kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Terminologi

Terminologi är en mängd ord, uttryck och termer som är specifika för ett visst fackområde. Terminologin tjänar till att underlätta kommunikationen mellan personer som är insatta i området. Samtidigt kan det försvåra för nykomlingar. Terminologier uppstår vanligen spontant när behovet finns. Fackterminologi kallas ibland skämtsamt för "fikonspråk" (det vill säga ett språk som är svårbegripligt för utomstående). Särskilt inom politik men även inom marknadsföring försöker man ofta manipulera med terminologin, byta namn på saker för att ge dem en bättre eller sämre känsla. 

Med användande av förment vetenskapligt språk, har texter ibland föregivits vara riktiga fast de är förfalskningar eller skämt, exempelvis i den så kallade Sokalaffären.

Se även

Övergripande

Fackspråk
Nomenklatur

Terminologi inom skilda områden

Terminologicentrum (utvecklar facktermer på svenska)
:Kategori:Juridiska termer
Termer inom internationell handel
Matematikterminologi
Operaterminologi
Eurodicautom
Läkarlatin
HISA
Vetenskapligt namn
Språkrådet
Blasonering, med uppgifter om heraldisk terminologi

Externa länkar

Terminologicentrum TNC
Svenska datatermgruppens ordlista
Svenska datatermgruppen
Svenska biotermgruppen
Svenska optiktermgruppen
Rikstermbanken

Lexikologi
 

ar:اصطلاح
th:ศัพท์บัญญัติ
Bosporen

Denna artikel behandlar Bosporen vid Istanbul. För Kimmeriska Bosporen invid Azovska sjön, se Kertjsundet.

Bosporen (från grekiskans Βόσπορος, Bósporos, "boskapsvadstället", turkiska İstanbul Boğazı, "Istanbulsundet" eller Boğaziçi) är ett sund i Turkiet som, tillsammans med Marmarasjön och Dardanellerna, skiljer europeiska Balkan och asiatiska Anatolien från varandra och utgör Svarta havets förbindelse med Medelhavet. Det är 31,7 km långt, 0,66–3,5 km brett och största djupet är 121 m. Strömmen i sundet går främst från Svarta havet till Marmarasjön som ytströmmar med underströmmar i motsatt riktning på grund av den lägre salthalten i Svarta havet. Vattnet i Bosporen flödar med en hastighet mellan 4 och 10 km/h.

Genom Bosporen går mycket båttrafik. Internationella avtal garanterar fri sjöfart genom den.
    
Vid ingången ur Marmarasjön mot Svarta havet ligger Istanbul som av sundet delas i två delar, en europeisk och en asiatisk del. Över sundet går två broar mellan stadens två delar. 15 juli-martyrernas bro som är 1 074 meter lång och färdigställdes 1973 samt Fatih Sultan Mehmet-bron, belägen omkring fem kilometer norr om den förra, som är 1 090 meter lång och färdigställdes 1988. En tredje bro över Bosporen är Yavuz Sultan Selim-bron – 1,4 kilometer lång och färdigställd 2016 – ligger norr om Istanbul omedelbart söder om sundets mynning mot Svarta havet.
 
Bosporos är en hos grekerna ganska ofta använd benämning på smala sund. De mest kända är Traciska Bosporen eller sundet vid Istanbul och Kimmeriska Bosporen som i forntiden var namn på nuvarande Kertjsundet mellan Krim och fastlandet som sammanbinder Asovska sjön och Svarta havet.

Referenser 
Store norske leksikon/ Bosporos

Noter

Externa länkar 

 Montreuxfördraget från 1936, som reglerar sjöfarten genom Bosporen

Sund i Turkiet
Istanbul
Victoria, Australien

Victoria är en delstat i södra Australien och dess huvudstad är Melbourne. Delstaten är 228 000 kvadratkilometer och hade 2016 5 927 000 invånare, varav cirka 70 procent bodde i Melbourne eller dess förorter. Victorias östra del domineras av bergskedjan Great Dividing Range, längst i sydost ligger Gippsland och delstaten har kust i söder mot Bass sund.

Victoria var från början en del av den brittiska kolonin New South Wales men blev den 15 juli 1851 en egen koloni. År 1901 förenades Storbritanniens australiska kolonier till staten Australien.

Källor

Fotnoter

Externa länkar 

 
Stater och territorier bildade 1851
Tredje världen

Tredje världen var ursprungligen en politiskt definierad term från det kalla kriget som åsyftade de länder som varken tillhörde första världen (västvärlden) eller andra världen (östblocket). Till tredje världen hörde således många tidigare kolonier i Afrika, Asien och Sydamerika. Med tiden kom begreppet att avse fattiga länder, vilka även betecknas utvecklingsländer och idag allt oftare låginkomstländer. 

Uttrycket tredje världen (franska Tiers Monde) myntades 14 augusti 1952 av den franske demografen, antropologen och historikern Alfred Sauvy i l'Observateur. Sauvy hade uttalat sig om de tre världarna i en brasiliansk tidskrift 1951 utan att nämna den tredje världen. Orden le Tiers Monde alluderade på abbé Sieyès berömda fras om det Tredje ståndet (le Tiers Etat) från den franska revolutionens tid. Sauvy avsåg ursprungligen länder som varken var allierade med den kommunistiska Warzawapakten eller det kapitalistiska NATO-blocket under kalla kriget, det vill säga en politisk definition. 

Begreppet fick spridning vid tiden kring Bandungkonferensen 1955, i vilken tidigare kolonialländer deltog. Mao Zedong ställde sig bakom en indelning enligt vilken Kina var ett prominent land i tredje världen.

Uttrycket första och andra världen fick aldrig någon spridning, till skillnad från tredje världen. Man talade istället om i-länder eller västvärlden (första världen) och östblocket, öststaterna eller realsocialistiska staterna (andra världen).

Se även 
 Least developed countries
 Nord-sydkonflikten

Referenser

Politisk geografi
Kalla kriget
Utvecklingsland

Utvecklingsland (U-land eller fattigt land) är vanligen definierat som ett land med låg BNP per capita. Motsatsen är industriland.
Ett "U-land" har även dåligt utbyggd industri och hög befolkningstillväxt.

Ordet U-land är en förkortning med två möjliga utläsningar: Den ursprungliga betydelsen var "underutvecklat land", men detta har senare ändrats till termen "utvecklingsland", för att understryka att det handlar om länder med utvecklingspotential.

Ibland används begreppen Nord och Syd som ett alternativ till industriland och utvecklingsland. Anledningen är att de fattigare länderna till största delen ligger i tropikerna eller på södra halvklotet, medan de flesta industriländer historiskt sett funnits i den norra tempererade zonen. Två stora undantag är Australien och Nya Zeeland som ligger på södra delen av halvklotet men som är två högt utvecklade industriländer. 

Kännetecken för "utvecklingsländer" är ett lågt BNP, överbefolkning, råvaruexport, en outvecklad industri och att en stor del av ekonomin baseras på jordbruk, jakt och fiske. 

Benämningen utvecklingsland har kritiserats då den placerar ett stort antal länder med helt olika förutsättningar i samma kategori. Detta kan tolkas som att länderna fungerar likadant, vilket dock inte alls är fallet. De flesta länderna ligger dessutom i mitten på de olika skalorna som har avgjort om länder är i eller u innan 2013 då systemet avskaffades.

Exempel på så kallade utvecklingsländer är Tanzania, Mali, Liberia, Bolivia och Nigeria.

Se även 
 FN:s konferens om handel och utveckling
 Kustlösa utvecklingsländer
 Tredje världen
 Least developed countries
Norn

Norn kan avse:

 Norn (språk) – ett västnordiskt språk som tidigare talades på Shetlandsöarna och Orkneyöarna
 Norn (yacht) –  superyacht tillverkad 2023
 Norns bruk – ett tidigare järnbruk och herrgård i Hedemora kommun
Lista över Svenska Akademiens ständige sekreterare

Detta är en lista över samtliga personer som har varit ständig sekreterare i Svenska Akademien. Akademins instiftare, Gustav III, bestämde att ständige sekreteraren skulle vara det livet ut, men denna princip har övergetts. Svenska Akademiens förste ständige sekreterare Nils von Rosenstein satt i rekordlånga 38 år och var både blind och dement på slutet. Ett stycke in på 1900-talet antogs regeln att ständige sekreteraren skall avgå senast det år han fyller sjuttio ”om inte Akademien annorlunda beslutar”.

Se även 
 Lista över Svenska Akademiens ledamöter

Referenser

Kommentarer

Noter

 
Listor med anknytning till kultur
Listor över svenskar
Adriatiska havet

Adriatiska havet är en vik av Medelhavet. Länderna som ligger vid Adriatiska havet är Italien, Slovenien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Montenegro och Albanien. Adriatiska havet övergår i söder till Joniska havet vid Otrantosundet. Det största djupet är på 1 588 meter. Adriatiska havet har sedan urminnes tider haft livlig sjöfartstrafik. Exempel på detta är den trafik med färjor som går mellan flera städer på båda sidor av havet.

Etymologi 
Namnet "Adriatiska havet" har funnits sedan antiken; på latin hette det Mare Hadriaticum eller Mare Adriaticum. Namnet, som kommer från staden Adria (eller Hadria), var från början bara namn på övre delen av havet, men utökades i takt med att Syrakusakolonierna blev viktigare och viktigare.

Även på den tiden sträckte sig Adriatiska havet dock enbart till Monte Gargano, resten var Joniska havet. Numera räknas Adriatiska havet möta Joniska havet vid Otrantosundet. 

Adriatiska havet ligger i princip mellan Italien och Kroatien, och båda kusterna är stora turistmål. Under antik romersk tid fraktades föremål, djur och slavar över Adriatiska havet till Ostia, Roms hamn.

Utsträckning och djup 
Adriatiska havet är som mest 783 kilometer långt, och har en medelbredd på 248 kilometer.

Norra delen av havet är mycket grund, och mellan Istrien och Rimini är havet sällan djupare än 45 meter. Mellan Šibenik och Ortona finns ett avgränsat område med djup ner till 180 meter. Den djupaste delen av havet ligger öst om Monte Gargano, söder om Dubrovnik och väster om Durrës, där havet som djupast är 1 460 meter djupt. Medeldjupet i hela havet är omkring 240 meter.

Indelning 
Adriatiska havet delas i två bäcken av Palagružatröskeln som finns i havets centrala del. I söder finns Södra adriatiska bäckenet, vara största djup är 2 220 meter. I norr finns Jakubiförsänkningen med ett största djup på 243 meter.

Se även
 Kroatiens västkust
 Adriatiska plattan

Referenser 

Europas innanhav
Medelhavet
Adriatiska havet
Betongbomb

En betongbomb är en flygbomb utan sprängkraft, och där sprängmedlet är ersatt av betong eller annat fast material med hög densitet. Bomben använder kinetisk energi för att slå ut målet vilket gör att skador på annat än målet kan hållas nere.

De fälls med laser- eller JDAM-tillsats, och finns i vikterna 227, 454 och 908 kg (500, 1000 och 2000 pund).

Betongbomber användes första gången i strid under Irakkriget. Som övningsbomber har betongbomber använts sedan andra världskriget.

Externa länkar
 Smart bombs or rocks for brains?

Flygbomber
Ondskans axelmakter

Ondskans axelmakter () är ett amerikanskt politiskt uttryck, skapat av David Frum och lanserat av USA:s president George W. Bush, i hans tal till nationen, den 29 januari 2002. De så kallade ondskans axelmakter, vilka refererar till såväl andra världskrigets axelmakter som Ronald Reagans term ondskans imperium, består i detta fall av "regimer som ger stöd och skydd åt terrorister". De länder som Bush uttryckligen nämnde var Irak, Iran och Nordkorea. Senare har även Syrien, Libyen och Kuba förts upp på listan. 

Frasen "Ondskans axelmakter" (ursprungligen "hatets axelmakter"), formulerades av Bushs dåvarande talskrivare, David Frum, och är laddad med historia och symbolik – i dess hänsyftning till axelmakterna under andra världskriget: Tyskland, Italien och Japan.

Källor

Externa länkar
whitehouse.gov - State of the Union 2002 - talet i fulltext och video.

2002 i USA
Politiska sloganer
Terrorism
Politikåret 2002
USA:s politiska historia
USA:s utrikespolitik
Relationer mellan Nordkorea och USA
Landsarkiv (Sverige)



Historik 
Landsarkiven utgjorde de regionala arkivinstitutionerna inom det statliga svenska arkivväsendet med ansvar för arkiven från den svenska statens regionala och lokala myndigheter. De ingick från och med den 1 januari 2010 som avdelningar inom Riksarkivet, men utgjorde tidigare egna arkivmyndigheter med Riksarkivet som chefsmyndighet. Landsarkiven upphörde som egna enheter inom Riksarkivet 2020.

Landsarkivens uppdrag var att vårda och tillhandahålla myndighetsarkiv och enskilda arkiv från sina respektive distrikt (se tabell nedan). Uppdrag som ingick var även rådgivning och tillsyn till myndigheter samt att underlätta allmänhetens och forskares användning av arkiven. I landsarkiven fanns kyrkokommunala arkiv fram till 1999. Landsarkivens ansvar för insamling av dessa arkiv upphörde år 2000 då staten separerades från kyrkan. Chefen för ett landsarkiv bar titeln landsarkivarie. 

De första landsarkiven inrättades mellan 1899 och 1911 i Lund, Göteborg, Uppsala och Vadstena. Norrlandslänen hörde då till Uppsala landsarkivdistrikt. På 1930-talet tillkom landsarkiven i Härnösand och Östersund. Landsarkivet i Visby var ursprungligen en arkivdepå som sedermera blev länsarkiv och har haft status som landsarkiv sedan 1959.

Landsarkivet i Härnösand har även inskrivningsmyndigheternas arkiv från hela Sverige.

Landsarkiven upphör 
I Riksarkivets omorganisation 2020 upphörde landsarkiven finnas som egna organisatoriska enheter och titeln landsarkivarie upphörde. Förändringen innebar att
 Landsarkivet i Göteborg och Landsarkivet i Lund bildade enheten Göteborg-Lund
 Landsarkivet i Härnösand och Landsarkivet i Östersund bildade enheten Härnösand-Östersund
 Landsarkivet i Uppsala och Landsarkivet i Vadstena bildade enheten Vadstena-Uppsala
 Riksarkivet Marieberg och Landsarkivet i Visby bildade enheten Marieberg-Visby

Externa länkar
Riksarkivet
Malmö stadsarkiv
Stockholms stadsarkiv
Värmlandsarkiv

Källor

Svenska arkivinstitutioner
Arkivväsen
Myndigheter under Kulturdepartementet
Riksarkivet (Sverige)
Arjeplog

Arjeplog (pitesamiska: Árjapluovve, lulesamiska Árjepluovve, nordsamiska Árjjatluovvi sydsamiska Aarjepluevie, umesamiska Árjiepluövvie) är en tätort med  invånare (2015) i Lappland, Norrbottens län, och centralort i Arjeplogs kommun.

Orten är belägen mellan de stora insjöarna Hornavan och Uddjaure i Skellefteälvens avrinningsområde.

Från berget Galtispuoda strax utanför Arjeplog är midnattssolen synlig 10 juni–3 juli, trots att Arjeplog ligger några mil söder om norra polcirkeln. Silvervägen som går mellan Skellefteå och Bodø passerar genom Arjeplog och har fått sitt namn efter silvergruvan i Nasafjäll.

Historia
Namnet, tidigast belagt 1636 som namn på samebyn och 1640 på kyrko- och marknadsplatsen, är en försvenskning av Árjepluovve. Efterleden är pluovve, 'blöt myr', medan förleden innehåller genitiv av (h)árijje, 'ås'.

Arjeplog är känt för bland annat "lappmarksdoktorn" Einar Wallquists skapelse Silvermuseet, som invigdes 1965. 

Arjeplog är kyrkby i Arjeplogs socken som när 1862 års kommunreform genomfördes i Lappland 1874 bildade Arjeplogs landskommun. Landskommunen bildade 1971 utan förändring Arjeplogs kommun med Arjeplog som centralort.

Befolkningsutveckling 

I samband med tätortsavgränsningen 1975 avgränsades tätorten på den nya ekonomiska kartan.

Näringsliv
Större delen av Europas och delar av Asiens bilindustri har valt Arjeplog som centrum för vinterprover. Den är idag den mest betydelsefulla privata näringen i kommunen. Från december till slutet av mars kommer cirka 2 300 ingenjörer och tekniker till Arjeplog för att arbeta med att prova bilar under vinterförhållanden. Testindustrin har kommit att bli en stark drivande kraft för ekonomin i Arjeplog. I dag förlitar sig ett stort antal företag i Arjeplog på bilindustrin.

Närmaste flygplats är Arvidsjaurs flygplats som vintertid har direktflyg ifrån bland annat Tyskland.

Transportstyrelsen har ett kontor i Arjeplog som tillhör avdelningen Trafikregistret.

Utbildning
I kommunen finns en gymnasieskola, Hornavanskolan, grundad 1993. Under ett kommunfullmäktigemöte i november 2021 togs dock beslutet att gymnasieskolan ska läggas ned och att det från och med höstterminen 2022 inte kommer att tas emot några nya elever.

Personer med anknytning till Arjeplog
Se :Kategori:Personer från Arjeplogs kommun.

Se även 
Arjeplogs kyrka
Arjeplogs församling
Arjeplogs socken
Hornavanskolan

Referenser

Externa länkar 
 

Centralorter i Norrbottens län
Tätorter i Sverige
orter i Arjeplogs kommun
Joniserande strålning

Joniserande strålning är ett samlingsbegrepp på strålning som har förmågan att slå ut elektroner ur atomer som den kolliderar med, vilket förvandlar atomerna till joner. Joniserande strålning kan antingen vara elektromagnetisk strålning (ultraviolett, röntgen-, och gammastrålning) eller partikelstrålning (energirika elektroner, protoner med mera som har en energi på några elektronvolt). Joniserande strålning är en naturlig miljöfaktor som funnits sedan jorden bildades. .

Viktiga typer av joniserande strålning  
 Alfastrålning
 Betastrålning
 Gammastrålning
 Neutronstrålning
 Röntgenstrålning
Joniserande strålning kan delas in i huvudgrupperna partikelstrålning och fotonstrålning. Dessutom har ICRU (International Commision on Radiation Units and Measurements 1971) rekommenderat användandet av terminologin direkt- och indirekt joniserande strålning. De olika grupperna sammanställs i tabellen nedan.

Hälsorisker 
Joner är kemiskt reaktiva och kan orsaka skador på levande vävnad. Det är den mekanismen som gör joniserande strålning ohälsosam. Beroende på total dos, exponeringstid och strålningens sammansättning, kan joniserande strålning orsaka celldöd, strålsjuka och cancer. Strålningen bryter sönder DNA-spiralen på grund av att det bildas fria radikaler. Se även biologiska effekter av elektromagnetisk strålning.

Organismer som klarar joniserande strålning 
 Trögkrypare (eller björndjur) (Tardigrada) - En stam inom djurriket där vissa arter klarar strålning genom att stänga av alla livsprocesser och gå in i ett tillstånd som kallas kryptobios då de ersätter vattnet i cellerna med socker.
 Bakterier - Man känner till mellan fem och tio sorters bakterier som klarar strålning genom att vara mycket effektiva på att reparera sitt DNA. Ett exempel är Deinococcus radiodurans.

Legalitet 
I Sverige är arbete med joniserande strålning klassad som miljöfarlig verksamhet enligt Miljöbalken och kräver tillstånd enligt Strålskyddslagen.

Användning 
Joniserande strålning används inom sjukvården för sina celldödande effekter, speciellt som strålbehandling av cancer. Strålningen är då omsorgsfullt koncentrerad på det området som ska behandlas.

Se även 
 icke-joniserande strålning
 strålskydd
 strålbehandling

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Strålsäkerhetsmyndigheten SSM
 informationsfilm från KSU angående joniserande strålning

Strålning
Radioaktivitet
Joniserande strålning
Uppvällning

Uppvällning är ett fenomen som förekommer vid havskuster när kallt vatten från större djup flödar upp till ytan . Djupvattnet är ofta mer näringsrikt än ytvattnet, eftersom vatten från större djup innehåller bottenmaterial med närsalter, och ger således upphov till ökad produktion av biomassa.

Tillfällig uppvällning 
Tillfälliga uppvällningsområden orsakas i huvudsak av ihållande vindars påverkan på ytvattnet, antingen genom direkt friktion eller genom s.k. ekmantransport vinkelrätt till höger om vindriktningen på Norra halvklotet, eller till vänster om vindriktningen på Södra halvklotet. För svenska förhållanden innebär det att uppvällning på ostkusten kan uppstå efter ihållande sydliga eller västliga vindar. Längs de svenska kusterna är uppvällning vanligast i Hanöbukten och kring Gotland.

Oceanisk och ekvatoriell uppvällning 
Uppvällning kan också uppstå ute till havs om strömmar eller vindar skapar divergenser, dvs. områden där ytströmmarna går isär. Mer permanenta uppvällningsområden finns vid ekvatorn längs havsbassängernas östra rand, vilket beror på de system av strömmar och vindar som drivs av passadvindarna. Norra och Södra ekvatorialströmmen i Atlanten och Stilla havet driver bort ytvatten från den tropiska konvergenszonen mot polerna, vilket skapar ett underskott av vatten som ersätts av kallt, näringsrikt djupvatten. En följdeffekt är att även detta vatten måste ersättas, och därför bildas utmed havsbottnarna strömmar från polerna.

Betydelse för ekosystem 
Uppvällning skapar en mångfald av näringskedjor. Näringssalterna flyter på en termoklin (temperaturskikt) som i kombination med ljuset i den fotiska zonen skapar optimala förhållanden för växtplankton och djurplankton. Dessa blir föda för de högre djuren, av vilka fisk är en del, vilket är förklaringen till att fiske framför allt bedrivs vid västkuster i kalla hav. Längs Sydamerikas västkust har det bildats näringskedjor vilka är så omfattande att en av dess biprodukter, guano (fågelträck från fiskätande fåglar) exporteras världen över, som gödningsmedel för jordbruket.

Se även 
 nedvällning
 ekmantransport
 hav

Referenser

Oceanografi
Tidningsman

En tidningsman är en person verksam inom tidningsbranschen. Ordet används ofta om personer i ledande ställning på en tidning, ibland om journalister i allmänhet.

Se även 
 Biblioteksman
 Industriman
 Kyrkoman
 Museiman
 Skolman
 Statsman

Källor 

Tidningar
100-talet f.Kr.

Denna artikel handlar om seklet 100-talet f.Kr., åren 199-100 f.Kr. För decenniet 100-talet f.Kr., åren 109-100 f.Kr., se 100-talet f.Kr. (decennium).

Händelser 
 191 f.Kr. - Den romerska kalendern justeras då den ligger fyra månader före årstiderna.
 146 f.Kr. - Kartago faller.
 111 f.Kr. - Rom ödeläggs av en brand.
 100 f.Kr. - Elefanter blir utrotade i Mellanöstern.
 Staden Kafarnaum (Kapernaum; nuvarande Kefar Nahum) grundas vid Gennesaretsjöns norra strand.
 De tidigaste kviltade föremålen man funnit är mattor från Sibirien, vilka härrör från detta århundrade.

Födda 
 190 f.Kr. - Hipparchos, grekisk astronom och matematiker.
 161 f.Kr. - Kleopatra III, egyptisk drottning.
 13 juli 100 f.Kr. - Julius Caesar, romersk militär och statsman.

Avlidna 
 190 f.Kr. - Apollonios från Perga, grekisk astronom och matematiker.
 183 eller 182 f.Kr. - Hannibal, karthagisk fältherre.
 176 f.Kr. - Kleopatra I, egyptisk drottning.
 101 f.Kr. - Kleopatra III, egyptisk drottning.

Externa länkar