kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ljunghusens GK

Ljunghusens GK är en golfklubb i Ljunghusen, Vellinge kommun. Den är erkänt en av Sveriges bästa banor, får 18 poäng av 20 av Peugeot Golf Guide, och tillhör enligt denna Europas tusen bästa golfbanor. Förutom Ljunghusens GK har tre andra svenska golfbanor fått 18 poäng, dessa är Barsebäcks mästerskapsbana, Falsterbo GK, och Halmstad GK.

Ljunghusens GK består av tre niohålsbanor, 1-9, 10-18 och 19-27, oftast fungerar dock 1-18 som huvudbana, och 19-27 som niohålsbana där det är lättare att komma ut och spela, speciellt för juniorer. På senare år har även en korthålsbana på sex hål byggts. Banan är en blandning av park och seaside, och delar av banan, speciellt hål 18 samt hålen 22-27 ligger alldeles intill Östersjön.

Stora delar av banan ligger i ett naturreservat, och därför får inga gödningsmedel användas. Det går diskussioner om att köpa mark för att bygga nio hål till, men då denna mark också skulle ligga inom ett naturreservat är detta främst en fråga för Länsstyrelsen.

Klubben är den första i Sverige att certifieras i det europeiska miljöledningssystemet "Committed to green".

Historik

Ljunghusens GK grundades 1932, och var i början en sexhålsbana. Då 6-hålsbanan byggdes hade endast tio sommarboende på orten visat intresse för en bana, men den byggdes ändå. Design stod golftränaren Eric Hester och trädgårdsarbetaren Wiggo Svensson för. Dessa sex hål ligger där dagens 20-23 ligger.

1933 byggdes banan ut till nio hål, vilka låg på samma plats som dagens 19-27, dock ej i samma sträckning. 1938 byggdes niohålsbanan om och motsvarade då dagens 19-27.

1954 började ytterligare nio hål byggas, med design av Douglas Brasier. 1 juni 1957 var 18-hålsbanan spelbar.

1965 blev golfklubben Skandinaviens första 27-hålsbana, och huvudbanan gjordes om helt. Denna bansträckning är i mångt och mycket den som fortfarande gäller.

1999 utsågs klubben till Årets golfklubb.

Klubbhus

Då klubben grundades 1932 användes ett hus vid namn "Södra Ljunghuset", nära Falsterbobukten i södra Ljunghusen, som tillsammans med huset "Norra Ljunghuset", som ligger nära Höllviken i norra Ljunghusen, givit orten sitt namn, som klubbhus. Detta växte dock klubben ur, och används idag som maskinhall. 1965, i och med att banan byggdes ut till 27 hål, byggdes ett nytt, och för tiden mycket vågat, klubbhus på annan plats. Klubbhusets andravåning brann ner 2002, men huset har sedan restaurerats i samma stil.

Referenser

Externa länkar

Golfklubbar i Sverige
Årets golfklubbar
Sportklubbar i Vellinge kommun
Sportklubbar bildade 1932
Solberg, Örnsköldsviks kommun

Solberg är en småort i Anundsjö socken i Örnsköldsviks kommun, cirka 90 km från Örnsköldsvik.

Orten är känd för sin skidanläggning med slalombacke, stugby och husvagnscamping. År 2004 brann det i ett stort antal av stugorna samt i en servicebyggnad och i en kåta. Numera har det mesta återuppbyggts.

År 1983 inträffade en jordbävning med en magnitud på mellan 4 och 4,5 på Richterskalan i Solberg.

Solberg ligger i norra delen av Anundsjö socken, fem mils väg från kyrkbyn Bredbyn. Samhället har en egen kyrkobyggnad, Solbergs kyrka.

Närbelägna berget Solbergsliden når 594 meter över havet och omnämns som Västernorrlands läns (dock inte landskapet Ångermanlands) högsta punkt.

År 2010 hittades en guldklimp på tre gram i en bäck i Solberg, vilket med svenska mått är en stor bit. 
Redan historiskt fanns det misstankar om att det kunde finnas guld i Solberg
På 1700 och 1800-talet letades det efter guld i Solberg. Det provbröts i Gruvberget för ungefär 100 år sedan och ryktet gick om en åder under bykyrkan. Senaste stora guldjakten var på 40-talet då man till och med borrade efter guld men utan större framgångar.

Befolkningsutveckling

Noter

Externa länkar
Solbergsbacken.se (Solbergets skidanläggning)

Orter i Örnsköldsviks kommun
Småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Västernorrlands län
Solberg

Solberg är ett efternamn som förekommer i flertalet nordiska länder, men som är vanligast i Norge. Det kan stavas på olika sätt. Offentlig statistik tillgänglig i maj 2015 ger följande antal personer bostatta i Norden med stavningsvarianterna
 Solberg: Sverige 717, Danmark 325, Norge 9721, Finland 10
 Sohlberg: Sverige 727, Norge 56, Finland 259
 Soelberg: Sverige 24, Norge 90

Personer med efternamnet Solberg eller med varianter av detta namn
 Erna Solberg (född 1961), norsk politiker, statsminister, representerar Høyre
 Glenn Solberg (född 1972), norsk handbollstränare och tidigare handbollsspelare
 Harald Sohlberg (1869–1935), norsk konstnär
 Henning Solberg (född 1973), norsk rallyförare
 Jan Soelberg (död 1991), dansk teknisk författare
 Jonas Solberg (1721–1784), svensk orgelbyggare
 Lars Solberg (1858–1921), norsk arkitekt
 Lars Solberg (orgelbyggare) (1697–1767), svensk orgelbyggare
 Magnar Solberg (född 1937), norsk skidskytt
 Maria Sohlberg (1886–1973), svensk spelman, fiolspelare och tonsättare
 Ole M. Solberg (1879–1946), norsk etnograf
 Oliver Solberg
 Petter Solberg (född 1974), norsk rallyförare
 Rikke Solberg
 Samuel Sohlberg (1708–1785), svensk direktör och målare
 Sanna Solberg-Isaksen
 Seth Sohlberg (1856–1918), finländsk industriman och mecenat
 Silje Solberg
 Thor Solberg (1893–1967), norsk flygpionjär
 Tobias Solberg (född 1981), svensk fotbollsspelare
 Trond Einar Solberg Indsetviken (född 1956), norsk konstnär
 Yvonne Sohlberg (född 1946), svensk målare och tecknare

Källor

Norska efternamn
Svenska efternamn
Danska efternamn
Efternamn i Finland
Statens skolverks författningssamling

Statens skolverks författningssamling betecknar den samling av föreskrifter, regler och andra bestämmelser som Statens skolverk utfärdat.

Statens skolverks författningssamling benämns SKOLFS. I denna författningssamling finns förutom Statens skolverks egna föreskrifter allmänna råd också vissa förordningar från regeringen, Skolinspektionen, Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) samt Ungdomsstyrelsen.

Se även
Författningssamlingar

Författningssamlingar
Damköhlertal

Damköhlertal (Da) är ett dimensionslöst tal som uttrycker förhållandet mellan den karakteristiska kemiska reaktionshastigheten och flödeshastigheten. Det är uppkallat efter Gerhard Damköhler. Beroende på hur den kemiska reaktionshastigheten respektive flödeshastigheten definieras finns det ett antal olika Damköhlertal.

Dimensionslösa storheter
Strömningsmekanik
Fysikalisk kemi
Katalys
Post- och telestyrelsens författningssamling

Post- och telestyrelsens författningssamling innehåller en samling föreskrifter som Post- och telestyrelsen utfärdat.

Se även 
Författningssamlingar

Externa länkar
Post- och telestyrelsens författningssamling

Författningssamlingar
Nederländernas provinser

Nederländernas provinser är idag den högsta nivån på Nederländernas administrativa indelning. De är idag tolv till antalet.

Beskrivning
De flesta provinsgränser ligger nära gamla gränser hos delstaterna i republiken Förenade Nederländerna (1586–1795). Det politiska styret leds av en "Kommissaris van de Koningin", som är den nederländska motsvarigheten till en landshövding.

I framtiden kommer av traditionella skäl de politiska gränserna att kunna ändras utan att landskapens gränser förändras.

Indelningen i provinser 
Nederländerna är indelat i tolv stycken provinser/landskap (nederländska: provincies). De tolv provinserna är:

Provinsernas historik

Noord- och Zuid-Holland och Zeeland 
Politiskt har Holland varit en enhet sedan medeltiden, som grevskapet Holland. Den grevliga ätten utslocknade 1299 då Johan I av Holland avled. Efter detta hamnade Holland i personalunion med Burgund. Även Zeeland ingick sedan 1323. Senare ärvde Habsburg titeln och kejsar Karl V blev landsherre. I självständighetskriget var Holland det ekonomiskt viktigaste av de sju förenade Nederländerna. Här fanns många stora städer. Den administrativa delningen mellan Nordholland och Sydholland är från 1840.

Utrecht, Drenthe och Overijssel 
Under medeltiden hade ärkebiskopen av Utrecht som furstbiskop även världslig makt i sitt stift. Detta område hängde geografiskt inte ihop utan var delat i Sticht (nu ungefär provinsen Utrecht) och Oversticht (nu ungefär Overijssel och Drenthe). 1528 kunde Karl V överta biskopens världsliga makt. Under republikens tid var Utrecht och Overijssel de jure suveräna stater. Drenthe var en fattig landsdel och styrdes av generalstaterna i Haag.

Friesland och Groningen 
Under medeltiden hade Friesland och Groningen ingen feodal landsherre. Det fanns teorier om frisisk frihet som hävdades gå tillbaka på Karl den store, men även dessa områden kom i Karl V:s händer. 1594 var Groningen sist att ansluta sig till de andra provinserna i kriget mot Spanien. Friesland och Groningen hade länge en ståthållare ur en annan gren av huset Oranien än de andra provinserna. Efter en lång vakans i resten av republiken, blev denna frisiska gren arvståthållare i hela republiken.

Gelderland 
Gelderland var på medeltiden del av ett större hertigdöme. Hertig Karl av Gelre stred mot kejsaren, men 1543 blev Karl V slutligen landsherre över hela det området som nu är Nederländerna. Sedan anslöt området sig till revolten mot Habsburg och Gelderland blev en av de sju förenade Nederländerna.

Noord-Brabant och Limburg 
Noord-Brabant och delar av Limburg styrdes under republiken av generalstaterna som erövrade områden. Det handlar om delar av de medeltida hertigdömena Brabant och Limburg.

Flevoland 
Flevoland är en mycket ung provins och bildades 1986 på de områden som under 1900-talet hade torrlagts i tidigare IJsselmeer. I provinsen ingår också de före detta öarna Urk och Schokland.

Se även
Nederländernas administrativa indelning

Referenser

 
Nederländernas historia
Nederländernas administrativa indelning
Groplöja

Groplöja (Leucaspius delineatus) art i familjen karpfiskar som liknar mörten. 

Groplöjan är den minsta sötvattensfisk som förekommer i Sverige, den blir blott ca 6 cm här. I andra områden kan den bli upp till 10 cm.
För att försöka rädda arten i Sverige håller ett åtgärdsprogram på att tas fram av Fiskeriverket.

Utbredning 
Groplöjan är en sötvattensfisk som förekommer från Öst-, Centraleuropa och Västasien upp till Nordeuropa. Den förekommer inte i England, södra Frankrike, Italien eller på pyreneeiska halvön. Gropläjan föredrar stillastående eller svagt strömmande mindre vattensamlingar.

Den är en stimbildande fisk som lever i ytvatten ner till en meters djup.

Referenser

Externa länkar
 Allt om fisk - Groplöja
 NRM - Groplöja

Karpfiskar
Polferries

Polferries (Polish Baltic Shipping Co.), grundat 31 januari 1976, är ett polskt rederi med säte i Kołobrzeg och med trafik till och från Polen.

Linjer
Nynäshamn-Gdańsk - Bilfärja med avgångar nästan varje dag, något fler under sommarhalvåret. Överfarten sker över natten och tar ungefär 19 timmar. Linjen betjänas av färjan M/S Nova Star och M/S Wawel.
Ystad-Świnoujście
Köpenhamn-Świnoujście
Rønne-Świnoujście

Fartyg
M/S Nova Star, byggd i Singapore (trafikerar linjen Nynäshamn–Gdańsk)
M/S Baltivia, byggd av Kalmar varv (trafikerar linjen Ystad-Świnoujście)
M/S Wawel, byggd av Kockums skeppsvarv (trafikerar linjen Nynäshamn-Gdańsk)
M/S Mazovia, byggd som M/S Gotland 1996 i Jakarta (trafikerar linjen Ystad-Świnoujście)
M/S Cracovia, byggd i Sevilla (trafikerar linjen Ystad-Świnoujście)

Externa länkar
 

Polska rederier
Rederier bildade 1976
Nynäshamn
Företag i Ystad
Rederier med passagerartrafik på Östersjön
Stäm

Stäm (Leuciscus leuciscus), art i familjen karpfiskar. Liknar mörten men har gula eller vitare ögon. Upplevs som mindre blank än många andra mörtliknande karpfiskar 

Fiskens utbredningsområde sträcker sig över stora delar av Europa från Irland och centrala Frankrike till Uralbergen. Den saknas i Italien och Grekland. Exemplaren fortplantar sig efter tre år för första gången. Parningen sker vanligen endast en eller två gångar under hela livet. Under parningstiden mellan mars och april etablerar hannar ett revir. Honor lämnar äggen i fördjupningar av vattendragets botten.

Artens fiskar lever i små stim och simmar tät intill varandra. Går under sommarhalvåret i övre vattenlager men tillbringar vintern på djupet. Behärskar väl de snabbt rinnande vattnen och är en av de skickligaste simmarna bland karpfiskar. Söker föda på bottnen men tar också drivande och flygande byten.

De lever i sjöar eller brackvatten nära utmynningen av något vattendrag.

De äter insekter och insektslarver, maskar och snäckor även som på ytan nedfallande eller däröver svärmande insekter. Även alger och andra vattenväxter.

Ynglet är efter 1 år 6 - 7 cm långt, och efter 2 år 10 - 20 cm. Könsmogen efter 3 - 4 år. Den kan leva ända upp till 13 år.

För beståndet är inga hot kända. Hela populationen bedöms som stor. IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Källor

Externa länkar
 Allt om fisk - Stäm
FishBase

Karpfiskar
GK Motus Salto

GK Motus Salto, gymnastikklubb från Malmö. De har tagit flera titlar, bland annat EM-silver i truppgymnastik 2004. De tränar i Sundbrohallen, Sofielunds idrottshus och hyllievångskolan.

GK Motus Saltos damlag tog SM-guld 2019 och NM-Guld 2019.

Gymnastikklubbar i Sverige
Sportklubbar i Malmö
Skärkniv

Skärkniv (Pelecus cultratus) är en art i familjen karpfiskar. Den är vanligen cirka 40 cm lång, men kan bli så mycket som 60 cm. Den har en grågrön rygg och silvriga sidor.

Den förekommer i bräckt och sötvatten. Skärkniven är stimlevande och håller sig nära ytan. Dess föda är småfisk, mindre kräftdjur och insektslarver. Skärkniven leker i floder under maj–juni, men lämnar efter leken snabbt floden. Äggen flyter och kläcks efter cirka 4 dagar.

Exemplaren fortplantar sig efter 3 till 5 år för första gången när de är 20 till 30 cm långa.

Utbredning 
Skärkniven finns i Östeuropa från Svarta havet och Kaspiska havet till östra Östersjön. Arten förekommer i södra Finland samt i Sverige. Arten hittas även i norra Iran och västra Kazakstan. Den vistas främst i stora vattendrag och insjöar.

För beståndet är inga hot kända. Hela populationen bedöms som stor. IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Externa länkar
 Skärkniv. Allt om fisk.

Noter

Hotade arter i svensk flora och fauna
Karpfiskar
Mattestegen

Mattestegen är en matematikbok för skolbarn. 

Mattestegens nyaste upplaga skrevs 2002 och framåt. 

Mattestegen består av följande delar:

Lilla mattestegen 
För barn upp till årskurs 3.

Mattestegen 
För barn upp till årskurs 9. Mattestegen är uppdelad stegvis, dvs i olika svårighetsgrader. 1 är lättast och 16 svårast. Målen för åk 5 är att nå steg 5 och för åk 9 att nå steg 13. Det finns totalt 14 böcker utgivna (läs mer nedan). Dessa är:

Höst 
Dessa sju böcker inriktar sig på addition, subtraktion, multiplikation, division och statistik.

I Mattestegen finns det två olika sorters böcker. En som koncentrerar sig på 
addition, subtraktion, multiplikation, division och statistik. Den kallas Höst och består av sju böcker, A Höst, A Höst lättläst, B Höst, B Höst lättläst, C Höst, C höst lättläst och D Höst.

Vår 
Samma bokform som ovan, men Vår koncentrerar sig på bråk, procent, geometri och mått.

Alla böcker är skrivna av Kurt Rosenlund och Inger Backström.
Mattestegen ges ut av Natur & Kultur.

Matematikutbildning
Elritsa

Elritsa (Phoxinus phoxinus) är en art i familjen karpfiskar.

Utseende 

Elritsan är en ganska liten fisk med en maxlängd på 14 cm. Honan är något större än hanen. Färgerna varierar beroende på miljöförhållandena, men ryggen och sidorna är oftast olivgröna, med en lätt bronsglans och buken är gul eller vit. Elritsan är slankare än de flesta andra karpfiskar. Under lektiden i juni och juli får hanen en rödaktig nyans på buken medan ryggen blir nästan svart. Båda könen får dessutom små, hårda vita knölar på huvudet och främre delen av kroppen i samband med leken.

Utbredning 
Elritsan är vanlig och finns i nästan hela Europa, utom i södra Spanien, Portugal, södra Italien och Grekland. Vidare förekommer den i norra Asien till Berings hav, utom i arktiska områden.

Ekologi 
Elritsan föredrar svalt strömmande vatten med hög syrehalt. Den äter alger, växtdelar, blötdjur, kräftdjur och insekter. Själv är den viktig föda för större rovfiskar och fåglar. För att undvika predatorer är elritsan snabb, noga med att gömma sig och bildar gärna stim, även tillsammans med andra arter.

Arten blir könsmogen vid 2 års ålder. Som mest kan den bli 11 år gammal.

Leken sker i rent vatten i områden med grusbotten under april till juni då honan kan lägga uppemot 1 000 ägg, som klibbar fast vid botten och som sedan kläcks efter 6 till 12 dygn.

Elritsa och människan 
Elritsa kallas också kvidd. Andra folkliga svenska namn på elritsa är alkuva, alkutta, alekula, alkura, bälefisk, kur, äling, sabbik, elling, ärling, glirr, gli, blindsill, budd, hamntorsk, hundgädda, hunnagädda, iggling, im, laxbådd, lortbuk, mjolpus, mudd, myrsik, spragg, stensil, görkänga, skinnfisk, skinnäling, plump, agn, ölkytt och örkytt.

Fisken kallas på kronobergska för bäckasill.

Elritsa är Dalarnas landskapsfisk.

Källor 

Karpfiskar
Landskapsfiskar
Kerreffekt

Kerreffekt är en optisk effekt upptäckt 1875 av John Kerr. Effekten bygger på att en del fasta ämnen och vätskor blir dubbelbrytande, när de kopplas till ett elektriskt fält. Effekten används bland annat när man försöker skapa optiska datorer. Den nyttjades även vid tidiga TV-sändningar.

Teknik
Kerreffekten innebär rent tekniskt att brytningsindex för ett ämne ändras som en funktion av kvadraten på den elektriska fältstyrkan.

I den särskilda kerrcellen används denna effekt för att skapa mycket snabba ljuspulser.

Historik
John Kerr upptäckte 1875 Kerreffekten vid elektrooptiska studier med glas.

Man har använt så kallade kerrceller som snabba ljusrelän i televisionsapparater med mekanisk bildalstring. Dessa lanserades på 1930-talet, då det fanns televisionssändningar på mellan- och långvågsbanden både från Berlin och London. Teknikens användning för film- och TV-ändamål utvecklades av den tyske fysikern August Karolus (1893–1972).

Teknikens användning för TV är kopplad till en roterande skiva med en hålspiral. Ljuset till bilden alstras i enkla apparater med en glimlampa, vars ljus kan direktmoduleras. Eftersom den gav låg ljusstyrka prövade man att ersätta den med en stark vanlig lampa – till exempel en kvicksilverlampa – vars ljusflöde sedan modulerades i takt med tevesändningen av Kerrcellen. Denna cell är nämligen tillräckligt snabb för att reagera på ljusvariationerna i tevebilden, när denna "skannas fram" av hålskivan (vilken för övrigt brukar kallas Nipkowskiva).

Se även
BBC
John Logie Baird

Referenser

Optik
Flickorna från Gamla sta'n

Flickorna från Gamla Sta’n är en svensk komedifilm från 1934 i regi av Schamyl Bauman.

Handling 
Väninnorna Karin och Inga delar en liten lägenhet i Gamla stan. Mitt emot huserar en tjusig målare och musiker som de blir bekanta med. Målarmästare Edvard Larsson försöker gå ner i vikt, för annars har han ingen chans hos Stina vid matserveringen.

Om filmen 
Filmen hade premiär den 20 augusti 1934 på biografen Grand i Stockholm. Den har visats i SVT.

Filmen gavs ut på DVD 2020.

Rollista (i urval) 
 Edvard Persson - Edvard "Lasse" Larsson, målare
 Gideon Wahlberg - Johan Wellberg
 Karin Ekelund - Karin Holmström
 Birgit Rosengren - Inga Lundberg
 Håkan Westergren - Gunnar Gustafsson
 Rut Holm - Stina Andersson
 Nils Ohlin - Eric Kalén
 Emil Fjellström - Tulltjänsteman
 Einar Fagstad - spritlangare
 Knut Frankman - korvgubben

Musik i filmen 
Gamla Sta’n, kompositör Erik Baumann, text Gideon Wahlberg, framförs på luta av Gideon Wahlberg, sång Edvard Persson och Gideon Wahlberg.
Det drog en vind över ängarna, kompositör och text Bertil Almqvist, sång och luta Bertil Almqvist.
När jag i kväll vid min luta, kompositör Dick Fryman och Fritz Gustaf, text Gideon Wahlberg, framförs på luta av Gideon Wahlberg, sång Edvard Persson och Gideon Wahlberg.
Ingalill, kompositör och text Gideon Wahlberg, sång och luta Gideon Wahlberg.
Flickan i fönstret mitt emot, kompositör Sten Axelson, text Sven Paddock,  framförs på luta av Gideon Wahlberg och piano av Sten Axelson, sång Edvard Persson.
En hambo på bryggan, kompositör Bertil Nilsson, text Julius, instrumental.
Admiral Stosch (Kungliga Kronobergs regementes paradmarsch, kompositör Karl Latann, framföres visslande av Edvard Persson.
Blott du, kompositör Erik Baumann, text Sven Paddock, sång Mischka Nilsson.
Byssan lull, text och musikbearbetning Evert Taube, instrumental.

Källor

Externa länkar 
 
 

Filmer 1934
Svenskspråkiga filmer
Svenska komedifilmer
Gamla stan på film
Filmer i regi av Schamyl Bauman
Svenska 1930-talsfilmer
British Open

British Open kan syfta på:

British Open (snooker) – en rankingturnering i snooker
Women's British Open – en av damernas majortävlingar i golf
The Open Championship – det officiella namnet på världens äldsta golftävling som även felaktigt kallas British Open
British Open Show Jumping Championships –
British Open Squash Championships –
British Open – danstävlingen vid Blackpool Dance Festival
Sutare

Sutare (Tinca tinca), även kallad lindare, är en art i familjen karpfiskar. 

Sutaren kan bli upp emot 70 centimeter lång och har ett tjockt lager slem. Den är försiktig och ljusskygg och håller sig därför nära botten. Huvudfödan utgörs av mygglarver, musslor, snäckor och annat som finns i bottensedimentet.

Sutaren är en uppskattad sportfisk för mete (speciellt bottenmete) eftersom den är svår att fånga samt att den bjuder stort motstånd. Sutaren anses av många vara en delikatess, men det kommersiella värdet är litet. Köttet är fast och fint och har inte mycket ben. Det svenska sportfiskerekordet är 5460 gram och innehas av Rickard Linderot, Svedala, uppnått i Antorpa sjö i Halland 9 juni 2006.

Referenser

Noter

Källor 
 Allt om fisk - Sutare
 FishBase

Externa länkar 
 

Karpfiskar
Sportfiskar
Matfiskar
Morley, West Yorkshire

Morley är en stad med ungefär 50 000 invånare som numera vuxit samman med Leeds, England, Storbritannien. Historiskt sett har kolbrytning och tillverkning av yllekläder varit betydande näringar. Den centrala delen av staden utgör Morley civil parish.

Staden tillhör Leeds kommun, men många eftersträvar att bryta sig loss och bilda egen kommun, politiskt organiserade i Morley Borough Independents.

Staden Siegen i Tyskland är vänort till Morley.

Kända personer
Helen Fielding, författaren till Bridget Jones dagbok
Herbert Asquith, brittisk premiärminister (1908-1916)

Externa länkar

Orter i West Yorkshire
Leeds
Civil parishes i West Yorkshire
A.C.A.B.

A.C.A.B. är en engelsk förkortning som står för All Cops Are Bastards (ung: alla poliser är skitstövlar).

Förkortningen förekommer i dokumentären  från 1959, och på 1970- och 1980-talet blev uttrycket vanligt bland punkare och skinnskallar. 1982 kom London-bandet The 4-Skins ut med ett album med låten All Coppers Are Bastards. 

Ibland byts akronymen ut till sifferkombinationen 1312 (1=a, 3=c, 1=a, 2=b). 

Förkortningen fick år 2020 stor spridning på sociala medier efter att George Floyd avlidit under ett polisingripande.

Referenser 

Subkulturer
Akronymer