kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Surselva (region)

Surselva är den nordvästligaste regionen i den schweiziska kantonen Graubünden. Det omfattar floden Vorderrheins dalgång och dess sidodalar. Övre delen av dalgången, inklusive sidodalar, kallas Cadi. Nedre delen kallas Foppa (Gruob) och har tre större sidodalar som brukar räknas som egna landskap: Val Lumnezia, Valsertal och Safiental. Obersaxen, en före detta kommun på Vorderrheindalens sydsluttning mitt emellan Cadi och Foppa, kan av språkliga och kulturella skäl också skiljas ut som ett område för sig. 

Det rätoromanska namnet Surselva används alltid när man talar om området som administrativ enhet. Som naturgeografiskt område kallas det i tyskspråkiga sammanhang ofta Bündner Oberland, lokalt ofta bara Oberland.

Språk
Det traditionella språket i merparten av distriktet är det surselviska idiomet av rätoromanska, vilket är det språk skoleleverna undervisas i på låg- och mellanstadiet. Safiental, Valsertal och Obersaxen har dock varit tyskspråkiga ända sedan walser bosatte sig där under senmedeltiden och där är också skolorna tyska. I småstaden Ilanz, regioncentrum med medeltida ursprung, har bägge språken alltid talats. Där är skolan av tradition tyskspråkig, men på senare år har där inrättats även tvåspråkiga klasser, i vilka eleverna undervisas på både tyska och rätoromanska enligt språkbadsmetoden.

De tyskspråkiga har ökat både i absoluta tal och procentuellt. I Foppa med staden Ilanz har numera bara drygt hälften av befolkningen rätoromanska som förstaspråk, även om en betydligt större andel kan tala det till vardags. I Cadi och Lumnezia är fortfarande de allra flesta rätoromanskspråkiga. I hela Surselva hade två tredjedelar rätoromanska som huvudspråk vid senaste folkräkningen (2000).

Religion
I Safiental och ett stort antal församlingar i Foppa infördes den reformerta läran i kyrkorna från 1525 och åren därefter. I resten av distriktet har katolicismen bibehållits. I Surselva som helhet är katolikerna fem gånger så många som de reformerta.

Indelning 
Distriktet Surselva bildades 2001 genom sammanslagning av de tidigare distrikten Glenner och Vorderrhein samt en del av distriktet Heinzenberg (krets Safien). Det hade då 46 kommuner, varav de flesta var mycket små. Ett stort antal sammanläggningar har genomförts sedan dess, och för närvarande (2020) är antalet kommuner 15.

2016 genomfördes en indelningsreform i kantonen, som innebar att distrikten avskaffades och ersattes av regioner. Kretsarna förlorade sin politiska funktion och kvarstår endast som valkretsar. Kretsen Ruis har helt försvunnit då dess kommuner har inkorporerats i andra kommuner.

Kommuner 
Regionen består av femton kommuner:

Källor

Noter

Regioner i Graubünden
Tarasp

Tarasp är en ort och tidigare kommun i den schweiziska kantonen Graubünden. Sedan 2015 ingår den i kommunen Scuol.

Det traditionella språket i Tarasp är den rätoromanska dialekten vallader, men under 1900-talet har tyska språket vunnit insteg och är numera modersmål för drygt hälften av invånarna. Detta förklaras delvis av att det i Tarasp ligger en internatskola, som dock har liten social kontakt med det övriga samhället där rätoromanskan ännu dominerar. De kommunala skoleleverna undervisas dock på rätoromanska, vilket också var kommunens officiella administrationsspråk.

Tarasp har en annorlunda historia än de omgivande samhällena i distriktet. Det utgjorde en enklav som hörde till Österrike ända fram till 1803, då det anslöts till Schweiz. Som en följd av den österrikiska tillhörigheten har kyrkan förblivit katolsk.

Källor 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Tschierv

Tschierv (föråldrad tysk namnform: Cierfs) är en ort och tidigare kommun i den schweiziska kantonen Graubünden. Sedan 2009 ingår den i den då nyinrättade kommunen Val Müstair.

Det traditionella språket i Tschierv är jauer, en variant av den rätoromanska dialekten vallader. Mot slutet av 1900-talet har det tyska språket vunnit insteg, och är nu modersmål för omkring en fjärdedel av invånarna. Rätoromanska är dock det språk på vilket skolundervisningen bedrivs, samt var kommunens officiella administrationsspråk. Kyrkan är sedan 1530 reformert.

Källor 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Dinah Washington

Dinah Washington, ursprungligen Ruth Lee Jones, född 29 augusti 1924 i Tuscaloosa, Alabama, död 14 december 1963 i Detroit, Michigan, var en amerikansk sångerska inom främst blues, jazz och R&B.

Hennes föräldrar flyttade tidigt till Chicago där hon gick i skola och växte upp. Som barn spelade hon piano och sjöng i kyrkokör. 1939 började hon sjunga i orkestrar och började även turnera med Sallie Martins gospelgrupp. 1943 anslöt hon sig till Lionel Hamptons orkester, i vilken hon stannade till 1946. 

Senare fick hon kontrakt med Mercury Records och hade i slutet av 1940- och början av 1950-talet en rad hits på R&B-listan. Hennes stora genombrott kom 1959 med "What a Difference a Day Makes", som hon vann en Grammy Award för bästa prestation i kategorin Rhythm and Blues med. Året därpå spelade hon in två hitlåtar tillsammans med Brook Benton, "Baby (You've Got What it Takes)" och "A Rockin' Good Way (To Mess Around and Fall in Love)".

Hon var gift med Dick Lane till sin död. Dinah Washington avled av en överdos av sömnmedel vid 39 års ålder.

Diskografi

Källor 

Födda 1924
Avlidna 1963
Amerikanska jazzsångare
Amerikanska bluessångare
Rock and Roll Hall of Fame
Kvinnor
Personer från Tuscaloosa
Val Müstair

Denna artikel handlar om dalen Val Müstair. För kommunen med samma namn, se: Val Müstair (kommun)

Val Müstair (tyska: Münstertal, italienska: Val Monastero) är det rätoromanska namnet på en väst-östlig dal i de Rätiska alperna, i den schweiziska kantonen Graubünden och den italienska regionen Sydtyrolen. Dalen avvattnas av floden Rom (tyska: Rambach, italienska: Ram) med biflöden.

Geografi 
Val Müstair börjar vid Fuornpasset och slutar där Rom mynnar i Adige vid Glurns. Dalen är 26 kilometer lång och Roms avvattningsområde 136 km² stort. Berggrunden består till stor del av sedimentära bergarter, ofta skiffrar. Klimatet är milt och, för Alperna, torrt med en årsnederbörd under 900 mm. Sedan lång tid bevattnas jordbruksmarken genom kanaler.

Kommunikationer  
Dalen saknar både järnväg och motorvägsanslutning. Ofenpasset är öppet året runt och dalen trafikeras i sin längdriktning av postbussar på sträckan Zernez-Mals (Italien). Båda ändpunkterna har järnvägsstation.
En vinterstängd väg över Umbrailpasset leder söder ut till Valtellina.

Turism 
En huvudattraktion är Johannes döparens konvent i Müstair med medeltida fresker. Vandrare kan besöka Schweiz nationalpark på bortsidan av Ofenpasset.

Politisk indelning, språk och kristendomsriktningar 
Dalen har tre kommuner. I Schweiz: Den rätoromanskspråkiga kommunen Val Müstair. I Italien de tyskspråkiga Taufers im Münstertal och Glurns. Dalen är även konfessionellt delad: Santa Maria och områdena ovanför, är reformerta, medan byn Müstair och den italienska delen är romersk-katolska.

Historik 
 Dalen befolkades under bronsåldern från Adigedalen. 
 Runt år 15 f.Kr. erövrades området av Romarriket och inordnades i provinsen Raetien. 
 Under Karl den stores regeringstid grundades Johannes döparens konvent i Müstair. 
 Dalen lydde under Churs stift som under medeltiden stod i konflikt med tyrolska feodalherrar. 
 Som motvikt till Österrike upptogs på 1400-talet Val Müstair och Vinschgau i Gotteshausbund. 
 År 1498 förband sig Gotteshausbund med det schweiziska edsförbundet. Året efter krigshärjades dalen i samband med det för Schwabiska kriget avgörande slaget vid Calven, beläget mellan Taufers och Glurns. 
 Under 1500-talet lämnade Vinschgau Gotteshausbund och kom under tyrolskt inflytande. Från 1592 syns en delning mellan den rätoromansktalande, huvudsakligen reformerta övre dalen med Müstair och den romersk-katolska, mer tysktalande, nedre delen med Taufers, vilken också senare övergick till Tyrolen. 
 Dalen krigshärjades åter under trettioåriga kriget och 1799 under andra koalitionskriget. 
 1803 inlemmades Gotteshausbund i Schweiz.
 1870-1872 byggdes vägen över Ofenpasset ut och runt 1901 förbättrades Umbrailpassvägen.
 Efter första världskriget tillföll den tyrolska nedre delen av dalen Italien.

Källor

Källor till historik 
 , Paul Eugen Grimm
 , Martin Bundi
 , Martin Bundi 
 Cumün da Val Müstair - Geschichte Kommunen Val Müstairs historia, Claudio Gustin (tyska), hämtad 2017-02-08

Noter 

Schweiz geografi, Italiens geografi
Cecil Beaton

Sir Cecil Walter Hardy Beaton CBE, född 14 januari 1904 i Hampstead, London, död 18 januari 1980 i Broadchalke, Wiltshire, var en brittisk fotograf, inredningsarkitekt, dekoratör och kostymtecknare. Beaton var främst inriktad mot mode- och porträttfotografi.  

Cecil Beaton blev stilbildande som porträttör av en lång rad Hollywoodstjärnor. Han fotograferade även officiella porträtt av den brittiska kungafamiljen, bland dem kröningen av drottning Elizabeth II 1952. Han skapade även designen till flera filmer, med såväl modekreationer som studioinredningar, varav Gigi, ett lättfärdigt stycke (1958) och My Fair Lady (1964) blev mest uppmärksammade.

Filmografi i urval  
 (kostymer)
 (kostymer)
 (kostymer)
 (kostymer)
 (kostymer)
 (kostymer)
 (kostymer)
 (kostymer)
 (kostymer)
 (kostymer)

Källor

Noter

Externa länkar 
 
 
 
 

Alumner från St. John's College, Cambridge
Brittiska fotografer under 1900-talet
Män
Födda 1904
Avlidna 1980
Personer från Hampstead
Oscar för bästa kostym
Riddare av Hederslegionen
Modefotografer
Samnaun

Samnaun (rätoromanska Samignun eller Samagnun) är en ort och kommun i regionen Engiadina Bassa/Val Müstair i den schweiziska kantonen Graubünden. Den omfattar Samnauntal, som är en sidodal till Engiadina Bassa.  Kommunen har  invånare (). I kommunen finns byarna Compatsch, Laret, Plan, Ravaisch och Samnaun.

På grund av sitt isolerade läge så ingår inte Samnaun i det schweiziska tullområdet, vilket skapat "inköpsturism" främst från österrikiska Tyrolen.

Språk och religion
Språket i Samnaun var förr i tiden, liksom i övriga delar av regionen, det rätoromanska idiomet vallader.

Omkring 1530 anslöt sig en del av befolkningen till den reformerta kristendomen, och använde kyrkan gemensamt med katolikerna. Under 1700- och 1800-talet ägde dock en total återkatolisering rum, som utgick från de täta kontakterna över gränsen till Tyrolen.

Dessa kontakter medförde också ett språkskifte till tyska under början av 1800-talet. Därför är Samnaun idag den enda av Schweiz tyskspråkiga kommuner där schweizertyska inte talas, utan istället en sydbayersk dialekt.

Källor 

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Santa Maria Val Müstair

Santa Maria Val Müstair (föråldrad tysk namnform: Santa Maria im Münstertal) är en ort och tidigare kommun i den schweiziska kantonen Graubünden. Sedan 2009 ingår den i den då nyinrättade kommunen Val Müstair. Byn har uppstått runt ett kapell, Sancte Maria in Silvaplana, som nämns första gången omkring år 1170.

Det traditionella språket i Santa Maria är jauer, en variant av den rätoromanska dialekten vallader. Sedan lång tid har emellertid det tyska språket vunnit insteg, och är modersmål för omkring en fjärdedel av invånarna. Rätoromanska är dock det språk på vilket skolundervisningen bedrivs, samt var kommunens officiella administrationsspråk. Kyrkan är sedan omkring 1530 reformert.

Källor 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Valchava

Valchava (föråldrad tysk namnform: Valcava) är en ort och tidigare kommun i den schweiziska kantonen Graubünden. Sedan 2009 ingår den i den då nyinrättade kommunen Val Müstair. Till kommunen Valchava hörde också byn Valpaschun, som före 1879 var en egen kommun.

Det traditionella språket i Valchava är jauer, en variant av den rätoromanska dialekten vallader. Mot slutet av 1900-talet har det tyska språket vunnit insteg, och är nu modersmål för omkring en femtedel av invånarna. Rätoromanska är dock det språk på vilket skolundervisningen bedrivs, samt var kommunens officiella administrationsspråk. Kyrkan är sedan 1530 reformert.

Källor 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Müstair

Müstair (föråldrad tysk namnform: Münster) är en ort och tidigare kommun i den schweiziska kantonen Graubünden, på sin tid den östligaste i landet. Sedan 2009 ingår Müstair i den då nyinrättade kommunen Val Müstair. Kommunen omfattade byn med samma namn, som är den största tätorten i dalen, belägen längst ner intill italienska gränsen. Namnet kommer av det kloster (latin: monasterium) som byggdes på platsen på 700-talet och nu kallas Johannes döparens konvent.

Det traditionella språket i Müstair är jauer, en variant av den rätoromanska dialekten vallader. Under 1900-talet har det tyska språket vunnit insteg, och är nu modersmål för omkring en fjärdedel av invånarna. Rätoromanska är dock det språk på vilket skolundervisningen bedrivs, samt var kommunens officiella administrationsspråk. Till skillnad från i resten av Val Müstair har kyrkan förblivit katolsk.

Källor 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Lü, Schweiz

Lü är en ort och tidigare kommun i distriktet En i den schweiziska kantonen Graubünden. Sedan 2009 ingår den i den då nyinrättade kommunen Val Müstair. Utöver byn Lü omfattade kommunen också den mindre byn Lüsai, som före 1878 var en egen kommun.

Det traditionella språket i Lü är jauer, en variant av den rätoromanska dialekten vallader. På senare år har det tyska språket vunnit visst insteg, och är modersmål för omkring en femtedel av invånarna. Rätoromanska är dock det språk på vilket skolundervisningen bedrivs, samt var kommunens officiella administrationsspråk. Kyrkan är sedan 1530 reformert.

Källor 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Fuldera

Fuldera är en ort och tidigare kommun i den schweiziska kantonen Graubünden. Sedan 2009 ingår den i den då nyinrättade kommunen Val Müstair.

Det traditionella språket i Fuldera är jauer, en variant av den rätoromanska dialekten vallader. Mot slutet av 1900-talet har det tyska språket vunnit insteg, och är nu modersmål för omkring en fjärdedel av invånarna. Rätoromanska är dock det språk på vilket skolundervisningen bedrivs, samt var kommunens officiella administrationsspråk. Kyrkan är sedan 1530 reformert.

Källor 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Zernez

Zernez är en ort och kommun  i regionen Engiadina Bassa/Val Müstair i den schweiziska kantonen Graubünden. Den omfattar översta delen av dalen Engiadina Bassa och fick sin nuvarande omfattning år 2015 då de mindre grannkommunerna Lavin och Susch införlivades.  Kommunen har  invånare ().

Se även
Muzeum Susch

Källor 

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Guarda, Schweiz

Guarda är en ort och tidigare kommun i den schweiziska kantonen Graubünden. Sedan 2015 ingår den i kommunen Scuol.

Det traditionella språket i Guarda är den rätoromanska dialekten vallader, men under 1900-talet har tyska språket vunnit insteg och är numera modersmål för en tredjedel av invånarna. Skoleleverna undervisas dock på rätoromanska, vilket också var kommunens officiella administrationsspråk. Kyrkan är sedan 1529 reformert.

Källor 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
The Donnas

The Donnas (också känd som The Electrocutes, Ragady Anne och Screen) är ett amerikanskt rockband från Palo Alto, Kalifornien. Bandet består av fyra kvinnor, samtliga födda 1979. Gruppen skapades i maj 1993, då de ännu gick i high school.

Historik
I början kallade bandet sig Ragady Anne och spelade mest covers på R.E.M., Shonen Knife och The Muffs. De repade praktiskt taget varje dag efter skolan under tiden i high school och fick släppa en singel för ett lokalt skivbolag. Efter ett tag bytte man namn till The Electrocutes och man tog musikaliska intryck från riot grrrl-band som Bikini Kill. 

De spelade på småställen runt om i Bay Area och blev kontaktade av Darin Rafaelli, en lokal skivbolagsboss. Han hade skrivit en samling Ramones-inspirerade låtar som han erbjöd flickorna. De gillade låtarna och skapade sig Ramones-dyrkande alter egos, Brett Anderson blev Donna A, Allison Robertson kallade sig Donna R, Maya Ford för Donna F och Torry Castellano för Donna C.

Debutalbumet The Donnas gavs ut 1998 på Rafaellis bolag Super*teem. Efter en turné i Japan skrev de på för bolaget Lookout! Records, som gav ut deras nästa tre album. 2001 bytte de till det större skivbolaget Atlantic Records, för vilka de debuterade med Spend the Night 2002. Albumet blev deras första att listas på Billboard Hot 100. Inför deras sjunde album, Bitchin''' 2007, startade bandet ett eget skivbolag, Purple Feather Records.

Medlemmar
Medlemmarna i The Donnas kallar sig alla för Donna plus den första bokstaven i sitt riktiga efternamn som en tribut till de musikaliska förebilderna i Ramones, som alla kallade sig "Ramone" i efternamn (Joey Ramone, Johnny Ramone, Dee-Dee Ramone osv). I och med arbetet med plattan Gold Medal'' började de använda enbart sina riktiga namn.

Nuvarande medlemmar
 Donna A (Brett Anderson) – sång, piano (1993– )
 Donna R (Allison Robertson) – gitarr (1993– )
 Donna F (Maya Ford) – basgitarr, bakgrundssång (1993– )
 Amy Cesari – trummor, bakgrundssång (2009– )

Tidigare medlemmar
 Donna C (Torry Castellano) – trummor (1993–2009)

Bildgalleri

Diskografi
Studioalbum

Samlingsalbum

Externa länkar

 Officiell webbplats
 

Amerikanska rockgrupper
Musikgrupper bildade 1993
Ardez

Ardez är en ort och tidigare kommun i  schweiziska kantonen Graubünden. Sedan 2015 ingår den i kommunen Scuol.

Det traditionella språket i Ardez är den rätoromanska dialekten vallader, men under 1900-talet har tyska språket vunnit insteg och är numera modersmål för en fjärdedel av invånarna. Skoleleverna undervisas dock på rätoromanska, vilket också var kommunens officiella administrationsspråk. Kyrkan är sedan 1538 reformert.

Källor 

Tidigare kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Sent, Graubünden

Sent är en ort och en tidigare kommun i den schweiziska kantonen Graubünden. Sedan 2015 ingår den i kommunen Scuol.

Det traditionella språket i Sent är den rätoromanska dialekten vallader, men under 1900-talet slut har tyska språket vunnit allt större insteg och är numera modersmål för en tredjedel av invånarna. Skoleleverna undervisas dock på rätoromanska, vilket också var kommunens officiella administrationsspråk. 1576 gick kyrkan, som den sista i Nedre Engadin, över till den reformerta läran.

Källor 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Scuol

Scuol (tyska Schuls) är en ort och kommun i regionen Engiadina Bassa/Val Müstair i den schweiziska kantonen Graubünden. Kommunen har  invånare () och omfattar mellersta delen av dalen Engiadina Bassa och fick sin nuvarande omfattning år 2015, då kommunerna Ardez, Ftan, Guarda, Sent och Tarasp införlivades. Därmed fördubblade Scuol sin befolkning, och blev den största kommunen med rätoromansk majoritetsbefolkning samt den till ytan största kommunen i Schweiz.

Centralorten Scuol är sedan lång tid administrativ och ekonomisk huvudort för hela dalen.

Språk
Det traditionella språket i Scuol är det rätoromanska idiomet vallader, som alltjämt är kommunens administrationsspråk och undervisningsspråk i samtliga skolor. Under 1900-talet har tyska språket vunnit allt större insteg, främst i Tarasp och centralorten Scuol, och är numera huvudspråk för omkring en tredjedel av kommunens invånare. Merparten av de tysktalande behärskar dock även rätoromanska.

Religion
Samtliga kyrkor i den nuvarande kommunen blev på 1500-talet reformerta, med undantag för Tarasp, som hörde till Österrike ända fram till 1803 och därför förblev katolskt. Religionsfrihet och ökad mobilitet har dock medfört att det numera finns en stor reformert minoritet i Tarasp, och likaledes betydande katolska minoriteter i de reformerta kommundelarna. Katolska kyrkor har därför återigen byggts i Ardez (1871) och Scuol (1896).

Källor 

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Olle Stenholm

Lars Olof Oskar "Olle" Stenholm, född 6 februari 1942 i Stockholm, död 25 januari 2007, var en svensk journalist. Han var vid sin död Allmänhetens pressombudsman. Han var son till journalisten Uno Stenholm och skoldirektör Britta Stenholm samt far till journalisten Sara Stenholm Pihl.

Biografi 
Stenholm arbetade vid Dagens Nyheters utrikesredaktion 1965 för att gå till Ekoredaktionen 1967. År 1970 började han arbeta på den nystartade Rapportredaktionen och var korrespondent i Moskva 1971–1973. Sommaren 1973 intervjuade Stenholm den sovjetiske kärnfysikern Andrej Sacharov som framförde frän kritik mot sovjetsystemets brist på medborgerliga fri- och rättigheter. Radiointervjun ledde till att Olle Stenholm utvisades ur Sovjetunionen, men också till att han fick Stora journalistpriset.

Åren 1974–1976 arbetade Stenholm vid TV2:s faktaredaktion och var korrespondent i Washington, D.C. 1976–1979. År 1979 blev han utrikeschef för Rapport, en tjänst som han hade till 1987. Mellan 1987 och 1991 var han programledare för Magasinet i TV2. Åren 1993–1994 var han chef för Ekoredaktionen. Därefter var han programledare för Efter tre till 2000. Stenholm var ordförande för Publicistklubben 1990–1994. Han var dessutom i tio år (fram till sin död) ordförande i Stiftelsen Poppius journalistskola.

I januari 2001 tillträdde Stenholm som allmänhetens pressombudsman, en post han innehade till sin död 2007. Han är begravd på Galärvarvskyrkogården i Stockholm.

Referenser 

Män
Födda 1942
Avlidna 2007
Svenska journalister under 1900-talet
Utrikeskorrespondenter
Svenska TV-programledare
Sommarvärdar 1974
Sommarvärdar 1981
Vinnare av Stora journalistpriset
Gravsatta på Galärvarvskyrkogården
Journalister från Stockholm
Blackie Lawless

Blackie Lawless, egentligen Steven Edward Duren, född 4 september 1956 på Staten Island i New York, är en amerikansk musiker. Han är sångare, låtskrivare, gitarrist och frontman i heavy metal-bandet W.A.S.P. Han har även spelat basgitarr under de tidigare åren.

Biografi 
Blackie Lawless fick sin första gitarr när han var nio år gammal och startade bandet The Underside. När han var 14 år gammal blev han skickad till en militärskola för att lära sig disciplin. I 16-årsåldern spelade han med ett east coast-band som kallades Black Rabbit samt senare med Orfax Rainbow.

Lawless spelade gitarr i New York Dolls från april till juli 1975. Blackie och New York Dolls basist Arthur Kane bestämde sig för lämna New York och åka till Los Angeles och bilda bandet Killer Kane. De släppte en EP med låtarna "Mr. Cool" (som senare blev "Cries in the Night"), "Longhaired Woman" och "Don't Need You". Bandet splittrades och Kane återvände till New York Dolls medan Blackie stannade i Los Angeles.

Blackie och Randy Piper bildade bandet Sister, som även Nikki Sixx var med i ett tag. Senare tog Blackie kontakt med Chris Holmes för att så småningom bilda ett nytt band. År 1982 tyckte Blackie att han hade tillräckligt med material för att bilda bandet W.A.S.P. tillsammans med Piper, Holmes och Tony Richards.

W.A.S.P. spelade tillsammans fram till The Crimson Idol som var menad att bli Blackie Lawless soloplatta. Dock ansåg Blackie att albumet lät för likt W.A.S.P.:s sound, och det räknas som ett officiellt W.A.S.P.-album.

Blackie Lawless är i dag bekännande kristen. Han vill numera använda sin musik för att kunna hjälpa människor där de befinner sig i livet och sprida positiva och upplyftande budskap. En del av deras låtars texter har skrivits om för liveshowerna. Skivan Babylon (2009) inspirerades av apokalypsen i Bibeln, och Golgotha (2015) av Jesu korsfästelse.

Bilder

Referenser

Externa länkar

Officiell webbplats (W.A.S.P.)

Födda 1956
Män
Amerikanska musiker
Amerikanska basister
Amerikanska rocksångare
Levande personer
Personer från Staten Island
Musiker från New York
Tschlin

Tschlin (föråldrad tysk namnform: Schleins) är en ort och tidigare kommun i den schweiziska kantonen Graubünden. Sedan 2013 ingår den i den då nyinrättade kommunen Valsot.

Det traditionella språket i Tschlin är den rätoromanska dialekten vallader, även om det tyska språket har vunnit visst insteg  under 1900-talet. Rätoromanska är likväl modersmål för tre fjärdedelar av befolkningen, och det språk på vilket skolundervisningen bedrivs, samt var kommunens officiella administrationsspråk. Kyrkan är sedan 1545 reformert.

Källor 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden