kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Åsa Schagerström

Åsa Beatha Schagerström (tidigare Grennvall), född 1 januari 1973 i Gränna, Jönköpings län, är en svensk serieskapare. Hon har sedan 1999 givit ut tolv böcker och arbetar främst med vardagsrealism och självbiografiskt material. Serieromanen Sjunde våningen har översatts till engelska, finska, franska, italienska, grekiska och koreanska. Ett familjealbum har översatts till franska och koreanska. Deras ryggar luktade så gott och Jag håller tiden har även de översatts till koreanska.

Biografi
Albumdebuten kom 1999 med Det känns som hundra år. Sedan dess har hon producerat ytterligare tolv böcker med antingen utgivna på Optimal Press, Ordfront/Galago eller sedan 2014 på Syster förlag.

Åsa Schagerström läste åren 1997–2002 på institutionen för konst på Konstfack i Stockholm. Hon är även verksam som textilkonstnär. 

Schagerström fick 2003 Seriefrämjandets "Urhunden"-pris för sitt album Sjunde våningen. Sjunde våningen finns översatt till finska, italienska, franska och koreanska. Den finska albumtiteln var Seitsemäs kerros (utgiven av Suomen Yrityslehdet 2003). Italiensk albumtitel blev 7° piano (förlag: Hop! 2014). Den koreanska utgåvan av Sjunde våningen fick 2015 pris för bästa översatta utländska seriealbum på Bucheon International Comic Festival och den italienska utgåvan blev utnämnd till ”bästa översatta europeiska seriebok” på Seriefestivalen Romics i Rom.  

I början av 00-talet publicerade hon serier i bl.a. Galago, Aftonbladet, Bang, Dagens Nyheter och Röd Press. Sedan 2005 har hon nästan uteslutande gjort serieromaner i bokform.

Schagerström har främst arbetat i den vardagsrealistiska och självbiografiska (och semi-självbiografiska) serietraditionen. Hon kallar inte sig själv för självbiografisk serieskapare. Hon hämtar däremot ofta berättelser från händelser ur sitt eget liv, men även från andra människors livsöden.

2014 startade hon och kollegan Sofia Olsson Syster förlag som de driver tillsammans med Björn Schagerström och Samuel Svensson.

Hon fick 2017 Seriefrämjandets "Urhunden"-pris för andra gången för boken Jag håller tiden. 

Urmodern som gavs ut av Syster förlag 2019 är en helt igenom broderad bok.

Bibliografi
1999 – Det känns som hundra år, Optimal Press 
2000 – Mie, Optimal Press
2002 – Sjunde våningen, Optimal Press
2003 – Seitsemäs kerros, Suomen Yrityslehdet 
2013 – 7e étage, L’Agrume Editions (franska)
2014 – 7° piano, Hop! 
2014 – 7 층, Woorinabi publisher (koreanska)
2003 – Det är inte värst sådär i början, Optimal Press
2005 – Ett familjealbum, Optimal Press
2014 – Album de famille, L’Agrume Editions (franska)
2015 – 가족의 초상 , Woorinabi publisher (koreanska)
2006 – Cynisk Romantiker, Ordfront/Galago
2010 – Svinet, Ordfront/Galago
2011 – Elfriede – en dystopi, Optimal Press
2014 – Deras ryggar luktade så gott, Syster förlag
2015 – 그들의 등 뒤에서는 좋은 향기가 난다, Woorinabi publisher (koreanska)
2016 – Jag håller tiden, Syster förlag"
2018 Shigan ŭl chik'ida, Woorinabi publisher (koreanska)
2019 – Urmodern, Syster förlag
2022 – Min kattresa, Syster förlag

Referenser

Noter

Externa länkar
Officiell webbplats

Svenska serieskapare
Personer från Gränna
Födda 1973
Levande personer
Kvinnor
Urhundenvinnare
Stanley Holloway

Stanley Augustus Holloway, OBE, född 1 oktober 1890 i Manor Park i nuvarande Newham i London, död 30 januari 1982 i Littlehampton i West Sussex, var en brittisk skådespelare, och sångare.

Stanley Holloway var verksam både inom varieté, teater (från 1910) och film (från 1921). Bland annat spelade han i My Fair Lady både på Broadway och i filmen med samma namn, Elizas arbetsskygga fader, Alfred Doolittle, som sjunger "En gnutta flax" ("With A Little Bit of Luck") och försöker lura Professor Higgins på pengar. Han nominerades till en Oscar för denna roll.

Holloway medverkade även i flera Ealingkomedier.

Filmografi i urval

Externa länkar 

 

Brittiska skådespelare
Födda 1890
Avlidna 1982
Män
Maffiafilm

Maffiafilm, typ av kriminalfilm som skildrar den sicilianska maffian, oftast utifrån dess verksamhet i USA (Cosa Nostra).

Maffiafilmer i urval
Goodfellas
Casino
Donnie Brasco
Gudfadern

Se även
Film noir

Filmgenrer
Kyskhet

Kyskhet innebär temporär eller perpetuell sexuell avhållsamhet av religiösa, sexuella, hälso- eller moraliska skäl, i vid mening även efterlevnad av religiösa föreskrifter om sexuella handlingar och tankar.

Tillfällig och absolut kyskhet spelar en framträdande roll i många religioner (jämför celibat). Kyskhetsbuden är dock inte alltid eller överallt etiskt motiverade utan kan ingå i det rituella mönstret. Absolut religiös kyskhet är ofta förbunden med ställningen som munk eller nunna, ibland med prästämbete.

I västvärlden har termen blivit nära förknippad med sexuell avhållsamhet, särskilt före äktenskapet. Betydelsen av kyskhet sträcker sig dock utanför sexualiteten och kan användas för personer i alla civilstånd, oavsett om man är gift eller ensamstående, om man är lekman eller vigd till något av kyrkans ämbeten.

Kyskhet inom äktenskapet poängterar den livslånga troheten och utesluter därför sexuell kontakt med andra personer. Den räknas med bland de katolska kristna sju dygderna och ställs då som motsats till lustan. I många kulturer har kyskhet varit avgörande för en kvinnas, och i viss mån en mans, heder.

Kyskhet inom den katolska tron anses vara en ogift människas oskuld och en gift persons trohet till sin äkta hälft.

Se även 
 Kyskhetsbälte
 Pryd
 Oskuld

Referenser
Eremitage

För andra betydelser se Eremitage (olika betydelser)
Eremitage (från franska ermitage, hermitage) betyder ursprungligen en eremits bostad; ett boställe som ligger långt från byar och städer, till exempel i skogen eller i öknen. Ett eremitage kan vara ett hus, en hydda eller en grotta där eremiten lever i avskildhet för att tillbringa sitt liv i bön och avhållsamhet.

En helt annan innebörd fick ordet eremitage (eller hermitage) på 1600-talet när det började användas för de lusthus och lustslott som adel och kungligheter lät bygga på sina lantegendomar. De kunde vara små fantasihus i slottsparken eller större byggnader. Att bygga lustslott, lusthus, och till och med eremitgrottor, var mode i 1600- och 1700-talens Europa. Kända eremitage är så skilda byggnader som Eremitageslottet i Dyrehaven i Köpenhamn uppfört 1734–36, Eremitaget i St Petersburg grundat 1764 och i Sverige Hagaparkens eremitage som planerades 1781 men aldrig byggdes.

Se även 
Antonios Eremiten
Lusthus
Fåfänga (byggnad)
Lustslott

Källor 

Byggnadstyper
Kristna kloster
Smalltown

Smalltown är en svensk musikgrupp från Oskarshamn.

Diskografi
7"-singlar:
2000 –S/T Självutgiven
2002 –Fall into line Bridge records
2003 –Split med Down and away Broken bones records
2003 –Years, months Deranged records
2004 –Split med Practice Snuffy Smile records
2007 –Split med The Crump Snuffy Smile records

Album:
2004 – The First three years CD (Singelsamling) Deranged/Snuffy Smile records
2004 – The Music LP/CD Deranged/Snuffy Smile records
2009 – Implosion LP/CD Deranged/Combat Rock Industry

Samlingar:
2006 –Public safety LP/CD Maximumrocknroll

Externa länkar
Smalltown

Svenska musikgrupper
Briand–Kellogg-pakten

Briand–Kelloggpakten var en internationell icke-angreppspakt, uppkallad efter Frankrikes och USA:s utrikesministrar Aristide Briand och Frank Kellogg. Pakten, som förband signatärmakterna att inte använda anfallskrig som ett medel att lösa internationella konflikter, undertecknades den 27 augusti 1928 i Paris av ett antal länder. Bland andra Frankrike, USA, Australien, Kanada, Indien, Storbritannien, Polen, Tyskland, Italien och Japan. 

Pakten trädde i kraft 24 juli 1929 men bröts redan 1931 av Japans invasion av Manchuriet, 1936 av Italiens krig mot Abessinien och Nazitysklands anfall på Polen 1939. Dock användes Briand-Kellogpakten som legal grund i Nürnbergrättegången för åtalspunkten brott mot freden.

Se även
FN-stadgan

Källor
Bra Böckers lexikon, 1977 

1928 i Frankrike
Fördrag
Mellankrigstiden
Politikåret 1928
Kalanos

Kalanos var en indisk asket som vid 83 års ålder följde Alexander den store på dennes återtåg från Indien. 

Då han fruktade årens börda, förbrände han sig själv i hela den makedonska härens åsyn, sannolikt i Susa. Kalanos lär ha förutsagt Alexanders tre månader därefter inträffade död (323 f.Kr.). Enligt Plutarchos var hans egentliga namn Sfinas. Kalanos är huvudpersonen i en dikt i dialogform av Paludan Müller.

Källor

Personer i Indiens historia
Ugglan
Personer under 300-talet f.Kr.
Späck

Späck är en typ av fettvävnad som framförallt bildas hos valrossar, valar, sälar och sjökor samt svin. Späck är framförallt valars och sälars skydd, i de iskalla haven isolerar det mot den intensiva kyla som råder där.

Späck är det under huden samlade tjocka lagret av fett, som likt underhudsfettet hos andra djur består av en grovmaskig bindväv, vari massor av fettceller är inbäddade. Utom för avrundande av kroppsformerna och till reservnäring har späcket för de i kalla hav levande djuren särskild betydelse för att bevara den inre kroppsvärmen. Späck är för de arktiska ländernas invånare en oumbärlig beståndsdel av födan liksom det har varit material till lyse och värme. Ju kallare klimatet är, där människor lever, i desto högre grad utgöres deras föda av animaliskt fett just från havsdjur. Sälspäck är ett gammalt folkmedel mot kikhosta, lungsot och
kroniska bröstsjukdomar. Av valars och säldjurs späck kokas tran, som har haft stor teknisk användning. Ur sälspäck framställd, renad sältran överensstämmer i mycket med fiskleverolja och har rekommenderats till användning i samma syfte. Till skillnad från späcket hos de nämnda havsdjuren samt svinet kallas både kött och fett hos det slaktade svinet fläsk, medan fettet invid njurar, tarmar och revben hos svin kallas ister och fettet hos nötkreatur
och får kallas talg. Det sistnämnda är rikare på fasta fettarter än späcket. Fettet hos människa kallas endast skämtsamt för späck, fläsk
("gubb- eller gumfläsk"), ister ("isterhaka",
"isterbuk") eller talg ("lägga på njurtalgen", d.v.s. fetma, leva för gott).

Källor

Djuranatomi
Matfett
Frank Kellogg

Frank Billings Kellogg, född 22 december 1856 i Potsdam, New York, död 21 december 1937 i Saint Paul, Minnesota, var en amerikansk advokat och politiker (republikan).

Biografi
Kellog verkade efter 1877 som advokat i Minnesota. Han var 1917–23 republikansk unionssenator och sändebud i London 1924–25. Han tjänstgjorde som USA:s utrikesminister under president Calvin Coolidge 1925–1929. Kellogg är mest känd för Briand-Kelloggpakten, som han 1928 undertecknade tillsammans med den franske utrikesministern Aristide Briand. Kellogg fick 1929 motta Nobels fredspris.

Kelloggs grav finns i Washington National Cathedral.

Referenser

Externa länkar 
 Frank Kellogg på det amerikanska utrikesdepartementets webbplats
 Biographical Directory of the United States Congress
 Nobelprize.org, Nobels fredspris 1929
 Nobelprize.org, Frank B. Kellogg – Biografi

USA:s ambassadörer i Storbritannien
USA:s utrikesministrar
Ledamöter av USA:s senat från Minnesota
Mottagare av Nobels fredspris
Födda 1856
Avlidna 1937
Män
Personer från St. Lawrence County
Mottagare av Hederslegionen
Dödsängeln – Terminator

Dödsängeln – Terminator i Sverige, eller Terminator – förstöraren i Finland (, ungefär "utrotaren/avslutaren"), är en amerikansk science fiction-actionfilm från 1984 i regi av James Cameron, med Arnold Schwarzenegger, Linda Hamilton och Michael Biehn i huvudrollerna.

Handlingen går ut på att en torped från framtiden skickas tillbaka i tiden för att förinta modern till en framtida frihetskämpe. Torpeden är en så kallad T-800 Terminator, en maskinmänniska skickad av superdatorn Skynet, som i framtiden kontrollerar världen och krigar mot människan. Den ofödda frihetskrigaren är ledaren för den framtida mänskliga motståndsrörelsen som kämpar tillbaka mot Skynett och dess robotarmé. För att kontra detta skickar motståndsrörelsen tillbaka en egen krigare, vilken har i uppgift att skydda Terminatorns måltavla och oskadliggöra hotet.

Filmen hade biopremiär i USA den 26 oktober 1984, med Sverigepremiär den 8 februari 1985 och Finlandspremiär som den 15 februari 1985.

Handling 
Året är 2029. Superdatorn Skynet styr världen, fast besluten att utrota det mänskliga släktet. Skynet har dock börjat förlora kriget, och för att slutligen kunna förinta människan måste den ändra det förflutna. Därför sänder den en människoliknande robot - en Terminator (Arnold Schwarzenegger) - tillbaka i tiden för att mörda Sarah Connor (Linda Hamilton), kvinnan vars ofödda son John kommer att bli mänsklighetens enda hopp och leda motståndsrörelsen mot maskinerna. John skickar i sin tur tillbaka en av sina soldater, Kyle Reese (Michael Biehn), för att skydda henne från Terminatorn. Kyle och Sarah har en kort relation som resulterar i att Kyle blir far till John Connor. Kyle dör när han spränger terminatorn med en hemmagjord bomb. Terminatorn blir dock bara skadad av explosionen. Slutligen lyckas Sarah besegra Terminatorn genom att lura in den i en hydraulisk press.

Om filmen 
 Stan Winston ansvarade för specialeffekterna.

Rollista (i urval)

Uppföljare 
Filmen har fem uppföljare: Terminator 2 - Domedagen (1991), Terminator 3: Rise of the Machines (2003), Terminator Salvation (2009),Terminator: Genisys (2015) samt Terminator: Dark Fate (2019). Det har också gjorts en TV-serie som bygger på de två första filmerna: Terminator: The Sarah Connor Chronicles (2008–2009).

Ett antal datorspel har också producerats på filmens tema.

Referenser

Externa länkar 
 
 
 Terminator – förstöraren på Elonet

Terminator
Amerikanska filmer 1984
Amerikanska science fiction-actionfilmer
Dystopisk film
Filmer i regi av James Cameron
Engelskspråkiga filmer
Filmer bevarade i National Film Registry
Helmuth von Moltke

Helmuth von Moltke kan avse:

Helmuth von Moltke den äldre (1800-1891), fältmarskalk, preussisk generalstabschef under fransk-tyska kriget.
Helmuth von Moltke den yngre (1848-1916), brorson till Moltke den äldre, tysk generalstabschef före och i början av första världskriget.
Helmuth James von Moltke (1907-1945), brorsons sonson till Moltke den äldre, jurist, motståndsman i Nazityskland under andra världskriget och en av ledarna för Kreisaukretsen.

Se även 
 Helmuth James von Moltke-priset, tyskt juristpris för avhandlingar inom folkrätt.
Actionkomedi

Actionkomedi är en filmgenre som kombinerar actionfilmernas snabba, våldsamma handling med one-liners, slapstick och viss självironi.

Exempel på actionkomedier är Rush Hour-filmerna och Dödligt Vapen-filmerna. Kända skådespelare i genren är Will Smith, Arnold Schwarzenegger, Jackie Chan och Steve Buscemi.

Filmgenrer
Urologi

Urologi (från grekiskans οὖρον ouron, "urin", och λογία logia, "läran om") är en medicinsk specialitet som fokuserar på kirurgisk och medicinsk behandling av sjukdomar inom urinvägarna hos kvinnor och män.

Urologin inbegriper tumörer och godartade tillstånd inom njurar, urinblåsa, prostata och manliga genitalia. Den kirurgiska behandlingen av urologiska tillstånd inkluderar såväl öppen-, laparoskopisk-, transuretral, robot- samt endoskopisk kirurgi.

Urologi är ett brett forskningsområde som bland mycket annat fokuserar på diagnostik och behandling av prostatacancer.

Se även 
 Artificiell urinblåsa
 Godartad prostataförstoring
 Nedre urinvägsinfektion
 Njursten
 Prostatacancer
 Prostatit
 Urininkontinens
 Urinvägscancer

Referenser

Noter

Webbkällor 
 

Medicinska specialiteter
Dragdjur

Dragdjur, lastdjur och riddjur är tre sätt att använda husdjur som kraftkälla i transport, jordbruk, skogsbruk och industriella anläggningar av olika slag. De har haft stor betydelse för den mänskliga kulturens framsteg från tämjandet av husdjur på stenåldern och fram till de konstgjorda kraftmaskinernas intåg (ångmaskiner och motorer) på 1800- och 1900-talet. Deras närmaste konkurrenter har dessförinnan varit mänsklig muskelkraft (inklusive slaveri), vattenhjul och väderkvarnar. Liksom dessa utgör dragdjuren en förnybar energikälla.

Husdjur används i arbete även på andra sätt än som kraftkälla. Se artikeln arbetsdjur.

De vanligaste dragdjuren i större delen av världen är oxe, häst och åsna. Lokalt används slädhund, ren, elefant, vattenbuffel och andra oxdjur. Dragdjur kan dra släp, pulkor, slädar, vagnar, spårvagnar, kanalbåtar och olika jordbruksredskap. Vid sidan av grävda kanaler finns gångstigar för dragdjur till de båtar som inte drevs av egen ångmaskin.

Kappkörning förekommer med både vagn och släde, bland annat som travsport.

Dragdjur kan även gå runt och dra ett hjul som används för att pumpa vatten, driva kvarnar, tröskverk och liknande behov. Häst- och oxvandringar fanns förr på många lantgårdar.

Till dragdjur i populärkulturen hör flygande renar som drar jultomtens släde.

Lastdjur är samlingsnamn på de djur som människan använder till att lasta gods på för transport. Typiska lastdjur är åsna, häst, kamel och lama. Lastdjur har fördelen att kunna gå i kuperad terräng som inte är framkomlig för vagnar och slädar.

Riddjur är ett samlingsnamn på de djur som människan använder till att rida på, det vill säga sitta på samtidigt som man kontrollerar det. Det vanligaste riddjuret är hästen men också kamel och dromedar hör hit, dock kan man också räkna kamel och dromedar till lastdjur beroende på vad de används till för stunden. Även oxdjur, som kor, kan användas som riddjur, även om det förekommer tämligen sällsynt.

Se även 
 Arbetsdjur
 Inridning
 Körhäst
 Körning (ridsport)
 Ridsport
 Transportmedel

Husdjur
Arbetsdjur
Transport
Förnybar energi
Södra station

Södra station kan avse:

Järnvägsstationer och andra platser 
 Falköpings södra station – en järnvägsstation i Falköping öppnad 1876
 Gävle södra station – en station i Gävle söder om Gavleån
 Lunds södra station – en före detta järnvägsstation i Lund
 Stockholms södra station – en överbyggd järnvägsstation på Västra stambanan i stadsdelen Södermalm i centrala Stockholm
 Södra stationsområdet – ett informellt namn (ursprungligen ett projektnamn) på ett bostadsområde på Södermalm i Stockholms innerstad 
 Örebro södra station – en järnvägsstation i Örebro

Musikgrupper 
 Södra Station (musikgrupp) – en musikgrupp (trio) och Ted Gärdestadstipendiat.
Flickery Flies

Flickery Flies var en svensk sånggrupp verksam under åren 1946–1964.

Historia
Gruppen bestod till en början av Brita Borg, Allan Johansson, Bengt Elmberg och Gunnar "Siljabloo" Nilson. När de började arbeta för Knäppupp 1952 ersattes de två sistnämnda av Oscar Rundqvist och Karl-Olof Finnberg. 1954 ersattes den sistnämnde av Tosse Bark, Brita Borgs kompis från Vårat gäng-tiden.

De kallade sig i början Allan Johanssons sångkvartett. Namnet Flickery Flies föddes i Radiotjänsts ungdomsprogram Fönstret 1946, och gavs av en radiolyssnare i en lyssnartävling. De uppträdde i Povel Ramels musikaliska humorprogram i radio, Föreningen för flugighetens främjande. 
Gruppen medverkade sedan i de flesta Knäppupp-revyerna med sånger skrivna av Povel Ramel, men gjorde också radio- och folkparksuppträdanden och skivinspelningar med andra sånger.

Deras kännemärke var en musikaliskt säker stämsång för alt (Borg), bas (Rundqvist) och tenor/baryton (Johansson och Bark). Arrangemangen och sångstilen hade många drag av Glenn Millers sånggrupp The Modernaires och Tommy Dorseys The Pied Pipers, vokalgrupper som var mycket populära under 1940-talet.

Gruppen har bland annat sjungit in Samba Augusta, Istanbul/Konstantinopel, Hey-bop-a-ree-bop, Fars Fabrik, The Doodelidotts, Jazz Me Blues, Gärdebylåten, Calle Schewens vals och Gå i kloster Brita!.

Filmografi
1953 – I dur och skur
1954 – I rök och dans

Revy

Kuriosa
I Knäppupp III - Tillstymmelser ("Rymdknuttarna") medverkade Flickery Flies i rymddräkter med fyra armar, och medföljande hjälmar med antenner på huvudet. Ingen kunde dock höra vad de sjöng, så numret ströks efter några föreställningar. 1962 användes rymddräkterna igen, dock för en engångsföreteelse, i TV-programmet "Nya Ansikten".  De som använde rymddräkterna var den göteborgska popgruppen The Spotnicks.

Källor
Flickery Flies i Nationalencyklopedin
Flickery Flies på Svensk Filmdatabas
Flickery Flies på Svensk mediedatabas

Noter

Externa länkar
Flickery Flies på Svensk musik, film och revyer 1900–1960
Flickery Flies på Discogs 
Flickery Flies på YouTube

Flickery Flies
Svenska vokalgrupper
Gångsätra gymnasium

Gångsätra, tidigare Högre allmänna läroverket i Lidingö, södra avdelningen, var en gymnasieskola som ligger vid korsningen Läroverksvägen/Larsbergsvägen i Lidingö.

Historia
År 1956 togs beslutet att starta ett nytt läroverk på Lidingö för gynna Lidingös södra befolkning som ansåg att Lidingö högre allmänna läroverk främst gynnande Lidingös norra befolkning. 1958 påbörjades bygget och 1959 stod första byggnaden klar och undervisningen inledas. Det skulle dock dröja till 1964 innan alla byggnader var på plats. Läroverket hade redan från början examensrättigheter för realexamen, studentexamen och examen vid flickskolan. De sista examinationerna för respektive examen var 1965, 1967 och 1968.

Höstterminen 1982 blev Gångsätra ett renodlat gymnasium då den tidigare högstadieverksamheten flyttades över till Högsätra skolan.

Hösten 2013 upphörde gymnasieverksamheten på Gångsätra i och med att gymnasieverksamheten slogs samman med och flyttade till närliggande Hersby gymnasium. Beslutet motiverades med hänvisningar till att skolan gick med stora underskott som konsekvens av sjunkande elevantal och att allt fler elever på Lidingö sökte till gymnasieskolor i övriga Stockholm.

Samma höst började lokalerna hyras ut till den nystartade friskolan Christinaskolan in i lokalerna. I dagsläget undervisar Christinaskolan från föreskoleklass till årskurs 9.

Verksamhet
Det dominerande gymnasieprogrammet på Gångsätra var Samhällsvetenskapsprogrammet. Efter gymnasiereformen Gy 2011 uppfördes även Ekonomiprogrammet på skolan. På samhällslinjen har ett antal elever rest iväg utomlands för att i samband med sitt projektarbete utreda sin frågeställning på plats. De senaste åren har resorna gått till bland annat Indien och Sydafrika. Den ekonomiska inriktningen har även ett tätt samarbete med Ung företagsamhet, där skolans elever regelbundet kommer långt i de lokala och nationella uttagningarna.

Studenttraditioner
Fram till slutet, och i minst 30 års tid, anordnades en match i amerikansk fotboll mot Hersby gymnasium.

I media
Dokumentärserien Student 92, av filmaren Gunilla Nilars som visats i omgångar på SVT handlar om en avgångsklass på ekonomiprogrammet från Gångsätra.

Källor

Externa länkar
Gymnasiets webbplats

Gymnasieskolor i Stockholms län
Byggnader och anläggningar i Lidingö kommun
Jayadeva

Jayadeva, indisk skald, anses såsom författare till den berömda lyriska dikten Gita Govinda och det retoriska verket Chandraloka.

Källor
 

Författare från Indiska halvön
Män
Ugglan
Jalandhar

Jalandhar (äldre namnformer Jalandara, Julinder eller Jullundur) är en stad i den indiska delstaten Punjab och är belägen mellan floderna Beas och Sutlej. Den är delstatens tredje största stad och folkmängden uppgick till 862 886 invånare vid folkräkningen 2011, med förorter 874 412 invånare. Jalandhar är administrativ huvudort för ett distrikt med samma namn.

Jalandhar avträddes till britterna genom fördraget i Lahore 1846.

Källor

Noter

Orter i Punjab, Indien
Ugglan
Devata

Devatas är hiduismens motsvarighet till andar och änglar.

Yamadevata kallas alla guden Yamas tjänare. Enligt den indiska föreställningen kommer till varje döende människa (utom till brahminerna) tvenne yamadevtas, i fasansfull skepnad, och ett sändebud ifrån Vishnu. Om den döende varit from till sin vandel, ledsagas han av Vishnus ängel till paradiset; i motsatt fall förs han av yamadevtas till avgrunden.

Källor
Den här artikeln är helt eller delvis baserad på material från Nordisk familjebok, Djamadevta, 1880.

Indisk mytologi
Juridicum

Juridicum kan vara

 Juridicum, Lund – det latinska namnet på juridiska fakulteten vid Lunds universitet, samt namnet på fakultetens huvudbyggnad
 Juridicum, Stockholm – den största juridiska fakulteten i Sverige
 Juridicum, Uppsala – den juridiska institutionen vid juridiska fakulteten vid Uppsala universitet
 Juridicum – alternativt namn på en byggnad som inrymmer Juridiska fakulteten vid Uppsala universitet, se Oxenstiernska huset, Uppsala