Agnes von Krusenstjerna

Agnes Julie Fredrika von Krusenstjerna (officiellt efternamn från 1921: Sprengel), född 9 oktober 1894 i Växjö, död 10 mars 1940 i Stockholm, var en svensk författare.

Familjebakgrund
von Krusenstjerna föddes i Växjö men växte upp i Gävle och Stockholm. Hon var dotter till överste Ernst von Krusenstjerna och Eva Hamilton (släkten Hamilton), båda av adlig släkt, och var dotterdotters dotter till Erik Gustaf Geijer, dotterdotter till Adolf Ludvig Hamilton, brorsdotter till Edvard von Krusenstjerna och systerdotter till Hugo Hamilton som var morfar till Olof Lagercrantz. Hon led periodvis av psykisk ohälsa och fick vårdas på mentalsjukhus. Agnes von Krusenstjerna gifte sig 1921 med David Sprengel.

Karriär 
von Krusenstjerna studerade vid Anna Sandströms högre lärarinneseminarium i Stockholm. Hon debuterade 1917 med Ninas dagbok som är en roman av flickbokskaraktär. Hon fick sitt stora genombrott med romanerna om Tony som publicerades mellan 1922 och 1926 och är utvecklingsromaner om en ung flicka i överklassmiljö. Serien bestod av tre delar, Tony växer upp, 1922, Tonys läroår, 1924 och Tonys sista läroår, 1926. Det som förorsakade att just dessa romaner fick stor genomslagskraft var att de var författade med en sexuell öppenhet som under det tidiga 1900-talet var mycket ovanlig. Romanerna skildrar också livet på sinnessjukanstalten Solna sjukhem. 

Agnes von Krusenstjernas andra romanserie Fröknarna von Pahlen skapade stor kontrovers i Sverige i och med att de sju böckerna innehöll skildringar  av samlag och homosexualitet samt incestmotiv. Detta ledde till vad som kom att kallas Krusenstjernafejden, eller von Pahlenfejden. Biblioteksbladet kallade romanserien för "En sjuk roman med delvis glänsande partier, men i sitt nuvarande skick oläsbar för en större allmänhet." Krusenstjernafejden pågick under två år (1933–1935) och var en allmän kamp om litteraturens och diktningens relation gentemot de etiska och moraliska normerna som var gällande i dåtidens samhälle. I konflikten hade Krusenstjerna bland annat stöd av diktarna Eyvind Johnson, Johannes Edfelt, Elmer Diktonius och inte minst Karin Boye, som drog paralleller till den censur som rådde mot viss litteratur i Nazityskland. Den trängda författarinnan hade också stöd av journalisten och liberalen Torgny Segerstedt. Krusenstjernafejden nådde sin klimax 1935 på den diktarkonferens som hölls i Sigtuna, där ett av diskussionsämnena var diktning och moral. En central aspekt i fejden som helhet var kvinnors rättighet att verbalt uttrycka sig fritt och kampen kring en friare sexualmoral.

Den sista romanserien, den självbiografiska, Fattigadel (1935–1938 i fyra delar) blev aldrig avslutad. Den rör sig på ett lika direkt självbiografiskt plan som delar av Tonyböckerna, men närmar sig också vissa av författarinnans släktingar. Sista delen kulminerar i ett självmord som är en omdiktad version av Krusenstjernas kusin Viveca Hamiltons våldsamma suicid 1917, en händelse som hade chockat släkt och familj och som Krusenstjerna hade kommit att se som ett förebud om sin egen neuros. Efter I livets vår insjuknade Krusenstjerna; i början av 1940 diagnosticerades hjärntumör och hon avled kort efter en operation i mars 1940. Hennes mor, som hon ofta hade pekat ut som sin fiende, fanns med vid hennes dödsbädd. Hon är begravd på Norra begravningsplatsen i Stockholm.

Bland statens porträttsamlingar på Gripsholms slott återfinns Krusenstjerna utförd av Olga Raphael-Hallencreutz 1933.

Bibliografi

Romaner
Ninas dagbok. 1917
Helenas första kärlek. 1918
Fru Esters pensionat. 1927

Tony-trilogin

Pahlensviten

Fattigadel
Seriens egentliga titel är Viveka von Lagercronas historia
 Fattigadel. 1935

Novellsamlingar
En dagdriverskas anteckningar. 1923
Händelser på vägen. 1929
Delat rum på Kammakaregatan. 1933
En ung dam far till Djurgårdsbrunn. 1933
Vivi, flicka med melodi. 1936

Dikter
Nunnornas hus : Dikter. 1937

Referenser

Vidare läsning

Böcker om von Krusenstjerna 
Lagercrantz, Olof: Agnes von Krusenstjerna, Bonnier, 1980 (delvis omarbetad från originalutgåvan 1951). 
Mazzarella, Merete: Agnes von Krusenstjerna, Natur och Kultur, 1992. 
Svanberg, Birgitta : Sanningen om kvinnorna: en läsning av Agnes von Krusenstjernas romanserie Fröknarna von Pahlen, Gidlund, 1989. 
Teijler, Börje: Agnes von Krusenstjerna och David Sprengel, 1977.  
Williams, Anna: Tillträde till den nya tiden: fem berättelser om när Sverige blev modernt: Ivar Lo-Johansson, Agnes von Krusenstjerna, Vilhelm Moberg, Moa Martinson, Östlings bokförlag, Symposion, 2002. 
 
Öhman, Anders: Apologier: en linje i den svenska romanen från August Strindberg till Agnes von Krusenstjerna, Östlings bokförlag, Symposion, 2001.

Externa länkar 

Agnes von Krusenstjernasällskapet

 Ett urval av Agnes von Krusenstjernas romaner finns att ladda hem från Textalk - Klassisk svensk litteratur
 

Svenska författare under 1900-talet
Svenskspråkiga författare
Gästrikland i skönlitteratur
Födda 1894
Avlidna 1940
Kvinnor
Författare från Växjö
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Agnes