Sankt Laurentii kyrka, Söderköping

Sankt Laurentii kyrka eller S:t Laurentii kyrka är en kyrkobyggnad belägen mitt i tätorten Söderköping, Söderköpings kommun, Östergötland. Adressen är Prästgatan 8, Söderköping. Kyrkan tillhör Söderköping S:t Anna församling i Linköpings stift ocg Svenska kyrkan.

Historik
Församlingskyrkan i Söderköping tillkom i slutet av 1100-talet. Den brann dock 1494 och byggdes om till en hallkyrka på 1490-talet. Den invigdes på nytt 1497 av biskop Henrik Tidemansson. Dagens kyrka är präglad av denna ombyggnad, men murar har hittats från den tidigare kyrkan, men även från 1200-talets början, så troligtvis har det funnits en kyrka på samma plats åtminstone sedan omkring 1200. Fragment av medeltida väggmålningar kan hittas inuti kyrkan, men det mesta förstördes i branden 1494. S:t Laurentii församling omtalas redan år 1253 i de historiska källorna. Kyrkan måste ha byggts om redan under reformationen, men känt är i alla fall ombyggnader tiden omkring 1580, 1747-1749, 1804, 1808, 1840, 1845, 1885, 1953 och senast 1975.

SVT:s julotta 2018 sändes från kyrkan.

Historiska händelser i S:t Laurentii kyrka
29 juli 1281 kröntes Magnus Ladulås gemål Helvig av Holstein till svensk drottning.
2 december 1302 kröntes Birger Magnusson och Märta av Danmark till svensk kung och drottning.

Inventarier
Altarskåp av ek, nordtyskt arbete från 1500-talet.
Dopfunt av kalksten av sen gotländsk paradistyp, cuppa från 1300-talet medan foten endast är några decennier gammal. Till denna finns ett dopfat från 1658. 
Kalkmålning av oidentifierad upphovsman, 1400-talets andra hälft.
Triumfkrucifix från verkstad i Östergötland, 1400-talets första fjärdedel.
Träskulptur av ek föreställande Martin, nordtyskt arbete från omkring 1500.
Krucifix av ek, kors av furu, från verkstad i Östergötland, mitten av 1400-talet.
Träskulptur av ek föreställande Katarina av Alexandria, nordtyskt arbete från 1400-talets sista fjärdedel.
Träskulptur av lövträ, Kristoffer, oidentifierad upphovsman omkring 1500.
Träskulptur av ek, helgon ur altarskåp, nordtyskt arbete från mitten av 1400-talet.
Träskulptur av lövträ, evangelistsymbol, från verkstad i Östergötland under 1400-talet.
Predikstolen tillkom 1669, dock målades den först 1723. 
Glasmålning i fönster: Tidegärden med motiv från bibliska lovsånger. Utfört 1988 av Bengt Olof Kälde. Fönstret är enligt inskription uppsatt "Till minne av Arthur Adell, kyrkoherde i S:t Laurentii församling åren 1938-1959. Den svenska tidegärdens förnyare."

Under åren 1802-1886 hängde Pehr Hörbergs altartavla längst fram, men hittas numera vid den sidovägg i kyrkans kor. Ett antal epitafier från 1500- och 1600-talet pryder väggarna. Ljuskronorna är också från samma tid.

Äldst är dock ett processionskrucifix från 1200-talet.

Bilder

Orglar
I kyrkan finns tre orglar: en uppe på orgelläktaren en stor orgel vid koret och en liten på kyrkans norra arm.

Läktarorgeln

1588 sätts en orgel upp som troligen kom från en kloster i Polen. Den skänktes av riksrådet Karl Holgersson Gera eller Jöran Holgersson Gera. Omkring 1700 byggs ett pedalverk med kort oktav av Johan Agerwall, Söderköping. Alla stämmor i pedalen är av tenn. 1767 renoveras orgeln av Swahlberg. Orgeln har fyra bälgar.

Stora orgeln på läktaren har 23 orgelstämmor fördelade på två manualer och pedal. Den har slejflådor med mekanisk traktur och registratur. Vita undertangenter i manualerna (ursprungligt). Orgelfasaden byggdes 1844 av Carl Gustaf Blom Carlsson, Överintendentämbetet. Alla fasadpipor stumma. Orgeln i övrigt kom till 1845 och uppfördes av Sven & Erik Nordström, Norra Solberga. Sommaren år 1887 renoveras orgeln av Erik Nordström. År 1906 omändras orgeln av Åkerman & Lund. År 1991 renoveras orgeln av konstnären och orgelbyggaren Sune Fondell i Ålem.

Disposition:

Kororgeln

Den stora orgeln intill koret byggdes 1980 av Anders Persson, Viken, och har lika många orgelstämmor och manualer som orgeln längst bak på läktaren. Orgelfasaden ritades av Torsten Leon-Nilson. mekanisk traktur och registratur.

Disposition:

Orgelpositivet

Positivet i kapellet i norra skeppet uppfördes också det av Anders Persson men 1976, fyra år tidigare än den stora orgeln intill koret. Det har 6 orgelstämmor och är helmekaniskt. Fasaden ritades av Torsten Leon-Nilson.

Disposition:

Diskografi
Inspelningar av musik framförd på kyrkans orglar.
 Orgel bronslur och trombon / Torgé, Christer, basun & bronslur ; Nilsson, Torsten, orgel. LP. Proprius : PROP 9924. 1985.

Externa länkar och källor

 
St Lars&minibild=on Medeltidens bildvärld, Historiska museet.
Antiqvarisk tidskrift för Sverige, andra delen (1867-1869), sid 89f, handlar om Sankt Laurentii kyrka.

Litteratur och källor

Sten-Åke Carlsson & Tore Johansson: Inventarium över svenska orglar 1989:II, Linköpings stift
GOArt: The Nordic-Baltic Organ Book - History and Culture, Göteborg (2003),

Fotnoter

Vidare läsning

Kyrkobyggnader i Söderköpings kommun
Kyrkobyggnader i Linköpings stift
Orgeldispositioner
Söderköping
Medeltida kyrkobyggnader i Sverige