kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Magnus Brostrup Landstad

Magnus Brostrup Landstad, född 1802 i Måsøy kommun, död 1880 i Kristiania, var en norsk präst i Sande. Han var även psalmdiktare och psalmboksutgivare. Han gav ut den norska Kirkepsalmebog, även kallad Landstads salmebok. Han finns representerad i 1986 års psalmbok med tre verk, nr 321, 424 och 631.

Psalmer
Det dukas i himlarnas rike ett bord (1986 nr 321) skriven 1861
 Det står en man och tackar Gud (Luthersk Psalmbok nr 47)
 En gång vi alla ska uppstå (Luthersk Psalmbok nr 143)
 En skara skall komma från öst och från väst (Luthersk Psalmbok nr 897)
Fem bröd och två små fiskar (Luthersk Psalmbok nr 26)
 Guds ankomst i skyn må vi vänta (Luthersk Psalmbok nr 145)
 Gud var med Anden nära (Luthersk Psalmbok nr 7) 
Hem jag längtar, ack här ute Är så tomt, så mörkt så kallt, nummer 467 i Svenska Missionsförbundets Sångbok 1920. Texten översattes från tyska av Landstad.
 Jag för evigt nu har livet (Luthersk Psalmbok nr 919)
Jag höja vill till Gud min sång (1937 nr 49, 1986 nr 424) skriven 1861, ("Jag sjunga vill för Gud min sång". Luthersk Psalmbok nr 13)
 Jag kommer till ditt bord, o Gud (Luthersk Psalmbok nr 59)
Jag vet mig en sömn i Jesu namn (1937 nr 574, 1986 nr 631) skriven 1869 ("Jag vet om en sömn i Jesu namn". Luthersk Psalmbok nr 71)
 Jesu, för din fot jag ligger (Luthersk Psalmbok nr 907)

Danska översättningar
Hos dig, o Jesus, sent om nat (Diktad 1861).
Herre Jesus, du, som troner  (Diktad 1865).
Zions vægter hæver røsten (Översättning 1825 av Philipp Nicolais text).
Sandheds tolk og taler (Översättning 1861 av Benjamin Schmolcks text).
Gud, lad dit ord i nåde lykkes  (Diktad 1861).
Gladelig vil vi halleluja kvæde (Översättning 1861 av Johann Agricolas psalm)
Zion, pris din saliggører (Översättning 1861 av Thomas av Aquinos medeltida text).
O glædelig dag (Översättning 1861 av Ivar Diderichsen Brinchs text från 1697).
Herre, jeg har handlet ilde (Bearbetning 1861 av tidigare översättning av Johann Francks tyska psalm från 1646).
I Himmelen, i Himmelen (Översättning 1861 av Laurentius Laurentii Laurinus svenska psalm från 1622).
I denne verdens sorger sænkt (Nyöversatte 1869 Laurentius Petri Gothus 1500-talspsalm med stöd av Johan Olof Wallins text till 1819 års psalmbok).
Vågn op, du, som sover (Diktad 1861).
Nu blomstertiden kommer (Bearbetade 1861 Wilhelm Andreas Wexels' översättning från 1840 av Israel Kolmodins sommarpsalm).

Externa länkar
 På Den Danske Salmebog Online finns en biografi om Landstad.

Män
Födda 1802
Avlidna 1880
Norska psalmförfattare
Norska präster
Personer i Norge under 1800-talet
Magnus Brynolf Malmstedt

Magnus Brynolf Malmstedt, född 1724 i Dalsland, död 1798 i Stockholm, var en svensk latinist. Han var far till skalden Anna Maria Lenngren.

Biografi 
Malmstedt docent i latin, egentligen i romersk vältalighet, vid Uppsala universitet, senare med professors titel. Han var hängiven anhängare till den herrnhutiska rörelsen och författade eller översatte många sånger i denna anda för Sions Nya Sånger. 
På 1780-talet dog hans maka och fyra barn. Endast hans berömda dotter överlevde honom. Med hustruns död tycks Malmstedts hem ha råkat alldeles i oordning. Han knöt en förbindelse med en tjänarinna, med vilken han vid 71 års ålder fick en son som blev lektor i Karlstad.

Ännu vid 74 års ålder skötte Malmstedt med nästan oförminskad kraft sitt arbete. En januariafton 1798 under ett besök i Stockholm för att hälsa på sin dotter föll han i Strömmen och drunknade.

Psalmer
Ack Frälsare kär, Mig syndare lär nr 95 i Sions Nya Sånger 5:e upplagan
Ack, Jesus, jag är hjertligt glad, nr 104 i Sions Nya Sånger 5:e upplagan och nr 448 i Hemlandssånger 1891 
Den ewiga solen, all werldens ljus nr 94 i Sions Nya Sånger 5:e upplagan
Det skedde för mig, nr 97 i Sions Nya Sånger 5:e upplagan och nr 125 i Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 under rubriken "Jesu lidande"
Förr än werldens grund war lagder nr 101 i Sions Nya Sånger 5:e upplagan
Gläd dig, min själ! Gud gör allt wäl nr 99 i Sions Nya Sånger 5:e upplagan
Helig, helig, helig Herren Gud wår Far nr 102 i Sions Nya Sånger 5:e upplagan
Hjertans Jesu, du min enda tröst nr 96 i Sions Nya Sånger 5:e upplagan
Hör du, förströdda menskohjerta nr 100 i Sions Nya Sånger 5:e upplagan
Hör du som går i sorg och qwida nr 92 i Sions Nya Sånger 5:e upplagan
Låt nådens Anda osz förklara nr 98 i Sions Nya Sånger 5:e upplagan
O Helge Ande, Herre Gud
Rättfärdig blev världen, nr 77 i Sions Nya Sånger 5:e upplagan, där texten tillskrivs Anders Carl Rutström och nr 64 i Lova Herren 1988 
Yttersta dagen en glädjedag bliver, nr 103 i Sions Nya Sånger 5:e upplagan och en snarlik text Yttersta dagen rätt fröjdefull bliver som nr 709 i Sionstoner 1935 under rubriken "Uppståndelsen, domen och det eviga livet" 
Öppet står Jesu förbarmande hjärta, nr 301 i Sionstoner 1935 under rubriken "Nådens ordning: Väckelse och omvändelse"

Referenser

Externa länkar 

Svenska psalmförfattare
Födda 1724
Avlidna 1798
Män
Svenska innehavare av professors namn
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Anna Maria Lenngren
Biff Rydberg

Biff Rydberg, eller Biff à la Rydberg,  är en lyxig variant av pyttipanna, med ingredienserna vanligen skurna i något större bitar än denna.

Ingredienser
I en Biff Rydberg ingår tärnad oxfilé, tärnad, råstekt potatis samt stekt gul lök. Allt läggs upp i separata grupper på tallriken. Serveras vanligen med hackad persilja och en avskild rå äggula.

Ursprung
Rätten är uppkallad efter Hotell Rydberg i Stockholm, som i sin tur har fått sitt namn efter grosshandlaren Abraham Rydberg som donerade medel för hotellets byggande.

Biff Greta 
Biff Greta är en variant där köttet smaksätts med senap, ofta via en marinad. Rätten härstammar från Stadshotellet i Karlstad, men fanns aldrig på menyn. Den brukade serveras som vickning och är uppkallad efter krögaren Fredrik Odéns hustru Greta. Originalet tillagades ungefär som en omelett med skrapad oxfilé, men på senare tid anses det inte särskilt viktigt.

Se även 
Svenska maträtter

Källor

Externa länkar 
Recept på Biff Rydberg

Kötträtter
Maträtter uppkallade efter personer
Svenska maträtter
Biff à la Lindström

Biff à la Lindström är en köttfärsbiff gjord på gul lök, potatis, rödbetor, köttfärs och kapris.

Ursprung
Namnet Lindström låter nog så svenskt, men biffen kan ha ryskt ursprung. Det är inte bara rödbetorna och kaprisen som talar för det. Enligt den vanligaste versionen var rättens upphovsman, kapten Henrik Lindström (1831–1910), född och uppvuxen i Sankt Petersburg. Lindström kom till Sverige som 20-åring och blev sedermera officer på Gotland. Han lär ha talat sju språk flytande och var rysk, fransk och spansk konsul i Visby.

Traditioner
Det ska ha varit 1862 som Henrik Lindström besökte Hotell Witt i Kalmar och där introducerade sin biff i Sverige. Det skall ha gått till på så vis att han kom till hotellet med några goda vänner den 4 maj. Han ville låta dem smaka en rysk rätt som han brukade äta i Sankt Petersburg. Till bordet beställde Henrik in de ingredienser som behövs till biffen: skrapat oxkött av välhängt kött, finhackade rödbetor, potatis, lök, ägg, kapris, salt och vitpeppar. Vid bordet blandade hans vänner var och en sin biff efter Henriks anvisningar. Biffarna bars sedan ut i köket och stektes i smör i en het gjutjärnspanna. Resultatet blev mycket uppskattat, och sedan den dagen finns Biff à la Lindström alltid på Witts meny.

En annan Lindström som får äran för rätten är Adolf Henrik Lindstrøm som var den främste norske polarkocken. Han var med både på Fridtjof Nansens och Roald Amundsens fartyg och expeditioner till Sydpolen och genom Nordvästpassagen. Adolf Henrik Lindstrøm föddes år 1866, dvs fyra år efter Henrik Lindströms middag på hotell Witt i Kalmar.

Se även
Pannbiff
Hakkebøf

Källor

 

Kötträtter
Maträtter uppkallade efter personer
Svenska maträtter
PC extra

PC extra var en datortidning i Sverige mellan åren 1997 och 2000 då tidningen slogs ihop med PC plus och blev Datormagazin. Tidningen kom ut en gång i månaden och med varje nummer följde en CD-skiva med shareware och ibland fullständiga program kallad SuperCD. Tidningen gavs ut av Medströms Dataförlag AB.

Nedlagda svenska datortidningar
Tidskrifter startade 1997
Tidskrifter nedlagda 2000
Stockholm Records

Stockholm Records är ett svenskt skivbolag grundat  av Ola Håkansson och Alexander Bard med artister som E-Type, Stakka Bo, Pernilla Wahlgren, The Cardigans, A-Teens, Veronica Maggio, Richi M, Cool James and Black Teacher, Anna Ternheim och Antiloop. 2003 köptes bolaget upp av Universal Music.

Artister 
Artister och grupper som släppt skivor på Stockholm Records.

1st Class
A Camp
A*Teens
Ace Of Base
Afro-Dite
Ainbusk
Air Bureau
Andreas Lundstedt
Anna Ternheim
Annette Lindwall
Antiloop
Ardis
Army Of Lovers
Attic People
Aylin
Balboa
Big Plant
Blues
Buster
C Sixty Four
Calle Ljungström
Camena
Chilly White & Kenny Peach
Christopher Just
Cloudberry Jam
CNS
Coco Bongo
Conny Bloom
Cool James & Black Teacher
Cool New Sound
Crashdïet
Cus-Inz
Dallas Superstars
Danuma
D-Flex
Dhani
DJ Mendez
Douglas Carr
Dublin Fair
Earthbound
Elton John
Emma Andersson
Eric Gadd
Estelle Milburne
E-Type
Fanny Flow
Fistfunk
Fjeld
Follin
Francis Shaw
Fredrik Berger
Fredrik Karlsson
Frida Snell
Gent's Club
Gwen Stefani
Happydeadmen
Headbug
Helen Sjöholm
In Blanco
Jack Mittleman
Jerry Williams
Josefin Nilsson
Josefina Andersson
Junior Senior
Kahsay
Kajsa
King Diamond
KK Kids
La Zebra
Latin Flavor
Lisa Miskovsky
Little Chris
LOK
Lotuz
Love C.A.
Lucky People Center
Martin Solveig
Mats Holmquists Stora Stygga 
Mysteria
Noir Desir
Nåid
Ocean Spirit
OceanLab
Paatos
Party Pleazers
Paul van Dyk
Paus
Pernilla Wahlgren
Photogenic
Planet Of The Poodles
Playground International
Richi M
Righteous Boy
Rob'n'Raz
Robert Wells
Robin Cook
Ro-Cee
Saint James
Sanne Salomonsen
Sazzy
Scissor Sisters
Secret Service
September
Siouxsie And The Banshees
Something Real
Sonic Surf City
Speaker
Spot The Difference
Stakka Bo
Sunblock
Superia
Tennis
The Aircrash Bureau
The Attic
The Cardigans
The Confusions
The Electric God
The Facer
The Full Range Project
The Honeydrops
The Klerks
The Kooks
The Merrymakers
The Milk
Tictox
Tilt Ya Head Back 
True-D
Up North
Vacuum
Waltz For Debbie
Van
Veronica Maggio
Whirlpool
Whyte Seeds
Yummie
Zoo Brazil

Referenser

Externa länkar 
Stockholm Records (länkar numera direkt till Universal Music Sweden)
Stockholm Records diskografi på Discogs

Musik i Stockholm
Svenska skivbolag och skivmärken
Skivbolag och skivmärken bildade 1992
Företag i Stockholms kommun
Lotus Software

Lotus Software är ett amerikanskt programvaruföretag som sedan 1995 ägs av IBM.

Under 1980-talet blev Lotus känt för kalkylbladsprogrammet Lotus 1-2-3. Idag är deras största produkt Lotus Notes som är en databasplattform med ett antal standardapplikationer, bl.a. e-post, kalender, groupware, teamroom osv.

Produkter
Lotus 1-2-3
Lotus Agenda
Lotus Domino
Lotus Improv
Lotus Marketplace
Lotus Notes
Lotus Sametime
Lotus SmartSuite

Amerikanska mjukvaruföretag
IBM
Desideria

Desideria är ett latinskt kvinnonamn som betyder den önskade.  Namnet gavs bland annat åt den blivande kungen Karl XIV Johans gemål Désirée efter hennes ankomst till Sverige.

Den 31 december 2022 fanns det totalt 725 kvinnor och folkbokförda i Sverige med namnet Desideria, varav 37 bar det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 23 maj

Personer med namnet Desideria
 Drottning Desideria, hustru till Karl XIV Johan

Se även
Desirée

Källor

Kvinnonamn
Påskbrasa

Påskbrasa eller påskeld (även påskfyr eller påskefyr) är en utomhusbrasa som vanligtvis tänds på påskaftonskvällen. Påskbrasan är en traditionell årseld som är känd i Sverige och Finland sedan 1700-talet. Seden har varit vanligast förekommande i västra Sverige, främst i Västergötland, Bohuslän, Halland, södra Värmland och västra Småland, samt i Österbotten i Finland. Under 2000-talet har traditionen minskat i omfattning men förekommer fortfarande i viss omfattning i Bohuslän, Halland och Göteborgsområdet i Sverige samt i Södra och Mellersta Österbotten i Finland.

Historia 
Påskeldarna har förekommit i Sverige åtminstone sedan andra hälften av 1700-talet. Det tidigaste belägget är från  Västergötland) år 1768. De har kommit till Sverige från Nederländerna via nederländska köpmän till Göteborg. Därifrån tros seden att tända eldar spridits över västra Sverige.

Vid mitten av 1800-talet tändes påskeldar i Halland, norra Skåne, västra Småland, Bohuslän, Västergötland, delar av Närke, Dalsland samt södra Värmland. Utanför detta område tändes påskeldar endast sporadiskt, till exempel i Lindesberg och Nora i Västmanland. Troligtvis har de kommit till dessa orter med inflyttad befolkning.

Att man tände påskeldar förr i tiden hänger inte samman med boskapsskötseln, såsom är fallet med valborgsmässoeldarna. Istället har den vanligaste motiveringen till påskeldarna varit att man velat skrämma bort påskkärringar som var på väg från eller till Blåkulla.

En lokal påsktradition som var vanlig vid 1800-talets slut och 1900-talets början var att tillverka en halmdocka föreställande en påskkärring med kläder, kvast, raka, väska och påskbrev, som sedan eldades upp på påskaftons kväll.

I Österbotten i Finland har påskbrasetraditionen utövats sedan 1700-talet. I Södra Österbotten kallas påskbrasan för ”valkiat”.

Nutid 

På flera av öarna i Göteborgs norra skärgård tävlar man traditionellt om var man bygger den största brasan. Jakten på gamla julgranar och annat skräp är intensiv och ibland stjäl man brasmaterial från varandra. Påskbrasetraditionen är fortsatt stark i Södra och Mellersta Österbotten, men brasorna tenderar att vara mindre och inte organiseras av hela byar utan oftare av enskilda familjer eller mindre grupper.

Referenser

Externa länkar 

Påsk
Eld
Gud, du är här

Gud, du är här är en inledningssång med text och musik från 1974 av Göte Strandsjö.

Sången handlar om Jesus. Sången har två verser med omkvädet "Gud, du är här...", som också utgör sångens början.

Publicerad i
Psalmer och Sånger 1987 som nummer 439 under rubriken "Kyrkan och nådemedlen - Helg och gudstjänst".
Segertoner 1988 som nummer 680 under rubriken "Bibelvisor och körer".
Hela familjens psalmbok 2013 som nummer 111 under rubriken "Tillsammans i kyrkan".

Referenser

Noter 

Svenska psalmer
Sabbatsdag, hur skön du är

Sabbatsdag, hur skön du är är en psalmtext med sex 4-radiga verser av Joël Blomqvist. Både text och melodi är från 1877 men texten är lätt bearbetad för Psalmer och sånger 1987, och originalets femte vers är där borttagen.

Publicerad i
Nr 129 i Herde-Rösten 1892 med 1:a-raden Sabbatsmorgon, hur skön du är och titeln "Sång på Sabbatsmorgonen" under rubriken "Bön" utan författaren angiven.
Nr 87 i  Svensk söndagsskolsångbok 1908 under rubriken "Sabbatsdagen".
Nr 518 i Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 under rubriken "Herrens dag".
Nr 13 i Svenska Frälsningsarméns sångbok 1922 under rubriken "Inledningssånger och psalmer ".
Nr 88 i Svensk söndagsskolsångbok 1929 under rubrien "Sabbatsdagen".
Nr 745 i Sionstoner 1935 under rubriken "Vilodagen".
Nr 382 i Guds lov 1935 under rubriken "Före och efter predikan".
Nr 173 i Sions Sånger 1951 under rubriken "Guds ord".
Nr 43 i Sions Sånger 1981 under rubriken "Guds ord".
Nr 446 i Psalmer och Sånger 1987 under rubriken ""Kyrkan och nådemedlen - Helg och gudstjänst".
Nr 262 i Lova Herren 1988 under rubriken "Gemenskap i bön och Ordets betraktande".

Referenser

Noter

Externa länkar
Hos Projekt Runeberg finns noterna till melodin.

Svenska psalmer
Sånger 1877
Spelledare

En spelledare, ofta förkortat SL, är den deltagare i ett rollspel som håller ordning på regler, avgör utfallet av spelarnas handlingar (oftast med hjälp av tärningar), och skapar ett sammanhang för spelarna att spela i. Spelledaren spelar även alla spelledarpersoner (det vill säga alla de karaktärer som inte är rollpersoner som kontrolleras av spelarna). Det är även spelledarens uppgift att fördela ordet och spelets uppmärksamhet mellan de olika spelarna, det är också ofta som det faller på spelledaren att organisera speltillfället med plats och tid samt mat.

Ibland används även de engelska orden game master respektive dungeon master (förkortat GM respektive DM).

Sveriges mest kända spelledare är Karl "Spelledaren" Ytterberg från SVT:s Barda.

Referenser 

Rollspelstermer
Lammets folk och Sions fränder

Lammets folk och Sions fränder är en psalm om kyrkan av Anders Carl Rutström. Den skrevs 1754. Versen "Tro och älska" skrevs senare, troligen 1767. Den publicerades ursprungligen i Sions Nya Sånger, där melodin finns i tryck i upplagan från 1857. Den finns också med i Pilgrimssånger, första samlingen. Texten bearbetades 1986 av Göran Almlöf.

Publicerad i
Sions Nya Sånger som nr 83 (5:e upplagan, 1863)
Nya Pilgrimssånger 1892 som nr 499 under rubriken "Församlingssånger".
Metodistkyrkans psalmbok 1896 som nr 390 under rubriken "Kristi kyrka".
Herde-Rösten 1892 som nr 377 under rubriken "Frälsta skaror:"
Segertoner 1930 som nr 390
Sionstoner 1935 som nr 437 under rubriken "Nådens ordning: Trosliv och helgelse"
Guds lov 1935 som nr 371 under rubriken "Förhållandet till vår nästa"
Lova Herren 1988 som nr 263 under rubriken "Gemenskap i bön och Ordets betraktande".
Psalmer och Sånger 1987 som nr 411 under rubriken "Kyrkan och nådemedlen - Kyrkan - församlingen".
Segertoner 1988 som nr 387 under rubriken "Den kristna gemenskapen - Församlingen".

Referenser

Noter 

Svenska psalmer
Sten Sture den yngres död på Mälarens is

Sten Sture den yngres död på Mälarens is (NM 1558), oljemålning av historiemålaren Carl Gustaf Hellqvist, signerad 1880. Målningen mäter 167 × 250 cm (höjd × bredd) och kan beskådas på Nationalmuseum i Stockholm.

Tavlan visar två män – en körsven och en annan man hållande sin mössa – upptäcka att den sårade riksföreståndaren Sten Sture den yngre har avlidit då, han i släde över Mälaren, åker till Stockholm efter slaget mot danskarna på sjön Åsunden, vintern 1520.

Svärdet som ses vid Sten Stures sida, är för övrigt identiskt med det svärd Valdemar Atterdag har på tavlan Valdemar Atterdag brandskattar Visby, en annan historiemålning av Hellqvist, vars motiv utspelar sig omkring 160 år innan Sten Stures den yngres död 1520.

Historiemålningar
Målningar 1880
Målningar på Nationalmuseum
1880 i Sverige
Målningar av Carl Gustaf Hellqvist
VD (olika betydelser)

VD, Vd  eller vd kan syfta på:

VD, Vd eller vd – den person som ansvarar inför styrelsen för den löpande förvaltningen i ett aktiebolag, se Verkställande direktör
VD (film) – en svensk TV-produktion
VD (pjäs) – en svensk teaterpjäs
VD (tidskrift) – en veckotidning 1986–1990, se Västgöta-Demokraten
VD – förkortning för den schweiziska kantonen Vaud
DN (olika betydelser)

DN kan syfta på:

 DN – en svensk dagstidning, se Dagens Nyheter
 DN – en norsk dagstidning, se Dagens Næringsliv
 DN – en portugisisk dagstidning, se Diário de Notícias
 DN – en norsk samling brev och dokument, se Diplomatarium Norvegicum
 DN – disciplinnämnden i Advokatsamfundet
 DN – dubbel negation, det vill säga negering av en negerad sats ger en ny sats med samma mening som den ursprungliga onegerade satsen
 Duke Nukem – en datorspelsfigur
Transhumanism

Transhumanism är en internationell och kulturell rörelse som förespråkar användandet av teknik för att förbättra och utöka människans mentala och fysiska egenskaper. Enligt transhumanismen har människan onödiga svagheter som leder till handikapp, lidande, sjukdom, åldrande och död. Det är dessa svagheter man vill övervinna. Transhumanistiska tänkare studerar utvecklingen och användandet av teknik som kan användas för att förbättra människan, samt vilka möjligheter och konsekvenser som är förknippade med detta.

Transhumanism ses ofta som en synonym till mänsklig förbättring. Nära förknippad med strömningen är organisationen Humanity+ (H+ eller h+). Den första kända användningen av termen "transhumanism" är från 1957. Begreppets nutida betydelse etablerades under 1980-talet, när futurister i USA började organisera vad som sedan dess har vuxit till den transhumanistiska rörelsen. Enligt transhumanistiska tänkare kan människan så småningom komma att få så pass utökade förmågor att termen ”post-människa” blir mer lämplig än ”människa”. Alternativa begrepp för transhumanism är därför "posthumanism" eller en form av transformationell aktivism inspirerad av posthumanistiska ideal.

Frågan kring hur en transformerad framtida mänsklighet i så fall kommer att se ut, har intresserat en rad anhängare och kritiker från ett antal olika perspektiv och discipliner. Transhumanism har av en kritiker, Francis Fukuyama, beskrivits som ”världens farligaste idé”, vilket bemöttes med uttalandet att det är en "rörelse som är ett idealt exempel på de mest våghalsiga, modiga, fantasifulla och idealistiska strävandena hos mänskligheten".

Vissa författare menar att mänskligheten redan kan betraktas som transhuman, då teknologiska framsteg under de senaste århundradena har avsevärt förändrat vår art. Det skulle dock inte vara på ett medvetet sätt och således inte enligt transhumanistiska principer.

Se även 
 Teknologisk singularitet
 Övermänniska

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Kung Markatta 2.0 – grundläggande introduktion till transhumanismen
 Människa Plus – svenska transhumanister

Humanism
Subkulturer
Rörelser inom etik
Rörelser inom socialfilosofi
Science fiction-koncept
Hertiginna

Hertiginna är titeln för makan till en hertig, eller, historiskt, en regerande hertiginna över ett hertigdöme.

Sverige 
Sedan 1980 får även svenska prinsessor formella titlar som hertiginnor över något av Sveriges landskap. År 2022 är dessa personer hertiginnor i Sverige: kronprinsessan Victoria (Västergötland), prinsessan Madeleine (Gästrikland och Hälsingland), prinsessan Sofia (Värmland), prinsessan Estelle (Östergötland), prinsessan Leonore (Gotland) och prinsessan Adrienne (Blekinge).  

Drottning Silvia var aldrig hertiginna eftersom Carl XVI Gustaf slutade bära titeln hertig av Jämtland när han nästan tre år före giftermålet blev kung. Kungens systrar Prinsessan Margaretha, Prinsessan Désirée och Prinsessan Christina har aldrig burit titeln hertiginna. Grevinnan Marianne Bernadotte har heller inte gjort det.

Se även 
 Lista över Sveriges hertigar och hertiginnor
 Sveriges hertigdömen
 Ärkehertig

Referenser 

Adelstitlar

en:Duchess
fr:Duchesse
Kamloops

Kamloops är en stad belägen vid Thomsonfloden i provinsen British Columbia i sydvästra Kanada. Staden hade vid 2016 års folkräkning 90 280 invånare. Här finns ett universitet med 8 000 studenter. Kamloops Airport ligger nära staden.

Referenser

Noter

Externa länkar 

 Universitetets webbplats
 Stadens webbplats

Orter i British Columbia
Kommuner i British Columbia
Orter grundade 1811
Ra

RA eller Ra kan syfta på

RA 
 RA – en svensk statlig förvaltningsmyndighet, se Riksarkivet (Sverige)
 RA – en kronisk autoimmun sjukdom, se reumatoid artrit
 RA –  ett begrepp och en social praktik, se relationsanarki
 RA – komplement till referensböcker från Allmän material- och arbetsbeskrivning

Ra 
 Ra – ett grundämne, se radium
 Ra (gud) – egyptisk solgud
 Ra (brädspel) – ett budgivningsbrädspel för två till fem spelare
 Ra – en typ av elektriskt lok, se Rapidlok
 Ra I – en farkost som 1969 användes av Thor Heyerdahl 
 Ra II – Thor Heyerdahls tredje expeditionsbåt
 Ra (ljus) – färgåtergivningstal
Palomino

Palomino kan syfta på:

 Palomino (häst) – en hästfärg
 Palomino (vindruva) – en vindruvssort
 Antonio Palomino (1653–1726) – en spansk målare och författare