kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Nordens Venedig

Nordens Venedig är ett smeknamn som på svenska oftast syftar på Stockholm, men används även om ett stort antal andra städer som liksom Venedig är byggda på öar eller har kanaler.

Utöver Stockholm har smeknamnet Nordens Venedig även associerats till Arendal och Ålesund  i Norge, Uddevalla (Bäveån), samt Amsterdam, Berlin, Brygge 

, Hamburg, Haapsalu, Oxford, Pender Harbour i Kanada, S:t Petersburg, Wrocław och flera andra städer. Förutom Stockholm och Arendal avses med "Norden" inte området Norden utan ett obestämt område i norr eller i vart fall norr om Venedig.

Uttrycket Nordens Venedig har även använts för Eskilstuna av dess konstmuseum i samband med konstevenemang, med association till Venedigbiennalen.

Stockholm som Nordens Venedig 

Uttryckets ursprung är inte klarlagt, men kan komma från den tyske humanisten och geografen Jakob Ziegler. I verket Schondia skrev han år 1532 om Stockholm att: Detta är svenskarnas borg och handelsplats, befäst både genom natur och konst. Den är belägen på vattnet liksom Venedig.

Namnet antas även komma av att de närmast vattnet byggda husen i Gamla stan (bland annat längs Skeppsbron) är grundlagda på träpålar på liknande sätt som i Venedig.

 
Arkitekten bakom Stockholms stadshus, Ragnar Östberg, lär även ha inspirerats av den berömda kampanilen vid Markuskyrkan och Dogepalatset i Venedig.

Ytterligare en referens till Venedig är statyerna vid Blasieholmstorg, som är avgjutningar från motsvarande statyer på Markusplatsen i Venedig.

Citat 
 "Stockholm, staden som simmar på vattnet" (Selma Lagerlöf).

S:t Petersburg som nordens Venedig

Det skall enligt uppgift ha varit Johann Wolfgang von Goethe som myntade uttrycket nordens Venedig för S:t Petersburg.

Referenser 

Stockholm i kulturen
Arkitektur i Stockholm
Orters smeknamn
Öppna mig för din kärlek

Öppna mig för din kärlek är en psalm av Arne H Lindgren från 1978. Psalmen är en bönepsalm med fyra strofer, varav den första och den sista är identiska så när som på själva inledningsraden. Bönen "öppna mig för din kärlek" blir i slutstrofen "omslut mig med din kärlek". 

Melodi (Ess-dur, 3/4, 2/4) av Roland Forsberg från samma år.

Publicerad i
Den svenska psalmboken 1986 som nr 96 under rubriken "Vittnesbörd, tjänst, mission".
Hela familjens psalmbok 2013 som nummer 154 under rubriken "Alla vi på jorden".

Referenser

Svenska psalmer
Diakonipsalmer
Bönepsalmer
Mitokondrie

Mitokondrier (av klassisk grekiska μίτος, "tråd", och χονδρίον, "litet korn") är en typ av organeller i eukaryota celler. Mitokondrierna innehåller en kort DNA-sekvens, kallad mitokondrie-DNA (MtDNA). Eftersom detta DNA är utanför cellkärnan räknas det inte till kärn-DNA, utan är icke-kromosomalt. MtDNA ärvs av både söner och döttrar men enbart från modern.

Beskrivning 
Mitokondrierna har en viktig roll i ämnesomsättningen genom att tillverka adenosintrifosfat (ATP), den molekyl som sedan används som energikälla i de flesta processer i cellen. Här sker den aeroba metabolismen. Antalet mitokondrier i en cell varierar kraftigt beroende på celltyp, från ett fåtal till flera hundra. I celler med hög ämnesomsättning är antalet mitokondrier särskilt stor, såsom skelettmuskelceller. Cirka 90 procent av cellernas ATP-produktion kommer från mitokondrierna.

Mitokondrien beskrivs som cellens kraftstation därför att dess centrala process är förbränning av acetylkoenzym A med hjälp av syre, som fungerar som elektronacceptor i den kemiska reaktionen, till koldioxid, vatten och ATP. Denna process är komplicerad, och kräver en lång rad enzymer som tillsammans brukar kallas elektrontransportkedjan eller andningskedjan.

Struktur 
Mitokondrierna är ovala, och omges av två lipidmembran. Membranens yta är slät, och det inre membranet har flera veck, vilket innebär att det inre membranet till ytan är större än det yttre. I det inre membranet finns därutöver en stor mängd proteinmolekyler som ligger tätt ihop. Dessa utgör elektrontransportkedjan.

I mitokondriens inre finns det ett stort antal enzymer som deltar i citronsyracykeln (även kallad Krebs cykel).

Mitokondrierna innehåller en väldigt liten mängd DNA (mitokondrie-DNA, eller MtDNA) som finns i ribosomerna. Mitokondrierna har även egna ribosomer, vilket innebär att de själva kan producera en del av de proteiner som mitokondriernas membran är uppbyggda av.

Endosymbiontteorin 

Enligt endosymbiontteorin härstammar mitokondrien från en självständig prokaryot cell (en bakterie), som sedan upptagits i en större eukaryot cell, och under årmiljonerna utvecklats till våra dagars mitokondrier. En del i denna process har varit att mitokondriegenomet successivt krympt då genetiskt material överförts till cellkärnan eller gått förlorat då dess proteiners funktion fyllts av proteiner kodade av kärn-DNA. Organismen har successivt fått en roll som organell med främsta uppgift att bidra till cellandningen. På ett liknande sätt antas kloroplaster vid en andra endosymbioshändelse ha tagits upp av föregångarna till våra dagars gröna växter.

Stöd för denna teori återfinns bland annat i det faktum att mitokondrien har eget DNA, något som förefaller osannolikt ifall organellen var av samma ursprung som värdorganismen, samt mitokondrie-DNA:ts ringstruktur, som är typiskt för prokaryota celler.

Effekter av träning 
Mitokondriers kapacitet för produktion av energi (ATP) i muskulaturen kan öka snabbt med upprepad träning, men även återgå snabbt efter träning.

Källor

Externa länkar 

Mitokondrier
Pia

Kvinnonamnet Pia kommer ifrån latinets pius som betyder "from".

Pia var ett modenamn på 1950- och 1960-talet.  31 december 2008 fanns totalt 23 239 personer i Sverige med namnet Pia varav 17 390 med det som tilltalsnamn. År 2003 fick 44 flickor namnet, varav 1 fick det som tilltalsnamn.

Äldsta belägg i Sverige, år 1848. 

Namnsdag i Sverige: 22 februari, (1986–1992: 12 december, 1993–2000: 20 november). Namnsdag i Finland: 28 december i finlandssvenska kalendern.

Personer med namnet Pia 
Pia Arnell, skådespelare
Maria-Pia Boëthius, författare, journalist och debattör
Pia Brandelius, journalist
Pia Cramling, internationell stormästare i schack
Pia Degermark, skådespelare
Pia Gjellerup, dansk politiker och advokat
Pia Green, skådespelare
Pia Hansen, sportskytt
Pia Hultgren, meteorolog
Pia Johansson, skådespelare, komiker, radio- och TV-underhållare, föreläsare och moderator
Pia Kjærsgaard, dansk politiker
Pia Lindström, svensk-amerikansk journalist, programledare och skådespelare
Pia Rydwall, skådespelare
Pia Skoglund, skådespelare
Pia Sundhage, fotbollstränare och före detta fotbollsspelare
Pia Tafdrup, dansk författare
Pia Zadora, amerikansk sångerska och skådespelare
Pia Örjansdotter, skådespelare

Kvinnonamn
Colin Nutley

Colin James Nutley, född 28 februari 1944 i Gosport nära Portsmouth i Hampshire, är en brittisk filmregissör som är verksam i Sverige. Nutley är gift med skådespelerskan Helena Bergström, som ofta spelar huvudrollen i hans filmer. De har två barn tillsammans, däribland skådespelaren Molly Nutley, och Nutley har även en son från ett tidigare förhållande.

Biografi
Efter fem års studier på konstskola inledde Colin Nutley sin karriär som grafisk designer på en regional engelsk TV-station i mitten av 1960-talet. Ganska snart övergick han dock till att regissera och arbetade under några år som frilansregissör då han gjorde en rad dramadokumentärer, musikprogram, serier och filmer för ITV, BBC och Channel 4. Det var dock arbetet som regiassistent på TV-serien Deckare UPA som förde honom till Sverige första gången.

Nutley långfilmsdebuterade 1987 med Nionde kompaniet, som är en film om en grupp unga män som får en lysande affärsidé när de rycker in i lumpen. År 1990 kom Black Jack, som bland annat kretsar kring ett dansband i ett litet svenskt samhälle.

Filmen Änglagård hade premiär 1992. Den har blivit en av de mest sedda svenska filmerna genom tiderna och belönades bland annat med två Guldbaggar för Bästa Film och Bästa Regi. Sista dansen (1993) handlade om vänskap, svartsjuka och avund och utsågs liksom Änglagård till Sveriges bidrag till Oscars-nomineringarna om bästa utländska film. Änglagård - andra sommaren, som hade premiär julen 1994, blev en lika stor publikframgång som sin föregångare och sågs av en miljon svenska biobesökare. År 1998 hade Under solen premiär – filmen blev Oscarsnominerad i kategorin bästa utländska film samt fick ett specialomnämnande av juryn vid den prestigefyllda filmfestivalen i San Sebastián.

Gossip, som handlar om ett dygn i tio skådespelerskors liv, hade premiär julen 2000. Sprängaren (2001) och Paradiset (2003) var båda baserade på Liza Marklunds böcker med samma namn. The Queen of Sheba's Pearls hade sin svenska biopremiär julen 2004, Heartbreak Hotel 2006 och Angel 2008. År 2010 regisserade Nutley den tredje filmen i Änglagård-serien.

Hösten 2008 regisserade Colin Nutley musikalen "Cabaret" på Stockholms Stadsteater.

Filmografi (i urval) 

 (TV-film)
 (två avsnitt, okrediterad)

 (endast producent)

 (endast producent)

Teater

Regi

Återkommande skådespelare 
Nutley använder sig ofta av samma skådespelare i flera av sina filmer. Helena Bergström har, med undantag från Nionde kompaniet, medverkat i alla hans filmer, ofta i en huvudroll.

Källor 
PMJ Artistgruppen, agentur | Colin Nutley

Externa länkar 

 Colin Nutleys egen hemsida
 
 
 

Män
Födda 1944
Levande personer
Svenska filmregissörer
Guldbaggen för bästa regi
Personer från Gosport
Brittiska filmregissörer
Svenska TV-regissörer
Brittiska TV-regissörer
Guldbaggenominerade
Karl II

Karl II är namnet på flera regenter:

Kejsare och kungar 
 Karl den skallige, kung av Västfrankiska riket 843–877 och romersk kejsare 875–877
 Karl Knutsson (Bonde), kung av Sverige på 1400-talet, som kallade sig Karl II men oegentligt har fått heta Karl VIII i den svenska regentlängden, eftersom han var den siste Karl-kungen före Karl IX
 Karl II, kung av England och Skottland 1660–1685
 Karl den vansinnige, kung av Spanien, Neapel och Sicilien 1665–1700
 Den tysk-romerske kejsaren Karl VI som kung av Böhmen 1711–1740
 Karl II av Neapel, greve av Anjou och Provence, kung av Neapel
 Karl II av Navarra, kung av Navarra
 Karl II av Ungern, kung av Ungern
 Karl II av Rumänien, kung av Rumänien
 Den svenske kungen Karl XIII som kung av Norge 1814–1818

Furstar 
 Karl II av Inre Österrike, ärkehertig av Inre Österrike
 Karl II av Hessen-Kassel, lantgreve av Hessen-Kassel
 Karl II av Parma, hertig av Parma
 Karl II av Mecklenburg-Strelitz, hertig av Meckenburg-Strelitz
 Karl II av Braunschweig-Wolfenbüttel, hertig av Braunschweig-Wolfenbüttel
 Karl II, furste av Monaco 1581–1589

Se även 
 Lista över regenter med namnet Karl

Regentnamn
848

848 (DCCCXLVIII) var ett skottår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
Vid synoden i Mainz sammanslås Hamburgstiftet med Bremenstiftet med Ansgar som ledare. Bremenstiftet låg tidigare under ärkebiskopen av Köln.
Karl den skallige blir kung av Akvitanien.

Födda 
 Flann Sinna, storkonung av Irland 879–916 (född detta eller föregående år).

Avlidna 
Cui Yuanshi, kinesisk kansler.
Drest X, kung över pikterna.
Maelan mac Cathmogha, kung av Maigh Seóla.
Yang Sifu, kinesisk kansler.

Externa länkar
843

843 (DCCCXLIII) var ett normalår som började en måndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Februari 
 14 februari – Genom fördraget i Verdun delas Frankerriket i tre delar. Ludvig den tyske får den östra delen, Karl den skallige får den västra delen och Lothar I den mellanliggande delen från Italien till Nordsjön.

Okänt datum 
 Skottland förenas då kungariket Dalriada och det piktiska kungariket går i union. Dess förste kung blir Kenneth I, som därmed grundar kungaätten MacAlpin, som kommer att inneha den skotska tronen till 1034.

Födda 
 Ermengard av Italien, drottning och regent av Provence.

Avlidna 
Jia Dao, kinesisk poet.
Judith av Bayern, kejsarinna.

Externa länkar
876

876 (DCCCLXXVI) var ett skottår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Karl den skallige blir kung av Italien.
 Rimbert färdigställer verket Viti Anskarii (Ansgars levnad).

Födda 
Henrik I av Sachsen, kung av Tyskland.
Ivan Rilski, grundare av Rilaklostret och Bulgariens nationalhelgon.

Avlidna 
 28 augusti – Ludvig den tyske, kung av Östfrankiska riket sedan 843
Emma av Altdorf, drottning av Östfrankiska riket.

Externa länkar
869

869 (DCCCLXIX) var ett normalår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum
Karl den skallige blir kung av Lotharingia.
Fjärde konciliet i Konstantinopel börjar.
 Stela 11, det sista av monument som rests vid Tikal, uppförs av Jasaw Chan K'awiil II.
 Zanjupproret, ett slavuppror, bryter ut i Abbasidkalifatet i nuvarande södra Irak.

Födda 
Yōzei, kejsare av Japan.

Avlidna 
 8 augusti – Lothar II, hertig av Lothringen sedan 855
 Ermentrude av Orléans, drottning av Frankrike

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
778

778 (DCCLXXVIII) var ett vanligt år som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Augusti
15 augusti – Slaget vid Roncevaux, Karl den stores armé förlorar stort mot baskerna.

Okänt datum
Widukind återvänder till gamla Sachsen från Danmark.

Födda 
 Ludvig den fromme, kung av Frankerriket och romersk kejsare 814–840
 Xianzong, kejsare i Tangdynastin
 Ermengard av Hesbaye, tysk-romersk kejsarinna och drottning av Franken

Avlidna 
 15 augusti – Roland, frankisk paladin och militärguvernör

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
NTP

NTP kan syfta på:

 NTP – inom fysik en tidigare benämning Normal Temperature and Pressure, se Standardtryck och -temperatur
 NTP – inom datorteknik, se Network Time Protocol

Akronymer
Gejdar Alijev

Gejdar Alijev (), med nutida svensk transkribering Heydär Äliyev (), född 10 maj 1923 i exklaven Nachitjevan i Azerbajdzjanska SSR i Sovjetunionen, död 12 december 2003 i Cleveland, USA, var en sovjetisk och sedermera azerbajdzjansk politiker. Han var Azerbajdzjans president från 1993 till sin död 2003.

Gejdar Alijev blev folkkommissarie för inrikes ärenden i Nachitjevans ASSR 1941, för att 1944 börja arbeta för NKVD. Han fortsatte inom säkerhetspolisen till 1969, när han med generallöjtnants grad övergick till att bli förstesekreterare i Azerbajdzjans kommunistparti. I december 1982 utsågs han till kandidatmedlem i Sovjetunionens kommunistiska partis politbyrå, landets mäktigaste organ. Samtidigt utsågs han till vice premiärminister i Sovjetunionen. Senare blev han även utsedd till vicepresident i landet.

Gejdar Alijev lämnade kommunistpartiet i juli 1991. Innan han två år senare tog över presidentposten i Azerbajdzjan fungerade han som talman i parlamentet i Nachitjevan.

När Gejdar Alijev år 2003 befann sig i USA för sjukhusvård avled han, den 12 december. Han efterträddes på presidentposten av sin son Ilham Aliyev.

Källor

Externa länkar 

Azerbajdzjans presidenter
Män
Födda 1923
Avlidna 2003
Azeriska partiledare
Azeriska politiker under 1900-talet
Azeriska kommunister
Gejdar Alijev
Azeriska politiker under 2000-talet
Sadeq Khalkhali

Mohammad Sadeq Givi-Khalkhali, född 27 juli 1926 nära staden Khalkhal i nordvästra Persien, död 27 november 2003 i Qom, var en iransk shiitisk storayatolla, islamist, parlamentsledamot och verkställande chefsdomare (persiska: hākem-e shar) efter den iranska revolutionen.

Roll i revolutionen 1979 och massavrättningar 
Khalkhali stod sedan 1950-talet nära ledarskapet inom Fedayan-e eslam och blev rörelsens talesman efter revolutionen.

Khalkhali utsågs den 24 februari 1979 av Khomeini till verkställande chef för revolutionsdomstolarna och blev i internationell press kallad hängningsdomaren för sina summariska rättsprocedurer. Khalkhali hade efter ett drygt halvår hunnit fälla och verkställa 550 dödsdomar. Bland de avrättade fanns bland annat framstående personer som Nematollah Nassiri och Amir-Abbas Hoveyda. Han ansvarade även för förstörelsen av Reza Shah Pahlavis mausoleum och skändningen av flera gravar runtom i Iran samma år. 

I maj 1980 blev Khalkhali ansvarig för en antinarkotikakampanj, och hade efter ett par månader hunnit avrätta flera hundra misstänkta narkotikahandlare, monarkister och kommunister. Ayatollah Khomeini beordrade ett stopp för massavrättningarna först 1983 men de återupptogs i ökad skala 1988 (se Avrättningarna av politiska fångar i Iran 1988). 

Khalkhali informerade 1980 folket om att "var och en har en rätt att bli bödel", samt att de rättrogna bör bortse från "onödiga formaliteter" kring tilltänkta avrättningar. Under sina år som chefsbödel hann Khalkhali avrätta åtskilliga tusen landsmän.

Khalkhali var under två perioder ledamot av Irans parlament (majles) fram till 1992.

Åsikter om Kyros den store 
I sina memoarer kallar Khalkhali den persiske kungen Kyros den store för "tyrann", "homosexuell" och "lögnare". Khalkhali försökte handgripligen förstöra Kyros grav i Pasargad men förhindrades av lokala ortsbor.

Inflytande 
Khalkhali hade stort inflytande på den radikala islamismen i iransk politik. Hans ideologi lever kvar i den iranska islamiströrelsen Ansar-e Hezbollah och i Irans nuvarande andlige ledare Seyed Ali Khamenei.

Khalkhalis dotter Fatemeh Sadeqi har tagit avstånd från sin fars religiösa åsikter och försvarar sekularism.

Referenser 

Män
Födda 1926
Avlidna 2003
Iranska politiker under 1900-talet
Iranska politiker under 2000-talet
Iranska ayatollor
Islamister
Lena församling, Uppsala stift

Lena församling är en församling i Vattholma pastorat i Upplands västra kontrakt i Uppsala stift. Församlingen ligger i Uppsala kommun i Uppsala län.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen utgjorde till 1 maj 1925 ett eget pastorat för att därefter till 1962 vara annexförsamling i pastoratet Tensta, Lena och Viksta Från 1962 moderförsamling i pastoratet Tensta, Lena och Ärentuna. Församlingarna i pastoratet bildade 1975 Vattholma kyrkliga samfällighet och pastoratet namnändrades då till Vattholma pastorat.

Kyrkoherdar

Kyrkor 
Lena kyrka

Se även 
Lena socken

Källor

Externa länkar 
Officiell webbplats

Församlingar i Uppsala stift
Indelningar i Uppsala kommun
Ärentuna församling

Ärentuna församling är en församling i Vattholma pastorat i Upplands västra kontrakt i Uppsala stift. Församlingen ligger i Uppsala kommun i Uppsala län.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. Namnet var före 1902 Erentuna församling.

Församlingen utgjorde till 1 maj 1924 ett eget pastorat för att därefter till 1962 vara annexförsamling i pastoratet Gamla Uppsala och Ärentuna. Från 1962 annexförsamling i pastoratet Tensta, Lena och Ärentuna. Dessa bildade 1975 Vattholma kyrkliga samfällighet och pastoratet namnändrades då till Vattholma pastorat.

Areal
Ärentuna församling omfattade den 1 november 1975 (enligt indelningen 1 januari 1976) en areal av 35,3 kvadratkilometer, varav 35,1 kvadratkilometer land.

Kyrkor 
 Ärentuna kyrka
Storvreta kapell

Se även 
 Ärentuna socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Uppsala stift
Indelningar i Uppsala kommun
Gamla Uppsala församling

Gamla Uppsala församling är en församling i Uppsala pastorat i  Uppsala kontrakt i Uppsala stift. Församlingen ligger i Uppsala kommun i Uppsala län.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. Församlingen utgjorde till 2014 ett eget pastorat förutom under perioden mellan 1 maj 1924 och 1962 då den var moderförsamling i pastoratet Gamla Uppsala och Ärentuna. Från 2014 ingår församlingen i Uppsala pastorat.

Areal
Gamla Uppsala församling omfattade den 1 november 1975 (enligt indelningen 1 januari 1976) en areal av 40,1 kvadratkilometer, varav 39,6 kvadratkilometer land.

Organister

Kyrkor 
Gamla Uppsala kyrka 
Tunabergskyrkan
Lötenkyrkan

Se även 
 Gamla Uppsala socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Uppsala stift
Indelningar i Uppsala kommun
Tensta socken

Tensta socken i Uppland ingick i Norunda härad, ingår sedan 1971 i Uppsala kommun och motsvarar från 2016 Tensta distrikt.

Socknens areal är 104,55 kvadratkilometer varav 102,60 land. År 2000 fanns här 1 665 invånare.  Tätorten Skyttorp samt kyrkbyn Tensta med sockenkyrkan Tensta kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Tensta socken omtalas första gången i skriftliga handlingar 1292 ('Ecclesie Tensta'). 1889 överfördes Salsta slott till Lena socken. Samtidigt överfördes byarna Knivsta och Kungstomt från Lena till Tensta. Byn Bockbol tillhörde Dannemora jordebokssocken men Tensta kyrksocken, men överfördes i alla avseenden till Tensta 1889. Under medeltiden tillhörde byn Sommaränge Viksta socken, men har från 1500-talet varit delad mellan Viksta och Tensta.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Tensta församling och för de borgerliga frågorna bildades Tensta landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Vattholma landskommun som 1971 uppgick i Uppsala kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Tensta, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Norunda härad. De indelta soldaterna tillhörde Upplands regemente, Uppsala kompani och Livregementets dragonkår, Norra Upplands skvadron.

Geografi
Tensta socken ligger norr om Uppsala kring Fyrisån, Vattholmaån och Vendelån med Vattholmsåsen löpande utmed Fyrisån. Socknen har odlingsbygd utmed åarna och är i övrigt en skogsbygd.

Följande byar ligger i Tensta socken: Altomta, Backa, Bockbo, Botarby, Bredgården, Brunna, Bräcksta, Dammboda, Fasma, Forsa, Gillingboda, Golvasta, Golvastbo, Gryta, Gunnarsbo, Gustenbo, Gödåker, Holvarby, Husby, Järsta, Karskulla, Kumla, Knivsta, Kungstomt, Källmyra, Labbo, Lagrossla, Onslunda, Råsta, Sandbo, Sommaränge, Spångbo, Säby, Södergärde, Tensta kyrkby, Tuna, Vansta och Åsby.

Större delen av socknens södra delar lydde efter gammalt under Salsta slott, som fram till 1889 hörde till Tensta socken.

Vid Järsta i södra delen spelades filmer om Madicken in på 1970-talet. En av gårdarna där var filmens Junibacken. Gården ligger vid Vendelsån.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns många stensättningar och skärvstenshögar. Från järnåldern finns 45 gravfält, ett känt vid Gödåker. Tio runstenar är funna.

Namnet
Namnet skrevs 1292 Tensta och kommer från en by. Efterleden är sta(d) ställe och förleden innehåller tenor, '(fisk)mjärde'. Ordet uttalas med kort -e-ljud: [tennsta].

Kända personer från bygden
 Anders Sparrman
 Thure Annerstedt

Se även
Tensta församling

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Uppsala län, del 3 Hermes 1948 libris

Källor

Fotnoter

Externa länkar

Indelningar i Uppsala kommun
Socknar i Norunda härad
Funbo församling

Funbo församling var en församling i Uppsala stift och i Uppsala kommun i Uppsala län. Församlingen uppgick 2010 i Danmark-Funbo församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. Före 5 februari 1932 var namnet Fundbo församling.

Församlingen utgjorde till 1 maj 1923 ett eget pastorat för att därefter till 1962 vara annexförsamling i pastoratet Lagga, Östuna och Fun(d)bo. Från 1962 till 2010 var den annexförsamling i pastoratet Danmark och Funbo. Församlingen uppgick 2010 i Danmark-Funbo församling.

Areal
Funbo församling omfattade den 1 november 1975 (enligt indelningen 1 januari 1976) en areal av 62,1 kvadratkilometer, varav 59,0 kvadratkilometer land.

Kyrkoherdar

Kyrkor 
Funbo kyrka

Se även
Funbo socken

Källor 

Indelningar i Uppsala kommun
Historiska församlingar i Uppsala stift