under första delen av 900-talet under det allmänna förfallet under saeculum obscurum.

Se även
Kastanjebanketten
Kurtisan

Källor

Mätresser
Sexualhistoria
Nisch

Nisch kan avse:

 Nisch (arkitektur) – en fördjupning eller inbuktning i en mur
 Ekologisk nisch – det levnadsområde där en enskild art kan överleva och reproducera sig
 Nisch – en stad vid floden Nišava i östra Serbien, se Niš
 Nischglaciär – en glaciär som ligger i en gryta eller skål
Naturlig teologi

Naturlig teologi (även tidigare kallad fysikoteologi) är den filosofiska motparten till uppenbarelseteologin och behandlar frågan i vilken mån man kan få kunskap om Gud enbart med hjälp av förnuftet.

Katolsk teologi, till exempel Thomas av Aquino, menar att en viss naturlig gudskunskap är möjlig men att den måste kompletteras med det som uppenbarats, särskilt i Kristus. Reformatorn Jean Calvin menade att man kunde få allmän kunskap om Gud genom ordningen i naturen och genom historien.

Karl Barth är den teolog som kanske tydligast i modern tid kritiserat naturlig teologi, vilket kan uppfattas tydligt i bland annat den heta Barth-Brunner-debatten 1934. Där menar Karl Barth att Den Helige Ande inte behöver någon hjälp (som till exempel genom naturen) att uppenbara sig själv. Han menade att det inte finns någon kontaktpunkt genom naturen, vilket Emil Brunner hade föreslagit i boken Naturen och nåden (1934), där han såg en möjlig kontaktpunkt mellan Gud och människa.

Upplysningen innebar en förnyad naturlig teologi som till och med ansåg sig göra den kristna uppenbarelsen onödig (förnuftsreligion). Mot detta reagerade i sin tur 1900-talets dialektiska teologi, som åter hävdar uppenbarelsen som enda källa till kunskap om Gud.

Se även
Naturlig religion

Referenser 

Teologi
Religion och vetenskap
Scarborough

Scarborough är en stad (town) i distriktet North Yorkshire, i grevskapet North Yorkshire, i England. Staden har 39 700 invånare, distriktet Scarborough 108 793 invånare. Staden grundades av vikingarna och är mest känd för sin 45 dagar långa marknad Scarborough Fair, som även är titeln på en välkänd traditionell folkvisa om marknaden (Scarborough Fair).

Staden har varit en kurort sedan 1600-talet. University of Hull har ett campus i staden.

Källor

Externa länkar 

 
Unparished areas i North Yorkshire
Tidigare civil parishes i North Yorkshire
Kafarnaum

Uppslagsordet Kapernaum omdirigeras hit. För TV-programmet, se Jul i Kapernaum.

Kafarnaum eller Kapernaum (nuvarande Kefar Nahum) var en stad i Israel vid Gennesaretsjöns norra strand. Enligt Nya Testamentet var Kafarnaum centrum för Jesu verksamhet. Staden omnämns i Lukasevangeliet, och  i Matteusevangeliet 4:13 anges staden som Jesu hem. Staden är sedan länge en ruin. Den har grävts ut i omgångar av arkeologer, främst tyska. Stadens historia är mycket fragmentarisk.

Kapernaum i svensk populärkultur 
 1995 års julkalender i SVT1 hette Jul i Kapernaum. 
 Kapernaum har använts i flera uppmärksammade sammanhang av Kristdemokraternas tidigare partiledare Alf Svensson. När partiet kom in i riksdagen 1991 filmades han av SVT utbristande "Nu är det fest i Kapernaum!" medan han skar upp en tårta för att fira.
Åsa-Nisse, i John Elfströms skepnad, utbrast ofta och gärna i hemsnickrade uttryck i stil med "Kapernaums salar och nejder".

Referenser

Externa länkar 
 

Orter i Norra distriktet
Platser i Bibeln
Kapell (byggnad)

Kapell är ett kyrkorum i mindre format, antingen i en fristående byggnad eller som en del av ett större komplex, exempelvis ett sidokapell i en större kyrka. Kranskapell är benämningen på ett av flera små kapell som utgör en krans vid absiden eller koravslutningen på en kyrkobyggnad. Även privata gudstjänstlokaler benämnes kapell, oavsett om de är fristående eller en del av en annan byggnad. Det senare är oftast fallet med slottskapell.

Beskrivning
Ett kapell är antingen avsett för gudstjänster i allmänhet, eller för ett särskilt ändamål, såsom begravningskapell (fristående på eller i anslutning till en begravningsplats), och dopkapell (i regel delar av större kyrka).

Ett variant av kapell är fiskarkapellen utefter Norrlandskusten, som var och är gudstjänstlokal, samlingslokal och förvaringsplats för nät och andra fiskeredskap. Exempel är Barsvikens kapell, Berghamns kapell, Bålsö kapell, Kuggörarnas kapell, Löruddens fiskarkapell (i Njurunda socken) och Skeppsmalens kapell.

Många av väckelserörelsens och frikyrkorörelsens byggnader benämnes också kapell. Detta gällde/gäller även en del större byggnader, exempelvis Betelkapellet, Stockholm.

Capella 
Beteckningen (medeltidslatin capella, "kort kappa", "liten mantel") härrör från den plats – en bönkammare i borgen i Paris – där den helige Martins av Tours kappa förvarades. Ordet har sedan överförts till mindre andaktsrum i profana byggnader (borgar, slott etc.), till avskilda delar av kyrkobyggnader (kor- och sidokapell, dop- och gravkapell etc.) liksom mindre kyrkor vid vallfartsorter eller olika slag av institutioner (skolor, stiftsgårdar etc.).

Kaplan 
När ett kapell fungerat som annexkyrka har tillhörande upptagningsområde ibland kallats kapellförsamling. Föreståndaren för en kapellförsamling kallades kapellan, senare omvandlat till kaplan, en titel som motsvarar dagens komminister.

Se även 
Kloster
Katedral
Bönhus
Missionshus
Missionshydda
Vanliga namn på kapell inom väckelserörelsen

Bilder

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar 

Frikyrkorörelsens kapell, missionshus och kyrkor i Jönköpings län
Perstorps baptistkapell