kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Renminbi

Renminbi (förenklad kinesiska: 人民币, traditionell kinesiska: 人民幣, pinyin: rénmínbì, egentligen Ren min bi yuán) är den valuta som används i Folkrepubliken Kina  i Asien. Valutakoden är CNY, men förkortningen RMB förekommer ofta. Grundenheten är 1 yuán, som delas upp i 10 jiao och 100 fen.

Renminbi betyder ordagrant "folkets valuta" och yuán betyder endast "myntenhet" varför till exempel en US-dollar kallas för mei yuan. Internationellt brukar yuán dock avse någon av de fyra valutor som används i Kina, Taiwan, Hongkong och Macao.
 
Valutan infördes 1948 och ersatte den tidigare yuan och olika valutor som cirkulerande i landet efter det långa inbördeskriget.

Renminbin ändrades sedan med andra serien 1955, serie 3 1962, serie 4 1987, serie 5 1999 och den senaste serien kom 2005.

Användning 
Valutan ges ut av Kinas folkbank som grundades 1 februari 1948 och ersatte den tidigare Central Bank of China grundad 1924 som efter inbördeskriget flyttade till Taiwan. Kinas folkbank har huvudkontoret i Peking.

Valörer 
 mynt: 1 Yuan
 underenhet: (1, 2 och 5 fen, används väldigt sällan); 1 och 5 jiao
 sedlar: (1, 2 och 5 fen, används väldigt sällan); 1, 2 och 5 jiao; 1, 5, 10, 20, 50 och 100 CNY

Tidigare valutor i folkrepubliken Kina 
Mellan åren 1979 och 1994 användes en särskild valuta för utländska besökare och utländska företags lokalkontor, kallad FEC (Foreign Exchange Certificate). Alla transaktioner som utländska besökare i Kina gjorde skulle ske med FEC. FEC har dock övergivits och alla transaktioner sker nu i Renminbi.

Externa länkar 
 Centralbanken PBOC  
 Aktuell kurs från XE.com 
 Yuán Renminbi - Historiska och aktuella sedlar av Kina (CNY / RMB) 1953-2019   
 Yuán FEC - Utländska valutacertifikat (FEC) från Folkrepubliken Kina 1980-1994   

Bildanden 1948
Kinas ekonomi
Asiatiska valutor
WP:Projekt Kina
Dijon

Dijon ( ) är en stad och kommun i departementet Côte-d'Or i östra Frankrike och är huvudort i regionen Bourgogne-Franche-Comté. Dijon är känd för Dijonsenap. År 2017 hade Dijon 156 920 invånare.

Historia 
Dijon började som en romersk bosättning med namnet Divio, som låg på vägen mellan Lyon och Mainz. Sankt Benignus, stadens skyddshelgon, lär ha introducerat kristendomen i området innan han dog som martyr. Provinsen var säte för hertigarna av Burgund från tidigt 1000-tal till slutet av 1400-talet och Dijon var då ett område med stor rikedom och makt. Burgund var en av Europas stora center för konst, kunskap och vetenskap.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Dijon

Utbildning 
 Burgundy School of Business

Bildgalleri

Se även 
 Circuit de Dijon-Prenois
 Lista över kommuner i departementet Côte-d'Or

Källor

Externa länkar 

 
Kommuner i Côte-d'Or
Rand (valuta)

Rand (Suid-Afrikaanse rand), förkortas R, är den valuta som används i Sydafrika i Afrika. Valutakoden är ZAR. 1 Rand = 100 cents.

Valutan infördes 1961 och ersatte det sydafrikanska pundet och fick sitt namn efter Witwatersrand, den mycket guldrika åsen som Johannesburg byggdes upp på.

Användning 
Valutan ges ut av South African Reserve Bank - SARB, som grundades 1921 och har huvudkontoret i Pretoria.

Används förutom i Sydafrika även genom valutaunionen Common Monetary Area (CMA) i:

 Lesotho, parallellt med den egna lotin
 Swaziland, parallellt med den egna lilangenin
 Namibia, parallellt med den egna namibiska dollarn

Valörer 
 mynt: 1, 2 och 5 Rand
 underenhet: 5, 10, 20 och 50 cents
 sedlar: 10, 20, 50, 100 och 200 ZAR

Externa länkar 
 Centralbanken SARB
 ZAR sedlar

Afrikanska valutor
Sydafrikas ekonomi
Nyzeeländsk dollar

Nyzeeländsk dollar (NZ$ - New Zealand dollar) är den valuta som används i Nya Zeeland och i vissa områden i Stilla havet. Valutakoden är NZD. 1 Dollar = 100 cents.

Valutan infördes under åren 1967 till 1969 och ersatte det nyzeeländska pundet.

På valutamarknaden kallas valutan "kiwi" eller "kiwidollar" för att skilja den från den amerikanska USD.

Användning 
Valutan ges ut av Reserve Bank of New Zealand - RBNZ som grundades 1933 med huvudkontoret i Wellington.

Används förutom i Nya Zeeland även i en valutaunion i:
 Cooköarna, har även egen valuta Cook Islands dollar
 Niue
 Pitcairn
 Tokelau

Valörer 
 mynt: 1 och 2 Dollar
 underenhet: 10, 20 och 50 cents
 sedlar: 5, 10, 20, 50 och 100 NZD

Externa länkar 
 Centralbanken RBNZ
 NZD sedlar
 Historiska och aktuella sedlar från Nya Zeeland   

Nya Zeelands ekonomi
Oceaniska valutor
Bildanden 1967
Kochi, Kerala

Kochi (alternativt Cochin) är en hamnstad på Malabarkusten i den indiska delstaten Kerala. Staden är belägen i distriktet Ernakulam och hade cirka 630 000 invånare vid folkräkningen 2011. Storstadsområdet beräknades ha cirka 2 850 000 invånare 2018. I staden finns en flygplats, Cochin International Airport.

Staden var under äldre tid huvudstad i ett furstendöme med samma namn och var även den första stad i Indien som erövrades av portugiserna. Vasco da Gama anlade ett faktori i staden 1502, och Afonso de Albuquerque byggde ett fort 1503. Britterna erövrade staden från Tippo Sahib 1795 och gjorde området till en lydstat under brittisk överhöghet.

Källor

Externa länkar 

Orter i Kerala
Tuvaluansk dollar

Tuvaluansk dollar (Tuv$ - Tuvaluan dollar) är den valuta som används i Tuvalu i Stilla havet. Valutakoden är AUD då den tuvaluanska dollarn endast finns i mynt, och i sedlar används australisk dollar. 1 Dollar = 100 cents.

De lokala mynten infördes under år 1976 och ersatte de australiska mynten.

Eftersom valutan inte är självständig har den inte någon ISO 4217-valutakod på liknande sätt som den färöiska kronan.

Användning
Mynten ges ut lokalt och sedlarna ges ut av Reserve Bank of Australia - RBA som grundades 1960 och har huvudkontoret i Sydney.

Valörer
mynt: 1 och 2 Dollar
underenhet: 5, 10, 20 och 50 cents
sedlar: 5, 10, 20, 50 och 100 AUD

Externa länkar
 Centralbanken RBA
 AUD sedlar
 Aktuell kurs från Yahoo

Tuvalu
Oceaniska valutor
Australisk dollar

Australisk dollar (AU$ - Australian dollar) är den valuta som används i Australien och i vissa områden i Stilla havet. Valutakoden är AUD. 1 Dollar = 100 cents.

Valutan infördes under år 1966 och ersatte det australiska pundet.

På valutamarknaden kallas valutan "aussie" eller "aussiedollar" för att skilja den från den amerikanska USD.

Användning 
Valutan ges ut av Reserve Bank of Australia - RBA som grundades 1960 och har huvudkontoret i Sydney.

Används förutom i Australien även i en valutaunion i:
 Julön
 Kiribati
 Kokosöarna
 Nauru
 Norfolkön
 Tuvalu, har även egen valuta i mynt tuvaluansk dollar

Valörer 
 mynt: 1 och 2 Dollar
 underenhet: 5, 10, 20 och 50 cents
 sedlar: 5, 10, 20, 50 och 100 AUD

Australiska dollar-sedlar är gjorda i plast så att de tål vatten.

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Centralbanken RBA
 Sedlar från Australien  
 Aktuell kurs från Yahoo

Australiens ekonomi
Bildanden 1966
Oceaniska valutor
Kilikien

Kilikien, även Cilicien (latin: Cilicia), är ett historiskt landskap i östra Anatolien (Mindre Asien), vid Medelhavets kust, i nuvarande Turkiets sydöstra del med östlig gräns mot Syrien och i söder mot Medelhavet. Kilikien var ett strategiskt viktigt område under antiken och medeltiden och erövrades av många olika riken.

Slaget vid Issos var ett fältslag mellan makedonen Alexander den store och Perserriket som ägde rum år 333 f.Kr.

Romarna kallade området för Cilicia. 103 f.Kr. blev området en provins i Romerska riket och år 395 tillföll området det Östromerska riket.

Armeniska kungariket Kilikien (1080-1375) 

År 1080 utropades Kilikien av den armeniska prinsen Ruben I av Armenien till ett självständigt kungadöme, Lilla Armenien, som kom att bestå fram till 1375. Kilikiens armeniska kungadöme (av dynastin Roubinian-Bagratouni) kom att bli en viktig allierad för korsriddarna samt för de latinska korsfararstater som kom att etableras, bl.a. Furstendömet Antiochia och Kungadömet Jerusalem. År 1375 besegrades kungadömet av den egyptiska sultanen, och den armeniska kungen Levon VI av huset Lusignan avsattes. Han skulle bli den sista armeniska kungen. Kung Levon VI dog i Paris 1393, där han ligger begravd i klosterkyrkan Saint-Denis.

Kilikien kom också att spela en viktig roll i handeln mellan öst och väst och i synnerhet då motsättningarna mellan de påvestyrda kristna stater och den islamiska världen förvärrades. Den venetianske köpmannen och upptäcktsresanden Marco Polo landsteg 1271 i den viktiga hamnstaden Lajazzo för att börja sin berömda resa på sidenvägen till Kina. Kilikien erövrades av de osmanska turkarna under 1500-talet och tillhörde det Osmanska riket ända fram till 1923 då Turkiet bildades. 

Det armeniska Kilikien var även en viktig anhalt under korstågen.
"Bland de goda gärningar som det armeniska folket har utfört gentemot kyrkan och den kristna världen bör speciellt framhållas att på den tiden då de kristna prinsarna och krigarna gick för att återta det heliga landet kom inget annat folk eller annan nation med samma entusiasm, glädje och tro till deras assistans som armenierna, som försåg korsriddarna med hästar, förnödenheter och vägledning. Armenierna hjälpte dessa krigare med sitt yttersta mod och lojalitet under de heliga krigen." Påven Gregorius XIII (Ecclesia Romana, 1584)

Vid det bördiga jordbrukslandskapet vid havet gick en landsväg som band ihop städerna Mersin, Tarsus (Tarsa), Adana (Adanija), Mopsuestia (Missis).

Personer från Kilikien 
En känd person från området var Jesu apostel Paulus, som var från Tarsus. Även botanikern Pedanius Dioskorides härstammade från området, liksom den stoiske filosofen Krysippos.
Homeros kom också från denna trakt, enligt en kontroversiell teori från 2008 av den österrikiske forskaren Raoul Schrott.

Källor

Externa länkar 
Armenica.org: Armeniens historia, täckande 800 f. Kr. till 2004. 

Romerska provinser
Sydvästasien
Historiska platser i Turkiet
Mindre Asien
Korsfararstater
Platser i Bibeln
Gobiöknen

{{Geobox|Desert

| name                  = Gobiöknen
| native_name           = Говь
| other_name            =
| category              = Öken

| etymology             = 
| nickname              =

| image                 = Gobi Desert.jpg
| image_caption         = Gobiöknen i Inre Mongoliet.

|country = 
|country1 = 
|state_type = Mongolisk provins
|state = Bayankhongor
|state1 = Dornogobi
|state2 = Dundgovi
|state3 = Gobi-Altaj
|state4 = Gobi-Sümber
|state5 = Ömnögobi
|state6 = Süchbaatar
|region_type = Kinesisk region
|region =  Inre Mongoliet
|length = 1500 | length_orientation = SE/NW
|width = 800 | width_orientation = N/S
|area = 1295000

| map                   =Gobi desert map.png
| map_caption           =
| map_locator_x         =
| map_locator_y         =

| commons               = Category:Gobi Desert

| footnotes             =
}}Gobiöknen' är ett stort ökenområde i östra Centralasien (södra Mongoliet och nordvästra Kina). Det är en av världens största öknar som med en medelhöjd av cirka 1 000 m över havet upptar större delen av Mongoliet, Inre Mongoliet och norra delarna av provinsen Gansu.

Den utgör den centrala delen av det upp till 1 000 km breda bäcken, vars östra rand utgörs av Stora Hinggan och vilket i norr begränsas av Altaj och de transbajkalska kedjorna, i söder av Qilianbergen. I väster delas detta bäcken av Tianshans österut förtonande kedjor i dsungariska bäckenet och Tarimbäckenet, vilkas centrala ökenbälten utan markerad gräns övergår i Gobi.

Inom Gobi urskiljer man två större sänkningsfält: Iren-nor-bäckenet, som upptar Gobis centrala del och sänker sig till cirka 900 m ö.h. vid den lilla saltsjön Iren-nor, samt Gashun-nor-bäckenet längst i sydväst med sjöarna Socho-nor och Gashun-nor (990 m). Genom låga, mer eller mindre uthålliga bergtrösklar uppdelas dessa depressioner i sin tur i mindre bäcken (mongoliska: tala''), vilka ofta vart och ett representerar ett isolerat dräneringsområde, inneslutande en liten saltsjö eller ett saltträsk. Till Gobi räknas här inte Dalai-nor-bäckenet i nordöstra Mongoliet, vilket genom floden Kerulen delvis dräneras till Stilla havet.

Den svenske forskaren Sven Hedin var med och kartlade Gobiöknen, den östra delen var då outforskad medan den västra delen var ganska väl känd. Hedin kom med kunskap om den första gången 1897. Den svenske upptäcktsresanden Lorenz Lange vandrade genom och beskrev Gobiöknen redan 1715 på uppdrag av Peter den store.

Källor 

 

Öknar i Mongoliet
Öknar i Kina
Centralasien
WP:Projekt Kina
Svensk uppslagsbok
Pula (valuta)

Pula (P Pula) är den valuta som används i Botswana i Afrika. Valutakoden är BWP. 1 Pula delas i 100 thebe.

Valutan infördes 1976 och ersatte den sydafrikanska randen, och har fått sitt namn från bantuspråket setswanas ord pula som betyder "regn" och "välsignelse". Thebe betyderpå setswana "droppar" och "sköld".

Användning 
Valutan ges ut av Bank of Botswana.

Valörer 
 mynt: 1, 2 och 5 pula
 underenhet: 1, 5, 10, 25 och 50 thebe
 sedlar: 10, 20, 50 och 100 pula

Externa länkar 
 Centralbanken BoB
 BWP sedlar
 Aktuell kurs från XE.com

Afrikanska valutor
Botswanas ekonomi
R.E.A. (Roligt Elakt Aktuellt)

R.E.A. (Roligt. Elakt. Aktuellt) är en satirisk krogshow som spelas på Börsen i Stockholm, med turnéuppsättningar på bland annat Kajskjul 8 i Göteborg 2012. Våren 2013 var R.E.A. ute på sin första Sverigeturné. Från starten 2001 fram till 2012 har den satts upp under elva säsonger. De förnyar ständigt showen för att vara så roliga, elaka och aktuella som möjligt och parodierar sådant som är aktuellt för tillfället, och under Melodifestivalen, till exempel har de alltså "schlagerfrossa".

Många av showens sketcher skrivs av Calle Norlén, Manusfamiljen, och R.E.A.-gänget. Showerna är regisserade av Hans Marklund, som tillsammans med Calle Norlén var de som hittade på grundkonceptet och förde samman originalsättningen.

Några av showens föreställningar har sänts som halvtimmesprogram i SVT 2001 och 2002. Då skrevs grunden till "bakom scenen"-sketcherna av Anders Lundin varpå gruppen improviserade fram slutmanuset. Några av de artister som parodierades gästspelade i senare avsnitt, och vissa menar att en parodi av R.E.A.-gänget är ett bevis för att man är "någon" i kändis-Sverige.

2004 var R.E.A.-gänget med och parodierade de deltagande i Melodifestivalen 2004.

R.E.A.-gänget 
Sissela Kyle (2001, 2002)
Babben Larsson (2001-2003, 2006)
Anders Lundin
Andreas Nilsson (2000-2008)
Jan Åström (2000-2008)
Sussie Eriksson (2003, 2004, 2007-)
Maria Möller (2005-2006)
Anna Pettersson (2004-2006)
Annika Andersson (2006)
Rachel Mohlin (2006-)
Charlott Strandberg
Ola Forssmed
Anna Carlsson (2011, 2012, 2013)

Avsnitt

Säsong 1 (2001) 
1: "Ett rymdäventyr" (Rymden) Tommy Körberg
2: "Skriket en gris glömde" (Skräckfilm) Björn Kjellman 
3: "Bekanta saker känns ibland så bekanta" (Déjà vu) Lena Philipsson, samt Jan Malmsjö, Jonas Malmsjö, Regina Lund och Filip och Fredrik
4: "Förlåt att vi finns (Osäkerhet) (ingen gäst)
5: "/error201/" (Datorer/it) Petra Nielsen
6: "En lättsam lek för hela familjen" (Lekprogram) Björn Skifs 
7: "Babben get your gun" (Musikal) Lisa Nilsson
8: "Gaston, bärs och raukade brudar" (Gotland) Josefin Nilsson

Säsong 2 (2002) 
1: "Var i helvete är Gunvald?" (Beckfilmer/polisfilmer) Per Morberg
2: "Kan man tävla i musik" (Schlager-SM + OS) Claes Malmberg samt Bert Karlsson
3: "En gäst, en gäst, ett kungarike för en gäst" (Kunganoja) Anneli Alhanko
4: "Truth, beauty, freedom, åsså lite tango (Moulin Rouge)  Lisa Nilsson
5: "Visst kan man ha Roligt utan Kul" (Jubileum/party) Markoolio samt Tina Nordström och Afro-Dite
6: "Docu-R.E.A. - Alla ska bort" (Dokusåpor) Anne-Lie Rydé
7: "Mamma, pappa, barn (Bullerbyn) Loa Falkman
8: "Ursäkta äggröran - vi firar påsk" (Påsk) Wenche Myhre

Referenser

Externa länkar
R.E.A (Ensemblens hemsida)

Svenska komikergrupper
Krogshower i Sverige
Zimbabwisk dollar

Nya Zimbabwisk dollar (Z$ - Zimbabwean dollar) var den valuta som användes i Zimbabwe i Afrika 1980-2009. Valutakoden var ZWD. 1 Dollar = 100 cents. Valutan infördes 1980 som ersättning av den rhodesiska dollarn. 2006 gjordes en revalvering. Vid det senaste bytet var omvandlingen 1 ZWD = 1000 dollar. Valutan drabbades genom åren av hög inflation och från 2003 cirkulerade parallellt med sedlar även s.k Bearer Cheques som valuta.

På grund av galopperande hyperinflation under 2008 beslöts att från 1 augusti 2008 genomföra en valutareform som innebär att 10 nollor ströks från sedlarna. Således blev 10 miljarder gamla dollar lika med en ny zimbabwisk dollar. Hyperinflationen fortsatte dock även efter valutareformen. I slutet av oktober 2008 uppskattades inflationen till drygt 10000 biljoner procent och sedlar i allt högre valörer fick införas i rask följd under slutet av 2008 och början av 2009, eftersom det rådde akut brist på kontanter för invånarnas vardagstransaktioner. I början av december 2008 skapades sedlar på 50 miljoner respektive 100 miljoner ZWD, och 12 december 2008 tillkännagavs att sedlar på 200 miljoner resp 500 miljoner ZWD skulle börja ges ut samma dag. Vid detta tillfälle gick det cirka 60 miljoner ZWD på en USA-dollar, och 500 miljoner ZWD motsvarade ungefär kostnaden för åtta limpor bröd. När en sedel på 10 miljarder ZWD gavs ut runt 20 december räckte den till 20 limpor bröd. 10 januari 2009 tillkännagavs att sedlar på 20 miljarder resp. 50 miljarder ZWD skulle ges ut. Dagen innan gick det 25 miljarder ZWD på en USA-dollar, och 50 miljarder skulle bara räcka till två limpor bröd. Den nya sedeln motsvar 500 000 000 000 000 000 000 (5·1020) gamla Zimbabwe-dollar från före 2008 års valutareform.

I januari 2009 tillkännagav Zimbabwes biträdande finansminister Patrick Chinamasa att befolkningen i Zimbabwe skulle tillåtas handla med utländsk valuta i en förhoppning att kunna råda bukt på landets okontrollerade inflation. Införandet av utländska valutor gjorde att konsumentpriser stabiliserades och kraftigt minskat användande av den zimbabwiska dollarn. I februari gjordes ännu en revalvering av valutan men i april samma år tillkännagjordes att den zimbabwiska dollarn övergetts som nationell valuta. Sedan valutan övergavs används istället utländska valutor såsom sydafrikansk rand, amerikansk dollar, euro, brittiskt pund och botswansk pula.

Användning
Valutan gavs ut av Reserve Bank of Zimbabwe - RBZ som grundades 1964 och ersatte den tidigare Bank of Rhodesia and Nyasaland och har huvudkontoret i Harare.

Källor

Externa länkar
 Centralbanken RBZ
 ZWD sedlar
 Aktuell kurs från Yahoo

Afrikanska valutor
Zimbabwes ekonomi
Droperidol

Droperidol är en kemisk förening med formeln C22H22FN3O2. Ämnet är ett antipsykosmedel och används även mot illamående i samband med narkos. Det säljs i Sverige som injektionsvätska under varunamnet Dridol.

Identifikatorer
ATC-kod N01AX01
PubChem 3168
DrugBank APRD00939

Antiemetika
Typiska antipsykotika
Laktamer
Fluororganiska föreningar
Ketoner
Karbamider
Bensimidazoler
Tetrahydropyridiner
Drotebanol

Drotebanol, summaformel C19H27NO4, är ett smärtstillande preparat och hostlindrande medel som tillhör gruppen opioider. Det utvecklades av Sankyo Company i Japan under 1970-talet och syntetiserades ur tebain. Det används inte som läkemedel i Sverige.

Substansen är narkotikaklassad och ingår i förteckningen N I i 1961 års allmänna narkotikakonvention, samt i förteckning II i Sverige.

Se även
Morfinan

Källor

Opioider
Hostmedicin
Morfinaner
Alkoholer
Fenoletrar
Narkotikaklassade läkemedel
Dysfori

Dysfori (från grekiskans δύσφορος, dysphoros, av δυσ-, "svår", och φέρειν, "att bära") avser en känsla av olust eller ledsamhet. Känslan kan vara ett symptom på depression, ångest, likgiltighet eller missnöjdhet. Det kan också vara en normal reaktion orsakad av exempelvis sömnbrist. Motsatsen är eufori.

Se även 

 Anhedoni
 Apati
 Viljelöshet
 Avtrubbad affekt

Källor 

Affektiva symtom
Känslor
E-antigen

E-antigen, en viruspartikel tillhörande hepatit B-virus. Om en person är E-antigen-positiv, innebär det troligen att vederbörande är kronisk bärare av hepatit B-virus och därför kan smitta genom blodöverföring eller samlag.

Virologi
Ekgonin

Ekgonin, (summaformel C9H15NO3), är en organisk kemikalie som finns naturligt i kokablad. Den är en alkaloid som är nära släkt med kokain. Den kan både bildas genom nedbrytning av kokain i kroppen och användas av kroppen för att bilda kokain, och är därför narkotikaklassad. Det är den substans som man mäter i urinen för att spåra kokainanvändning.

Substansen är narkotikaklassad och ingår i förteckningen N I i 1961 års allmänna narkotikakonvention, samt i förteckning II i Sverige.

Se även 
Kokain
Bensoylekgonin
Truxillin
Hydroxitropakokain
Tropakokain
Kuskohygrin
Dihydrokuskohygrin
Hygrin
Kokaetylen
Anhydroekgonin
Metylekgonidin
Troparil

Källor 

Alkoholer
Karboxylsyror
Tropanalkaloider
Narkotikaklassade läkemedel
Kokain
EMIT

EMIT, enzyme multiplied immunoassay test, är ett immunologiskt drogtest som görs för att påvisa eventuella narkotiska substanser i urin eller blod. Tekniken är relativt ospecifik jämfört med vissa andra analysmetoder, såsom masspektrometri, men har fördelen att det är snabbt och billigt.

Narkotika
Urin
Endokardit

Endokardit, bakteriell, eller virusorsakad, inflammation i hjärtats klaffar.  De bakterier (oftast gula stafylokocker eller alfa-streptokocker) som orsakar infektionen bärs med blodet till klaffarna, där de slår sig ner. Vid en akut endokardit (oftast orsakad av gula stafylokocker) kan klaffarna förstöras av infektionen. Om så sker är situationen livshotande eftersom hjärtats pumpförmåga dramatiskt försämras. Klaffarna kan då behöva bytas ut genom kirurgiska ingrepp. En komplikation till sjukdomen är blodproppar som uppstår när små bitar av klaffarnas bakteriebeläggning lossnar och seglar iväg med blodströmmen. Sjukdomen behandlas med höga doser antibiotika intravenöst. 

Man kan få endokardit av injektionsmissbruk, och dåligt skötta förkylningar samt dålig munhygien.

Patienter med medfödda eller förvärvade hjärtfel och patienter med protetiska hjärtklaffar är riskpatienter.

Hjärtklaffssjukdomar
Inflammation
Epena

Epena är en hallucinogen drog som utvinns från den röda kådan under barken på trädet virola calophylla som växer i Colombias och Brasiliens regnskogar. 

Aktiva substanser är DMT och bufotenin. Epena utvinns genom att trädets kåda torkas och sedan hackas fint och blandas med aska. Epena snusas därefter och ger ett snabbt insättande, ca 30 minuter långt rus. Det ger emellertid ofta svår irritation av näsans slemhinna, vilket hos den ovane snusaren resulterar i ett oavbrutet nysande. 

Epena används av indianstammar i nordvästra Amazonas. Det verkar också som MAO-hämmare, vilket tillsammans med vissa andra medel eller matvaror kan ge allvarliga kombinationseffekter.

Droger
Ergotamin

Ergotamin är den mest kända av en serie alkaloider som utvinns ur mjöldryga. Medicinskt används drogen dels vid behandling av migrän, dels inom förlossningsvården och då för att livmodern snabbt ska dra sig samman efter barnets födelse. Ergotamin är en prekursor till LSD.

Ergotamin gör att blodkärlen drar ihop sig.  

Det marknadsfördes första gången år 1921 under namnet Gynergen. Idag heter det Ergomar på marknaden.

Verkningssätt 
Ergotamin har en farmakologisk profil som liknar Ziprasidons, vilket kan förklara varför Ziprasidon kunde behandla migrän också.  

Ergotamin blockerar 5-HT7-receptorn med Pki värde 7.7. 
 

Det blockerar alpha1A-receptorn och vag affinitet till dopamin D2. Det aktiverar 5-HT2C-receptorn. Det aktiverar alpha2-receptorer samt aktiverar 5-HT1A/B/D-receptorerna. Hämmar noradrenalin.

Referenser 

Alfaadrenerga agonister
Ergotalkaloider
Laktamer
Oxazolopyrrolopyraziner
Lysergamider