kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Göte Bernhardsson

Kurt Göte Erling Bernhardsson, född 16 december 1942 i Simrishamn, död 3 december 2019 i Göteborg, var en svensk ämbetsman och generaldirektör.

Biografi 
Bernhardsson studerade vid Lunds universitet 1963–67 och påbörjade sin karriär som ombudsman inom TCO 1967–71, var avdelningsdirektör vid SCB 1971–72, avdelningsdirektör vid Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) 1979–81 och länsarbetsdirektör i Gävle 1981–82 och i Malmö 1982-89. Därefter var han 
generaldirektör för AMS 1990–97.

Han var landshövding i Västra Götalands län från 1998 till 2008.

Under åren 1998–2014 var Bernhardsson ordförande i Stiftelsen Läckö slott.

I januari 2008 tilldelades han H.M. Konungens medalj i 12:e storleken i Serafimerordens band.

Källor 

Födda 1942
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Landshövdingar i Västra Götalands län
Generaldirektörer för Arbetsmarknadsstyrelsen/Arbetsförmedlingen
Alumner från Lunds universitet
Män
Avlidna 2019
Personer från Simrishamn
Jämtlandssången

Jämtlandssången, Jämtlands brudmarsch eller Så tåga vi tillsamman, är Jämtlands landskapssång, skriven av Wilhelm Peterson-Berger efter en gammal brudmarsch spelad av jämtska fiolspelmän sedan åtminstone slutet av 1700-talet. Texten av Peterson-Berger publicerades första gången år 1931.

Text 
Jämtlandssången finns i två versioner, den svenska av Peterson-Berger och en jämtsk variant med text av P G Norman och Bo Oscarsson från 1983. Dessa två har översatts till en engelsk version skriven av Elisabeth Rolandsson 2017 – "The Jamtland song".

Textversioner

Ordförklaring, jamska till svenska 
 mæ – vi
 bjällan – skällorna
 pingel – klingar
 vållom – 'vallarna', fäbodarna
 skvällht – 'ekofyllt'
 jænsmässti – midsommartid
 kjörsan – kyrkorna
 Skuta – Åreskutan
 fejen – glad, glada
 fedran – fäderna
 hen – här

Ändelsen -om i orden stigom, åkrom, vållom, etc är dativformen i pluralis (stigarna, åkrarna, vallarna). Här är det de dativstyrande prepositionerna: på, milla, hitat, frå, mot, milla och ditat, som ger dativformerna.

Allsång 
Jämtlandssången är nationalsång för Republiken Jamtland. Varje år under Storsjöyran efter Eva Röses presidenttal framförs Jämtlandssången av minst 25 000 jämtar, ragundingar och härjedalingar på Stortorget i Östersund.

Inspelningar

Merit Hemmingson 
Merit Hemmingson har gett ut en instrumentalversion på musikalbumet Huvva! – svensk folkmusik på beat från 1971.

Källor
Norrländsk uppslagsbok, Band 2, 1994

Noter

Externa länkar
Jämtlandssången
Jamtlandssången (på jämtska)
Merit Hemmingsons inspelning på YouTube

Verk av Wilhelm Peterson-Berger
Svenska landskapssånger
Jämtland
Evilard

Evilard () är en ort och tvåspråkig kommun i förvaltningsdistriktet Biel i kantonen Bern i Schweiz. Kommunen har  invånare ().

Kommunen består av bergsbyarna Evilard/Leubringen och Macolin/Magglingen.

Byarna och deras historia

Evilard/Leubringen 
Största delen av kommunens befolkning bor i Evilard/Leubringen. Här finns kommunalhuset, skolan och ålderdomshemmet.

Evilard är känt sedan år 1300 som Lomeringen. Under medeltiden ägdes jorden av kyrkliga institutioner. Byn var ursprungligen franskspråkig och hade år 1770 cirka 130 invånare.

Macolin/Magglingen 
I Macolin/Magglingen bor ungefär en fjärdedel av kommunens invånare. Orten är säte för den statliga idrottsmyndigheten BASPO och den statliga idrottshögskolan. 

Magglingen omnämns år 1304 som Macalingen. De första bosättarna kom från Berner Oberland eller Emmental och talade tyska. År 1770 fanns endast 18 invånare. År 1870 anlades en väg och byn blev turist- och luftkurort.

Tvåspråkighet 
Kommunens invånare är till 60% tysktalande och till 40% fransktalande. Alla dokument som vänder sig till invånarna skrivs på såväl tyska som franska. Funktionärer och anställda behärskar båda språken väl.

Kommunikationer 
Evilard och Magglingen har var sin bergbana till Biel. 
Det finns vägförbindelse till Biel och Orvin.

Referenser

Noter

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Kommuner i Bern
Orter i Bern (kanton)
Karlbergs station

Karlberg är en järnvägsstation, numera en reservstation för pendeltågen, belägen i stadsdelen Vasastan i Stockholms innerstad. Den hade i genomsnitt 14 200 påstigande och 14 700 avstigande per dag 2013. Stationen stängdes den 10 juli 2017 och ersattes då av Stockholm Odenplan.

Historik
Stationen ligger i Stockholms kommun, 2 kilometer norr om Stockholm Central och är uppkallad efter Karlbergs slott som ligger på andra sidan Klarastrandsleden i Solna kommun. Stationen öppnades den 3 november 1882, då med ingång vid Rörstrandsgatans passage under järnvägen. Stationen byggdes i samband med att Värtabanan anlades och denna bana anslöt till Ostkustbanan vid den punkt där Karlbergs station kom att läggas. Värtabanan, som då hade persontrafik, ledde från Karlberg och Tomteboda till Värtahamnen. Även vid Tomteboda anlades ett stationshus samma år som Karlbergs station anlades, men all persontrafik vid Tomteboda station avvecklades redan på 1910-talet. Persontrafiken på Värtabanan upphörde i sin helhet 1913 men Karlbergs station har fortsatt använts för annan persontrafik sedan dess. 

Den nuvarande stationsbyggnaden vid Norrbackagatan uppfördes 1932. Stationen upphörde som pendeltågsstation den 10 juli 2017 då Citybanan stod klar. Pendeltågen leds numera genom en tunnel till den nya stationen Stockholm Odenplan, som ersatt den. Till en början kommer stationen användas som reservstation för att vända tåg vid trafikstörningar men är på sikt tänkt att rivas. Vid ett signalfel på Citybanan, som hindrade tågen att köra på Citybanan, öppnades stationen tillfälligt den 14 november 2017 och pendeltågen fick åter stanna vid Karlberg.

Anslutning
Stationen har nackdelen att den har relativt dålig koppling till annan lokal kollektivtrafik. Den mest använda förbindelsen var att gå cirka 400 meter till tunnelbanestationen S:t Eriksplan. En busshållplats fanns också utanför stationen.

Utformning
Stationen har två plattformar, en för södergående och en för norrgående pendeltåg, samt spår för passerande fjärr- och godståg.

Biljetthallen är belägen vid Norrbackagatan 3. Förbindelse med plattformarna via trappor, hissar samt rulltrappor (uppåtgående).

Anläggningen i sitt nuvarande utförande byggdes huvudsakligen i början av 1970-talet sedan SL tagit över pendeltågstrafiken.
Stationen fick viss renovering 2005.

Galleri

Referenser

Nedlagda järnvägsstationer i Stockholms län
Byggnader och anläggningar i Vasastan
Järnvägsstationer invigda 1882
Järnvägsstationer stängda 2017
1882 i Sverige
AMV

AMV kan syfta på:

 AMV – en större mekanisk verkstad, se Arboga Mekaniska Verkstad
 AMV –  en svensk statlig myndighet som lades ner 1 januari 2008, se Arbetsmarknadsverket
 AMV – en musikvideo bestående av filmklipp, från en eller flera animeserier eller filmer, se Anime music video
 Patria XA-360 AMV – ett 8×8 multifunktionellt militärfordon som tillverkas av den finländska försvarsmaterielkoncernen Patria
Port Salut

Port Salut, är en kittost med en mild, något syrlig smak. Den syrliga smaken ges av mjölksyrabakterier som används vid tillverkningen. Osten har en karaktäristisk orange skorpa som är ätbar.

Port Salut började ursprungligen tillverkas i mitten av 1800-talet av trappistmunkar i ett kloster i Port-du-Salut i Mayenne i nordvästra Frankrike, men tillverkas numera även på andra håll, bland annat i Sverige.

I Sverige tillverkades osten första gången på Alnarp på 1920-talet. Den svenska osten skiljer sig från den franska genom att vara mjukare, mer vaxartad och ha en mildare smak.

Se även 
 Lista över franska ostar

Källor 

Franska ostar
Svenska ostar
Hårdostar
Kittostar
Ostar på komjölk
Trappistorden
LAN-party

Ett LAN-party är när ett antal datoranvändare träffas för att koppla samman datorerna i ett LAN (Local Area Network, Lokalt nätverk). Det i särklass vanligaste syftet med ett LAN-party är att spela datorspel mot varandra. Storleken på ett LAN kan variera från två till flera tusen deltagare. Förutom dessa syften finns också en social aspekt av LAN-partyn - tävlingar och olika händelser arrangeras ofta, även tävlingar som egentligen inte har något med datorer att göra. Föregångarna för LAN-partyn är 1980- och 90-talens copypartyn och demopartyn.

Kultur 

En av många kulturer kring LAN-partyn är att medverkande på träffarna visar upp sina datorer med diverse estetiska modifieringar, såsom fönster, färgade ljus och dylikt. Dessa modifieringar begränsas inte bara till själva datorn, utan pryder ibland även skärm, högtalare och andra föremål som tagits med.

Världens största LAN-party 
Rekordet för världens största LAN-party innehas av det svenska LAN-partyt Dreamhack som hålls på Elmia i Jönköping. Vintern 2010 sattes det senaste världsrekordet med 12 757 datorer i nätverket bekräftade av Guinness Rekordbok. Totalt checkade man in omkring 13 000 personer i entrén, vilket inkluderar besökare, funktionärer och sponsorer.

Mindre LAN-party 

LAN-partyn är ganska vanligt förekommande runt om i Sverige och det finns gott om folk som engagerar sig i verksamheten. Tack vare ett starkt föreningsliv hittar man mycket av verksamheten på ideell nivå. De flesta LAN-föreningar i Sverige vänder sig till Sverok för att söka bidrag.
Det finns även gemenskapsgrupper även kallat communitys, som anordnar LAN.

Se även 
 Demoparty
 Copyparty
 Datornätverk
 Demoscenen

Referenser

Externa länkar 
 En representant från Guinness World Records utnämner DreamHack Winter 2006 till världens största LAN-party (Youtube)
 "Dataparty i Örebro 1993" (Internetmuseum)

Datornätverk
Montenegriner

Montenegriner är en sydslavisk folkgrupp bosatt främst i Montenegro.

Traditionellt har de ansetts vara en del av den större serbiska etniska folkgruppen. De har sedan medeltiden tillhört den serbisk-ortodoxa kyrkan och talat en dialekt av serbiska, men sedan Montenegros självständighet 2006 har röster höjts för att montenegrinska ska anses vara ett eget språk, självständigt från serbiskan, och att detta ska förklaras som Montenegros officiella språk i den nya konstitutionen. Dock finns bland åtskilliga montenegriner en känsla av serbisk nationell samhörighet; dessa vill inte se montenegrinskan som något annat än en variant av serbiska. Detta gör frågan till kontroversiell både inom Montenegro och mellan detta och det med denna fram tills nyligen i union ingående Serbien. Liksom i Serbien används både det kyrilliska och det latinska alfabetet.

Enligt den montenegrinska statistikbyrån (uppgift publicerad 23 september 2004, baserad på folkräkningen i november 2003: ) anser sig 267 669 (43,16 procent) personer i Montenegro vara montenegriner, och 198 414 personer (31,99 procent) anser sig vara serber.

De är till religionen främst ortodoxt kristna (serbisk-ortodoxa eller tillhöriga den fristående men icke erkända montenegrinsk-ortodoxa kyrkan).

Montenegriner bosatta i världens länder

Statistik 
: 267.669
: 69.049 (2002)
: 50.000 (2004)
: 30.000 (2001)
: 4.926 (2001)
: 2.686 (2002)
: 2.667 (2002)
: 2.000-2.500 (2000)
: 2.370 (2006 bedömning)
: 1.171 (2006 bedömning)
: 800 (2006 bedömning)

Se även 
Personer i Sverige födda i Montenegro
Bosnier

Bosnier är medborgare, eller personer med ursprung, från Bosnien och Hercegovina oavsett etnisk tillhörighet, ej att förväxla med den etniska gruppen bosniaker.

Begreppet "bosnier" betecknar nationellt och geografiskt ursprung och betyder att man är medborgare i Bosnien och Hercegovina. Alla bosniaker, serber och kroater från Bosnien och Hercegovina är antingen bosnier eller hercegovinier, beroende på ursprungsplats. För att förtydliga och särskilja deras geografiska ursprung med andra av samma etnicitet förekommer förteckningar som bosnienserber, bosnienkroater och bosniska muslimer. 

Bosnier är det germanska namnet på personer från Bosnien (det latinska namnet är bosniaque/bosniaco, vilket etymologiskt motsvaras av bosniak).

De nutida bosniakerna är ättlingar till de medeltida bošnjani som huvudsakligen var anhängare av den bosniska kyrkan, vilken kan ha varit av bogomilisk karaktär. Själva kallade sig anhängarna i allmänhet krštjani, det vill säga kristna, eller dobri bošnjani som betyder goda bošnjani; beteckningen bogomiler användes sällan av dem själva.

Bošnjaniernas trosuppfattning är fortfarande ett oavslutat forskningsområde. Några forskare menar att den låg närmare katolicismen än den bogomilska läran. Frågan är kontroversiell och ämnet är ännu föremål för diskussion. Klart står emellertid att såväl den katolska som den grekisk-ortodoxa kyrkan betraktade den bosniska kyrkan som kättersk och därför deltog i flera korståg mot det medeltida bošnjanifolket.

Galleri

Se även 
 Bosnier i Sverige

Bosnien och Hercegovinas samhälle
Skapelse

Skapelse eller skapelsen kan avse:

Skapelseberättelse – historiska/religiösa berättelser om hur skapelsen/universum kan ha kommit till
Skapelsen (broderi) – medeltida bildväv förvarad i katedralen i Girona
Skapelsen (Haydn) – ett oratorium i tre delar för solister, kör och orkester med musik av Joseph Haydn
Skapelsen (kvinnlig musikhistoria) – en svensk webbplats för kvinnlig musikhistoria i samverkan med SKAP

Se även
Big Bang – den mest naturvetenskapligt vedertagna kosmologiska teorin om universums tidiga utveckling
Evolution – den process varigenom levande organismers egenskaper kan förändras från en form till en annan mellan successiva generationer
Kreationism – uppfattningen att världen och allt levande helt eller delvis har kommit till genom gudomligt ingripande eller på övernaturlig väg
Seriell databuss

En seriell databuss är en databuss där data skickas med informationsbärarna efter varandra. Till exempel EIA-232, Ethernet, USB, eller CAN. Istället för olika ledare så skickas all information i en viss ordning. Mottagaren är medveten om ordningen.

Se även 
 Parallell databuss

Databussar
Emmerich Kálmán

Emmerich (Imre) Kálmán, ursprungligen Imre Koppstein, född 24 oktober 1882 i Siófok vid Balatonsjön i Ungern, död 30 oktober 1953 i Paris, var en ungersk kompositör av wieneroperetter.

Biografi
Han föddes i Siófok och ville bli pianovirtuos. Efter att ha överansträngt sig, inledde han istället studier i komposition och kontrapunkt vid musikhögskolan i Budapest. Efter att 1908 av en slump ha kommit över librettot till Ein Herbstmanöver, tonsatte han den operetten och den kom att följas av tio ytterligare. Tillsammans med Franz Lehár betraktas Kálmán som de stora namnen bland kompositörer av wieneroperetter.

Kálmán, som var jude, tvingades lämna Wien och Österrike 1938 och han flydde 1940 vidare till USA. Han återvände till Europa 1945 och bosatte sig i Paris.

Operetter
1909 – Ein Herbstmanöver (Höstmanöver. Stockholm 1909)
1910 – Az obsitos (Budapest 1910)
1912 – Der Zigeunerprimas (Zigenarprimas. Stockholm 1909)
1915 – Die Csardasfürstin (Csardasfurstinnan. Stockholm 1916)
1917 – Die Faschingsfee (Drottning Karneval. Stockholm 1919)
1917 – Das Hollandweibchen (Hollandsflickan. Stockholm 1926)
1921 – Die Bajadere (Bajadären. Stockholm 1922)
1924 – Gräfin Mariza (Grevinnan Mariza. Göteborg 1924)
1926 – Die Cirkusprinzessin (Cirkusprinsessan. Stockholm 1926)
1926 – Die Herzogin von Chicago (Hertiginnan av Chicago. Stockholm 1928)
1930 – Das Veilchen vom Montmartre (Violen från Montmartre. Göteborg 1930)
1930 – Der Teufelsreiter (Djävulsryttaren. Stockholm 1934)
1936 – Kaiserin Josephine (1936)
1945 – Marinka (1945)
1954 – Arizona Lady. Uppförd postumt.

Diskografi
Små söta flickor i trikå. Sven Erik Vikström sjunger Emmerich Kálmán. LP. GoodWill GWLP 2024. 1979

Asteroiden 4992 Kálmán är uppkallad efter honom.

Källor

Ungerska operettkompositörer
Födda 1882
Avlidna 1953
Män
Personer från Siófok
Ungerska klassiska kompositörer
Tygmärke

Tygmärke är en tyglapp med broderat eller tryckt motiv som kan sys fast på klädesplagg. 

Tygmärken används på uniformer, och mer inofficiellt som souvenir, framförallt av scouter och på högskolestuderandes studentoveraller.

Se även 
Emblem
Pin

Externa länkar 

Insignier
Textila produkter
Mitella

Mitella är ett kroppsburet medicinskt hjälpmedel vars syfte är att stabilisera och immobilisera armen efter en skada eller operation. Triangulära bandage används ofta som mitellor. Fabrikstillverkade mitellor finns i olika utföranden, såsom collar'n'cuff och sling and swathe. Collar'n'cuff används exempelvis vid luxation av axeln, nyckelbensfraktur, axelkirurgi och axelledsavlastning. Sling and swathe används oftast efter kirurgi, i syfte att immobilisera axeln.

Den tunna fyrkantiga bomullshalsduken som ingår i de svenska soldaternas utrustning kan vikas på diagonalen och användas som mitella.

Scouternas trekantiga halsduk kallas ibland mitella, men det är numera ovanligt.

Referenser

Tryckta källor 
Grønsleth, L. K., Roa, E., Könøy, I. & Almås, H. (2011) Omvårdnad vid skador och sjukdomar i rörelseapparaten. I Almås, H. (red.), Stubberud, D-G. (red.), Grønseth, R. (red.), Bolinder-Palmér, I. (översättning) & Olsson, K. (översättning) Klinisk omvårdnad 2 (s. 133-166). Liber: Stockholm. 

Ortopedi
Sjukvårdsbehandlingar
Kungsträdgården (tunnelbanestation)

Kungsträdgårdens tunnelbanestation i Stockholms tunnelbana är belägen i stadsdelen Norrmalm i Stockholms innerstad. Stationen är ändstation för linje 10 och 11 på blå linjen och ligger precis före station T-Centralen. Stationen ligger i berget under Jakobsgatan, Jakobs kyrka och Arsenalsgatan genom Kungsträdgården. Stationen och dess västra uppgång invigdes den 30 oktober 1977 som den 91:a stationen i tunnelbanenätet. Den östra uppgången, på Arsenalsgatan, försenades på grund av den så kallade Almstriden och öppnades först 14 januari 1987. Den ligger 29,3 meter under havet och är därmed den lägst belägna tunnelbanestationen i Stockholm. 

Plattformen ligger i bergrum cirka 34 meter under marken och kan nås via entréer vid Gallerian vid Regeringsgatan 10 eller från Arsenalsgatan 10. Stationen är i dagsläget en säckstation med två spår och 200 meter in i tunneln öster om stationen finns ett uppställningsspår. Blå linje ska förlängas från Kungsträdgården via Södermalm till Nacka. Stationen har hela tiden varit förberedd för utbyggnad och det finns kapacitet för många fler resenärer än idag. 

En normal vintervardag (2011) har Kungsträdgården cirka 5 600 påstigande resenärer.

Omkring år 2030 förväntas Blå linjen förlängas från Kungsträdgården till den nya stationen Sofia och därifrån vidare till Nacka och Hagsätra.

Djur- och växtliv
Vid stationen finns Sveriges enda kända bestånd av gruvdvärgspindlar.

Strax innan stationen stängdes tillfälligt sommaren 2012, undersöktes droppstenarna som finns på väggarna till stationen tillsammans med de mossor och smådjur som lever där. Forskarna återupptäckte bland annat gruvdvärgspindel, som inte finns någon annanstans i Sverige, och tuffkuddmossa, som inte har dokumenterats i Stockholmstrakten sedan 1930-talet.

Konstnärlig utsmyckning
Konstnären Ulrik Samuelson har utformat stationen med inspiration från de palats, nuvarande och tidigare, som har funnits vid Kungsträdgården. Konstnären Arne Fredriksson  har målat flertalet av takmålningarna. Golvet är gjort av terrazzo (konststen), mellan plattformarna står en krigsgud som tidigare funnits på Riddarhusets tak, längs väggarna finns femtio maskaroner samt en manlig och kvinnlig torso som tidigare stått på palatset Makalös, i öster finns en almstubbe som syftar på Almstriden i Kungsträdgården som utkämpades 1971 i samband med att stationen skulle byggas.

Bilder

Konst och gångar

Plattformarna

Se även
Almstriden

Referenser

Externa länkar

Stockholms tunnelbanestationer
Norrmalm
Järnvägsstationer invigda 1977
1977 i Sverige
Algot Rosberg

Algot Florentin Rosberg, född 15 februari 1886 i Malmö, död 3 juli 1939 i Nacka, var en av de tre ungsocialister som utförde Amaltheadådet 1908. Han dömdes till döden för detta, men benådades senare och fick livstids fängelse. Tillsammans med de båda andra, Anton Nilson och Alfred Stern, frigavs han 1917 efter en intensiv politisk kampanj som pressade regeringen.

Algot Roberg var son till polismannen Anders Rosberg. Efter avslutad skolgång gick han till sjöss men återvände till Malmö där han efter 1903 arbetade som murare. Han deltog aktivt i den ungsocialistiska rörelsen, från 1905 som klubbordförande. Under hamnarbetarkonflikten 1908 organiserade han ett bombattentat mot logementsfartyget Amalthea, som inrymde engelska arbetsvilliga. Rosberg dömdes efter en utdragen rättegång i de båda lägre instanserna till döden, vilken dom av Högsta domstolen mildrades till livstids straffarbete. Domen avtjänades på Långholmen och Härlanda fängelse. En landsomfattande opinionsrörelse, där Axel Holmström var den drivande kraften, startades 1912 för att utverka amnesti för Amaltheadådet. Det lyckades slutligen hösten 1917 efter bildandet av Regeringen Edén.

Rosberg berättade om sina erfarenheter i boken Amalthea (1918). Boken handlar dock mera om fängelseerfarenheterna än om själva dådet och utgör en källa till svensk kriminalvårdshistoria.

Efter sin frigivning anslöt han sig till SAC genom Malmö LS, där han gjorde sig känd som god talare och duglig organisatör. 1919 valdes han till föreståndare för SACs bokförlag Federativs, en post som han innehade till 1929, då han fick ett tillfälligt förordnande som SAC:s kassör. Åren 1930–1934 arbetade han som ombudsman för Stockholms SAC-distrikt. I maj 1935 anställdes han som ombudsman i LO tillika styrelseledamot i LOs Folkets husfond, där han blev kvar till sin död 1939.

Referenser

Bibliografi

Externa länkar

Svenskspråkiga fackboksförfattare
Svenska författare under 1900-talet
Födda 1886
Avlidna 1939
Män
Författare från Malmö
Rättsfall
Gravsatta på Nacka norra kyrkogård

Svenska syndikalister
Ungsocialister
Åke Bonnier

Åke Bonnier kan syfta på:

 Åke Bonnier (bokförläggare) (1886-1979), bokförläggare
 Åke Bonnier (biskop) (född 1957), biskop i Skara stift

Se även 
 Bonnier (släkt)
Terrassa

Terrassa (spanska: Tarrasa) är en stad och kommun i Katalonien, i nordöstra Spanien. Staden hade 215 121 invånare (2016). Det är en förstad till Barcelona med bland annat textilindustri.

Kända personer 
 Rafael Aguilar, vattenpolospelare och -tränare
 Joan Amat, landhockeyspelare
 Eduard Arbós, landhockeyspelare
 Jaume Arbós, landhockeyspelare
 Joan Arbós, landhockeyspelare
 Xavier Arnau, landhockeyspelare
 Jordi Arnau, landhockeyspelare
 Cèlia Corres, landhockeyspelare
 Francesc Cortés, landhockeyspelare
 Jan Dinarés, landhockeyspelare
 Xavier Escudé, landhockeyspelare
 Santi Freixa, landhockeyspelare
 Paula Leitón, vattenpolospelare
 Anna Maiques, landhockeyspelare
 Joaquim Malgosa, landhockeyspelare
 Miguel de Paz, landhockeyspelare
 Marta Pessarrodona, poet
 Xavier Ribas, landhockeyspelare
 Albert Sala, landhockeyspelare
 Ramon Sala, landhockeyspelare
 Víctor Sánchez Mata, fotbollsspelare
 Eduard Tubau, landhockeyspelare
 Xavi, fotbollsspelare

Referenser

Externa länkar 

Orter i Katalonien
Kommuner i Katalonien
FC Lahti

FC Lahti är en fotbollsklubb från Lahtis stad i Finland. Klubben bildades 1996 och har sedan 1999 ett representationslag i Finlands högsta fotbollsserie för herrar, Tipsligan. Lagets bästa merit i Tipsligan är den bronsplacering de uppnådde år 2008 och 2014, men redan 2003 slutade de på femte plats.

Historia 
Fotbollsklubben grundades år 1996 genom en sammanslagning av klubbarna Lahden Reipas och Kuusysi, båda från Lahtis. Första säsongen spelade representationslaget i division 1 (Ettan) som är den näst högsta fotbollsserien för herrar i Finland.

Placering tidigare säsonger

Spelartrupp 2020 
Spelartruppen aktuell per den 28 juli 2020.

Kända spelare som spelat i FC Lahti 
 Petri Pasanen
 Pekka Lagerblom
 Njazi Kuqi
 Jari Litmanen

Källor

Externa länkar 
 FC Lahti - officiell webbplats 
 FC Lahti på Socerway
 FC Lahti pá Transfermarkt

Sport i Lahtis
Lahti, FC
Sportklubbar bildade 1996