kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Pelasger

Pelasger (gr:Πελασγοί - Pelasgoí, s. Pelasgós) kallades den indoeuropeiska urbefolkning som talade pelasgiska och var bosatta i Dodona, Thessalien, Attika och i delar av Argolis, troligtvis före grekers ankomst i området. Senare har pelasger använts som beteckning även för sådana folkgrupper i Mindre Asien och Kaukasus.

Deras egentliga ursprung är omtvistat och enligt antika källor kan man dra olika slutsatser. En del anser att de var en hellensk stam, en protohellensk stam, en stam som var besläktad med hellenerna. Andra anser att de var en helt egen stam med annat språk och kultur.
Ytterligare en tredje teori är att pelasger var besläktade med illyrierna. I det språk som pelasger använde går det att se likheter med det språk som användes av illyrierna.

Källor

Externa länkar 
 "The Pelasgian Languige Problem" av Cyril Babev
 "The Pelasgians" från PREHISTORIC DACIA,1913 av Nicolae Densusianu

Etniska grupper i Europa
Antikens folkslag
Antikens Grekland
Aleksej Pazjitnov

Alekséj Leonídovitj Pázjitnov (kyrilliska: Алексе́й Леони́дович Па́житнов), född 1955, är en rysk datortekniker som utvecklade det klassiska datorspelet Tetris. Detta gjorde han medan han jobbade på Ryska vetenskapsakademins datorcentrum, ett statligt drivet utvecklingscentrum.

Biografi 
Pazjitnov skapade Tetris med hjälp av Dmitrij Pavlovskij och Vadim Gerasimov 1984. Spelet, som först var tillgängligt i Sovjetunionen spreds till västvärlden 1986. Pazjitnov skapade även den mindre kända uppföljaren till Tetris, vid namn Welltris, som utgår från samma princip som Tetris, men i en 3D-miljö där man ser brädet uppifrån.

Den sovjetiska byråkratin licensierade Tetris, och marknadsförde det med sloganen "From Russia with Love" ("från Ryssland med kärlek"). Då Pazjitnov var anställd hos den sovjetiska staten fick han inga royalties för sitt spel. 1991 flyttade Pazjitnov tillsammans med Vladimir Pochilko till USA och grundade Tetris Company tillsammans med Henk Rogers.

Han hjälpte även till att utforma pusslen i SNES-versionen av Yoshi's Cookie.

Han började arbeta för Microsoft i oktober 1996, och arbetade med utvecklingen av Microsoft Entertainment Pack och MSN Mind Aerobics.

Den 18 augusti 2005 utannonserade Wildsnake Software att Pazjitnov kommer att arbeta med dem med deras nya samling pusselspel.

Ludografi

Referenser

Noter

Övriga källor 
 Angela Gunn (December 9–15, 1999). "Game boy". Seattle Weekly.

Externa länkar 
 

Födda 1956
Levande personer
Män
Ryska datorspelsutvecklare
Ryska matematiker
Personer från Moskva
Stora Sjöfallets nationalpark

Stora Sjöfallets nationalpark (Stuor Muorkke på lulesamiska) är en nationalpark i Gällivare och Jokkmokks kommuner i Lappland. Det samiska namnet betyder "ett land mellan två sjöar". Parken gränsar i väster mot Sareks nationalpark och i öster mot naturreservatet Sjaunja. I väster ligger det stora Akkamassivet och i norr den långa bergssträckningen Kallaktjåkko som gränsar till Teusadalen. Stora Sjöfallet ingår i världsarvet Laponia.

Den reglerade sjön Akkajaure sträcker sig genom större delen av området. Området norr om Akkajaure ligger inom Gällivare kommun, medan den mest besökta delen av nationalparken söder om Akkajaure tillhör Jokkmokks socken (tidigare Porjus socken) i Jokkmokks kommun.

Vattenfallet Stora Sjöfallet, som en gång ansågs vara ett av de mest magnifika i Europa, men som idag bara undantagsvis har ett någorlunda högt vattenflöde, ligger nära Vietas nedanför Akkajaures utlopp i söder. Vattenfallet var det huvudsakliga skälet till att området avsattes som nationalpark 1909. Stora sjöfallet blev med detta tillsammans med 8 andra parker de första nationalparkerna i Sverige och även Europa.  

I samband med byggandet av Suorvadammen anlades en väg (kallad "Vägen västerut", efter en vid byggtiden populär TV-serie) som sträcker sig genom en stor del av nationalparken. Det förekommer även påverkan i form av grusbankar, kraftledningar och vid Suorvadammen ett vindkraftverk. 

På grund av dessa och andra ingrepp har Stora Sjöfallets nationalparksstatus ifrågasatts. De berörda områdena i parkens centrala del ingår inte längre i nationalparken, vars utsträckning redan 1919 började inskränkas på grund av vattenkraftsutbyggnaden.

Bildgalleri

Se även
 Laponia

Referenser

Externa länkar
Sveriges nationalparker: Stora Sjöfallets/Stuor Muorkke nationalpark
Länsstyrelsen Norrbotten - Stora Sjöfallet / Stuor Muorkke
Stora Sjöfallets nationalpark i första numret av Sveriges Natur 1910.

Stora Sjöfallets nationalpark
Lista över Finlands nationalparker

Denna artikel är en lista över Finlands nationalparker.
Bottenvikens nationalpark
Bottenhavets nationalpark
Ekenäs skärgårds nationalpark
Helvetinjärvi nationalpark
Hiidenportti nationalpark
Hossa nationalpark                             
Isojärvi nationalpark                
Kauhaneva-Pohjankangas nationalpark 
Koli nationalpark                                          
Kolovesi nationalpark             
Kurjenrahka nationalpark
Lauhanvuori nationalpark                            
Leivonmäki nationalpark
Lemmenjoki nationalpark
Liesjärvi nationalpark
Linnansaari nationalpark                              
Noux nationalpark
Oulanka nationalpark
Pallas-Yllästunturi nationalpark                 
Patvinsuo nationalpark            
Petkeljärvi nationalpark
Puurijärvi-Isosuo nationalpark              
Pyhä-Häkki nationalpark
Pyhä-Luosto nationalpark
Päijänne nationalpark          
Repovesi nationalpark
Riisitunturi nationalpark          
Rokua nationalpark
Salamajärvi nationalpark                             
Seitseminens nationalpark
Sibbo storskogs nationalpark         
Skärgårdshavets nationalpark
Syöte nationalpark
Södra Konnevesi nationalpark                                        
Tiilikkajärvi nationalpark               
Torronsuo nationalpark
Tykö nationalpark
Urho Kekkonens nationalpark
Valkmusa nationalpark           
Östra Finska vikens nationalpark

Se även
 :Kategori:Naturskydd i Finland

Externa länkar
  Nationalparkerna hör till våra nationalskatter – Forststyrelsens webbplats (allmänt)
  Utinaturen: Nationalparker – Forststyrelsen (mer praktiskt)

 
Nationalparker
Finland
S:t Eriksplan (tunnelbanestation)

S:t Eriksplan är en station inom Stockholms tunnelbana, belägen vid Sankt Eriksplan i stadsdelen Vasastan i Stockholms innerstad.

Stationen togs i bruk den 26 oktober 1952 i samband med att tunnelbanan Hötorget–Vällingby invigdes. Den trafikeras av T-bana 1 (gröna linjen) och ligger mellan Odenplan och Fridhemsplan. Avståndet från station Slussen är 4,1 kilometer.

Det är en underjordsstation med en plattform cirka åtta meter under marken. Plattformen har väggar med kakelplattor men saknar utsmyckning av konstnär. Stationen har två biljetthallar, den ena på Sankt Eriksplan, den andra i korsningen Torsgatan/Sankt Eriksgatan.

Galleri

Referenser

Externa länkar 

Stockholms tunnelbanestationer
Byggnader och anläggningar i Vasastan
Järnvägsstationer invigda 1952
1952 i Sverige
Lars Kafle

Lars Kafle, död efter 1568, var en svensk ämbetsman. 

Lars Kafle tillhörde frälsesläkten Kafle. Han ärvde Hallanda och ägde även Sjötorp i Larvs socken. Han var slottslove på Läckö 1534-1554. Den 24/8 1536 var han inbjuden till Gustav Vasas bröllop. År 1536 blev Kafle häradshövding i Vadsbo, samt även i Vilske. Han fick efterhand flera gårdar i förläning: Åkatorp i Östbitterna, Söderby i Hobo och Söstada i Tillberga. Dessa gårdar tog dock Erik XIV från honom år 1561. År 1563 fick han Ods gäll och 2 andra gårdar. Kafle skrev under arvsföreningen den 13 januari 1544. Han förekommer i frälselängd 1568.

Kafleätten är nummer 70 i Riddarhuset

 

Svenska ämbetsmän under 1500-talet
Män
Personer under äldre vasatiden
Majsmjöl

Majsmjöl är ett glutenfritt mjöl av majs. Det mals av torkad majs och malningen är grov, medium eller fin. Det har en söt doft och en ljusgul färg.

Ett finmalet majsmjöl är så kallat masa (masa harina) som används till att göra arepas (Venezuela), tamales (Mellanamerika) och tortillas. Även i Mexiko finns extra finmalet majsmjöl. Kokat majsmjöl kallas i Italien polenta och förekommer även i Rumänien.

Utöver ovanstående kan även andra typer av majsbröd göras. Majsmjöl används även som smaksättning i traditionella jäsdegar, samt för panering.

Se även 
 Grits
 Maizena
 Majsstärkelse
 Nachos

Referenser

Externa länkar 

Gryn, flingor och mjöl
Majs
Pulsamplitudmodulering

Pulsamplitudmodulering, PAM (engelska: Pulse-Amplitude Modulation), är en linjär metod för att interpolera vid konvertering av en tidsdiskret funktion eller en sekvens till en tidskontinuerlig funktion. Det används bland annat för att rekonstruera samplat material.

Pulsamplitudmodulering av en tidsdirekt funktion  samplad med samplingsfrekvensen  till en tidskontinuerlig funktion  med pulsfunktionen  kan skrivas som:
 
Pulsfunktionen  bestämmer hur frekvensåtergivningen blir.
 
Notera att Fourier-transformen av en tidsdiskret funktion är periodisk. Den pulsamplitudmodulerade funktionen kan alltså innehålla frekvenser som ligger utanför det område som den tidsdiskreta representerar.

Perfekt rekonstruktion, givet att det samplade materialet var perfekt bandbegränsat i intervallet , fås med hjälp av sinc-funktionen:
 
 

Linjär interpolation fås med pulsfunktionen
 
 

Signalbehandling
Arvika Basket

Arvika Basket är en basketbollförening, grundad 1976, hemmahörande i Arvika. De största framgångarna har kommit på damsidan.

Lag

Damlaget
Säsongen 1980/81 spelade Arvika Basket i elitserien, numera Basketligan dam, men åkte ur redan efter en säsong. Säsongen 1987/88 tog laget återigen klivet upp i elitserien och stannade där till och med säsongen 1994/95. Under den andra perioden tog sig Arvika Basket till sju SM-finaler och en semifinal. Av de sju SM-finalerna vann Arvika Basket sex, nämligen samtliga säsonger mellan 1988/89 och 1993/94. 

Säsongen 1994/95 blev laget utslaget i semifinal. Därefter begärde klubben sig neråt i seriesystemet. Föreningen ville sanera sina skulder och börja om i division II. Idag är klubben skuldfri och satsar främst på sin ungdomssektion, som var nyckeln till framgångarna i slutet av 1980-talet och början av 1990-talet.

År 1991 gick Arvika Basket till Europacupfinal i Barcelona i Spanien, efter att i semifinalen besegerat Eletrosila Leningrad från det dåvarande Sovjetunionen. I Europacupfinalen tog Arvika Basket silver efter att ha förlorat mot det italienska laget Conad-Unicar Cesena med 66-84. Händelsen fick rubriker över hela Europa. Den svenska tidningen Göteborgs-Postens dåvarande sportchef ville att Svenska dagbladets guldmedalj skulle tillfalla Arvika Baskets damlag, för silvret i Europacupen.

Framgångsrika spelare som spelat i Arvika Basket är bland andra Kicki Johansson, från Kristinehamn och Jennifer Azzi, som deltog för USA i Olympiska sommarspelen 1996 i Atlanta i delstaten Georgia i USA 1996 och avslutade sin karriär i WNBA.

Säsongen 2015/16 spelar damlaget i division II.

Herrlaget
Säsongen 2015/16 spelar herrlaget i division II.

Truppen 2015/16

Referenser

Noter

Allmänna källor 

Arvika Baskets webbplats
Info om SM-finalerna

Basketklubbar i Sverige
Sportklubbar bildade 1976
Sport i Arvika
Carlstad United BK

Carlstad United BK var en svensk fotbollförening från Karlstad i Värmland. Klubben bildades den 12 april 1998 som en samarbetsklubb mellan FBK Karlstad, Hertzöga BK, Innerstadens BK, IFK Kronoparken, Norrstrands IF, Råtorps IK och Sommarro IF. Klubben godkändes hos Svenska Fotbollförbundet den 3 februari 1999. Den nybildade föreningen övertog FBK Karlstads plats i division 3 till säsongen 2000 och slutade på andra plats i Division 3, och fick kvala. FBK Karlstad hade sedan dragit sig ur samarbetet och utgjorde, tillsammans med Karlstad BK, Uniteds främsta lokalrival. Klubben gick ihop med Karlstad BK den 25 november 2019 då man tillsammans bildade IF Karlstad.

Historik

Starten
12 april 1998 grundades föreningen som bestod av sex olika lag i Karlstad. Föreningarna som ingick i alliansen var Sommarro IF, Norrstrands IF, Hertzöga BK, IFK Kronoparken, Råtorps IK och Innerstadens BK.

Upplöst
Klubben löstes upp den 25 november 2019 då man tillsammans med Karlstad BK grundade IF Karlstad.

Spelare i urval 
 Johan Bertilsson
 Jacob Ericsson
 Pär Ericsson
 Eric Jernberg
 Jonas Olsson
 Tonton Zola Moukoko

Serieplaceringar
 2000 Div III - 2:a - förlust i kval (Publiksnitt: 504)
 2001 Div III - 5:a (232) 
 2002 Div III - 3:a (170)
 2003 Div III - 2:a - vinst i kval (139)
 2004 Div II - 8:a (534)
 2005 Div II - 4:a - avancemang till nya div I (273)
 2006 Div I Södra - 11:a (271)
 2007 Div I Södra - 7:a (338)
 2008 Div I Södra - 3:a (379)
 2009 Div I Norra  – 7:a (646)
 2010 Div I Norra  – 12:a - degradering till div 2 (387)
 2011 Div II Norra Götaland  – 5:a (236)
 2012 Div II Södra Svealand – 2:a (204)
 2013 Div II Norra Götaland - 2:a (402)
 2014 Div II Norra Götaland - 1:a (396)
 2015 Div 1 Norra - 8:a (347)

Klubbrekord 
 Publik - totalt
10 421 (2000-08-21 Carlstad United - Lazio 1-5) 

 Publik - cup
3 145 (2007-05-16 Carlstad United - Hammarby IF 1-1)

 Publik - seriespel
3 250 (2009-06-25 Carlstad United - Degerfors IF 0-3) 

 Största vinst i seriespel
8-1 (2013: Hemma mot Jonsereds IF 23/6) 

 Största förlust i seriespel
0-5

2002-05-11 borta mot IFK Eskilstuna

2006-04-23 borta mot Ängelholms FF 

 Flest seriematcher
181, Lars-Olof Andersson, 2000-2008 

 Flest seriemål för klubben
36, Simon Molander, 2008-2014 

 Flest seriemål på en säsong
21, Niklas Moberg, 2008 

 Snabbaste CU-målet i seriematch
2004-09-24 CU-Karlslund, Pagguy Zunda Mpemba 1 min  

2009-10-18 CU-Skellefteå, Adis Maglic 1 min 

 Flest poängmatcher i rad under en säsong
17, 2014-04-12--08-09

Ungdomsfotboll
2006 vann klubbens pojklag Värmlandsmästerskapen och Pojkallsvenskan Västra Svealand. Klubben bedrev en omfattande ungdomsverksamhet i den fristående elitföreningen Carlstad United Ungdom.

2008 Vann klubbens juniorlag serien (Juniorallsvenskan Västra Svealand) vilket innebar att juniorlaget flyttades upp till juniorallsvenskan elit säsongen 09.

2011 startades Carlstad United Academy. Det var en stor satsning från klubbens sida där lag i klasserna U19, U17 och U16 skulle mäta de bästa lagen från hela Sverige.

Källor

Externa länkar 
 
 UnitedNews
 Carlstad United Ungdom
 Carlstad United Academy

 
Upplösta fotbollsklubbar i Sverige
Pratshow

En pratshow eller talkshow är en TV- och radioprogramsgenre där en programledare intervjuar personer, ofta varvat med musik- och andra inslag, inför en studiopublik. Den visas som en programserie. Genren introducerades i radio och utvecklades vidare i amerikansk TV. The Tonight Show (1954–) var en amerikansk pionjär, medan Hylands hörna var först inom genren i Sverige.

Innehåll
I en pratshow intervjuas eller diskuterar kända och aktuella personer, vilket bildar basen för programinnehållet. Detta varvas med musikaliska inslag, reportageinslag eller annat. Programledaren är en nyckelfigur, och ofta namnges program efter deras programledare.

Ofta sitter de samtalande eller intervjuade i en soffa, vilket har gett upphov till den alternativa benämningen soffprogram.

Historik
Pratshowen introducerades i amerikansk radio. Från 1950-talet renodlades och vidareutvecklades den i TV, där The Tonight Show från 1954 blev en långlivad förebild för programformen. Jack Paar, som ledde programmet åren 1957–1963, blev uppmärksammad för sin personliga hållning och lediga intervjustil som kom att bilda modell för andra program.

I Sverige introducerade Lennart Hyland programformen med Hylands hörna (i radio 1961–1962; i TV 1962–1983). Det var producerat med The Tonight Show som förebild.

Den stora spridningen av programformat har underlättats av dess relativt låga kostnader för produktionen.

Exempel
Exempel på pratshower är Sen kväll med Luuk, Skavlan och Late Night with David Letterman. Andra framgångsrika och uppmärksammade program i genren leds eller har letts av Conan O'Brien och Oprah Winfrey, i Sverige av bland andra Annika Lantz.

Snarlika format
Pratshowen, med dess fokus kring programledare, hörbar studiopublik, aktuella gäster och musikinslag, kan jämföras med andra intervju- eller samtalsbaserade programformat. Ett program med diskussioner om aktuella ämnen, där ämnet i regel är viktigare än underhållningsfaktorn, kan kallas samtalsprogram.

Ett underhållningsprogram med blandat innehåll som sänds i en kafémiljö kan kallas caféprogram.

Referenser

Pratprogram på TV
TV-genrer
Länsväg 229

Länsväg 229 går mellan Örby och Bollmora i Stockholms län. Den är 13 km lång.

Den börjar som Örbyleden i korsningen med Länsväg 226 (Huddingevägen). Den fortsätter sedan i plankorsningar med Skönsmovägen, Bastuhagsvägen/Skebokvarnsvägen, Grycksbovägen, Målkurvan/Stallarholmsvägen, Fagersjövägen, Lingvägen och Söndagsvägen. Den korsar Nynäsvägen planskilt vid Gubbängsmotet och byter där namn till Tyresövägen.

Strax öster om trafikplats Skarpnäck blir vägen motorväg. Den fortsätter förbi trafikplats Älta där länsväg 260 ansluter fram till trafikplats Skrubba. Länsväg 229 fortsätter på en avfartsramp mot Bollmora vid Skrubba. En sista trafikplats finns vid Willys i Bollmora innan 229:an tar slut vid plankorsningen med Bäverbäcksvägen/Bollmoravägen. Tyresövägen fortsätter och övergår sedan i Breviksvägen. Motorvägen invigdes 1969.

Vägen är skyltad 50 km/h mellan Huddingevägen och Skönsmovägen, 70 km/h mellan Skönsmovägen och Fagersjövägen, 50 km/h mellan Fagersjövägen och Gubbängsmotet, 70 km/h mellan Gubbängsmotet och trafikplats Skarpnäck och sedan 90 km/h hela motorvägens sträckning. Vägen har separerade körbanor hela sin sträckning med undantag av 700 meter mellan Lingvägen och Söndagsvägen i Hökarängen.

|----

|----

|}

Länsvägar i Stockholms län
Motorvägar i Sverige
Länsväg 258

Länsväg 258 - Hågelbyleden sträcker sig mellan Hallunda trafikplats på Södertäljevägen (E4/E20) i Alby i norr och Huddingevägen (länsväg 226) vid Tumba centrum i syd. Vägen är 6 km lång och går inom Botkyrka kommun i Stockholms län. Enligt mätningar gjorda 2009 uppgår trafiken på Hågelbyleden mellan Hallunda trafikplats och Tumba till 15 - 35 000 fordon per årsmedeldygn.

Hågelbyleden utgör alternativ omledningssträcka för trafiken på E4/E20 Södertäljevägen mellan trafikplats Hallunda och trafikplats Moraberg, när denna är avstängd vid vägarbeten eller olyckor eller har begränsad framkomlighet p.g.a köer. Omledningssträckan går mot Tumba, in på länsväg 226 söderut mot Vårsta och slutligen mot Södertälje. Sträckan är skyltad med vita lokaliseringsmärken av vit typ för vägnummer för att informera trafikanterna om detta.

Historik

Hågelbyleden leder genom ett landskap som är rik på såväl gammal som nyare kulturhistoria och med talrika fornfynd.  Området präglas av det storskaliga säterilandskapet med stora sammanhållna åkrar och är numera av  riksintresse. Där länsväg 258 går idag fanns redan på 1700-talet en färdväg som sträckte sig från Södertäljevägen söderut genom Svartlösa härad, förbi Tumba och ända ner till Sorunda. Men föregångaren till nuvarande Hågelbyleden kan vara betydligt äldre. En runsten från mitten av 1000-talet (Södermanlands runinskrifter 288) vid Hågelby gård vittnar om att en forntida väg gick förbi här. Strax norr om avfarten till Eriksbergs industriområde finns en avsnörd del av den gamla färdvägen kvar, som idag nyttjas som promenad- och cykelväg.

Nuvarande leden är rakare och anlades på 1970-talet när den moderna bebyggelsen i Alby och Tumba uppfördes. Leden fick sitt namn efter området Hågelby, som ligger vid ledens västra sida, ungefär på halva sträckan mellan Alby och Tumba. Från leden kan man nå Eriksbergs industriområde, Elvesta gård, Hågelby gård och Skrävsta gård. Söder om Hågelby gård tangerar leden sjön Aspen, här går en avtagsväg mot öst till Lilla Dalens begravningsplats (invigd 1989). Längst i syd går vägen förbi Tumba pappersbruk.

Framtidsplaner
Botkyrka kommun har planer på exploateringar som medför ökad trafik. Ett detaljplaneprogram för områdena Hågelby, Eriksberg och Lindhov har upprättats av kommunen under 2010. I programmet anges att programområdet skall bli en attraktiv entré till Storstockholm och hela Stockholmsregionen. Inom programområdet planeras en rekreationsanläggning i form av Botkyrkaparken. Den är tänkt att ligga i anslutning till Hågelbyparken och meningen är att den skall göra kommunen till ett stort, internationellt utflyktsmål. I augusti 2011 framlade Trafikverket en förstudie om Hågelbyledens framtida utbyggnad.

Bilder

Källor

Externa länkar

Länsvägar i Stockholms län
Länsväg 259

Länsväg 259 (även kallad Haningeleden eller Södertörnsleden) går mellan Riksväg 73 vid Jordbro trafikpats och E4/E20 vid trafikplats Fittja i Stockholms län. Den går gemensamt med länsväg 226 (Huddingevägen) en kort sträcka söder om Huddinge centrum.

Följande vägar utgör för närvarande (2011) länsväg 259/Södertörnsleden: Botkyrkaleden, Glömstaleden, Glömstavägen, Annelundsvägen, en bit (ca 500 m) av Huddingevägen, Storängsleden, Lännavägen, Haningeleden och Jordbrolänken. Vägen sträcker sig i öst-västlig riktning genom Södertörn, därav namnet "Södertörnsleden". Genom kommundelen Glömsta kallas vägen också "Glömstavägen".

Planerad utbyggnad - Tvärförbindelse Södertörn

En trafiklänk genom Stockholms södra kommuner har diskuterats sedan 1940-talet. 1991 väcktes förslaget om leden på nytt i ramen för Dennispaketet. Vägens halva sträckning från Jordbro till Gladö kvarn planerades och byggdes i slutet av 1990-talet. För de resterade, västliga delarna saknades finansiering, men dåvarande Vägverket fick i uppdrag av regeringen att slutföra arbetet till år 2016. 

I februari 2013 begärde Trafikverket hos regeringen att få utföra en ny planering av Södertörnsledens västra delsträcka mellan Fittja och Gladö kvarn. Anledningen är att sedan planeringen påbörjades under tidigt 1990-tal har lagstiftning och verklighet förändrats så mycket att man anser att en ny planering behövs. 

Den nya planeringen för hela vägsträckan mellan Södertäljevägen (E4/E20) vid Kungens kurva och Nynäsvägen (väg 73) vid trafikplats Jordbro, kallad Tvärförbindelse Södertörn, startade under hösten 2014. Tvärförbindelse Södertörn blir cirka 20 kilometer lång, en gång- och cykelväg längs sträckan ingår i projektet. Flera vägavsnitt kommer att dras i tunnel, bland annat genom Masmoberget (Masmotunneln), förbi Glömsta (Glömstatunneln) och under Flemingsbergsskogen. Under 2018 pågår detaljplaneringen. Målet är att vägplanen skall kunna fastställas i slutet av år 2020. 

Under våren 2018 angavs byggstart för "tidigast 2021" och planerad byggtid åtta år.
Under vintern 2021 angavs byggstart för "tidigast 2023" och planerad byggtid ca tio år.

Referenser

Noter

Källor
Väg 259 - Tvärförbindelse Södertörn. Huddinge, Haninge och Botkyrka kommun, Stockholms län. Vägplan 2017-12-15

Externa länkar

Länsvägar i Stockholms län
Gator och torg i Huddinge
Länsväg 260

Länsväg 260 (Ältavägen, Gudöbroleden m.fl.) Är en nord-sydlig tvärlänk som går mellan Lugnets trafikplats på gränsen mellan Stockholm och Nacka till Handens trafikplats under riksväg 73, via Sickla, Saltsjö-Järla, Hästhagen, Älta, Trollbäcken (Tyresö kommun) och Vendelsö (Haninge kommun).

Motorväg
Vägen är motorväg en kort sträcka söder om Älta mellan trafikplats Älta och trafikplats Skrubba på länsväg 229 samt cirka 500 meter söderöver. 

|-
|colspan=4 align=center bgcolor=white|Trafikplatser
|-

|}

Bilder

Externa länkar

Länsvägar i Stockholms län
Motorvägar i Sverige