kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gågata

En gågata, bilfri zon eller bilfritt område, är en väg där motorburen trafik med bil eller andra motorfordon är starkt begränsad. Det är dock tillåtet att korsa vägen med motorfordon, eller cykla i gångfart i vissa länder. Tillstånd kan ges till lastbil för lastning och lossning i området, taxi, funktionshindrade och utryckningsfordon som ambulans, brandbil och polisbil, såväl som transport av boende eller gods till eller från intilliggande fastigheter. 
Det är önskvärt att hastigheterna hålls så låga som möjligt.

Allmänt

Sedan 1970- och 1980-talen har flera tidigare trafikerade områden, som orsakat problem med avgaser och buller, spärrats av för privatbilism och gjorts om till bilfria zoner, vilket ses dels som en del av det miljöpolitiska arbetet, dels som en åtgärd för den allmänna trivseln, särskilt i turistorter dit det kommer många barnfamiljer eller pensionärer. Den första gågatan i Europa blev shoppinggatan Lijnbaan som invigdes 1953 i Rotterdam.

Sveriges äldsta gågata är Storgatan i Piteå. Den invigdes den 11 augusti 1961. Gågatan i Hökarängen är enligt lokaltidningen Direktpress äldre, då den grundades redan 1952. En annan tidig gågata i Sverige är Kullagatan i Helsingborg, som invigdes den 10 oktober 1961.
En annan av Sveriges första gågator är Sergelgatan i Hötorgscity i Stockholm, som planerades i mitten av 1940-talet av stadsplanedirektör Sven Markelius i samband med Norrmalmsregleringen och blev klar 1966.
Borås gågata invigdes 1967.

Regleringar av gågator i Sverige 

Begreppet "gågata" är relativt nytt i den svenska trafiklagstiftningen och ersätter undan för undan tidigare skyltningar av typen Motortrafik förbjuden med tilläggsskylten "Gäller ej fordon med tillstånd". I folkmun har ordet gågata funnits sedan lång tid tillbaka. 

Motortrafik är förbjuden i områden markerade som gågator, med undantag för att korsa gågatan eller följande ärenden till själva gågatan:
 varuleveranser till eller från butiker eller motsvarande,
 transporter av gods eller boende,
 transporter av gäster till eller från hotell eller motsvarande, eller
 transporter av sjuka eller rörelsehindrade personer.

Fordon får högst köra i gångfart och gående har alltid företräde. Gångfartsområden är liknande men tillåter motortrafik och parkering på anvisad plats.

Gågatan ska ej förväxlas med gångväg, vars vägmärke är runt.

Sommargågata
Sommargågata är en gata som under sommarsäsongen regleras som gågata. När denna säsong är över ändras trafikreglerna till en traditionell gata för cyklar och bilar. Vanligen tillåts uteserveringar och möblering direkt på gågatan vilket skapar ett allmän offentligt rum och folkliv.

De första försöken genomfördes sommaren 2015 i Stockholm och Göteborg.

Gågator i andra länder

I många medeltida städer i Europa har gator i stadens centrum omvandlats till gågator. I många länder, som till exempel i Danmark, är det inte tillåtet att cykla på gågatan.

I Nordamerika kallas gågator   Pedestrian Mall och den första invigdes i staden Kalamazoo i Michigan 1959. Många amerikanska gågator har efterhand kortats av till fördel för biltrafiken eller ersatts av köpcenter.

Referenser

Noter 

Typer av vägar
Trafik
Hjulbenthet

Hjulbenthet, även kallat O-benthet och varusvackling, är en deformitet i benen som kännetecknas av att det uppstår ett avstånd mellan knäna då individen står med fötterna bredvid varandra och parallellt med varandra. Det finns flera faktorer som kan bidra till hjulbenthet, och ibland uppträder det utan känd orsak. Artros, stressfrakturer och trauma är vanliga orsaker, och hos barn förekommer ibland en så kallad fysiologisk hjulbenthet som ofta kan växa bort spontant. Även benskörhetssjukdomar som engelska sjukan kan ge upphov till hjulbenthet. Detta var en vanlig orsak till tillståndet även i Sverige förr i tiden. 
På grund av hjulbentheten kommer en större del av belastningen från överkroppen att hamna på knäledens insida, vilket kan leda till förslitningsskador. Behandlingen är ofta operativ, och kan utgöras antingen av en så kallad valgiserande osteotomi, där man tar bort en benkil för att utjämna belastningen i knät, och dels av en protesoperation där knäleden byts ut mot en protes.

Se även
 Kobenthet

Källor

Skelettsjukdomar
Benskador
Tumör

Tumör, svulst, knöl, är en vävnadsbildning i kroppen utan någon fysiologisk funktion. När en tumör sprider sig (metastaserar) och tillväxer används begreppet cancer, och tumören innehåller då cancerceller. En tumör behöver dock varken sprida sig eller tillväxa. Exempel på en sådan tumör är födelsemärken (leverfläckar) som medicinskt inordnas under begreppet naevus. Behandling handlar oftast om operation eventuellt ihop med strålbehandling och medicinering men det skiljer sig från fall till fall och hur omfattande det är.

Med tumör (latin tumor) menas vävnadsbildning som tillväxer mer eller mindre kontinuerligt, oberoende av övriga vävnaders tillväxt. Tumör är dock inte att förväxla med cancer (latin cancer). Keloid ("carcinom”) används dock ibland oriktigt som synonym för ”cancer”. 

Tumörmassan vid cancer består av cancerceller och ett stroma av blodkärl, stromaceller, immunceller och fibroblaster. Vissa cancertumörer utvecklas inte till cancer, vilket tycks bero på förutsättningar i stromat. De cancertumörer som är inaktiva kallas sovande tumörer.

Se även 
 Cancer
 Neoplasi
 Dysplasi

Referenser
Trimaran

En Trimaran är en båt med ett huvudskrov och två parallella mindre skrov, så kallade utriggare. Den vanligaste typen av trimaraner är segelbåtar, men de kan även vara motordrivna. Båttypen utrustad för havskappsegling tillhör den mest extrema typen av kapp­seglings­båtar med fartresurser vid halvvind upp mot 40 knop.

Segeltrimaraner
Fördelar och nackdelar med trimaraner jämfört med enskrovsbåtar är i huvudsak de samma som för katamaraner. Generellt sett är trimaraner i frisk vind mycket snabbare än motsvarande enskrovsbåtar, då en lätt trimaran kan ha smala skrov och därmed lågt vågbildningsmotstånd också vid hög fart. Den stora bredden (räknat från tyngdpunkt till utriggare) tillåter också en stor segelyta. Kölbåtar har en tung djup köl för att motverka krängning och blir därmed tyngre och mer djupgående. I låg fart, såsom i lätt vind, dominerar friktionen och då är trimaranens större våtyta en nackdel.

Vikten är mer kritisk för trimaraners prestanda än för konventionella segelbåtars. För att hålla vikten låg trots stora påfrestningar byggs trimaraner i allmänhet med dyra material.

Viktiga prestandafaktorer är lateralplan (centerbord och roder, vilka motverkar avdrift), segelyta, bredd och vikt. Trimaranen har centerbord i huvudskrovet eller i utriggarna. Masten är ofta aerodynamiskt utformad, vridbar och omfångsrik i längsled. Mellan utriggarna och huvudskrovet finns normalt ett nät på vilket besättningen kan röra sig.

Trimaraner använder i vissa fall bärplan för att underlätta gången i vågor. Extrema kappseglingstrimaraner kan stundtals seglas på endast ett skrov, medan normalläget för de flesta trimaraner är med två skrov i vattnet.

Segeltrimaraner har under senare år också blivit alltmer populära som familjebåtar med det centrala skrovet utrustad som en ordinär enskrovsbåt med plats för sovutrymmen och pentryutrymme.

Kappseglingsmodeller är exempelvis: Open 60, Formel 28, Seaon 96, Corsair, SeaCart 30, Farrier och Catri

Cruisingmodeller är exempelvis: Dragonfly, Corsair 36 och Pinta (äldre konstruktion)

Motortrimaraner

Motortrimaraner utgör ett brett spektrum av fartyg och båtar. USS Independence (LCS-2) är ett exempel på ett örlogsfartyg som är en trimaran. M/Y Ady Gil var en trimaran som 2008 slog världsrekordet för världsomsegling.

Bildgalleri trimaraner

Källor 

Flerskrovsbåtar
Simsalabim

Simsalabim (sim sala bim, sim salabim) är en trollformel som användas av trollkonstnärer för att uppmärksamma att trolleriet just sker. Uttrycket kan också användas av andra för att beteckna att något sker på ett överraskande eller mystiskt sätt. Varifrån uttrycket kommer är okänt, men många försök till förklaring har gjorts.

Referenser

Se även
 Abrakadabra
 Hokus pokus filiokus

Magi
Edvard Carleson

Edvard Henrik Carleson, i riksdagen kallad Carleson i Stockholm, född 16 november 1820 i Klockrike församling, Östergötlands län, död 1 april 1884 i Klara församling, Stockholms stad, var en svensk politiker, justitieråd, riksdagsman 1850–1865 och 1873–1884 samt justitiestatsminister från den 4 maj 1874 till den 11 maj 1875.

Biografi 
Edvard Carleson föddes på Valstad i Klockrike socken som son till godsägaren och överstelöjtnanten Jacob Carleson av adelsätten Carleson och Liboria Fredrica Leonora Harmens född i släkten Harmens. Efter juridiska studier i Uppsala gjorde han karriär som jurist i bland annat Svea hovrätt och justitiestatsexpeditionen. Han var sedan justitieråd i Högsta domstolen 1860–1884 med undantag för det år då han på Oscar II:s begäran ryckte in som justitiestatsminister.

Som tillhörande adeln bevistade han ståndsriksdagarna från 1850. Han umgicks i liberala kretsar med blick för tidens frågor om religionsfrihet och näringsfrihet. Enligt De Geers memoarer understödde Carleson också representationsförslaget om tvåkammarriksdagen. Ministären Carlesons mindre vänliga hållning mot lantmannapartiet vållade dess fall. Carleson återgick till Högsta domstolen. 1873 valdes han av norra Kalmar läns landsting till riksdagens första kammare och fungerade i denna egenskap till sin död. Han var vice talman 1878. 1868–1874 var han ordförande för Nya Trollhätte kanalbolag.

Carleson gifte sig 1863 med Louise Arfwedson, med vilken han hade sex barn. Alice Habsburg var en dotterdotter. Han avled 1884 i Stockholm och är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Referenser 
 Adelsvapen

Noter 

Ridderskapet och adelns riksdagsledamöter
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare
Första kammarens vice talmän
Justitieråd i Högsta domstolen (Sverige)
Sveriges justitiestatsministrar
Alumner från Uppsala universitet
Edvard
Födda 1820
Avlidna 1884
Män
Personer från Klockrike socken
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Scallowayöarna

Scallowayöarna kallas en grupp öar som ligger väster om huvudön Mainland på Shetlandsöarna, Skottland, strax utanför staden Scalloway. Dessa öar är:
 Burra (två öar sammanlänkade av en bro samt en bro till Trondra)
 West Burra
 Kettla Ness, som hänger ihop med West Burra genom en tombolo
 East Burra
 Hildasay
 Linga (inte att förväxlas med någon av de andra små öar i Shetland med samma namn)
 Oxna
 Papa
 West Head of Papa (endast vid lågvatten)
 South Havra
 Trondra (med broar över till Mainland och Burra)

Turister åker till öarna bland annat för att segla och paddla kajak.

Shetlandsöarnas öar
New York Dolls (musikalbum)

New York Dolls är New York Dolls självbetitlade debutalbum. Albumet släpptes 1973 och gjorde New York Dolls redan då till ett kultband. Albumets ljud är ungefär som hårdrock blandat med pop och tidig punkrock.

Låtlista
Samtliga låtar skrivna av David Johansen och Johnny Thunders, om annat inte anges.

"Personality Crisis" - 3:43
"Looking for a Kiss" - 3:21
"Vietnamese Baby" (David Johansen) - 3:40
"Lonely Planet Boy" - 4:11
"Frankenstein" (David Johansen/Sylvain Sylvain) - 6:00
"Trash" (David Johansen/Sylvain Sylvain) - 3:10
"Bad Girl" - 3:05
"Subway Train" - 4:22
"Pills" (Bo Diddley) - 2:50 
"Private World" (David Johansen/Arthur Kane) - 3:40
"Jet Boy" - 4:40

Musikalbum 1973
Album av New York Dolls
Album utgivna på Mercury Records
Amerikanska debutalbum
Harry Hjörne

Harry Edvin Hjörne, född 26 april 1893 i Waukegan i Illinois i USA, död 16 februari 1969 i Göteborg, var en svensk journalist, chefredaktör och kommunpolitiker för folkpartiet. Han var far till Lars Hjörne och Bengt Hjörne (1923–1983) samt farfar till Peter Hjörne.

Biografi
Harry Hjörne föddes i USA men familjen flyttade hem till Sverige 1896 och bodde i Helsingborg och senare Hässleholm. Han gick i aftonskola och besökte föreläsningsförening och godtemplarnas bibliotek. År 1918 kom Harry Hjörne från tidningen Norra Skåne, där han verkat sedan 1912, till Göteborgs-Posten. År 1919 blev han redaktionssekreterare på Göteborgs-Posten och 1920 andre redaktör. Han var samtidigt redaktör och ansvarig utgivare av Frisinnad ungdom 1920–1925.

År 1926 övertog han som huvudredaktör och ansvarig utgivare av Göteborgs-Posten tidningen samt förnyade den i grunden. Tidningen blev under hans ledarskap stadens största dagstidning. När Hjörne tog över tidningen var ekonomin och upplagan i botten. Tidningen var på väg att läggas ned. Hjörne lyckades vända detta genom bland annat att införa självstyrelse och identifiera områden som intresserade läsarna. Bland det som Hjörne framgångsrikt införde i GP var ökat utrymme för familjenytt och kyrkonyheter och tidningen fick en effektiv sportavdelning. Hjörnes paroll var att GP skulle ha läsning och nyheter för alla. Hjörne skrev varje dag i tidningen den egna spalten "Små, små ord av kärlek".

Hjörne var 1932–1934 vice ordförande i Sveriges liberala parti och 1951 ledamot av Göteborgs stadsfullmäktige för Folkpartiet. Han var ordförande i Örgryte idrottssällskap 1942–1958. Han var även styrelseledamot i Svenska föreningen för Nationernas förbund, Göteborgs-Postens Nya AB och Göteborgs-Postens fastighets AB.

Harry Hjörne blev invald i Sällskapet Gnistan den 26 oktober 1927.

Jordfästningsceremonin för Harry Hjörne hölls lördagen den 22 februari 1969 i Christine kyrka, Göteborg, varefter de anhöriga tog ett sista farväl i Sankt Olofs kapell på Kvibergs kyrkogård. 

Hjörne gravsattes den 25 februari 1969 på Stampens kyrkogård i Göteborg.

I Göteborg finns sedan 1984 Harry Hjörnes plats.

Familj
Föräldrar var stålverksarbetaren Carl Peter Bengtsson och Mathilda, född Persson. Gift 8 augusti 1921 med Anna Elvira, född Ohrlander 1897 i Stoby, Kristianstad. Hon var fosterdotter till garvarmästare Anders Peter Persson och Truen Falk.

Bibliografi

Referenser

Vidare läsning

Personer i Liberalerna och Folkpartiet
Svenska journalister under 1900-talet
Svenska chefredaktörer
Gravsatta på Stampens kyrkogård
Personer från Waukegan
Födda 1893
Avlidna 1969
Män
Dallas Cowboys

Dallas Cowboys är ett professionellt amerikansk fotbollslag i den amerikanska National Football League (NFL). Fram till 2008 hade laget Dallasförorten Irving som spelort. Från och med 2009 har lag laget flyttat till nybyggda AT&T Stadium i närliggande Arlington.

Laget spelar i Eastern Division i National Football Conference (NFC) och anslöts till NFL 1960. Laget kallas ibland vardagligt för America's Team (sv: Amerikas lag) på grund av den stora skaran av fans som bor utanför lagets lokala bas. Enligt tidningen Forbes är Dallas Cowboys det mest värdefulla laget i Nordamerika och värderas till 1,5 miljarder USD, och det näst mest värdefulla är Washington Redskins som värderas till 1,3 miljarder USD. De är även ett av de rikaste lagen i NFL med en årlig intäkt av 250 miljoner USD.

Dallas Cowboys är ett av de mest framgångsrika lagen i NFL:s historia och har ligarekorden för flest på varandra följande säsonger med vinst (20, från 1966 till 1985) och flest säsonger med minst 10 vinster (24). Laget har spelat flest slutspelsmatcher (27, vid 2004, som inkluderar ett annat ligarekord av 54 slutspelsmatcher med vinst i 32 av dem), flest spelade NFC-finalmatcher (14), samt flest spelade Super Bowl-matcher (8). Laget blev det första i NFL:s historia att vinna tre Super Bowl-matcher på endast fyra år (en bedrift som bara New England Patriots har lyckats med sedan dess). Tillsammans med San Francisco 49ers har Dallas Cowboys fem Super Bowl-vinster, dock en mindre än vad Pittsburgh Steelers har åstadkommit med sina sex titlar.

Den framgångsrikaste perioden för laget var under en 30-årsperiod från 1966 till 1996 då de gick till slutspel 24 gånger (80 %), spelade 14 NFC-finaler (över hälften av alla NFC-finaler spelade) och spelade åtta Super Bowl-matcher (över en fjärdedel av alla Super Bowl-matcher under perioden).

Nuvarande spelaruppställning

Grundat

Staden Dallas beviljades NFL-franchise 28 januari 1960 vid utvidgningen av NFL. Laget hette i ett tidigare skede Dallas Steers, och kallades senare även Dallas Rangers, men inför första säsongen, 1960, bestämdes namnet slutligen till Dallas Cowboys.

Hemmaarena
 Texas Stadium 1971-2008

 AT&T Stadium, som har en kapacitet på 80 000 åskådare.

Tävlingsdräkt  
Hemma och Borta: Vit tröja med blå text, silverfärgade byxor med blå/vita revärer respektive blå tröja med vit text, silverfärgade byxor med blå/vita revärer.
Hjälm: Silver med blå/vit rand över hjässan, blå stjärna på sidorna.

Mästerskapsvinster
8 – (1970, 1971, 1975, 1977, 1978, 1992, 1993, 1995)

Super Bowl 
Nummer VI 1972 med vinst mot Miami Dolphins
Nummer X 1976 med förlust mot Pittsburgh Steelers
Nummer XII 1978 med vinst mot Denver Broncos
Nummer XIII 1979 med förlust mot Pittsburgh Steelers
Nummer XXVII 1993 med vinst mot Buffalo Bills
Nummer XXVIII 1994 med vinst mot Buffalo Bills
Nummer XXX 1996 med vinst mot Pittsburgh Steelers

Kända spelare
Troy Aikman
Michael Irvin
Emmitt Smith
Darren Woodson
Tony Romo
Jason Witten
Dez Bryant
Ezekiel Elliott
Dak Prescott

Externa länkar
 Dallas Cowboys - officiell webbplats
 Dallas Cowboys 2007 season

Sportklubbar i Texas
Sportklubbar bildade 1960
Circuit Zandvoort

Circuit Zandvoort , tidigare Circuit Park Zandvoort, är en racerbana belägen utanför Zandvoort i Nederländerna. 

Från början var banan en stadsbana i Zandvoort som användes . Den nuvarande banan byggdes  och har därefter ändrats ett par gånger, senast 1998. Ett problem med banan är att den ligger vid havet och att det därmed blåser in sand på banan.

Nederländernas Grand Prix i formel 1 kördes här trettio gånger från början av 1950-talet till mitten av 1980-talet. Därefter användes banan bland annat till DTM och formel 3. Banan återvände till formel 1-kalendern år 2021.

F1-vinnare

Externa länkar 
 
 Circuit Park Zandvoort

Zandvoort
Zandvoort
Sport i Zandvoort
Tertiär

Tertiär är en tidigare använd geologisk tidsperiod som varade mellan 65,5–2,6 miljoner år sedan. Den ingick ursprungligen i ett äldre geologiskt system med fyra geologiska perioder: primär, sekundär, tertiär och kvartär. I nutida geologi är tertiärtiden ersatt av perioderna paleogen och neogen, som utgör de första 96% av tiden i eran kenozoikum.

I Sverige finns det kända tertiära avlagringar i främst Skåne och Blekinge. I synnerhet finns upp till 180 meter mäktiga kalkavlagringar i Skåne från tertiärs nedersta etage, från Dan-tiden.
 
Under tertiärtiden ersatte däggdjuren de tidigare kräldjuren som de dominerande ryggradsdjuren på land och fåglarna utvecklades i många olika former.

Referenser

Externa länkar 

Geologiska tidsperioder
Neogen

Neogen är en geologisk period som utgör den mellersta perioden i kenozoikum och den senare delen av det som förr benämndes tertiär. Den tidigare perioden av kenozoikum kallas paleogen och den senare kvartär. Neogen delas in i miocen och pliocen. Neogen började för 23,03 ± 0,05 miljoner år sedan och slutade för 2,588 miljoner år sedan. 

Det har föreslagits att även pleistocen och holocen ska räknas in i neogen, som i så fall skulle sträcka sig in i nutid.
 

 

Neogen
Paleogen

Paleogen är en geologisk period som sträcker sig mellan 65,5 ± 0,3 och 23,03 ± 0,05 miljoner år sedan. Den utgör den första perioden av eran kenozoikum. Paleogen räknades tidigare som en del av perioden tertiär, som inte längre ingår i den officiella indelningen ratificerad av Internationella stratigrafiska kommissionen, men lager från denna tid kallas fortfarande ofta tertiära.

Paleogen delas upp i de tre epokerna paleocen, eocen, och oligocen.

Startpunkten för paleogen sammanfaller med massutdöendet vid slutet av krittiden, när dinosaurierna (utom fåglarna), och även en mängd andra varelser, dog ut. En följd av detta är att en stor del av paleogen kännetecknas av en snabb diversifiering av däggdjur och fåglar. Paleogen inleds med en fauna av små däggdjur som är svåra att placera in i någon nutida däggdjursordning, men vid slutet av perioden har flertalet moderna ordningar utvecklats.

Tertiära lagerföljder i Sverige är begränsade till paleocen och äldre eocen, då Skåne fortfarande delvis låg under havsytan. Mer omfattande lagerföljder från paleogen finns i ett närliggande sedimentationsbäcken som idag ligger under Nordsjön, Danmark och norra Tyskland.

Referenser

 

Paleogen
Paleocen

Paleocen är en geologisk epok. Det är den äldsta epoken inom paleogen, och sträcker sig från runt 65 till 57 miljoner år sedan. Paleocen startar vid Krita–tertiär-gränsen (baserat på äldre terminologi) då de landlevande dinosaurierna dog ut, vilket lämnade utrymme för en snabb expansion av fåglarna, men i viss mån även av däggdjurstyper under epoken. Klimatet under paleocen var stabilt varmt, med cirka tio grader högre temperatur än idag. Epoken avslutades dock med en dramatisk ytterligare uppvärmning av jordens klimat, Paleocen-eocen-uppvärmningen (se Ypres). 

I sydvästra Skåne finns omfattande kalkavlagringar från epoken paleocen, framförallt från äldre paleocen (dantiden). Efter denna epok hamnar nuvarande Sveriges berggrund mestadels ovan havsytan utan avsättning av några större mängder sediment, men Danmark har mäktiga lager avsatta i havet, framförallt under själlandtiden.

Epoken i jordens kronologi

Referenser

Externa länkar 

Paleogen
Sefarder

Sefarder, även sefardiska judar eller sefardim  ( eller יְהוּדֵי סְפָרַד, Y'hudey Spharad, bokstavligen ”Spaniens judar”), är de judar av spansk-judisk härkomst som förvisades från den Iberiska halvön när den tidigare moriska södra delen erövrades av kristna kungar från den norra i slutet av 1400-talet. Ordet Sefarad () är hebreiska för "Spanien".

Bakgrund
På 700-talet samt därefter på 1000-talet hade många judar flyttat från Babylon till Spanien. Där hade de stora friheter, innehade höga ämbeten, deltog i alla industriella arbeten och ägnade sig med iver åt vetenskapliga och kulturella sysselsättningar. I Spanien mer än någon annanstans nådde judarna (efter 711) under araberna (så kallade morer) en hög grad av materiellt välstånd och andlig utveckling. Det var bland annat judar som översatte de arabiska tolkningarna av hebreiska och senare till latin och grekiska skrifter. De hade även stor betydelse inom läkekonsten. Högskolorna i Montpellier och Salerno upprättades av judar; flera kristna konungar, till och med påvar, hade judiska läkare. De utmärkte sig vidare som astronomer, och även de berömda tavlor som Alfons X av Kastilien lät utarbeta hade man judar att tacka för.

Den öppenhet som muslimerna i Spanien visade mot judar medförde att landet blev en medelpunkt för sefarder (ladinotalande judar). Detta efterlevdes senare även av de kristna kungarna i Spanien, flera av dem hade exempelvis judar till finansministrar. I de stora spanska städerna fanns blomstrande församlingar delvis i särskilda kvarter ("juderia"). Polen blev en annan medelpunkt för judar från 1100-talet och framåt, sedan stora mängder askenaser (jiddischtalande polska och tyska judar) flyttade dit från Tyskland.

Från början av 1400-talet förändrades det politiska läget. År 1391 tvingades många judar att låta döpa sig. Längre fram växte oviljan mot dessa nykristna (conversos eller marranos), eftersom deras rättrogenhet misstänkliggjordes och på grund av sådana idéer som senare har gjort sig kända som antisemitism.

De arabiska morerna besegrades slutligen 1492, efter belägringen av Granada i Emiratet av Granada, och drevs bort från den Iberiska halvön av de spanska kristna regenterna Ferdinand II av Aragonien och Isabella I av Kastilien. Samma år, den 30 mars 1492 meddelades det att alla judar i landet måste antingen konvertera till kristendomen och låta döpa sig, eller lämna landet. De som lämnande landet behöll det spanska språket, som kallas sefardi eller ladino. Stora grupper lämnade landet även om det exakta antalet inte går att fastställa. Flera utvandrade till olika medelhavsländer, inte minst på Balkanhalvön.

Se även 
 Ashkenazer
 Marraner
 Spaniens historia

Referenser 
 Nordisk familjebok (1910), band 13, s. 221

Externa länkar

Judisk historia
Portugals historia
Judendomens historia i Spanien
Eocen

Eocen är en geologisk epok. Eocen, är den mellersta epoken inom paleogen, och sträcker sig från runt 56 till 34 miljoner år sedan.

Epoken i jordens kronologi

Externa länkar 

Paleogen