Elektrisk krets

En elektrisk krets består av elektromekaniska och elektroniska komponenter som till exempel ström- och spänningskällor, strömbrytare, glödlampor, elmotorer, reläer, resistorer, kondensatorer, induktorer, transistorer och dioder sammankopplade med elektriska ledningar så att de bildar en sluten krets, sådan att en elektrisk ström kan passera genom kretsen.

Typer av kretsar

Aktiva kretsar 

Aktiva kretsar innehåller aktiva komponenter som till exempel elektronrör och transistorer, ström- och spänningskällor, men kan även innehålla passiva komponenter.

Passiva kretsar 

Passiva kretsar är kretsar som inte innehåller aktiva komponenter.

Linjära kretsar 
En linjär krets uppfyller kraven för superpositionsprincipen. Utsignalen från kretsen för en linjärkombination av signaler på ingångssidan uppfyller det linjära sambandet

En linjär växelströmskrets där alla spänningar och strömmar är sinusformade och av samma konstanta frekvens, kan analyseras med hjälp av jω-metoden där alla växelstorheter och impedanser representeras av komplexa tal. Beräkningar på linjära växelströmskretsar med andra vågformer kan underlättas av fourieranalys och laplacetransformation.

Icke-linjära kretsar 
Icke-linjära kretsar innehåller exempelvis halvledande komponenter såsom dioder och transistorer. Beräkningar på icke-linjära kretsar kan vanligen endast utföras med approximativa numeriska metoder, eftersom komponenternas resistans, ström- och spänningsförstärkning, kapacitans och andra egenskaper inte är konstanta, utan kan bero av spänning och ström. Vid analys av stora signaler kan man exempelvis anta att en diod antingen leder (med ett konstant spänningsfall) eller spärrar, och att en transistor antingen är bottnad, strypt eller i aktivt (approximativt linjärt förstärkande) tillstånd. 

Vid småsignalsanalys, det vill säga analys av strömmar och spänningar med små avvikelser från en arbetspunkt eller vilopunkt (dess värdgenomsnittliga värden), kan det innebära tillräcklig noggrannhet att anta att de icke-linjära komponenterna beter sig som linjära komponenter.

Lagar för elektricitet 
 Ohms lag
 Kirchhoffs första lag
 Kirchhoffs andra lag
 Nortons teorem
 Thévenins teorem

Kretselement

Passiva kretsar

Komponenter 
 Resistor
 Kondensator
 Induktor

Enkla passiva kretsar 
 Seriekoppling
 Parallellkoppling

Analys av sinusformade växelförlopp 
 jω-metoden

Aktiva kretsar

Komponenter 
 Batteri
 Transistor
 Diod
 Tyristor
 Transformator
 Elektronrör

Mönsterkort 

I moderna apparater utgörs ledningarna ofta av ett metalliskt foliemönster på en skiva av isolerande material vilket kallas för mönsterkort. Den ursprungliga monteringsmetoden är hålmontering, vilken innebär att komponenternas anslutningstrådar sticks ner i hål som borrats i mönsterkortet, varefter trådarna löds till foliemönstret på kortets andra sida. Med en senare metod som kallas ytmontering, vilken är bättre lämpad för miniatyrisering, läggs komponenterna på foliesidan, där anslutningsdelarna löds fast.

Mönsterkort skapas med EDA-program som till exempel KiCad.

De hålmonterade komponenterna löds fast i ett enda moment i en våglödningsmaskin. Ytmonterade komponenter smälts fast i en ugn.

Det färdiglödda kortet kallas kretskort.

Se även 
 Kretskoppling (i överförd betydelse på kommunikationssystem)
 Kopplingsschema
 Impedans
 Likriktning
 CLC-filter
 Digital krets
 Kretskort
 Integrerad krets

Externa länkar