kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Svenska koloniseringen av Amerika

Svenska koloniseringen av Amerika bestod av en bosättning under 1600-talet runt Delawarefloden i nuvarande Delaware, New Jersey, Pennsylvania, och Maryland, samt av förvaltande av två öar i Karibien under 1700- och 1800-talet. Fram till 1809 utgjorde Finland den östra tredjedelen av Sverige, och en stor del av de svenska bosättarna hade finska som sitt modersmål och kom från det som idag är Finland. Denna kolonisering ska inte sammanblandas med den senare emigrationen från Sverige till Nordamerika.

Nya Sverige 

 Nya Sverige (1638-1655)  var under sjutton år en koloni belägen i Delaware men med tillhörande andra bosättningar såsom New Stockholm och Swedesboro i New Jersey. Kolonin erövrades av holländarna, som såg närvaron av svenska kolonisatörer i Nordamerika som ett hot mot sina intressen i den egna kolonin Nya Nederländerna. De svenska utvandrarna stannade kvar i kolonin. Till 300-årsminnet av Nya Sveriges grundande 1938 avtäcktes Delawaremonumentet, skapat av skulptören Carl Milles, i Wilmington.

Saint-Barthélemy

 Saint-Barthélemy (1785-1878) drevs som en frihamn. Sverige övertog ön från Frankrike och såldes även tillbaka dit. Någon egentlig kolonisering — större utvandring — tycktes inte ha skett från Sverige till Saint Barthélemy. Invånarna betraktade sig själva som fransmän, befolkningen talade franska förutom ett mindre antal svenska administratörer och handelsmän, lokala lagar skrevs på franska eller engelska. Huvudstaden Gustavia har dock behållit sitt svenska namn samt vissa gator.

Guadeloupe

 Ön Guadeloupe var under fjorton månader åren 1813-1814 i svensk ägo, som en konsekvens av Napoleonkrigen.

Se även 
 Svenska kolonier
 Svensk slavhandel
 Guadeloupefonden

Externa länkar 
 Världshistoria – Människosläktets utveckling i stat och samhälle, i kultur och vetenskap. Band 4, utgiven 1917-1921 (Svensk översättning och bearbetning av ett tyskt arbete som utgavs av Julius von Pflugk-Harttung).
 Mémoire St Barth | Historia av Saint-Barthélemy, Comité de Liaison et d'Application des Sources Historiques (Saint-Barthélemy) - Resurser om St:Barth historia: slaveri, slavhandel och dess avskaffande och hur det påverkade denna ö i de Små Antillerna.

Svensk migration till Nordamerika
Koloniseringen av Amerika
Tidigare svenska besittningar
Mudra

Mudra (sanskr. "sigill"), hinduisk såväl som buddhistisk religiös, symbolisk gest gjord med hand och fingrar.

Inom yogan används de tillsammans med asana (poser), och mudror används även i viss klassisk indisk tempeldans.

Referenser

Tryckta källor

Buddhism
Hinduism
Yoga
Gester och hälsningar
Jane Shore

Jane Shore, född Elizabeth Lambert ca 1445, död ca 1527 var en av Edvard IV:s många älskarinnor.

Biografi
Hon var en liten kvinna med runt ansikte och ljus hy och var mer uppskattad för sin slagfärdighet och konversationsförmåga än sin skönhet, även om hon såg ganska bra ut. Thomas More skrev medan hon ännu var i livet, men åldrad och mager, att även då kunde en observant iakttagare upptäcka spår av svunnen charm i hennes rynkiga ansikte. 

Hon föddes i London som dotter till en rik köpman vid namn John Lambert och dennes hustru Amy, dotter till en förmögen specerihandlare vid namn Robert Marshall. Hon döptes till Elizabeth, men tog namnet Jane senare, av okänd anledning. 

Jane gifte sig innan hon riktigt kommit ur barndomen med en köpman vid namn William Shore, som trots att han var ung, stilig och rik, aldrig lyckades vinna hennes hjärta. Han tycks ha varit impotent, då äktenskapet annullerades på de grunderna 1476.

Hon blev troligtvis älskarinna till kungen i slutet av 1475 eller 1476. Edvard övergav henne inte, så som han gjorde med många av sina älskarinnor, utan deras förhållande varade till hans död 1483. Därefter var hon älskarinna till drottningens äldste son Thomas Grey, markis av Dorset och till William Hastings, som avrättades för förräderi 1483. (Ordningen på dessa förhållanden är inte säker.)

Jane tvingades att öppet göra bot vid Paul's Cross för sitt promiskuösa beteende, även om detta kan ha gjorts för att hon misstänktes ha skyddat Dorset då han var eftersökt. Hon ska ha gått i sin underklänning med ett ljus i handen en söndag, något som drog till sig många mäns uppmärksamhet längs vägen. 

Medan hon satt i fängelse för sitt agerande, fångade hon kungens advokat Thomas Lynom, till den grad att han ville gifta sig med henne. Man vet detta från ett brev från Rikard III till sin ämbetsman i ärendet, som benådade Jane så hon kunde friges från fängelse (och satte henne under hennes fars ansvar) men frågade ämbetesmannen om det var möjligt att lösa Lynom från äktenskapslöftet. Trots detta gifte de sig och fick en dotter. Även om Lynom förlorade sin position som kungens advokat i och med att  Henrik VII besegrade Rikard III, kunde han fortsätta som byråkrat på mellannivå även under nästa regeringstid.

Eftermäle
The Tragedy of Jane Shore är en pjäs från 1714 av  Nicholas Rowe.

Huset York
Engelska mätresser
Kvinnor
Födda 1445
Avlidna 1527
Gärdhems kyrka

Gärdhems kyrka ligger sju kilometer söder om Trollhättan. Den tillhör Gärdhems församling i Skara stift.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan började uppföras 1877 av byggmästaren Pehr Thorssén efter ritningar av hovarkitekten Fredrik Wilhelm Scholander och invigdes den 10 augusti 1879. Gärdhems gamla 1100-talskyrka, 1 km norr om den nya, lämnades och återstår som ruin. Ursprungligen var kyrkan vitputsad men putsen avlägsnades 1909. Interiören är tidstypisk med synliga takstolar och en till stor del bevarad inredning i nygotisk stil.

Inventarier

Från den gamla kyrkan medföljde:
Dopfunten i kalksten från 1200-talet
Den gamla predikstolen från 1695
Altaruppsatsen är utförd på 1950-talet av konstnären Arvid Bryth.

Klockor
Kyrkan har två senmedeltida klockor.
Mellanklockan är av en primitiv typ med ett tomt skriftband. På slagringen finns tre grova bokstäver av oviss betydelse: p c t.
Lillklockan har en bättre utformning och ett likaledes tomt skriftband.

Orgel
Orgeln, placerad på läktaren i väster, tillverkades 1948 av A. Magnusson Orgelbyggeri AB och har 22 stämmor fördelade på två manualer och pedal. Den stumma fasaden härstammar troligen från 1879 års orgel, liksom visst pipmaterial som ingår i den nya.

Referenser

Gärdhems hembygdsförening om Gärdhems kyrka
Tunhems pastorat - Gärdhems kyrka

Externa länkar

Kyrkobyggnader i Trollhättans kommun
Kyrkobyggnader i Skara stift
Byggnader ritade av Fredrik Wilhelm Scholander
Kyrkobyggnader invigda 1879
1879 i Sverige
Regalskepp

Regalskepp var under den svenska stormaktstiden beteckningen för flottans största skepp. Beteckningen finns i flera former: royalskepp, realskepp och regalskepp, med realskepp som den vanligaste. Klassifikationen användes 1615-1622 och från 1633 och in på 1670-talet, tillsammans med liknande termer som örlogsskepp, mindre örlogsskepp och pinass. Beteckningen regalskepp troddes tidigare bero på att de första skeppen av denna typ döptes efter riksregalier såsom krona, spira, äpple, svärd och den regerande dynastins vapen, men ordet hade inte denna betydelse i början av 1600-talet, och de tidigaste skeppen med beteckningen är inte alla döpt efter riksregalier. Till exempel var år 1622 åtta skepp klassificerade som regalskepp: Äpplet, Kronan, Svärdet, Nykeln, Scepter, Wasan, Apollo, Stockholm, Maria, Andromeda och Tre Kronor.

Ordet har blivit vanligt i publikationer om två stora vrak från perioden, Regalskeppet Vasa och Regalskeppet Kronan, men är inte helt lämpligt i Vasas fall. Vasa byggdes och sjönk under perioden där beteckningen regalskepp inte var i bruk, så ingen benämning av Vasa som regalskepp finns i det befintliga källmaterialet, men om Vasa inte hade sjunkit 1628, kan man konstatera att skeppet skulle betraktas som realskepp/regalskepp under 1630-talet.

Svenska regalskepp 
 Äpplet (1622 Västervik)
 Vasa (1627 Blasieholmen), 64 kanoner
 Äpplet (1628 Blasieholmen), 74 kanoner
 Kronan (1632 Skeppsholmen), 74 kanoner
 Göta Ark (1634 Gamla Varvet, Göteborg), 72 kanoner
 Scepter (1636 Blasieholmen), 58 kanoner
 Draken (1656 Skeppsholmen), 64 kanoner
 Viktoria (1658 Skeppsholmen), 76 kanoner
 Saturnus (1662 Bodekull), 64 kanoner
 Riksäpplet (1663 Göteborg), 84 kanoner
 Svärdet (1662) Skeppsholmen), 86 kanoner
 Wrangel (1664 Skeppsholmen), 60 kanoner
 Nyckeln (1665 Bodekull), 86 kanoner
 Mars (1665 Lübeck), 72 kanoner
 Jupiter (1665 Lübeck), 68 kanoner
 Venus (1667 Karlshamn), 62 kanoner
 Kronan (1668 Skeppsholmen), 126 kanoner
 Solen (1669 Lübeck), 72 kanoner
 Mercurius (1672 Karlshamn), 66 kanoner

Källor
Dalhems kyrka

Dalhems kyrka kan syfta på:

Dalhems kyrka, Småland – en kyrka väster om Överum i Linköpings stift
Dalhems kyrka, Gotland – en kyrka nordost om Romakloster i Visby stift
Belägringen av Petersburg

Belägringen av Petersburg under amerikanska inbördeskriget ägde rum mellan 15 juni 1864 och 2 april 1865.Petersburg var en viktig stad då den försåg Konfederationens huvudstad Richmond med förnödenheter. Den var också järnvägsknut för fem järnvägar samt var konfederationens sista försvarslinje innan Richmond.

Det var ett typiskt skyttegravskrig; under belägringen grävde arméerna ner sig i skyttegravar och slaget stagnerade i ett blodigt ställningskrig. Fronten kom att stå i stort sett orörlig fram till 2 april 1865. Under denna tid gjorde båda sidor försök till anfall utan att lyckas.

Efter 10 månader lyckades Grant bryta igenom Konfederationens försvarslinje. Lees general A.P. Hill dödades då han försökte att slå tillbaka attacken. General John B. Gordon gjorde också styvnackat motstånd men Lee insåg att staden var förlorad och evakuerade Petersburg och Richmond; han gick sedan för möta upp med general Joseph E. Johnston som befanns sig i North Carolina.

Petersburg
Petersburg
Petersburg
Petersburg
Krigsåret 1864
Krigsåret 1865
Virginia under 1800-talet
Petersburg, Virginia
Danska koloniseringen av Amerika

Danmark hade kolonier från 1700-talet fram till 1900-talet. Stora delar av detta inbegrep kolonisering av Amerika.

Upptäckare och bosättare från Danmark-Norge lade beslag på Danska västindien (nuvarande Amerikanska Jungfruöarna), som Danmark senare sålde till USA. Med början 1721, grundade man också kolonier på Grönland, som nu är en självstyrande del av Danmark.
 
Danmark-Norge grundade en koloni på Saint Thomas 1671, Saint John år 1718, och köpte Saint Croix från Frankrike 1733. Under 1700-talet delades Jungfruöarna i Karibiska sjön i två territorier, ett tillhörande brittiska imperiet och det andra danskt. De danska öarna drevs av Danska kompaniet för Västindien och Guinea till 1755 då danske kungen köpte upp dem.

Se även
Danmarks historia
Jungfruöarnas nationalpark
Grönlands historia
Danska Indien
Racine, Wisconsin
Solvang, Kalifornien

Tidigare danska besittningar
Koloniseringen av Amerika
Strömkarlsbron

Strömkarlsbron i Trollhättan går över Göta älv och fungerar samtidigt som fördämning för Trollhättefallen. Bron som uppfördes 1908 har ritats av arkitekten Erik Josephson och har fått sitt namn efter Carl Eldhs skulptur, Strömkarlen, som pryder den. Vid brons östra sida ligger Ekeblads sluss i Polhems slussled och på västra sidans höjd ligger forngården där äldre byggnader m.m. samlats.

Broar i Västra Götalands län
Byggnader och anläggningar i Trollhättan
Byggnader ritade av Erik Josephson
Broar invigda 1908
1908 i Sverige
Andreas Lemke

Andreas Lemke, född 1969, är en svensk musiker (oboist). Lemke är sedan 1997 medlem i Kungliga Filharmoniska Orkestern, med huvudansvar för engelskt horn. Lemke fick sin utbildning vid Musikhögskolan i Malmö för professor Jörgen Hammergaard och professor Ole-Henrik Dahl. Efter studierna återfanns han i Det Kongelige Kapel i Köpenhamn och i Göteborgs Symfoniker innan han kom till Kungliga Filharmonikerna. Han var solist på jubileumskonserten när Konserthuset firade 75-årsjubileum i april 2001. Lemke är även medlem i Svenska Serenadensemblen och Kungliga Svea Livgardes Musikkår.

Svenska oboister under 1900-talet
Svenska oboister under 2000-talet
Svenska musiker
Medlemmar av Det Kongelige Kapel
Födda 1969
Män
Levande personer
Antonio López de Santa Anna

Antonio López de Santa Anna, fullständigt namn Antonio de Padua María Severino López de Santa Anna y Pérez de Lebrón, född 21 februari 1794 i Xalapa i Veracruz, död 21 juni 1876 i Mexico City, var en mexikansk militär (general), politiker och president i Mexiko. Santa Anna var verksam under den tid då Spanien, USA och Frankrike vid ett flertal tillfällen attackerade Mexiko. Bland hans militära bedrifter märks avvärjandet av spanska återerövringsförsöket i Tampico 1829. Han var Mexikos president vid 11 tillfällen. Vid de flesta av dessa blev han vald, men under perioder styrde han landet som diktator och vid sin sista period vid makten 1853 till 1855 utropade han sig som diktator på livstid.

Santa Anna medverkade i den statskupp som tillsatte Vicente Guerrero 1829. Han bidrog till att avvärja en militärkupp 1833 och blev därefter vald till president. I början var han inte speciellt intresserad av att styra landet utan gav det uppdraget åt sin vicepresident Valentín Gómez Farías som genast börja reformera landet och bekämpa korruptionen. Santa Anna ansåg dock att Farías blev obekväm då han skaffade sig många fiender, speciellt bland militären. Santa Anna avsatte sin vicepresident och gjorde då även Mexiko till diktatur då han ogiltigförklarade konstitutionen och stängde kongressen för att koncentrera all makt till huvudstaden.

Texas gjorde uppror för att kunna behålla slavhanterigen men Antonio López de Santa Anna svarade med att säga att Texas inte var moget för självständighet. Resultatet blev en revolution som ledde till att utbrytarrepubliken Texas bildades 1836. Samma år ledde han de mexikanska styrkorna i slaget vid Alamo.

Antonio López de Santa Anna tvingades i landsflykt tre gånger. 1845 tvingades han i exil till Kuba, men kunde återvända året därpå. Han hade övertygat regeringen att han inte hade några ambitioner till presidentposten, utan med sina militära kunskaper ville hjälpa landet i det uppkomna kriget med USA. Då han trots detta löfte tog makten som president och led nederlag i kriget, tvingades han fly till Jamaica 1851. 1853 inbjöds han av rebelliska konservativa och tog åter makten, men tvingades återigen fly till Kuba bara två år senare. Han flyttade senare vidare till Colombia och Staten Island i New York. 1874, två år innan sin död, kunde Santa Anna återvända till Mexiko efter ett beslut om en generell amnesti.

Mandatperider 

Santa Anna hade totalt 11 mandatperioder som Mexikos president:
 16 maj, 1833 - 3 juni, 1833
 18 juni, 1833 - 5 juli, 1833
 27 oktober, 1833 - 15 december, 1833
 24 april, 1834 - 27 januari, 1835
 20 mars, 1839 - 10 juli, 1839
 10 oktober, 1841 - 26 oktober, 1842
 4 mars, 1843 - 4 oktober, 1843
 4 juni, 1844 - 12 september, 1844
 21 mars, 1847 - 2 april, 1847
 20 maj, 1847 - 15 september, 1847
 20 april, 1853 - 9 augusti, 1855

Bildgalleri 

Mexikanska politiker under 1800-talet
Mexikos presidenter
Mexikanska generaler
Födda 1794
Avlidna 1876
Män
Fort Brown

Fort Brown var en amerikansk militärinstallation från 1800-talet.

USA började bygga Fort Texas vid Rio Grande 1845. Mellan den 3 och 9 maj 1846 blev fortet belägrat och utsatt för artillerield under Mexikanska kriget. Endast två amerikanska soldater dog under denna attack. Den högre rankade av dem, major Jacob Brown, blev hedrad av general Zachary Taylor genom att fortet döptes om till Fort Brown.

År 1849 bildades en stad bara en mil från fortet Brownsville, Texas.

USA:s militärhistoria
Militära anläggningar i Texas
Sydlangelands kommun

Sydlangelands kommun var en kommun i Fyns amt i Danmark som omfattade den södra delen av ön Langeland. Den är sedan 2007 en del av Langelands kommun.

Socknar 
Sydlangelands kommun bestod av de fem socknarna Fodslette, Humble, Lindelse, Magleby och Tryggelev, samtliga från Langelands Sønders härad.

Tidigare kommuner i Danmark
Langelands kommun
Årslevs kommun

Årslevs kommun var en kommun i Fyns amt i Danmark. Sedan 2007 ingår den i Fåborg-Midtfyns kommun.

Tidigare kommuner i Danmark
Fåborg-Midtfyns kommun
Vicente Guerrero

Vicente Guerrero, född 10 augusti 1782, död (mördad) 14 februari 1831, var Mexikos president 1829–1831.

Guerrero var ledare för insurgentes under mexikanska frihetskriget sedan José María Morelos blivit tillfångatagen 1815. Guerrero mest berömda beslut är avskaffandes av slaveriet. Han har givit namn åt delstaten Guerrero. Guerrero mördades vid en statskupp 1831 ledd av General Antonio López de Santa Anna.

Externa länkar

 Vicente Guerrero: An Inventory of His Collection at the Benson Latin American Collection
 Vicente Guerrero på Mexconnect.com
 Guerrero på gob.mex/kids
 Guerrero på Creole Culture
 Om Vicente Guerrero påPortal to Texas History.

Mexikanska politiker under 1800-talet
Mexikos presidenter
Mexikanska militärer
Mördade mexikanska politiker
Födda 1782
Avlidna 1831
Män
Mördade presidenter
Skive kommun

Skive kommun är en kommun i Region Midtjylland i Danmark. Före regionreformen 2007 var Skive en kommun i Viborg amt.

Källor 

Kommuner i Region Mittjylland
Mudrarakshasa

Mudrarakshasa (eg. Sigill-Rakshasa, d.v.s. "[ministern] Rakshasa med sigillet"), är ett indiskt drama av Vijachadatta, som anses ha levt på 400-talet, tillhör de viktigare alstren av den indiska dramatiken. Det översattes första gången till engelska av H.H. Wilson (1827).

Se även 
Mudra

Källor 

Indiens språk och litteratur
Sallingsunds kommun

Sallingsunds kommun var en kommun i Viborg amt i Danmark. Sedan 2007 ingår den i Skive kommun.

Tidigare kommuner i Danmark
Skive kommun
Puranas

Puranor (sanskr. purāṇá "klassisk, av ålder"), eller (engelska) puranas, är en genre av skrifter som ingår bland hinduismens smriti.

I puranas avhandlas olika ämnesområden, exempelvis gudskärleken, ayurveda, jyotish, kosmologi, dharma, karma och reinkarnation. Enligt traditionen ska puranas ha nedtecknats av Vyasa mot slutet av Dvapara Yuga. Modern vetenskap daterar dock puranorna till perioden 400–1200.

De arton större puranorna indelas i tre grupper med vardera sex verk. I samtliga puranas intar Lakshmi platsen som den viktigaste gudomen. Det finns också ett stort antal puranor som har haft mindre inflytande.

Lista över puranas 

 Brahmapurana
 Brahma
 Brahmānda
 Brahma Vaivarta
 Mārkandeya
 Bhavishya
 Vāmana
 Vishnupurana
 Vishnu
 Bhagavata
 Nāradeya
 Garuda
 Padma
 Varāha
 Shivapurana
 Vāyu
 Linga
 Skanda
 Agni
 Matsya
 Kūrma

Puranas 
Puranas är av samma karaktär som Itihasa. Den har fem karaktärsdrag (Panch-Lakshana): Historia, kosmologi, den andra skapelsen, kungaätternas historia och den så kallade Manavantara. Denna skrift blev skriven för att popularisera Vedan, och innehåller därför grunddragen av Vedan. Texten i sig består av konkreta händelser, myter, sagor, legender, berättelser om helgons, kungars och stora mäns liv, allegorier och krönikor över historiska händelser. Denna skrift riktar sig inte till lärda män utan till det vanliga folket, till massorna.
Det finns arton huvud Puranas och lika många under-Puranas eller ”Upa-Puranas”. Av dessa är sex Sattvic Puranas och upphöjer Vishnu; sex är Rajasic Puranas och upphöjer Brahma; sex är Tamasic Puranas och upphöjer Shiva.

Se även 
 Bhagavata Purana

Hinduiska skrifter
Mugdhabodha

Mugdhabodha, namn på en grammatika över sanskrit av indiske grammatikern Vopadeva från 1200-talet.

Det i Mugdhabodha använda grammatiska systemet representerar en enklare form av grammatisk framställning (mera liknande det europeiska förfaringssättet) i motsats till det av Panini använda. Den utgavs i västerlandet första gången av Böhtlingk (1847). Jfr A.C. Burnell, "A classified index to the sanskr. Mss in the palace at Tanjore" (1880).

Källor

Indiens språk och litteratur
Grammatik
Litteratur om språk
Riksdagsutskott (Sverige)

Ett riksdagsutskott är en organisatorisk enhet i riksdagen, med lägst 15 riksdagsledamöter och ett kansli i respektive utskott.

Utskottens historia 
Systemet med utskotten har funnits sedan 1603. Utskott nämns först uttryckligen i 1719 års regeringsform artikel tolv (sekreta utskottet), och 37. I artikel tolv fastställs sekreta utskottets sammansättning: ridderskapet och adelen gör ett utskott af tjugufyra personer, presterskapet af tolv och sammaledes borgareståndet af tolf deras ledamöter.  I det sekreta utskottet hade normalt inte bondeståndet tillträde.  Deputation var det allmänt förekommande namnet på de svenska riksdagsutskotten under frihetstiden (1719—72), till exempel Barnhus- och Hospitals-Deputationen.

Utskottens funktion var ursprungligen att samla riksdagsmän över ståndsgränserna för att behandla frågor av särskilt känslig art.

Utskottens organisation 
Till utskotten väljs ordföranden och viceordföranden bland riksdagsledamöterna, i regel med acklamation, och de brukar vara fördelade mellan regeringsunderlag parti och opposition. Enligt praxis fördelas ordförandeposterna mellan riksdagens partier i proportion till deras mandat i riksdagen och efter samråd med partistyrelserna. Partifördelningen av riksdagsledamöter i utskotten avspeglar i möjligaste mån partiernas riksdagsmandat. I varje utskott finns 17 folkvalda riksdagsledamöter.

Riksdagens förvaltning väljer sekreterare, och till varje utskott finns ett kansli av anställda tjänstemän som hjälper ledamöterna att skriva betänkanden. Anställningarna är oberoende av riksdagsvalen, och tjänstemännen behåller sina tjänster även vid förändrat mandatförhållande efter riksdagsval.

Arbetet i utskotten 
Utskottens uppgifter regleras i regeringsformen och riksdagsordningen som föreskriver att de ska avgiva betänkande i ärenden som hänvisas dit, bl.a. regeringens propositioner, och att de har rätt att väcka förslag hos riksdagen, så kallade utskottsinitiativ. Innan riksdagen fattar ett beslut, tar utskotten ställning efter att ha utrett frågan. Ofta börjar utskottsarbetet med att regeringen har skrivit en proposition som utskottets ledamöter tar upp i sina respektive partigrupper, och skriver följdmotioner.

Utskotten sammanträder på tisdagar och torsdagar. Sammanträdena är stängda för allmänhet och massmedia. Vid sammanträdena presenterar en tjänsteman ärendet, och riksdagsledamöterna diskuterar propositionen och relevanta motioner. Ofta behövs flera möten innan ledamöterna kan enas om ett förslag till riksdagsbeslut, och ofta reserverar sig utskottsminoriteten (oppositionen) i betänkandena. Betänkandena är offentliga. Efter att betänkandet avgivits förs det upp på kammarens föredragningslista. 

Under senare år har utskotten börjat följa upp riksdagens beslut, och utvärderar beslutens resultat. Numera för dessutom utskotten öppna utfrågningar, då experter och relevanta representanter för frågan, svarar på ledamöternas frågor för att öka ledamöternas kunskap.

Nuvarande utskottsordförande

Referenser