kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Orgelkonsert

En orgelkonsert är en komposition för orgel och orkester, på samma sätt som piano-, violin- eller klarinettkonserter. 

Det förekommer även att ett verk i flera satser för soloorgel kallas orgelkonsert. Kompositörer som skrivit sådana är Gunnar Thyrestam, Leif Thybo och Leif Kayser. 

Ett konserttillfälle då organist är den ende musikern kallas ofta också för orgelkonsert. (På samma sätt har ordet pianokonsert flera betydelser).

Exempel på orgelkonserter
 Marcel Dupré, Orgelkonsert g-moll
 Joseph Haydn, Orgelkonserter
 Georg Friedrich Händel, många orgelkonserter
 Joseph Jongen, Orgelkonsert
 Frederik Magle, Orgelkonsert The Infinite Second (1994)
 Flor Peeters, Orgelkonsert, op.52
 Francis Poulenc, Orgelkonsert  (1934–1938)
 Josef Rheinberger, två orgelkonserter, Orgelkonsert F-dur, op.137 och Orgelkonsert g-moll
 Leo Sowerby, Orgelkonsert  (1938)
 Eugenio Maria Fagiani, Orgelkonsert Op. 98 (2009)
 Johann Sebastian Bach, ett flertal orgelkonserter, till exempel BWV 592, orgelkonsert i G-dur

Musikverk
Storbritanniens Grand Prix 1987

Storbritanniens Grand Prix 1987 var det sjunde av 16 lopp ingående i formel 1-VM 1987.

Resultat 
 Nigel Mansell, Williams-Honda, 9 poäng
 Nelson Piquet, Williams-Honda, 6
 Ayrton Senna, Lotus-Honda, 4 
 Satoru Nakajima, Lotus-Honda, 3
 Derek Warwick, Arrows-Megatron, 2 
 Teo Fabi, Benetton-Ford, 1 
 Thierry Boutsen, Benetton-Ford 
 Jonathan Palmer, Tyrrell-Ford 
 Pascal Fabre, AGS-Ford

Förare som bröt loppet
 Philippe Streiff, Tyrrell-Ford (varv 57, motor) 
 Martin Brundle, Zakspeed (54, för få varv)
 Alain Prost, McLaren-TAG (53, motor) 
 Michele Alboreto, Ferrari (52, upphängning)
 Eddie Cheever, Arrows-Megatron (45, motor) 
 Adrián Campos, Minardi-Motori Moderni (34, bränslesystem)
 Alex Caffi, Osella-Alfa Romeo (32, motor) 
 Christian Danner, Zakspeed (32, växellåda) 
 Riccardo Patrese, Brabham-BMW (28, turbo) 
 Stefan "Lill-Lövis" Johansson, McLaren-TAG (18, motor) 
 Alessandro Nannini, Minardi-Motori Moderni (10, motor) 
 Andrea de Cesaris, Brabham-BMW (8, turbo) 
 Gerhard Berger, Ferrari (7, olycka) 
 Philippe Alliot, Larrousse (Lola-Ford) (7, växellåda) 
 Rene Arnoux, Ligier-Megatron (3, elsystem) 
 Ivan Capelli, March-Ford (3, olycka)

Förare som diskvalificerades 
 Piercarlo Ghinzani, Ligier-Megatron (varv 0)

VM-ställning

1987 i Storbritannien
Storbritanniens Grand Prix
Enhörningen (film)

Enhörningen är en svensk dramafilm från 1955 i regi av Gustaf Molander.

Handling
Harriet och Frank Allard lever i ett väl ingånget äktenskap. För många år sedan hade Harriet en kort affär med en kollega till Frank, Claes von Klitzow, som gjorde henne med barn, sonen Christer. Ingen vet något och Harriet tror att allt ligger bakom henne. Men en dag får hon veta att Christer tänker gifta sig med von Klitzows dotter Louise. De två är alltså halvsyskon. Sanningen kan hon inte säga och hennes strid med Christer gör att en djup klyfta uppkommer dem emellan.

Om filmen
Filmen premiärvisades den 3 oktober 1955 på biograf Röda Kvarn i Stockholm. Den spelades in i Filmstaden Råsunda med exteriörer från Gustaf Adolfskyrkan med flera platser i Stockholm av Martin Bodin. Filmen har som förlaga Sigfrid Siwertz novell "Enhörningen" som ingår i samlingen Jag fattig syndig som utkom 1939.

Roller i urval
Inga Tidblad - överstinnan Harriet Allard 
Birger Malmsten - Christer Allard, hennes son 
Edvin Adolphson - Claes von Klitzow, kapten och storviltsjägare 
Olof Bergström - överste Frank Allard, Harriets man 
Sture Lagerwall - Ossian Liewenskiöld, Harriets kusin 
Kristina Adolphson - Louise von Klitzow, Claes dotter 
Isa Quensel - Harriets mor 
Hans Strååt - Harriets far 
Helge Hagerman - poliskommissarien
Olav Riégo - överläkaren

Musik i filmen
Un voce poco fà. ur Il barbiere di Siviglia (Inom mig en röst jag hör/Rosinas cavatina), kompositör Gioacchino Rossini,italiensk text 1816 Cesare Sterbini svensk text 1825 Bernhard Crusell, sång Isa Quensel 
Ein Sommernachtstraum. Hochzeitmarsch (En midsommarnattsdröm. Bröllopsmarsch), kompositör Felix Mendelssohn-Bartholdy, instrumental. 
Dreamy Shadows, kompositör Horace Bick, instrumental.
Always Romantic, kompositör Allan Gray, instrumental. 
Beside You, kompositör Howard Barnes, text Howard Barnes, Harold Fields och Lawrence Hall, instrumental. 
Swing Doors, kompositör Allan Gray, instrumental. 
Nocturne, piano, op. 48. Nr 1, kompositör Frédéric Chopin, framförs på piano av okänd pianist 
Spansk folkdans, instrumental. 
Visa, kompositör Adèle Orlando, framförs på franska av Adèle Orlando
Slippery Samba, kompositör Georges Cugaro'', instrumental.

Svenska filmer 1955
Svenska dramafilmer
Filmer i regi av Gustaf Molander
Filmmusik av Lars-Erik Larsson
Svenska filmer baserade på böcker
Sigfrid Siwertz-filmatiseringar
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1950-talsfilmer
Augerums landskommun

Augerums landskommun var en tidigare kommun i Blekinge län.

Administrativ historik
Kommunen inrättades som landskommun i Augerums socken i Östra härad i Blekinge när 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

År 1888 bröts Tjurkö ut för att bilda egen kommun. I kommunen inrättades 14 februari 1908 Långö municipalsamhälle. År 1934 inkorporerades en del av Augerum inklusive municipalsamhället (som då upplöstes) i Karlskrona stad. Vid den landsomfattande kommunreformen 1952 lades Augerum och Lösens landskommun samman till storkommunen Lyckeby, som sedan 1967 uppgick i Karlskrona stad.

Området tillhör sedan 1971 Karlskrona kommun.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938–1946

Referenser

Indelningar i Karlskrona kommun
Tidigare kommuner i Blekinge län
Sveriges kommuner 1863-1951
Åke Hassler

Nils Henrik Åke Hassler, född 27 februari 1893 i Örebro, död 9 maj 1980 i Oscars församling i Stockholm, var en svensk jurist.

Hassler var ordförande för Lunds studentkår 1920 och blev juris doktor och docent i processrätt vid Lunds universitet 1920 och professor i processrätt vid Stockholms högskola 1924. Han verkade även som konservativ politiker i Stockholm, bland annat som förste vice ordförande i stadsfullmäktige, och hade ett flertal kyrkliga uppdrag, såsom ordförande i Stockholms församlingsdelegerade samt i Oscars församlings kyrkofullmäktige och kyrkoråd. Hassler var under 1936 ledamot av riksdagens andra kammare, invald i Stockholms stads valkrets, och deltog som lekmannaombud i flera kyrkomöten.

Bland Hasslers skrifter märks förutom avhandlingen Om ställföreträdarskap i rättegång (1920), Förfarandet i brottmål före domstolsförhandling (1923), Konkursrätt (1927–1958), Föreläsningar över den svenska kriminalprocessen (1930), Den nya rättegångsbalken (1947), Civilprocessrätt (1956), Utsökningsrätt (1960), Svensk civilprocessrätt (1963), Skiljeförfarande (1966), Lagen om församlingsstyrelse (1967), Kyrkolagfarenhet (1970) och Specialprocess (1972).

Hassler var son till kyrkoherde Åke Hassler. Han var bror till Carita Hassler-Göransson, Arne Hassler och Ove Hassler. Åke Hassler är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Källor 
 Carlquist, Gunnar (red.) (1932). Svensk uppslagsbok. Malmö: Svensk Uppslagsbok AB:s förlag, band 12 sidan 745

Noter 

Svenska professorer i processrätt
Personer verksamma vid Lunds universitet
Personer verksamma vid Stockholms universitet
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare
Ledamöter av Stockholms stadsfullmäktige
Ledamöter av kyrkomötet
Personer verksamma inom Lunds studentkår
Svenska jurister under 1900-talet
Svenska politiker under 1900-talet
Politiker från Örebro
Jurister från Örebro
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1893
Avlidna 1980
Män
Svensk uppslagsbok
What's Going On

What's Going On är ett musikalbum av den amerikanska soulmusikern Marvin Gaye. Det spelades in 1970 och 1971 i Hitsville U.S.A., Golden World och United Sound Studios i Detroit och i The Sound Factory i West Hollywood, Kalifornien och släpptes den 21 maj 1971 på skivbolaget Motown. Marvin hade blivit mycket politiskt engagerad och gav på albumet sin syn på bland annat det då pågående Vietnamkriget, samt miljöförstöring, polisbrutalitet, arbetslöshet och fattigdom i USA. Albumet var det första som Gaye producerade helt själv. Det var också det första albumet på skivbolaget Motown där medlemmarna i The Funk Brothers stod krediterade på skivomslaget. Motowns studiomusiker hade innan dess verkat helt i det fördolda. Titelspåret som var den första låten från albumet att spelas in och lanseras blev albumets största hitsingel. Även "Mercy Mercy Me (The Ecology)" och "Inner City Blues (Make Me Wanna Holler)" släpptes sedan som singlar.

Albumet listades som #6 i magasinet Rolling Stones lista The 500 Greatest Albums of All Time.

Låtlista
(upphovsman inom parentes)
"What's Going On" (Renaldo Benson, Al Cleveland, Marvin Gaye) – 3:52 
"What's Happening Brother" (Marvin Gaye, James Nyx) – 2:44 
"Flyin' High (In the Friendly Sky)" (Anna Gordy Gaye, Marvin Gaye, Elgie Stover) – 3:49 
"Save the Children" (Renaldo Benson, Al Cleveland, Marvin Gaye) – 4:03 
"God Is Love" (Anna Gordy Gaye, Marvin Gaye, James Nyx, Elgie Stover) – 1:41 
"Mercy Mercy Me (The Ecology)" (Marvin Gaye) – 3:13 
"Right On" (Earl DeRouen, Marvin Gaye) – 7:31 
"Wholy Holy" (Renaldo Benson, Al Cleveland, Marvin Gaye) – 3:08 
"Inner City Blues (Make Me Wanna Holler)" (Marvin Gaye, James Nyx) – 5:26

Listplaceringar
Billboard 200, USA: #6
Billboard R&B Albums: #1
RPM, Kanada: #37

Källor

Musikalbum 1971
Elliptisk paraboloid

En elliptisk paraboloid är en speciell sorts andragradsyta som beskrivs av ekvationen
.
Den är åt ena hållet obegränsad, men har åt det andra hållet en halvt äggformig begränsning. Dess skärningar med ett plan är i allmänhet
ellipser eller parabler. Utgörs skärningarna med ett mot axeln vinkelrätt plan av cirklar, kallas den rotationsparaboloid. 

Se även: hyperbolisk paraboloid.

Andragradsytor
Lena Wixell

Lena Birgitta Wixell, numera Wixell Gustafsson född 17 maj 1950 i Stockholm, är en svensk barnskådespelare. Hon spelade Lisa i 1960-talsversionen av Alla vi barn i Bullerbyn.

Filmografi

Källor 

Svenska barnskådespelare
Födda 1950
Kvinnor
Levande personer
Skådespelare från Stockholm
Departementalreformen 1840

Departementalreformen 1840 var en genomgripande förändring inom den högre statsförvaltningen i Sverige, som beslutades genom grundlagsändring vid 1840–1841 års riksdag. De fyra statsexpeditionerna inom Kungl. Maj:ts kansli (krigs-, kammar-, ecklesiastik- samt handels- och finansexpeditionen), nedre justitierevisionen och Konungens kabinett för den utrikes brevväxlingen ombildades till sju statsdepartement: Justitiedepartementet, Utrikesdepartementet, Lantförsvarsdepartementet, Sjöförsvarsdepartementet, Civildepartementet, Finansdepartementet och Ecklesiastikdepartementet. Statssekreterarämbetena avskaffades och de sju departementen fick varsin statsrådsledamot som chef.  Statsråden och justitiestatsministern blev nu föredragande i konseljen för egna ärendeområden, vilket stärkte deras ställning jämfört med tidigare då de hade en allmänt rådgivande ställning och inte deltog i beredandet av ärenden. Vid departementalreformen avskaffades vidare hovkanslersämbetet och de bägge generaladjutantsposterna. Justitiekanslern hade före reformen varit chef för nedre justitierevisionen, men detta ämbetes innehavare fick nu andra ansvarsområden. Departementalreformen genomfördes den 16 maj 1840.

Källor

1840 i Sverige
Sveriges politiska historia
Politikåret 1840
Juridikåret 1840
Datoralgebrasystem

Ett datoralgebrasystem (eng. Computer algebra system, CAS) är ett datorprogram för symbolisk matematik. Dess främsta funktion är att manipulera matematiska uttryck i symbolisk form.

Datoralgebrasystem 
 Geogebra
Grafritande miniräknare
Macaulay2
 Maple
 Mathematica
 Maxima
 MuPAD

Algebra
Andragradsyta

Inom matematiken är en andragradsyta en D-dimensionell hyperyta definierad som lösningsmängden till ett kvadratiskt polynom. Med koordinater } definieras den allmänna andragradsytan av ekvationen

där Q är en D+1 dimensionell matris, P är en D + 1 dimensionell vektor, och R en konstant.  Värdena Q, P och R tas ofta som reella tal eller komplexa tal.

I normalform skrivs en tre-dimensionell (D = 3) andragradsyta centrerad i origo (0,0,0) som:

Med translationer och rotationer kan varje andragradsyta transformeras till en av flera normalformer. I det tredimensionella euklidiska rummet finns 16 sådana normalformer och de mest intressanta är

Se även
Kvadratisk form

Externa länkar
 , Quadrics in Geometry Formulas and Facts av Silvio Levy, utdrag från 30:e upplagan av "CRC Standard Mathematical Tables and Formulas (CRC Press)".
Grimms lag

Grimms lag är en ljudlag som tillsammans med Verners lag beskriver den germanska ljudskridningen. Denna skiftade klusilerna i urindoeuropeiska till nya ljud i urgermanskan, och måste ha inträffat på ett tidigt stadium, kanske redan när språkområdet ifråga övergick till indoeuropeiska, under det första årtusendet f.Kr. Notera att genom kentumiseringen hade de urindoeuropeiska palatovelarerna *ḱ, *ǵ, *ǵʰ redan sammansmält med de rena velarerna *k, *g, *gʰ när den germanska ljudskridningen inträffade.

Ljudskridningen består av tre på varandra följande faser:
 Urindoeuropeiska tonlösa klusiler blir tonlösa frikativor.
 Urindoeuropeiska tonande klusiler blir tonlösa klusiler.
 Urindoeuropeiska tonande aspirerade klusiler blir tonande frikativor (som i sin tur senare blivit tonande klusiler i de flesta germanska språk).

Lagen formulerades av Jacob Grimm i Deutsche Grammatik (2:a uppl. 1822), men hade redan föregripits av bland andra Friedrich von Schlegel 1806 och Rasmus Christian Rask 1818. Grimm själv avsåg med die Deutsche Lautverschiebung såväl den germanska ("första") ljudskridningen som den högtyska ("andra") ljudskridningen.

Not: /f, þ, h/ uttalades antagligen snarast [ɸ, θ, x], då detta är de frikativor som har samma artikulationsställen som klusilerna [p, t, k].

Följande regelmässiga undantag finns till Grimms lag:
 Tonlösa klusiler blir inte frikativor om de föregås av frikativan *s.
 Den tonlösa klusilen *t blir inte frikativ om den föregås av *p, *k, eller *kʷ. Dessa föregående tonlösa klusiler blir dock i sin tur frikativa.
 Verners lag: urgermanska tonlösa frikativor (*f *þ *h *s, de tre första uppkomna genom Grimms lag) blir tonande (*ƀ *đ *ǥ *z) mellan tonande språkljud utom då de föregås av betonade stavelser.

En ny teori om glottalisering av klusiler i protoindoeuropeiska, glottalteorin, framfördes under 1980-talet av två sovjetiska språkforskare, georgiern Tamaz Gamqrelidze och ryssen Vjatjeslav Ivanov, och av den amerikanska språkforskaren Paul Hopper. Enligt denna teori skulle den germanska ljudskridningen inte ha ägt rum på det sätt som den är beskriven i Grimms lag.

Exempel 
Här följer några exempel på den (första) germanska ljudskridningen:

Germanska språk
Ljudlagar uppkallade efter personer
Bröderna Grimm
Magdalene Thoresen

Magdalene Thoresen, född Kragh 1819 i Fredericia, död 1903 i Köpenhamn var en dansk-norsk författare och svärmor till den norske dramatikern Henrik Ibsen. Magdalene Thoresen levde och verkade många år i Norge. 

Magdalene Kragh var dotter till snickaren och skepparen Thomas Nielsen Kragh. 1840 till 1842 studerade hon i Köpenhamn och mötte där isländske litteraturstudenten Grimur Thomsen. De två levde tillsammans en kort tid. Magdalene blev gravid och avreste därefter till Norge för att ingå äktenskap med prästen H.C. Thoresen. Thoresen verkade då i pastoratet Herøy på Sunnmørekusten.

Magdalene Thoresen var nära vän med författaren Mathilde Reinhardt, som skildrade hennes liv i memoarerna Magdalene Thoresen. Erindringer og Breve.

Thoresens verk har översatts till flera språk och åren 1878–82 utgavs hennes Gesammelte Erzählungen i fem band. På sin åttiårsdag fick hon Fortjenstmedaljen i guld av kung Christian IX och  Belønningsmedaljen i gull av Oscar II. Från år 1891 fick hon ett årligt stipendium på 800 kronor från danska staten som 1902 höjdes till  kronor.

Källor

Externa länkar 

Danskspråkiga författare
Norskspråkiga författare
Födda 1819
Avlidna 1903
Kvinnor
Danska författare under 1800-talet
Badtunna

Badtunna eller spabad kallas stora utomhusbadkar för uppvärmda gemensamhetsbad, även mitt i vintern. "Spabad" kallas badtunnan om den är försedd med bubbelsystem. Ett varmbad i badtunna kallas ofta lögarbad, vilket ibland leder till missuppfattningen att även själva anordningen skulle heta lögarbad.

Inspirerade av japanska gemensamhetsbad började badtunnor (kallade hot tubs på engelska) populariseras av amerikanska hippies i slutet av 1960-talet. I slutet av 1990-talet började badtunnor även tillverkas i Skandinavien, och idag finns ett 30-tal tillverkare i Sverige, varav flera exporterar sina badtunnor över hela Europa. På 2000-talet har det även kommit mindre varianter av badtunnor,med plats för 2 personer, för mer intimare bad. Dessa kallas vanligtvis vedeldade utomhusbadkar.

Konstruktion
Nordiska badtunnor är ofta gjorda av trä, men finns även i glasfiberarmerad plast och rostfritt stål. Formen är ofta rund, speciellt om tunnan är gjord av trä, men kan även vara oval eller rektangulär. Badtunnor tillverkas i olika storlekar för mellan fyra och 12 personer. Den enklaste typen är en klassisk trätunna, där brädorna hålls samman av tunnband och vattnet får tunnan att svälla tätt. De mer exklusiva varianten av badtunnor är designade och kan vara gjord i material som aluminium eller ha trädetaljer i ek men även konstskinn.  De flesta större tillverkare säljer dock även badtunnor som har en insats av glasfiberarmerad plast, som gör dem lättare att hålla rena och minskar risken för läckage. Badtunnan får rengöras med trycktvätt eller med rengöringsmedel och trasa som används för rengöring i hushållet och badrum. Använd inte alltför starka och nötande material för rengöring. Försök inte heller att skrapa bort smuts med vassa föremål. Badtunnor har ofta även låga bänkar för de badande att sitta på.

Uppvärmning
De flesta nordiska badtunnor uppvärms med specialkonstruerade vedkaminer, oftast monterade på tunnans insida bakom ett skyddande trägaller. Badtunnor kan dock även ha elektrisk uppvärmning, framför såna som är försedda med bubbelsystem, eller vara gasuppvärmda. De flesta badtunnor i USA är el- eller gasuppvärmda.

Källor

Externa länkar 

Hygien
Bad
Tekniska högskolan vid Umeå universitet

Tekniska högskolan vid Umeå universitet, UmTH, bildades 1997 efter en omorganisation av den teknisk-naturvetenskapliga fakulteten vid Umeå universitet. Sedan dess har fakulteten organiserats om på nytt och benämningen Tekniska högskolan används inte längre som paraply för de tekniska utbildningarna vid fakulteten.

Se även 
 Umeå universitet
 Handelshögskolan i Umeå
Teknisk-naturvetenskapliga fakulteten, Umeå universitet

Källor 
 Presentation av teknisk-naturvetenskaplig fakultet vid UmU

Umeå universitet
Tekniska högskolor i Sverige
H.C. Thoresen

Hans Conrad Thoresen, född 1802, död 1859, var en norsk präst och politiker. Thoresen var en period ledamot av Stortinget. Han var också stiftsprost i Bergen. Hans Conrad Thoresen hade blivit änkling för andra gången med fem barn när han 1844 gifte sig med Magdalene Kragh från Danmark som hade varit hans guvernant sedan 1842. Tillsammans fick de fyra gemensamma barn. Från ett tidigare äktenskap hade han bland annat dottern Susanna Thoresen (född 1836) som 1857 gifte sig med Henrik Ibsen, Norges främste dramatiker.

Kristendom i Norge
Norska politiker
Födda 1802
Avlidna 1859
Män
Pianosonat

En pianosonat är ett större musikaliskt verk, oftast i flera satser, för solo-piano i sonatform. Motsvarande kortare verk kallas oftast pianosonatin.

Exempel på pianosonater 
Ludwig van Beethoven
 32 pianosonater
Joseph Haydn
 52 pianosonater
Wolfgang Amadeus Mozart
 19 pianosonater
Franz Schubert
 Många pianosonater
Nikolaj Medtner
 14 pianosonater
Aleksandr Skrjabin
 12 pianosonater (varav två tidiga, utan opusnummer)
Sergej Prokofiev
 9 pianosonater
Wilhelm Stenhammar
 5 pianosonater (varav en tidig, onumrerad)
Hilding Rosenberg
 4 pianosonater
Robert Schumann
 2 pianosonater
Sergei Rachmaninov
 2 pianosonater
Charles Ives
 2 pianosonater
Franz Liszt
 Pianosonat h-moll
Béla Bartók
 Pianosonat
Julius Reubke
 Pianosonat b-moll
Harald Sæverud
 Pianosonat

Musikverk
Woodland Hills, Los Angeles

Woodland Hills är en stadsdel i den västra delen av San Fernando Valley i Los Angeles i Kalifornien, USA.

I öst-västlig riktning genom Woodland Hills går Ventura Freeway som är en del av U.S. Route 101. Ventura Boulevard är en vägförbindelse från Woodland Hills till Universal City.

I Woodland Hills ligger the Motion Picture & Television Country House and Hospital, ett äldreboende och sjukhus för seniora yrkesmänniskor inom den amerikanska film- och TV-branschen.

Referenser

Externa länkar
Ventura Blvd on the web

Stadsdelar i Los Angeles
AB Södra Förstadsbanan

AB Södra Förstadsbanan var ett trafikföretag i Stockholm som existerade mellan 1909 och 1922.

I dåvarande Brännkyrka landskommun, sydväst om Stockholms innerstad, hade tätbebyggelse växt fram under slutet av 1800-talet, och i Liljeholmen hade ett municipalsamhälle bildats. Behov av organiserad trafik hade uppstått. Fridhems (Mälarhöjdens) villaägareförening, med boktryckaren Gustaf Walfrid Wilhelmsson i spetsen, tryckte på för att lösa frågan.

Konstituerande bolagsstämma för AB Södra Förstadsbanan hölls den 30 juli 1909. År 1910 beviljades koncession och kontrakt slöts med ASEA om byggandet av anläggningen. 

Kontrakt slöts 1911 med Stockholms Södra Spårvägsaktiebolag (SSB), som på entreprenad skulle bedriva trafiken på bolagets spårvägar, Enskedebanan. Trafiken (utan linje-nummer) öppnades i augusti 1911 med fordon och personal från Stockholms Södra Spårvägsaktiebolag. Banan gick mellan Hornstull och Fridhem (nuvarande Mälarhöjdens kyrka).

Den 1 januari 1913 inkorporerades Brännkyrka med Stockholm. Samma år fick spårvagnslinjen beteckningen Linje 23.

Som ett led i samordningen av spårvagnstrafiken i Stockholm övertogs i juli 1920 Södra Förstadsbanans hela rörelse av AB Stockholms Spårvägar (SS), varefter bolaget likviderades året därpå.

Spårvagnstrafiken på banan fortsatte till 1964, då tunnelbanan invigdes på sträckan. Tunnelbanan byggdes i en ny sträckning till stor del i tunnlar, eftersom man ville ha fritt från vägkorsningar och Södra Förstadsbanan var byggd med vägkorsningar.

Verkställande direktörer
 Gustaf Walfrid Wilhelmsson, 1909-1913
 Percy Tamm, 1912-1920

Referenser

Se även
Förstadsbanan till Hägerstens allé/Tellusborg/Midsommarkransen
Förstadsbanan till Mälarhöjden
Förstadsbanan till Gröndal (Nb 1923 till 1949)

Södra Förstadsbanan
Södra Förstadsbanan
Historisk spårvagnstrafik i Stockholm
Söderort
Peter Jagers

Peter Jagers (född 1941) är professor i matematisk statistik vid Göteborgs universitet och Chalmers tekniska högskola.

Jagers har innehaft en rad förtroendeuppdrag, bl.a. vice preses för Kungliga Vetenskapsakademien,  ordförande för Chalmers fakultetsråd, ordförande för Stiftelsen Kursverksamheten vid Göteborgs universitet (Folkuniversitetet Väst) och ordförande för Kungl. Vetenskaps- och Vitterhets-Samhället i Göteborg. Han är ledamot av International Statistical Institute, Institute of Mathematical Statistics och Fraunhofer Gesellschaft och har varit ordförande för Bernoulli Society. Han har varit medlem av Statistiska Centralbyråns Vetenskapliga Råd.

Jagers är samordnande redaktör för Journal of Applied Probability samt Advances in Applied Probability. Han ingår i redaktionskommittén för Springers bokserier om sannolikhetsteori och har varit chefredaktör för Stochastic Processes and their Applications.

Utmärkelser 
Jagers är hedersdoktor vid Bulgariska Vetenskapsakademien och mottog 2012 Carvermedaljen från Institute of Mathematical Statistics. 2003 fick han Chalmersmedaljen.

Publikationer 
Han har skrivit ett stort antal artiklar om stokastiska processer, främst så kallade förgreningsprocesser,  och är författare till två böcker, Branching Processes with Biological Applications (J. Wiley 1975) och Branching Processes: Variation, Growth, and Extinction of Populations (Cambridge U. Press 2005).

Källor 

Svenska professorer i matematisk statistik
Personer verksamma vid Chalmers tekniska högskola
Personer verksamma vid Göteborgs universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Födda 1941
Män
Levande personer