kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gustaf Persson Banér

Gustaf Persson Banér, född 24 augusti 1618, död 21 januari 1689, var en svensk friherre och fältmarskalk. Banér var son till riksrådet Peder Banér och friherrinnan Hebbla Fleming. Gustaf Persson Banér är begravd i Riddarholmskyrkan (Banérska gravkoret) i Stockholm.

Uppdrag 
Banér deltog i Trettioåriga kriget och blev 1641 överste men trädde därefter in på den civila banan i och med att han blev landshövding på Gotland 1648. 1651 upphöjdes han till friherre och blev 1652 riksråd och var 1654-1657 landshövding i Uppland. Under Karl X Gustavs danska krig inträdde han på nytt på den militära banan och deltog bland annat vid stormningen av Köpenhamn. 1657 blev han general av kavalleriet och 1663 fältmarskalk. 1664 blev han generalguvernör över Skånska generalguvernementet men verkade inte ha uppskattats på posten och fick lämna den 1669. Förlusten av posten som generalguvernör drabbade Gustaf Banér hårt ekonomisk och i samband med reduktionen blev han helt ruinerad.

1674, då kriget med Danmark var överhängande, anförtroddes Banér försvaret av gränsen mot Norge.

Ägande 
Han ägde en del gods i Estland, Ekenäs i Östergötland, Måstena i Södermanland och Tuna i Österåkers socken i Uppland. Banérs ekonomiska ställning underminerades genom en process om gårdar med kusinen Gustaf Adam Banér och förstördes alldeles genom reduktionen.

Se även
Lista över svenska fältmarskalkar
Landshövdingar i Uppsala län
Landshövdingar i Gotlands län

Källor

Noter

Födda 1618
Avlidna 1689
Svenska friherrar
Svenska generalguvernörer
Svenska riksråd under 1600-talet
Svenska generaler
Svenska fältmarskalkar
Landshövdingar i Uppsala län
Landshövdingar i Gotlands län
Män
Personer under stormaktstiden
Gravsatta i Riddarholmskyrkan
Gustaf
Svenska militärer under 1600-talet
Deltagare i belägringen av Köpenhamn
Paranöt

Paranöt (Bertholletia excelsa) är den enda arten i släktet Bertholletia. Den förekommer i Amazonas i Colombia, Venezuela, Guyana, Surinam, Peru, Brasilien och Bolivia. Det svenska namnet på nöten hänvisar ursprungligen till den brasilianska delstaten Pará.

Paranötsträdet är ett av de mest långlivade träden i Amazonas och kan bli över 1000 år gammalt och blir med tiden ett storvuxet träd på upp till 50 meter. Barken är djupt fårad. Bladen sitter samlade i grenspetsarna och har 2–3,5 cm långa bladskaft. Bladskivorna blir 17–36 cm långa och 6,5–15,4 cm breda, de är avlånga, kala på ovansidan och med små papiller på undersidan. Bladkanterna kan vara helbräddade till något naggade, vågiga, bredspetsiga. Blomställningarna är enkla ax eller ax i vippor och kommer i bladvecken eller är toppställda. Blommorna är asymmetriska, cirka 3 cm i diameter. Foderflikarna är två. Kronbladen är sex, blekt gula till vita. Basen på ståndarna är förlängd på en sida och bildar en hjälm. Fruktämnet är undersittande med 3-6 rum. Blommorna pollineras av bin i släktena Bombus, Centris, Epicharis, Eulaema och Xylocopa. Frukterna är hårda kapslar som blir 10–16 cm i diameter. De öppnar sig i änden men öppningen är dock mindre än fröna. De faller till marken vid mognaden i januari till mars. Fröna är ätliga, har ett benhårt skal och kallas i vardagligt tal för nötter, trots att de biologiskt sett inte är några nötter. Ett av de få djur som klarar av att ta sig igenom frökapslarna och skalen är agutier. Den samlar även nötterna och gräver ned dem vilket gör att nya paranötsträd kan växa upp.

Användning 
 Paranötter innehåller relativt mycket barium och det kemiskt liknande ämnet radium. Den största skillnaden mellan de två är radiumets radioaktivitet, vilket medför att även dotterprodukter kan hittas i nöten.

Frökapslarna samlas in under januari till maj.

Paranötter har hög proteinkvalitet samt innehåller selen (en till två paranötter om dagen täcker det rekommenderade dagsbehovet) och zink. De skalas genom att man först kyler ned och sedan hastigt hettar upp dem, varvid skalen spricker. Det finns inga metoder för att snabbt skala nötter mekaniskt. Nedkylningen och upphettningen gör att fetterna och proteinerna förändras. Hållbarheten försämras när nötterna inte längre skyddas av skalet.

Nötterna bör vara vita i köttet. Den gula färgen kommer sig av oxiderade, härskna fetter. Vid import kontrolleras nötterna på mögelgiftet aflatoxin.

Synonymer 
Bertholletia nobilis Miers

Källor

Externa länkar 

Paranötsväxter
Pa Växtindex
Nötter och frön
Sydamerikas flora
Ångermanälven

Ångermanälven är en älv som flyter genom mellersta Norrland, är 463 km lång och vars avrinningsområde täcker . Den är en av Sveriges vattenrikaste älvar, med en medelvattenföring på 500 m³/s vid mynningen. Ångermanälven har sina källor i södra Lappland och flyter genom Vilhelmina och Åsele kommuner och ner genom Ångermanland och mynnar i Bottenhavet.

Älven har många stora kraftverk och de främsta forsarna är Nämforsen, Moforsen, Forsmoforsen, Nässundforsen samt Granvågsforsen. De främsta biflödena är Vojmån, Fjällsjöälven och Faxälven.

Ångermanälvens dalgång nedströms Junsele (och ner till Bottenhavet) kallas Ådalen. Nedanför Nyland i Kramfors kommun bildar Ångermanälven en lång, bred mynningsvik med de två kända broarna Sandöbron och Högakustenbron. Sträckan mellan Hammarsbron-Nyland och Svanö-Sandö kan betecknas som tröskelfjord, med djup ner till 100 meter mellan Kramfors och Bjärtrå och tröskeln vid Svanö-Sandö på 10 meter djup. Större fartyg kan gå upp till Nyland, och mindre båtar (som kan gå under låga broar) till Sollefteå.

På medeltiden kallades älven i vissa sammanhang för Styrån, då Styresholms borg låg vid älvens nedre lopp. Hela övre Norrland styrdes från den borgen.

Biflöden 
Se även biflodsförteckningen nedan (uppräkningen går från mynningen i havet till källorna). Respektive vattendrags källflöden betecknas med (*):

 Kramforsån
 Bodån*
 Mjövattsån*
 Bollstaån
 Majaån*
 Loån
 Sjögarån*
 Viättån*
 Mångsån
 Gålsjöån
 Björkån
 Oldsjöån
 Bruksån
 Spannån*
 Vallån*
 Tunsjöån*
 Faxälven
 Mångmanån
 Rötsjöån*
 Gåsbäcken
 Vigdan
 Skäljån
 Jansjöån*
 Rävsjöån*
 Ottsjöbäcken*
 Fjällsjöälven
 Röån
 Tarån
 Sågbäcken
 Valån
 Ruskån*
 Rinnån*
 Kvarnån
 Uman (å)
 Bysjöån*
 Juvanån*
 Tågån
 Stugusjöån*
 Kvarnån*
 Kläppsjöbäcken
 Kortingån
 Tärnickån
 Grossbäcken
 Gulbäcken
 Ässan
 Kultran
 Stavselån
 Hedvattenbäcken
 Sämsjöån
 Holmträskån
 Insjöån
 Långvattenån*
 Mesjöån*
 Stamsjöån
 Kvarnån
 Lomsjöån
 Avasjöån
 Norrån*
 Sörån*
 Kvällån
 Torvsjöån
 Vojmån
 Järvsjöån
 Bäsksjöån
 Gråtanån
 Matskanån
 Skikkibäcken
 Dajkanån
 Dalsån
 Skansnäsån
 Krutån
 Girisån*
 Grönån
 Tvärån
 Nästansjöån
 Ängesbäcken*
 Krokbäcken
 Huvudsjöbäcken
 Laxbäcken
 Marsån
 Satsån
 Saxån
 Ransarån*
 Bodvillån

Referenser

Externa länkar 

 
Vattendrag i Lappland
Vattendrag i Ångermanland
Vattendrag i Vilhelmina kommun
Vattendrag i Åsele kommun
Vattendrag i Sollefteå kommun
Vattendrag i Kramfors kommun
Bottenhavet

Bottenhavet () kallas den södra delen av Bottniska viken, och ligger söder om Norra Kvarken och norr om Åland. Bottenhavet är 350 kilometer långt och 230 kilometer brett på bredaste stället, största djupet (Ulvödjupet) är 293 meter. Ytan är 66 000 kvadratkilometer, volymen 4 340 kubikkilometer och medeldjupet 68 meter.

Högsta uppmätta signifikanta våghöjden på Bottenhavet är 7,9 meter, i samband med Stormen Alfrida 2 januari 2019.

Källor

Fotnoter

Externa länkar

Europas innanhav
Östersjön
Bottniska viken
Områden och platser i SMHI:s sjöväderrapport
390 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 18 juli
 Den senoniske hövdingen Brennus från Italiens adriatiska kust leder i slaget vid Allia en armé av cisalpinska galler i deras anfall mot Rom. De erövrar hela staden, utom Capitoliumkullen, som försvaras framgångsrikt av romarna. Romarna försöker dock köpa sig fria från Brennus, när de ser sin stad ödelagd och går med på att betala ettusen pund i guldvikt.
 Medan Brennus bråkar om guldvikten med romarna uppenbarar sig den förvisade diktatorn Marcus Furius Camillus med en armé och vägrar låta honom ta guldet. I ett inledande slag genom Roms gator körs gallerna ut ur staden och i ett andra slag en bit från staden besegrar Camillus dem, vilket ger honom epitetet Roms andre grundläggare, för att han har räddat staden.

Egypten 
 Farao Hakor (Akoris) av Egypten ingår en trippelallians med kung Evagoras av Cypern och Aten.

Efter ämne

Arkitektur 
 Aiskulapiostemplet byggs i Epidauros.

Födda 
 Tollundmannen (född omkring detta år, baserat på att han var omkring fyrtio år vid sin död omkring 350 f.Kr.)
 Neaira (hetär) (född omkring detta år, baserat på att hon var omkring femtio år omkring 340 f.Kr.)

Avlidna 
 Andokides, atensk orator och politiker (född 440 f.Kr.)

Källor 
 Motsvarande artikel på engelskspråkiga Wikipedia.

Externa länkar
1553

1553 (MDLIII) var ett normalår som började en söndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Juni
Juni - Den första av de fem striderna vid Kawanakajima börjar i Japan mellan Takeda Shingen i Kai-provinsen och Uesugi Kenshin i Echigo-provinsen, en del av en stor serie konflikter under den japanska Sengoku-perioden.

Juli 
10 juli – Sedan den engelske kungen Edvard VI har avlidit fyra dagar tidigare, endast 15 år gammal, utropas hans kusin Frances Brandons 16-åriga dotter Jane Grey av sin svärfar hertig John Dudley av Northumberland till regerande drottning över England och Irland. Hertigen gör detta i ett försök att hindra kung Edvards syster Maria att uppstiga på tronen och därmed kunna återinföra katolicismen i England.
19 juli – Jane Grey blir avsatt från den engelska tronen efter endast nio dagar och inspärrad i Towern. Edvard VI:s syster Maria I blir regerande drottning av England och Irland samma dag, medan Janes svärfar John Dudley blir avrättad i augusti och Jane själv möter samma öde i februari året därpå.

September 
7 september – Frankrike försök att ockupera Sark upphör.
 September – Anglikanska  biskopar i England blir arresterade och Romersk-katolska biskopar blir återställda efter Maria I:s trontillträde.

Oktober 
 6 oktober – Şehzade Mustafa, äldste son till Süleyman den magnifike, blir avrättad i Konya på order av sin far.
27 oktober – Miguel Serveto avrättas genom bränning på bål av de styrande protestanterna i Genève.

Okänt datum 
I Livland är man orolig för att freden med Ryssland inte skall kunna hållas. Därför kräver man därifrån förstärkningar från Sverige.
Ett häfte med kyrkliga sånger, Een liten Songbook, utkommer i Sverige.
Gustav Vasa förbjuder export av osmundjärn under motiveringen att utförseln sänker stångjärnets anseende och pris i Europa.
Gustav begär hjälpskatt av Norrlands allmoge för reparationsarbeten i Sala silvergruva.
Kungsvåningen på Kalmar slott börjar byggas.
Den napolitanske målaren, arkitekten och antikkännaren Pirro Ligorios bok om Roms kvarlämningar från antiken Libro di Pyrrho Ligorio Napolitano delle antichità di Roma utges i Venedig.

Födda 
29 april – Albrekt Fredrik av Preussen, hertig av Preussen 1568–1618.
14 maj – Margareta av Valois, drottning av Navarra och Frankrike.
5 juni – Bernardo Baldi, italiensk diktare och lärd.  
13 december – Henrik IV, kung av Frankrike 1589–1610.
Eleonora di Garzia di Toledo, italiensk adelsdam.

Avlidna 
9 april – François Rabelais, fransk författare och läkare.
3 juni – Wolf Huber, tysk målare och gravör.
6 juli – Edvard VI, kung av England och Irland sedan 1547.
6 oktober - Şehzade Mustafa, ottomansk prins.
16 oktober – Lucas Cranach d.ä., tysk målare, gravör och bokillustratör.
27 oktober – Miguel Serveto, spansk läkare och teolog.
Conrad von Pyhy, tysk ämbetsman i Gustav Vasas tjänst, svensk rikskansler 1538–1543.
Ana Jakšić, politiskt aktiv rysk adelskvinna.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1714

1714 (MDCCXIV) var ett normalår som började en måndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari 
 19 februari – Svenskarna under Carl Gustaf Armfeldt d.ä. besegras av ryssarna i slaget vid Storkyro i Finland. Hela Finland hamnar nu i ryssarnas händer, vilket inleder den så kallade Stora ofreden, vilken kommer att vara till 1721.

April 
 13 april – Västerås drabbas av en stadsbrand.

Juli 
 13 juli – Vicekungadömet Brasilien grundas.
 27 juli – Konteramiral Nils Ehrenskiöld håller med sex galärer länge stånd mot 115 ryska, men tillfångatas till slut och ryssarna segrar i slaget vid Rilax (i Bromarfs socken invid Hangö udd i Finland).

Augusti 
 1 augusti – När Storbritanniens och Irlands regerande drottning Anna dör utan några arvingar efterträds hon av Georg I, som därmed blir Storbritanniens förste kung. Tronföljden har reglerats genom ett beslut av det engelska parlamentet 1701 och valet har fallit på Georg, då han står närmast tronen, eftersom han är ättling i rakt nedstigande led till Jakob I.
 7 augusti – Helgoland blir en del av Danmark.

September 
 20 september – Under stora nordiska kriget intar ryssarna ett Umeå som lämnats skyddslöst av landshövding Anders Erik Ramsay, och bränner staden till grunden.

Oktober 
 23 oktober – Det svenska justitiekanslerämbetet inrättas.
 26 oktober – Karl XII lämnar Demotika för att resa hem. Han rider på rekordfart genom Europa, över Wien och Frankfurt am Main.

November 
 11 november – Karl XII anländer till Stralsund.
 22 november – Karl XII träffar baron Georg Heinrich von Görtz och börjar använda denne som rådgivare.

Okänt datum 
 Västerås drabbas av en svår brand, men slottet klarar sig.

Födda 
 21 januari – Anna Manzolini, italiensk biolog.
 8 mars – Carl Philipp Emanuel Bach, tysk tonsättare.
 Alexander Wilson, skotsk astronom.

Avlidna 
 5 februari – Carlo Fontana, italiensk arkitekt.
 27 mars – Charlotta Amalia av Hessen-Kassel, drottning av Danmark och Norge 1670–1699, gift med Kristian V.
 15 april – Esther Liebmann, tysk bankir. 
 17 april – Haquin Spegel, danskfödd kyrkoman och diktare, svensk ärkebiskop sedan 1711.
 19 april – Cornelius Anckarstierna, svensk amiral.
 11 maj – Pierre Legros den äldre, fransk skulptör under barocken.
 30 maj – Gottfried Arnold, tysk författare.
 1 augusti – Anna Stuart, regerande drottning av England och Skottland 1702–1707, av Irland sedan 1702 och av Storbritannien sedan 1707.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1227

1227 (MCCXXVII) var ett normalår som började en fredag i den Julianska kalendern.

Händelser

Mars 
19 mars – Sedan Honorius III har avlidit dagen innan väljs Ugolino di Conti till påve och tar namnet Gregorius IX.

Juli 
22 juli – Danskarna under Valdemar Sejr besegras av förenade nordtyska styrkor i slaget vid Bornhöft vilket leder till att Danmark förlorar sin stormaktsställning.

Okänt datum 
Vintern – Furst Jaroslav II av Vladimir-Suzdal av Republiken Novgorod härjar Tavastland.
Den norske kungen Håkon Håkonsson bränner kastalen i staden Lödöse.
Albert av Riga erövrar och kristnar ön Ösel.

Födda 
30 september – Nicolaus IV, född Girolamo Masci, påve 1288-1292.
Chabi, mongolrikets kejsarinna.

Avlidna 
18 mars – Honorius III, född Cencio Savelli, påve sedan 1216.
18 augusti – Djingis Khan, mongolisk härförare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Nationaldag

Nationaldag är en (eller i vissa fall flera) särskild, officiell högtidsdag för en nation eller stat. De flesta stater har någon form av nationaldag. De anordnas i regel till minne av en viktig historisk händelse – ofta statens tillkomst, självständighet, eller någon annan viktig, historisk händelse. Nationaldagar är ofta en helgdagar, men både dagens namn och firandet tar mycket olika former i olika länder.

Se även 
 Lista över nationaldagar

Referenser
1373

1373 (MCCCLXXIII) var ett normalår som började en lördag i den Julianska kalendern.

Händelser

Juli 
 27 juli – Heliga Birgitta begravs i Rom.

Okänt datum 
Sark överges tillfälligt efter Bertrand de Guesclins härjningar.
 Nicolas Bataille färdigställer Apokalypstapeten på slottet i Angers.
 Phnom Penh grundläggs.
 Anglo-portugisiska fördraget 1373 skrevs

Födda 
 Edvard av Norwich, engelsk hertig.
Johanna II av Neapel, regerande drottning av Neapel.

Avlidna 
 23 juli – Birgitta Birgersdotter, heliga Birgitta, svensk religiös författare och helgon.
 26 juli – Magnus II av Braunschweig-Lüneburg, tysk hertig.
 Tiphaine Raguenel, bretonsk astrolog.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1298

1298 (MCCXCVIII) var ett normalår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Juni 

24 juni – Färöarnas första konstitutionella lag införs.

Juli 
 23 juli – I slaget vid Falkirk besegrar Edvard I av England och hans bågskyttar skottarna.

November 
 November – Den svenske kungen Birger Magnusson gifter sig med den danska prinsessan Märta Eriksdotter.

Okänt datum 
 En bevarad utförlig korstadga för Uppsala domkyrka ger en bild av det rika och i detalj reglerade gudstjänstlivet. Alla förseelser bötfälls, så också korgossarnas tillmälen. Korstadgan tillkommer eftersom koret i Uppsala domkyrka nu står färdigt.
 Kejsar Albrekt I upphäver de av landsfurstarna (de andliga kurfurstarna och pfalzgreven vid Rhen) påbjudna Rhentullarna.
 Från Stora rådet i Republiken Venedig utestängs alla som inte blivit antecknade i Gyllene boken.

Födda 
 12 december – Albrekt II, hertig av Österrike.
 Elisabet av Kärnten, drottning av Sicilien.

Avlidna 
 Otto V av Brandenburg, markgreve av Brandenburg-Salzwedel
 13 juli – Jacobus de Voragine, italiensk ärkebiskop och krönikör, saligförklarad.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Johan Fredrik Berwald

Johan Fredrik Berwald, född 4 december 1787, död 26 augusti 1861, var en svensk violinist, dirigent och tonsättare; han var kusin till Franz Berwald och August Berwald.

Biografi
Johan Fredrik Berwald framträdde som musikaliskt underbarn på violin redan vid sex års ålder, och turnerade utomlands tillsammans med fadern Georg Johann Abraham Berwald, fagottist i Hovkapellet. Under fyra år från 1808 var Johan Fredrik solist i kejserliga kapellet i S:t Petersburg, blev violinist i Hovkapellet i Stockholm 1814, och hovkapellmästare 1823-1847. Under samma tid ledde han även Harmoniska Sällskapets konserter. 

I motsats till kusinen Franz Berwald åtnjöt Johan Fredrik framgångar som musiker under sin livstid. Kusinerna var stundom rivaler, och Johan Fredrik gjorde veterligen inga insatser att få Franz sceniska och symfoniska verk framförda. Han ansågs medelmåttig som dirigent och föråldrad som tonsättare, men hans införande av bland andra Webers och Meyerbeers operor blev stora framgångar, delvis tack vare Jenny Linds medverkan.

Ett par divertissement komponerades direkt för Jenny Lind, till exempel En majdag i Värend (1843) i ett slags nationellt tidsbunden och folkligt anpassad stil. Därutöver komponerade han orkester- och kammarmusik samt en del vokalmusik, varav inget kan sägas stå på konsertrepertoaren idag.

Berwald var gift med Mathilda Cohn. Han var far till konsertsångerskorna Fredrique Berwald och Hedda Berwald. Dottern Julie Berwald var en kort tid operasångerska på Kungliga Operan i Stockholm, där hon debuterade 1847, anställdes 1848, och slutade 1852, då hon gifte sig med friherre Knut Åkerhjelm.

Berwald invaldes som ledamot nr. 228 av Kungliga Musikaliska Akademien den 2 december 1818.

Verkförteckning (i urval)
L'héroine de l'amour filial Operett 1811 Sankt Petersburg
Nya garnisonen Vaudeville 1 akt 8 april 1831 Stockholm, Kgl. Teatern
Felsheims hussar Vaudeville 3 akter 10 februari 1832 Stockholm, Kgl. Teatern
Ett national-Divertissement 1 akt Böttiger 6 februari 1843 Stockholm, Kgl. Teatern
En majdag i Wärend Sångspel 1 akt Böttiger 11 maj 1843 Stockholm, Kgl. Teatern

Källor
Bonniers Musiklexikon, Stockholm 1983
Crusenstolpe, Magnus Jacob, nekrolog över Berwald i Svea folkkalender s.  173, 1862.
 Hilleström, Gustaf: Kungl. Musikaliska Akademien, Matrikel 1771-1971

Noter

Vidare läsning

Externa länkar
Johan Fredrik Berwald i Levande musikarv

Födda 1787
Avlidna 1861
Medlemmar av Kungliga Hovkapellet
Ledamöter av Kungliga Musikaliska Akademien
Svenska klassiska kompositörer under 1800-talet
Män
Svenska musiker under 1800-talet
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
1214

1214 (MCCXIV) var ett skottår som började en onsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Juli 
 27 juli – Kung Filip II August av Frankrike besegrar en koalition bestående av bland andra den tysk-romerske kejsaren Otto IV och den engelske kungen Johan utan land i slaget vid Bouvines.

December 
 4 december – Vid Vilhelm I:s död efterträds han som kung av Skottland av sin son Alexander II.

Okänt datum 
 Huset Wittelsbach erhåller pfalzgreveskapet vid Rhen.

Födda 
 25 april – Ludvig IX, känd som Ludvig den helige, kung av Frankrike 1226–1270
 Isabella av England, tysk-romersk kejsarinna och drottning av Sicilien.

Avlidna 
 5 oktober – Alfons VIII, kung av Kastilien sedan 1158
 4 december – Vilhelm I, kung av Skottland sedan 1165

Externa länkar
Elftor

Elftor är en amerikansk tecknad webbserie som handlar om en liten, våldsam alv klädd i orange, ofta i sällskap med sin vän, osten Cheesetor. Serien har en mycket mörk och sarkastisk humor. Elftor har en udda moral och det händer ofta att han dödar eller äter sina vänner. Olika former av sex, droger och våld är vanligt förekommande i serien. Första serien utkom den 30 juli 2001.

Externa länkar
 https://web.archive.org/web/20190903010732/http://www.elftor.com/

Amerikanska seriefigurer
Webbserier
Amerikanska serier
Humorserier
Homo novus

Homo novus (eller novus homo), plural homines novi, är en beteckning på historiska personer utan bakgrund. Uttrycket betyder "ny människa" på latin. En homo novus är i allmänhet en nykomling eller en förut okänd person som arbetat sig upp. Man känner inte till deras släkt eller förflutna; plötsligt bara finns de där, utan att man kan anknyta till förfäder, ätt eller släkt.

Romarriket 

Kända homines novi ur den romerska historien är Cato d.ä. och Cicero, som båda kom in i senaten och senare valdes till konsulsämbetet trots att ingen av deras förfäder hade innehaft något offentligt ämbete. Detta var anmärkningsvärt i antikens Rom, där familjebakgrunden hade mycket stor betydelse, bland annat därför att karaktärsegenskaper som mod och intelligens ansågs gå i arv.

Se även 

 Parveny
 Ståndscirkulation

Noter 

Samhällsklasser inom romerska riket
Latinska ord och uttryck
Personer inom historia
1750

1750 (MDCCL) var ett normalår som började en torsdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Maj 
 11 maj – Spanjorer bosätter sig på Juan Fernández-öarna.

November 
 18 november – Westminsterbron i Storbritanniens huvudstad London invigs.

Okänt datum 
 Ett giftermålsavtal sluts mellan den svenske kronprinsen Gustav (III) och den danska prinsessan Sofia Magdalena.
 Den förste svenske veterinären börjar utöva sitt yrke.
 Olof von Dalin blir kronprins Gustavs nye lärare.
 Sveriges folkmängd uppgår till ca 1,8 miljoner plus Finlands 400 000.

Födda 
 29 januari – Helen Gloag, slavkejsarinna av Marocko.
 16 mars – Caroline Herschel, brittisk astronom.
 6 april – James Watson, amerikansk federalistisk politiker, senator 1798–1800.
 13 maj – Lorenzo Mascheroni, italiensk matematiker.
 31 maj – Karl August von Hardenberg, preussisk statsman.
 18 juli – Fredrik Adolf, svensk prins, son till Adolf Fredrik och Lovisa Ulrika av Preussen.
 19 juli – Johan Gabriel Oxenstierna, svensk greve, ledamot av Svenska Akademien, en av rikets herrar samt kanslipresident 1786–1789.
 18 augusti – Antonio Salieri, italiensk kompositör.
 Kunta Kinte, afro-amerikansk slav, förfader till författaren Alex Haley samt huvudpersonen i dennes bok Rötter.

Avlidna 
 25 april – Olof Petrus Hjorter, svensk astronom.
 28 juli – Johann Sebastian Bach, tysk tonsättare och musiker .
 31 juli – Johan V av Portugal, kung av Portugal 1706-1750.
 21 december –Elisabeth Christina av Braunschweig-Wolfenbüttel, tysk-romersk kejsarinna.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar