kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Agnes av Poitou

Agnes av Poitou, född cirka 1025, död 14 december 1077, var en tysk-romersk kejsarinna; gift 1043 med Henrik III i hans andra äktenskap.  Hon var regent i Tysk-romerska riket mellan 1056 och 1062 som förmyndare för sin son Henrik IV. Hennes regering har pekats ut som ansvarigt för en nedgång i kejsarmaktens inrikespolitiska kontroll och början på schismen mellan påven och kejsarmakten.

Biografi

Hon var dotter till hertig Wilhelm V av Akvitanien och Agnes av Burgund.

Kejsarinna
Hon gifte sig med Tysklands kung Henrik III i Ingelheim den 21 november 1043. Hon kröntes till tysk drottning i Mainz samma år, och blev kejsarinna 1046. Äktenskapet arrangerades för att ge Henrik värdefulla kontakter med furstehusen i Västeuropa och ge honom fördelar mot den franska kungen, särskilt med tanke på Henriks ambitioner gentemot Burgund. Paret fick sex barn. Under sin makes regeringstid spelade Agnes ingen direkt politisk roll, och hennes roll begränsades till den ceremoniella. Hon beskrivs som from, tillbakadragen, mild och reserverad.

Regent
5 oktober 1056 avled Henrik III. Han hade krönt sin sex år gamla son Henrik IV till kung före sin död och säkrat valet av sonen till kejsare på sin dödsbädd. Agnes blev i egenskap av den omyndiga kejsarens förmyndare rikets regent, bistådd av Hugo (abbot) och med stöd av påven Victor II, och med rätten att bli interimsregent och rekommendera nästa kejsare om hennes son skulle avlida som barn. 

För att säkra stöd för sitt regentskap internt donerade hon flera hertigdömen till inflytelserika krigsherrar, däribland Bayern, som tidigare hade styrts direkt av kejsaren. Detta gav henne tyskt stöd men underminerade samtidigt kejsarmakten. När den kejsartrogna påven avled 1057, valde de italienska kardinalerna en påve som var fientlig mot kejsarmakten. Agnes utsåg en motpåve och vägrade godkänna den nya påvens utnämning, vilket ledde till den schismen mellan påven och kejsarmakten. Därmed underminerades även kejsarmakten utrikespolitiskt. Agnes regering har betraktats som misslyckad genom att hennes politik slog fel och resulterade i att kejsarmakten både inrikespolitiskt och utrikespolitiskt försämrades. 1062 blev den tolvåriga kejsaren kidnappad av tyska krigsherrar, och Agnes avsade sig regentskapet till  ärkebiskoparna Siegfried av Mainz och Adalbert av Bremen.

Senare liv
Agnes avlade enligt uppgift klosterlöften efter kuppen. Hon gick dock inte i kloster. Hon var fortfarande överhuvud för kejsarätten till hennes sons myndighet, och kvarblev i Tyskland för att vaka över hans intressen. När hennes son år 1065 blev myndig, avreste Agnes till Rom. Hon vistades därefter i Rom, där hon agerade diplomat och medlare mellan sin son och påven.

Barn 
 
 Mathilde, 1045-1060
 Adelheid, 1048-1096
 Henrik IV, 1050-1106
 Konrad, 1052-1055
 Judith Sophie, cirka 1054-1105

Referenser

 

Tysk-romerska kejsarinnor
Kvinnliga regenter under 1000-talet
Kvinnor
Födda 1025
Avlidna 1077
Personer i Tyskland under 1000-talet
Huququllah

Huqúqu'lláh (Arab. Guds Rättighet) nedtecknades av Bahá'u'lláh i Den Allra Heligaste Boken (Kitáb-i-Aqdas).

Bakgrund
Denna religiösa lag är bindande för alla bahá'íer och är en form av "skatt" som den troende frivilligt betalar direkt till trons världscenter. Allt den troende äger, med undantag för några speciella saker, skall det betalas huqúqu'lláh för en gång. Guds Rättighet betalas till en ansvarig representant, som sedan skickar pengarna vidare till världscentret. Att betala huqúqu'lláh är en obligatorisk och andlig förpliktelse, men ingen bör kräva huqúqu'lláh; det beror på den troendes egen vilja.

Tid för betalning
Huqúqu'lláh betalas så snart den troendes beskattningsbara ägodelar uppnår eller överstiger 19 mithqáler guld, (motsvarar ungefär 2,2 troy-uns eller cirka 69,2 gram).
Beloppet som skall betalas är 19 % av värdet av beskattningsbar egendom.
Det skall betalas av hela enheter av 19 mithqáler guld.

Undantag från beskattning
 bostade och dess nödvändiga utrustning,
 nödvändig företags- och jordbruksutrustning som ger inkomst.

Betalning av skuld går före betalning av huqúqu'lláh, och är beroende av den troendes ekonomiska möjlighet att hålla sina förpliktelser.

Förvaltning av Guds Rättighet
Trons världscentrum kan använda det till samhällsnyttiga ändamål.
Det kan användas till att stödja fattiga, funktionshindrade, de behövande och de föräldralösa.
Det används även till skötsel och drift av de Heliga platserna (Bábs helgdom, Tillbedjans Hus och även för andra nödvändiga projekt).

Bahai
NHL:s amatördraft 1963

NHL:s amatördraft 1963 var den första draften i nordamerikanska ishockeyligan National Hockey League och hölls den 5 juni 1963 på hotellet Queen Elizabeth Hotel i Montréal, Québec i Kanada. Den kanadensiska ishockeyforwarden Garry Monahan valdes som nummer ett av Montreal Canadiens.

Draftval

Första rundan 
Källa:

Andra rundan 
Källa:

Tredje rundan 
Källa:

Fjärde rundan 
Källa:

Referenser

1963
Sport i Montréal
Ishockeysäsongen 1962/1963
1963 i Kanada
Einar Nerman

Einar Nerman, född 6 oktober 1888 i Norrköping, död 30 mars 1983 på Lidingö, var en svensk tecknare och konstnär.

Biografi 

Nerman hoppade av sina gymnasiestudier 1905 för att istället börja på Konstnärsförbundets skola i Stockholm. När den slutade 1908 reste han till Paris för att studera på Académie Colarossi och fortsatte 1909–1910 att studera för Matisse. Studierna fortsatte på flera skolor efter hemkomsten till Sverige, men 1912 bytte han genre och blev elev på Elin Svenssons teaterskola och året därpå gav Anna Behle honom danslektioner.

Han framträdde därefter som danskonstnär och gjorde även turnéer i Storbritannien och USA tillsammans med Gabo Falk 1918–19.

På 1920-talet vistades han i London och ritade för tidskriften The Tatler, där han fick berömmelse för karikatyrer i svart/vitt av tidens "kändisar". Under andra världskriget verkade han i New York, USA.

Han har arbetat som dansare, haft flera konstutställningar, arbetat som skämttecknare i Söndags-Nisse, Figaro med flera tidningar. Han har även illustrerat flera av Selma Lagerlöfs skrifter, Fredmans epistlar och H.C. Andersens sagor samt målat många porträtt, bland annat "Lillprinsen på Haga", som sedan blev konung Carl XVI Gustaf. Nermans far var systerson till Otto Lindblad och sonen ärvde dennes musikaliska talang. Einar Nerman komponerade egna visor och tonsatte flera av sin bror Tures dikter. Nerman finns representerad vid bland annat Moderna museet och Nationalmuseum i Stockholm, Göteborgs konstmuseum, Norrköpings konstmuseum och Kalmar konstmuseum.

Nerman är internationellt känd för sina karikatyrer av artister. Han fick av stiftelsen Solstickan uppdraget att rita en etikett till tändsticksaskar och skapade då Solstickepojken som blev en av Sveriges mest välkända symboler. Modell till figuren var Nermans son Tom.

Han ägde och bebodde Hersbyholm (tidigare kallad Hersby gård) på Lidingö och Villa Diorama på Djurgården i Stockholm. Hersby gård köpte han 1930, där ritade han 1931 logon (vikingaskeppet) för den nybildade Lidingö hembygdsföreningen.

Nerman är begravd på Lidingö kyrkogård.

Familj
Einar Nerman var son till bokhandlaren Janne Nerman (född 1844 i Västerlösa, Östergötlands län) och Ida Adéle Nordberg (född 1860 i Kajana, Finland). Han var vidare bror till journalisten, politikern och poeten Ture Nerman och tvillingbror till arkeologen Birger Nerman.

Einar Nerman gifte sig borgerligt den 5 januari 1916 med Kajsa Eriksson, dotter till konstnären Christian Eriksson och Jeanne de Tramcourt.

Galleri

Teater

Scenografi och kostym

Källor

Vidare läsning

Externa länkar

 

Svenska skämttecknare
Svenska tecknare under 1900-talet
Svenska målare under 1900-talet
Svenska illustratörer
Karikatyrtecknare
Svenska porträttmålare
Svenska scenografer
Svenska affischkonstnärer
Representerade vid Nationalmuseum
Representerade vid Moderna museet
Representerade vid Göteborgs konstmuseum
Representerade vid Norrköpings konstmuseum
Tvillingar
Konstnärer från Norrköping
Gravsatta på Lidingö kyrkogård
Födda 1888
Avlidna 1983
Män
Timon (namn)

Timon är ett mansnamn med grekiskt ursprung.

Kända Timon

 Timon från Fleios, grekisk filosof
 Timon av Aten, Shakespeare-drama
 Timon av Aten (person), grekisk filosof
 Timon (Disneykaraktär), en fiktiv surikat i disneyfilmen Lejonkungen och TV-serien Timon och Pumbaa

Mansnamn
Young Guns

Young Guns är en amerikansk film från 1988 i regi av Christopher Cain.

Handling 
Året är 1878 när Billy the Kid (Estevez) flyr undan rättvisan och räddas av ranchägaren John Tunstall spelad av Terence Stamp. John Tunstall erbjuder Billy the Kid ett jobb på hans ranch, där Billy finner sig till ro och skaffar vänner. På Tunstalls ranch jobbar även ett gäng beskyddare som kallar sig för The Regulators. De skyddar John Tunstalls egendom i utbyte mot mat, husrum samt utbildning. Men John Tunstall mördas av Lawrence G. Murphy (Jack Palance). Men Murphy och hans gäng är för stora för att kunna stoppas på laglig väg, särskilt när Murphy har sheriff Brady på sin sida. När ingen vill stå upp för rättvisan så får Billy the Kid och hans gäng The Regulators chansen att i lagens namn dra Murphys män inför rätta. Så Billys gäng rider ut för att fånga in de som mördat John Tunstall. Men Billy the Kid vill ha en gammeldags rättvisa. Så istället för att ställa de inför rätta så skjuter Billy ihjäl Murphys män. Detta leder till att de även får rättvisan efter sig. En efterlysning sätts upp på Billy the Kid och hela hans gäng blir jagade av sheriffen, Murphys män samt diverse prisjägare.

Rollista (i urval) 
Emilio Estevez - William H. Bonney
Patrick Wayne - Pat Garrett
Kiefer Sutherland - Josiah Gordon 'Doc' Scurlock
Lou Diamond Phillips - Jose' Chavez y Chavez
Charlie Sheen - Richard Brewer
Dermot Mulroney - Dirty Steve Stephens
Casey Siemaszko - Charley Bowdre
Terence Stamp - John Tunstall
Jack Palance - Lawrence G. Murphy
Terry O'Quinn - Alex McSween
Sharon Thomas - Susan McSween
Geoffrey Blake - William J. McCloskey
Alice Carter - Yen Sun
Brian Keith - Buckshot Roberts

Externa länkar 
 

1870-talet på film
Amerikanska actionfilmer
Amerikanska westernfilmer
Filmer 1988
New Mexico på film
Engelskspråkiga filmer
Per Banér

Per Banér, född 26 augusti 1653 i Stockholm, död 16 oktober 1708 i Livland, var en svensk militär.

Per Banér var son till landshövdingen och riksjägmästaren Claes Pedersson Banér och friherrinnan Ebba Sparre. Han blev överstelöjtnant i kejserlig tjänst och gjorde som sådan fälttåg i Ungern. 1700 blev han överstelöjtnant vid Upplands ståndsdragonregemente, 1701 kommendant i Selburg och var 1704–1708 överste och chef för Smålands tremänningsinfanteriregemente.

Källor 
 Sveriges regementschefer 1700–2000, Rune Kjellander
 Den introducerade svenska adelns ättartavlor, Gustaf Elgenstierna

Överstar i svenska armén
Svenska regementschefer
Personer från Stockholm
Födda 1653
Avlidna 1708
Män
Egentillstånd

Egentillstånd, ett kvantmekaniskt tillstånd som matematiskt fungerar som en egenvektor.  Ett tillstånd som beskrivs av vågfunktionen  är ett egentillstånd till den kvantmekaniska operatorn  om och endast om , där a är en konstant, som kallas egenvärde. Det betyder att vågfunktionen kan skrivas som en linjärkombination av operatorns egenvektorer :

 

Hamiltonoperatorns egenvärden är systemets möjliga energinivåer vilka ges av den tidsoberoende Schrödingerekvationen

 

Här är H Hamiltonoperatorn och E är energin.

Kvantfysik
Norm (matematik)

Inom matematiken är norm ett sätt att tilldela en längd till objekt, vilka vanligen är definierade som vektorrum. Normen för ett objekt x betecknas vanligen med ||x||. En norm uppfyller villkoren 
||x|| ≥ 0
||x|| = 0 om och endast om x = 0
||a x||  =  |a| ||x||
||x + y|| ≤ ||x|| + ||y||
där x och y tillhör ett vektorrum X och a är en skalär.

Ett vektorrum på vilket en norm är definierad kallas ett normerat rum. I ett normerat rum kan avståndet mellan två punkter definieras som 
 
och det är då ett metriskt rum. Metriken definierar en topologi, som gör vektoraddition och skalärmultiplikation till kontinuerliga funktioner. Ett normerat rum är därmed alltid ett topologiskt vektorrum. Om ett normerat rum dessutom är fullständigt (med avseende på metriken som induceras av normen), så kallas det för ett Banachrum.

En seminorm eller pseudonorm är en funktion som tillåts avbilda nollskilda element på noll, men som i övrigt uppfyller villkoren för en norm.

Exempel i ändligdimensionella rum 
Rn kan ha ett flertal olika normer, några exempel (här är x = (x1, ... , xn), där varje xi tillhör R.
I Cn blir det inte stor skillnad; följande normer fungerar även där. (Det är därför som beloppstecken alltid är utsatta runt x).

Euklidisk norm 
Den euklidiska normen definieras som

Det följer av Pythagoras sats att detta är den vanliga längden av en vektor i fallen
n=2 och n=3. Den euklidiska normen generaliserar därmed det vanliga längdbegreppet till högre dimension.

'Manhattannormen' 

Manhattannormen definieras som

Motsvarande metrik beskriver kortaste avståndet mellan två punkter som summan av delsträckor parallella med koordinataxlarna, vilket kan liknas med att färdas på Manhattans rektangulära gatunät.

Maximumnormen 
Maximumnormen definieras som

p-norm 
För p ≥ 1 definierar

en norm på Rn. Manhattannormen, den Euklidiska normen och maximumnormen fås som specialfall (p=1, 2 respektive gränsfallet p=.) För 0 < p <1 gäller inte triangelolikheten ||x + y|| ≤ ||x|| + ||y||, och p-normen uppfyller då inte den definition av norm som getts ovan.

Exempel i oändligdimensionella rum 
Ett exempel på ett oändligdimensionellt rum är rummet av alla funktioner, säg från R till R. Några exempel på normer definierade i delrum av detta:

Cr-norm 
Betrakta delrummet av r gånger kontinuerligt deriverbara funktioner.

Se även 
Metrik
Metriskt rum
Pseudometrik

Inre produkt
Hilbertrum

Pseudonorm
Absolutbelopp
Matrisnorm
Operatornorm

Referenser

Noter

Externa länkar 

Algebra
Linjär algebra
Topologi
Inre produktrum

Inom linjär algebra, är inre produktrum ett vektorrum som har ytterligare struktur genom att en inre produkt (också kallad skalärprodukt) är definierad, vilket gör det möjligt att införa geometriska begrepp såsom vinklar och normen för vektorer.

Definition 
Låt V vara ett vektorrum över en kropp K. K kommer i fortsättningen antingen vara  eller . 
V är nu ett inre produktrum om det finns en funktion

kallad inre produkt som är
 symmetrisk med undantag för komplexkonjugering
 
vilket till exempel innebär att 
 positivt definit:

eftersom  är detta väldefinierat.
 linjär i första variabeln:

och

Notera att denna definition för komplexa vektorrum innebär att den inre produkten är linjär i första variabeln, men antilinjär i den andra. Detta kallas ofta seskvilinjäritet. Detta är enbart en konvention, den inre produkten kan även definieras så att det omvända gäller. Oftast brukar man i matematiska sammanhang kräva linjäritet i första variabeln, medan man inom kvantfysik ofta vill ha linjäriteten i den andra variabeln.

Om  sägs x och y vara ortogonala (vinkelräta). Detta betecknas ofta som .

Exempel

Reella rum 
I det ändligtdimensionella rummet  bestående av alla reella -tupler kan skalärprodukten införas som inre produkt, så om  är element i :

eller, uttryckt som matrismultiplikation:

där  är  transponerat.

Komplexa rum 
Om -tiplarna istället är komplexa så ges en inre produkt av

där  är det hermiteska konjugatet av  och  är det komplexa konjugatet av .

En allmännare form för en inre produkt för  är

där  är en positivt definit matris. Detta gäller även för reella rum, då det hermiteska konjugatet blir transponat.

Funktionsrum 
Det oändlighetsdimensionella (det vill säga, har ej någon ändlig bas) funktionsrummet  av alla reella funktioner som är kontinuerliga på intervallet  har en inre produkt:

då .

Med hjälp av inre produkten kan normen av f definieras:

Normen kan ses som en slags längd av f och 

kan kallas avståndet mellan "punkterna" f och g.

Egenskaper 
Det är lätt att visa att funktionen  sådan att  är en norm på V. Om  är fullständig med avseende på metriken som ges av denna norm, kallas  för ett Hilbertrum. 

För ett inre produktrum gäller de välkända satserna
Cauchy–Schwarz olikhet: 

  

Likhet gäller om och endast om x och y är linjärt beroende.

 Pythagoras sats: om  så gäller 

 Triangelolikheten: 

 

Likhet gäller om och endast om Cauchy-Schwarz olikhet är en likhet. 

Parallellogramlagen: 

 

 Baser i inre produktrum 
En bas  för ett inre produktrum sägs vara en ortonormal bas (eller ON-bas; även termen ortogonal bas'' kan förekomma i denna mening) om det för alla element i basen gäller att  om  och   för alla i. Givet en bas för ett ändligtdimensionellt inre produktrum  kan en ortonormal bas fås genom Gram-Schmidts ortogonaliseringsprocess.

Se även 
 Hilbertrum

Referenser

Linjär algebra
Normerade rum
Bilinjära former
Osj

Osj (, ) är den näst största staden i Kirgizistan. Den ligger i östra Ferganadalen i den sydvästra delen av landet, nära gränsen till Uzbekistan. Osj är huvudort för provinsen Osj. Staden har 333 629 invånare (2022).

Av invånarna i Osj är 47,94 % kirgizer, 44,18 % uzbeker, 2,46 % ryssar, 2,15 % turkar och 1,06 % tatarer, enligt folkräkningen år 2009.

Den viktigaste näringen är textilier av siden och bomull. Bland övriga näringar märks elektroteknisk industri och livsmedelsindustri. Osj är en av tre städer i Kirgizistan som har trådbuss.

Historia 
Staden är en av Centralasiens äldsta, först omnämnd i källor från 800-talet. Osj förstördes av mongolerna under 1200-talet. På 1400-talet hade staden utvecklats till ett viktigt handelscentrum längs Sidenvägen. Osj erövrades av Ryssland år 1876. Babur, som föddes i närbelägna Andizjan, påstås, enligt legenden, ha suttit på Suleimanberget och begrundat sitt öde. Idag är berget ett populärt utflyktsmål för stadens befolkning, men också en plats för muslimska pilgrimer och begravningar.

I staden finns en rysk-ortodox kyrka och två viktiga moskéer, den stora moskén vid bazaren (landets största moské) och Rabat Abdul khan-moskén från 1500-talet.

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Orter i Osj (provins)
The Mo

The Mo var ett svenskt rockband från Växjö.

Bandet gav ut albumen "City Heart" (2002) och "Night at the Zoo" (2004). De gjorde sina två sista spelningar på Peace & Love-festivalen i Borlänge den 8 juli 2005 och på Venfestivalen den 16 juli.

Efter bandets upplösning blev Niklas Stenemo medlem i gruppen Melody Club; han startade senare bandet Kite.
Rickard Karlsson släppte ett soloalbum under namnet Kaka.

Bandmedlemmar
Rickard Karlsson – piano
Otto Björnberg – trummor
Niklas Stenemo – sång, gitarr
Dick Magnusson – basgitarr

Diskografi

Album
2002 – City Heart
2004 – Night at the Zoo

Singlar
2002 – "I'm gonna dance"
2002 – "Monaco"
2002 – "I'm Gonna Dance" / "Krakow Love"
2003 – "Nostalgia locomotive" (med Kris Le Mans)
2004 – "Howl In The Jungle"
2004 – "The Right World"

Externa länkar
The Mo.nu
Minnenas MO - Sydsvenska Dagbladet

Svenska pop- och rockgrupper
Makarskas riviera

Makarskas riviera eller Makarskarivieran () är en riviera i Kroatien. Den ligger i Split-Dalmatiens län i landskapet Dalmatien i den södra delen av landet. Rivieran är drygt 53 kilometer lång och sträcker sig i nordvästlig–sydöstlig riktning längs med den adriatiska kusten. Den tar sin början i orten Brela, drygt 54 kilometer söder om Split, och sträcker sig till Gradac i sydost. Rivierans huvudort är som namnet antyder staden Makarska. 

Biokovomassivet avskiljer kustorterna vid rivieran från det dalmatiska inlandet. Längs med kustremsan ligger flera mindre turistorter där turismen utgör en viktig del av näringslivet. Med sitt gynnsamma klimat och sina fina stränder är rivieran ett välbesökt turistmål och möjligtvis Kroatiens (av turister) mest välbesökta kustremsa.

Urval av orter vid Makarskas riviera (A–Ö) 
 Baška Voda
 Brela 
 Brist
 Drvenik
 Gradac
 Igrane
 Makarska
 Tučepi 
 Podaca
 Podgora 
 Promajna
 Zaostrog
 Živogošće

Se även 
 Opatijas riviera

Rivieror i Kroatien
Argument (matematik)

Argumentet för ett komplext tal z definieras som vinkeln i positivt led i det komplexa talplanet mellan positiva realaxeln och sträckan mellan origo och z. Argumentet är definierat för alla komplexa tal utom 0. Skriver man z på polär form, z = reiθ, där r ≥ 0 och θ är reella tal, är θ argumentet. Argumentet av ett tal är alltid reellt.

Med argument kan också avses "ingångsvärdet/ingångsvärdena" för en funktion. För funktionen f(x) är x funktionens argument.

Argumentet som funktion av z
För ett komplext tal z kan argumentet skrivas som arg z, där arg är en flervärd funktion. Eftersom z kan rotera ett varv runt origo (vilket motsvarar en vinkeländring på 2π) utan att ändra värde, har arg(z) oändligt många värden, vilka ligger på avståndet 2π från varandra. Argumentet av z kan man även fås som imaginärdelen av den komplexa logaritmen för z.

Principialargumentet

Eftersom arg är flervärd, är det ibland önskvärt att definiera en gren för arg så att ett komplext tal entydigt kan associeras med en vinkel, vilket gör det möjligt att entydigt beräkna vinkelförändringar för en komplex variabel så länge de inte rör sig över grenens snitt. Ibland är det också önskvärt att få ett entydigt värde för vinkeln (till exempel i miniräknare) i stället för ett uttryck som ger oändligt många vinklar. Ett exempel på en sådan gren är principialargumentet Arg z, där Arg är en envärd funktion vars värdemängd är intervallet (-π, π]. Denna gren används ofta för att definiera en gren av en funktion som är uttryckt med hjälp av arg.

Andra grenar
Ibland kan det även vara önskvärt att använda andra grenar av arg än principialargumentet. Till exempel används ofta den gren där vinklarna ligger i intervallet [0, 2π).

När man löser kurvintegraler där den primitiva funktionen uttrycks med hjälp av arg, kommer ibland kurvan att gå över snittet för principialargumentet, vilket orsakar problem om man använder den grenen. I den kurva som man integrerar efter måste den primitiva funktionen vara kontinuerlig, vilken inte en gren är i sitt snitt om den har något sådant. En lösning till detta kan ibland vara att använda sig av en annan gren, vars snitt inte korsar kurvan. Man kan även dela upp integralen i olika delar, vilka man löser med hjälp av olika grenar.

Se även
 Komplexa logaritmen

Komplex analys
Grav accent

Grav accent kan syfta på:

 Grav accent – ordaccent där röstens tonhöjd sjunker under uttalet av den ordstavelse som har huvudtryck, se ordaccent
 Grav accent – ett tecken i typologi, se accenttecken

Se även
 Accent
 Akut accent
Cliffordalgebra

Cliffordalgebra är en typ av vektoralgebra som kan betraktas som en generalisering av komplexa tal och kvaternioner. Algebran är uppkallad efter William Kingdon Clifford.

Geometrisk algebra, Cliffords ursprungliga algebra från vilken begreppet Cliffordalgebra generaliserats, har en mängd tillämpningar inom datorgrafik och fysik.

Referenser

Noter

Externa länkar

https://helda.helsinki.fi/bitstream/handle/10138/27423/clifford.pdf?sequence=1 (på finska)

Algebra
Enhetsvektor

En enhetsvektor är en vektor vars vektornorm är 1 längdenhet. Enhetsvektorn betecknas ofta med en "hatt" i form av cirkumflex ovanför vektorsymbolen, till exempel som , vilket brukar uttalas "v-hatt" eller "v-tak". Andra beteckningar är  eller 

Den normerade motsvarigheten till en vektor u, en vektor som har samma riktning, men med längden 1, kan bildas genom

där ||u|| är vektornormen ("längden") av u.  Termen normaliserad vektor används  ibland som synonym till enhetsvektor. 

Enhetsvektorer kan användas för att representera axlarna i ett kartesiskt koordinatsystem. Till exempel kan enhetsvektorer med samma riktning som x-, y- respektive z-axeln i ett tredimensionellt kartesiskt koordinatsystem skrivas

Referenser 

Linjär algebra
Flervariabelanalys
1 (tal)
Vektorer
Akut accent

Akut accent kan avse:
 Akut accent – röstens tonhöjd stiger en aning under uttalet av den ordstavelse som har huvudtryck, se ordaccent
 Akut accent (´– ó) – en liten streckmarkering som används i text för att ge anvisningar om hur ett ord uttalas, se accenttecken

Se även 
 Accent
 Grav accent