kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hasse Alatalo

Yrjö Hans-Erik "Hasse" Alatalo, född den 4 december 1950 i Tärendö, är en tornedalsk musiker och journalist.

Alatalo var en av de ursprungliga medlemmarna i musikgruppen Norrlåtar, som han dock lämnade 1994. Han arbetar som journalist och producent vid Sveriges Radio och SVT:s redaktion i Luleå. Bland annat har han varit producent och programledare för radioprogrammet Musikjournalen ETNO, om världsmusik. Han har också gjort hundratals barnprogram.

1974 åkte Alatalo runt tillsammans med Magnus Sjögren från Norrlåtar för att dokumentera norrbottnisk folkmusik som ett led av Projekt Älvdal. De ägnade två månader åt spela in vad gamla människor sjöng och spelade för dem. Alatalo fortsatte sedan på egen hand att dokumentera folkliga visor och melodier i Tornedalen. Resultatet blev boken Nurmen lintu – Ängens fågel: visor och låtar i Norrbottens finnbygder 1677–1984 som innehåller noter, sångtexter på tornedalsfinska och riksfinska och översättning till svenska till 152 visor, gamla och nutida foton från Norrbotten samt Alatalos musikkommentarer.

Alatalo har även producerat Gusten Grodslukare, skriven av den danske författaren Ole Lund Kirkegaard, som följetong i Sveriges Radio i tio avsnitt (första gången 1986). Det är en av de mest efterfrågade barnradioföljetongen genom tiderna.

Kuriosa

 Hasse Alatalo omnämns i Mikael Niemis böcker Populärmusik från Vittula och Mannen som dog som en lax.

Diskografi
 Se Norrlåtar

Bibliografi
 Nurmen lintu - Ängens fågel, 2003

Priser och utmärkelser
 Norrländska Socialdemokratens kulturpris 2004
 Norrbottens läns landstings heders- och förtjänststipendium 2009

Referenser

Externa länkar
https://web.archive.org/web/20110128210411/http://nurmenlintu.com/
https://web.archive.org/web/20100813125600/http://www.hassealatalo.se/

Svenska folkmusiker
Musiker inom proggrörelsen
Svenska radioprogramledare
Personer från Tärendö socken
Födda 1950
Levande personer
Män
Audio Stream Input Output

ASIO står för Audio Stream Input Output och är en standard utvecklad av Steinberg som sänker fördröjningen (latency) mellan programvara och ljudkort avsevärt. ASIO stödjer även flerkanalssystem och används främst i professionella ljudkort. Senaste versionen är ASIO 2.1.

Se även
 ALSA

Datorprogram
Francesco de Sanctis (arkitekt)

Francesco de Sanctis, född 1693 i Rom, död 1740 i Rom, var en italiensk arkitekt.

Hans mest kända byggnadsverk är Spanska trappan (1723–1726) i Rom. Han har även ritat den svagt konkava fasaden till kyrkan Santissima Trinità dei Pellegrini (1723).

Kommentarer

Källor

 

Arkitekter från Rom
Italienska barockarkitekter
Personer i Italien under 1700-talet
Födda 1693
Avlidna 1740
Män
Motala församling

Motala församling är en församling i Linköpings stift och Vätterbygdens kontrakt inom Svenska kyrkan. Församlingen utgör ett eget pastorat, Motala pastorat, och ligger i Motala kommun i Östergötlands län.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1962 omväxlande annexförsamling i Vinnerstads pastorat (1579–1585, 1699– 1 maj 1876) och utgjorde ett eget pastorat (–1578, 1585–1699, 1 maj 1876–1962). Från 1962 till 1967 var den moderförsamling i pastoratet Motala och Vinnerstad. I församlingen uppgick Vinnerstads församling 1967 varefter Motala församling utgör ett eget pastorat. Församlingen tillhörde fram till 1725 Aska och Dals kontrakt, mellan 1725 och 1962 Aska kontrakt, mellan 1962 och 1975 återigen Aska och Dals kontrakt, mellan 1975 och november 2004 Motala kontrakt. Sedan första december 2004 och till 2017 tillhörde församlingen Motala och Bergslags kontrakt.

Kyrkoherdar
Lista över kyrkoherdar i Motala församling.

Komministrar

Lärare vid Motala verkstads växelundervisningsskola

Brukspredikant och skollärare vid Motala verkstad

Organister och klockare

Kyrkor
 Charlottenborgskyrkan
 Vinnerstads kyrka
 Lillkyrkan
 Motala kyrka
 Råssnäskyrkan
 Sjukhuskyrkan

Se även
Motala socken
Motala stad

Referenser

Externa länkar
 Motala församling
 Griftegårdsförvaltningen i Motala församling
 Svenska Kyrkans Unga i Motala församling

Församlingar i Linköpings stift
Indelningar i Motala kommun
Motala
Pietro Bernini

Pietro Bernini, född 6 maj 1562 i Sesto Fiorentino, död 29 augusti 1629 i Rom, var en italiensk skulptör. Han var far till Giovanni Lorenzo Bernini.

Pietro Bernini uppvisar en senmanieristisk stil, bland annat i Fontana della Barcaccia (1627–1629) vid foten av Spanska trappan i Rom. För basilikan Santa Maria Maggiore utförde han den stora reliefen Jungfru Marie himmelsfärd (1608–1610).

För Cappella Barberini i Sant'Andrea della Valle utförde Bernini skulpturen Johannes Döparen (1614–1615).

Verk i urval
 Johannes Döparen – Cappella Barberini, Sant'Andrea della Valle
 Fontana della Barcaccia – Piazza di Spagna
 Allegoriska figurer (sedermera förstörda) för kardinal Roberto Bellarminos gravmonument – Il Gesù
 Antonio Coppolas byst (tillsammans med Giovanni Lorenzo Bernini) – San Giovanni dei Fiorentini
 Jungfru Marie himmelsfärd – Santa Maria Maggiore
 Påve Clemens VIII:s kröning, Påve Clemens VIII:s gravmonument – Cappella Paolina, Santa Maria Maggiore
 Karyatider, Påve Clemens VIII:s gravmonument – Cappella Paolina, Santa Maria Maggiore
 Änglar – Sala dei Corazzieri, Palazzo del Quirinale

Bilder

Källor

Noter

Tryckta källor

Externa länkar

Italienska skulptörer under 1600-talet
Födda 1562
Avlidna 1629
Män
Personer från Sesto Fiorentino
Gravsatta i Santa Maria Maggiore
Charlottenborgskyrkan

Charlottenborgskyrkan är en kyrkobyggnad i Motala i Linköpings stift. Den hör till Motala församling och är distriktskyrka för stadsdelen söder om Motala ström.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan byggdes åren 1986–1987 efter ritningar av arkitekterna Gösta Erikson och Bengt Linder. Under byggnadstiden framkom att marken var för sank och att förstärkning var nödvändig. 30 januari 1988 invigdes kyrkan av biskop Martin Lönnebo. Kyrkan har en rund planform med kor i öster och vapenhus med ingång i väster.

Intill huvudentrén står en klockstapel av stål.

Inventarier
 Dopfunten är tillverkad av röd jämtlandskalksten.
 I sakristian finns en altartavla målad av Erik Olson, Halmstadsgruppen. Motivet är: Kristus på korset, Kornbröden och fiskarna, Veronicas svettduk, Pingstens lågor, Lagen och Davidsstjärnan och Gudsnamnet. 
 Över altaret hänger ett enkelt krucifix i brons tillverkat av Liss Eriksson.
 Kajsa Mattas, Stockholm, har skapat de båda Mariaskulpturerna: Maria med skyddsmanteln och en pietá, Maria med Jesus i sina armar, när han tagits ner från korset.

Orgel
Orgeln med 14 stämmor är byggd av Marcussen & Søn i Åbenrå, Danmark och invigd 23 september 1990. Den är mekanisk.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar
 Charlottenborgskyrkan, Östergötlands länsmuseum

Kyrkobyggnader i Linköpings stift
Kyrkobyggnader i Motala kommun
Kyrkobyggnader invigda 1988
1988 i Sverige
Vinnerstads kyrka

Vinnerstads kyrka är en kyrkobyggnad i Vinnerstad i Linköpings stift. Den är församlingskyrka i Motala församling.

Kyrkobyggnaden
Medeltidskyrkan har en stomme av kalksten och består av ett rektangulärt långhus med ett smalare rakt avslutat kor i öster och ett torn i väster. Vid långhusets södra sida finns ett tillbyggt sidoskepp. Vid korets norra sida finns en vidbyggd sakristia.

Tillkomst och ombyggnader
Kyrkans äldsta delar härrör från 1100-talets slut. Kyrktornet är nästan lika gammalt som övriga kyrkobyggnaden. Under medeltidens senare del byggdes koret ut åt öster då även sakristia och vapenhus tillkom. Under 1400-talets senare del försågs innertaket med valv och dekorerades med kalkmålningar. 1952 belades långhusets sadeltak och tornhuven med kopparplåt.

Inventarier
 En dekorerad dopfunt av vätternsandsten är troligen tillverkad runt mitten av 1200-talet. Funten har en sentida tillkommen fot och står vid sidoskeppets östra vägg. En andra dopfunt av röd kalksten är tillverkad 1660 av Johan Andersson Silfverling i Vadstena. Funten är placerad i sakristian.
 Predikstolen är tillverkad 1642 med målning och datering från 1700. En ny predikstol sattes in 1897, men ursprungliga predikstolen sattes tillbaka 1952.
 Altartavlan är målad 1857 av Gustaf Adolf Engman och har motivet "Jesus uppenbarar sig för Petrus".

Orgel
1757 flyttas en orgel hit från Sankt Lars kyrka, Linköping. Den är byggd 1700 av Johan Agerwall, Söderköping och har 6 stämmor. Det köptes för 1590 daler. 1870 såldes den till Folkströms kapell i Hällestads församling.
1869 bygger Åkerman & Lund, Stockholm, en orgel med 7 stämmor.
 Nuvarande orgel är byggd 1954 av Mårtenssons orgelfabrik i Lund. Tillhörande orgelfasad är ritad av arkitekt Kurt von Schmalensee i samband med renoveringen 1952. Fasaden är målad i grått med förgyllningar. Orgeln är elektrisk och har två fria kombinationer.

Källor

Bildgalleri

Externa länkar
 Vinnerstads kyrka, Östergötlands länsmuseum
 Om Vinnerstads kyrka, Motala

Kyrkobyggnader i Linköpings stift
Kyrkobyggnader i Motala kommun
Kyrkobyggnader invigda under 1100-talet
Medeltida kyrkobyggnader i Sverige
Orgeldispositioner
Lillkyrkan

Lillkyrkan är en kyrkobyggnad i Motala i Linköpings stift. Den är församlings- och distriktskyrka i Motala församling.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan uppfördes 1957 efter ritningar av arkitekt Lennart Ekenger och var en mycket tidig stadsdelskyrka. Utanför kyrkan finns en fristående klockstapel.

Vid altaret finns en muralmålning utförd 1957 av Lennart Segerstråhle. Kyrkans dopfunt av marmor har en dopskål av silver.

Orgel
Orgeln är mekanisk och byggd 1957 av Magnussons Orgelbyggeri, Göteborg. Fasaden är ny.

Bildgalleri

Referenser

Tryckta källor

Webbkällor
 Om Lillkyrkan i Motala.
 Kyrktorget informerar.

Kyrkobyggnader i Linköpings stift
Byggnader och anläggningar i Motala
Kyrkobyggnader i Motala kommun
Kyrkobyggnader invigda 1957
1957 i Sverige
Råssnäskyrkan

Råssnäskyrkan är en kyrkobyggnad i Motala i Linköpings stift. Den är distriktskyrka i Motala Väster. I kyrkans regi drivs förskola och fritidshem.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan ritades av arkitekten Ragnar Molin och invigdes 1976 av dåvarande biskopen för Linköpings stift Ragnar Askmark. Byggnaden består av kyrkorum och församlingslokaler. Fasaderna är av tegel och de sluttande taken är belagda med takpapp. Intill kyrkan finns en vidbyggd klockstapel.

Inventarier
 Dopfunten är gjord av ek och har en tillhörande dopskål av mässing.
 Altaret pryds av ett stort guldförgyllt väggkors som är tillverkat av Torulf Engström.

Orgel
 Orgeln är byggd 1976 av A. Magnussons Orgelbyggeri i Göteborg. Den är mekanisk och har ett tonomfång på 56/27.

Bildgalleri

Referenser

Tryckta källor

Webbkällor
 Motala församling
 

Kyrkobyggnader i Linköpings stift
Byggnader och anläggningar i Motala
Kyrkobyggnader i Motala kommun
Kyrkobyggnader invigda 1976
1976 i Sverige
Gustaf von Paykull

Gustaf von Paykull, född i Stockholm 21 augusti 1757, död 28 januari 1826, var en svensk  friherre, hovmarskalk, författare, entomolog och ornitolog samt medlem i Kungliga Vetenskapsakademien från 1791 och initiativtagare till Naturhistoriska Riksmuseet.

Biografi
Gustaf von Paykull var son till majoren Carl Fredrik Paijkull, som naturaliserats som svensk adelsman, och Beata Charlotta Simming, en dotterdotter till Daniel Djurberg, Bureättling och av samma släkt som Simmingsköld. 

På sitt gods Vallox-Säby i Uppland grundlade Paykull en av de första svenska zoologiska samlingarna. På sin tid en av de största i Norden med 8 600 arter av preparerade insekter, 1 362  uppstoppade fåglar, fiskar och däggdjur. På äldre dagar arbetade han intensivt för etablerandet av Naturhistoriska riksmuseet, till vilket han också erbjöd sina samlingar, eller snarare till kung Karl XIV Johan.

Den 24 mars 1819 accepterade kungen officiellt gåvan och gav i uppdrag åt Vetenskapakademien att arrangera en lämplig lokal. Den kom att upplåta sina egna lokaler för ändamålet och inlemmade sina egna samlingar med Paykulls.

Han var farfar till Carl Wilhelm Paijkull.

Bibliografi

Skönlitteratur
Ode : öfver Voltaires död ; Råd till unga poeter ; Skaldebref till en vän. Ingår i:  

Ode öfver snillets förtal ; Skalde-bref till Hans excellence, riksrådet m. m. herr grefve Creutz vid des återkomst til Sverige Ingår i: 

Stancer til et fruntimmer vid hennes papgojas död Ingår i: 

Till C. G. Leopold ; De fördömda kalsongerna Ingår i:

Varia

Samlade skrifter

Referenser

 Svenska män och kvinnor, 6. Stockholm 1949

Svenskspråkiga författare
Svenska entomologer
Svenska zoologer under 1700-talet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Födda 1757
Män
Avlidna 1826
Svenska ornitologer
Bureätten
Forskare från Stockholm
Svenska zoologer under 1800-talet
Dijedon

Dijedon är ett mansnamn med albanskt ursprung med betydelsen "vill ha kunskap, dije don". Det fanns år 2007 1 person som hade Dijedon som förnamn i Sverige, varav 1 som tilltalsnamn.

Referenser 

Mansnamn

Albanska namn
Afërdita

Afërdita  eller Afërdite är ett kvinnonamn av albanskan afërditë 'gryning, dagning', eller som en albansk form av Afrodite. Namnet förekommer i svensk folkbokföring även i formerna Aferdita och Aferdite.

I augusti 2018 fanns följande bärare folkbokförda i Sverige:
 Afërdita 6 kvinnor varav alla som tilltalsnamn
 Aferdita 196 kvinnor varav 188 som tilltalsnamn
 Afërdite 0 kvinnor
 Aferdite 7 kvinnor varav alla som tilltalsnamn
Det fanns alltså totalt 209 bärare i Sverige, varav alla kvinnor och 201 med namnvarianterna som tilltalsnamn. Inga manlig bärare fanns registrerad på namnformerna.

Namnsdag 
Namnsdag i Sverige: saknas.
Namnsdag i Finland (finlandssvenska namnlängden): saknas.

Personer med namnet Adërdita
Afërdita Dreshaj – kosovoalbansk sångerska.

Se även
KS Elbasani - albansk fotbollsklubb, bildad genom sammanslagning av lagen Përparimi och Afërdita.

Referenser

Noter 

Kvinnonamn
Albanska namn
Vatican Media

Vatican Media, formellt Centro Televisivo Vaticano (CTV), är en nationell TV-kanal tillhörande Vatikanstaten. Den grundades 1983 av den dåvarande påven Johannes Paulus II, samt ägs och drivs av Heliga stolen.

TV-kanalen sänder bland annat mässor från Peterskyrkan och Petersplatsen.

Externa länkar
 Vatican Media

 
Media i Vatikanstaten
Struktur

Struktur kan syfta på:

 Struktur (samhälle) – inom samhällsvetenskapen ett begrepp som syftar på de mönster och system som råder i samhället 
 Struktur (filosofi) – sammanhang mellan delar i en helhet
 Struktur (matematik) – amband som finns mellan elementen i en mängd
 Struktur – som studeras i modellteori, se Modell (logik)
 Struktur (yta)
 Strukturomvandling – en förändring i samhällsekonomins sammansättning

Se även 
 Musikaliska grundelement
Lara Croft: Tomb Raider (film)

Lara Croft: Tomb Raider är en amerikansk film från 2001 i regi av Simon West. 

Filmen är den första i en serie baserad på datorspelet Tomb Raider och dess huvudrollsfigur Lara Croft.

Handling 
Lara Croft (Angelina Jolie) upptäcker en nyckel som hennes far lämnat efter sig, en nyckel som det hemliga sällskapet Illuminati vill ha för att med hjälp av den kommande planetkonjunktionen kunna påverka tiden.

Rollista

Referenser

Externa länkar

Amerikanska actionäventyrsfilmer
Amerikanska fantasy-äventyrsfilmer
Filmer 2001
Filmer baserade på datorspel
Tomb Raider
Skattjaktsfilmer
Filmer i regi av Simon West
Engelskspråkiga filmer
Filmer från Paramount Pictures
Häradsskrivare

Häradsskrivare kallades i Sverige åren 1918–1966 chefen över ett fögderi, vars verksamhet mellan 1967 och 1990 organiserades i lokala skattemyndigheter inom fögderierna. 

Före 1918 var häradsskrivaren ansvarig för att underhålla jordeböckerna och skapa mantalslängder som användes för den lokala skatteuppbörden, men han var då inte chef för fögderiet, utan det var istället en kronofogde.

Häradsskrivaren var en tjänsteman underställd länsstyrelsen.

I Gamla Finland 1744–1783 och 1797–1812 var häradsskrivaren den ledande tjänsteman i lantkommissariaten vid sidan av lantkommissarien, det vill säga kronofogden, med samma uppgifter som häradsskrivarna hade i den svenska länsförvaltningen, det vill säga förandet av lantkommissariatets räkenskapsböcker och skattelängder. Innan magistraterna avskaffades 2020 i Finland var häradsskrivaren chefen för en magistrat.

Bilder

Se även
Sockenskrivare

Källor

Noter

Titlar i svensk statsförvaltning
Skånes fögderier

Skånes fögderier var sedan slutet av 1600-talet åtta till antalet, vilka bestod av följande härader: 

 Oxie, Skytts och Vemmenhögs
 Torna, Bara och Harjagers
 Ljunits, Herrestads, Ingelstads och Järrestads
 Frosta och Färs
 Luggude, Rönnebergs och Onsjö
 Norra och Södra Åsbo samt Bjäre
 Östra och Västra Göinge
 Villands, Gärds och Albo

Genom Kungl. Maj:ts brev den 9 maj 1719 bestämdes, att av Skånes åtta fögderier skulle de fyra förstnämnda ligga i Malmöhus län och de övriga i Kristianstads län.

Redan den 4 maj 1720 förklarade Kungl. Maj:t, i anledning av riksens ständers sekreta utskotts framställning, funnit gott att i nämnda indelning göra en sådan ändring till befordran av Kungl. Maj:ts och rikets tjänst samt landets försvar och invånarnas bekvämlighet såväl som till erhållande av en bättre jämlikhet länen emellan, att det av Luggude, Rönnebergs och Onsjö härader bestående fögderiet skulle förläggas till Malmöhus län samt Ingelstads och Järrestads härader tilldelas Kristianstads län.

Det av sistnämnda två härader samt Ljunits och Herrestads härader bestående fögderiet blev sålunda delat. Denna anordning gynnades av de därvarande fögderitjänstemännens åtagande att åtnöjas med halv lön.

På 1830-talet gjordes framställning om sammanslagning till ett fögderi av Ljunits, Herrestads, Ingelstads och Järrestads härader och även om fögderiets förläggande i sin helhet till ett av länen. Framställningen möttes med motstånd av en del ortsbor och gick inte igenom.

Fögderierna i Kristianstads län hade under den förflutna tiden inte förnyats, men i Malmöhus län har endast Frosta och Färs häraders fögderi bibehållits oförändrat.

Kronolänsmansdistrikten i de båda länen har under tidernas lopp varit utsatta för många förändringar, och kronolänsmännens antal har ofta växlat.

År 1946 reformerades fögderindelningen och därigenom förlorade häraderna sin betydelse för denna.

Fögderier i Sverige
Historiska indelningar i Skåne län
Skånes historia
Flyktsoda

Flyktsoda är en låt från 1982 av det svenska punkbandet Ebba Grön. Låten återfinns på deras tredje och sista album Ebba Grön (1982). Låten handlar antagligen om alkohol eller några andra sorters droger som en person tar för att slippa alla problem.

Flyktsoda, ta mej i land, sätt mej i brand, ibland, ibland, ibland.

Titeln är en ordlek med den svenska alkoholfria drycken "fruktsoda".

Vad för något titeln influerat
"Flyktsoda" är också titeln på en roman av Marcus Birro som handlar om en alkoholist.
"Flyktsoda" är även namnet på en klubb på Debaser Medis i Stockholm som funnits sedan juni 2007 i regi av Gustav Gelin och David Kaijser. 
”Flyktsoda” har givit namn åt en öl av stockholmsbryggeriet Omnipollo.

Sånger 1982
Ebba Grön
Svenskspråkiga sånger
Weibull

Weibull är ett svenskt efternamn som bärs av en enda släkt. Namnet kommer från en by på Jylland, men släkten har varit svensk sedan 1600-talet.

Den 31 december 2013 var det 294 personer med efternamnet Weibull som var bosatta i Sverige.

Personer med efternamnet Weibull
 Carl Gustaf Weibull (1881–1962), arkivarie
 Charlotte Weibull (1917–2015), folklivskonstnär och docktillverkare
 Curt Weibull (1886–1991), historiker, professor, högskolerektor
 Gunnar Weibull (1919–1964), genetiker, företagsledare, politiker, högerpartist
 Harry Weibull (1875–1946), affärsman
 John Weibull (1881–1957), affärsman
 Jörgen Weibull (1924–1998), historiker, politiker, folkpartist
 Jörgen Weibull (nationalekonom) (född 1948), matematiker och nationalekonom
 Lauritz Weibull (1873–1960), historiker, professor
Lisa Weibull (1883–1970), målare
 Lennart Weibull (född 1946), professor, massmedieforskare, prorektor
 Marie Weibull Kornias (född 1954), politiker, moderat 
 Martin Weibull (historiker) (1835–1902), historiker, professor
 Martin Weibull (statistiker) (1920–1998) universitetslektor
 Mattias Weibull (1783–1838), jurist, borgmästare och häradshövding
 Mats Weibull (1856–1923), geolog och ämbetsman
 Nils Weibull (1885–1975), civilingenjör
 Peter Weibull Bernström (född 1946), moderat politiker
 Richard Weibull (1852–1917), lantbrukare och mosskulturforskare
 Richard Weibull (företagsledare) (1878–1950), lärare och företagsledare
 Walfrid Weibull (1833–1903), fröförädlare, företagare
 Waloddi Weibull (1887–1979), ingenjör, matematiker, professor
 Walter Weibull (1874–1911), växtförädlare
 William Weibull (1883–1962), fröförädlare, företagare

Se även
Weibull (släkt)

Källor
Amazonas (delstat i Brasilien)

Amazonas är Brasiliens till ytan största delstat och belägen i nordvästra delen av landet. Folkmängden uppgår till cirka 3,9 miljoner invånare. Delstatshuvudstad är Manaus.

Noter

 
Brasiliens delstater
Walfrid Weibull

Walfrid Wilhelm Werner Weibull, född 19 september 1833 i Landskrona, död där 3 februari 1903, var en svensk pionjär som fröförädlare och grundade familjeföretaget Weibulls.

Walfrid Weibull var son till postmästaren Nils Weibull och Maria Helena Såhte. Brodern Martin Weibull (1835-1902) blev en berömd historiker och brodern Richard Weibull (1852-1917) banbrytande inom mosskulturen samt kommunalordförande i Vittskövle landskommun. Walfrid Weibull utbildade sig först till sjökapten, men när fadern avled 1860 blev han inspektor för familjens jordegendomar, Weibullsholm.

Under åren till sjöss hade Weibull kommit i kontakt med andra länders växtförädling. Han började sin förädlingsverksamhet med foder till nötkreatur, betor och rovor, och sålde det överskott han fick i egen produktion. 1870 började sädeshandeln vid Weibullsholm att bli känd i hela Skåne. På 1880-talet vann företaget internationella pris.

Vid sidan av fröförädling och företagande, var Walfrid Weibull även stadsfullmäktig i Landskrona 1881-1900. 1872 gifte han sig med Augusta Elisabeth Frost (1842-1925). De fick åtta barn: Lilly (1873-1907), Walter (1874-1911), Harry (1875-1946), Emmy (1877-1948), Richard (1878-1950), Annie (1880-1943), John (1881-1957) och William (1883-1962). Bröderna Walter, Harry, John och William blev delägare i familjeföretaget W Weibull. Även Richard var verksam i företaget.

Fick en minnessten år 2013 på Landskronas Walk of Fame som då invigdes av Sveriges kung Carl XVI Gustaf.

Referenser 

Personer inom Sveriges näringsliv under 1800-talet
Svenska entreprenörer
Födda 1833
Avlidna 1903
Män
Personer från Landskrona
Walfrid
Voyager

Voyager kan syfta på:

Musik
 Voyager (band) – australiskt progressive metalband
 Voyager (musikalbum) – ett musikalbum av Mike Oldfield

Teknik
 Chrysler Voyager – en bilmodell tillverkad av Chrysler
Voyager (flyg) - det första flygplan som flög jorden runt utan bränslepåfyllning
 Voyagerprogrammet – som skickade ut rymdsonder i solsystemet 
Voyager 1
Voyager 2 
 Voyagerprogrammet (Mars) – föreslagen serie av rymdsonder till Mars

TV
 Star Trek: Voyager – amerikansk science fiction-TV-serie
 USS Voyager – rymdskeppet i TV-serien Star Trek: Voyager
Satsradning

Satsradning innebär i skrift att två eller flera huvudsatser ställs upp efter varandra utan explicit konjunktion, punkt, kolon eller semikolon. Det kan bero på en medvetet talspråksliknande stil i prosan, men även på slarvig eller utebliven korrekturläsning. Vissa författare använder också satsradningar som ett stilgrepp för att skapa en effekt av stegring eller andlöshet.

Exempel på satsradning:
Den ena bilen är röd, den andra är blå.
Den ena bilen är röd den andra är blå.

Några alternativa formuleringar:
Den ena bilen är röd. Den andra är blå.
Den ena bilen är röd och den andra är blå.
Den ena bilen är röd; den andra är blå.
Den ena bilen är röd – den andra är blå.

På engelska kallas satsradning där huvudsatserna har sammanfogats med ett kommatecken för comma splice. En mening där endast ett mellanslag skiljer huvudsatserna åt kallas run-on sentence. I engelska språket accepteras ingen av dessa varianter. I svenska språket kan den första varianten (comma splice) ibland accepteras, men bör oftast undvikas. Varianten utan kommatecken är aldrig korrekt och gör texten betydligt mer svårläst.

Referenser 

Syntax
Ortografi
Stilistik