kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Extas

Extas (av grekiska ἔκστασις, ekstasis, egentligen "bortryckande från ett läge", av ek, "ur", "från", och stasis, "ställning") har inom medicinen betydelsen av tillstånd i hjärnan, under vilka vissa föreställningar, mest av religiöst innehåll, så rycker själen med sig, att den liksom kommer ur sitt vanliga läge och blir mer eller mindre otillgänglig för yttervärlden. 

I sammanhang därmed röjer sig oftast hallucinationer, som överensstämmer med de härskande föreställningarna. Muskelrörelserna och talet är därvid antingen hämmade eller ganska livliga och kroppsfunktionerna inte sällan försvagade. Begreppet extas i medicinsk mening uppfattas dock ej lika av alla författare.

Inom psykologin menas med extas hänryckning, ett tillstånd av hänförelse, i vilket man förlorar minnet av sitt föregående, tycker sig vara försatt i en ny tillvaro och tror sig vara delaktig av högre uppenbarelser. Så trodde grekerna under antiken, att Pythia, det delfiska oraklets prästinna, under en extas, som hos henne sades framkallas genom ur jordens inre kommande bedövande ångor, skådade framtiden. De nyplatonska filosoferna antog, att man genom försjunkande i betraktelser av den gudomliga enheten under extas rent av kunde förlora sin individualitet och uppgå i Gud, ehuru här på jorden endast tillfälligt.

Emanuel Swedenborg trodde sig på likartat sätt "hänföras av anden" och därunder, i ett mellantillstånd mellan sömn och vaket tillstånd, motta gudomliga uppenbarelser. 

Om extasen ska psykologiskt förklaras, är den närmast att sammanställa med de företeelser, som kallas autohypnos (se hypnotism), och de förmenta uppenbarelserna skulle då vara suggestioner eller minnen och fantasier, som har sitt upphov i personens vakna erfarenhet, men som under det halvt eller helt hypnotiska tillståndet erhåller livlig och konkret gestalt samt fattas såsom en objektiv verklighet, liksom bilderna i den normala drömmen. Den så kallade predikosjukan anses vara en form av extas.

Se även
Ecstasy
Uppenbarelse

Källor

Förändrade medvetandetillstånd
Religiösa beteenden och upplevelser
Parinirvana

I buddhismen är parinirvana det slutliga nirvana, vilket är ett tillstånd som är möjligt att nå endast för den som under sin levnad når fullständig upplysning.

Buddha anses ha uppnått parinirvana. Detta skildras i verken "Mahaparinibbana Sutta" och "Mahaparinirvana Sutra".

Referenser

Se även 
Moksha

Buddhism
Vidya

Vidya är en term som inom hinduism och buddhism står för "kunskap, vetande" eller möjligen "insikt". Dess motsats, avidya, är en viktig faktor när man inom buddhismen förklarar dukkhas uppkomst.

Termen förekommer inom sutror i bland annat palikanonen och andra hinayanainriktningars texter. I dessa sammanhang syftar termen oftast antingen till konventionell kunskap (det vill säga "konventionell vetenskap") men även de andliga insikter som kan nås via buddhismen. Inom vajrayana (tantrisk buddhism) refererar termen ofta till esoterisk och magisk kunskap, eller för att referera till en tantrisk sexuell partner.

Referenser

Buddhism
Hinduism
Dhyana

Dhyana (ध्यान dhyāna) är sanskrit för meditation, och utgör ett nyckelbegrepp inom såväl hinduism som buddhism. Enligt den hinduiska Yoga Sutra är dhyana en av yogans åtta vägar. 

Inom buddhismen är dhyana/jhana ett meditativt tillstånd som innebär att utövaren är fullständigt absorberad i sitt meditativa fokus. Theravadabuddhism erkänner åtta steg av dhyana, och dhyana är den femte av sex paramitor inom mahayanabuddhismen. I Kina blev dhyana känt som chan (禅), en inriktning som sedan spred sig till bland annat Vietnam, Korea och Japan där det kinesiska tecknet chan uttalades thiền, seon, respektive zen.

Referenser

Tryckta källor

Buddhism
Hinduism
Yoga
Palais Bourbon

Arrondissementet med samma namn, se 7:e arrondissementet

Palais Bourbon är ett palats belägen i 7:e arrondissementet på Seines södra sida mittemot Place de la Concorde (på andra sidan floden) i Paris. Det rymmer den franska nationalförsamlingen, det franska parlamentets andra kammare, medan det franska parlamentets första kammare senaten finns i Palais de Luxembourg.

Historik
Palatset uppfördes mellan 1722 och 1728 för Ludvig XIV:s illegitima dotter, Louise-Françoise de Bourbon (1673-1743), efter ritingar av den italienske arkitekten Giardini. Under denna tid hade byggnaden ett galleri som förenade det med palatset Hotel de Lassay, som var tillhörde markis de Lassay, med vilken Louise-Françoise hade en kärleksrelation. Palatset var från 1764 bostad åt Louis Joseph av Bourbon fram till att den konfiskerades under franska revolutionen, där sedan den lagstiftande församlingen och liknande församlingar fick sina lokaler. Mellan 1795 och 1798 var det säte för Femhundrarådet. Där uppstod då de politiska begreppen höger och vänster. Louis Joseph av Bourbon återfick lokalen 1814, men hyrde ut den till regeringen, som slutligen köpte den 1827. Sedan 1830 har den varit hemvist för parlamentets andra kammare, benämnd deputeradekammaren eller nationalförsamlingen. Under andra världskriget var palatset ett administrativt säte för nazisterna. 

Kolonnerna tillkom 1806-1808 för att spegla kyrkan La Madeleine på andra sidan Seine.

Källor 

Palats i Frankrike
Byggnader och anläggningar i Paris
Byggnader för lagstiftande församlingar
Paris sjunde arrondissement
Quartier des Invalides
Shankara

Shankara kan syfta på:

 Adi Shankara (788–820), filosof i den indiska advaitaskolans tolkning av vedanta
 Shankara (Shiva) – en av Shivas gestalter.

Se även
 Shankaracharya – en titel
Adi Shankara

Adi Shankara (Ādi Śaṅkara; Shri Shankaracharja; Adhi Shankaracharja, Ādi Śaṅkarācārya), av anhängarna även kallad Bhagavatpada Acharja ("läraren vid Herrens fötter"; Śaṅkara Bhagavatpādācārya), född omkring 788, död omkring 820, var den mest kände filosofen i den indiska advaitaskolans tolkning av vedanta. Han förespråkade de hinduiska skrifternas överhöghet, i all synnerhet upanishaderna. Shankara företrädde en andlighet som grundade sig i förnuftet och avvisade dogmatism. I en tid när jainism och buddhism hotade hinduismens ställning i Indien gav han hinduismens läror ny styrka. 

Indiska filosofer
Födda 788
Avlidna 820
Män
Personer i Indien under 800-talet
Väsby Wildhogs

Väsby Hogs är en supporterklubb för Väsby IK Hockey. Bildad 2001 av Johnny Hässelbäck och Hans Lundegren och blev 2005 en förening.

På förfrågan att få använda loggan med galten/grisen på som blivit en del av Väsby hockey nu så bestämdes att klacken skulle heta Wildhogs,när Johnny och Hasse senare drog sig tillbaka och andra tog över i styrelsen eller startade en mer riktig styrelse så döptes hemsidan till Väsby Hogs,men namnet Wildhogs lever vidare tillsammans med Väsby hogs.

Externa länkar
 Väsby Hogs

Supporterklubbar i Sverige
Supporterklubbar bildade 2001
Plessur

Denna artikel handlar om floden Plessur. För regionen som fått namn av den, se Plessur (region)

.

Plessur är en 33 km lång flod i den schweiziska kantonen Graubünden. Den har sin källa i Arosa, rinner genom Schanfiggdalen och mynnar ut i Rhen vid Chur.

Vattendrag i Schweiz
Graubünden
Rhens avrinningsområde
Bergspriset

Bergspriset är ett spurtpris som sedan 1970 delats ut till den förste skidlöparen som når kontrollen i Evertsberg i Vasaloppet. Sedan 1997 utdelas även detta pris i damklassen. Priset 10 000 kr för båda klasserna.

Vinnare

Herrar

Damer

Källor

Fotnoter

Sportpriser
Priser och utmärkelser instiftade 1970
Vasaloppet
Pratapsinh Rane

Pratapsinh Rane är en indisk politiker i delstaten Goa. Rae har varit premiärminister (Chief Minister) i delstaten fyra gånger; först från 1980 till 1989, sedan under tre månader 1990, från 1994 till 1999 och från  3 februari 2005 till 3 mars samma år.

Indiska politiker
Män
Födda 1939
Levande personer
KVM

KVM kan syfta på,

KVM – en tidigare myndighet, se Kriminalvårdsmyndighet
KVM – en svensk militär titel, se Kvartermästare
KVM – en komplett virtualiseringslösning för Linux, se Kernel-based Virtual Machine
Blåskärm

En blåskärm visas på datorskärmen när operativsystemet Windows får ett allvarligt systemfel. Ofta hänvisad till med engelska termen Blue Screen eller Blue Screen of Death vilket förkortas som BSoD.

När denna skärm visas blir datorn vanligtvis helt låst och kräver en omstart för att bli användbar igen. Beroende på Windowsversion kan utseendet på blåskärmen variera. Blåskärm blir mer och mer sällsynt eftersom operativsystemet på senare år fått en stabilare arkitektur. När ett allvarligt fel inträffar som Windows inte automatiskt kan återställa, startar kärnan stopprutinerna som dumpar kärnan och presenterar den ikoniskt blåa skärmbilden med information angående händelsen. Denna information kan senare användas för att felsöka incidenten.

I tidiga betaversioner av Windows Vista, kodnamn Longhorn finns det även en röd skärm som visas vid bootfel.

Design 
Som standard är texten vit (CGA-färg 0x0F; HTML-färg #FFFFFF) på en blå bakgrund (EGA-färg 0x01; HTML-färg #0000AA).
Det finns ett tillägg som gör det möjligt för användare att ändra en inställning i system.ini som låter användaren välja en annan text- och bakgrundsfärg än den som är standard bland 16 CGA-färger.

Varianten i Windows 9.x. använder textläget 80x25. Teckensnittet är identiskt till Terminal. Blåskärmen i Windows NT använder också textläget 80x25 med skärmupplösningen 720x400. Blåskärmen i Windows XP använder teckensnittet Lucida Console med skärmupplösningen 640x480.

Windows NT-baserade 

I Windows NT-baserade operativsystem, till exempel Windows 2000, XP, 7 och 10 är den egentliga benämningen STOP error och inträffar när kärnan eller en drivrutin som körs i kärnläge drabbas av ett fel som kärnan inte kan återhämta. Den vanligaste orsaken till att blåskärm inträffar är att drivrutinerna körs i samma nivå som kärnan (ring 0).

Ett "Stop"-meddelande innehåller en felkod och ett symboliskt namn (exempelvis 0x0000001E, KMODE_EXCEPTION_NOT_HANDLED).

I Windows 10 och nyare finns en QR-kod med i blåskärmsmeddelandet som man kan scanna med till exempel en smartmobil ifall man vill ta del av detaljer om det uppkomna felet.

Äldre Windows-versioner 

En blåskärm kan även inträffa i Microsofts äldre operativsystem för hemanvändare – Windows 3.x, Windows 95, 98 och ME. Utseendet är annorlunda jämfört med det som visas i Windows NT-baserade operativsystem. I dessa operativsystem är ofta en vanlig orsak till en blåskärm fel i virtuella drivrutiner, förkortat VxD.

Se även 
Blåskärm finns i fler varianter under andra namn för flera operativsystem:

 Kernel panic i Unix och Mac OS
 Guru meditation i Amiga
 Sad Mac i Mac OS Classic
 Bomb (symbol) i Atari TOS och tidiga Macintosh-datorer
 Red screen of death i Windows Vista

Externa länkar 

 "Windows Server 2003 Troubleshooting Stop Errors" - microsoft.com
 Lokalisera STOP-fel
 Bluescreeners Developer Team

Microsoft Windows
Programfel
Loop (programmering)

En loop, även kallat slinga eller programslinga (engelska: loop) är en konstruktion inom programmering för att åstadkomma en iteration, det vill säga att vissa instruktioner upprepas flera gånger. Antalet upprepningar kan vara förbestämt, men kan även bestämmas dynamiskt, exempelvis genom att upprepningen sker till ett visst värde uppnåtts. Loopar används ofta då samma uppgift skall utföras för en mängd element, som att skriva ut alla namn som finns i en lista.

I mer fullständiga datavetenskapliga termer förekommer loopar inom imperativa programmeringsspråk för att åstadkomma en iteration, så att en serie satser upprepas flera gånger. Man skiljer på loopar som är pre-evaluerande och post-evaluerande:

Pre- och postevaluering
En pre-evaluerande loop kontrollerar om den ska köra en gång till innan den utför de instruktioner som ingår i loopen. Exempel:

while (villkor) programkod
for(villkor) programkodEn post-evaluerande loop kontrollerar om den ska köra en gång till sedan den utfört instruktionerna. Exempeldo programkod while villkor
repeat programkod until villkor

där villkor är ett uttryck i någon form som ska evaluera till sanningsvärdet sant (eng. true)

Vilken loopkonstruktion som används är oftast en fråga om programmerarens tycke och smak, då (i princip) alla slingor kan uttryckas med valfri loopkonstruktion.

För loopar som avses att användas då antalet upprepningar är förutbestämt används ofta nyckelordet for (sv. för). För den typ som avses att användas då antalet upprepningar inte är förbestämt används ofta while (sv. medan) eller (mindre vanligt) repeat ... until.

Exempel 
Exemplen nedan är loopar skrivna i språket C som skriver ut de tio första heltalen.
int i = 0;
for (i = 0; i < 10; ++i) 
{
    printf ("%d\n", i);
}

int i = 0;
while (i < 10) 
{
    printf ("%d\n", ++i);
}

int i = 0;
do  
{
    printf ("%d\n", ++i);
} while (i < 11)

int i = 0;
repeat  
{
    printf ("%d\n", ++i);
} until (i == 10)

Se även
 Iteration
 While
 Oändlig slinga
 Rekursiv funktion

Referenser

Programmering
Loop

En loop är en del av en berg- och dalbana där vagnen framförs i en vertikalt cirkulär rörelse. Det är också den engelska benämningen på den avancerade flygmanöver som på svenska kallas looping. Under en looping utför flygplanet en cirkelrörelse i vertikalplanet. I en normal looping pekar huvudet på piloten inåt mot rörelsens centrum, i en utvändig hel eller halv looping – en så kallad "bunt" – pekar huvudet utåt från centrum.

Berg- och dalbanor
Fält (datastruktur)

Fält, uppställning eller tabell (eng. array) är, inom datavetenskap, en datastruktur som består av en samling av element (av en viss storlek och ofta samma datatyp), som identifieras med ett eller flera heltals-index och lagrade i ett sammanhängande minnesblock så att adressen till varje element enkelt kan räknas ut från dess index. En uppställnings sägs så vara indexerbar. Till exempel, en uppställning som innehåller 10 värden, där varje värde upptar 4 byte minne, med index från 0 till 9 skulle kunna lagras på minnesadresserna 4000, 4004, 4008, … och 4036, så att varje elements adress kan beräknas med formeln . 

Uppställning är motsvarigheten till de matematiska begreppen vektor, matris och tensor och därför kallas ofta ett fält med ett eller två index för en vektor respektive matris.

Se även 
Vektor
Programspråk

Referenser

Datastrukturer
Programmering
Infinite (musikalbum av Eminem)

Infinite är Eminems första självständiga album och släpptes 12 november 1996. Detta album sålde endast ungefär 1000 kassetter och 100 vinylskivor och blev enligt Eminem själv ett misslyckande.

Låtlista

Album av Eminem
Musikalbum 1996
Australiens Grand Prix 2005

Australiens Grand Prix 2005 var det första av 19 lopp ingående i formel 1-VM 2005.

Resultat
Giancarlo Fisichella, Renault, 10 poäng
Rubens Barrichello, Ferrari, 8
Fernando Alonso, Renault, 6
David Coulthard, Red Bull-Cosworth, 5
Mark Webber, Williams-BMW, 4
Juan Pablo Montoya, McLaren-Mercedes, 3
Christian Klien, Red Bull-Cosworth, 2
Kimi Räikkönen, McLaren-Mercedes, 1 
Jarno Trulli, Toyota
Felipe Massa, Sauber-Petronas
Jenson Button, BAR-Honda
Ralf Schumacher, Toyota
Jacques Villeneuve, Sauber-Petronas
Takuma Sato, BAR-Honda
Narain Karthikeyan, Jordan-Toyota 
Tiago Monteiro, Jordan-Toyota 
Patrick Friesacher, Minardi-Cosworth

Förare som bröt loppet
Michael Schumacher, Ferrari (varv 42, olycka)
Nick Heidfeld, Williams-BMW (42, olycka)
Christijan Albers, Minardi-Cosworth (16, transmission)

Noteringar
Christijan Albers, Patrick Friesacher, Narain Karthikeyan och Tiago Monteiro gjorde F1-debut.
Michael Schumacher fick problem under lördagens kvalificering eftersom det började regna när han kommit ut på banan. Han fick den 18:e bästa tiden och valde därför att inte köra söndagens kvalificering utan bytte istället ut bilens motor, eftersom en motor nu måste hålla under två lopp inklusive kvalificeringskörningar. Ett motorbyte medför normalt att man flyttas ner tio placeringar i startfältet, men nu blev det istället bara en placering. Michael Schumacher avancerade något under loppet men tvingades bryta efter en sammanstötning med Nick Heidfeld.

VM-ställning

Källor 

2005 i Australien
Australiens Grand Prix
Långbåge

En långbåge är en typ av pilbåge, mest känd idag som ett medeltidsvapen, men med en betydligt längre historia. Under medeltiden användes långbågen som krigsvapen av engelsmännen och bågarna från denna tid hör till de kraftigaste av denna typ. Dessa långbågar hade mycket stor dragstyrka för att kunna få iväg en pil tung nog för att kunna tränga igenom en rustning. Arkeologiska fynd av äldre långbågar är kända från Sigtuna, Dublin, Hedeby och från de danska mossfynden Vimose och Nydam. Ett av de äldsta kända långbågsfynden tillhörde Ötzi, och beräknas vara tillverkad cirka år 3 300 år f.Kr. Det största arkeologiska fyndet av långbågar kommer från The Mary Rose, ett engelskt örlogsfartyg som förliste i ett sjöslag 1545.
De tillverkades oftast av idegran under medeltiden och processen med att göra bågen kunde ta flera år i anspråk om man räknar in träets torktid. Virket, idegranen, till bågarna importerades i stor utsträckning från Spanien. Ofta var bågarna längre än bågskyttarna, genomsnittslängden på bågarna från Mary Rose var 198 cm. Det finns uppgifter om att de engelska långbågarna kunde skjuta över 300 meter och var dödliga mot riddare i full rustning på uppemot 220 meter. Dessa uppgifter har ifrågasatts på senare tid. 
 
Engelsmännens användning av långbågar byggde på att många bågskyttar avlossade skurar av pilar på långt håll samtidigt, vilket hade en massiv effekt om man hade många skyttar. Bågarna var även träffsäkra på närmare håll, men krävde lång fysisk och teknisk träning för skytten.  Långbågsmännen själva var kraftiga, eftersom det krävdes stor styrka att spänna och avfyra en båge. Vidare var de medeltida långbågsskyttarna rustade med närstridsvapen för försvar om fienden kom nära eller om pilarna i kogret tog slut.

Långbågar användes av kelterna när anglosaxarna invaderade Wales under 600-talet. Under hundraårskriget avgjorde långbågen slagen vid Crécy 1346 och Azincourt 1415, och kom till god användning även i slaget vid Poitiers 1356, men mot senare delen av kriget hade fransmännen lärt sig faran. Starkt fortifierade samlingar långbågsskyttar kunde orsaka enorm skada på en annalkande armé.

De användes fram till och med 1500-talet när eldvapen blev allt vanligare.

I övriga delar av Europa användes armborstet på liknande sätt från 1200-talet och framåt.

Källor 

Projektilvapen
Bågskytte
Kvartermästare

Kvartermästare (KVM) är en svensk militär titel för befälsperson som är chef för underhållstjänsten inom ett förband. Det finns kompanikvartermästare och bataljonskvartermästare. Tidigare fanns det även regementsskvartermästare. Kvartermästare var före 1835 även en militär grad i kavalleriet.

Regementskvartermästare
Regementskvartermästare var i den svenska armén den befattningshavare som i en krigsorganiserad regementsstab ansvarade för regementets underhållstjänst. Under början av 1900-talet och tidigare avsågs med regementskvartermästare i Sverige den officer som såväl i krig som fred förestod regementsstaben, i utländska arméer vanligen kallad regementsadjutant, under 1900-talet motsvarad av regementsstabschefen. I den brittiska armén kallas motsvarande befattning Quartermaster och besätts alltid av en kapten eller major vilken varit underofficer, vanligen regementsförvaltare.

Bataljonkvartermästare
Bataljonskvartermästare är en svensk militär titel för befälsperson som är chef för underhållstjänsten inom en bataljon. I den brittiska armén kallas motsvarande befattning Quartermaster och besätts alltid av en kapten eller major vilken varit underofficer, vanligen regementsförvaltare.

Kompanikvartermästare
Kompanikvartermästare är en svensk militär titel för befälsperson som är chef för underhållstjänsten inom ett kompani. Det är insatsorganisationens motsvarighet till grundorganisationens kompaniadjutant. 

I en del länders arméer finns både kompanikvartermästare och kompaniadjutanter i samma organisation. I andra är kompaniadjutanten även kompanikvartermästare. Motsvarigheten till en kompanikvartermästare kallas company quartermaster sergeant i de brittiska, kanadensiska och irländska arméerna. I den schweiziska armén kallas motsvarigheten Fourier vilken etymologiskt är samma ord som svenskans furir. I Finland sköts motsvarande befattning av kompanifältväbeln.

Militära befattningar

Militär logistik
François-Noël Babeuf

François-Noël Babeuf, född 23 november 1760 i Saint-Quentin, död 27 maj 1797 i Vendôme (giljotinerad), känd som Gracchus Babeuf (som en hyllning till de romerska reformatörerna bröderna Gracchus), var en fransk revolutionär agitator och journalist.

Orden socialism och kommunism existerade inte under Babeufs livstid, men hans livsgärning och politiska idéer brukar ändå beskrivas med dessa ord. Babeuf påverkades av Rousseau och betraktades av Marx och Engels som en föregångare. Han inledde sin politiska bana 1789. Efter Robespierres fall 1794 häktades han på grund av partitagande för dennes politik. Frigiven i oktober 1795 fortsatte han sin propaganda i tidningen Tribun du peuple och bildade en hemlig sammanslutning, De jämlikas konspiration, som arbetade för en kommunistisk samhällsordning. Sammansvärjningen förråddes, varefter Babeuf häktades och giljotinerades 1797.

Babeuf förespråkade total materiell jämlikhet: all produktion skulle magasineras och sedan fick var och en hämta ut det som tilldelats av myndigheterna. Olikheten skulle till den grad avskaffas att alla skulle bära samma typ av klädedräkt som fastställts av myndigheterna och uppfostran skulle syfta till att nedtrycka individuella böjelser.

Se även 
 Frankrikes historia
 Franska revolutionen

Referenser

Källor 
 Svensk uppslagsbok, Lund 1929

Personer från Saint-Quentin
Personer under franska revolutionen
Män
Födda 1760
Avlidna 1797
Personer som blivit avrättade med giljotin
28 dagar

28 dagar (originaltitel: 28 Days) är en amerikansk dramakomedifilm från 2000 i regi av Betty Thomas. I huvudrollerna ses Sandra Bullock, Viggo Mortensen, Dominic West, Elizabeth Perkins, Steve Buscemi och Diane Ladd. Filmen hade Sverigepremiär den 9 juni 2000.

Handling 
Gwen Cummings (Sandra Bullock) är en framgångsrik skribent som bor i New York. Hon lever ett vilt liv i ett högt tempo. När Gwen under ett sin systers bröllop stjäl limousinen och, berusad, kör rakt in i en trädgård, blir hon anhållen av polisen. I rätten döms hon till fängelse eller att tillbringa 28 dagar på en avvänjningsklinik. Gwen väljer vad hon tror är den enklaste utvägen. På kliniken möter hon helt nya människor och ett nytt sätt att leva, och framförallt ett helt nytt sätt att tänka. Hon upptäcker att det inre kanske är viktigare än det yttre.

Om filmen
Filmen är bland annat inspelad i Asheville, Wilmington och i Screen Gems Studios i North Carolina samt Bedford, New York och i Shea Stadium i New York.

Rollista i urval 
 Sandra Bullock - Gwen Cummings
 Azura Skye - Andrea
 Dominic West - Jasper
 Viggo Mortensen - Eddie Boone
 Elizabeth Perkins - Lily Cummings
 Alan Tudyk - Gerhardt
 Reni Santoni - Daniel
 Marianne Jean-Baptiste - Roshanda
 Diane Ladd - Bobbie Jean
 Mike O'Malley - Oliver
 Steve Buscemi - Cornell Shaw
 Margo Martindale - Betty
 Susan Krebs - Evelyn
 Loudon Wainwright III - kille med gitarr

Externa länkar 

Filmer 2000
Amerikanska dramakomedifilmer
Engelskspråkiga filmer
Självskadebeteende på film
Filmer om alkoholism