Vänster–höger-skalan

Vänster–höger-skalan, alternativt höger–vänster-skalan, är ett sätt att kategorisera och åskådliggöra politiska uppfattningar, ideologier och partier.

Skalan är ett slags politiskt spektrum där högerpolitik och vänsterpolitik föreställs som idealiserade motpoler. Tanken är sedan att det ska gå att placera ut uppfattningar och samlingar av uppfattningar på kontinuumet mellan dem. En vanligt förekommande kritik mot uppdelningen är att åsikterna som klumpas på respektive sida av skalan saknar idémässig samhörighet vilket gjort att måttet i forskningssammanhang ofta främst används för att tala om politiska identiteter.

När begreppen myntades i Franrike under 1780-talet betecknade vänster den förändringsvilliga, liberala grupperingen i nationalförsamlingen medan höger betecknade den mer varsamma, konservativa grupperingen. Denna uppdelning lever kvar i vissa länder såsom Danmark och Norge där de liberala partierna heter Venstre (se Venstre (Danmark), Radikale Venstre (Danmark) och Venstre (Norge)). I flera moderna modeller används vänster och höger mer allmänt som benämningar på motsättningar inom ekonomisk politik och särskilt i synen på fördelningspolitik. Dessa modeller inkorporerar ofta ytterligare en dimension såsom gal/tan eller auktoritär/libertariansk för att fånga sociala och kulturella frågor, och således kunna inkorporera exempelvis nationalistiska och gröna idéer som inte har ett naturligt hem i den tidigare skalan.

Bakgrund 
 Skalan uppstod i Frankrikes nationalförsamling i samband med franska revolutionen år 1789. De radikala som ville förändra samhället mot större jämlikhet (under revolutionens inledningsfas var detta liberalerna och anhängarna av konstitutionell monarki) satt till vänster, medan de som ville bevara det gamla systemet, som innebar privilegier till vissa med hög status såsom adelsmän, satt till höger. Vid den här tidpunkten var de moderna ideologierna inte uppfunna.

Vänster–höger-skalan i Sverige 

Sedan demokratins genombrott i Sverige under 1900-talets början har vänster–höger-skalan spelat en viktig roll i svensk politik. Skiljelinjen mellan vänster och höger har historiskt ofta gått mellan socialdemokrati kontra borgerlighet, men har vid flera tillfällen sett regeringar efter andra skiljelinjer.

Mellan 85 och 95 procent av de väljare som placerar sig antingen till höger eller till vänster, röstar på motsvarande block i valen. Svenska väljares självbild är att de är åsiktsröstare, i andra hand ideologiröstare: 51 procent av väljarna anger att de i första hand åsiktsröstar, 49 procent anger att de ideologiröstar och 46 procent ser sig själva som röstare på partiernas program.

Väljarnas identifiering 
Var svenskar identifierar sig på vänster–höger-skalan har varierat över tid. Mellan 1968 och 1982 identifierade sig fler väljare som vänster än som höger. Den andel som placerade sig själv som "vänster" gick från 43 procent år 1968 till 37 procent 1982, och den andel som såg sig som "höger" varierade mellan 31 procent år 1968 och 36 procent år 1982. Under 1980-talet jämnade det ut sig mellan de två ideologiska lägren. I sju val sedan 1968 har fler identifierat sig med höger än med vänster: 1985, 1991, 1998, 2006, 2010, 2014 och 2018. I valet år 2018 såg sig 43 procent av väljarna som höger och 36 procent som vänster.

Väljarnas uppfattning om partierna 

Statistiska Centralbyrån har sedan 1979 mätt väljarnas uppfattning om riksdagspartiernas relativa placering på skalan.

Se även 
 Politisk höger
 Politisk vänster
 Politisk mitt
 Politiskt parti
 Ideologi
 Politisk filosofi
 Distributiv rättvisa
 Medianväljarteorin
 GAL-TAN
 Synkretisk politik

Referenser 

Klassificering av politiska åskådningar
Politisk filosofi
Statsvetenskap
Politiska spektrumet