Vetenskapsåret 2005



Händelser

Astronomi och rymdfart 
 1 januari – Jorden vid perihelium.
 13 januari – Saturnus i opposition.
 14 januari – Europeiska rymdorganisationens (ESA) rymdsond, Huygens landar på Titan.
 26 januari – ESA:s rymdsond, Smart 1 börjar sända närbilder på månens yta
 3 februari – Neptunus i konjunktion med solen.
 14 februari – Merkurius i övre konjunktion.
23 februari – Astronomer meddelar att man upptäckt en galax, VIRGOHI21, som nästan bara består av mörk materia. Resultsen publiceras i Astrophysics Journal.
 24–25 februari – Uranus i konjunktion med solen.
 6 mars – Rosetta (rymdsond) flög förbi jorden, för första gången av tre.
 23 mars – Två forskarlag, oberoende av varandra, rapporterar om sina observationer om ljuset från planeter som snurrar runt två olika stjärnor, genom att studera infraröd strålning uppfångad av Spitzerteleskopet. Båda grupperna upptäcker en liten nedtoning i ljuset intensitet under konjunktion, då planererna rör sig bakom solskivan (ockultation).
 29 mars – Merkurius i nedre konjunktion.
 30 mars – Venus i övre konjunktion.
 3 april – Jupiter i opposition.
 3 juni – Merkurius befinner sig i övre konjunktion.
 13 juni – Pluto befinner sig i opposition.
 4 juli – Jorden vid aphelium.
 12 juli – Discovery blir USA:s första rymdfärja i rymden sedan olyckan med Columbia 2003.
 17 juli – Mars vid perihelium.
 23 juli – Saturnus i konjunktion med solen.
 8 augusti – Neptunus står i opposition.
 9 augusti – Discovery landar planenligt efter att ha genomfört den första flygningen med en rymdfärja sedan Columbias haveri 2003.
 31 augusti – Uranus står i opposition.
 17–18 september – Merkurius befinner sig i övre konjunktion.
 22 oktober – Jupiter i konjunktion med solen.
 6 november – Mars står i opposition.
9 november – Satelliten Venus Express skjuts iväg med destination Venus.
 15 december – Pluto i konjunktion med solen.

Biologi 
 December – Amerikanska, Australiska och indonesiska utforskare Fojabergen på indonesiska Nya Guinea och kan rapportera om en "försvunnen värld" där de hittar nya arter.

Meteorologi

Paleontologi 
 13 januari – Kinesiska forskare tillkännager att de funnit fossil av däggdjur som jagat små dinosaurier.
 17 februari – Två fossilhuvuden som hittades 1967 i Etiopien av Richard Leakey, Omo I och Omo II, får sin ålder omdaterad till 195 000 år gamla, vilket gör dem till äldsta Homo sapiens man känner till.
 15 december – Europeiska och kanadensiska forskare meddelar att flintverktygen från Pakefield, Suffolk kan dateras till runt 700 000 år gamla, vilket blir bevis för den tidigaste mänskliga närvaron norr om Alperna.

Pristagare 
 Abelpriset: Peter D Lax, ungersk matematiker
 Bigsbymedaljen: Jonathan Blundy
 Copleymedaljen: Paul Nurse, brittisk biokemist, Nobelpristagare i fysiologi eller medicin
 Davymedaljen: Chris Dobson
 Ingenjörsvetenskapsakademien utdelar Stora guldmedaljen till Gunnar L. Johansson, svensk teknologie doktor.
 Gad Rausings pris för framstående humanistisk forskargärning: Fil. dr Jørgen Jensen, Köpenhamn, dansk historia
 Göran Gustafssonpriset:
 Molekylär biologi: Siv Andersson
 Fysik: Eva Lindroth
 Kemi: Magnus Berggren
 Matematik: Adrian Constantin
 Medicin: Stein Eirik Jacobsen
 Nobelpriset:
 Fysik 
 Roy J. Glauber, amerikansk fysiker
 John L. Hall, amerikansk fysiker
 Theodor W. Hänsch, tysk fysiker
 Kemi 
 Yves Chauvin, fransk kemist
 Robert Grubbs, amerikansk kemist
 Richard Schrock, amerikansk kemist
 Fysiologi/Medicin 
 Barry Marshall, australisk läkare och mikrobiolog
 Robin Warren, australisk fysiolog
 Steelepriset 
 Robert Langlands, kanadensisk matematiker
 Branko Grünbaum, kroatisk-amerikansk matematiker
 Israel Gelfand, rysk matematiker
 Turingpriset: Peter Naur, dansk pionjär inom datavetenskap
 Wollastonmedaljen: Edward A. Irving, kanadensisk geolog

Avlidna 
 6 mars – Hans Bethe, 98, amerikansk fysiker, deltagare i Manhattanprojektet, Nobelpristagare i fysik 
 20 juni – Jack S Kilby, 81, amerikansk fysiker och Nobelpristagare i fysik

Källor

Fotnoter

Externa länkar