kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vred Fred

Vred Fred är en kör i Uppsala som startades 1982 av Anders Nyberg och Lars Parkman. Från starten fram till i dag har gruppen samlat främst studenter men även andra med ett intresse för att formulera sig musikaliskt i freds-, framtids- och rättvisefrågor.

Kören har tillsammans med sånggruppen Fjedur spelat in en skiva med sydafrikanska sånger, Freedom Is Coming.

Musikgrupper bildade 1982
Svenska blandade körer
Körer i Uppsala
Aemilianus

Marcus Aemilius Aemilianus, född cirka 207 i Meninx i nuvarande Tunisien, mördad 253, var romersk kejsare från runt juli till september år 253.

Aemilianus utsågs till romersk kejsare av sina trupper i Mesien. Han marscherade mot Rom, men blev omedelbart utmanad av den blivande kejsaren Valerianus, som anlände i täten för sina styrkor. Aemilianus mördades därpå av sina egna soldater efter omkring tre månader som kejsare.

Födda 207
Avlidna 253
Romerska kejsare
Romerska kejsare som blivit mördade
Män
253

253 (CCLIII) var ett normalår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Juni 
 25 juni – Sedan Cornelius har avlidit tidigare samma månad väljs Lucius I till påve.

Okänt datum 
 Påven Cornelius skickas i exil.
 De trettio tyrannernas period inleds i Romarriket. Många generaler i gränsområdena utropas till kejsare av sina arméer för att förhindra de (främst) germanska invasionerna.
 Kejsar Trebonianus Gallus dödas av sina egna trupper i Moesia.
 Aemilianus blir ny romersk kejsare.
 Valerianus blir romersk kejsare. Han utnämner sin son Gallienus till medkejsare.
 Goterna invaderar Mindre Asien i strid mot ett avtal ingånget med romarna.

Födda 
 Numerianus, romersk kejsare 283–284 (född omkring detta år)

Avlidna 
 Juni – Cornelius, påve sedan 251
 Augusti – Trebonianus Gallus, romersk kejsare sedan 251 (mördad)
 Oktober – Aemilianus, romersk kejsare sedan augusti detta år (mördad)
 Babylas, patriark av Antiochia
 Fei Yi, chefsgeneral i det kinesiska kungariket Shu Han
 Zhuge Ke, son till Zhuge Jin, officer i det kinesiska kungariket Wu

Externa länkar
69

69 (LXIX) var ett normalår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 15 januari – Vid kejsar Galbas död tar Otho makten i Rom, men tvingas begå självmord efter tre månader.

April 
 14 april – Vitellius besegrar Otho i det första slaget vid Bedriacum.
 16 april – Efter att ha blivit besegrad begår Otho självmord, varvid Vitellius blir romersk kejsare.

Oktober 
 24 oktober – Flaverna under Antonius Primus besegrar Vitellius i det andra slaget vid Bedriacum.

December 
 22 december – Vespasianus blir romersk kejsare.

Okänt datum 
 Vespasianus belägrar Jerusalem, som har erövrats av Titus Flavius Sabinus Vespasianus efter att Vespasianus har blivit romersk kejsare.
 Bataverna under Gaius Julius Civilis revolterar mot det romerska styret i Batavernas uppror.
 Den romerska legionen Macriana liberatrix överges.

Födda 
 Polykarpus, biskop från Smyrna; helgon och martyr

Avlidna 
 15 januari – Galba, romersk kejsare sedan 68 (mördad)
 Januari – Locusta, en av världens första dokumenterade seriemördare
 16 april – Otho, romersk kejsare sedan 15 januari detta år (självmord)
 20 december – Vitellius, romersk kejsare sedan 16 april detta år (mördad)

Externa länkar
15

15 (XV) var ett normalår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Valerius Gratus utnämns till praefectus civitatis av Judeen.
 Emona (nuvarande Ljubljana) grundas.
 Legio XXI Rapax stationeras i nuvarande Regensburg.
 Germanicus utkämpar ett oavgjort slag mot Arminius i Teutoburgerskogen.
 I Rom övergår rätten att välja offentliga tjänstemän från folket till kejsaren och senaten.
 Nikolaus av Damaskus publicerar en biografi över Augustus.

Födda 
 24 september – Vitellius, romersk kejsare 16 april–20 december 69 (d. 69)
 6 november – Agrippina d.y., romersk kejsarinna (född detta eller nästa år) (d. 59)

Avlidna 
 Sejus Strabon, praetorianprefekt, efterträdd av sin son Sejanus

Externa länkar
32

32 (XXXII) var ett skottår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Petrus blir enligt traditionen den förste påven (se 30 för troligare datum).
 Gnaeus Domitius Ahenobarbus utnämns till konsul i Rom.

Födda 
 25 april – Otho, romersk kejsare 15 januari–16 april 69
 Ban Chao, kinesisk kavallerigeneral under Handynastin

Avlidna 
 Lucius Calpurnius Piso Caesoninus, konsul under kejsar Augustus
 Jesus (enligt ett tolkningssätt)

Externa länkar
Galba

Servius Sulpicius Galba, född 24 december 3 f.Kr. i närheten av Terracina, död 15 januari 69 e.Kr. (mördad) i Rom, var romersk kejsare från den 9 juni 68 e.Kr. till sin död. Han var den första av revolutionskejsarna. Med en lång militär och civil karriär bakom sig blev han kejsare i samband med guvernören Vindex uppror och kejsar Neros självmord. Han mördades efter en kort tid vid makten och efterträddes av Otho. 

Suetonius, Plutarchos och Tacitus har skrivit Galba-biografier.

Vägen till makten 
Galba var son till Gaius Sulpicius Galba och Mummia Achaica. Han hade uråldriga patriciska anor och en stor förmögenhet; därutöver var han gunstling till både Livia Drusilla och Claudius. Vid ung ålder adopterades han av sin styvmor Livia Ocellina och tog därför namnen Lucius Livius Ocella. Han inledde sin karriär som senator i ovanligt ung ålder, blev konsul år 33 e.Kr. befälhavare över en armé i norra romarriket 39 e.Kr. och tjänstgjorde som prokonsul i provinsen Africa år 45. År 60 blev Galba guvernör av Hispania Citerior (Främre Spanien) vilket han var till år 68 då han fattade misstankar om att Nero tänkte mörda honom. Samma år tackade Galba ja till ett erbjudande från Gallia Lugdunensis guvernör Julius Vindex att leda ett uppror mot Nero. Galba samlade en armé i Spanien och fick stöd av stora delar av imperiet, också av sin efterträdare Otho, guvernör av Hispania Ulterior (Bortre Spanien). När Nero, förrådd av praetorianerna, begick självmord den 9 juni samma år blev Galba formellt erkänd som kejsare av senaten. Som kejsare tog han namnet Servius Galba Caesar Augustus.

Kejsargärning 
Galba inledde sitt sjumånaders styre med att låta avrätta en mängd högt uppsatta romare, bland dem prokonsuln Petronius Turpilianus, legaten Clodius Macer och ståthållaren av Germania Inferior Fonteius Capito. Avrättningarna fläckade Galbas rykte och födde hos många en motvilja mot honom. Hans stöd till de galliska stater som stött Vindex skapade osämja i Nedre Rhen-armén som i början av år 69 utropade sin befälhavare Vitellius till kejsare. Ett annat problem var att tre av hans rådgivare, generalen Vinius, praetorianprefekten Laco och hans frigivne Icelus Marcianus, ansågs ha alltför stort inflytande över honom. Han tog också beslut som var svåra att förstå för romerska folket, som hans vägran att bestraffa eunucken Halotus och f.d. praetorianprefekten Tigellinus, trots att de sågs som de värsta av Neros lakejer. Galba vägrade belöna praetorianerna för att de förrått Nero och adopterade Lucius Calpurnius Piso Frugi Licinianus som efterträdare istället för Otho som hade praetorianernas stöd. Praetorianerna skred då till verket och mördade honom och Piso på Forum Romanum.

Referenser 
 
C. Suetonius Tranquillus, De Vita Caesarum, Galba (äldre engelsk översättning finns på LacusCurtius)

Fotnoter 

Födda 3 f.Kr.
Avlidna 69
Romerska kejsare som blivit mördade av praetoriangardet
Romerska kejsare
Män
Personer i Romerska riket under 000-talet
 
Romerska praetorer
Livii
Personer som blivit mördade i Rom
3 f.Kr.

3 f.Kr. var ett normalår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Födda 
 24 december – Galba, romersk kejsare 68–69 e.Kr.
 Seneca d.y., romersk statsman

Avlidna 
 Fu, kejsargemål av den kinesiska Handynastin

Externa länkar
Titus

Titus kan syfta på:

 Titus (namn) – ett romerskt namn
 Titusbrevet – brev i Nya testamentet
 Titus (opera) – opera av Wolfgang Amadeus Mozart
 Titus (djur) – ett släkte i familjen plattbuksspindlar
 M/V Titus – ett PCTC-fartyg byggt för Walleniusrederierna
 Titusbågen – en romersk triumfbåge
 Titus (helgon) – ett helgon
 Titus (film) – en film av Julie Taymor från 1999
 Titus Software – ett franskt datorspelsförlag som verkade mellan 1985 och 2005.
 Titus (TV-serie) – en amerikansk TV-serie
 Titus Andronicus – skådespel av William Shakespeare
 Titus Groan i trilogin Gormenghast av Mervyn Peake

Geografi

Antarktis 

 Mount Titus, berg,

Sydafrika 

 Titusrivier, vattendrag, Västra Kapprovinsen,

Se även 
 Titus County – administrativt område i delstaten Texas, USA
39

39 (XXXIX) var ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Tigellinus, minister och favorit till framtide romerske kejsaren Nero, förvisas på grund av otrohet med Caligulas systrar.
 Domitius Afer och Caligula blir konsuler i Rom.
 Agrippa I, kung av Judeen, återkallas till Rom.
 Legio XV Primigenia och XXII Primigenia skickas av Caligula till den germanska gränsen.
 Caligulas fälttåg i Germanien stoppas genom en konspiration, ledd av Cassius Chaerea.
 Caligula beordrar att en staty av honom själv skall placeras i Jerusalems tempel. Guvernören av Syrien, Publius Petronius, som bär ansvaret för resandet av statyn, utsätts för massdemonstrationer av judar i området och lyckas förhala byggandet av statyn till Caligulas död (24 januari 41).
 Trungsystrarna motstår de kinesiska influenserna i Vietnam.
 Filon leder en judisk delegation till Rom för att protestera mot de antijudiska stämningarna i Alexandria.

Födda 
 3 november – Marcus Annaeus Lucanus, romersk poet
 30 december – Titus, romersk kejsare 79–81
 Julia Drusilla, dotter till kejsar Caligula
 Britannicus, son till senare kejsar Claudius och dennes tredje hustru Messalina

Avlidna 
 Seneca d.ä., romersk författare och retoriker.
 Herodes Antipas, fjärdingsfurste av Galileen och Pereen.

Externa länkar
81

81 (LXXXI) var ett normalår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

September 
 13 september – Domitianus efterträder sin bror Titus som romersk kejsare. Han är inte soldat, som sina två föregångare, och hans tid vid makten präglas av strävan att återgå till monarki. Genom att anta titeln Dominus ("herre") gör han skandal inom senatsaristokratin. Romaniseringen fortsätter i provinserna och livet i städerna förbättras kraftigt. Många personer från provinserna (spanska, galliska och afrikanska) blir senatorer.

Okänt datum 
 Titus triumfbåge byggs.
 Plinius d.y. blir flamen Divi Augusti (präst i den romerska kejsarkulten).

Födda 
 Archigene, romersk läkare i Syrien
 Deng Sui, kinesisk kejsarinna.

Avlidna 
 13 september – Titus, romersk kejsare sedan 79

Externa länkar
51

51 (LI) var ett normalår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Den brittiske motståndsledaren Caratacus blir tillfångatagen och förd till Rom.
 Claudius och Vespasianus blir konsuler i Rom.
 Burrus, praetorianprefekt 51–62, sätts av Seneca att utbilda Nero.
 Paulus påbörjar sin andra missionsresa (omkring detta år).
 Nya Testamentets bok Första Thessalonikerbrevet skrivs (troligen detta år).
 I Galaterbrevet, stöder Paulus delningen av kristendomen och judendomen.
 Vologeses I blir kung över Partien fram till 91.

Födda 
 24 oktober – Domitianus, romersk kejsare 81–96

Avlidna

Externa länkar
96

96 (XCVI) var ett skottår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

September 
 18 september – Nerva efterträder Domitianus som romersk kejsare efter mordet på den senare, vilket anses inleda De fem goda kejsarnas era. Under Nervas tid som kejsare återfår den romerska senaten mycket av den makt, som Domitianus har fråntagit den.

Okänt datum 
 Trajanus blir guvernör över Germania Superior.
 Nervas forum börjar byggas i Rom.
 Germania Superior faller till följd av att Trajanus stupar
 Titus triumfbåge färdigställs i Rom.
 Detta är det sista år som omnämns i Tacitus verk Historiae.
 En schism inom buddhismen skapar den nya populära religionen mahayana (Stora farkosten) i Indien.
 Kedron tillträder som patriark i Alexandria.

Avlidna 
 18 september – Domitianus, romersk kejsare sedan 81 (mördad)
 Statius, latinsk poet

Externa länkar
Nerva

Nerva, Marcus Cocceius Nerva, blev kejsare som Imperator Nerva Caesar Augustus, född 8 november 30 i Narni, död 27 januari 98 i Sallustius trädgårdar i Rom av slaganfall, var romersk kejsare från 18 september 96 till sin död. Nerva hade inga biologiska barn och inga kända fruar.

Vägen till makten 
Marcus Cocceius Nerva var son till en förmögen romersk advokat. Hans ätt hade en tradition av att hålla höga ämbeten och han var avlägsen släkting till Tiberius. Nerva levde som var brukligt i hans släkt och blev ämbetsman. Han uppvisade en förmåga att trots turbulensen i det romerska samhället alltid erhålla höga poster. Han hjälpte Nero att slå ner Pisos kuppförsök år 65; han var medkonsul med Vespasianus år 71 och medkonsul med Domitianus år 90. När mordet på Domitianus blev känt handlade senaten kvickt och gjorde honom till kejsare.

Nerva som kejsare 
Nerva var populär i det civila samhället. Han gav land till fattiga romare och lovade att (till skillnad från Domitianus) aldrig avrätta senatorer. Han startade olika byggprojekt, bland annat en upprustning av vägar och akvedukter. Han lät i Rom slutföra bygget av ett av stadens kejserliga fora som tillägnades honom som Nervas forum. Senaten gav honom tidigt hederstiteln Pater Patriae (fäderneslandets fader), en titel andra kejsare kunde få vänta i år för att få. 

Bland militärer var han mindre populär. År 97 gjorde praetoriangardet myteri, fängslade Nerva i palatset och krävde att få praetorianprefekten Titus Petronius Secundus och kammartjänaren Parthenius, vilka hade mördat Domitianus. Trots att Nerva vägrade att lämna ut dem tog praetorianerna dem och dödade dem. Händelsen fick politiska konsekvenser då den skadade Nervas kejserliga auktoritet allvarligt. För att lösa den situation som uppstått adopterade han en son som hade både folkets och militärens stöd: Marcus Ulpius Trajanus. Det är möjligt att adoptionen var en dold statskupp.

Den 28 januari 98 fick Nerva efter ett vredesutbrott kraftiga svettningar som sedan ledde till hög feber och döden. Han blev gudaförklarad av senaten och begravdes tillsammans med de julisk-claudiska kejsarna i Augustus mausoleum.

Källor

Noter

Tryckta källor

Externa länkar

Romerska kejsare
Födda 30
Avlidna 98
Män
Personer i Romerska riket under 000-talet
Gravsatta i Augustus mausoleum
Personer från Narni
30

30 (XXX) var ett normalår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

April 
 7 april – Jesus korsfästs (troligt datum är dock den 3 april 33).

Okänt datum 
 Jesus håller bergspredikan (under förutsättning att Jesus dog år 33, fastän 27 eller 28 enligt vissa källor är troligare).
 Petrus utnämns av Jesus till den förste biskopen av Rom (påve) detta år (eller 33) och förblir så till sin död 64 eller 67.
 Romarna grundar staden Tournai i nuvarande Belgien.
 Faedrus översätter Aisopos fabler och skriver även några egna.
 Velleius Paterculus skriver en allmän historiebok om de länder, som är kända under antiken.
 Staden Sirkap förstörs av en jordbävning.

Födda 
 8 november – Nerva, romersk kejsare 96–98.
 Quintus Petillius Cerialis, svåger till Vespasianus.

Avlidna 
 7 april (långfredag)
 Judas Iskariot, en av Jesu lärjungar som ska ha begått självmord strax innan Jesus själv dog.
 Jesus (född omkring 4 f.Kr.) (det mest troliga datumet enligt moderna forskare, traditionellt dock år 33), judisk profet och grundare av kristendomen.
 Shammai, president för Sanhedrinen och talmudsk forskare.

Källor

Externa länkar
245

245 (CCXLV) var ett normalår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Kejsar Filip Araben ger den framtide kejsaren Trajanus Decius befälet över ett viktigt gränsavsnitt vid floden Donau.
 Den vietnamesiska kvinnliga krigaren Trieu Thi Trinh påbörjar sin tre år långa motståndskamp mot de invaderande kineserna. 
 Sirinaga II kröns till kung över Sri Lanka.
 I Britannia förstörs mycket tunnland vid en stor översvämning i Lincolnshire.

Födda 
 Iamblichos Chalcidensis, grekisk filosof

Avlidna 
 Lu Yi, general i det kinesiska kungariket Wu (född 183)
 Ammonios Sakkas, grekisk filosof (möjligen död detta år)
 Kejsarinnan Wu (Zhaolie), fru till Liu Bei, kinesisk kejsare

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
316

316 (CCCXVI) var ett skottår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum
 Konstantin den store utfärdar ett edikt till förmån för slavar, där han förbjuder att de straffas genom korsfästning eller brännmärkning i ansiktet.
 December – Konstantin besegrar Licinius i slaget vid Mardia och erövrar en del av hans territorium.
 På uppmaning av den Romersk-katolska kyrkan försöker Konstantin göra slut på schismen med donatistkyrkan.
 Xiongnustammen plundrar den västkinesiska Jindynastins huvudstad Chang'an, varvid kejsar Jin Mindi kapitulerar. Därmed tar den västra Jindynastin slut.

Födda

Avlidna
284

284 (CCLXXXIV) var ett skottår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

November 
 20 november – Diocletianus blir romersk kejsare.

Okänt datum 
 Bagauderna i Gallien gör uppror mot romarna.
 Genom förändringar i härväsendet får främlingar, framför allt germaner, ökad betydelse i Romarriket under Diocletianus och hans medregenter (284-305).
 Rufinus I efterträder Dometius som patriark av Konstantinopel.
 Detta är det första året i den koptiska kalendern (eller 285).

Födda

Avlidna 
 November eller december – Numerianus, romersk kejsare sedan 283 (möjligen mördad)
 Diofantos, grekisk matematiker (möjligen död detta år)
 Sun Hao, den siste kejsaren av det kinesiska kungariket Wu
305

305 (CCCV) var ett normalår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Maj 
 1 maj – Den romerske kejsaren Diocletianus och hans medkejsare Maximianus abdikerar gemensamt.

Okänt datum 
 Constantius Chlorus och Galerius utnämns båda till augustus; Flavius Valerius Severus och Maximinus Daïa utnämns till caesarer.
 Galerius triumfbåge byggs.
 I västra delen av Romarriket flyttas huvudstaden från Rom till Milano.
 Maximinus Daïa (305–313) förföljer de kristna i Egypten. Många tar sin tillflykt till öknen och sinom tid utvecklas detta till att klosterväsendet uppstår. I dessa kloster utvecklas koptisk skrift, vilket förbättrar spridningen av kristna texter.
 Floden Daysan översvämmar Edessa.
 Konciliet i Illiberis bestämmer att präster måste leva i celibat. Dessutom fördömer det besökandet av judiska hem och förbjuder kristna kvinnor från att gifta sig med judar, om de inte har konverterat. I allt väsentligt förklaras judar vara personae non gratae.

Födda 
 Damasus I, påve 366–384 (född omkring detta år)

Avlidna 
 6 februari – Dorotea, kristen jungfru och helgon (martyrdöd genom halshuggning) (eller 311)
 Hierocles, prokonsul i Bithynia, som har dragit igång kristendomsförföljelserna under Galerius
 Porphyrios, neoplatonistisk filosof

Externa länkar
Oscar Lövgren

Oscar Lövgren kan syfta på:

 Oscar Löfgren (1898–1992), lärare och lingvist
 Oscar Lövgren (politiker), en svensk socialdemokratisk politiker och journalist 1888 - 1952
 Oscar Lövgren (hymnolog), en svensk hymnolog och psalmförfattare 1899 - 1980
Bajadär

Bajadär (av portugisiska bailadeira, danserska) var en term för indiska danserskor som började användas under 1800-talet av européerna. I Indien kallas de, med sanskritisk benämning, devadasyas ("gudarnas tjänarinnor"), eftersom de vigt sig åt tempeltjänsten och såsom gudarnas prästinnor dansar vid dessas fester, eller nautch, om de dansar för världslig underhållning. 

Ursprungligen avsågs endast tempeldanserskor, men senare kom benämningen att även gälla danserskor som uppträder vid privata fester.

Det är stor skillnad mellan de egentliga bajadärerna – unga flickor ur de högre kasterna, som endast ägnat sig åt någon tjänst åt en av gudarna och har gott anseende – och de offentliga danserskor, som uppträder mot betalning vid enskilda fester. De religiösa dansöserna kallas devadasi, medan de världsliga dansöserna kallas nautch. 

Bajadärernas danser är pantomimer, som under ackompanjemang av flera olika musikinstrument framställer händelser ur den indiska mytologin, kärleksäventyr och dylikt.

Källor

Kultur i Indien
Dans i Indien
Hinduism
42 f.Kr.

42 f.Kr. var ett normalår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 3 oktober – Triumvirerna Marcus Antonius och Octavianus utkämpar det oavgjorda första slaget vid Philippi mot Caesars mördare Marcus Junius Brutus och Gaius Cassius Longinus. Fastän Brutus besegrar Octavianus besegrar Antonius Cassius, som begår självmord.
 23 oktober – Brutus armé besegras av Antonius och Octavianus i det avgörande andra slaget vid Philippi, varefter Brutus snart begår självmord.

Födda 
 16 november – Tiberius, romersk kejsare 14–37 e.Kr.

Avlidna 
 3 oktober – Gaius Cassius Longinus, en av Julius Caesars mördare (självmord)
 23 oktober – Marcus Junius Brutus, skyddsling till och en av Caesars mördare (självmord)
 Gaius Antonius Hybrida,, farbror till Marcus Antonius 
 Gaius Antonius den yngre, bror till Marcus Antonius
 Anula, regerande drottning i kungadömet Anuradhapura på Sri Lanka

Externa länkar
Ligurien

Ligurien (, , liguriska: Ligûria, ) är en region i nordvästra Italien. Regionen hade cirka 1,51 miljoner invånare (2022), på en yta av 5 416 km². Regionens huvudort är Genua. Några andra städer i Ligurien är Sanremo, Ventimiglia och Portofino.

Ligurien är indelat i fyra provinser: Genua, Imperia, La Spezia och Savona.

Ligurien är en smal landremsa som avgränsas av havet på ena sidan och Alperna och Apenninerna på andra sidan. I väster finns en kort landgräns mot Frankrike.

Klimat 
Vid den liguriska kusten råder ett milt medelhavsklimat. I januari har Genua en medeltemperatur på 8–10 °C, och på sommaren är medeltemperaturen omkring 24–25 °C. I det bergigare inlandet är det svalare och där kan temperaturen sjunka under 0 °C på vintern. Berg nära kusten ger mycket regn och Genua har en årsnederbörd på upp till 2 000 mm. Det normala i medelhavsområdet är 500–800 mm nederbörd per år.

I populärkulturen 
Regionen är besjungen av Björn Afzelius i Tankar i Ligurien och Natt i Ligurien samt Morgon i Ligurien av Evert Taube. Även "Serenaden i San Remo", "Den glade bagaren i San Remo" och "Fritiof i Arkadien" av Evert Taube utspelar sig i Ligurien. På Sällskapets album Nowy Port besjunger Thåström regionen i låten "Rött liguriskt vin".

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

 
Italiens regioner
Newark

Newark kan syfta på

Geografi

Kanada
Newark – tidigare namn på en stad i Ontario, se Niagara-on-the-Lake

Storbritannien
Newark-on-Trent, ort och civil parish (Newark) i Nottinghamshire, England
Newark – tidigare namn på en hamnstad i Skottland, se Port Glasgow , hette Newark till 1667

Se även 
 Newark Castle – flera slott

USA 
Newark, New Jersey – den största staden i delstaten New Jersey
Newark Liberty International Airport – tidigare Newark International Airport
Newark, Arkansas
Newark, Delaware
Newark, Illinois
Newark, Kalifornien
Newark, Maryland
Newark, Missouri
Newark, New York
Newark, Ohio
Newark, Texas
Newark, Vermont
Newark, Wisconsin

Se även 
 Newark Valley – flera orter
Aamulehti

Aamulehti ("Morgonbladet") är en finländsk finskspråkig dagstidning, grundad i Tammerfors 1881. Tidningen är sedan 1992 partipolitiskt obunden, men var tidigare kopplad till Samlingspartiet, Finlands ledande borgerliga parti.

Tidningen var 2013 den näst största dagstidningen i Finland (efter Helsingin Sanomat), och har en genomsnittlig upplaga på  exemplar per dag och  exemplar på söndagar.

Se även 
 Lista över finländska dagstidningar

Källor

Externa länkar 

Finländska dagstidningar
Finskspråkiga dagstidningar
Tammerfors
Dagstidningar startade 1881