kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Rigg

Riggen eller tacklingen på ett segelfartyg, en segelbåt eller en motorseglare kallas utrustningen ovan däck, såsom segel, master, rår, bommar och andra spiror samt de vajrar, rep och liknande som används för att stöda och hantera dessa. Ibland utesluts seglen i begreppet (det vill säga att riggen används för att "rigga" seglen), och i än striktare betydelse avses endast tåg (och kätting, vajrar etc.) och block. Rigg förtydligas också med avseende på riggtyp.

Även maskindrivna fartyg kan ha rigg. I sådana fall består den av anordningar för att bära upp bland annat antenner, belysning, lanternor samt kranar för lastning.

Begreppet rigg används även om mer eller mindre tillfälliga maskininstallationer, till exempel i ord som testrigg eller en borrigg vid till exempel en oljeplattform. Rigg används ibland även om scenutrustning som master och balkar för strålkastare och högtalare. En utombordares växelhus kallas också rigg.

Stående och löpande gods
Man skiljer mellan det stående godset (stående tacklingen, stående riggen), som stöttar master och rundhult (rår, bommar etc.), och det löpande godset (löpande tackling), som används för att röra på rundhultet och trimma, sätta, reva och bärga segel.

Den stående riggen på en modern båt med segel brukar bestå av en mast (på större båtar eventuellt stormast och mesanmast), eventuella spridare, stag och vant (vajrar som stabiliserar masten) och bom för storsegel och eventuell mesan. Den löpande riggen består av till seglen hörande fall och skot samt eventuella gajor och barduner. Ytterligare spiror och rep kan finnas.

Olika riggtyper
Slupriggen med bermudastorsegel och stagfock är den helt dominerande på moderna segelbåtar. Beroende på var på masten förstaget är fäst delas riggtypen in i masthead- och partialriggar (fraktionsriggar, se till exempel 7:8). På större båtar kan man ha yawl- eller ketchrigg, med en mesanmast.

På äldre båtar och fartyg finns det ett otal olika riggtyper. I första hand skiljer man mellan råsegel- och snedsegelrigg. Se segelfartyg.

Källor

Noter

Externa länkar

Segling
Skrovdelar och delar fästa på skrovet
Masthead

Masthead är en typ av bermudarigg för segelbåtar, vanligare på 1900-talet än nu. Utmärkande för denna riggtyp är att både stor- och försegel är fästa i mastens topp, detta till skillnad från partialriggen.

Mastheadriggen ger en rigg med stor försegelyta jämfört med storseglet, vilket gör båtarna tyngre att skota vid stagvändning. Denna effekt förstärks ofta av babystaget, ett kort stag som går från halvvägs upp i masten till mitt på fördäck för att mastens mittsektion inte ska kunna pumpa framåt/bakåt.

Babystaget är ofta i vägen då seglet skotas vid stagvändning, men genom att trimma babystag och undervant (oftast ett förligt och ett akterligt) tillsammans kan man lätt styra kurvan på mastens mittdel både i sid- och längsled för att uppnå optimal dragkraft ur storseglets buk. Låter man babystaget vara justerbart via talja eller hydraulik istället för via vantskruv kan man snabbt och lätt trimma om babystaget vid alla vindstyrkor. 

Mastheadriggade båtar har normalt bara ett akterstag, inga backstag och/eller checkstay används för riggtypen. 

De flesta moderna byggs idag med partialrigg, men mastheadriggen lever kvar i många 70-talsbåtar.

Klassiska exempel på mastheadriggar återfinns på Albin Vega, Maxi 77 och Maxi 95, båda storsäljare under 70-talet. Andra exempel är Bacchant IV, Swan 36 och IW 31.

Segling
Alibi

Alibi (latin "på (något) annat ställe"), vistelse på annan plats än brottsplatsen vid tidpunkten för ett brott. Detta skall kunna styrkas av vittne eller genom annan bevisning. I vidare bemärkelse, utanför juridiken, har alibi fått betydelsen av ett ursäktande för en viss handling. Påvisar oskuld tills motsatsen är bevisad. 

Straffrätt
Kenneth G. Wilson

Kenneth Geddes Wilson, född 8 juni 1936 i Waltham, Massachusetts, död 15 juni 2013 i Saco, Maine, var en amerikansk fysiker vid Cornell University i Ithaca, New York. Han var son till den fysikaliske kemisten E. Bright Wilson.

Han mottog Nobelpriset i fysik 1982 för sin "teori för kritiska fenomen vid fasomvandlingar".

Wilson tilldelades 1980 Wolfpriset i fysik tillsammans med Michael Fisher och Leo Kadanoff.

Källor

Externa länkar 
 Nobelprize.org, Nobelpriset i fysik 1982
 Nobelprize.org, Kenneth Wilson – självbiografi
 Dödsnotis - Dispatch (Engelska)

Amerikanska fysiker under 1900-talet
Nobelpristagare i fysik
Wolfpristagare i fysik
Amerikanska nobelpristagare
Forskare från Massachusetts
Personer från Waltham, Massachusetts
Födda 1936
Avlidna 2013
Män
Nicolaas Bloembergen

Nicolaas Bloembergen, född 11 mars 1920 i Dordrecht, Nederländerna, död 5 september 2017 i Tucson, Arizona, var en nederländsk-amerikansk fysiker verksam vid Harvard University i Cambridge, Massachusetts. 

Bloembergen och Arthur L. Schawlow tilldelades Nobelpriset i fysik 1981 "för deras bidrag till utvecklingen av laserspektroskopien". De delade på halva prissumman. Den andra halvan tilldelades den svenske fysikern Kai M. Siegbahn för hans utveckling av den högupplösande elektronspektroskopien.

Asteroiden 10447 Bloembergen är uppkallad efter honom.

Källor

Externa länkar 
 Nobelprize.org, Nobelpriset i fysik 1981
 Nobelprize.org, Nicolas Bloembergen – självbiografi

Amerikanska fysiker under 1900-talet
Nobelpristagare i fysik
Personer verksamma vid Harvard University
Personer verksamma vid University of Arizona
Personer från Dordrecht
Män
Födda 1920
Avlidna 2017
Alumner från Leidens universitet
Alumner från Harvard University
Amerikanska nobelpristagare
Alumner från Utrechts universitet
Arthur L. Schawlow

Arthur Leonard Schawlow, född 5 maj 1921 i Mount Vernon, New York, död 28 april 1999 i Palo Alto, Kalifornien, var en amerikansk fysiker vid Stanford University i Stanford, Kalifornien. 

Han och Nicolaas Bloembergen fick Nobelpriset i fysik 1981 "för deras bidrag till utvecklingen av laserspektroskopien". De tilldelades på halva prissumman. Den andra halvan tilldelades den svenske fysikern Kai M. Siegbahn för hans utveckling av den högupplösande elektronspektroskopien.

Asteroiden 10448 Schawlow är uppkallad efter honom.

Källor

Externa länkar 
Nobelprize.org, Nobelpriset i fysik 1981
Nobelprize.org, Arthur Schawlow – självbiografi

Nobelpristagare i fysik
Personer verksamma vid Stanford University
Alumner från University of Toronto
Personer från Mount Vernon, New York
Födda 1921
Avlidna 1999
Män
Kai Siegbahn

Kai Manne Börje Siegbahn, född 20 april 1918 i Lund, död 20 juli 2007 i Ängelholm, var en svensk fysiker och nobelpristagare. Han var son till Manne Siegbahn, bror till Bo Siegbahn och far till Per Siegbahn, Hans Siegbahn och Nils Siegbahn.

Biografi 
Siegbahn studerade i Uppsala och blev där filosofie kandidat, för att sedan vid Stockholms högskola disputera och bli filosofie doktor i fysik samt docent. Han var professor vid Tekniska högskolan i Stockholm 1951–1954 och upprätthöll sedan faderns professur i experimentell fysik vid Uppsala universitet 1954–1984.

Siegbahn var son till nobelpristagaren Manne Siegbahn och Karin Högbom, och fick själv Nobelpriset i fysik 1981, för sina "bidrag till utvecklingen av den högupplösande elektronspektroskopien". Han erhöll halva prissumman; den andra halvan delades av Nicolaas Bloembergen och Arthur L. Schawlow.

Kai Siegbahn invaldes som ledamot av  Kungliga Vetenskapssamhället i Uppsala 1955, Kungliga Vetenskapsakademien 1958 och  Ingenjörsvetenskapsakademien 1968.

Siegbahnsalen är den största undervisningssalen på Ångströmlaboratoriet vid Uppsala Universitet och är uppkallad efter Kai Siegbahn.

Kai Siegbahn ligger begravd på Uppsala gamla kyrkogård.

Bibliografi (urval) 
Studies in ß-spectroscopy : with 36 figures in the text, doktorsavhandling, Stockholm, 1944,

Priser och utmärkelser 
 Björkénska priset 1955,  1977
 Sixten Heymans pris 1971
 Nobelpriset i fysik 1981
 Asteroiden 10446 Siegbahn

Källor 
Nekrolog i Upsala Nya Tidning, 4 augusti 2007

Noter

Externa länkar 
Nobelprize.org, Nobelpriset i fysik 1981
Nobelprize.org, Kai Siegbahn - CV

Nobelpristagare i fysik
Svenska nobelpristagare
Svenska professorer i fysik
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Personer verksamma vid Kungliga Tekniska högskolan
Alumner från Uppsala universitet
Riddare av Nordstjärneorden
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Ledamöter av Kungliga Vetenskaps-Societeten i Uppsala
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Ledamöter av Kungliga Vetenskapssamhället i Uppsala
Män
Födda 1918
Avlidna 2007
Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård
Hedersledamöter vid Östgöta nation i Uppsala
Personer från Lund
Alumner från Stockholms universitet
Birkaland

Birkaland (finska: Pirkanmaa) är ett landskap i det forna Västra Finlands län i Finland. Birkaland består av 23 kommuner (sedan 1 januari 2021), folkmängden uppgick den 31 december 2018 till 515 095 invånare och landskapets totala areal utgjordes den 1 januari 2012 av 14 613,26 kvadratkilometer . Befolkningstätheten utgjorde den 1 januari 2013 av 39,46 invånare per kvadratkilometer. 
 
Huvudorten i Birkaland är Tammerfors stad.

En del av landskapet befinner sig på det forna Satakundas (Övre Satakunda) och en del på Tavastlands historiska områden. Idag omges landskapet av de nya landskapen Satakunta, Egentliga Tavastland, Päijänne-Tavastland, Södra Österbotten, Mellersta Finland och Egentliga Finland. Birkalands förbund fungerar som förespråkare för utvecklingen inom landskapet och svarar bland annat för landskapsplanerna.

Gränsändringar
1 januari 2001 överfördes området för upplösta Kuorevesi kommun till Mellersta Finlands landskap då kommunen inkorporerats i staden Jämsä.

Kommuner
Det finns 23 kommuner i landskapet, av vilka 12 är städer. Städerna är skrivna med fet stil. 

 Ackas
 Birkala
 Ikalis
 Juupajoki
 Kangasala
 Kihniö
 Kuhmois
 Lembois (Lempäälä)
Mänttä-Vilppula
 Nokia
 Orivesi
 Parkano
 Punkalaidun
 Pälkäne
 Ruovesi
 Sastamala
 Tammerfors
 Tavastkyro
 Urdiala (Urjala)
 Valkeakoski
 Vesilahti
 Virdois
 Ylöjärvi

Kuhmois fördes över från Mellersta Finland till Birkaland den 1 januari 2021.

Välfärdsområde 
Hela landskapet tillhör Birkalands välfärdsområde som ansvarar för social- och hälsovård samt räddningstjänst.

Ekonomiska regioner 
Det finns fem ekonomiska regioner i Birkaland.
 Nordvästra Birkalands ekonomiska region (nr 061)
 Södra Birkalands ekonomiska region (nr 063)
 Tammerfors ekonomiska region (nr 064)
 Sydvästra Birkalands ekonomiska region (nr 068)
 Övre Birkalands ekonomiska region (nr 069)

Språk
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2020. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande.

Se även

Landskap i Finland

Källor

Webbkällor
 Birkalandsportalen  Läst 1 februari 2014. 
 Birkalands förbunds webbplats  Läst 1 februari 2014.

Noter

Externa länkar
James Cronin

James Watson Cronin, född 29 september 1931 i Chicago, Illinois, död 25 augusti 2016 i Saint Paul, Minnesota, var en amerikansk fysiker som erhöll Nobelpriset i fysik 1980. Han delade priset med Val Fitch. De fick priset med motiveringen "för upptäckten av brott mot fundamentala symmetriprinciper i neutrala K-mesoners sönderfall".

Källor

Externa länkar
Nobelprize.org, Nobelpriset i fysik 1980
Nobelprize.org, James Cronin – självbiografi

Nobelpristagare i fysik
Män
Födda 1931
Avlidna 2016
Alumner från University of Chicago
Ledamöter av Royal Society
Val Fitch

Val Logsdon Fitch, född 10 mars 1923 i Merriman, Cherry County, Nebraska, död 5 februari 2015 i Princeton, New Jersey, var en amerikansk fysiker vid Princeton University. Han tilldelades Nobelpriset i fysik 1980 tillsammans med James Cronin. De fick priset med motiveringen "för upptäckten av brott mot fundamentala symmetriprinciper i neutrala K-mesoners sönderfall".

Källor
"Val Logsdon Fitch, physics pioneer and Nobel laureate, dies at 91". Washington Post.

Externa länkar

Nobelprize.org, Nobelpriset i fysik 1980
Nobelprize.org, Val Fitch – självbiografi

Nobelpristagare i fysik
Amerikanska fysiker under 1900-talet
Amerikanska nobelpristagare
Forskare från Nebraska
Personer från Cherry County
Födda 1923
Avlidna 2015
Män
Alumner från Columbia University
Alumner från Northwestern University
Alumner från McGill University
Personer verksamma vid Princeton University
Ylöjärvi

Ylöjärvi är en finländsk stad i landskapet Birkaland. Ylöjärvi har  invånare och en yta på  km². Närheten till grannkommunen Tammerfors har medfört att Ylöjärvis invånarantal snabbt har ökat. Kommunen är enspråkigt finsk.

År 2007 inlemmades grannkommunen Viljakkala och 2009 också Kuru. I kommunen finns fyra tätorter: Kuru kyrkoby, Takamaa, Vastamäki och Viljakkala kyrkoby, samt delar av tätorterna Kyrofors och Tammerfors centraltätort.

Geografi
I Ylöjärvi finns 393 insjöar som tillsammans täcker 15,8 % av kommunens yta. De största sjöarna är Näsijärvi, Karhejärvi och Kuusjärvi.

Politik

Mandatfördelning i Ylöjärvi stad, valen 1976–2021

Vänorter 
Ylöjärvi har följande vänorter:
  Arvika, Sverige
  Kongsvinger, Norge
  Skive, Danmark
  Saku, Estland
  Kareda, Estland
  Saare, Estland
  Balatonföldvár, Ungern
  Vysjnij Volotjok, Ryssland

Befolkningsutveckling

Kultur

I stadens utkant, i ett tidigare sandtag, finns jordkonstverket Tree Mountain av Agnes Denes från 1996.

Finlands kyltekniska museum grundades 1986 av företagaren Paavo Suominen som 1946 hade grundat företaget Huurre Oy i Ylöjärvi och som samlat föremål med kylteknisk anknytning. Museet berättar om den finländska kylindustrins historia från upptagning av sjöisblock till den senaste tekniken. Museet är det enda i sitt slag i Finland.

Externa länkar

Källor

Noter

 
Finlands kommuner
Xerox

Xerox Holdings Corporation, tidigare The Haloid Photographic Company, är ett amerikanskt tillverkningsföretag grundat år 1906 i Rochester, New York. Företaget har idag sitt huvudkontor i Norwalk, Connecticut, och tar bland annat fram kontorsmaskiner och metoder för dokumenthantering, bland annat kopiatorer.

Företaget, med 27 800 anställda (2019), är verksamt i 160 länder över hela världen. Det svenska dotterbolaget, Xerox Sverige AB, har ca 250 anställda och har sitt huvudkontor i Kista.

Se även 
 Rank Xerox
 Palo Alto Research Center

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Amerikanska tillverkningsföretag
Kontorsvaror
Företag i Connecticut
Företag bildade 1906
1287

1287 (MCCLXXXVII) var ett normalår som började en onsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Januari 
17 januari – Kung Alfons III av Aragonien invaderar Menorca.

April 
3 april – När påven Honorius IV avlider kommer påvestolen att stå tom i nästan ett år.

December 
14 december – En svår storm med tidvattenvåg härjar på Nordsjön och i Engelska kanalen, och dödar tusentals personer och omformar kusterna vid Nederländerna och England för alltid. I Nederländerna kollapsar en barriär mellan Nordsjön och en grund insjö i Holland, vilket resulterar i den femte största översvämningen någonsin i historien, samt skapandet av Zuiderzeeinloppet, och över 50 000 personer dödas; den ger också Amsterdam havsförbindelser, och orten kan utvecklas till hamnstad. I England förstörs staden Winchelsea, Romney Marsh vid Broomhill likaså, och närliggande floden Rother vid  Rye; kollapsar vid Hastings, blockerar hamnen; delar av Norfolk översvämmas; och en nedgångsperiod för hamnen vid Dunwich i Suffolk börjar. Fenland England förstörs klostret i Spalding och flera kyrkor. Holland drabbas också hårt, framför allt Boston."

Okänt datum 
Estienne de Bonneuil, en fransk byggmästare, inkallas till domkyrkobyggandet i Uppsala av två parisstudenter från Uppsala, Olof och Karl.
Ett gråbrödrakloster (franciskanerkloster) omtalas i Linköping.

Födda 
25 april – Roger Mortimer, engelsk adelsman, avsatte Edvard II av England.

Avlidna 
3 april – Honorius IV, född Girolamo Masci, påve sedan 1285.
Konrad von Würzburg, medelhögtysk skald.
Ingeborg Eriksdotter av Danmark, drottning av Norge 1263–1280, gift med Magnus Lagaböter (död omkring detta år).

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1283

1283 (MCCLXXXIII) var ett normalår som började en fredag i den Julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
Ett gråbrödrakloster (franciskanerkloster) omnämns i Jönköping.
Svenskar, troligen gotlänningar, härjar Nevaområdet, för att bryta Lübecks dominans över den karelska handeln.
De vendiska städerna inleder en samverkan under ledning av Lübeck, den "vendiska hansan".

Födda 
April – Margareta, regerande drottning av Skottland 1286–1290.

Avlidna 
9 april – Margareta av Skottland, drottning av Norge sedan 1281, gift med Erik Prästhatare.
Henrik, biskop i Linköping, död på korståg i Heliga landet.
Ingemund, kaplan till biskop Henrik, död på korståg i Heliga landet.
Kutlugh Turkan, regerande drottning av Kirman.

Externa länkar
1282

1282 (MCCLXXXII) var ett normalår som började en torsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Mars 
30–31 mars – Sicilianska aftonsången, massaker på fransmän i Palermo, utförs.

Okänt datum 
Magnus Ladulås reglerar det kungliga rådets organisation.
Bertrandus Amalrici avslutar sin sverigeresa.
Linköpingsbiskopen Henrik påbörjar en korstågsfärd tillsammans med sin kaplan Ingemund.
Rudolf av Habsburg förlänar Österrike åt sina söner Albrekt och Rudolf.
Danmarks Magna Charta undertecknas på ett möte i Vordingborg.

Födda 
 Erik Magnusson, son till Magnus Ladulås, svensk hertig.
 Innocentius VI, född Étienne Aubert, påve 1352–1362.
 Margareta av Frankrike, drottning av England 1299–1307 (gift med Edvard I) (född omkring detta år eller 1279)

Avlidna 
13 oktober – Nichiren, japansk buddhistmunk, grundade Nichiren-buddhismen.
1 december – Margareta Sambiria av Pommerellen, drottning av Danmark 1252–1259, gift med Kristofer I.
11 december – Llywelyn den siste, prins av Wales sedan 1258.

Externa länkar
1281

1281 (MCCLXXXI) var ett normalår som började en onsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Februari 
21 februari – Sedan Nicolaus III har avlidit året innan väljs Simon de Brion till påve och tar namnet Martin IV.

Juli 
29 juli – Magnus Ladulås hustru Helvig av Holstein kröns till drottning av Sverige, vilket är den första kända kröningen av en svensk drottning.

Augusti 
15 augusti – Mongolernas invasion av Japan stoppas när en "gudomlig vind" (kamikaze) förstör 80% av den invaderande flottan.

November 
13 november – Hertigdömet Teschen grundas.

Okänt datum 
Magnus Ladulås kungör ett frihetsbrev för kyrkan, där den blir fullständigt skattefri och all böter på kyrkans jordar tillfaller biskoparna.
Kring Petrus de Dacia samlas i Skänninge ett antal religiösa kvinnor, som, under ledning av den heliga Ingrid, grundar Sveriges första kvinnliga dominikanerkloster.
Kung Magnus reglerar ölänningarnas skatteleveranser till en icke namngiven borg, troligen Borgholms slott, som dock inte nämns i dokument förrän 1285.
Johan Odulfsson blir ny svensk ärkebiskop, men vigs ej till ämbetet.
 Biskop Brynolf Algotsson i Skara utfärdar en stadga om tionde, helgdagar med förhöjd frid och om incest.
Osmanska riket uppstår.
Mongolerna drivs bort från Japan genom en tyfon, kallad kamikaze.

Födda 
18 maj – Agnes av Österrike, drottning av Ungern.

Avlidna 
25 oktober – Jakob Israelsson, svensk ärkebiskop sedan 1277.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Fürth

Fürth () är en kretsfri stad i det tyska förbundslandet Bayern och är sammanvuxen med sin store granne Nürnberg som ligger strax österut. Staden har ett ur kommunikationssynpunkt bra läge med flera motorvägar liksom Main-Donau-kanalen och Nürnbergs flygplats i sin omedelbara närhet.

Tillsammans med Nürnberg och Erlangen bildar Fürth kärnan i ett storstadsområde med cirka 1,3 miljoner invånare.

Historia 
Fürth omnämns i skrift första gången 1007 men antas vara äldre än så. Under 30-åriga kriget brändes nästan hela staden ner. 1835 startade den första järnvägen i Tyskland mellan grannstäderna Nürnberg och Fürth.  

Staden blev i stort sett skonad från allierade bombangrepp under andra världskriget och den var under tiden före kriget också en tillflyktsort för judar som fördrevs från Nürnberg. 1938 förstördes emellertid synagogan under Kristallnatten och efter 1941 var i stort sett hela den judiska befolkningen deporterad. På grund av den sedan länge stora toleransen mot judar har staden ibland kallats Frankens Jerusalem.

1950 blev Fürth klassad som en storstad då antalet invånare översteg 100 000.

Kommunikationer 
Fürth är ansluten till Nürnbergs tunnelbana.

Idrott 
Fotbollslaget SpVgg Fürth hade sin storhetstid under 1920-talet då man tillsammans med grannstadens lag 1. FC Nürnberg dominerade tysk fotboll. Under 1950-talet hade man landslagsspelarna Karl Mai och Herbert Erhardt i laget. 1996 gjorde en fusion att man bytte namn till SpVgg Greuther Fürth. Man spelar i dag i Bundesliga.

Kända personer 
Max Grundig, grundare av elektronikföretaget Grundig

Födda i staden 
Ludwig Erhard, tysk politiker, förbundskansler 1963–1966
Friedrich Gustav Jakob Henle, tysk anatom, professor
Henry Kissinger, amerikansk politiker, utrikesminister 1973–1977, nobelpristagare

Källor 

 
Fürth (stad)
Landkreis Göttingen

Landkreis Göttingen är den tyska delstaten Niedersachsens sydligaste del. Staden Göttingen har cirka  invånare (2003). Den är belägen cirka 40 kilometer norr om Kassel vid motorväg A7, som går i nord-sydlig riktning från statsgränsen i norr mot Danmark till gränsen i söder mot Österrike. Det tidigare distriktet Landkreis Osterode am Harz uppgick 1 november 2016 i Landkreis Göttingen.

Hann. Münden och Duderstadt med ungefär  och  invånare är två andra gamla städer i området.

Administrativ indelning
I förvaltningsrättslig mening finns i modern tid ingen skillnad mellan begreppet Stadt (stad) gentemot Gemeinde (kommun).

Einheitsgemeinde

Samtgemeinden i Landkreis Wolfenbüttel

Kommunfria områden

Referenser 

Göttingen

ar:غوتنغن
Gelsenkirchen

Gelsenkirchen är en kretsfri stad i norra delen av Ruhrområdet i den tyska delstaten Nordrhein-Westfalen. Staden har cirka  invånare i slutet av 2011.

Staden ligger i en del av Ruhrområdet där tidigare stora mängder stenkol brutits och där man i 117 år, fram till 1999, producerade koks i koksverk.

Den första gruvan anlades 1858 av ett brittiskt bolag, och 1875 erhöll Gelsenkirchen stadsrättigheter. 1928 införlivades orterna Horst och Buer i staden. Tack vare den stora tillgången på kol uppstod en betydande järn- och stålindustri, senare kemisk industri, glas- och spegelfabriker.

I Gelsenkirchen pågår en profilering mot produktion av solenergi genom tillverkning av solceller. I staden finns två yrkesinriktade högskolor - den ena inom området offentlig förvaltning och den andra inom områdena maskintillverkning, elektroteknik och informationsteknik.

Fotbollslaget FC Schalke 04 i den tyska högstaligan, hör hemma i Gelsenkirchen.

Referenser
Hamm

Hamm är en kretsfri stad i delstaten Nordrhein-Westfalen i västra Tyskland. Den ligger i den östra delen av Ruhrområdet, omkring 30 kilometer nordost om Dortmund, vid floden Lippe och Datteln-Hamm-kanalen. Staden har cirka  invånare.

Borgmästare

Källor 

Städer i Nordrhein-Westfalen
Hansan