kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Framåt, det går igenom

Framåt, det går igenom är en sång av Nils Frykman, tryckt i tidningen Sanningsvittnet den 12 januari 1882, där också melodin av  signaturen J. R. M. (okänd) publicerades (F-dur, 4/4). Texten bearbetades 1986.

Sången är en kamp- och segersång, som ganska mycket påminner om Paul Gerhardts psalm Är Gud i himlen för mig. Den utstrålar glädje och frälsningsvisshet, liksom tydlig inriktning på det himmelska målet. ”Hur Satan nu sig vänder, vad världen tar sig till, till godo allt mig tjänar, ty så min Fader vill.”

Publicerad i
Herde-Rösten 1892 som nr 238 under rubriken "Lof och tacksägelse:" .
Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 som nr 333 under rubriken "Guds barns trygghet."
Psalmer och Sånger 1987 som nr 657 under rubriken "Att leva av tro - Verksamhet - kamp - prövning".

Referenser

Noter 

Svenska psalmer
Frälsare, tag min hand

Frälsare, tag min hand (orig. ”Saviour, I follow on”) är en sång av Charles Seymour Robinson, tryckt i förförfattarens "Songs of the Church" 1862, översatt av Fredrik Engelke 1883 för samlingen "På vägen hem". Sångens första och tredje vers är en bön till Frälsaren, Jesus, medan den andra är mer berättande och anspelar på vattenundret och brödundret under Israels barns vandring i öknen. Kombineras till texten i Filistéerbrevet 1:6 vid gudstjänst.

Melodin är av Lowell Mason från 1856 (F-dur, 4/4), känd även till Närmare, Gud, till dig samt till Nils Frykmans psalmtext Helga min själ och sinn och till den mindre kända psalmen Tack för ditt nådesord.

Publicerad i
Nr 693 i Sionstoner 1889 under rubriken "Vandring i kärlek och helgelse". Mel. 272 Framåt i Jesu namn.
Nr 186 i Svensk söndagsskolsångbok 1908 under rubriken "Jesus efterföljelse".
Nr 18 i Samlingstoner 1919 under rubriken "Bönesånger".
Nr 281 i Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 under rubriken "Det kristliga livet. Jesu efterföljelse".
Nr 16 i Fridstoner 1926 under rubriken "Böne- och lovsånger".
Nr 500 i Sionstoner 1935 under rubriken "Nådens ordning: Trosliv och helgelse".
Nr 373 i Guds lov 1935 under rubriken "Förhållandet till vår nästa". 
Nr 36 i Kristus vandrar bland oss än (psalmbok) 1965.
Nr 278 i Den svenska psalmboken 1986, 1986 års Cecilia-psalmbok, Psalmer och Sånger 1987, Segertoner 1988 och Frälsningsarméns sångbok 1990 under rubriken "Efterföljd - helgelse".
Nr 567 i Lova Herren 1987 under rubriken "Guds barn i bön och efterföljelse".

Brittiska psalmer
Ukrainas flagga

Ukrainas flagga består av två lika breda horisontella band i blått och gult. Flaggan tillkom i samband med att Ukraina förklarade sig självständigt i slutet av första världskriget och användes inofficiellt av flera av de kortlivade statsbildningar som existerade mellan 1917 och 1920, men förbjöds när Röda armén invaderade landet och utropade den sovjetiska delrepubliken Ukraina. Under andra världskriget användes flaggan i det av nazi-Tyskland ockuperade Ukraina. Den var inte tillåten under den sovjetiska perioden 1945–1991, men återtogs den 4 september 1991, under Sovjetunionens upplösning. Färgerna i flaggan symboliserar de stora sädesfälten under en blå himmel.

Blått och guld (gult) användes som Kievrikets färger redan före kristendomens införande, och förekommer efter mongolinvasionen på 1200-talet i kyrkliga ornament och i stadsvapen. Till exempel var staden Myrhorod emblem en gyllene treudd mot en blå bakgrund, och staden Pryluky använde ett gyllene oxhuvud mot en blå bakgrund. Under 1600-talet använde kosackerna bland annat blå banér med gyllene stjärnor, ett gyllene kors eller med helgonbilder i guld.

Färger

Maritima flaggor

Historiska flaggor

Oblastens flaggor 
Var och en av Ukrainas 24 oblast, den Autonoma republiken Krim samt de båda självstyrande städerna har egna flaggor.

Se även 
 Ukraina

Källor 
 

Nationsflaggor i Europa
Ukrainas nationalsymboler
Cocktail

Cocktail (engelska för tuppstjärt) är en receptbunden drink, blandad av olika sorters spritdrycker, vin och eventuellt andra alkoholhaltiga eller alkoholfria komponenter. Ibland dekoreras en cocktail med så kallat cocktailbär eller drinkparasoll. Den första cocktailen blandades i USA på 1800-talet. Cocktailseden blomstrade särskilt under mellankrigsåren, då cocktailpartyt blev populärt som umgängesform. Några av de vanligaste cocktailarna är Tom Collins, Whiskey sour, Old fashioned, Daquiri och Cosmopolitan.

Etymologi 
Det finns en mängd försök till förklaring av ursprunget till ordet cocktail. Ett av dem är att det skulle komma från den engelska benämningen på en kapplöpningshäst som inte är ett fullblod och som i sin stamtavla har en stubbsvansad (cock-tailed) häst.

Källor 

Drinkar
IBA-drinkar
Cocktailparty

Cocktailparty är en umgängesform som brukar äga rum under den sena eftermiddagen eller tidiga kvällen. Då serveras cocktailar och andra drinkar med tilltugg såsom potatischips, snittar och sandwichar medan gästerna minglar.

Se även
Cocktail (olika betydelser)

Nöjen
Erotik

Erotik (grekiska erōti'kos, av erōs, 'kärlek'), är sexualitet som lägger tonvikten på de sinnliga, sensuella aspekterna av kärlekslivet. Skildringar av erotik kallas erotica, och explicit erotica kopplad till sexuella aktiviteter eller poser benämns ofta pornografi eller porr. Erotiken anses ofta vara kopplad till den sexuella åtrån som livskraft.

Funktion 
Erotiken är i den moderna kulturen ett viktigt instrument för att ge uttryck av känslor av typen lust, ömhet, tillgivenhet och kärlek. Den har fokus på det sinnliga och sensuella när människor möter varandra. Här spelar kroppsliga signaler som blickar, beröring, närhet, kroppsställningar och klädsel stor vikt för det erotiska spelet. Dessa fungerar både som stimuli som tecken på gensvar på förslag och inviter, och de är närvarande när människor möts i miljöer där parbildningar ofta tar form, som i barmiljöer eller under danstillställningar.

Teorier 
En tidig företrädare för kunskap och sinnlighet i kärlekslivet var den nederländske läkaren Theodor Hendrik van de Velde, vars bok Det fulländade äktenskapet (1926, svensk översättning 1931) blev en stor internationell framgång. Den var en av de första handböckerna i sexuallivets fysiologi och teknik för allmänheten.

Parterapeuten Esther Perel har förklarat erotiken som en sexualitet som omvandlats och socialiserats genom den mänskliga fantasin. I erotiken har njutning ett egenvärde, till skillnad från i den biologiska sexualiteten där njutningen endast är ett medel för att föröka sig. Enligt Perel, vars bok Mating in Captivity (på svenska under titeln Lust) översatts till minst 24 språk, är erotiken kopplad till individens sexuella åtrå. Denna står ofta i konflikt med principen om romantisk kärlek, vilket kan bli ett problem i långa relationer där kärleken ibland är en konkurrent till åtrån som parbildningens huvudsakliga drivkraft.

Avgränsning 
Erotiken är en primär drivkraft i sexuellt upphetsande skildringar, vilka med ett kollektivt namn kan beskrivas som erotica. Här finns skildringar med konstnärliga eller litterära ambitioner (erotisk konst respektive erotisk litteratur), liksom ren pornografi där upphetsningspotentialen är det enda viktiga kriteriet. Pornografi eller erotiska noveller används ofta som ett sexuellt hjälpmedel vid onani, en aktivitet där den sexuella lusten styr situationen helt och hållet.

Enligt Perel är erotiken större än själv sexakten, och den kan finnas som en allmän känsla och "livskraft". Den är då en känsla av att leva och känna sig vital, utan direkt koppling till någon prestation eller aktivitet. Erotiken har dock kopplingar till det förbjudna, det mystiska och det gränsöverskridande; genom att passera en gräns uppnår man den frihet som den sexuella åtrån är förbunden med. Erotiken är en exponent av människans sexuella fantasier och individens sexuella föreställningsförmåga.

Referenser

Noter

Allmänna källor 
Perel, Esther (2015): "Mating in Captivity: Attachment Security & Erotic Life in Couples". CalSouthern Psychology / Youtube.com. Läst 23 september 2021. 

Erotik
Mus

Mus kan avse:

 Mus – små medlemmar av underfamiljen Musliknande gnagare
 Mus – vetenskapligt namn för släktet Möss
 Husmus – en liten gnagare, nuförtiden ett relativt vanligt sällskapsdjur
 Mus (ätt) – en svensk medeltida frälseätt
 Mus (dansk ätt) – en dansk ätt
 Muş (provins) – en provins i Turkiet
 Muş – en stad i Turkiet

Sammansättningar
 Datormus – en enhet som ansluts till en dator
 Mus-Olle
Vjatjeslav Molotov

Vjatjeslav Michajlovitj Molotov (), ursprungligen Skrjabin, född 9 mars 1890 (25 februari enligt g.s.) i Kukarka i guvernementet Vjatka, död 8 november 1986 i Moskva, var en sovjetisk kommunistisk politiker. Han var utrikesminister (folkkommissarie för utrikes ärenden) i Sovjetunionen under perioderna 1939–1949 och 1953–1956; han var även premiärminister under perioden 1930–1941. Molotovs bolsjevikpseudonym anspelar på slägga (av ryska molot), samma ord som förekommer i uttrycket "серп и молот", som brukar översättas hammaren och skäran.

Biografi 
Molotov föddes i Kukarka, en by i närheten av staden Perm. Byns namn kom senare, som många andra sovjetiska städers, att ersättas med någon av de bolsjevikiska revolutionärernas namn, och i detta fall bytte den namn till Molotov; detsamma gällde staden Perm mellan 1940 och 1957. Molotov var av adlig släkt, men växte upp under fattiga förhållanden med en alkoholiserad far.

Molotov började sin revolutionära bana 1905, och 1912 startade han tidningen Pravda tillsammans med Josef Stalin. Han blev 1906 medlem av bolsjevikpartiet och 1916 av dess centralkommitté. Han var en av Stalins mest hängivna anhängare och på dennes inrådan upptogs han 1925 i politbyrån. Allteftersom Stalins maktfullkomlighet och misstänksamhet ökade fick den lojale Molotov bekläda högre poster.

Som utrikesminister är Molotov mest känd för att tillsammans med Tysklands utrikesminister Joachim von Ribbentrop ha undertecknat den så kallade Molotov-Ribbentrop-pakten den 23 augusti 1939 i Moskva.

Molotov skrev personligen tillsammans med Stalin och andra toppledare på order om avrättning av ett stort antal personer som beskylldes vara fiender till det sovjetiska folket, oftast på grund av uppdiktade anklagelser. Molotov var också en av de politbyråmedlemmar som den 5 mars 1940 undertecknade beslutet att avrätta polska officerare i vad som blev känt som Katynmassakern.

I juni 1957 försökte Molotov avsätta Nikita Chrusjtjov från posten som generalsekreterare i kommunistpartiet. Till följd av detta uteslöts han från centralkommittén och skickades iväg till sin nya tjänst som ambassadör i Mongoliet. Senare utnämndes han till ledare för den sovjetiska representationen vid Internationella atomenergiorganet, IAEA i Wien. 1961 blev han utesluten ur partiet och pensionerades för sin kritik av Chrusjtjov. 1984 fick han åter bli medlem i kommunistpartiet efter beslut av Konstantin Tjernenko.

Molotovcocktail 
Vjatjeslav Molotov gav namn åt molotovcocktailen, ett begrepp som myntades av finländska soldater då Molotov påstod att de multipelbomber Sovjet släppte över Finland var matransoner. De finländska soldaterna började benämna dessa som "Molotovs brödkorgar" och svarade senare på detta med att kalla sina improviserade bensinbomber för molotovcocktailar.

Referenser

Fotnoter

Webbkällor 
 Woodrow Wilson International Center for Scholars, Foreign Policy Correspondence Between Stalin and Molotov And Other Politburo Members, September 1945-December 1946, sidan 25

Tryckta källor

Externa länkar 

Sovjetiska politiker
Ryska kommunister
Födda 1890
Avlidna 1986
Män
Personer från Kirov oblast
Koordinerad universell tid

Koordinerad universell tid (UTC, kompromissförkortning mellan engelska Coordinated Universal Time och franska temps universel coordonné) är en utgångspunkt för exakta tidsangivelser världen över. Tidsangivelsen skiljer sig med en timme i förhållande till centraleuropeisk tid som tillämpas i Sverige. När klockan är 12:00 enligt UTC är den 13:00 i Sverige (normaltid) eller 14:00 (sommartid).

Definition och historik 
UTC-tiden baserar sig på den internationella atomtiden TAI som iakttas med hjälp av atomur med hög precision av tidslaboratorier runt om i världen. UTC avviker från TAI med ett visst antal hela sekunder på ett sådant sätt att skillnaden mellan UTC och nollmeridianens medelsoltid Greenwich Mean Time (GMT) aldrig ska vara mer än högst en sekund. Sammanställningen av TAI med utgångspunkt från de olika atomuren administreras av Internationella byrån för mått och vikt (BIPM). En annan internationell organisation, International Earth Rotation and Reference Systems Service, fastställer när skottsekunder skall fogas till UTC för att skillnaden mellan UTC och GMT skall hållas under den fastställda gränsen. Skillnaden förändras med viss oregelbundenhet på grund av att jordens rotation är föremål för små variationer.

UTC har ersatt den tidigare använda Greenwich Mean Time, GMT, från vilken UTC skiljer sig mindre än en sekund. Märk väl att GMT ibland, speciellt i engelskspråkiga länder, används som synonym för UTC trots att GMT strikt taget avser medelsoltiden vid nollmeridianen, som går genom Greenwich i London.

Exempel (dagens datum):

--T+00:00 (W3C Date and Time Formats)

En variant, UT1, bestäms av jordrotationen medan UTC bestäms av ett antal högprecisions-atomur. En internationell överenskommelse anger att skillnaden mellan aktuell jordtid, GMT, och klockorna inte får skilja mer än 0,9 sekunder, varför  synkronisering mellan UT1 och UTC behöver göras då och då. Detta görs med hjälp av en inskjuten skottsekund, i genomsnitt efter ett eller ett och ett halvt år. Variationen är inte helt förutsägbar. Ett exempel på detta är att 2000-talets första skottsekund beslutades infalla först under år 2005.

Ursprunget till att UTC/GMT ibland skrivs Z är militärt och kommer troligtvis från de allierade styrkorna under andra världskriget. Allmänt används Z för att markera UTC/GMT inom olika typer av radiotjänster internationellt, och andra bokstäver för andra tidszoner, som till exempel efter ett klockslag då en radioförbindelse ägt rum eller då en tidsangivelse begärs eller anges.

Se även 
 Världstid
 International Earth Rotation and Reference Systems Service
 ISO 8601

Referenser

Externa länkar 
 

Tideräkning
Tidsskalor
Tidszoner

fi:Aikajärjestelmä#UTC
Gräns

En gräns är en beteckning på något som skiljer två områden, konkreta eller abstrakta, från varandra.

Ofta används gränser för att skilja på olika geografiska områden, men gränser kan definieras för i princip alla mätbara storheter. Geografiska gränser, såsom fastighetsgränser, kommungränser, länsgränser, delstatsgränser och statsgränser, finns både på land och i vatten. Gränser i den senare betydelsen kan exempelvis användas för att avgränsa vad som är hälsosamt, i form av hygieniska gränsvärden.

Gränser märks normalt ut på marken genom rågångar och gränsmärken. Det är brottsligt att flytta eller förstöra gränsmärken, även om det inte sker med avsikt.

Se även 
 Arrondering
 Statsgräns
 Inomtyska gränsen

Externa länkar
Teckning

Teckning kan avse:

 Teckning (konst) – en bild skapad med hjälp av färg- eller blyertspenna, teckningskol, tusch, krita eller en digital penna och ritplatta
 Teckning – ett äldre namn på bildundervisning
 Adaptiv färgteckning – ett samlingsbegrepp för att beskriva de anpassningar hos levande organismer, där färgteckningen är ett resultat av adaptiva evolutionära processer
 Teckningsrätt – ett värdepapper som ger innehavaren rätt att teckna aktier vid en nyemission

Se även 
 Skämtteckning
 Tecknad serie
 Tecknad film
Korea

Korea är det historiskt enade riket och nationen på Koreahalvön  i nordöstra Asien.

Geografi 

Korea gränsar till Kina och Ryssland i norr. Koreahalvön är omgivet av Östra havet, Gula havet och Koreasundet som skiljer Korea från Japan. Korea är uppdelat i Demokratiska Folkrepubliken Korea (Nordkorea) i norr, samt Republiken Korea (Sydkorea) i söder.

Historia 

Koreahalvön har varit bebodd av människor sedan förhistorisk tid. Det koreanska folket har fram till modern tid alltid behållit en, om inte politisk, så kulturell självständighet. Från början av 1900-talet fram till andra världskrigets slut var Korea en japansk koloni. Som en följd av andra världskriget delades landet mellan segermakterna USA och Sovjetunionen. Landet delades i två stater 1948: Demokratiska Folkrepubliken Korea (Nordkorea) och Republiken Korea (Sydkorea). Både Sydkoreas president Syngman Rhee och Nordkoreas ledare Kim Il Sung var dock ivriga att få makten över båda länderna; gränsstrider mellan de två staterna förekom och 25 juni 1950 gjorde Nordkorea ett anfall över gränsen vilket blev starten på Koreakriget.

Språk 
Koreanskan talas på Koreahalvön, i norra Kina och bland befolkningsgrupper i främst Nordamerika. Det officiella skriftspråket kallas hangul och uppfanns på 1400-talet av den fjärde kungen av Joseon, Sejong den store. Även hanja, det koreanska namnet på kinesiska tecken, har använts och förekommer nu endast i viss utsträckning i Sydkorea.

Kultur

Koreansk litteratur 
Det koreanska skriftspråket blev fullt utvecklat på 1400-talet.

Koreanska köket 

 Kimchi
 Bulgogi
 Kimbab
 Bibimbab

Se även 
 Koreahalvön
 Koreas demilitariserade zon
 Koreas återförening
 Nordkorea
 Sydkorea
 Koreakriget

Referenser 

 
Historiska länder i Korea
WP:Projekt Korea
MBD

MBD (minimal brain dysfunction,  ursprungligen minimal brain damage) är en äldre diagnos inom barn- och ungdomspsykiatrin. Dess närmaste moderna motsvarighet är ADHD.

Diagnosen MBD infördes under 1930- och 40-talen. Inom DSM, en spridd amerikansk diagnosmanual,  ersattes diagnosen med hyperkinetisk störning 1968, ADD år 1980 samt ADHD år 1987. 

Bokstaven "D" stod ursprungligen för "damage" ("skada", vilket i detta sammanhang syftade på hjärnskada), något som efter beslut under en konferens i Oxford år 1962 ändrades till "dysfunction".

I Sverige fortsatte begreppet MBD användas under 1970-talet, men ersattes under 1980-talet alltmer med den av Christopher Gillberg utvecklade diagnosen DAMP. 1990 avskaffades MBD-diagnosen i Sverige. Christopher Gillberg beskriver steget från MBD till DAMP i boken Clinical child neuropsychiatry från 1995. Under senare år har begreppet DAMP alltmer kommit att ersättas av ADHD även i Sverige. Gillberg definierar numera DAMP som ADHD i kombinationen med medfödd motorisk klumpighet.

1992 strök Världshälsoorganisationen diagnosen MBD från sin sjukvårdsklassifikation.

Se även
 ADHD
 DAMP
Medicinsk sociologi
Diagnosglidning

Litteraturhänvisning

Neuropsykiatriska diagnoser
Föråldrade sjukdomsdiagnoser
Beteendestörningar och emotionella störningar med debut vanligen under barndom och ungdomstid
Akronymer
Gustaf Olofsson (Stenbock)

Två personer är kända under namnet Gustaf Olofsson (Stenbock):

Gustaf Olofsson (Stenbock) till Toftaholm, död på 1490-talet
Gustaf Olofsson (Stenbock) till Torpa, död 1571
Signalsubstans

En signalsubstans, även neurotransmittor och transmittorsubstans, är en molekyl som förmedlar en nervsignal på kemisk väg från en nervcell till en annan i nervsystemet. Neurotransmittorer existerar både i det centrala nervsystemet (CNS) och i det perifera nervsystemet (PNS). Neurotransmittorer lagras i vesiklar inom specialiserade ansvällningar på axonen som utgör den presynaptiska delen av synapsen, och som svar på en aktionspotential frisläpps de till den synaptiska klyftan. I mottagarcellen binder de då till specifika receptorer och två saker kan inträffa:
Jonkanaler öppnas och den postsynaptiska cellens membranpotential förändras.
En kemisk reaktion kan startas.

Vanliga neurotransmittorer i centrala nervsystemet är serotonin, GABA, dopamin, histamin, adrenalin, noradrenalin och acetylkolin. Acetylkolin är också en vanlig transmittor i motoriska nerver (perifera nervsystemet). Totalt finns det drygt femtio identifierade transmittorsubstanser som delas upp i tre huvudklasser.

Små transmittormolekyler 
Dessa transmittorsubstanser är snabbverkande, fylls på snabbt och framställs från mat. Dessutom binder de ofta till jonkanaler (se synaps).

Exempel på små transmittormolekyler är:
Acetylkolin
Adrenalin
Anandamid
Dopamin
GABA
Glycin
Glutaminsyra (glutamat)
Histamin
IGF
Noradrenalin
Serotonin

Neuropeptider 

Framställningen av neuropeptider styrs av DNA. Påfyllningen är långsam och de är för stora för att kunna utvinnas från mat. Dessutom binder de inte till jonkanaler.

Exempel på neuropeptider är oxytocin, insulin, endorfin och gastrin.

Transmittorgaser 
Dessa transmittorsubstanser är ovanliga. De produceras i synapsen. De som har identifierats är kväveoxid (NO) och kolmonoxid (CO).

Se även 
 Hormon
 Neurovetenskap

Källor

Externa länkar 
 Från nerv till piller

Neurologi
Biokemi
Cellbiologi
Serotonin

Serotonin, 5-hydroxitryptamin (5-HT), är en signalsubstans som syntetiseras i kroppen från den essentiella aminosyran tryptofan genom enzymatiska reaktioner. Serotonin tillhör gruppen monoaminer, tillsammans med dopamin, noradrenalin och adrenalin. Monoaminer är en grupp signalsubstanser som bildas via likartade metabola syntesvägar, genom en särskild dekarboxyleringsreaktion.

Serotonin utnyttjas i flera olika distinkta system i människokroppen. Bland annat är serotonin både vanlig och viktig i hjärnan och mag-tarmkanalen, men har även uppgifter i blodcirkulationen där den bland annat har förmåga att aggregera trombocyter vid sårläkning. Av allt serotonin i kroppen finns 90 procent i mag-tarmsystemet. I centrala nervsystemet förekommer serotonin framförallt i en rad basala strukturer (raphekärnorna) i hjärnbryggan (pons). Dessa serotonerga celler skickar ut sina nervändar till i stort sett hela hjärnan: hjärnbarken, hippocampus, basala ganglierna, limbiska systemet, hypothalamus, lillhjärnan, medulla, ryggmärgen.

Det finns 14 olika receptorer som serotonin binder till. Förutom 5-HT3-receptorn, som är kopplad till en jonkanal, är alla serotoninreceptorer G-proteinkopplade receptorer. Mångfalden av receptorer bidrar till att serotonin kan ha olika effekt beroende på vilken koncentration av serotonin som föreligger och vilken receptor som finns på den plats serotoninet frisätts.

Alkohol ökar tillfälligt mängden serotonin. Serotonin är bland annat inblandat i sömn, vakenhet, aggressivitet, impulsivitet, aptit och sexuell lust. Serotonin har fått mycket uppmärksamhet tack vare monoaminteorin, som postulerar att många typer av psykiatriska åkommor har sin grund i en störning i balansen av monoaminerga signalsubstanser. Bland annat klinisk depression anses bero på en störd balans i serotoninsystemet men även i noradrenalinsystemet. Det finns idag många olika läkemedel som på konstgjord väg höjer halterna av serotonin i hjärnan, och i många fall lindras depressionen genom att balansen normaliseras. Att depression endast skulle bero på en obalans i serotoninsystemet är dock en kraftig förenkling; se artikeln om depression för teorier om dess patogenes.

Se även 
Depression
SNRI (serotonin- och noradrenalinåterupptagningshämmare)
SSRI (selektiva serotoninåterupptagshämmare)
TCA (tricykliska antidepressiva)
Tryptaminer

Referenser

Noter

Externa länkar
Acetylkolin

Acetylkolin är en signalsubstans som finns i bland annat synapserna mellan nerver och muskler. System där signalerna överförs av acetylkolin benämnes kolinerga.

Muskelsjukdomen myasthenia gravis beror på att de postsynaptiska acetylkolinreceptorerna minskar i antal. Acetylkolin förekommer också i hjärnans cortex där det verkar upprätthålla den normala elektriska aktiviteten och därmed vakenhet. En sjukdom som tros orsakad av förlust av acetylkolinceller i hjärnan är Alzheimers sjukdom. Det parasympatiska nervsystemet använder endast acetylkolin som neurotransmittor. Acetylkolin frisätts från motorneuron till den neuromuskulära synapsen när en aktionspotential når motorneuronets terminal. Där binder acetylkolin till motorändplattans receptorer på muskeln och orsakar en sammandragning, kontraktion, av muskeln. Acetylkolin bryts snabbt ned av enzymet acetylkolinesteras och synapsen är redo att ta emot en ny signal.

Se även 
 Endorfin
 GABA
 Glutaminsyra

Externa länkar 

Signalsubstanser
Kolinestrar
Kvartära ammoniumföreningar
Acetatestrar