kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Klippdomen

Klippdomen (, Qubbat As-Sakhrah; , Kipat Hasela), även kallad Klippmoskén, är en muslimsk helgedom i Jerusalem och är uppförd på Tempelberget som räknas som islams tredje heligaste plats efter Kaba i Mekka och profeten Muhammeds moské i Medina. Klippdomen är öppen för bön, men där hålls inga gudstjänster och den betraktas därför inte som moské. Klippdomen är världens äldsta existerande muslimska byggnad.

Historia

Tidig historia
Klippdomen uppfördes i sin nuvarande form på Tempelberget mellan åren 687 och 691 av den nionde kalifen, Abd al-Malik. Den fick sitt namn av klippan den är byggd på, vilken enligt abrahamitisk tradition patriarken Abraham skulle använda som offeraltare när han av Gud ombads offra sin son och från vilken Muhammed enligt senare muslimsk tradition steg upp till Gud med ärkeängeln Gabriel. Tempelberget, vars religiösa betydelse enligt Gamla testamentet sträcker sig tillbaka till tiden för Salomos tempel, fick redan när Jerusalem blev muslimskt år 638 en ny helgedom med uppförandet av den närliggande al-Aqsamoskén vilken emellertid ej färdigställdes förrän år 705. Klippdomens arkitektur inspirerades av dåtida bysantinska kyrkor och palats.

Medeltid och den osmanska eran
Efter det första korståget togs Klippdomen över av Augustinerorden som omvandlade den till en kyrka medan al-Aqsamoskén blev ett kungligt palats. När Saladin tog över Jerusalem år 1187 blev Klippdomen åter en muslimsk helgedom. Under mamlukerna liksom det efterföljande Osmanska rikets styre blev Klippdomen föremål för omfattande kunglig mecenatverksamhet, sultan Süleiman den magnifike lät täcka exteriören med kakelplattor vilket tog sju år att färdigställa.

Arkitektur 
Klippdomen, som ofta men oriktigt kallas Omarmoskén (denna ligger nämligen bredvid Den heliga gravens kyrka), bildar en regelbunden åttahörning med 20,3 meters sida, helt och hållet belagd med fajans- och marmorplattor i blått, grönt och vitt samt krönt med en gyllene kupol som är 30 meter hög och har en diameter om 20 meter. Denna vilar på en med mosaik rikt prydd cylindrisk underbyggnad. Moskéns fyra portar är riktade i de fyra väderstrecken och sidorna är försedda med sju nedtryckta spetsbågsfönster. Det inre är genom två koncentriska pelarrader delat i två 8-hörniga skepp och rikt prytt med mosaik och gyllene inskrifter på blå botten av de koranställen, som handlar om profeten Isa (Jesus). Hela platsen inom den innersta pelarraden upptags av den "heliga klippan" (as-sakhrah) som är ett två meter högt, oregelbundet stycke av själva klippgrunden.

Se även 
 Islamisk konst

Galleri

Källor 

Världens historia

Fotnoter

Externa länkar 
 

Islamisk konst
Heliga platser
Religiösa byggnader i Jerusalem
Islamisk arkitektur
600-talsmoskéer
Constantin Brâncuși

Constantin Brâncuși (rumänskt uttal: [konstan'tin brɨŋ'kuɕ]), född 19 februari 1876 i Hobița i Gorj i Rumänien, död 16 mars 1957 i Paris, var en rumänsk skulptör.

Asteroiden 6429 Brancusi är uppkallad efter honom.

Verk 
Han skapade några av sina mest innovativa konstverk före första världskriget. Hans verk är så minimalistiska och abstrakta att de kan betraktas som modernistisk skulptur. 

I maj 2018 såldes en polerad bronsskulptur på snidad marmorsockel, La jeune fille sophistiquée (Portrait de Nancy Cunard) från 1932, för 71 miljoner dollar (inklusive avgifter) vid Christie's i New York, vilket innebar rekord vad gäller auktionspriser för konstnären.

Om Brâncuși 
 Fautrier målningar, Brancusi skulptur: september 1961 (utställningskatalog) (Stockholm: Svensk-franska konstgalleriet, 1961)
 Rötter: Brancusi och Rumänien (utställningskatalog) (Akademien för de fria konsterna, 1980)
 Björn Lövin: Om det personliga: en miljö (utställningskatalog) (Moderna museet, 1987)
 Till Brancusi (katalog: Sune Nordgren) (Malmö konsthall, 1994)
 Benjamin Fondane: Brancusi (översättning Dan Shafran och Åke Nylinder) (Ellerström, 2005)

Referenser

Externa länkar

 
 Böcker med och om Constantin Brâncuşi på svenska bibliotek. (libris.kb.se)

Födda 1876
Avlidna 1957
Rumänska skulptörer
Män
Rumänska konstnärer
Tempelberget

Tempelberget är en upphöjd plats i Jerusalems gamla stad. Tempelberget är en helig plats för judendomen, islam och kristendomen. Trots namnet är tempelberget ett av gamla stans lägst belägna delar och omges av högre kullar runt den gamla stadsdelen. I judisk tradition går man dock alltid upp till tempelberget, aldrig ned.

Mitt på berget finns en klippa som sägs vara den plats där Abraham enligt Första Moseboken nästan offrade Isak, en plats som då kallades Moria berg. På samma plats skall Muhammed enligt islamisk tradition ha börjat sin himmelsfärd. Över den klippan är Klippdomen byggd, och en liten bit därifrån ligger Al-Aqsamoskén.

På tempelberget byggde kung Salomo det första templet på niohundratalet f.Kr. och som förstördes av babylonierna 586 f.Kr.. På femhundratalet f.Kr. uppfördes det andra templet med stöd av perserkungen Kyros II (Bibelns Kóresh). Detta tempel förstördes av romarna år 70 e.Kr. Av det andra templet återstår bara den Västra muren (Klagomuren).

På tempelbergets östra sida ligger den förseglade Gyllene porten som är den äldsta av de nuvarande portarna i gamla Jerusalems stadsmur.

Referenser

Tryckta källor

Se även 

Gyllene porten

Judendom
Islamisk arkitektur
Jerusalem
Islams historia
AFRY

AFRY, fd ÅF Pöyry, är ett svenskt ingenjörs- och designföretag med verksamhet inom energi, industri och infrastruktur. Företaget bildades 2019 efter ett samgående mellan svenska ÅF (Ångpanneföreningen) och finländska , och har sitt huvudkontor i Solna kommun.

Historik
Den första svenska ångpanneföreningen bildades i Malmö 1895 under namnet Södra Sveriges Ångpanneförening av ägare till ångpannor och andra tryckkärl med avsikt att genom återkommande besiktningar förhindra olyckor.

Mellersta och Norra Sveriges Ångpanneförening bildades i Stockholm 1897 och besiktningsmännen började utöva konsulterande verksamhet. Elektrotekniken upptogs 1910 som verksamhetsområde genom att föreningarna anställde besiktningsmän som försäkringsbolagen auktoriserat. Mellersta och Norra Sveriges Ångpanneförening och Södra Sveriges Ångpanneförening slogs 1964 samman till Ångpanneföreningen, ÅF, med hela Sverige som verksamhetsområde. Samma år blev det nya kontorshuset i kvarteret Härolden klart i Stockholm.

Besiktningsverksamheten på tryckkärls-, hiss-  och lyftsidan förstatligades år 1977 genom att nära 900 medarbetare överfördes till AB Statens Anläggningsprovning, SA. Elbesiktningen blev dock kvar inom ÅF. År 1995 privatiserades ansvaret för besiktning och ÅF återupptog besiktningsverksamheten. Konsultrörelsen ombildades från föreningsform till aktiebolag 1981, och 1986 introducerades ÅF på Stockholmsbörsen. År 2008 bytte Ångpanneföreningen namn till ÅF. År 2010 såldes besiktningsverksamheten inom ÅF-Kontroll till DEKRA Industrial. År 2012 förvärvades konkurrenten Epsilon.

År 2008 samlade ÅF sin verksamhet i ett nytt huvudkontor vid Frösundaleden i Solna kommun. Byggnaden, som ritades av Strategisk Arkitektur, rymmer 27 500 m² kontor och belönades år 2008 med Solnas Stadsmiljöpris.

År 2019 gick ÅF samman med finländska Pöyry och bildade ÅF Pöyry AB, som blev ett av Nordeuropas största ingenjörsföretag, med över 16 000 anställda och kontor i 50 länder. 

I november 2019 bytte bolaget varumärke till AFRY.

Verksamhet
Koncernen är indelad i fem divisioner: 
Energy 
Industrial & Digital Solutions
Infrastructure 
Process Industries
Management Consulting
 
AFRY hade 2019 cirka 17 000 anställda och har kontor i ett 50-tal länder.

Verkställande direktörer
2002–2017 Jonas Wiström
2017– Jonas Gustavsson

Se även
ÅF Golden League, en serie friidrottgalor
ÅF Offshore Race, en havskappsegling
ÅF-huset, Stockholm, tidigare kontorsfastighet på Kungsholmen
ÅF-huset, Göteborg

Källor

Noter

Vidare läsning

Externa länkar

Företag tidigare listade på Stockholmsbörsens A-lista
Företag listade på Stockholmsbörsen (large cap)
Sveriges industrihistoria
Svenska teknikkonsultföretag
Företag bildade 1964
Företag i Solna kommun
Gobelängull

Gobelängull är en stark, högglansig, elastisk och lockig ull från lantrasfår. Den känns lite styvare att arbeta med och packas inte in lika lätt i väven, men ger en särskild glans åt gobelänger, väggbonader och flamskvävnader osv.

Den används sällan till plädar och sjalar som ska ruggas.

Ull
Bratten, Lycksele kommun

Bratten är en småort i Lycksele kommun, Västerbottens län. Orten ligger i Lycksele socken, vid länsväg 365.

Befolkningsutveckling

Noter

Orter i Lycksele kommun
Småorter i Sverige
Drättaduk

Drättaduk (möjligen Drättduk) är bildat ur ordet draga och syftar på att tygernas användningsområde var att "dragas" i stugan i ordets ursprungliga betydelse, att klä eller drapera. Drätten är en variant av bonadstraditionen i övriga Sverige.

Drättadukar användes främst i Skåne, Halland och Blekinge för att pryda stugorna i samband med helger eller högtider. Drättarna hade en långsmal form, men kunde i Skåne vara ett par meter i breda. I Blekinge kallas drättarna för hängkläden, och kunde vara ända till tio meter långa. Mönstret var vanligen i blått, även rött, och sparsamt grönt och gult ull-, lin- eller senanre bomullsgarn och vävdes i upphämta eller dukagång på vit botten. I Blekinge kunde hängklädena även broderas.

Dukagångsdrätt är en drätt vävd i dukagång, dessa förekommer i stort sett endast i Ingelstads och Färs häradarer. I Halland, Småland och Blekinge vävdes drättarna i opphämta.

Dragen stuga är begreppet för hur rum fordom kläddes med bonader och tyger längs hela väggarna. Tygerna kunde vara enklare vävnader eller broderade, ofta med frans. Olika format hade olika namn, som drätt, dragduk, hängkläde. Mellan vävnaderna flätades tygerna samman. Traditionen har förhistoriska anor.

Referenser 

Hemtextilier
Braås

Braås är en tätort i Växjö kommun i Kronobergs län belägen på en sluttningen mot sjön Örken. Naturskyddsområdena Sjösås äng och Braås park omger samhället

Historia 
Vid Braås gård strax norr om nuvarande Braås fanns ett järnbruk som tillverkade smidesjärn från myrmalm. Bruket lades ner helt i mitten av 1800-talet. När järnvägen Växjö–Klavreström byggdes 1895 anlades en järnvägsstation vid sjön Örkens södra strand. Stationen fick namnet Braås efter Braås gård i närheten. Omkring järnvägsstationen växte sedan Braås samhälle upp i början av 1900-talet. Fram till omkring 1950 var den dominerande näringen trävaruindustrier, bland annat som mest tre sågverk och snickerifabriker. Sysselsättningen minskade successivt och Braås landskommun arbetade under 1950-talets början på att få nyetableringar för att vända trenden.

Braås gav namn åt och var huvudort i Braås landskommun 1952–1970.

Befolkningsutveckling

Samhället

Här finns även en skola F-9 med ca 500 elever, Sjösås gamla kyrka vars äldsta del är från 1100-talet och Braås hembygdspark med äldre bevarade byggnader och mer än 6 000 föremål i samlingar.

Näringsliv 
Lihnell Vagn AB (Livab) flyttade 1957 sin verksamhet från Björsäter och Ringstorp i Östergötland till Braås. Tillverkningen var drivkärror för civilt och militärt bruk att kopplas till traktorer. Samarbetet med AB Bolinder-Munktell som tillverkade traktorer fördjupades efter hand och 1974 köpte Volvo BM AB bolaget. Den midjestyrda dumpern utvecklades i Braås omkring 1965 och har allt sedan dess gett fabriken en världsledande position.

Volvo Construction Equipment (VCE) har produktutveckling, marknadsföring och tillverkning av dumprar för världsmarknaden förlagd till Braås. Mer än 800 personer (2007) sysselsätts i verksamheten.

Historiska personer med koppling till Braås 

Josef Eklundh (1904–1986), pastor, konstnär
 Johan Alfred Göth (1869–1952), författare, folklivsskildrare
 Nils Persson i Ringstorp (1798–1871), riksdagsman, talman i bondeståndet
Adam Vilhelm Rappe (1750–1819), brukspatron
 Peder Sjögren (1905–1966), författare
Peder Sparre (1592–1647), friherre, riksråd
 Lasse Willén (1950–2016), natur- och miljöreporter
 Jean Wilton (1934–2011), konstnär

Kända personer med koppling till Braås 

Ann Arvidsson, fotbollsspelare
Jesper Jansson, fotbollsspelare
Ulrik Jansson, fotbollsspelare
Daniel Johansson, operasångare, hovsångare
 Anna Maria Käll, skådespelare
 Niclas Sennerteg, författare

Braås i kulturen 

 Diktcykeln "Herr Mogens, bondeplågaren" i Albert Ulrik Bååths bok "Svenska toner" (1893) påstås vara baserad på en sägen om stormannen Peder Ryning på Lidboholm, vid Braås.
Spelfilmen Komedi i Hägerskog (1968) med Anita Björk, Tor Isedal och Ulf Brunnberg är delvis inspelad i Braås.
I Jonas Jonassons roman "Hundraåringen som klev ut genom fönstret och försvann" (2009) figurerar Braås flera gånger.

Se även
Drevs socken
Dädesjö socken
Sjösås socken

Noter

Externa länkar 
Braåsportalen (lokal webbplats)

Orter i Växjö kommun
Svenska järnbruk
Tätorter i Sverige
Bergisch Gladbach

är en stad i nära anslutning till Köln och Leverkusen i den tyska delstaten Nordrhein-Westfalen. Staden har cirka  invånare, och ingår i storstadsområdet Rheinschiene.

Kommunikationer 
 Motorvägar
 A3 Frankfurt – Köln – Oberhausen
 A4 Köln – Olpe
 Förbundsvägar
 B51, B55 och B506

Kända personer 
 Heidi Klum, mannekäng, fotomodell
 Sonja Zietlow, tv-programledare
 Wolfgang Bosbach, politiker i den tyska riksdagen
 Mats Hummels, fotbollsspelare

Källor 

Kommuner och städer i Rheinisch-Bergischer Kreis
Bredaryd

Bredaryd är en tätort i Värnamo kommun, kyrkby i Bredaryds socken, i Jönköpings län.

Orten ligger vid Länsväg 152 och länsväg 153 samt vid järnvägslinjen Halmstad-Nässjö, tidigare en del av Halmstad-Nässjö Järnvägar.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Bredaryd ligger Bredaryds kyrka. Bredaryd har ett stort varuhus: Smålänningens Marknad, en möbelaffär, ICA Nära, en asiatisk restaurang som heter Bambu, Bredaryds Pizzeria samt Bredaryds Wärdshus.

Näringsliv 
Flera stora industrier är belägna i området.

Bankväsende
Bredaryds sparbank grundades 1873. Den uppgick 1967 i Finnvedens sparbank som senare blev en del av Swedbank.

Smålands enskilda bank hade ett kontor i Bredaryd åtminstone från början av 1920-talet. Denna uppgick långt senare i Nordea.

Nordea stängde kontoret år 2011. Den 4 december 2015 stängde även Swedbank varefter Bredaryd stod utan bank.

Evenemang
Bredaryds marknad är en årlig marknad sedan 1984. En annan årlig tradition är Kulturdagen i Bredaryd som anordnas i början av maj.

Idrott 
Bredaryd har en fotbollsklubb, Bredaryd Lanna IK  och en orienterings- och skidklubb, Bredaryds SOK.

Se även 
 Dokumentärfilmen Gjutarna (1990), inspelad på orten.

Noter 

Orter i Värnamo kommun
Tätorter i Sverige
Nabotåget

Nabotåget (även Nabotågen eller Nabotåg) var namnet på en tågförbindelse som trafikerade den gränsöverskridande trafiken på Mittbanan och Meråkerbanen, mellan Östersund och Trondheim. Det invigdes som Nabopendeln den 22 september 2002 och fick namnet Nabotåget 2005.

Den 17 juni 2007 tog  Veolia Transport över trafiken med Nabotåget inom Sverige och även trafiken på Mittlinjen (Sundsvall-Östersund), det nya namnet för trafiken hela sträckan Trondheim-Sundsvall blev Mittnabotåget (som på grund av att Meråkersbanan inte har eldrift i Norge kör ungefär samma koncept som förut, dieselmotorvagnar Trondheim-Östersund och elmotorvagnar Östersund-Sundsvall). År 2012 försvann även namnet Mittnabotåget, och trafiken på den svenska gavs varumärket Norrtåg och NSB Regiontog på den norska. Dock förekommer fortsatt namnet Nabotåget i Norge.

Bakgrund
Ordet ”Nabo” är norska, och betyder ”granne”. Järnvägsförbindelsen finansierades delvis av Europeiska unionens fond Europeiska regionala utvecklingsfonden.

Totalt finns det 15 dieselmotorvagnståg av typ BM92 som ägs av Norges statsbaner. Två av dessa användes till Nabotåget, övriga till regionaltågtrafik i Trondheimsregionen.

Allt sedan Östersund fick X2000-förbindelse med Sundsvall och Stockholm har det diskuterats om huruvida det vore möjligt med en snabbtågslinje längs hela banan. Att köra tåg av typ X2 på sträckan är i dagsläget dock inte möjligt, då Meråkerbanen (mellan Storlien och Trondheim) inte är elektrifierad och har mycket låg hastighetsstandard.

Trafik
Nabotågen hade två avgångar om dagen i vardera riktningen. Viktiga stationer längs banan förutom ändstationerna var Krokom, Järpen, Åre, Storlien, Meråker och Hell. Tågen stannade dock på 20 olika stationer. Västra ändstationen var egentligen Trondheims förort Heimdal.

Se även
 Mittnabotåget

Externa länkar

Norges statsbaner NSB

Källhänvisningar

Historiska svenska tåg
Bredbyn

Se även Bredbyn, Krokoms kommun.
Bredbyn är en tätort i Örnsköldsviks kommun. 

Orten ligger vid Moälven cirka 40 kilometer nordväst om Örnsköldsvik och cirka 10 kilometer väster om Mellansel.

Historia 
Namnet skrevs år 1535 Breby och år 1542 Bredbyn. I förledet finns adjektivet bred = "vidsträckt". I efterledet by i betydelsen "samling av gårdar".

Bredbyn var och är kyrkby i Anundsjö socken och ingick efter kommunreformen 1862 i Anundsjö landskommun, där Bredbyns municipalsamhälle inrättades 10 juni 1932, som sedan upplöstes 31 december 1952.

Befolkningsutveckling

Samhället
Bredbyn är ett villasamhälle och här ligger Anundsjö kyrka.

Längs med Köpmangatan finns olika lokaler för handel och service. Där finns även två matbutiker, Coop och Ica Nära. Konsumbutiken drevs tidigare av Anundsjö konsumtionsförening, men uppgick med tiden i Coop Nord. 1971 byggdes en modern livsmedelshall. Konsum blev senare Coop Nära och nyinvigdes år 2018 som enbart Coop.

Bankväsende
Hernösands enskilda bank etablerade ett kontor i Bredbyn den 1 juli 1903. Även Ångermanlands folkbank etablerade ett kontor på orten. Båda dessa banker uppgick med tiden i Svenska Handelsbanken. Bredbyn hade även ett sparbankskontor tillhörande Örnsköldsviks sparbank.

Swedbank lade ner kontoret i Bredbyn den 29 november 2018. Våren 2021 stängde även Handelsbanken, varefter orten saknade bankkontor.

Näringsliv
Större industri och största arbetsgivare på orten är Polarbröd AB, som har bageri i utkanten av Bredbyn. Bageriet har sitt ursprung i Gene Bageri som flyttade till Bredbyn 1974 och köptes av Polarbröd 1997. I juni 2021 invigdes en större utbyggnad av bageriet.

Kommunikationer    
Sagavägen passerar förbi Bredbyn. Bussförbindelser finns till bland annat Örnsköldsvik. Anundsjö station, några kilometer söderut, har tidigare haft person- och godstrafik och var då ortens järnvägsstation.

Se även 
 Anundsjö socken

Noter

Externa länkar 
 Anundsjö Idrottsförening

Orter i Örnsköldsviks kommun
Tätorter i Sverige
Dyna

Dyna, exempelvis stolsdyna eller soffdyna, är en ganska platt tygöverdragen stoppad kudde som används till att sitta på eller stödja sig mot för ökad komfort. Storlek, form och tjocklek varierar beroende på ändamål. Dynor kan användas i exempelvis soffor, köksstolar, kökssoffor, hammockar och gungstolar.

Dynans överdrag utgörs av ett var som ofta är mer arbetat på ovansidan, än den enklare baksidan. Vävda tyger eller broderade förekommer än idag.

När dynorna hade sin storhetstid i hemmen var stoppningen av dun, hår eller halm osv. I dagens dynor används andra material.

Dynor kan ha stor betydelse för akustik i gamla kyrkor. Kyrkbänkar kläddes sällan med tyger när merparten av dem byggdes, varför ljudåtergivningen blir lite speciell. 

En dyna kan också avse ett till utseendet liknande föremål med annat användningsområde, exempelvis nåldyna, trampdyna och knyppeldyna.

Ordet "dyna" finns belagt i svenska språket sedan första hälften av 1400-talet.

Referenser 

Hemtextilier
Möbeldetaljer
Krontorp

För stadsdelen i Mariestad, se Krontorp, Mariestad.

Krontorp är en herrgård i Kristinehamns kommun, Värmlands län, belägen nordost om Bäckhammar i Visnums socken. Herrgården fungerade tidigare som bruksherrgård eftersom den var bostad åt brukspatronen på Krontorps bruk.

Krontorp var ursprungligen enligt ortnamnet (1539 Cronetorpp) ett så kallat krontorp, det vill säga en odling på kronans mark. År 1682 anlades en stångjärnshammare vid Krontorp, vilken är ursprunget till dagens Bäckhammars Bruk AB. Den ståtliga nyklassicistiska huvudbyggnaden av reveterat timmer med jonisk portik uppfördes 1825–1828 av Carl Fredrik Hammarhjelm som var Karl XIV Johans hovmarskalk.

På 1840-talet ägdes egendomen av A. Henström och på 1860-talet av herr F. W. Grubbe och grosshandlaren J. F. Behrling.

Gården ägs av familjen Sundby efter att Johannes Sundby köpt herrgården 1936.

Herrgården blev byggnadsminne 1969.

Referenser

Externa länkar
Krontorps Gård

Herrgårdar i Värmland
Byggnader och anläggningar i Kristinehamns kommun
Svenska järnbruk
Byggnader ritade av Fredrik Blom
Arbetslivsmuseer i Sverige
Byggnadsminnen i Kristinehamns kommun
Jämtlandsdräll

Jämtlandsdräll är liksom daldrällen en förenklad variant av vävtekniken dräll. Jämtladsdrällen består av tuskaftsbotten och mönstertrådar över vissa ytor och är tätare bunden än daldrällen.

Referenser 

Vävsätt
Junggrens Café

Junggrens café, Jungans i folkmun, är ett kafé vid Kungsportsavenyen i Göteborg. Det öppnade 1895 och finns ännu på samma adress.

Beskrivning
Junggrens var redan tidigt en samlingspunkt för folk från olika kulturyrken. På kaféets väggar fanns sedan 1969 två muralmålningar av konstnären Lars Gillis, med flera kända kunder avbildade, bland andra Benkt-Åke Benktsson, Hjördis Petterson och Karin Kavli. Det omtalas även att Carl Larsson har intagit sitt kaffe på Jungans när han var i Göteborg.

Junggrens Café förekommer första gången i Göteborgskalendern/"Blå boken" 1944, utan innehavare. Från 1946 anges innehavarna som Hilda Persson och Ebba Ström, och fram till åtminstone 1962. Firmaregistrering finns från 1974 som "Junggrens Café T. Junggren & Co" Senaste ägare är Anders Samuelsson, ägare av Café Cappuccino-kedjan som började sin verksamhet med övertagandet av Junggrens i början av 1990-talet. Bröderna Samuelsson kom som flyktingar till Sverige i mitten av 1970-talet. Föräldrarna var fåraherdar på den turkiska landsbygden. Markus Samuelsson berättar: "Jag var den yngste av nio syskon. Vi bodde allihop i en fyra i en förortslägenhet i Västra Frölunda.--"

I kvarteret planerar fastighetsägaren Wallenstam ett stort shoppingstråk. Under vintern 2014 var kaféet stängt, medan ombyggnad pågick. Kaféet öppnade igen april 2014.

Se även
Göteborgs kaféer

Referenser

Externa länkar
Cafecappuccino.se – Junggrens café
 

Restauranger, krogar och kaféer i Göteborg
Företag bildade 1895
Lorensberg
Lod

Lod kan syfta på

 Lod (vikt) – en tyngd använt till skilda ändamål, såsom lodning och i vävning
 Lodlinje – den riktning, som anges av en genom en påhängd tyngd sträckt tråd
 Lod (mått) – ett äldre viktmått som användes i många länder i Europa
 Lod – ett traditionellt mått på silverhalt, se lödighet
 Lod (lödmetall) – en tillsatsmetall vid lödning
 Slaglod – en tillsatsmetall vid hårdlödning
 Lod (projektil) –  ett föremål som skjuts ut från ett vapen eller kastas med ett vapen
 LOD – Lokalt omhändertagande av dagvatten
 LOD (limit of detection) –  detektionsgräns, förkortning för engelska limit of detection
 LoD – ett expansionspaket till datorspelet Diablo II

Geografi

Israel 

 Lod (stad), Centrala distriktet,

Se även 
 Lodning – de processer med vilka man mäter djupet i hav, sjöar och liknande

Robotskapade Israelförgreningar
Krontorp, Mariestad

Krontorp är en stadsdel i nordöstra Mariestad, mellan vattentornet och E20. 

I Krontorp finns bland annat en livsmedelsaffär och ett par andra affärsbyggnader med över tiden skiftande användning. Mitt emot livsmedelsaffären går vägen från Mariestad till Töreboda, och även anslutande av- och påfart till E20.

Stadens ambulansstation finns sedan några år i Krontorp, och inte långt därifrån även en fotbollsplan, Krontorps IP, som används som försäsongsplan åt Mariestads BK. Även Mariestads brukshundsklubb har sin anläggning i närheten av Krontorps IP.

Mariestad