kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kils kommun

Kils kommun är en kommun i Värmlands län. Centralort är Kil vilket gör kommunen till en av de 42 som har ett tidigare municipalsamhälle som centralort.

Kommunen gränsar till Karlstads kommun i söder, Forshaga kommun i öst, Arvika kommun i väst, Grums kommun i sydväst och Sunne kommun i norr.

Administrativ historik 
Kommunens område motsvarar socknarna: Boda, Frykerud och Stora Kil. I dessa socknar bildades vid kommunreformen 1862 landskommuner med motsvarande namn.  

Kils municipalsamhälle inrättades 22 februari 1901 och upplöstes vid årsskiftet 1962/1963.

Vid kommunreformen 1952 uppgick Boda landskommun i Brunskogs landskommun medan Frykeruds landskommun och Stora Kils landskommun förblev oförändrade.

Kils kommun bildades vid kommunreformen 1971 av Frykeruds och Stora Kils landskommuner samt en del ur Brunskogs landskommun (Boda församling).  

Kommunen ingick från bildandet till 7 februari 2005 i Karlstads domsaga och ingår sen dess i Värmlands domsaga.

Kommunvapnet 
Blasonering: I fält av silver en blå kil.

Detta är ett så kallat "talande vapen".  Det fastställdes för dåvarande Stora Kils landskommun år 1963 och övertogs av den nya kommunen 1971. Nyregistrering enligt den nya lagen om skydd för kommunala vapen skedde år 1974.

Även Brunskog hade ett vapen, fastställt av Kungl. Maj:t den 31 maj 1957, med följande blasonering: I blått fält tre grankvistar av silver, ordnade två och en. Se artikeln om Arvika kommunvapen för mer information om detta vapen.

Befolkningsutveckling 

 All statistik baserar sig på dagens kommungräns.

Indelningar

Fram till 2016 var kommunen för befolkningsrapportering indelad i
Boda församling
Frykeruds församling
Stora Kils församling

Från 2016 indelas kommunen i följande distrikt, vilka motsvarar socknarna:
Boda
Frykerud
Stora Kil

År 2015 fanns fortfarande samma församlingar än i årsskiftet 1999/2000, vilket distriktsindelningen är baserad på.

Tätorter
Vid tätortsavgränsningen av Statistiska centralbyrån den 31 december 2015 fanns det fyra tätorter i Kils kommun.

Centralorten är i fet stil.

Politik

Kommunfullmäktige 

Källa:

Kommunstyrelsen 

Källa:

Mandatfördelning i Kils kommun, valen 1970–2022

Vänorter 
Kils kommun har följande vänorter:

I Norden:
  Laihela, Finland
  Svinninge, Danmark
  Trysil, Norge
Utanför Norden:
  Skuodas, Litauen

Se även 
 Fryksdalen
 Kils härad
Lista över insjöar i Kils kommun
Naturreservat i Kils kommun
Lista över fornlämningar i Kils kommun
Personer med anknytning till Kils kommun

Referenser

Litteratur

Externa länkar 

 Kils kommun

Sveriges kommuner
Storfors kommun

Storfors kommun är en kommun i Värmlands län i landskapet Värmland. Kommunen gränsar i söder till Kristinehamns kommun och Degerfors kommun (Örebro län/Värmland/Närke), i norr till Filipstads kommun,  i väster till Karlstads kommun, i öster till Karlskoga kommun (Örebro län/Värmland) och i östnordöst till Hällefors kommun (Örebro län/Västmanland). Centralort är Storfors.

Administrativ historik 
Kommunens område motsvarar socknarna: Bjurtjärn, Lungsund och en del av Kroppa. I dessa socknar bildades vid kommunreformen 1862 landskommuner med motsvarande namn.

Storfors köping bildades 1950 genom en utbrytning ur Kroppa landskommun.

Vid kommunreformen 1952 bildades Ullvätterns landskommun av Bjurtjärns och Lungsunds landskommuner.

1967 införlivades Ullvätterns landskommun i Storfors köping. Storfors kommun bildades vid kommunreformen 1971 genom en ombildning av Storfors köping.

Kommunen ingick från bildandet till 2005 i Kristinehamns domsaga och kommunen ingår sedan 2005 i Värmlands domsaga.

Kommunvapnet 
Blasonering: I fält av guld två röda tänger för lancashiresmide, den högra störtad, överlagda med en delad, av silver och svart genom styckande skuror spetsrutad bjälke.

Motivet i sköldens mitt, den så kallade spetsrutade bjälken, kommer från släkten Linroths vapen. Detta då släkten hade stor betydelse för bruksverksamheten, på vilken även tängerna anspelar. Vapnet komponerades av Riksheraldikerämbetet och fastställdes för Storfors köping 1949. Det registrerades för Storfors kommun i PRV 1974. Även Ullvätterns landskommun hade ett vapen, från 1955, vars giltighet upphörde vid sammanläggningen 1967.

Demografi

Utrikes födda

Indelningar

Fram till 2016 var kommunen för befolkningsrapportering indelad i en enda församling, Storfors församling.

Från 2016 indelas kommunen i följande distrikt:
Bjurtjärn
Lungsund
Storfors

Tätorter
Vid Statistiska centralbyråns tätortsavgränsning den 31 december 2015 fanns det två tätorter i Storfors kommun.

Centralorten är i fet stil.

Politik

Kommunstyrelseordförande

Kommunfullmäktige

Mandatfördelning i Storfors kommun, valen 1970–2022

Vänorter 

  Dovre, Norge 
  Leppävirta, Finland 
  Kerimäki, Finland

Se även 
 Färnebo härad, Kroppa och Lungsunds häradstillhörighet.
 Karlskoga bergslag, Bjurtjärns socken häradstillhörighet.
Lista över insjöar i Storfors kommun
Naturreservat i Storfors kommun
Lista över fornlämningar i Storfors kommun
Personer med anknytning till Storfors kommun

Källor

Externa länkar 

Officiell webbplats

Sveriges kommuner
Munkfors kommun

Munkfors kommun är en kommun i Värmlands län i landskapet Värmland. Centralort är Munkfors. Kommunen är till invånarantalet Svealands minsta kommun 2012.

Administrativ historik 
Kommunens område motsvarar Ransäters socken där Ransäters landskommun bildades vid kommunreformen 1862.  

Munkfors municipalsamhälle inrättades 9 maj 1941 och upplöstes vid årsskiftet 1948/1949 när Munkfors köping bildades genom ombildning av landskommunen.

Kommunreformen 1952 påverkade inte indelningarna i området. 

Munkfors kommun bildades vid kommunreformen 1971 genom en ombildning av Munkfors köping.  

Kommunen ingick från bildandet till 2005 i Sunne tingsrätts domsaga och kommunen ingår sedan 2005 i Värmlands tingsrätts domsaga.

Kommunvapnet 
Blasonering: I fält av silver en uppstigande blå munk och däröver en av en vågskura bildad blå ginstam, belagd med två lindar och mellan dem ett grekiskt kors, som i vardera vinkeln är åtföljt av ett lod, allt i silver.

Vapnet fastställdes för Ransäters landskommun av Kungl Maj:t 1944 och registrerades hos PRV för Munkfors kommun 1974. Åren 1944–1970 fördes det av Munkfors köping.

Det gamla kommunvapnet som syns på wikipedia används för tillfället inte, utan kommunen använder idag en logotyp föreställande en fors.

Befolkningsutveckling 

 All statistik baserar sig på dagens kommungräns.

Indelningar

Fram till 2016 var kommunen för befolkningsrapportering indelad i Forshaga-Munkfors församling som också omfattar Forshaga kommun.

Från 2016 indelas kommunen i följande distrikt:
Munkfors
Ransäter

Tätort
Kommunen har en enda tätort: Munkfors.

Politik

Kommunstyrelseordförande / Kommunalråd

Kommunfullmäktige

Mandatfördelning i Munkfors kommun, valen 1970–2022

För valresultat äldre än 1970, se föregående kommunform; Munkfors köping.

Partiers starkaste valdistrikt i kommunfullmäktigevalet 2018 

Exklusive uppsamlingsdistrikt

Skattesats 

Källa: Skatteverket

Kända personer

Vänorter 
  Lindsborg, Kansas, USA

Se även
Lista över insjöar i Munkfors kommun
Naturreservat i Munkfors kommun
Lista över fornlämningar i Munkfors kommun
Personer med anknytning till Munkfors kommun

Referenser

Externa länkar 

 Munkfors kommun

Sveriges kommuner
Silvermuseet

Silvermuseet är ett museum i centrala Arjeplog som invigdes 23 oktober 1965. Samlingarna skildrar ortens historia - från förhistorisk tid till nutid. Samernas och nybyggarnas liv levandegörs i olika utställningar. I ett av rummen visas till exempel en av världens största samlingar av samiska silverföremål. Silvermuseet drivs av en kommunal stiftelse.

Museets namn har bara delvis att göra med den silversamling som förvaras där, men inspirerades av Nasafjälls silververk som åren 1635-1659 och 1770-1810 var verksam i området. Det är även därför som Riksväg 95 som går genom Arjeplog i dagligt tal kallas för Silvervägen och att några företag inom Arjeplogs kommun har ordet silver i företagsnamnet.

Silvermuseet grundades av Einar Wallquist. Han var under fyrtio år provinsialläkare i Arjeplog under en tid då den gamla nybyggarkulturen och den samiska kulturen började försvinna. Med det stora intresse som Einar Wallquist hade för historia började han samla föremål från orten. Samlingsivern ledde så småningom till en ambition att inventera socknen och samla in minst ett av varje sorts föremål som använts. Hemmet fylldes med föremål och bodar och förråd i bygden användes till förvaring. År 1965 donerade Einar Wallquist sin unika samling till Arjeplogs kommun och var sedan själv verksam som museiman fram till sin död, nära 90 år gammal, år 1985.

Den byggnad som togs i anspråk vid Silvermuseets tillblivelse år 1965 är ursprungligen en nomadskola uppförd 1854 och som är en av centralortens äldsta bevarade byggnader. Silvermuseet består av tre plan och har genomgått ett flertal om- och nybyggnationer genom åren.

Sedan april 2009 drivs Institutet för arktisk landskapsforskning, INSARC, inom ramen för Silvermuseets organisation. Institutet bedriver högkvalitativ forskning med inriktning på sambandet mellan människans landskapsutnyttjande och ekosystemens förändringar i nordliga miljöer. Ett av många forskningsresultat har bl.a. resulterat i fyndet av en av de allra äldsta kända boplatserna i Norrland, daterad till c:a år 7800 f.Kr, vid sjön Dumpokjauratj nära byn Svannäs inom Arjeplogs kommun. Sommaren 2014 tilldelades Silvermuseets och INSARC:s chef Ingela Bergman H.M. Konungens medalj 8:e storleken i Serafimerordens band "För framstående insatser inom subarktisk landskapsforskning".

Källor

Externa länkar
Officiell webbplats

Byggnader och anläggningar i Arjeplogs kommun
Kulturhistoriska museer i Sverige
Kultur i Lappland, Sverige
Museer i Norrbottens län
Museer invigda 1965
Samisk konst
Samisk kultur
Arbetslivsmuseer i Sverige
Appietto

Appietto är en stad och kommun i departementet Corse-du-Sud på ön Korsika i Frankrike som ligger 17 kilometer från Ajaccio. År 1886 när Capazza och Fondére var de första att korsa Medelhavet med luftballong landade de i Appietto. År  hade Appietto  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Appietto

Referens:INSEE

Se även 
Lista över kommuner i departementet Corse-du-Sud

Externa länkar
Officiell sida
Mer information på franska, delvis betaltjänst

Källor 

Kommuner i Corse-du-Sud
Orter på Korsika
Kasein

Kasein (från latinets caseus, ost), ostämne, är fosforhaltiga proteiner som är huvudbeståndsdel i mjölkprotein och som har förmåga att binda kalcium. 

Dessa står för ca 80% av proteinerna  i komjölk och för mellan 20% och 45% av proteinerna i människomjölk. Fårmjölk och buffelmjölk har ett högre kaseininnehåll än andra sorters mjölk, medan människomjölk är ovanligt kaseinfattig.

Om man tillsätter enzymet kymosin, som finns i löpe, får man kaseinet att koagulera och fällas ut som parakasein (egentligen kalciumparakaseinat) och bilda ost.

Kasein, framställt av surgjord skummjölk, används som livsmedelsprotein i bland annat charkuterier och som kosttillskott. Det förekommer att människor är allergiska mot mjölkprotein, och de måste undvika alla livsmedel som innehåller mjölk eller kaseinprodukter. Detta är inte detsamma som laktosintolerans.

Byggnader 
Kasein används också i lim och som bindemedel eller emulgator i tempera- och kalkfärger. Under 1980-talet blev många hus "sjuka" på grund av kaseinhaltigt flytspackel som avgav giftiga gaser efter att kaseinet hade reagerat med fukten i otillräckligt torkade betonggolv.

Ett område som råkade ut för detta är bostadsområdet Dalen utanför Stockholm där kaseinhaltiga flytspackel användes vid uppförandet av husen. Man mätte upp höga halter av ammoniak, men även 2-etylhexanol fanns i inomhusluften. Samtliga  lägenheter i området har blivit sanerade.

Referenser

Proteiner
Mejeriprodukter
Målningsfärger
Löpe

Löpe är en blandning av enzymer som produceras i däggdjursmagar och gör det möjligt för djuret att bryta ned sin moders mjölk. Hos idisslare såsom nötkreatur är det speciellt i den fjärde, löpmagen. I livsmedelsindustrin används löpe bland annat vid framställning av ost. Löpe innehåller enzymet kymosin (rennin) som gör att mjölk ystar sig, det vill säga kasein i mjölken koagulerar och sönderdelas till parakasein och vassle. Parakaseinet används senare till ostmassa vid ostframställning, och till ostkaka, samt ibland för framställning av kvarg. Samma enzym medverkar till att ostar får karakteristisk smak vid lagring, genom vidare nedbrytning av kasein.

Framställning
Vid gammaldags framställning av löpe torkas och rensas löpmage från kalv som sedan skärs i småbitar. Dessa lägges sedan i saltvatten med vinäger eller vin för att få ner pH-värdet. Efter några dagar filtreras lösningen, och rålöpet som finns kvar kan man ysta ost med. Ett gram av detta löpe kan ysta mellan 2 och 4 kilogram mjölk. Det löpe som kan utvinnas från en normalstor kalv räcker till att ysta mellan 300 och 350 kg ost.

Vid modern framställning av löpe tar man djupfrysta kalvmagar och mal dem, varpå de läggs i en enzymextraherande lösning. Därpå tillsätts syra. Efter neutraliserande av syran filtreras löpet i flera steg och koncentreras till önskad styrka (1:15000).

I Sverige kommer det mesta löpet från import eftersom det antal kalvar som slaktas i landet inte räcker till landets ostproduktion.

Alternativ till löpe 
Alternativ till löpe framställs från olika vegetabilier och mikroorganismer. Matindustrin får officiellt inte kalla vegetabiliska enzymer för löpe, då namnet syftar på just det ämne som extraheras ur kalvars löpmagar; termen "vegetabiliskt löpe" är således inte tillåten inom svensk livsmedelsindustri. Sådana alternativa produkter, som inte utvunnits ur kalvar, benämns ystenzym eller mjölkkoagulerande enzym. Mjölkkoagulerande enzym kan utvinnas ur mögelsvampar eller vissa växter, exempelvis av kardon (cynara cardunculus) och papaya. Alternativt kan det ske med mikroorganismer (såsom escherichia coli) vars arvsmassa förändrats så att de kan producera löpeenzym. Vanliga anledningar till att mjölkkoagulerande enzym används är brist på löpe alternativt marknadsföring gentemot muslimer (halal), judar (koscher) och vegetarianer.

Det går även att ersätta löpe med andra ämnen som får proteinet att koagulera. Det går att ysta mjölk med till exempel citron, lime, filmjölk, yoghurt eller vinäger, som alla innehåller någon syra. Vid ystning används med fördel ohomogeniserad mjölk, vars beståndsdelar har lättare att ysta ihop.

Källor 

Ost
Skummjölk

Skummjölk är mjölk från vilken grädden avskilts genom separering. Den innehåller alla mjölkens näringsämnen utom fett och fettlösliga vitaminer såsom A och D. Skummjölken kan blandas med olika mängd grädde till de standardiserade mjölksorterna eller indunstas och torkas till mjölkpulver (även kallat torrmjölk).

Försäljningen av skummjölk i Sverige upphörde vid årsskiftet 1976/1977 till följd av minskad efterfrågan då lättmjölken konkurrerat ut den. 1990 återlanserade Arla skummjölk, nu under det nya namnet minimjölk.

Ett gammalt namn för skummjölk är blåmjölk, eftersom den skimrar i blått. Detta ska inte förväxlas med nutida (2008) lättmjölk, som enligt Arlas färgkod säljs i kartong med blå dekoration och därför skämtsamt kallas "blåmjölk." Denna mjölk innehåller dock mer fett än den gamla blåmjölken, som innehåller nästan inget fett alls, när man genom separeringen skattat den på så mycket grädde som möjligt. Den skummjölk som såldes i dagligvaruhandeln förr hade en fetthalt på 0,05%

Misslyckad hemmatillverkad filbunke, som "slår fel", och inte vill tjockna, kallas också för blåmjölk. De naturliga mjölksyrebakterierna, som ska syra mjölken har inte visat sig i detta fall, och mjölken blir gällen (halvsur eller "blåsur") i stället för syrad; den snarare ruttnar. Den smakar då illa. Enligt gammal tro inträffar detta när "det är åska i luften".

Se även
Konsumtionsmjölk

Referenser 

Mjölk
Bindemedel

Bindemedel är det ämne som ingår i en produkt för att foga eller binda samman fasta beståndsdelar i partikelform.

Asfaltbeläggning
Asfaltbeläggningar har bitumen som bindemedel. Fram till 1970-talet användes vägolja i oljegrus, men den förbjöds på grund av sitt innehåll av cancerogen stenkolstjära. Idag tillverkas oljegrus med mjukgjort bitumen som bindemedel.

Målarfärger
För målarfärger (såväl för byggnads- och föremålsbruk som för konstnärsbruk) har många olika typer av bindemedel använts, ensamma eller i kombination. En del har i stort sett upphört att användas medan nya har tillkommit. 

Exempel på bindemedel för färger
 Lim animaliskt, vegetabiliskt, syntetiskt
 Linolja och andra torkande oljor
 Harts – natur- och konstharts
 Akrylharts (en konstharts)
 Latex
 Gummi arabicum
 Ägg för äggtempera och äggoljetempera
 Asfalt

Pyroteknik
Inom pyrotekniken används flera olika bindemedel. I satser som inte innehåller magnesium eller andra metallbränsle kan man använda bindemedel som är vattenlösliga, till exempel dextrin, gummi arabikum eller risstärkelse. Om satsen innehåller metallbränsle kan man inte använda vattenlösliga bindemedel utan måste förlita sig på bindemedel som löses i andra lösningsmedel så som till exempel red gum, cellulosanitrat eller beckbindemedel.

Material
Blandningar
Målningsfärger
Kumla kommun

Kumla kommun är en kommun i Örebro län. Centralort är Kumla.

Administrativ historik
Kommunens område motsvarar socknarna: Ekeby, Hardemo och Kumla (huvuddelen). I dessa socknar bildades vid kommunreformen 1862 landskommuner med motsvarande namn. 

Kumla municipalsamhälle inrättades 23 maj 1884, vilket upplöstes vid årsskiftet 1941/1942 då Kumla stad bildades genom en utbrytning ur Kumla landskommun. Hällabrottets municipalsamhälle inrättades 20 oktober 1944 och upplöstes vid årsskiftet 1952/1953.

Vid kommunreformen 1952 uppgick Hardemo landskommun i Kumla landskommun och Ekeby landskommun uppgick i Ekeby och Gällersta landskommun. 

1967 införlivades Kumla landskommun i Kumla stad.
Kumla kommun bildades vid kommunreformen 1971 av Kumla stad samt en del ur Ekeby och Gällersta landskommun (Ekeby).  

Kommunen ingick från bildandet till 1 juni 2001 i Hallsbergs domsaga och ingår sen dess i Örebro domsaga.

Kommunvapnet
Blasonering: I rött fält två korslagda hammare i silver ovanför ett treberg i silver.

Kumla kommunvapen innehåller skomakarhamrar symboliserarnde skonäringen på orten, vilken har anor från första delen av 1800-talet och ett treberg som skall stå för ett gravfält vid Kumla by som går under namnet Kumla högar.

Vapnet fastställdes för Kumla stad 1945. Efter kommunbildningen 1971 registrerades vapnet hos PRV år 1974.

Befolkningsutveckling

Indelningar

Fram till 2016 var kommunen för befolkningsrapportering indelad i
Ekeby församling
Hardemo församling
Kumla församling

Från 2016 indelas kommunen i följande distrikt, vilka motsvarar socknarna:
Ekeby
Hardemo
Kumla

År 2015 fanns fortfarande samma församlingar än i årsskiftet 1999/2000, vilket distriktsindelningen är baserad på.

Tätorter
Vid Statistiska centralbyråns tätortsavgränsning den 31 december 2015 fanns det fyra tätorter i Kumla kommun.

Centralorten är i fet stil.
Tätorten Hallsberg var delad på två kommuner: Hallsbergs kommun (7 586 personer) och Kumla kommun (560 personer).

Politik
Sedan kommunens bildande (1971) har socialdemokraterna antingen haft egen majoritet eller genom politiskt stöd från Vänsterpartiet haft majoritet. I valet 2014 tappade Socialdemokraterna 1/5 av sina väljare och trenden med socialdemokratiskt eget styre bröts. Mandatfördelningen i kommunfullmäktige blev annorlunda och ett nytt blocköverskridande samarbete bildades mellan S och M.

Kommunfullmäktige

Kommunstyrelsen

Politiska majoriteter

Mandatfördelning i Kumla kommun, valen 1970–2018

Vänorter
Kumlas vänorter är:
  Frederikssund i Danmark
  Sibbo i Finland
  Aurskog-Høland i Norge

Se även
Lista över insjöar i Kumla kommun
Naturreservat i Kumla kommun
Lista över fornlämningar i Kumla kommun
Personer med anknytning till Kumla kommun

Referenser

Externa länkar 

Kumla kommun

Sveriges kommuner
Årets europé i Sverige

Årets Europé i Sverige är ett pris som delas ut av Svenska Europarörelsen (f.d. Europarörelsen i Sverige) sedan 1995 i samband med firandet av Europadagen den 9 maj.  Priset Årets Europé instiftades 1995.

Sen 2012 har Svenska Europarörelsen bjudit organisationerna Svenska Paneuropaföreningen, Svenska Kvinnors Europanätverk och enskilda journalister, enskilda med koppling till arbetsmarknadens parter och kulturpersonligheter till att vara med i den jury som utser Årets Europé. Till 2014 års jury tillkom också Unga Européer.

Pristagare

Referenser

Källhänvisning

Listor över svenskar
Priser i Sverige
Priser och utmärkelser instiftade 1995
Sandsten

Sandsten är en sedimentär bergart som består av sand (det vill säga "sandkorn" med storleken 0,06–2 mm). Sandkornen kittas sedan samman av matrix och cement. Sandkornen består ofta av kvarts, men beroende på avsättningsmiljö kan det också finnas en del fältspat. Matrix och cement i en sandsten kan ha olika sammansättning och sandstenen får då olika egenskaper och färg, till exempel kvarts (kvartssandsten), kalkspat (kalksandsten) eller limonit (järnsandsten). Färgen på sandsten kan därför variera, och kan variera från grå, över gul, till röd.

Sandsten bildas i olika sedimentationsmiljöer, alltifrån marina sandstränder, till flodavlagringar och på land, så kallade terrestra avlagringar.

Olika sedimentära strukturer är också vanliga i sandsten. Dessa har bildats vid avsättningen av det ursprungliga sedimentet och är ett direkt spår efter den ursprungliga avsättningsmiljön. Några vanliga strukturer och lämningar är böljeslagsmärken, korsskiktning och slumping. Det kan också finnas spårfossil.

Användningsområden 
Sandsten är en vanlig byggnadssten och används också till slipstenar, kvarnstenar och brynen.

Se även
Burgsvikssandsten: kalkbunden, finkornig
Grännasandsten
Gävlesandsten
Hardebergasandsten
Helsingborgssandsten: kalkbunden, finkornig, grå
Holmasandsten
Höörsandsten: kalkbunden, finkornig, grå
Lingulidsandsten: kiselbunden
Mälarsandsten, kiselbunden, ljusgrå till röd
Orsasandsten
Ringerikssandsten, rödbrun
Roslagssandsten, grov, hård, röd
Trånghallasandsten: både kalkbundna och kiselbundna varianter, mellankornig, grågul till gul
Övedssandsten: kiselbunden, finkornig, ljusröd

Externa länkar