kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Stockbysjön

Stockbysjön är en mindre insjö i stadsdelen Stockby på Lidingö. Sjön har sitt utlopp i Kottlasjön via Stockbyån som mynnar i ett kärr i anslutning till Kottlasjöns norra strand. Sjön ingår i .

Stockbysjöns yta är c:a 2,4 ha och maxdjupet två meter, medeldjup en meter. Gul näckros växer i sjön. Lidingö stad har inrättat en speciell infiltreringsdamm till sjön i ett försök minska risken att sjön växer igen.

Beskrivning

Sjön har sitt namn efter gården Stockby, med den forntida stavningen Stukka by. Namnet tros ha uppkommit genom de stockbelagda övergångsställen som fanns i kärr i området, bland annat i Västra Långängskärret som numera är uppdämt till en fågelsjö.

Ett litet stycke från Stockbysjöns norra strandlinje på en höjd i söderläge har man funnit spår av boplatser och gravhögar som daterats till yngre järnåldern (800-1050 e. Kr.). För 1 000 år sen var Stockbysjöns vattenyta betydligt större och gick ihop med nuvarande Västra Långängskärret och Kottlasjön som antagligen hade kontakt med havet vid Lilla Värtan. Det var en väl skyddad boplats mot hårda vindar och förmodligen god tillgång på både vilt och fisk.

Vid Stockbysjön ligger en gammal övergiven fyrverkerifabrik som uppfördes av fyrverkare Adolf Rickard Törner omkring 1880. Fabriken placerades på en avskild plats från övrig bebyggelse i området genom den höga explosionsrisken. Törners fyrverkerilaboratorium är kulturminnesmärkta. Strax intill ligger Adolf Törners sommarbostad som uppfördes 1886, numera en privatbostad kallad Villa Finedal och sedan 1979 förklarat till byggnadsminne. 

Villa Finedal ger med sin spektakulära arkitektur och en rikt dekorerad veranda och balkong en bild av hur 1800-talets sommarnöjen i den yppersta klassen i Stockholm kunde te sig. Efter Adolf Törners bortgång kom fyrverkerifabriken att drivas vidare av efterlevande släktingar ända fram till 1972. Fyrverkerifabriken har gett namn åt vägen Raketstigen som ligger en bit därifrån.

Se även 
 Lista över insjöar i Lidingö kommun

Källor

Externa länkar 

 
 

Insjöar i Åkerström-Norrströms kustområde
Insjöar i Uppland
Insjöar i Lidingö kommun
Andrej Kolmogorov

Andrej Nikolajevitj Kolmogorov (Андрей Николаевич Колмогоров), född 25 april 1903 i Tambov, Ryssland, död 20 oktober 1987 i Moskva, var en rysk matematiker. Han var främst aktiv inom sannolikhetsläran och topologin, men arbetade även med bland annat fourierserier, turbulens och klassisk mekanik.

Han arbetade vid Moskvas universitet där han under Nikolaj Luzin tog doktorsexamen 1925 och blev professor 1931. Han blev medlem av Sovjetunionens vetenskapsakademi 1939.

Asteroiden 48410 Kolmogorov är uppkallad efter honom.

Se även 
 Borel–Kolmogorovs paradox
 Chapman–Kolmogorovs ekvation
 Fishers ekvation (även känd som Fisher-Kolmogorovs ekvation)
 Hahn–Kolmogorovs sats
 Kolmogorovs axiom
 Kolmogorovs ekvationer (även kända som Fokker–Plancks ekvationer)
 Kolmogorovs kontinuitetssats
 Kolmogorovs kriterium
 Kolmogorovs utvidgningssats
 Kolmogorovhomologi
 Kolmogorovs olikhet
 Kolmogorovintegral
 Kolmogorovrum
 Kolmogorovkomplexitet
 Kolmogorov–Smirnovs test
 Kolmogorovs sats eller Kolmogorovs lag
 Kolmogorovs strukturfunktion
 Kolmogorov–Zurbenkos filter
 Landau–Kolmogorovs olikhet

Referenser

Externa länkar 

Ryska matematiker
Informationsteoretiker
Sannolikhetsteoretiker
Ryska statistiker
Läroboksförfattare
Personer från Tambov
Alumner från Moskvauniversitetet
Födda 1903
Avlidna 1987
Män
Wolfpristagare i matematik
Matematiker under 1900-talet
Personer verksamma vid Moskvauniversitetet
Verdensmagasinet X

Verdensmagasinet X är en akademisk tidskrift som behandlar globala problemställningar och förhållandet mellan Nord och Syd. Tidskriften utkommer med en upplaga av 4 000 exemplar.

Norska tidskrifter
Overijssel

Overijssel är en provins i östra Nederländerna med 1 145 824 invånare (2016). Provinshuvudstad är Zwolle, men den största staden är Enschede.

Kommuner 
Overijssel består av 25 kommuner (gemeenten):

 Almelo
 Borne
 Dalfsen
 Dinkelland
 Deventer
 Enschede
 Haaksbergen
 Hardenberg
 Hellendoorn
 Hengelo
 Hof van Twente
 Kampen
 Losser
 Oldenzaal
 Olst-Wijhe
 Ommen
 Raalte
 Rijssen-Holten
 Staphorst
 Steenwijkerland
 Tubbergen
 Twenterand
 Wierden
 Zwartewaterland
 Zwolle

Referenser
Childebert III

Childerbert III (född 683, död 711) frankisk merovingisk kung av Neustrien och Burgund 695–711. Bror till Klodvig IV, far till Dagobert III.

Childerbert III var en lydkung under den karolingiske maior domus Pippin av Herestal.

Referenser 

Frankiska kungar
Födda 683
Avlidna 711
Män
Merovinger
Personer i Frankrike under 700-talet
Personer i Frankrike under 600-talet
The AAPS Journal

The AAPS Journal är en tidskrift om farmakologi och farmaci. Tidskriften ges ut i elektroniskt format och försöker dra nytta av de fördelar som mediet ger, genom att till exempel kunna ha med interaktiva bilder, databaser och ljud.

Tidskriftens impact factor 2014 var 3,779 enligt Thomson ISI.
Amerikanska tidskrifter
Noord-Holland

Noord-Holland (svenska: Nordholland) är en provins i nordvästra Nederländerna. Provinsens huvudstad är Haarlem, men provinsens största stad är landets huvudstad Amsterdam. Provinsen har cirka 2 803 150 invånare (2016).

Geografi  
I södra delen av provinsen finns det många städer (Amsterdam, Haarlem, Zaandam och Hilversum). I norra delen finns det förutom några städer (Alkmaar, Hoorn, Den Helder) också mycket landsbygd. Det finns också en stor ö, Texel. Noord-Holland har hela 256 kilometer kust med många stränder och dyner, eftersom provinsen omges av vatten på tre sidor: Nordsjön, Vadehavet och IJsselmeer. 

Noord-Holland gränsar i söder till Zuid-Holland och Utrecht. Dammbyggnaderna Afsluitdijk och Houtribdijk förbinder provinsen med Friesland och Flevoland.

Kommuner 
Noord-Holland består av 47 kommuner (gemeenten):

Aalsmeer
Alkmaar
Amstelveen
Amsterdam
Beemster
Bergen
Beverwijk
Blaricum
Bloemendaal
Castricum
Den Helder
Diemen
Drechterland
Edam-Volendam
Enkhuizen
Gooise Meren
Haarlem
Haarlemmermeer
Heemskerk
Heemstede
Heerhugowaard
Heiloo
Hilversum
Hollands Kroon
Hoorn
Huizen
Koggenland
Landsmeer
Langedijk
Laren
Medemblik
Oostzaan
Opmeer
Ouder-Amstel
Purmerend
Schagen
Stede Broec
Texel
Uitgeest
Uithoorn
Velsen
Waterland
Weesp
Wijdemeren
Wormerland
Zaanstad
Zandvoort

Se även 
 Holland (region)
 Västfriesland

Referenser
John Wilkinson

John Arbuthnot Du Cane Wilkinson, född 23 september 1940 i Windsor i Berkshire, död 1 mars 2014 på Isle of Man, var en brittisk konservativ politiker. Han var parlamentsledamot för valkretsen Ruislip Northwood från valet 1979 till 2005 (han kom in första gången 1970, men åkte ut 1974). Han tillhörde de av de konservativa ledamöterna som röstade mot Maastrichtfördraget.

Källor 

Brittiska parlamentsledamöter
Brittiska politiker under 1900-talet
Brittiska politiker under 2000-talet
Födda 1940
Avlidna 2014
Män
Motorredskap

Motorredskap är en klass bland motordrivna fordon vid sidan av motorfordon och traktor. Till motorredskap räknas de flesta anläggningsmaskiner. Motorredskap delas in i motorredskap klass I och motorredskap klass II.

Före år 1970 gällde för motorredskapen inte något krav på registrering eller besiktning och ingen skatte- eller försäkringsplikt. Det föreskrevs ingen åldersgräns och fordrades inte något bevis på kompetens för rätt att framföra dem. Utrustningsreglerna var knapphändiga och inte avsedda för det fall fordonen används som dragfordon vare sig när det gäller fordonet som sådant eller som draget fordon. Bestämmelserna om yrkesmässig trafik var inte i något avseende tillämpliga. Denna undantagsställning var föranledd av att man vid tillkomsten av de olika bestämmelserna inte räknade med någon egentlig användning av motorredskapen annat än som rena arbetsredskap huvudsakligen inom områden som inte hänförs till väg i vägtrafikförordningens mening. Det hade inte heller ansetts nödvändigt att införa regler som begränsar rätten att använda fordonen utanför sådana områden, trots att klassificeringen då enbart berodde på det ändamål för vilket fordonet inrättats och inte förändras av den faktiska användningen. En betydande teknisk utveckling ledde till att en rad nya typer av arbetsredskap nu förekommer och till att användningsområdet för sådana fordon utvidgats i hög grad. Det har gjorts gällande för utformningen av nya bestämmelser.

Detta ledde till en utredning som 1970 utmynnade i dagens regler om konstruktiv hastighet och krav på körkort samt uppdelning i två klasser.

Motorredskap klass I
Motorredskap klass I får köra 50 km/timmen, med undantag såsom med släpvagn. Körkort med typ B eller högre krävs. Registreringsskylt och kontrollbesiktning krävs också.

Motorredskap klass II
Motorredskap klass II får köra 30 km/timmen. Körkort med typ AM eller högre eller traktorkort krävs.

Referenser

Externa länkar
https://www.transportstyrelsen.se/sv/vagtrafik/Fordon/Fordonsregler/Motorredskap/
<center><center>

Anläggningsmaskiner
Fordon
 

en:Engineering vehicle
Dagobert III

Dagobert III (född 699, död 715) frankisk merovingisk kung av Neustrien och Burgund 711–715. Son till Childebert III.

Dagobert III var en lydkung som var underställd den karolingiske maior domus Pippin av Herstal fram till dennes död 714 och därefter dennes änka.

Referenser

 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Externa länkar 

Födda 699
Avlidna 715
Frankiska kungar
Män
Merovinger
Personer i Frankrike under 700-talet
Edam-Volendam

Edam-Volendam, kommun (gemeente) i provinsen Noord-Holland i Nederländerna. Kommunen har 28 000 invånare och består av orterna Edam och Volendam. Edam är en liten stad med många gamla hus och är känd för Edamerosten. Volendam är känd för fisken och traditionella kläder.

Externa länkar 

 Officiell webbplats
Edam

Edam är en ort i provinsen Noord-Holland i Nederländerna, 22 km nordost om Amsterdam. Tillsammans med Volendam bildar orterna kommunen Edam-Volendam. År 2015 hade orten 29 100 invånare; hela kommunen har 28 492 invånare.  Samhället är känt för Edamerosten.

Referenser 

Historiska kommuner i Noord-Holland
Orter i Noord-Holland
Edam-Volendam
Chilperik II

Chilperik II (född omkring 670, död omkring 720) frankisk merovingisk kung av Neustrien och Burgund 715–721, Austrasien 720–721.

När han blev kung av Neustrien 715 bytte han namn från Daniel till Chilperik. Inledningsvis var han ett verktyg i händer på Ragenfrid, maior domus. Han lyckades senare med hjälp av den frisiske kungen Ratbod av Frisland göra sig till herre även över Austrasien. När Karl Martell störtade Ragenfrid accepterade han Chilperik som kung över Neustrien och vid Chlothar IV:s död gjorde han honom till kung över hela frankerriket. Kungen dog inom ett år.

Referenser

 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Externa länkar 

Frankiska kungar
Merovinger
Personer i Frankrike under 700-talet
Födda 600-talet
Avlidna 720-talet
Män
Republikanism

Republikanism är en politisk rörelse vars mål är republik i stället för monarki. Anhängarna kallas republikaner.

Republikanism i Sverige

Socialdemokraterna, Vänsterpartiet och Miljöpartiet är republikanska enligt sina partiprogram, men Socialdemokraterna har i praktiken inte drivit frågan sedan första halvan av 1900-talet. Vänsterpartiet motionerar varje år i riksdagen om att avskaffa monarkin, men motionen har hittills aldrig blivit genomröstad. Även ett antal enskilda socialdemokrater, miljöpartister och folkpartister motionerar årligen om republik. I riksdagen har det ofta funnits en majoritet för republik, även om frågan aldrig har ställts på sin spets.  

Under början av 1900-talet försvarade Allmänna valmansförbundet monarkin som statsskick, då det ifrågasattes av liberaler och socialdemokrater; dessa ville istället införa republik. En kompromiss kom till stånd som räddade monarkin, men kravet för detta var att konungens makt skulle inskränkas och att han inte skulle försöka påverka politiken. Kompromissen håller än idag, även om kungen ibland gör politiska uttalanden och varken Socialdemokraterna eller Liberalerna driver frågan aktivt. Torekovskompromissen 1971 mellan socialdemokrater och de borgerliga partierna förstärkte denna konsensuskompromiss.

Avskaffande av den svenska monarkin skulle kräva en grundlagsändring, vilket alltså i praktiken skulle innebära två beslut i Riksdagen med riksdagsval där emellan.

Republikanska föreningen arbetar i Sverige för införandet av republik.

Några svenska politiker som uttalat sig för avskaffandet av monarkin är förre statsministern Göran Persson (S) och demokratiminister Birgitta Ohlsson (L), tidigare ordförande i Republikanska föreningen.

Lagar mot republikanism

I Storbritannien finns det en gammal lag som säger att man inte får förorda/propagera för republik, men i praktiken så används inte denna lag i dagsläget ("Treason Felony Act" från 1848). Det senaste åtalet väcktes 1883.

Litteratur
 Vilhelm Moberg: Därför är jag republikan (1955)

Se även
Monarkism
Republikanska föreningen
James Harrington
Irländsk republikanism
Republikanska partiet

Externa länkar

Republikanska Föreningen
Republikanska föreningen

Republikanska föreningen är en partipolitiskt och religiöst obunden förening som verkar för att Sverige ska avskaffa monarkin som statsskick och i stället införa republik.

Republikanska föreningen grundades 1997 av Magnus Simonsson och Fredrik Högberg och hade vid slutet av 2018 10 000 medlemmar. Ordförande i föreningen är sedan 22 april 2023 Niclas Malmberg. Verksamheten leds av en kongressvald styrelse. Föreningen har ett femtontal lokalavdelningar.

Svenska republikaner var under 1900-talet organiserade i Republikanska klubben och Republikanska förbundet, där bland andra författaren Vilhelm Moberg var medlem. Republikanska förbundets verksamhet avsomnade dock i början av 1990-talet och ombildades till en stiftelse, som i början av 2000-talet donerade sina tillgångar till Republikanska föreningen.

År 2005 instiftade Republikanska föreningen en Republikens dag. Denna firas av medlemmarna den 6 juni. Evenemanget kallas även ”Nationaldag utan kung”. Föreningen tillkännagav tidigare vid detta tillfälle vem som hade utsetts till ”Årets republikan”. Man bestämde emellertid 2010 att tillkännagivandet skulle flyttas till årsmötet.

2010 grundades en fristående ungdomsorganisation, kallad Unga Republikaner. Förbundsordförande sedan 19 november 2022 är Willie Forselius.

Ordförande

Generalsekreterare

Årets republikan 

2005 Vilhelm Moberg (postumt)
2006 Ann Svanberg, arbetsförmedlare (för debattinlägget ”Jag vill gå ur monarkin!” i Aftonbladet)
2007 Mikael Wiehe, musiker
2008 Karolina Fjellborg, journalist
2009 Johan Croneman, journalist
2010 Sydsvenskans ledarredaktion och Lars Ohly, partiledare för Vänsterpartiet
2011 Lena Andersson, författare och krönikör
2012 Inga-Britt Ahlenius, civilekonom
2013 Özz Nûjen, ståuppkomiker
2014 Pehr G. Gyllenhammar, näringslivsprofil
2015 Maria Ripenberg, journalist
2016 Emil Mörk, lärare
2017 utmärkelsen delades ej ut
2018 Thomas Lyrevik, författare
2019 Republiken Finland
2020 Joar Forssell, politiker (Liberalerna)
2021  Csaba Bene Perlenberg, journalist och filmregissör
2022  Hana Al-Khamri, journalist och författare

Tidskriften Reform 
Föreningen ger två gånger per år, vår och höst, ut tidskriften Reform. Tidskriften lanserades i oktober 2011 och syftar till att driva debatten om republik som demokratisk reform. Reform bevakar samhällsdebatten om Sveriges statsskick och lyfter fram nyheter och människor som berör ämnet, genom både seriösa och mer lättsamma inslag. Krönikor från kulturpersonligheter, intervjuer med exempelvis statsvetare liksom artiklar om den konstitutionella utvecklingen i andra länder hör till det som publiceras i tidskriften.

Se även 
 Rojalistiska föreningen

Referenser

Externa länkar 
 Republikanska föreningens webbplats

Politiska organisationer i Sverige
Svenska ideella organisationer
Intresseorganisationer i Sverige
Organisationer bildade 1997
Republikanism i Sverige
Hefaistion

Hefaistion, född cirka 356 f.Kr., död 324 f.Kr., var en makedonsk adelsman, och förtrolig vän till Alexander den store som kallade honom "sin Patroklos". Han deltog i Alexanders fälttåg, under vilka han ofta förde ett självständigt armébefäl.
 
I motsats till andra makedonier anslöt han sig till Alexanders sammansmältningspolitik och gifte sig 324 f. Kr. med Drypetis, en syster till Alexanders gemål Stateira III. Kort därefter insjuknade han och dog i Ekbatana.

Alexander sörjde honom djupt och hedrade honom med en storslagen begravning.

Referenser 

Salmonsens konversationsleksikon / Anden Udgave / Bd. XI

Födda 356 f.Kr.
Avlidna 324 f.Kr.
Antikens grekiska militärer
Män
Gudaförklarade personer
Theoderik IV

Theoderik IV (född efter 711, död 737) frankisk merovingisk kung av Neustrien och Burgund 721–737. Son till Dagobert III.

Theoderik isolerades till en början i ett kloster i Chelles men kallades till tronen av Karl Martell, maior domus, för att tjänstgöra som lydkung. Martell tillät inte kronan att övergå till Theoderiks ättlingar.

Referenser

Externa länkar 

Frankiska kungar
Födda okänt år
Avlidna 737
Merovinger
Män
Personer i Frankrike under 700-talet
Montserrat

Montserrat är en frodig, bergig ö av vulkaniskt ursprung i östra Karibiska havet, tillhörande ögruppen Små Antillerna. Den är 16 km lång och 11 km bred, med omkring 40 kilometers kustlinje. Montserrat namngavs av Christofer Columbus vid hans andra resa till nya världen 1493, efter ett bergsmassiv i Katalonien i Spanien. Montserrat kallas ofta för Karibiens smaragd på grund av sin likhet med Irlands kustland samt att många nybyggare som bosatte sig på ön kom från Irland. 

Montserrat är ett brittiskt utomeuropeiskt territorium som av FN anses vara ett icke-självstyrande område. Huvudstaden Plymouth förstördes när vulkanen Chances Peak (Soufrière Hills) fick ett utbrott som började den 18 juli 1995. Utbrottet fortsätter än idag, fast på en reducerad skala. Förstörelsen är koncentrerad till den forna huvudstaden och den forna, numer förstörda flygplatsen W. H. Bramble Airport (förstörd 1997). En ny flygplats, Gerald's Airport, öppnades 2005 på den norra delen av ön.

Den nuvarande de facto-huvudstaden heter Brades och ligger på öns norra del, ganska skyddad från vulkaner.

Historia 
Montserrat befolkades av arawaker och kariber när Christofer Columbus gjorde anspråk på den på sin andra resa 1493. Ön föll i engelska händer 1632 när en grupp irländare flydde från antikatolska Saint Christopher och Nevis och tvingades bosätta sig på Montserrat. Importen av slavar, vanlig till de karibiska öarna, fortsatte under 1600- och 1700-talet. Montserrats främsta exportvara var socker, rom och bomull. 

Under amerikanska revolutionen 1782 ockuperades ön av Frankrike, men återlämnades året efter till följd av Parisavtalet. 

Slaveriets avskaffande 1834 och sjunkande sockerpriser under 1800-talet påverkade öns ekonomi negativt. Dessutom har Montserrat drabbats hårt av jordbävningar och orkaner. 

1869 besöktes ön av filantropen Joseph Surge från Birmingham.

Administrativ indelning 
Montserrat är indelat i tre parishes:
Saint Anthony Parish
Saint Georges Parish
Saint Peter Parish

Källhänvisningar

Externa länkar
Officiell webbplats 

Storbritanniens avhängiga territorier
Avhängiga territorier i Nordamerika
Små Antillerna
Västindiens länder
Vulkaner i Montserrat
Östater
Stater och territorier bildade 1962
Montserrat
Engelskspråkiga länder och territorier
Ledande fråga

En ledande fråga är en fråga som är formulerad så att svaret antyds av själva frågan.

Ett exempel är frågan "Var det N.N. som rånade dig?", istället för att fråga "Vem var det som rånade dig?" 

I samband med rättegångar är ofta ledande frågor förbjudna. I den svenska Rättegångsbalken gäller förbudet vid det inledande vittnesförhöret men ej vid motförhör.

Se även
Komplex fråga
Retorisk fråga
Rävsax
Presupposition
Argumentationsfel
Öppen fråga

Källor

Retorik
Processrätt
Journalistik
en:Leading question
1111

1111 (MCXI) var ett normalår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

April 
 12 april – Motpåven Silvester IV avsätts.

Okänt datum 
 Henrik V kröns till tysk-romersk kejsare av påven Paschalis II, efter att kejsaren fängslat denne och framtvingat såväl kröning som ett erkännande av investiturrätten.
 Balduin VII blir greve av Flandern.

Födda 
Agnes av Babenberg, storhertiginna av Polen.

Avlidna 
 3 mars – Bohemund I av Antiokia, furste av Taranto och Antiochia.
 5 oktober – Robert II av Flandern.
 Ghazali, persisk teolog och mystiker.
 Felicia Cornaro, ventiansk dogaressa och de facto politiker.

Externa länkar
Childerik III

Childerik III (född omkring 720, död 754) frankisk merovingisk kung 743–751. Son till Chilperik II.

Childerik var en marionettkung som hölls isolerad i ett kloster. Efter sju år utan kung tillsattes Childerik 743 av karolingerna Pippin den lille och Karloman för att bemöta ett uppror från anhängare till den gamla frankiska adeln. 

Då Karloman drog sig tillbaka 747 övervägde Pippin att själv överta kronan men valde att avvakta. Childerik blev knappast överraskad då han till sist avsattes av Pippin 751 med påven Zacharias samtycke och förvisades till klostret Saint-Bertin (Saint Omer). 

Pippin blev i och med det den förste karolingiske kungen och Childerik den siste merovingiske kungen. Childerik dog i sitt kloster och efterlämnade sonen Theoderik som hölls isolerad i klostret Saint-Wandrifie.

Referenser

Externa länkar 

Frankiska kungar
Födda okänt år
Avlidna 754
Merovinger
Män
Personer i Frankrike under 700-talet
714

714 (DCCXIV) var ett vanligt år som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari
28 februari – En jordbävning drabbar Syrien.

Okänt datum
En tibetansk invasion av Tangdynastin slås ned.
Zaragoza erövras av en arabisk armé under ledning av Musa bin Nusayr.

Födda 
 Childerik III, kung av Frankerriket 743–751 (född omkring detta år, 717 eller 720)
 Stefan II, påve 752–757 (född detta eller nästa år)

Avlidna 
 16 december – Pippin av Herstal, frankisk karolingisk maior domus 687–714.

Externa länkar
754

754 (DCCLIV) var ett vanligt år som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum
Canterbury drabbas av en brand.
Konsiliet i Hieria äger rum.

Födda 
Li Fan, kinesisk kansler.
Lu Zhi, kinesisk kansler.

Avlidna 
 Childerik III, kung av Frankerriket 743–751 (död omkring detta eller nästa år)
 Bonifatius dödas hos friserna (eller 755).
 Karloman, Maior domus
 Hiltrud, hertiginna och regent av Bayern

Externa länkar
743

743 (DCCXLIII) var ett vanligt år som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

November 
 3 november – Sankt Hubertus helgonförklaras. På detta datum firas sedan Hubertusdagen, i många länder med Hubertusmässa och Hubertusjakt.

Okänt datum 
 Childerik III blir frankisk kung.
 Walid II efterträder kalifen Hisham ibn Abd al-Malik.
 Kung Æthelbald av Mercia och kung Cuthred av Wessex anfaller tillsammans de walesiska rikena Gwent och Powys.
 Konstantin V tar över Bysantinska rikets tron efter sin svåger, usurpatorn Artabasdus.

Födda 
Zhu Ci, kinesisk general.

Avlidna 
 Hisham ibn Abd al-Malik, betydande kalif för umayyaderna
 Muhammad ibn Ali, shiaimam

Externa länkar