kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Västertälje

Västertälje är ett område och före detta kommundel i Södertälje kommun. Områdets yta motsvarar den tidigare Västertälje landskommun.

Bakgrund
Västertälje socken utgjorde en egen kommun, Västertälje landskommun, fram till 1946, då den införlivades i Södertälje stad. Området fortsatte att vara en egen kommundel i Södertälje kommun fram till sena 1990-talet.

Den del av Södertälje som tidigare tillhört Västertälje består framför allt av stadsdelarna Geneta, Karlhov, Lina hage (vanligtvis endast kallat Lina) och Ronna i de norra och västra delarna av staden. I hela Västertälje bor det omkring 15 000 personer.

Västertälje sammanfaller med det som tidigare var Västertälje församling.

Området har mycket varierande terräng, och domineras av branta berg och höjder i norr och öster, samt ett plattare landskap i Söder. I Lina hage gränsar området till Mälaren och Södertälje kanal. Bebyggelsen i Lina domineras av villor och bostadsrätter, medan Karlhov och Ronna domineras av flerfamiljshus. Ronna uppfördes under miljonprogrammet, och har idag väsentligt lägre boendepriser än Västertälje i övrigt. Karlhov har stadens högsta hyror, tillsammans med stadskärnan och Pershagen. Geneta domineras av radhus och mindre villor. Tidigare fanns där även ett betydande jordbruk, samt odlingar i växthus. Detta har dock under 90-talet och framåt tvingats ge plats åt främst extern volymhandel. Strax utanför Västertäljes allra sydvästligaste delar ligger Anstasjön och Måsnaren, som markerar gränsen till Nykvarns kommun.

Samhälle och service
Större stadsdelscentrum finns i Ronna och Geneta, varav det allra största i det sistnämnda. Ett mindre centrum finns även i Lina hage. Karlhov saknar eget stadsdelscentrum, men har nära till såväl stadskärnan som till Ronna.

På senare år har en betydande del av Södertäljes externhandel koncentrerats till Geneta. Wasa Handelsplats har idag bland annat ICA Maxi, Coop Forum och systembolag. Scaniarinken ligger också i Geneta.

I anslutning till Västertälje finns golfbanan Wasa, tillhörande Wasa GK.

Kommunikationer
De norra och västra delarna av Södertälje saknar järnväg. Däremot finns det bussförbindelser mellan flera platser i Västertälje och stadens centrala delar, samt med Nykvarn. Till Västertälje går det även nattbussar. Motorvägen E20 passerar förbi Geneta, där denna har en på- och avfart (nummer 142, trafikplats Vasa).

Se även
Norrtälje
Södertälje
Östertälje
Södertälje kommun
Anita Heikkilä

Anita Irene Heikkilä Einarsson, född 22 juli 1954, är en svensk skådespelare.

Filmografi

Teater

Roller

Referenser

Externa länkar 
 

Svenska skådespelare
Födda 1954
Levande personer
Kvinnor
Igelsta

Igelsta är en stadsdel i sydöstra Södertälje.

Igelsta är kanske mest känt för att ha gett sitt namn åt Igelstabron över Södertälje kanal. Andra saker som förknippas med orten är fjärrvärmeproducenten Igelstaverket samt Telgekoncernens hamn Igelstahamnen. Förr fanns Igelsta brädgård som delvis förstördes vid en brand 1970. Verksamheten vid sågverket lades ner senare under 1970-talet. Marken där virket impregnerades är fortfarande förgiftad, men saneras nu genom övertäckning med de massor som blir över vid byggandet av nya Igelstaverket. Marken är tänkt att användas till bostäder.

Historia
Ortnamnet skrevs 1362 Igelstum, med förleden mansnamnet Igel och efterleden stadhir, 'ställe, gård'. 

1949 fanns här 606 invånare på en areal av 0,25 kvadratkilometer. Här fans då sågverk och hyvleri, snickerifabrik, träimpregneringsfarbrik, träullsfabrik och kolugnar, allt tillhörande Igelsta Trävaru AB, grundat 1928.  

Mellan den 12 december 1924 och den 30 juni 1953 fanns det för orten i Östertälje landskommun Igelsta municipalsamhälle.  Landskommunen med orten uppgick sedan 1963 i Södertälje stad.

Östertälje station hette tidigare Igelsta station.

Referenser

Södertälje
Tveta socken, Södermanland

Tveta socken i Södermanland ingick i Öknebo härad, uppgick 1963 i Södertälje stad och området ingår sedan 1971 i Södertälje kommun och motsvarar från 2016 Tveta distrikt.

Socknens areal var 45,4 kvadratkilometer, varav 39,00 land. År 2000 fanns här 7 245 invånare.  Södertäljestadsdelen Hovsjö, tätorten Pershagen samt sockenkyrkan Tveta kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Tveta socken har medeltida ursprung.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Tveta församling och för de borgerliga frågorna till Tveta landskommun. Enligt kungligt brev 6 december 1912 överfördes Bränningström 1/4 till Södertälje stad . Landskommunen inkorporerades 1952 i Östertälje landskommun som 1963 uppgick i Södertälje stad som 1971 ombildades till Södertälje kommun. Församlingen uppgick 2002 i Södertälje-Tveta församling som 2010 uppgått i Södertälje församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Tveta, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Öknebo härad. De indelta soldaterna tillhörde Livregementets grenadjärkår, Södermanlands kompani. De indelta båtsmännen tillhörde Första Södermanlands båtsmanskompani.

Geografi
Tveta socken ligger närmast sydväst om Södertälje och väster om Hallsfjärden kring sjöarna Vällingen, Måsnaren och Lanaren. Socknen är en svagt kuperad sjörik skogsbygd.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns några gravrösen. Från järnåldern finns 19 gravfält och en fornborg. En runsten finns inmurad i kyrkan.

Namnet
Namnet (1291 Thuetum) är ett bygdenamn som innehåller plural av tvet, 'röjning'.

Se även
Tveta församling
Tvetabergs säteri

Referenser

Externa länkar

Socknar i Öknebo härad
Indelningar i Södertälje kommun
Ytterenhörna socken

Ytterenhörna socken i Södermanland ingick i Selebo härad uppgick 1967 i Södertälje stad och området är sedan 1971 en del av Södertälje kommun, från 2016 inom Enhörna distrikt i Stockholms län.

Socknens areal var 51,64 kvadratkilometer, varav 50,93 land. År 1953 fanns här 370 invånare.  Godset Lövsta, tätorterna Ekeby, Sandviken och Vattubrinken samt tätorten och kyrkbyn Tuna med sockenkyrkan Ytterenhörna kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Ytterenhörna socken har medeltida ursprung, tidigt benämnd Tuna Enhörna socken. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Ytterenhörna församling och för de borgerliga frågorna till Ytterenhörna landskommun. Landskommunen inkorporerades 1948 i Enhörna landskommun som 1967 uppgick i Södertälje stad som 1971 ombildades till Södertälje kommun. Församlingen uppgick 1948 i Enhörna församling. Länstillhörighet ändrades 1967 till Stockholms län.

1 januari 2016 inrättades distriktet Enhörna, med samma omfattning som Enhörna församling hade 1999/2000 och fick 1948, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Selebo härad.  De indelta soldaterna tillhörde Södermanlands regemente, Gripsholms kompani.

Geografi

Ytterenhörna socken utgör den södra delen av halvön Enhörnalandet. Socknen är kuperad och har förkastningsbranter med skogsbygd i söder och odlingsbygd med skogshöjder i söder.

Landskapet runt kyrkan är klassat som riksintresse för kulturmiljövården (område K5 i översiktsplanen för Södertälje kommun). Främsta motiv för riksintresset är ett väl hävdat odlingslandskap, ålderdomliga byar, vägnätet och själva kyrkan.

Fornlämningar

Fornlämningar visar att området varit bebott sedan stenåldern. Även från senare perioder finns talrika fynd. Från bronsåldern finns hällristningar och gravrösen. Från järnåldern finns flera gravfält. Dessutom finns inom socknen fornborgar samt en runristning, Sö 190. Runstenen står vid norra fasaden på Ytterenhörna kyrka och indikerar ett tidigt kristet inflytande. En vikingatida silverskatt har påträffats vid Västby.

Namnet
Namnet (1281 Tunum Enhörne) innehåller bygdenamnet Enhörna. Detta innehåller horn, utskjutande landtunga, udde'.

Se även
Ytterenhörna församling

Referenser

Externa länkar

Socknar i Selebo härad
Indelningar i Södertälje kommun

Enhörna
Överenhörna socken

Överenhörna socken i Södermanland ingick i Selebo härad, uppgick 1967 i Södertälje stad och området och är sedan 1971 en del av Södertälje kommun, från 2016 inom Enhörna distrikt i Stockholms län.

Socknens areal var 25,76 km², varav 25,49 land.  År 1951 fanns här 314 invånare.  Godsen Horn och Ekensberg samt sockenkyrkan Överenhörna kyrka ligger i socknen. Förutom bebyggelsen runt kyrkan finns flera byar, varav den största är Nöttesta.

Administrativ historik
Överenhörna socken har medeltida ursprung, tidigt benämnd Husaby Enhörna socken. Den äldsta dokumenterade bebyggelsen är resterna efter Husaby-Enhörna kungsgård som låg strax norr om Överenhörna kyrka.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Överenhörna församling och för de borgerliga frågorna till Överenhörna landskommun. Landskommunen inkorporerades 1948 i Enhörna landskommun som 1967 uppgick i Södertälje stad, som 1971 ombildades till Södertälje kommun. Församlingen uppgick 1948 i Enhörna församling. Länstillhörigheten ändrades 1967 till Stockholms län.

1 januari 2016 inrättades distriktet Enhörna, med samma omfattning som Enhörna församling hade 1999/2000 och fick 1948, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Selebo härad.  De indelta soldaterna tillhörde Södermanlands regemente, Gripsholms kompani.

Namnet
Namnet (1346 Hosaby Enhörne) innehåller bygdenamnet Enhörna. Detta innehåller horn, utskjutande landtunga, udde'. Husaby var ett äldre namn på Ekensberg.

Överenhörnas gamla sockencentrum 
Det gamla sockencentrumet vid Överenhörna kyrka är väl bevarat och utgör enligt kommunen "ett högt samlat kulturhistoriskt värde med kontinuitet sedan järnåldern". Utöver kyrkan finns här klockaregården och två skolbyggnader (storskolan och småskolan) som uppfördes 1850 respektive 1876. Skolverksamheten lades ner 1965. Idag nyttjas skolbyggnaderna av Enhörna Hembygdsförening som Enhörna hembygdsmuseum. Klockarbostaden är idag privatbostad och sannolikt uppförd under 1870 till 1880- talet i tidstypisk panelarkitektur med rika lövsågerier.

Geografi
Överenhörna socken utgör den nordspetsen av Enhörnalandet och skärgården nörrdärom i Mälaren, Ridöarkipelagen. Socknen är en kuperad skogsbygd med inslag av odlingsbygd.

Fornlämningar
Från järnåldern finns gravfält med gravhögar, stensättningar och resta stenar. Dessutom finns inom socknen en fornborg.

Se även

Överenhörna församling
Enhörna hembygdsmuseum
Äleby gamla prästgård
Ekensbergs säteri
Horns säteri
Hornsättra tegelbruk

Referenser

Externa länkar

 Enhörna Hembygdsförening

Socknar i Selebo härad
Indelningar i Södertälje kommun
Enhörna
Turinge socken

Turinge socken i Södermanland ingick i Öknebo härad, ingår sedan 1999 i Nykvarns kommun och motsvarar från 2016 Turinge distrikt.

Socknens areal är 122,50 kvadratkilometer, varav 106,11 land. År 2000 fanns här 7 112 invånare. Tätorten Nykvarn med Nykvarns herrgård, säteriet Sundsör, gården Bommersvik samt sockenkyrkan Turinge kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Turinge socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Turinge församling och för de borgerliga frågorna till Turinge landskommun. Landskommunen ingick 1971-1998 i Södertälje kommun och ingår från 1999 i Nykvarns kommun. Församlingen uppgick 2002 i Turinge-Taxinge församling.

1959 överfördes den obebodda fastigheten Lövdal 1:2, med en areal av 0,47 kvadratkilometer, varav allt land, till Taxinge socken.

1 januari 2016 inrättades distriktet Turinge, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Öknebo härad.  De indelta båtsmännen tillhörde Första Södermanlands båtsmanskompani.

Geografi

Turinge socken ligger nordväst om Södertälje med Mälaren i nordväst sjö Yngern i söder.  Socknen har odlingsbygd i sin mellersta del och är i övrigt en kuperad skogsbygd.

Fornlämningar

Boplatser från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns flera gravrösen, skärvstenshögar och skålgropar. Från järnåldern finns 45 gravfält och fyra fornborgar. En runsten Sö 338 är inmurad i kyrkan.

Namnet
Namnet (1200-talets senare del Thorungi) är ett bygdenamn med efterleden inbyggarbeteckningen inge/unge. Förleden kommer från sjön Turingen som innehåller thor(a), 'den bergiga sjön, sjön med höglänta stränder'.

Bildgalleri

Se även
Turinge församling

Referenser

Externa länkar

Socknar i Öknebo härad
Indelningar i Nykvarns kommun
Vårdinge socken

Vårdinge socken i Södermanland ingick i Öknebo härad, ingår sedan 1971 i Södertälje kommun och utgör från 1989 området för Vårdinge-Mölnbo kommundel och motsvarar från 2016 Vårdinge distrikt.

Socknens areal är 106,58 kvadratkilometer, varav 91,86 land.  År 2000 fanns här 1 676 invånare. Hjortsberga säteri, Edesta säteri, godset Visbohammar, en del av Gnesta, tätorten Mölnbo samt sockenkyrkan Vårdinge kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Vårdinge socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Vårdinge församling och för de borgerliga frågorna till Vårdinge landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Järna landskommun som 1971 uppgick i Södertälje kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Vårdinge, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000. 

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Öknebo härad. De indelta soldaterna tillhörde Livregementets grenadjärkår, Södermanlands kompani. De indelta båtsmännen tillhörde Första Södermanlands båtsmanskompani.

Geografi

Vårdinge socken ligger sydväst om Södertälje  med Yngaren i norr, Frösjön och Sillen i väster och Långsjön i sydost.  Socknen har i väster öppna slättbygder och i öster och norr kuperad skogsbygd.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns flera gravrösen, skärvstenshögar och skålgropar. Från järnåldern finns 49 gravfält och nio fornborgar.

Namnet
Namnet (1285 Warthunge) är ett bygdenamn med efterleden inbyggarbeteckningen inge/unge. Förleden kan komma från vardher, 'vakt(hållning)' eller från vardhe, 'vårdkase'.

Se även
Vårdinge församling

Referenser

Externa länkar

 Vårdinge hembygdsförening
Vårdingerådet

Socknar i Öknebo härad
Indelningar i Södertälje kommun
Överjärna socken

Överjärna socken i Södermanland ingick i Öknebo härad, ingår sedan 1971 i Södertälje kommun och motsvarar från 2016 Överjärna distrikt.

Socknens areal är 60,43 kvadratkilometer, varav 57,74 land.  År 2000 fanns här 6 711 invånare. Tätorten och kyrkbyn Järna med sockenkyrkan Överjärna kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Överjärna socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Överjärna församling och för de borgerliga frågorna till Överjärna landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Järna landskommun som  1971 uppgick i Södertälje kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Överjärna, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Öknebo härad. De indelta båtsmännen tillhörde Första Södermanlands båtsmanskompani.

Geografi
Överjärna socken ligger sydväst om Södertälje kring Moraån med sjön Vällingen i norr. Socknen har odlingsbygd i öster och är i övrigt en sjörik, kuperad skogsbygd.

Fornlämningar

Boplatser från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns flera gravrösen, skärvstenshögar och skålgropar. Från järnåldern finns drygt 20 gravfält och fem fornborgar. Tre runstenar har påträffats.

Namnet
Namnet (1291 Giernum) är ett bygdenamn Giärna(r) bildat från garn, 'smal vik eller smalt sund'. Prefixet Över finns skrivet 1353 och avser att socknen ligger längre upp utmed Moraån.

Före 1910 skrevs namnet även Över-Järna socken.

Kända personer från bygden
 Rebecka Hemse, skådespelare

Se även
Överjärna församling

Referenser

Externa länkar

 Järna hembygdsförening

Socknar i Öknebo härad
Indelningar i Södertälje kommun
Järna
Mörkö socken

Mörkö socken i Södermanland ingick i Hölebo härad, ingår sedan 1971 i Södertälje kommun och motsvarar från 2016 Mörkö distrikt.

Socknens areal är 56,52 kvadratkilometer, varav 56,33 land (huvudön 51) År 2000 fanns här 500 invånare. Hörningsholms slott, småorten Söräng samt sockenkyrkan Mörkö kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Mörkö socken har medeltida ursprung. 1968 överfördes till Grödinge socken södra delen av Näslandet.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Mörkö församling och för de borgerliga frågorna till Mörkö landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Hölö landskommun som 1971 uppgick i Södertälje kommun samtidigt som länstillhörigheten ändrades till Stockholms län. Församlingen uppgick 2010 i Hölö-Mörkö församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Mörkö, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Hölebo härad. De indelta båtsmännen tillhörde Andra Södermanlands båtsmanskompani.

Geografi
Mörkö socken ligger väster om Himmerfjärden i farleden mot Södertälje och omfattar dels huvuddelen av huvudön Mörkö, dels flera mindre öar, däribland Oaxen, Fifång och Eriksö. Socknen är i norr och på småöarna kuperad och skogrik för att i södra delen av huvudön vara uppodlad slättbygd.

Ön domineras av fritidsboende, främst från Södertälje och Nyköping. Det bedrivs även omfattande jordbruk. Mörkö är mestadels platt, och är förbunden med fastlandet med Mörköbron, invid Kasholmen. På den östra sidan av ön reser sig en 40 meter hög kalkbergsrygg. Trafikverket Färjerederiet bedriver båttrafik med bilfärja på den så kallade Skanssundsleden mellan Hörningsnäs, på Mörkös allra nordligaste del, samt Skanssundet i de sydvästligaste delarna av Storstockholm. Bilfärja förbinder Mörkö med den mindre ön Oaxen.

På norra delen av huvudön ligger Nässkansen från 1600-talet.

Fornlämningar
Från järnåldern finns flera gravfält. Sju fornborgar och fyra runristningar är kända.

Namnet
Namnet (1291 Myrky) innehåller förleden myrk, 'mörk'.

Galleri

Se även
 Mörkö församling
 Nora väderkvarn som flyttades 1929 från Mörkö till Torekällberget.
 Eriksö

Referenser

Externa länkar

Socknar i Hölebo härad
Indelningar i Södertälje kommun
Taxinge socken

Taxinge socken i Södermanland ingick i Selebo härad, ingår sedan 1999 i Nykvarns kommun och motsvarar från 2016 Taxinge distrikt i Stockholms län.

Socknens areal är 42,1 kvadratkilometer, varav 41,1 land. År 2000 fanns här 763 invånare.Taxinge-Näsby slott, tätorterna Finkarby och Nygård samt kyrkbyn Taxinge med sockenkyrkan Taxinge kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Taxinge socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Taxinge församling och för de borgerliga frågorna till Taxinge landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Mariefreds stad som 1971 uppgick i Strängnäs kommun. Taxinge fördes 1971 till Södertälje kommun och från Södermanlands län till Stockholms län. Detta område utbröts 1999 ur Södertälje kommun och bildade Nykvarns kommun. Församlingen uppgick 2002 i Turinge-Taxinge församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Taxinge, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Selebo härad. De indelta soldaterna tillhörde Södermanlands regemente, Gripsholms kompani.

Geografi

Taxinge socken ligger söder om Gripsholmsviken. Socknen är en kuperad skogsbygd med inslag av dalbygder.

Fornlämningar
Nio gravfält från yngre järnåldern är funna. Vidare finns två fornborgar. En silverskatt har påträffats vid Finkarby gärde.

Skatten som är mycket intressant består av två mycket vackra runda spännen, två halsringar och bitar av dylika, fem armringar, allehanda fragment (bland annat från nålar, beslag, hänge, silverkärl, ring, ten med mera) samt 15 hela och 43 brutna kufiska, alltså arabiska, mynt liksom ett sällsynt så kallat björkömynt och tre pärlor av glas och lera. Förutom pärlorna är alltsammans gjort av silver.

Namnet
Namnet (1280 Thaxunge) innehåller i efterleden inbyggarbeteckningen inge/unge. Förleden kan vara naturnamnet Thaxnäs bildat från thax, 'grävling'.

Se även
Taxinge
Taxinge församling

Referenser

Externa länkar

Socknar i Selebo härad
Indelningar i Nykvarns kommun
Siegfried Fischer

Fritz Adolf Ferdinand Siegfried Fischer, även Sigge Fischer, född 19 juli 1894 i Tyska församlingen i Stockholm, död 8 april 1976 i Katarina församling i Stockholm, var en svensk skådespelare, teaterledare, manusförfattare och författare.

Fischer engagerades som sjuttonåring vid Axel Lindblads teatersällskap han fick senare engagemang vid flera landsortssällskap. Han var engagerad vid Blancheteatern 1919–1921 och sedan vid Casinoteatern fram till 1928, där han även var verksam som regissör och pjäsförfattare. Han drev ett tag Klippans sommarteater och Söders friluftsteater där han satte upp lustspel, som han skrivit själv tillsammans med sin bror.

Fischer var son till kapellmästaren Franz Fischer (1867–1944) och bror till skådespelaren Arthur Fischer (1897–1991). Han är begravd på Skogskyrkogården i Stockholm.

Filmmanus 
1933 – Augustas lilla felsteg
1935 – Munkbrogreven
 – (Hans liv och leverne)
1949 – Kronblom kommer till stan

Filmografi, roller i urval 

1964 – Tjorven, Båtsman och Moses
1966 – Tjorven och Mysak
1967 – Skrållan, Ruskprick och Knorrhane

Teater

Pjäsmanus 
 1929 – Fjällgatan 14
 1931 – Augustas lilla felsteg
 1932 – Skeppar Ömans flammor
 1933 – En Söderpojke
 1933 – Amandas kärlekspant
 1933 – Violen från Flen
 1934 – Greven av Gamla stan (tillsammans med Arthur Fischer)
 1935 – Hur ska' de' gå för Pettersson? (uppsatt av TV-teatern 1984, se Hur ska det gå för Pettersson?)
 1935 – Följ me' till Köpenhamn
 1936 – Skojar-Hampus
 1938 – Kökskavaljerer
 1939 – Friar'n från Kisa
 1940 – Familjen Larsson
 1940 – Här dansar Kalle Karlsson
 1944 – Annie från Amörrika
 1951 – Karusellen på Björkeby
 1952 – Han valsade en sommar

Roller

Regi

Radioteater

Roller

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 

Födda 1894
Avlidna 1976
Svenska manusförfattare under 1900-talet
Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska scenskådespelare
Svenska stumfilmsskådespelare
Svenskspråkiga författare
Svenska teaterchefer under 1900-talet
Skådespelare från Stockholm
Manusförfattare från Stockholm
Gravsatta på Skogskyrkogården i Stockholm
Män
Laghman

Laghman  (persiska/pashto: لغمان ) är en av Afghanistans 34 provinser, (wilayat). I Laghman bor cirka 386 400 invånare. Provinshuvudorten är Mihtarlam. En knapp majoritet av invånarna är pashtuner och det bor även tadzjiker och andra grupper i provinsen.

Administrativ indelning 
Provinsen är indelad i 5 distrikt.
 Alingar
 Alishing
 Dawlat Shah
 Mihtarlam
 Qarghayi

Referenser

Externa länkar 

Laghman