Fritidshus

Fritidshus, lantställe, semesterhus, sommarstuga eller sommartorp samt stuga kallas ett hus avsett att användas som tillfällig bostad under semester och annan fritid. 

Sommarstuga avsåg i äldre tider det på en gård belägna särskilda boningshus som var oisolerat och som alla eller vissa av gårdens invånare flyttade över till på sommaren. Vintertid lämnades sommarstugan oeldad och användes ofta för förrådsändamål.

Fritidshus eller stugor finns i många länder. I England heter det weekend cottage, i Finland sommarstuga eller villa (på finska mökki respektive huvila), i Frankrike chaumière, i Italien seconda casa, i Norge hytte, i Tyskland Ferienhaus och i Ryssland, Ukraina och Vitryssland datja.

Fritidshus i Sverige 

Många svenska fritidshus har gått i arv i flera generationer – oftast handlar det från början enkla bondgårdar, stugor eller torp som tidigare ägts av äldre släktingar. Eftersom industrialiseringen kom sent till Sverige fanns många av dessa små gårdar kvar i drift ända fram till 1940-1950-talen och omvandlades sedan för fritidsjordbruk.

Industrialiseringen drev även fram en längtan till friluftsliv hos storstadsborna. Detta blev starten av en rörelse för så kallade sportstugor under början av 1900-talet . Ordet "sportstuga" försvann under 1940-talet och ersattes då med ordet "fritidshus". På 1970-talet var innehavet av sommarstuga statussymbol.

Under senare år har ordet fritidshus sakta börjat ersättas med sommarhus, och nu senast även med weekendhus. Det äldre ordet "sommarnöje" har också fått något av en renässans. Formmässigt syns två tydliga utvecklingar. Dels en utveckling av traditionella bondgårdar, lador och torp som ofta har sadeltak med rejäla takutsprång, relativt stora takvinklar och traditionell rödfärg. Dels inspiration från modernistisk arkitektur med enkla former, stora glasytor och låglutande tak. Det finns nu också tecken på att 40–60-talens sportstugor kommer åter, dock i ny tappning.

Allt fler stadsnära fritidshus bebos permanent. Orsaker kan vara bostadsbrist, men även låga priser och lugna lägen på relativt stora tomter är attraktiva. Utflyttningen till stugområden ställer på många platser ökade krav på kommunerna vad gäller vatten, avlopp, kommunikationer, skolor, daghem och annan infrastruktur. Utflyttning ger dock kommunen skatteintäkter, medan fritidsboende har vissa vårdrättigheter utan att kommunalskatt betalas i den kommunen. Fritidshus medför också ökat behov av vård under sommaren när vårdpersonal vill vara lediga.

Statistik 
År 2007 fanns det omkring 680 000 fritidshus i Sverige. 155 700 av dessa bildade 1319 fritidshusområden. I Stockholms län fanns det flest fritidshusområden, 332 stycken. Det största området var på 453 hektar. Fritidshusområdenas sammanlagda areal är närmare 55 000 hektar, vilket motsvarar en tiondel av tätortsytan. Omkring 55 % av Sveriges befolkning uppgav 2002 att de hade tillgång till fritidshus, och omkring 20 % uppgav att de själva ägde fritidshuset.

Fritidshus i Norge och Danmark 
I Norge är det förbjudet att bo hela året i fritidshus. Man kan omdefiniera huset till året-runt-hus men då ställs vissa kvalitetskrav, såsom bättre vatten och avlopp och isolering och mycket annat, och kommunen har rätt att hindra sådana omdefinitioner. Också Danmark har restriktioner kring permanentboende i fritidshus. Danmark har även ett undantag inom EU, som hindrar utländska medborgare att köpa fritidshus.

Samtidigt finns det områden i Norge där det är krav på boende året runt i året-runt-hus (norska boplikt).

Bilder

Se även
 Sportstuga
 Lekstuga
 Sjukstuga
 Friggebod
 Hulthstuga
 Kolonistuga
 Torp
 Sommarvilla

Litteratur
Fritidshuset Byggförlaget Stockholm.

Källor 

Statistiska Centralbyrån

Byggnadstyper
Fritidsbyggnader
fr:Chaumière
no:Hytte