kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Förenta nationernas internationella år

FN har initierat ett antal temaår, det vill säga internationella år med ett eller flera särskilda teman.

FN:s internationella år

2002 
Internationella året för världens berg
Internationella året för ekoturism
FN:s år för kulturarv

2003 
Internationella året för sötvatten
Året för Kirgizistan

2004 
Internationella året till minne av kampen mot slaveri och dess avskaffande
Internationella året för ris

2005 
Världsåret för Fysik
Internationella året för mikrokrediter

2006 
Internationella året för öknar och ökenutbredning.

2008 
Internationella potatisåret

2009 
Internationella astronomiåret

2010 
Internationella året för biologisk mångfald

2011 
Internationella skogsåret
Internationella kemiåret
Internationella året för människor från Afrika

2012 
Internationella året för kooperativ
Internationella året för hållbar energi för alla

2013 
Internationella året för quinoa
Internationella året för vattensamarbete

2014 
Internationella året för småskaligt jordbruk
Internationella året för kristallografi
Internationella året för Small island developing states
Internationella året för solidaritet med Palestinas folk

2015 
Internationella året för jordarter
Internationella året för ljus och teknologier baserade på ljus

2016 
Internationella året för baljväxter

2017 
Internationella året för hållbar turism

2018 
Inget internationellt år

2019 
Internationella året för periodiska systemet
Internationella året för måttfullhet
Internationella året för ursprungsfolkens språk

2020 
Internationella året för sjuksköterskor och barnmorskor
Internationella året för växthälsa

2021 
Internationella året för utrotning av barnarbete
Internationella året för frukt och grönsaker
Internationella året för kreativ ekonomi för hållbar utveckling
Internationella året för fred och förtroende

2022 
Internationella året för glas
Internationella året för småskaligt fiske och akvakultur

2023 
Internationella året för  sädeslaget hirs

2024 
Internationella året för kameldjur

Andra tidsrelaterade FN-teman
Förenta nationernas internationella dagar
FN:s internationella veckor
FN:s internationella årtionden

Se även
Temadag
Temavecka
Temaår
Temadecennium

Källor

Externa länkar
FN:s internationella år

Förenta nationerna
Temaår
Förenta nationernas internationella dagar

Förenta nationerna (FN) har initierat ett antal temadagar, det vill säga internationella dagar med särskilda teman. Dessa dagar kallas Förenta nationernas internationella dagar eller FN-dagar (ej att förväxla med FN-dagen den 24 oktober).

FN-dagar  
FN:s regionala informationskontor för Västeuropa och un.org.

Andra tidsrelaterade FN-teman 
Förenta nationernas internationella år
FN:s internationella veckor
FN:s internationella årtionden

Referenser

Noter

Se även 
Temadag
Temavecka
Temaår
Temadecennium

Externa länkar 
FN:s internationella dagar (engelska)
FN:s internationella dagar (svenska)

Listor med anknytning till Förenta nationerna
FN:s internationella veckor

FN har initierat ett antal temaveckor, det vill säga internationella veckor med särskilda teman.

FN:s internationella veckor

1 - 7 februari
Interreligiös vecka för harmoni

21 - 27 mars 
Solidaritetsveckan för folk som kämpar mot rasism och rasdiskriminering

25 - 31 maj 
Solidaritetsveckan med folk i koloniområden, som kämpar för frihet, självständighet och mänskliga rättigheter

1 - 7 augusti
Världens amningsvecka

4 - 10 oktober 
Världsrymdens vecka

24 - 30 oktober 
Nedrustningsveckan

11 - 17 november
Internationell vecka för vetenskap och fred

Andra tidsrelaterade FN-teman 
Förenta nationernas internationella dagar
Förenta nationernas internationella år
FN:s internationella årtionden

Se även 
Temadag
Temavecka
Temaår
Temadecennium

Källor

Externa länkar 
FN:s internationella veckor

Förenta nationerna
Temaveckor
Plektrum

För musikalbumet av Tomas Ledin, se Plektrum (Tomas Ledin). För ZTV-programmet, se Plektrum (ZTV).

Ett plektrum, ibland även plektron, är en liten skiva av ett hårt material, vanligen triangel- eller äggformat med avrundade hörn, som används för att slå an strängarna på stränginstrument.

Plektrumet kan vara gjort av alla möjliga material, till exempel plast, metall, sten eller filt, ursprungligen oftast av horn eller sköldpaddsskal. Det kan ha många olika former, tjocklekar och färger, allt beroende på musikinstrumentet, och vad användaren vill ha. Ett plektrum till det japanska luta-liknande stränginstrumentet Shamisen är till exempel ofta stort som en spackelspade, medan plektrum till en elgitarr sällan är längre än 3 centimeter. Oudplektrum är både längre och smalare, då de ersätter den traditionellt använda örnfjädern.

Tjockleken på ett plektrum är vanligtvis 0,3–2,0 millimeter; musikerns val av tjockleken kan varieras ofta beroende på vilken musikstil användaren spelar.

Etymologi 
Ordet plektron (πλῆκτρον) är grekiska för 'tangent', 'slagstycke'. Det hos oss oftare använda ordet plektrum (plural plektra, även plektrer, ursprungligen på latin plektra) är en latiniserad form av detta ord.

Musikutrustning
FN:s internationella årtionden

FN har initierat ett antal temadecennier, det vill säga internationella årtionden med särskilda teman.

FN:s internationella årtionden

1990–2000 
Internationella årtiondet för utrotning av kolonialismen

1993-2003 
Tredje årtiondet för bekämpande av rasism och rasdiskriminering

1994-2004 
Internationellt årtionde för ursprungsfolk

1995-2005 
FN:s årtionde för utbildning om mänskliga rättigheter

1997-2006 
FN:s årtionde för utrotande av fattigdom

2000–2010 
 Andra internationella årtiondet för utrotningen av kolonialismen

2001-2010 
Årtiondet för bekämpning av malaria i utvecklingsländer, särskilt i Afrika
Internationellt årtionde för fredskultur och icke-våld mot världens barn
Andra internationella årtiondet för bekämpning av kolonialism

2003-2012 
FN:s årtionde för läs- och skrivkunnighet: Utbildning för alla

2005-2014 
FN:s årtionde för utbildning om hållbar utveckling

2010–2020 
 Tredje internationella årtiondet för utrotningen av kolonialismen

Andra tidsrelaterade FN-teman 
FN:s internationella dagar
FN:s internationella veckor
FN:s internationella år

Se även 
Temadag
Temavecka
Temaår
Temadecennium

Externa länkar 
FN:s internationella årtionden

Förenta nationerna
Holism

Holism (av grekiska holos, 'hel; odelad') är i allmän bemärkelse ett filosofiskt betraktelsesätt att helheten är större än summan av delarna och att ingenting kan beskrivas enskilt utan kontext. Motsatsen till holism är reduktionism, atomism och metodologisk individualism. Holism är också ett centralt begrepp för helhetstänkande inom andlighet, natur– och alternativforskning och politisk ideologi syftande till en helhetssyn. Benämningen lanserades på 1920-talet av den sydafrikanske filosofen och politikern Jan Smuts.

Socialforskning
Inom samhälls- och humanvetenskaperna innebär holism teorin att det existerar helheter som inte kan förklaras enbart utifrån de individer som ingår i helheten. Enklare uttryckt kan till exempel ett politiskt parti inte enbart beskrivas som själva sammanslutningen av sina medlemmar. Till exempel utövar partiets medlemmar ett inflytande på varandra och inte bara på sig själva. Att studera samhället från ett holistiskt perspektiv innebär att man använder en annan metod än vid ett individualistiskt perspektiv. Man beskriver exempelvis inte förlopp och grupper utifrån individerna bakom dem.

Tanken är också en stomme i socialpsykologin, modern medicin m.m.

Vetenskapsteori 
Inom kunskapsteorin och vetenskapsteorin betecknar holism uppfattningen att kunskap är ett komplicerat system som skapats genom historien eller under livet, varför tron på absoluta sanningar avvisas. Det är en grundtanke inom idéhistorisk vetenskap och motsats till fundamentalismens grundtanke. Det föreligger ingen motsättning mellan att vara holistisk i sin vetenskapssyn och förespråka individualism i politiskt avseende.

I moderna vetenskaper som ekologi och kaosforskning är helhetssystemens samband grundläggande, där även en liten förändring anses kunna påtagligt påverka helheten. Fjärilseffekten är ett känt exempel på detta.

Andlighet
Inom såväl klassisk andlighet som nyandlighet är holism ofta ett centralt begrepp och grunden för hela existenssynen med världsalltet som en sammanhängande helhet, där allt har sin funktion och speciella plats och där även det minsta samtidigt har helheten inom sig. Även inom alternativmedicin och psykosomatiska hälsobegrepp utgör holism en grund för friskvård och sjukdomsförståelse baserad på obalanstillstånd hos individen som kropp–känsla–tanke–själ i ett helhetssystem.

Politisk filosofi 
Begreppet holism har även överförts till politisk filosofi. Det ingår i grön ideologi med partiet Enhet som exempel.

Se även organismtanken och korporativism för ytterligare tillämpningar.

Referenser

Noter

Källor 
 Filosofilexikonet, red. Poul Lübcke, övers. J. Hartman (Stockholm 1988)

Se även 
Monism
Holon (filosofi)
Reduktionism

Rörelser inom vetenskapsteori
Rörelser inom kunskapsteori
Rörelser inom samhällsfilosofi
Naturfilosofi
Analytisk filosofi
Politisk filosofi
Sociologi
Ekologi
Alternativmedicin
Andlighet
Mereologi
Metateori
Systemteori
Holism
Victoria Silvstedt

Karin Victoria Silvstedt, född 19 september 1974 i Skelleftehamn,  är en svensk fotomodell, skådespelare och sångerska.

Biografi
Silvstedt är uppvuxen i Bollnäs. Hon tävlade i utförsåkning i tonåren och kom som bäst på fjärde plats i ungdoms-SM i störtlopp 1989. År 1993 kom Silvstedt på andra plats i Fröken Sverige. Samma år medverkade hon i Bishojo-kiko ("Girls of Northern Europe"). I december 1996 var hon Playmate of the Month i herrtidningen Playboy. År 1997 valdes hon även till Playmate of the Year i nämnda tidning. På senare år har hon också designat en egen underklädeskollektion VVS, Very Victoria Silvstedt. Under 1997–1998 var hon årets modell för badklädesföretaget Panos Emporio.År 1999 medverkade hon som sångare med ett album med euro dance-musik. Hon representerade Sverige i Miss World år 1993 och placerade sig bland de tio bästa. 

Silvstedt har arbetat som skådespelare sedan 1990-talet. Hon har medverkat i flera tv-serier, bland annat Malibu, CA och Melrose Place. Utöver detta har hon medverkat i en rad Hollywoodfilmer, bland annat BASEketball, The Independent, Out Cold och Boat Trip.

Åren 2006–2007 medverkade hon i den franska TV-kanalen TF1:s underhållningsprogram La Roue de la fortune som biträde till programledaren Christophe Dechavanne.

Silvstedt bloggar sedan oktober 2014 för Expressens modesajt Allt om Mode. Under 2015 och 2016 medverkade hon i flera svenska TV-program, bland annat Realitystjärnorna på godset, som sändes våren 2016 på TV3.

Diskografi

Album
 1999 – Girl on the Run

Singlar
 2010 – "Saturday Night" (endast promo)
 2000 – "Party Line"
 1999 – "Rocksteady Love" (med Turbo B)
 1999 – "Hello Hey"

Filmografi 

 (som Isvargen)

Referenser

Externa länkar 

 Victoria Silvstedts officiella webbplats

Svenska fotomodeller
Skådespelare från Skellefteå kommun
Playboy Playmates
Svenska sångare inom populärmusik
Födda 1974
Kvinnor
Levande personer
Personer från Skelleftehamn
Sommarvärdar 2018
Svenskar utflyttade till USA
Sportåret 1897



Händelser

Allmänt
7 maj - Sveriges allmänna idrottsförbund bildas i Stockholm.

Bandy
Okänt datum – Bandyförbund bildas i Nederländerna.

Baseboll
Boston Beaneaters vinner National League.

Fotboll
14 augusti - Sydafrika spelar sin första, om än inofficiella, landskamp i fotboll, då man i Johannesburg förlorar med 0-3 mot SC Corinthians Paulista.
FA-cupen vinns av Aston Villa FC efter finalvinst mot Everton FC med 3 - 2.
Okänt datum – Skotska cupen vinns av Rangers FC
Okänt datum – GAIS startar sin fotbollssektion.

Ligasegrare / resp. lands mästare
5 september - Örgryte IS blir svenska mästare andra året i rad efter finalseger med 1–0 över Örgryte IS lag 2. Matchen spelas på Idrottsplatsen i Göteborg.
Belgien – Racing Club de Bruxelles
England – Aston Villa FC
Skottland – Heart of Midlothian FC

Friidrott
John J. McDermott vinner Boston Marathon, som springs för första gången, ursprungligen under titeln BAAA Road Race

SM
SM-tävlingar anordnas endast för herrar. Det första Dam-SM i friidrott äger rum 1927 i Lidköping.

Resultat
100 m: Erik Hellqvist, Alingsås IF – 11,4
1 500 m: Paul Pehrsson, Örgryte IS – 4.54,4
10 000 m: Magnus Eriksson, GAIS – 44.26,2
110 m häck: Alfred Svensson, ÖIS – 17,2
Höjd: Yngve Berglin, IS Lyckans Soldater – 1,70
Stav: Oscar Odén, ÖIS – 2,70
Längd: John Fenton, IS Lyckans Soldater – 5,54
Kula, båda händerna: Gustaf Söderström, Djurgårdens IF – 19,57
Diskus, bästa hand: Carl Helgesson, ÖIS – 33,70
Slägga: Carl Helgesson, ÖIS – 26,73
Spjut, båda händerna: Harald Andersson-Arbin, IS Lyckans Soldater – 67,05
Kast med båda händerna innebar att man kastade en serie kast med höger hand och en med vänster hand varvid bästa resultat för vardera handen adderades.

Golf
US Open vinns av Joe Lloyd, Storbritannien
British Open vinns av Harold Hilton, Storbritannien, (amatör)

Hastighetsåkning på skridskor
5-6 februari - De åttonde världsmästerskapen för herrar anordnas i Montréal i Kanada. 10 deltagare från tre länder deltar.

Hästsport
4 maj - Vid 23:e Kentucky Derby vinner Buttons Garner på Typhoon II med tiden 2.12.5.

Ishockey
4 februari - Den första officiella ishockeymatchen i Tyskland spelas på Halensees is i Berlin.

Konståkning
De andra världsmästerskapen i konståkning anordnas i Stockholm, Sverige. Endast tävlingar för herrar anordnas.
Herrar:
1 Gustav Hügel, Österrike
2 Ulrich Salchow, Sverige
3 Johan Lefstad, Norge

Bildade föreningar och klubbar
7 mars - Hammarby Roddförening (som bildats 1889) ombildas till Hammarby IF
29 maj - IFK Norrköping
9 september - IFK Eskilstuna
Okänt datum – IFK Helsingfors, idrottsförening i Finland.

Födda
13 juni – Paavo Nurmi, finländsk friidrottare, långdistans

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Frankrikes regionhuvudstäder

Frankrike har 26 regioner vars administrativa centrum finns i regionhuvudstaden.

Lista över Frankrikes regionshuvudstäder efter region
Alsace: Strasbourg
Aquitaine: Bordeaux
Auvergne: Clermont-Ferrand
Basse-Normandie: Caen
Bourgogne: Dijon
Bretagne: Rennes
Centre-Val de Loire: Orléans
Champagne-Ardenne: Châlons-en-Champagne
Korsika: Ajaccio
Franche-Comté: Besançon
Haute-Normandie: Rouen
Île-de-France: Paris
Languedoc-Roussillon: Montpellier
Limousin: Limoges
Lorraine: Metz
Midi-Pyrénées: Toulouse
Nord-Pas-de-Calais: Lille
Pays de la Loire: Nantes
Picardie: Amiens
Poitou-Charentes: Poitiers
Provence-Alpes-Côte d'Azur: Marseille
Rhône-Alpes: Lyon

Guadeloupe: Basse-Terre
Franska Guyana: Cayenne
Martinique: Fort-de-France
Réunion: Saint-Denis

Se även
Frankrikes regioner

Frankrikes regioner
Lod (vikt)

Lod är en tyngd använd till skilda ändamål. Lod används inom olika hantverk för att få lodlinjer. Lodet kom till användning i äldre sjöfart vid lodning av djupet i farleder eller okända vatten, modern teknik är ett ekolod för att erhålla en djupkurva. 

Lod används också för att driva ur, till exempel moraklockor.

Vävning 
Vid vävning används lod i damastvävstolens bakre solvning, och som motvikter när man väver med kontramarschanordning.

Dropplod är tyngder som används företrädesvis i en damastvävstol, eller för vävning av upphämta med dragrustning, för de bakre solven som annars blir att hänga helt fritt från det övre skaftet där solvet är påträtt. Syftet är att ersätta de nedre solvskaften (som finns i den främre bottenbindningen) med "individuella" vikter.

Tyngden ser ut som ett massivt rör med en diameter av cirka 2–3 mm som böjts på mitten. Dropplodet anbringas på solven genom att träs genom solvets nederkant och därvid hänger fast i mittböjen.

I kontramarschen är loden tjocka metallvikter som anbringas i sidan av vävstolen för att få topplattorna att återgå till ursprungsläge när tramporna släpps.

Se även
Teodolit
Vattenpass

Verktyg
Mätinstrument
Vävredskap
Temadag

En temadag är en dag som uppmärksammar ett visst tema, normalt sett årligen återkommande.

De flesta temadagar högtidlighålls ett bestämt datum varje år, medan ett mindre antal firas till exempel en specifik första veckodag i en viss månad.

Vissa temadagar är väldigt lokala medan andra är internationella. Många temadagar har instiftats av FN, se artikeln FN:s internationella dagar för en utförlig genomgång. I Sverige uppmärksammas vissa temadagar i förskolorna och skolorna, speciellt FN-dagen då många skolklasser uppför egna FN-spel med temat "krig och fred".

Temadagar 
Här följer ett urval av nationella och internationella temadagar. Observera att i denna uppräkning saknas många FN-dagar.

Januari

Februari

Mars

April

Maj

Juni

Juli

Augusti

September

Oktober

November

December

Rörliga dagar 
Vissa temadagar saknar ett fast datum och kan därför inte sorteras in under en särskild månad

 Unik Butik-dagen
 Kemins dag
 Cyber Monday

Se även 
 Temavecka
 Temaår
 Temadecennium
 Förenta nationernas internationella dagar
 Förenta nationernas internationella år
 FN:s internationella årtionden

Källor

Noter

Externa länkar 
 "Alla dessa dagar", DN 22 april 2006
 "Temadagar"

Högtider
Tunna

Tunna kan syfta på:

 Tunna (behållare) – ett förvaringskärl
 Tunna (rymdmått) – ett äldre rymdmått 
 Tunna (värdemått) – ett äldre värdemått

Se även 
 Fat (mått)
Glanshammars kyrka

Glanshammars kyrka är en kyrkobyggnad i Glanshammars församling, Strängnäs stift. Den ligger i tätorten Glanshammar, cirka 17 km från Örebro centrum.

Kyrkobyggnaden
Församlingskyrkan byggdes ursprungligen på 1100-talet och hade redan då ett torn som finns kvar än idag. Senare under medeltiden tillkom koret och det norra sidoskeppet. 1678–1679 uppfördes ett gravkor för släkten Reuter.

Det kanske mest framträdande i dagens kyrkorum är de välbevarade tak- och väggmålningarna från 1589, utförda av Anders Jordansson Ryttare från Närke. På den södra väggen finns även några bevarade rester från den ursprungliga kyrkans medeltida målningar, i form av Adam som åkerman. Här finns också tre av Närkes runstenar och dessutom lär det finnas en inmurad någonstans i närheten av den nuvarande ingången. Den går i Närkes runinskrifter under beteckningen Nä 28. Stenen beskrivs utifrån en något äldre avritning av fältväbeln Lars Mårtensson (död 1640). Inskriften lär enligt den källan vara:

"Sven lät resa stenen efter sin fader Gunnvat, Rodlögs make. Gud hjälpe hans själ..."

Orgel
1703 byggdes kyrkans första orgel.
1735 köptes en gammal orgel in från Fellingsbro kyrka som kostade 600 daler. Orgeln sattes upp och renoverades av Olof Hedlund, Stockholm. Den hade 10 stämmor och två manualer. 

1810 bygger Olof Schwan, Stockholm en orgel med 10 stämmor. Våren 1856 gick den till försäljning av församlingens pastor.
1856 bygger Erik Adolf Setterquist, Hallsberg en orgel med 10 stämmor.
Den nuvarande pneumatiska orgeln är byggd 1951 av Olof Hammarberg, Göteborg.

Se även
Rinkaby kyrka
Lillkyrka kyrka
Ödeby kyrka

Källor

Vidare läsning

Externa länkar
 Länsstyrelsen i Örebro län

Kyrkobyggnader i Strängnäs stift
Kyrkobyggnader i Örebro kommun
Sevärdheter i Örebro län
Glanshammar
James Arbuthnot

James Norwich Arbuthnot, född 4 augusti 1952, är en brittisk politiker inom konservativa partiet som var ledamot av brittiska underhuset 1987-2015. Han har representerade valkretsen Wanstead and Woodford 1987-1997 och Hampshire North-East 1997-2015.

Arbuthnot innehade ministerposter under både Margaret Thatchers och John Majors regeringar.

1 oktober 2015 blev han livstidspär, och därmed ledamot av Brittiska överhuset, med titeln Lord Arbuthnot of Edrom.

Källor 

Tidigare brittiska underhusledamöter
Brittiska överhusledamöter
Alumner från Trinity College, Cambridge
Födda 1952
Män
Levande personer
Vattenlås

Vattenlås, en sektion av ett vattenrör som är böjt så att en mängd vatten stannar kvar i böjen, tack vare gravitationen, och skiljer luftmassorna på låsets båda sidor. Vattnet i vattenlåset blir på detta sätt en barriär som förhindrar att dålig lukt, sjukdomar och ohyra från avloppssystemet passerar upp till omgivningen. Vattenlås används i de flesta typer av avlopp i exempelvis  rörvattenlås (i WC) eller pungvattenlås (under diskbänken).

Vattenlås finns även i grottor och bildar där naturliga avgränsningar mellan olika sektioner. För att passera dessa krävs ofta dykutrustning.

Se även
 Avfallskvarn
 Dränering
 Fettavskiljare
 Kranvatten
 Septiktank
 Vattenklosett

Referenser

Externa länkar

Avlopp
Skadedjur

Skadedjur, skadegörare, är djur som vållar människan skada genom till exempel sjukdom eller genom att skada livsmedel, kläder, byggnader, grödor, tamdjur eller annan egendom. 

Begreppet "skadedjur" kan ses som klassificering av olika djurarter från ett utilitaristiskt paradigm där man fokuserar på detta djurs nytta för människor. Djur som därvidlag är till skada för människor ses, från detta perspektiv, som skadedjur.

Emellertid är den praktiska innebörden av begreppet skadedjur inte helt klar, särskilt med avseende på det allmänna språkbruket. Exempelvis kan man betrakta getingen och huggormen som skadedjur för att de attackerar oss efter att vi råkat störa dem, men en kattuggla eller brunbjörn som går till angrepp mot och skadar en människa för att skydda sina ägg eller ungar kallar vi knappast skadedjur.

Skadedjur kan i vissa fall och i vissa avseenden betraktas som nyttodjur eller sällskapsdjur, till exempel råttor och möss. Skadedjur kan också betinga ett värde genom jakt, till exempel vildsvin sedan de återinförts i Sverige. Omvänt kan inplanterade husdjur, till exempel kaniner, förvildas och därigenom bli skadedjur. Se till exempel kaniner i Australien.

Exempel på skadedjur i olika miljöer

Besvärar människan direkt

Geting
Fästing
Mygga
Vägglus
Huvudlus

Livsmedel och avfall
 
Möss
Brun råtta
Svart råtta
Tvättbjörn
Kackerlacka
Fläskänger
Kvarnmott
Flugor
Mjölbaggar

Textilier och päls
Klädesmal
Pälsmal
Pälsänger

Byggnadsvirke och möbler 
Husbock
Envis trägnagare (dödsur)
Mjuk trägnagare
Strimmig trägnagare 
Hästmyra

Odlingar och trädgårdar

Möss
Rådjur
Vildsvin
Kanadagås
Snigel
Bladlus
Mjöllus
Vandringsgräshoppa
Drosophila suzukii

I djurhållningen
Räv
Järv
Varg

I skogsbruket
Älg
Rådjur
Kronhjort
Granbarkborre
Snytbagge
Större märgborre
Röd tallstekel
Ungersk gransköldlus
Lärkborre

Se även
Nyttodjur
Ogräs
Patogen
Människoätande djur
Invasiv art

 

Jordbruk