Grängesberg

Grängesberg är en tätort i Grängesbergs distrikt i Ludvika kommun i Dalarnas län. Orten är utbredd och har av SCB 2015 avgränsats till tre tätorter: Grängesberg, Grängesberg västra och Hörks hage i söder med totalt cirka 3 400 invånare.

Malmbrytningen i Grängesbergs gruvor påbörjades på 1500-talet och var fram till nedläggningen 1989 Sveriges tredje största järnmalmsgruva.

Historia 
Orten dominerades tidigare av järnmalmsbrytningen vid Grängesbergs malmfält som pågick från 1500-talet fram till 1989. I januari 1990 gick det sista malmtåget från Grängesberg till Oxelösund. 

Grängesbergsbolaget hade under en lång period världens största järnmalmsflotta och vid sekelskiftet 1899-1900 var Grängesbergsbolaget Sveriges mest lönsamma företag. Under denna period växte Grängesberg mycket snabbt, under tio år tredubblade samhället sin befolkning. Malmfältet i Grängesberg var Bergslagens största och den största enheten var det en kilometer långa Exportfältet.

I början av 1900-talet drevs gruvdriften under jord och i början av 1970-talet bröts i Grängesberg upp till fyra miljoner ton malm per år. Gruvdriften resulterade i sprickbildning i marken närmast dagbrottet och i tiden fram till tidigt 1970-tal genomförde man en flytt av samhällets centrum cirka 500 meter österut. Likaså flyttades järnvägen ett par hundra meter åt öst och fick ett högre läge. Det nya stationshuset för Grängesberg C stod klart 1940. Byggnaderna väster om järnvägen försvann successivt. Grängesbergs kyrka var ett tag den sista utposten västerut men ersattes 1974 av en ny vid östra utfarten (riksväg 50). 1976 flyttades den gamla kyrkan och återuppbyggdes i Orsa. Husgrunderna från samhällets tidigare centrum, i folkmun kallat Gamla Grängesberg, ligger nu till stor del bakom avspärrningar.

Ortnamnet 
Ortnamnet innehåller i första leden en äldre version av by- och sockennamnet Grangärde, Gränge, som finns upptecknat redan på medeltiden och som antagligen är en uttalsförenkling av namnet Grænughe sior, den "graniga sjön", ett äldre namn på Bysjön vid Grangärde. Det namnet skilde sjön från en annan sjö i närheten som heter Björken. Efterleden i ortnamnet är -berg, som betyder "bergverk, gruvfält".

Historisk elkraftöverföring 
Grängesbergs gruvor blev även internationellt kända för överföring av trefasväxelström. Världens första kommersiella kraftöverföring genomfördes i Sverige 1893 mellan Hällsjön och Grängesberg, en sträcka av cirka 15 kilometer. Elkraften drev lampor, pumpar och motorer. Det var en helt ny teknik – innan dess kunde man bara överföra kraft mekaniskt över kortare sträckor med hjälp av stånggångar.

Befolkningsutveckling

Historiska bilder

Bostadsområden 

Stora Hagen (arbetarbostäder från slutet av 1800-talet med museilägenhet)
Källfallet (arbetarbostäder från slutet av 1800-talet)
Grotfallet
Öraberget
Sporrtorp
Örntorp
Majens
Stjälkenstorp
Ränngruvfallet
Hårdtorp
Laxtorp
Sotbo
Björkås
Björktorp
Laritstorp
Knusselbo (Bergslagsbyn)
Lundbergstorp
Norrmalm
Blåns
Gudmundberget
Sandudden
Hörks hage
Lomberget

Näringsliv 
Grängesbergs största privata arbetsgivare är Spendrups bryggeri. Bryggeriet köptes 1923 (då var namnet "Grängesbergs bryggeri") av Louis Spendrup, son till Jens Fredrik Oscar. År 1982 bytte "Grängesbergs Bryggeri AB" namn till "Spendrups Bryggeri AB". 

År 2003 startade Svenska Filminstitutet ett kulturhistoriskt filmarkiv i Grängesberg. Detta filmarkiv består till stor del av svenska folkets egna filmade minnen och berättelser. För att rädda den svenska smalfilmen startade Filminstitutet på regeringens uppdrag en riksomfattande räddningsaktion, och ett nationellt filmarkiv etablerades i Grängesberg. Filmerna bevaras i klimatkontrollerade utrymmen, som garanterar deras hållbarhet. Sedan den 1 januari 2011 är Kungliga Biblioteket huvudman för Filmarkivet i Grängesberg.

Bankväsende 
Bankaktiebolaget Stockholm-Öfre Norrland (senare kallad Norrlandsbanken) öppnade ett kontor i Grängesberg år 1901. Den 1 december 1909 öppnade även Gefle handelsbank ett kontor i Grängesberg. Denna uppgick senare i Norrlandsbanken. På 1910-talet etablerade även Mälareprovinsernas enskilda bank ett kontor i Grängesberg. Norrlandsbanken uppgick i Svenska Handelsbanken och år 1925 överlät även Mälarebanken sitt kontor till denna bank. Grängesberg hade även sparbankskontor tillhörande Länssparbanken Dalarna, senare Swedbank.

Swedbank lade ner kontoret den 23 juni 2016. Den 30 april 2021 stängde även Handelsbanken i Grängesberg, som därmed lämnades utan bankkontor.

Sevärdheter 
 Grängesbergs gruvor med Mojsen Gruvcentrum och Maskinhusets konstutställningar, ingår i Ekomuseum Bergslagen.
 Cassels donation, konserthus uppfört år 1900 på initiativ av den tysk-engelske finansmannen sir Ernest Cassel. Ingår i Ekomuseum Bergslagen.
 Lokmuseet med cirka 160 järnvägsfordon från 1850- till 1960-talen, ingår i Ekomuseum Bergslagen.
 Lombergshjulet vid södra infarten till Grängesberg.
 Motor & nostalgimuseet med bland annat bilar, skogsbruk, radio, foto och film samt några historiska butiker.
 "Skutborraren" är en stor träskulptur skapad av konstnären och träsnidaren Vilhelm Asplund. Verket invigdes den 24 november 1996 och är placerat på centrala torget vid järnvägsstationen. Den borrande bergsmannen är en symbol för en flerhundraårig gruvepok i Grängesberg.
 Stora Hagen, bruksgata med gruvarbetarbostäder från 1898 (renoverat 1989-90). Hus nr 22 är museum och ingår i Ekomuseum Bergslagen.

Bilder, Grängesberg och omgivning

Sport 
I Grängesberg finns ett bandylag som spelar i division 2 (2020). Grängesberg har ett fotbollslag, IFK Grängesberg som 2020 spelar i division 7 Dalarna. Som bäst har man spelat i division II, åren 1932-34 och 1936-1939. Grängesbergs orienteringsklubb OK Malmia vann tiomilaorienteringen 1965.

Kända personer från Grängesberg 
Anders Gustaf Andersson, gruvarbetare - "Jätten"
Vilhelm Asplund, konstnär och träsnidare
Mats G. Bengtsson, musiker, författare och skådespelare
Tord Bengtsson, musiker
Villy Bergström, f.d. vice riksbankschef
Kjell-Henry Dahlberg, konstnär
Bengt Dennis, f.d. riksbankschef
Bernhard Eriksson, riksdagsman, minister, landshövding
Torsten Fredriksson, riksdagsman
Gunilla Jönson, tekn. doktor, f.d. rektor vid Lunds Tekniska Högskola
Roland Keijser, musiker
Erik Lundqvist, spjutkastare
Margit Nordin, första kvinnliga vasaloppsåkare
John Näslund, ordförande gruvarbetarförbundet
Lars Ramqvist, f.d. VD på Ericsson
Sam Samson, orkesterledare
Daniel Swedin, ledarskribent
Thomas Söderberg, biskop
Bo Södersten, nationalekonom

Referenser

Externa länkar 

 
Orter i Ludvika kommun
Tätorter i Sverige
Riksintressen för kulturmiljövården i Dalarnas län
Gruvorter