kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Karl Funke

Karl "Kalle" Funke, född 15 mars 1908 i Eds församling, Grums, Värmlands län, död 23 november 1997 i Fässbergs församling, Mölndal, var en svensk bandyspelare.

Kalle Funke var framförallt känd för sin arbetsvilja och stora räckvidd, som gjorde att han var svår att passera. Han spelade även några landskamper. Funke spelade dessutom fotboll för Slottsbrons IF när de låg i näst högsta divisionen.

Klubbar: Slottsbrons IF, Nynäshamns IF samt Lesjöfors IF (tränare).
Position: centerhalv
SM-guld: 1934, 1936, 1938, 1941
Stor grabb: Nr 60

Noter 

Svenska bandyspelare
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke
Män
Födda 1908
Avlidna 1997
Ragnar Nilsson (bandyspelare)

Ragnar Nilsson (1910-1983), var en svensk bandyspelare. Ragnar Nilsson började spela bandy i Slottsbrons juniorlag 1925 och spelade sedan i A-laget från 1927 till 1941. Han spelade även några landskamper och blev Stor grabb 1939.

Klubb: Slottsbrons IF
Position: vänsterhalv
SM-guld: 1934, 1936, 1938, 1941
Stor grabb Nr 28

Svenska bandyspelare
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke
Män
Födda 1910
Avlidna 1983
Hjalmar Klarqvist

Axel Hjalmar Klarqvist, född 18 oktober 1914 i Ed, död 22 maj 2004 i Gävle, var en svensk bandyspelare. Hjalmar var bror till bandyspelaren Henry "Brinken" Klarqvist.

Klubbar: Slottsbrons IF, Bollnäs GIF 
Position: Högerinner 
SM-guld: 1934, 1936, 1938, 1941 för Slottsbrons IF
Deltog 1933-41 i sju landskamper, mestadels som vänsterinner
Stor grabb i bandy: Nr 17

Källor

Svenska bandyspelare
Födda 1914
Avlidna 2004
Bandyspelare i Bollnäs GoIF
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke
Män
Nils "Nisse-Vitt" Andersson

Nisse 'Nisse Vitt' Andersson, född 1917, död 1971, svensk tidigare bandyspelare, blekare. Nisse Vitt började spela bandy 1930 som center i Slottsbrons IF:s juniorlag och var sedan 1935 ordinarie vänsterytter i A-laget. Han spelade även i svenska landslaget.

Klubb: Slottsbrons IF
Svenska mästare: 1936, 1938, 1941
Position: Vänsterytter
Stor grabb: Nr 55

Referenser

Noter 

Svenska bandyspelare
Svenska mästare i bandy
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke
Födda 1917
Avlidna 1971
Män
Birgitta

För asteroiden, se 2744 Birgitta.

Birgitta är ett kvinnonamn av keltiskt ursprung som betyder den höga eller den upphöjda. Ursprungligen var namnet Brigit och sedan i latiniserad form Brigida, vilket hos oss blev Brigitta och slutligen dagens form.

Flera andra namn är från början kortformer och varianter av Birgitta, såsom Birgit, Britt, Britta, Brita, Git, Gitta och Berit.

Namnet har funnits i Sverige sedan mitten av 1200-talet. Det blev väldigt populärt i Sverige efter prinsessans födelse år 1937 och under de följande decennierna, men sjönk från början på 1970-talet i frekvens. Namnet var mycket vanligt även några år tidigare, i synnerhet 1934. Totalt sett tillhör det ett av våra vanligare kvinnonamn.

Den 31 december 2014 fanns det 170 825 personer folkbokförda i Sverige med namnet Birgitta, varav 40 365 bar det som förstanamn.

Namnsdag: 7 oktober  (dagen var redan på medeltiden tillägnad heliga Birgitta)

Personer med namnet Birgitta
 Heliga Birgitta, svenskt helgon
 Prinsessan Birgitta, svensk och hohenzollernsk prinsessa, syster till kung Carl XVI Gustaf
 Birgitta Andersson, svensk skådespelerska
 Birgitta Blom, svensk jurist, Sveriges första kvinnliga hovrättspresident
 Birgitta Dahl, svensk politiker (s), f.d. statsråd, f.d. talman
 Birgitta Edström, svensk sångevangelist
 Birgitta Hagnell-Lindén, svensk textilkonstnär och målare
 Birgitta Haraldsdotter, svensk drottninggemål till kung Magnus Henriksson
 Birgitta Haukdal, isländsk sångerska
 Birgitta Holm, svenskt professor i litteraturvetenskap
 Birgitta Karlsdotter (Bonde), svensk prinsessa, dotter till kung Karl Knutsson (Bonde)
 Birgitta Liljebladh, svensk konstnär
 Birgitta Lilliehöök, svensk tecknare, skapare av serien Spara och Slösa
 Birgitta Lillpers, svensk författare
 Birgitta Månsdotter (Natt och Dag), svensk adelsdam
 Birgitta Odén, svensk professor och historiker
 Birgitta Ohlsson, svensk politiker (fp) och statsråd
 Birgitta Onsell, svensk författare
 Birgitta Rasmusson, svensk bakboksförfattare och TV-personlighet
 Birgitta Stenberg, svensk författare
 Birgitta Svendén, svensk operasångerska, f.d. chef för Kungliga Operan
 Birgitta Trotzig, svensk författare, ledamot av Svenska Akademien
 Birgitta Ulfsson, finländsk skådespelare och regissör
 Birgitta Valberg, svensk skådespelare
 Birgitta Wolf, svensk författare

Se även
Birgit
Berit
Birthe
Britt
Britta
Britten
 Birgittas sjukhus
 Birgittasystrarna

Källor
 

Kvinnonamn
Banco Bryggeri

Banco Bryggeri Aktiebolag var ett svenskt bryggeri i Skruv. Bryggeriverksamheten startades ursprungligen 1876, då bryggaren Nils Fredrik Bylund köpte en tomt i Skruv och startade Bylunds Bryggeri. 

På 1930-talet bytte bryggeriet ägare och namnet blev Ångbryggeriet. I slutet av 1940-talet köptes bryggeriet av företaget Svagdricksbryggarna i södra Sverige och fick 1949 namnet Förbundsbryggeriet Södra Sverige. År 1968 bytte man till företagsnamnet Banco Bryggeri. I februari 1996 tillsattes Refaat El-Sayed som VD och ölmärket Banco Guld lanserades.  År 2002 köptes bryggeriet av Kopparbergs Bryggeri. År 2018 såldes bryggeriet, vars verksamhet hade legat nere en tid, till 13:e Protein Import som hade för avsikt att tillverka energidryck i lokalerna.

Bland varumärkena märktes lagerölen Tre skilling Banco och under 1990-talet Fagerhult.

Referenser

Externa länkar
Officiell webbplats

Svenska bryggerier
Företag i Lessebo kommun
Företag bildade 1876
Gammalkyrklighet

Gammalkyrklighet är ett samlingsbegrepp för de riktningar inom Svenska kyrkan som har sina rötter i äldre luthersk-pietistisk väckelse från 1700- och 1800-talen. Gammalkyrkligheten lägger stor vikt vid luthersk tro och Svenska kyrkans bekännelseskrifter. Den karaktäriseras av ett strängt fasthållande vid kyrkans ordningar och ämbete, samt den lutherska kallelsetanken. Prästen har en viktig roll i församlingen som förkunnare, själavårdare och lärare.

Den gammalkyrkliga teologin präglas av allvar och respekt för Guds ord och för tron. Gammalkyrkligheten vänder sig mot vad man uppfattar som försök att banalisera tron och göra den ytlig. Prästen håller sig till de texter som föreläggs i kyrkoordningen och är inte fri att välja text eller tema för gudstjänsten. En gammalkyrklig predikan ska vara kraftfull och inriktas på allvarlig själavård.

Viktiga personer
Henric Schartau
Peter Lorentz Sellergren

Se även
Göteborgs Stifts-Tidning
Lutherstiftelsen
Nya Väktaren

Referenser

Noter

Gammalkyrklighet
Svenska kyrkan
Svensköl

Svensköl var ett sött och alkoholsvagt överjäst svenskt öl, som troligen skulle smaka mycket främmande för dagens öldrickare. Ölet bryggdes bland annat vid Appeltofftska Bryggeriet i Halmstad på 1830-talet, och senare vid Banco Bryggeri. Ett modernt försök att återskapa öltypen har gjorts av Närke kulturbryggeri, där det marknadsförs som Närke Svensköl. Svensk kemisk tidskrift anger att det redan 1880 var en ovanlig typ som mest bryggdes vid speciella tillfällen.

Ölet började kallas Svensköl då svenska bryggerier började brygga det underjästa bayerska ölet. Svenskölet såg man då som det gamla ölet.

1500-talets kronoöl
För det öl som bryggdes på kungliga slott och kungsgårdar under femtonhundratalet fanns det noggranna bestämmelser om ölkvalitet, varför det har varit möjligt att rekonstruera deras alkoholhalt.

Se även 
 Svenskt öl
 Svagdricka

Noter

Ölsorter
Mausoleum

Mausoleum, grekiska mausoleion med betydelsen "Mausollos grav", är en praktfull minnesbyggnad på en grav. Att just Mausollos gravmonument fått ge namn åt byggnadstypen beror på att det ska ha varit så storslaget att det räknades som ett av världens sju underverk och känt som Mausoleet i Halikarnassos.

Ordet mausoleum ingår fortfarande i alla västerländska språk och har blivit en vedertagen benämning på stora och dyrbara gravmonument, i form av särskilda byggnader.

Kända mausoleer

Bulgarien 
 Georgi Dimitrovs mausoleum, Sofia (rivet 1999)

England 
 Highgate Cemetery, London har ett stort antal mausoleer

Frankrike 
 Père-Lachaise, Paris har ett stort antal mausoleer

Indien 
 Taj Mahal
 Haji Alis mausoleum

Italien 
 Augustus mausoleum
 Galla Placidias mausoleum
 Castel Sant'Angelo, Hadrianus mausoleum
 Cecilia Metellas mausoleum
 Theoderiks mausoleum i Ravenna

Jugoslavien 
Blomsterhuset, (Josip Broz Titos mausoleum)

Kina 

 Qin Shi Huangdis mausoleum
 De kejserliga dynastierna Mings och Qings gravar
 Chiang Kai-sheks minneshall
 Mao Zedongs minneshall
 Sun Yat-sens minneshall

Nordkorea 
Kumsusans solpalats (Kim Il-sungs mausoleum)

Nederländerna 
Wilhelm IIs Mausoleum, Huis doorn

Ryssland 
 Leninmausoleet, Moskva, Röda torget

Turkiet 
 Anıtkabir, Mustafa Kemal Atatürks mausoleum
 Mausoleet i Halikarnassos

Vietnam 
 Ho Chi Minh-mausoleet

Norge 
 Emanuel Vigelands mausoleum

Sverige 
 Viktor Rydberg
 George Seaton
 August Röhss
 John Ericsson

Se även 
 Personkult

Källor 
 Antikens historier av Alf Henrikson (1958), 
 Nordisk familjebok (Ugglan)

Externa länkar

Begravning
Mausollos

Mausollos var akemenidisk satrap av Karien 377–353 f.Kr. och härskade i Halikarnassos i Mindre Asien, nuvarande Bodrum. Såsom lydfurste regerade han helt självständigt och införlivade Rhodos, Kos och Chios i det akemenidiska riket.

Drottning Artemisia, tillika hans syster, sörjde honom och ansträngde sig till det yttersta för att bevara hans minne. Bland annat lät hon uppföra ett enormt gravmonument i Halikarnassos. Artemisia lyckades med sin avsikt, monumentet blev känt över hela den antika världen som ett av världens sju underverk och härifrån kommer ordet mausoleum.

Se även 
Mausoleet i Halikarnassos

Källor 

Persiska riket
Antikens regenter
Ptolemaios

Ptolemaios kan syfta på:

 Ptolemaios (namn) – grekiskt namn
 Ptolemaios Somatophylax (död 334 f.Kr.), grekisk general
 Klaudios Ptolemaios (90–170), grekisk astronom, geograf och matematiker verksam i Egypten

Kungar i det ptolemaiska riket
 Ptolemaios I Soter, en av Alexander den stores närmaste män som efter dennes död grep makten i Egypten
 Ptolemaios II Filadelfos
 Ptolemaios III Euergetes
 Ptolemaios IV Filopator
 Ptolemaios V Epifanes
 Ptolemaios VI Filometor
 Ptolemaios VII
 Ptolemaios VIII Euergetes
 Ptolemaios IX
 Ptolemaios X
 Ptolemaios XI
 Ptolemaios XII
 Ptolemaios XIII Filopator Filadelfos
 Ptolemaios XIV
 Ptolemaios XV
 Ptolemaios Keuranos

Se även
 Ptolemeiska dynastin
 Tolomeo, opera av Händel
Rut

Rut eller Ruth är ett kvinnonamn med hebreiskt ursprung. Betydelsen är osäker och olika förklaringar har föreslagits, bland annat vänskap, medkänsla och herdinna.

Äldsta belägg i Sverige, år 1621. 

År 1900 var Rut på 12:e plats på listan över de populäraste namnen bland de nyfödda. Numera ökar åter namnets popularitet, men det är fortfarande relativt ovanligt bland de yngsta flickorna som tilltalsnamn. 31 december 2005 fanns det totalt 42 737 personer i Sverige med namnet Rut eller Ruth, varav 24 464 med det som tilltalsnamn. År 2003 fick 229 flickor namnet, varav 31 fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: den 4 januari

Personer med namnet Rut 
 Ruth Bader Ginsburg, amerikansk jurist och domare i högsta domstolen
 Ruth Beitia, spansk friidrottare, olympisk guldmedaljör
 Ruth Benedict, amerikansk antropolog
 Ruth Brown, amerikansk R&B-sångerska
 Ruth Cardoso, brasiliansk antropolog
 Ruth Chatterton, amerikansk skådespelerska
 Rut Cronström, svensk skådespelerska
 Ruth Dreifuss, schweizisk politiker
 Ruth Ellis, brittisk nattklubbsvärdinna, sista kvinnan att avrättas i Storbritannien
 Ruth Fuchs, tysk spjutkasterska, tvåfaldig olympisk mästarinna och politiker
 Ruth Gustafson, svensk politiker
 Rut Holm, svensk skådespelerska och sångerska
 Ruth Kasdan, svensk skådespelare
 Ruth Kelly, brittisk parlamentsledamot och minister
 Ruth Maier, österrikisk filosofie doktor, judinna och kallad "Norges Anne Frank"
 Ruth Milles, svensk skulptör och författare
 Ruth Perry, statsöverhuvud och president i Liberia
 Ruth Prawer Jhabvala, tysk-brittisk-indisk författare
 Ruth Rendell, brittisk författare
 Ruth St. Denis, amerikansk dansös
 Ruth Smith, färöisk konstnär
 Ruth Svedberg, svensk friidrottare, OS-brons 1928
 Rut Tellefsen, norsk skådespelerska
 Babe Ruth, amerikansk professionell basebollspelare

Se även 
 Ruts bok i Bibeln, handar om Rut, en änka som blev anmoder till Kung David

Kvinnonamn
Namn från Bibeln
Synod

Synod (grekiska synodos "sammankomst", "församling", ordagrant "samma väg"), är ett annat ord för kyrkomöte, vanligen biskopsmöten i provinser, stift eller liknande. Många kyrkosamfund kallar sin styrelse eller sitt högsta beslutande organ för synod. De sju ekumeniska kyrkomötena som erkänns av de allra flesta kristna kyrkor brukar istället kallas koncilier.

Sammanslutningar
 Svenska kyrkans fria synod, sammanslutning inom Svenska kyrkan
 Augustanasynoden, evangelisk-lutherskt kyrkosamfund i USA med svenska historiska rötter
 Missourisynoden, evangelisk-lutherskt kyrkosamfund i USA (egentligen Lutheran Church-Missouri Synod)

Möten
 General Synod, ett tidigare lutherskt kyrkosamfund i USA
 Westminstersynoden, ett kyrkomöte 1643–1649 där den brittiska puritanismen formade sina bekännelseskrifter. Dess lära gäller fortfarande inom bland annat Skotska kyrkan

Termer inom kristendomen
Ecklesiologi
Koncilier
Kyrkorätt
Hanna från Arlöv

Hanna från Arlöv är en proggsång från 1974 av Nationalteatern på albumet Livet är en fest, skriven av Ulf Dageby och framförd av Maria Grahn.

Sången handlar om en ung flicka som sommarjobbar på ett tvätteri, och som är sångens berättarröst. Hon träffar där "Hanna från Arlöv", en kollega som beskrivs som en "kärring", "tant på femti år" och "kommunist". Hanna, som bland annat är upprörd över tvätterichefens "profit"  organiserar i sången en vild strejk i protest mot att de inte har någon fläkt på tvätteriet trots att det är mycket hett ("fyrtio grader varmt") där. Strejken leder till att tvätteriet får en fläkt, om än en liten och ynklig, men protesten i sig imponerar på den unga tjejen som konstaterar att "jag lärde mej att fajtas".

Sången har flera gånger använts som en symbol i svensk facklig och politisk retorik. Den norska gruppen Amtmandens døtre spelade in en norskspråkig cover på låten med titeln Anna fra Kløfta (1975).

Bakgrund

Sångtexten inspirerades av en intervju med den då 51-åriga tvätteriarbeterskan Hanna i KFML(r)-tidningen Proletären i början av valrörelsen 1973, där hon bland annat klagade över att det var outhärdligt hett på det tvätteri i Arlöv utanför Malmö där hon arbetade.

1996 hade Sydsvenskan lokaliserat verklighetens Hanna, som hette Hanna Löv, och intervjuat henne. Det visade sig då att Hanna var mycket stolt över att ha inspirerat till sången, men att det fanns påtagliga skillnader mellan verklighetens och sångens Hanna.
 Hanna Löv bodde i Malmö och inte i Arlöv. Tvätteriet på Strömgatan i Malmö låg dock mycket nära Arlöv.
 Ingen strejk hade skett under den tid Hanna Löv arbetat på tvätteriet, och hon hade inte agerat strejkledare.
 Hanna Löv var socialdemokrat, hade aldrig varit kommunist, och ansåg sig heller inte särskilt intresserad av politik.
 Någon fläkt hade aldrig installerats, trots hettan på tvätteriet.
 Trots sångens uttalanden om "profit" var tvätteriet statligt vid tiden för intervjun, och tillhörde Förenade Fabriksverken (FFV).

Övrigt
Hanna Löv avled 2005. Ett av de nya pågatågen av typen X61 har givits namnet Hanna från Arlöv.

Källor

Sånger 1974
Progg
Arbetskonflikter
Kultur i Burlövs kommun
Gudmar Magnusson (Ulvåsaätten)

Gudmar Magnusson (Ulvåsaätten), även känd som Gudmar Månsson och greve Gomer. Omnämnd 1289–1313. Omnämnd som riddare 1291, som kung Birgers råd 1299 och 1305, senare som hertigarna Eriks och Valdemars råd. Var 1312 lagman i Västergötland.

På nägot sätt var Gudmar släkt med släktcirkeln som hade Ingevaldsdotter-kvinnor och män med förnamnet Ingevald, troligen avkomlingar till Ingevald Torstensson till Hesselby.

Ägde flera gods, bl.a. Ållonö nära Norrköping i Östergötland, Tuna dvs Kägleholm i Närke samt Loholm i Kullings härad och ett i Askims härad, Västergötland. Han var av ätten Hjorthuvud möjligen i Närke, med variant av Sveriges äldsta kända vapensköld från 1219. Gudmar använde i sitt sigill ett framvänt hjorthuvud, men sönerna upptog i stället ett vapen med ett upprest gående lejon, vilket anknöt till moderns släkt, i nutida litteratur benämnd Lejonet-grenen bland  Bobergätten (inte Ulv), som var kognatiskt en gren av den så kallade Folkungaätten eller Bjälboätten, som den oftare kallas idag.

Var 1291 gift med Margareta Ulfsdotter, vilken omnämns som död 1341, dotter till Loholms Ulf Karlsson (inte den samtida riddaren Ulf Karlsson (Ulv)) och dennes okänd hustru.
Gudmar Magnusson hade varit (i 1289) i tjänst av hertigen Benedikt, biskop i Linköping, kungens bror. Snart, Gudmar Magnusson fick gifta sig med Margareta, brorsdotter till Sigtrygg arkedjäkn (herr Sigtrad) som fungerade som ärkedjäkn i Linköpings domkapitel. Hertig-biskop Benedikt var avlägsen kusin till Margareta (Benedikts far Birger jarl hade haft en 'neptis' som var farfarsmor till Margareta) och kanske var den som främjade Gudmars karrier genom detta högt äktenskap.

Barn:
Katarina Gudmarsdotter. Levde ännu 1344 1/5, men var död 1350 20/1, då maken omnämns som omgift. Barnlös. Var senast 1337 gift med lagmannen, riksrådet och riddaren Gustav Tunasson (Vingätten).
Ulf Gudmarsson (Lejon), lagman i Östergötland. Gift med Birgitta Birgersdotter, känd som Heliga Birgitta.
Magnus Gudmarsson (Ulvåsaätten) herre till Loholm, lagman i Västergötland. Gift med Katarina Birgersdotter (Finstaätten)

(De båda sönerna gifta med döttrarna till Birger Persson till Finsta, lagman i Uppland.)

Referenser

Noter

Vidare läsning
Jarl Gallén, "Ulvåsaätten", Äldre svenska frälsesläkter, bd 1:1 (1957), s. 91f.
Jakob Koit, "Boberg", Äldre svenska frälsesläkter, bd 1:1 (1957)
Hans Gillingstam, "Bengt Hafridssons ätt", Äldre svenska frälsesläkter, bd 1:2 (1965)
Pontus Möller & Hans Gillingstam, "Ulv", Äldre svenska frälsesläkter, bd 1:3 (1989), s. 296f.

Svenska riddare
Lagmän i Västergötland
Män
Födda 1200-talet
Avlidna 1300-talet
Personer i Sverige under 1200-talet
Personer i Sverige under 1300-talet
Ulfåsaätten
Peder Ribbing (1400-talet)

Peder Ribbing, levde 1402–1415, var en svensk väpnare i den svensk uradelsätten Ribbing.

År 1402 beseglade han ett köpebrev tillsammans med häradshövdingen i Mark Knut Ribbing, och en riddare Lindorm Ribbing. Lindorm Ribbing har ibland påståtts vara bror till Peder, men några belägg för detta finns inte. Hans Gillingstam anser det troligare att Lindorm var Peders son, då han trots att han var riddare nämns efter denne.

Det skulle kunna betyda att Peder Ribbing är identisk med de personer med namnet Per Ribbing som omtalas redan 1358. Då skulle han kunna vara identisk med den Petrus Aaselson dictus Rybbing om förekommer i en handfästning 1377.

Enligt 1600-talshistorikern Johan Peringskiöld var han son till Arvid Ribbing och Märta Ulfsdotter (Boberg). Den släktkopplingen anses idag som konstruerad.. Om han är identisk med den Petrus Aaselson Gillingstam föreslår är han istället möjligen son till en Ascerus Magni (Axel Magnusson) med en bror Sigvid som förde ätten Ribbings vapen.

Noter 

Personer i Sverige under 1400-talet
Peder (1400-talet)
Födda 1300-talet
Avlidna 1400-talet
Män
Peder Ribbing (riksråd)

Peder Ribbing av ätten Ribbing var herre till Svansö och levde 1438, då han var väpnare och riksråd som ingick i Sammanbindelsen om Riksens Rätts, Lagens och Privilegiers beskärmelse.

Han var son till Peder Ribbing och Märta Bosdotter (Natt och Dag).

Gift med Kristin Gustavsdotter (Sparre).

Barn
 Nils Ribbing, riksråd.
Knut Ribbing, Väpnare, riksråd, häradshövding i Marks härad, Västergötland, lagman i Norrland.

Referenser

Noter 

Svenska riksråd under 1400-talet
Män
Avlidna 1400-talet
Födda okänt år
Peder
Knut Ribbing (död 1518)

Knut Ribbing, födelseår okänt, död 1518, var en svensk väpnare och häradshövding.

Biografi
Knut Ribbing var son till häradshövdingen Peder Ribbing i släkten Ribbing och Märta Bosdotter (Natt och Dag). Han beseglade 6 maj 1481 ett brev i Hångsdala och hade då tre sjöblad i sigillet. Ribbing var 1485 och 3 januari 1496 häradshövding i Marks härad. Den 29 augusti 1493 kallas han väpnare, då han gjorde ett jordbyte på gården Svanserid med Gudhems kloster. Ribbing levde fortfarande 1507.

Egendom
Ribbing ägde Svanserid i Torestorps socken och Fästered i Finnekumla socken.

Familj
Ribbing gifte sig efter 1488 med Kerstin Gustavsdotter (stjärna)., dotter av väpnaren Gustaf Mattsson (stjärna) och Brita Pedersdotter (Bååt). De fick tillsammans barnen Peder Ribbing (död 1521), Lindorm Ribbing (död 1521), Seved Ribbing (död 1530), lagmannen Nils Ribbing (död 1580), Malin Ribbing var gift med hövidsmannen Severin Kijl, mönstringsherren Sven Ribbing (död 1577), Christina Ribbing som var gift med ståthållaren Peder Jönsson Ulfsax, Sigrid Ribbing, Märta Ribbing som var gift med Carl Tordsson (Store) och Brita Ribbing som var gift med krigshövidsmannen Gustaf Knutsson (Roos af Hjelmsäter). Sönerna Peder och Lindorm halshöggs 1521 i Jönköping.

Referenser

släkttavla för Ribbing, se Tab 1 adelsvapen

Noter 

Födda 1400-talet
Avlidna 1518
Knut Ribbing
Män
Knut
Magnus Gudmarsson (Ulvåsaätten)

Magnus Gudmarsson (Ulvåsaätten), svensk riddare. Omnämnd tidigast 1316, blev riddare någon gång 1328–1337. Omnämnd som levande 20 juni 1357, men var tydligen död 21 september 1363. Hans sätesgård Lo låg i Västergötland, i Långareds socken, Kullings härad (i nuvarande Alingsås kommun). Son till Gudmar Magnusson.

Vapensköld
Magnus och hans bror Ulf upptog ett vapen, ett upprest gående lejon, hämtat från mödernesidan, i stället för faderns hjorthuvud.

Familj
Gift 1315 med Katarina Birgersdotter, syster till Heliga Birgitta. De fick tillsammans dottern Ingeborg.

Se även
Ulvåsa

Referenser
Jarl Gallén, "Ulvåsaätten", Äldre svenska frälsesläkter, bd 1:1 (1957), s. 92.

Svenska riddare
Personer i Sverige under 1300-talet
Män
Svenskt frälse
Födda 1200-talet
Avlidna 1300-talet
Magnus
Ulf Gudmarsson (Ulvåsaätten)

Ulf Gudmarsson född omkring 1297–1298, död 1344, var en svensk riddare och lagman av Ulvåsaätten, son till riddaren Gudmar Magnusson (Ulvåsaätten) och Margareta Ulfsdotter på Ulvåsa i Ekebyborna socken (Aska härad) i Östergötland.

1316 ingick den ännu omyndige Ulf Gudmarsson äktenskap med den trettonåriga Birgitta Birgersdotter. Vid samma ceremoni sammanvigdes även deras respektive syskon  Magnus och Katarina. Brudarna var döttrar till Upplandslagmannen Birger Petersson och Ingeborg Bengtsdotter. Ulf och Birgitta bosatte sig därefter på ättens stamgods i Ulvåsa.

I början av 1320-talet dubbades Ulf Gudmarsson till riddare. Han omtalas som lagman i Närke 1328–1330 och omnämns 1339 som riksråd. Båda makarna gjorde någon gång i början av 1340-talet sin första pilgrimsresa som gick till Norge och Olof den heliges grav i Nidaros stift. Åren 1341–1343 ägnade de åt en resa till Santiago de Compostela, där Sankt Jakobs reliker påstods finnas. På hemresan blev Ulf Gudmarsson allvarligt sjuk. Birgitta tyckte sig se den helige Dionysius som lovade att maken skulle bli frisk. När de kom tillbaka till Sverige flyttade de till Alvastra kloster. Ulf Gudmarsson dog året därpå och begravdes i klostret.

Barn
Karl Ulvsson till Ulvåsa, delaktig i upproret mot Magnus Eriksson
Märta Ulfsdotter 
Katarina Ulfsdotter 
Ingeborg Ulfsdotter 
Birger Ulfsson 
Bengt Ulfsson 
Cecilia Ulfsdotter

Källor
Jarl Gallén, "Ulvåsaätten", Äldre svenska frälsesläkter, bd 1:1 (1957), s. 92f.

Nationalencyklopedin

Externa länkar 
Bengans historiesidor

Svenska riddare
Svenska riksråd under 1300-talet
Lagmän i Närke
Män
Födda 1290-talet
Avlidna 1344
Ulf