kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Halleys komet

Halleys komet (1P/Halley) är en periodiskt återkommande komet, uppkallad efter sin upptäckare Edmond Halley. Det är den mest berömda och ljusstarka av alla kometer som passerar det inre av solsystemet. Kometen har sitt ursprung i Oorts kometmoln och har en omloppstid på 76 år, vilket är kort tid i sammanhanget. För många andra kometer kan det ta tusentals år att fullgöra ett varv runt sin bana.

Första gången kometen bevisligen observerades var någon gång mellan 468 och 466 f.Kr., vilket har dokumenterats av bland annat Aristoteles. Efter 240 f.Kr., då den omnämns i den kinesiska skriften Shiji, har den observerats vid varje passage i närheten av solen. Kometen finns avbildad på Bayeuxtapeten.

Den förste som uppmärksammade att kometen var periodisk var Edmond Halley, vilket skedde först 1705. När den närmade sig jorden 1910 uppstod masshysteri, då det på spektroskopisk väg upptäcktes att kometsvansen innehöll cyanid och att jorden skulle passera genom den. Gaserna i kometsvansar är dock så förtunnade att kometpassagen inte hade någon effekt på jordlivet.

Första gången det var möjligt att ta en närmare titt på kometen var vid dess senaste passage 1986, då man kunde besöka den med rymdsonder. Vad man fann var att kometen har en oregelbunden form och mäter ca 16 km × 8 km × 7,5 km. Man studerar numera kometen kontinuerligt under dess färd genom solsystemet.
 1986
 1 mars – Sakigake, japansk obemannad rymdsond.
 6 mars – Vega 1, sovjetisk obemannad rymdsond.
 8 mars – Suisei, japansk obemannad rymdsond
 9 mars – Vega 2, sovjetisk obemannad rymdsond.
 13 mars – Giotto, obemannad rymdsond från ESA.
 Mars – International Cometary Explorer från NASA.

Ovanstående sonder brukar ibland kallas Halleys armada.

Halleys komet i populärkulturen 
I boken 2061 – Tredje rymdodyssén beskrivs bland annat, ganska detaljerat, en landning på kometen.

I den andra berättelsen om Emil i Lönneberga av Astrid Lindgren, "Nya hyss av Emil i Lönneberga" (utgiven som bok 1966 och filmatiserad 1972) oroar sig invånarna i Vimmerby för en annalkande komet. Det kan ha varit Halleys komet vid passagen år 1910, även om andra historiska referenser i samma berättelse delvis motsäger det årtalet.

Referenser

Externa länkar 

 Informationssida om Halleys komet

 
Jordnära objekt
Kometer besökta av rymdsonder
1454

1454 (MCDLIV) var ett normalår som började en tisdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Januari 
Januari – Karl Knutsson (Bonde) placerar sin dotter Birgitta som blivande nunna i Vadstena kloster.

Mars 
Mars – Karl Knutssons räfst avslutas, efter att kyrkan kraftigt har protesterat och hotat Karl Knutsson med bannlysning.
6 mars – Kungliga Preussen blir ett furstendöme i personalunion med Polen.

Augusti 
Augusti – Karl Knutsson "lyckönskar" den polske kungen Kasimir IV i dennes krig mot Tyska orden.

Okänt datum 
De svenska timmermännens skråordning utfärdas.

Födda 
Bogislav X, pommersk hertig.
Caterina Cornaro, drottning av Cypern.

Avlidna 
Johan II av Kastilien, monark av Kastilien.
Chiara Zorzi, Athens hertiginna och regent.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1453

1453 (MCDLIII) var ett normalår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 28 januari – Temporärt stillestånd på två år sluts mellan Sverige och Danmark i Vadstena.

Maj 

 29 maj – Osmanerna erövrar Konstantinopel och därmed går Bysantinska riket, den sista resten av Romerska riket, under, 2 205 år efter rikets grundande 753 f.Kr..
 31 maj – Permanent stillestånd sluts mellan Sverige och Danmark i Stockholm.

Juli 
 17 juli – Fransmännen under Karl VII besegrar engelsmännen under earlen av Shrewsbury, som stupar, i slaget vid Castillon-la-Bataille.

September 
 15 september – Karl Knutsson (Bonde) låter fälla dödsdomar över framträdande personer, som han anser har betett sig förrädiskt under föregående års strider. Framförallt gäller detta västgötska adelsmän, som har intressen på båda sidor om gränsen och därför har slutit upp på Kristian I:s sida.
 17 september – Karl Knutsson utfärdar ett myntingspåbud.

November 
 November – Man försöker genomföra Karl Knutssons räfst och återbörda gods till kronan. Kyrkliga protester reducerar emellertid dess betydelse.

Okänt datum 
 En lag stiftas om att alla zigenare skall utvisas ur Sverige på grund av deras "brottsliga verksamhet".
 Karlskrönikan skrivs. Den täcker åren 1389–1452, men är starkt vinklad till kung Karls fördel.
 Hundraårskriget mellan England och Frankrike, som pågått sedan 1337, tar slut.

Födda 
28 januari – Simonetta Vespucci, kallad la bella Simonetta, berömd italiensk skönhet.
13 oktober – Edvard av Westminster, prins av Wales (brittisk tronföljare).
Afonso de Albuquerque, portugisisk sjöfarare och amiral.

Avlidna 
 John Talbot, 1:e earl av Shrewsbury, engelsk fältherre (stupad).
 Konstantin XI, den siste bysantinske kejsaren (stupad i belägringen av Konstantinopel).
 Isabella I av Lothringen, fransk vasallhertiginna och neapolitansk drottning och regent.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1403

1403 (MCDIII) var ett normalår som började en måndag i den Julianska kalendern.

Händelser

November 
8 november – Fribourg blir en associerad medlem av Schweiziska edsförbundet.
11 november – En svensk-dansk flotta avseglar mot Gotland för att återta ön från Tyska orden.

Okänt datum 
Erik av Pommern avlägger besök i Finland, vars län hamnar direkt under kronans kontroll, förutom Viborg, som får stadsprivilegier.

Födda 
22 februari – Karl VII, kung av Frankrike 1422–1461
 Onorata Rodiana, italiensk målare och kondottiär.

Avlidna 
28 september – Albrekt II av Holstein, greve av Holstein-Segeberg och greve av Holstein-Rendsburg.
Beyazit I, sultan av Osmanska riket.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
2 (tal)

2 () är det naturliga heltal som följer 1 och föregår 3.

Matematiska egenskaper 
 Ett tal kallas jämnt om det är delbart med 2.
 Två är basen i det binära talsystemet och det minsta naturliga tal som alls kan vara bas i ett talsystem.

Speciella talföljder 
 Två är det första primtalet och det enda jämna.
 Det tredje palindromtalet.
 Det tredje fibonaccitalet.
 2 är ett Armstrongtal.
 2 är ett rektangeltal.
 2 är ett kvadratfritt tal.
 2 är ett Thabittal.
 2 är ett superperfekt tal.
 2 är ett superymnigt tal
 2 är ett mycket högt sammansatt tal
 2 är ett kolossalt ymnigt tal.
 2 är ett Schrödertal.
 2 är ett Eulers lyckotal.
 2 är ett Ulamtal.
 2 är ett Tribonaccital.
 2 är ett tetranaccital.
 2 är ett Hexanaccital.
 2 är ett Nonaccital.
 2 är ett Oktanaccital.
 2 är ett Heptanaccital.
 2 är ett praktiskt tal.
 2 är ett Motzkintal.
 2 är ett Catalantal.
 2 är ett Belltal.

Inom vetenskapen 
 Helium, atomnummer 2
 2 Pallas, en asteroid
 M2, klotformig stjärnhop i Vattumannen, Messiers katalog

Språk, kultur och historia 
 "2" är en siffra.
  var det första kända irrationella talet.
 Dualis är ett speciellt grammatiskt numerus (utöver singularis och pluralis) som används för exakt två subjekt eller objekt. Dualis finns i exempelvis arabiska, samiska, slovenska och sanskrit.

Se även 
 −2 (tal)
 2 (siffra)
 Division med två
 Naturliga logaritmen av 2
 2 f.Kr. och 2 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Primtal
Heltal
Vette

Vette, även kallad lockfågel, är en typ av lockbete i form av en naturtrogen sjöfågelattrapp som används vid andjakt och liknande för att locka till sig, ofta sträckande, fåglar. De placeras i vattendrag där sjöfåglar söker sig till att landa och lurar inkommande fåglar att området är säkert från jägare.

Jakt med vettar har bedrivits sedan urminnes tider och har tillverkats av olika ting. Idag är vetten oftast tillverkad av plast eller trä och målad som de fåglar den skall likna.
De äldsta kända vettarna var gjorda av växtdelar, exempelvis vettar av kaveldun som användes av indianer i Amerika. På 1700-talet skars vettarna i trä och lämnades ofta omålade. Även döda preparerade djur, så kallade luder och levande fastsnarade fåglar har använts som vettar. "Luder" har förr ibland används synonymt för vette.

Jakt med vettar går till så att jägaren sitter i ett gömsle vid stranden eller på en kobbe med vettarna utlagda och förankrade i vattnet cirka 15–20 meter från gömslet. När fåglarna kommer sträckande lockas de att gå ner och landar vid vettarna.

Referenser 

Jaktredskap
Fåglar
Erlangen

Erlangen är en kretsfri stad i det tyska förbundslandet Bayern. Folkmängden uppgår till cirka  invånare. Den ligger omkring 10 km norr om Nürnberg vid motorväg A3, som går snett genom landet från Ruhrområdet till gränsövergången till Österrike vid Passau. De goda kommunikationerna stärks dessutom genom stadens läge vid Main-Donau-kanalen.

Staden är genom lokaliseringen av Siemens AG:s fabriksanläggningar (nära 25 000 anställda), flera datorföretag, ett antal forskningsinstitutioner (såväl privata som offentligt ägda) liksom Friedrich-Alexander-Universitetet att betrakta som norra Bayerns högteknologiska centrum. 

Framför allt pågår en omfattande forskning inom medicinsk teknik och farmakologi och staden strävar efter att bli sedd som förbundsrepublikens centrum för medicinsk forskning.

Erlangen är en vänort till Eskilstuna.

Personligheter 
Georg Simon Ohm (1789–1854), fysiker och upphovsman till Ohms lag.
Lothar Matthäus, född 21 mars 1961, fotbollsspelare och lagkapten för Västtysklands världsmästarlag 1990.
Emmy Noether (1882–1935), matematiker, formulerade Noethers sats.

Källor

Erlangen
Erlangen
Franken
Cottbus

Cottbus (sorbiska: Chóśebuz; äldre stavning: Kottbus) är en kreisfri stad i Niederlausitz och tillika den näst största staden i den tyska delstaten Brandenburg. Den ligger vid floden Spree, omkring 20 km från gränsen mot Polen, och har en betydande textil- och verkstadsindustri. Den största arbetsgivaren i staden är det svenska energiföretaget Vattenfall som i regionen producerar en stor del av energin för hela östra Tyskland. Det finns två stora högskolor: Fachhochschule Lausitz (Yrkeshögskolan Lausitz), med inriktning mot i första hand tekniska utbildningar, och Brandenburgische Technische Universität (Brandenburgs tekniska universitet).

Staden omtalas i skriftliga handlingar första gången 1156.

Cottbus är en av de sorbisktätaste städerna. 

Fotbollslaget Energie Cottbus har spelat i Bundesliga mellan 2000 och 2003 och därefter säsongen 2006/2007 till 2007/2008.

Stadsindelning 
Cottbus är indelat i 19 stadsdelar. Uppgifterna är från  31 december 2008 (sorbiska namn inom parentes):

 (1) Mitte (Srjejź) med 8 716 invånare
 (2) Schmellwitz (Chmjelow) med 14 540 invånare
 (3) Sandow (Žandow) med 16 206 invånare
 (4) Spremberger Vorstadt (Grodkojske pśedměsto) med 14 057 invånare
 (5) Ströbitz (Strobice) med 13 970 invånare 
 (6) Sielow (Žylow) med 3 613 invånare
 (7) Saspow (Zaspy) med 708 invånare
 (8) Merzdorf (Žylowk) med 1 149 invånare
 (9) Dissenchen (Dešank) med 1 143 invånare
 (10) Branitz (Rogeńc) med 1 385 invånare
 (11) Madlow (Módłej) med 1 680 invånare
 (12) Sachsendorf (Knorawa) med 13 164 invånare
 (13) Döbbrick (Depsk) med 1 799 invånare
 (14) Skadow (Škódow) med 539 invånare
 (15) Willmersdorf (Rogozno) med 726 invånare
 (16) Kahren (Kórjeń) med 1 273 invånare
 (17) Kiekebusch (Kibuš) med 1 337 invånare
 (18) Gallinchen (Gołynk) med 2 635 invånare
 (19) Groß Gaglow (Gogolow) med 1 428 invånare

Källor

Externa länkar
Bochum

Bochum är en kretsfri stad i Ruhrområdet i den tyska delstaten Nordrhein-Westfalen. Staden har cirka  invånare. I staden finns bland annat två av biltillverkaren Opels fabriker. En stor del av företagssektorn är inriktad mot elektronik-, kemi- och textiltillverkning.

Där finns också högskoleutbildning för omkring 50 000 studenter i sex högskolor, rymdforskningsinstitut, ett stort antal teatrar och ett antal museer, framför allt med inriktning mot teknik och teknisk produktion.

Historia 
Bochum omtalas första gången år 900 och blev stad 1321. Den var dock en obetydlig småstad fram till industrialiseringen vid mitten av 1800-talet. Omkring 1850 fanns här 5 000 invånare, som 1871 ökat till 21 000, 1900 65 000 och 1925 156 762 invånare. Stora områden inkorporerades i stadsområdet 1926 och 1929 så att staden fick en yta av hela 140 kvadratkilometer.

Under 1800-talet blomstrade gruvindustrin med företag som Bochumer Verein och Friedrich Krupp AG. 1905 klassades som storstad då man hade över 100 000 invånare.

År 1938 sattes synagogan i Bochum i brand i samband med Novemberpogromerna. År 2007 invigdes en ny synagoga i staden. Bochum bombades under andra världskriget och 38 procent av staden förstördes. 

Staden saknade redan före kriget större mängd äldre kulturbyggnader, bland de byggnader som klarade bombningarna var det 1930 uppförda rådhuset.
Efter andra världskriget startades flera kulturinstitutioner i staden. År 1962 grundades Ruhruniversitetet i Bochum.
 
År 1962 öppnade Opel tre fabriker i Bochum.

Kommunikationer 
 Motorvägar
 A40 Nederländerna - Duisburg - Bochum - Dortmund
 A43 Münster - Bochum - Wuppertal
 A44 Bochum - A45
 Förbundsvägar
 B51 och B226
 Flyg
 Dortmund ca 20 km
 Essen/Mülheim an der Ruhr ca 15 km
 Düsseldorf ca 50 km

Utbildning 
 Ruhruniversitetet i Bochum

Sport 
 VfL Bochum
SG Wattenscheid 09

Kända personer 
 Wolfgang Clement (1940–2020), politiker, ministerpresident i NRW, minister i förbundsregeringen
 Manfred Eigen (1927–2019), biofysiker och kemist, Nobelpristagare i kemi 1967 
 Herbert Grönemeyer (1956), skådespelare och musiker
 Gershon Kingsley (1922–2019), tysk-amerikansk kompositör av elektronisk musik, bl a "Popcorn" (1969)
 Heinrich Ostermann (1686–1747), rysk politiker, regent för den minderårige tsar Ivan VI
 Otto Schily (1932), politiker, tysk inrikesminister
 Willi Schulz (1938), fotbollsspelare i västtyska landslaget

Referenser 

 
Hansan
Victor Escousse

Victor Escousse (egentligen Victor Laserre), född 1813 i Paris, död 24 februari 1832, var en fransk dramatiker. 

Han vann stor framgång 1831 med Farruck le Maure som var ett drama på vers. Året efter ratades helt skådespelet Raymond som Escousse skrivit tillsammans med vännen Auguste Lebras; detta resulterade i att han och Lebras begick självmord.

Källor 

  

Franska dramatiker
Franskspråkiga dramatiker
Franska författare under 1800-talet
Författare från Paris
Författare som begått självmord
Födda 1813
Avlidna 1832
Män
Ugglan
Hans Severin

Hans Severin född i Skåne, Danmark, cirka 1640, död 1679, födelsenamnet var Hans Sörensen. Han skrev sig också Hans Söfrens. Severin var enligt avrättningsprotokollet son till en bonde i Skivarp i Skåne, men har i olika källor även uppgetts som härstammande från Börringe och Ystad. Under skånska kriget bodde han enligt en uppgift i Stubbarp. Efter tvångsrekrytering och krigstjänst i den svenska hären i Livland, lyckades Severin ta sig tillbaka till Skåne och tog värvning som löjtnant i ett friskyttekompani under Hendrik Fredrik Dreyer för att hjälpa danskarna. 1678 blev han kapten i Börringe friskyttekompani och sedan utnämndes han till huvudansvarig för samtliga friskyttar i Malmö län. Severin och hans män omnämns i källorna bland annat för att ha dödat en svensk dragon i Torna Hällestad sommaren 1678. I april samma år suspenderades Severin från tjänst pga anklagelser om plundring och övergrepp men åtalet lades ned. I oktober 1678 fick Severin order av danska huvudkvarteret att bränna och minera Hasslebro och utförde uppdraget medan svenskarna hade vaktombyte. Enligt amtman Knud Thott blev bron dock inte helt förstörd. I februari 1679 överraskades Severin av en svensk trupp under ett uppdrag i Vemmenhögs härad, sårades svårt och fängslades. Danskarna lade sig i bakhåll för konvojen som transporterade Severin norrut men befrielseförsöket misslyckades och Severin ställdes inför svensk krigsrätt. Överste Merheim vädjade till svenskarna om nåd för Severin, men till ingen nytta.

Hans Severin fördes till Vanneberga där han fängslades med flera andra ur hans kompani den 12 februari 1679. Samma dag ställs han inför rätta. Vid gripandet hade han en order på sig där det stod att han skulle vakta och beslagta brev. Sven Erlandsson skickade en kopia av ordern till Jöran Sperling som vidtog åtgärder för att få säkrare brevtransporter och skrev sedan ett brev till Karl XI där han redogör för detta. Han levde ännu den 16 februari då han är med i fängelselistan.

Hans Severin dömdes som snapphane av krigsrätten till "att  spetsas levande, inte invärtes, utan mellan hud och rygg igenom nacken, sedan sättas på pålen, fötterna naglade och händerna bakbundna under en ny galge, med rep om halsen, icke tilldraget. Hans namn slås på galgen." Enligt avrättningsprotokollet tog det honom mellan sju och åtta timmar att dö.

Källor 

Personer som blivit avrättade av Sverige under 1600-talet
Avlidna 1679
Snapphanar
Män
Födda 1600-talet
Hendrik Fredrik Dreyer

Hendrik Fredrik Dreyer (även Hendrik Fredriksen Dreyer) var kapten och ryttmästare i ett friskyttekompani under skånska kriget 1676-1679. Kompaniet kallades Dreyers kompani. Kompaniet opererade i trakterna kring Malmö. Troligen steglades han.

Se även
 Snapphanar
 Hans Severin

Svenska militärer under 1600-talet
Män
Födda 1600-talet
Avlidna 1600-talet
1433

1433 (MCDXXXIII) var ett normalår som började en torsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Ett resultatlöst möte hålls på Svendborg mellan Erik av Pommern, holsteinarna och Hansan.
 Allmogen i Dalarna reser sig mot fogden Jösse Eriksson i Västerås.
 Fogdens efterträdare förändrar emellertid inte politiken, varvid upproret sprider sig till Västmanland.
 Arend Klemensen tillträder som (ovigd) svensk ärkebiskop, parallellt med den verklige, Olov Larsson.

Födda 
 19 oktober – Marsilio Ficino, italiensk filosof, läkare och humanist.
 Kettil Karlsson (Vasa), biskop av Linköping 1459–1465 och svensk riksföreståndare 1464–1465 (möjligen även född påföljande år).
Eleonora av Skottland, skotsk prinsessa.

Avlidna 
 18 augusti – Jöns Gerekesson, svensk ärkebiskop 1408–1421 (dränkt på Island).
 Benedictus XIV, född Bernard Garnier, motpåve 1425–1430.
 Johan I, kung av Portugal sedan 1385.
 Le Loi, kejsare av Vietnam.

Externa länkar
1385

1385 (MCCCLXXXV) var ett normalår som började en måndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Olof Håkansson antar titeln "sann arvtagare till Sverige", vilket innebär, att han anser sig ha rätt till den svenska tronen.
 Johan I blir kung av Portugal.

Födda 
Antoine de La Sale, fransk författare.
Fra Mauro, italiensk munk och kartritare.
Katharina Elisabeth av Braunschweig-Lüneburg, tysk-dansk regent.

Avlidna 
 Augusti – Johanna av Kent, prinsessa av Wales.

Externa länkar
Johan I av Portugal

Johan I, port. João I, kallad "Johan den store", port. João o Grande, född 11 april 1357, död 14 augusti 1433, var kung av Portugal från 1385.

Biografi
Johan var utomäktenskaplig son till Peter I av Portugal. Han var stormästare av Avizorden och störtade 1383 drottning Leonor Telles som ville överlämna riket till Kastilien, blev riksföreståndare 1383 och 1385 kung. Efter ett långt krig mot Kastilien vände sig Johan mot morerna och erövrade 1415 Ceuta.

Johan I gifte sig 11 februari 1387 i Porto med Filippa av Lancaster (1360–1426) dotter till Johan av Gent och Blanche av Lancaster.

Barn
 Blanche (1388–1389)
 Afonso (1390–1400)
 Edvard I (1391–1438)
 Pedro, hertig av Coimbra (1392–1449)
 Henrik Sjöfararen, hertig av Viseu (1394–1460)
 Isabella (1397–1472), gift med Filip III av Burgund
 Blanche (1398)
 João, hertig av Aveiro (1400–1442) morfar till Manuel I av Portugal
 Fernando "Helgonprinsen" (1402–1443)
 Charoll (1409–1442)
 Blancis

Noter 

Portugals regenter
Huset Aviz
Personer i Portugal under 1300-talet
Personer i Portugal under 1400-talet
Födda 1357
Avlidna 1433
Män
1357

1357 (MCCCLVII) var ett normalår som började en söndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 14 januari – Stilleståndet i Lödöse sluts mellan kung Magnus Eriksson och Erik Magnusson av Sverige.

April 
 28 april – Fred sluts mellan kung Magnus och Erik i och med skiljedomen i Jönköping, varmed Erik erkänns som kung över en del av Sverige. Han blir kung över Skånelandskapen (utom norra Halland), Östergötland, Finland och delar av Småland, medan Magnus förblir kung över resten av riket.

November 
 22 november – En uppgörelse nås mellan kung Magnus och Erik i Stockholm i och med Novemberuppgörelsen. I och med denna tillfaller även Södermanland, Västmanland, Dalarna, större delen av Uppland samt slottet Tre Kronor i Stockholm Erik.

Födda 
 Johan I, kung av Portugal 1385-1433.

Avlidna 
28 maj – Alfons IV av Portugal, kung av Portugal
Ingeborg Eriksdotter av Norge, prinsessa av Norge och prinsessa av Sverige.
Maria av Portugal, drottning av Kastilien.
Tran Minh Tong, kejsare av Vietnam.

Externa länkar
1432

1432 (MCDXXXII) var ett skottår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

April 
 23 april – Vreta kloster brinner ned.

Augusti 
 22 augusti – Erik av Pommern å ena sidan och Hansan och holsteinarna å den andra ingår vapenvila i Horsens.

Okänt datum 
 Erik blandar sig i det svenska ärkebiskopsvalet och låter utnämna sin egen kandidat, Arend Klemensen, medan domkapitlets egen, Olov Larsson, skjuts åt sidan, trots att han är vald och godkänd av påven.
 Falkenbergs stad får stadsprivilegium.

Födda 
 15 augusti – Luigi Pulci, florentinsk renässansepiker
 Innocentius VIII, född Giovanni Battista Cibò, påve 1484–1492.
 Kristina Karlsdotter, dotter till Karl Knutsson (Bonde).
 Theda Ukena, grevinna och regent av Ostfriesland.
 Isabella av Coimbra, portugisisk drottning.

Avlidna 
 9 februari – Johan Håkansson, svensk ärkebiskop sedan 1421.

Externa länkar
1429

1429 (MCDXXIX) var ett normalår som började en lördag i den Julianska kalendern.

Händelser

Februari 
28 februari – Arvskifte genomförs efter Margareta Karlsdotter (Sparre av Tofta).

Mars 
16 mars – Margareta Karlsdotter begravs i Vadstena.

April 
April – Vitaliebröderna, som står på Hansans sida, besegrar en norsk ledungsflotta vid Bergen. Detta har kallats "Ledungsflottans sista strid", eftersom systemet helt och hållet avskaffades efter detta slag, sedan det visat sig hur ineffektiv denna flotta var.

Juli 
26 juli – Motpåven Clemens VIII avsätts.

Okänt datum 
Öresundstullen upprättas och innebär att alla fartyg, icke tillhöriga Kalmarunionen (efter dess upplösning Danmark), måste betala tull vid genomfart i Öresund. För att kunna bevaka sjöfarten har man låtit bygga slottet Krogen i Helsingör.
Jeanne d'Arc befriar Orléans. 
Karl VII av Frankrike kröns till kung i Reims.

Födda 
23 mars – Margareta av Anjou, drottning av England.

Avlidna 
12 juli – Johannes Gerson, fransk teolog, mystiker, politiker och författare.

Externa länkar
1428

1428 (MCDXXVIII) var ett skottår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Mars 
17 mars – Karl Knutsson (Bonde) framträder som väpnare.

Okänt datum 
Norge utsätts för plundring och sjöröveri från tyskt håll.
Landskrona bränns ner av Hansan för att minska konkurrensen från holländska sjöfarare.
Karl Knutsson gifter sig med Birgitta Turesdotter (Bielke) på Ekeholmens gård i Uppland.

Födda 
Helena Palaiologina, drottning av Cypern.
Jean VIII de Bourbon-Vendôme, fransk vasallhertig. 
Isabella av Portugal, drottning av Kastilien.
Jingtai-kejsaren, kejsare av Kina.
Maria Ormani, italiensk bokmålare.

Avlidna 
Matteuccia de Francesco, italiensk nunna. 
Fredrik I, kurfurste av Sachsen från 1423.
Dirk Potter, nederländsk skald.
Masaccio, italiensk konstnär.
Isabella av Foix, regerande furstinna av Andorra.

Externa länkar
1423

1423 (MCDXXIII) var ett normalår som började en fredag i den Julianska kalendern.

Händelser

Juni 
10 juni – Gil Sanchez Muñoz y Carbón utses till motpåve under namnet Clemens VIII.

Okänt datum 
Fredrik I blir kurfurste av Sachsen.

Födda 
3 juli – Ludvig XI, kung av Frankrike 1461–1483.
  – Barbara av Brandenburg, italiensk regent.

Avlidna 
23 maj – Benedictus XIII, född Pedro Martínez de Luna, motpåve 1394–1417.
16 oktober – Albrekt V av Mecklenburg, tysk hertig.

Externa länkar