kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Första Samuelsboken

Första Samuelsboken är en bok i judendomens Neviim ("profeterna") och kristendomens Gamla testamente. Bokens berättelse är en brett upplagd historia om kungars och hjältars kamp på liv och död, i kärlek och svek. I berättelsen får vi möta profeten och domaren Samuel, Israels kung Saul samt David, israeliternas kanske mest framstående kung genom tiderna och förfader till Jesus, från det han är en liten pojke till hans storhetstid som kung.

De två Samuelsböckerna sammanställdes förmodligen under det israelitiska folkets fångenskap i Babylonien på 500-talet f.Kr. Men förarbetet till böckerna började redan på 900-talet f.Kr. Det som hände under 500-talet var att man sammanställde flera olika historiska källor till en enda berättelse. Länge hölls Samuelsböckerna samman med Kungaböckerna till en enda enhet. På 1400-talet delades de dock upp i fyra separata delar.

Referenser

Externa länkar

Gamla testamentet
Nevi'im
Andra Samuelsboken

Andra Samuelsboken är en bok i judendomens Neviim ("profeterna") och kristendomens Gamla Testamente. Den berättar ingående om Kung David och händelser runt honom efter Sauls död omkring 1050-970 f.Kr. Den fortsätter alltså skildringen från Första Samuelsboken.

Den tid som i huvudsak behandlas i Andra Samuelsboken är ungefär åren 1000-960 f.Kr. Författare och tillkomsttid för boken är obekanta. Sitt namn har boken efter profeten och domaren Samuel, som är huvudperson i verkets inledning.

Externa länkar

Gamla testamentet
Nevi'im
Första Kungaboken

Första Kungaboken, i gamla översättningar Första Konungaboken, är en bok i judendomens Neviim ("profeterna") och kristendomens Gamla Testamente. Boken utgör första delen av det som tillsammans med Andra Kungaboken ursprungligen var en bok och som i stora stycken behandlar samma personer och händelser som Andra Krönikeboken.

Första Kungaboken behandlar tiden närmast efter kung Davids död. Efter strider om tronföljden blir Salomo kung, och under hans regeringstid byggs det första judiska templet i Jerusalem. Efter Salomos död utbryter inbördeskrig och det Israelitiska riket och folket splittras.

Första Kungaboken beskriver också profeten Elias liv och hans kamp mot avgudadyrkan.

Gamla testamentet
Nevi'im
Andra Kungaboken

Andra Kungaboken, i gamla översättningar Andra Konungaboken, är en bok i judendomens Neviim ("profeterna") och kristendomens Gamla Testamente. Boken utgör andra delen av det som tillsammans med Första Kungaboken i den hebreiska Bibeln endast kallas "Kungarna" (Melakim). I Septuaginta och således i de flesta kristna biblar har den dock av praktiska skäl kommit att delas upp i två. 

Innehållsmässigt delar den mycket med Andra Krönikeboken. Kungaböckerna räknas dock till de så kallade 'profeterna' (neviim) i den hebreiska bibelninelningen medan Krönikeböckerna räknas till de så kallade 'skrifterna' (ketuvim): kanoniskt  har de med andra ord olika status i judisk tradition trots likheten av innehåll vilket troligtvis beror på traditionen att profeten Jeremia är upphovsmannen till Kungaböckerna (Talmud, traktat Baba Batra 15a). 

Det är också tydligt att man i äldre grekiska dokument inte skiljer tydligt mellan Samuelsböckerna och Kungaböckerna utan kallar dem alla fyra (eller två beroende på indelning) för 'basileiai' ([böcker om] riken, kungadömen). Även Samuelsböckerna räknas i judisk kanon till 'profeterna'. 

I kristen kanon räknas krönikerböckerna in bland de historiska böckerna och följer Septuagintas tvådelning där Andra Kungaboken alltså utgör en egen bok.

Andra Kungaboken beskriver Israels historia under "det delade rikets tid", det vill säga från tiden efter kung Salomos död till Nordrikets fall år 722 f.Kr. och Sydrikets fall år 587 f.Kr. Boken består förutom av politisk-religiös historieskrivning med fokus på det delade rikets kungar och strider också av profetberättelser om framför allt profeten Elisha. Här återfinns också kända berättelser som profeten Elias himmelsfärd (2 Kung 2) och överbefälhavaren Naman som botas från spetälska (2 Kung 5).

Externa länkar

Gamla testamentet
Nevi'im
Första Krönikeboken

Första Krönikeboken är en skrift i judendomens Ketuvim och kristendomens Gamla testamente. I Gamla Testamentet finns två krönikeböcker, benämnda Första och Andra Krönikeboken. Texten delades upp i två i och med Septuaginta, den första översättningen till grekiska runt 200 f. Kr. Inom judendomen läses första och andra krönikeboken som en text.

Krönikeböckerna är en sammanhållen skildring av gamla testamentets historia från Adam till återkomsten från den babyloniska fångenskapen. Författaren är anonym och för oss okänd, men enligt en gammal judisk tradition skulle det vara Esra som står bakom texten. Även om den åsikten har sina anhängare än idag är det inget som någon lyckats bevisa det, men oavsett vem författaren är han/hon både en duktig historiker och teolog. Krönikeböckerna är ett historiskt och teologiskt verk, som handlar om det israeliska folkets historia, men även Guds historia och verksamhet bland folket och i historien. Första krönikeboken spänner från Adam till och med kung David, där Andra Krönikeboken tar vid och behandlar tiden fram till återkomsten efter den babyloniska fångenskapen. Vad gäller böckernas teologi är 1 Krön 28:9 ett centralt avsnitt, där kung David uppmanar sina åhörare att söka Gud, att följa Guds bud och att tjäna Gud villigt och helhjärtat. Författaren utgår i sin teologi från tron på den så kallade vedergällningsprincipen, som säger att det kommer att gå väl för den som följer Guds bud.

Första Krönikebokens innehåll 
Kapitel ett till nio består till största delen av listor och släkttavlor. Från och med kapitel 10, där Bibel2000 har rubriken "Sauls död", börjar berättelsen om kung David, med fokus på honom som religiös ledare i motsats till första Samuelsboken och andra Samuelsboken, där han skildras mer som militär och politisk ledare. Läsaren tas med i skildringar av Davids fälttåg, där han befäster rikets gränser, när förbundsarken flyttas till Jerusalem, och i förberedelserna för tempelbygget med införskaffandet av material och redogörelser för vilka som där skulle vara i tjänst.

Bortsett från att kungen faller för frestelsen att räkna folket, så ges en relativt glorifierad bild av honom. I slutet av första krönikeboken avgår David och han efterträds som kung över Israel av hans son Salomo.

Förslag till datering av Krönikeböckerna finns från 500-talet till 100-talet f Kr. Dock tros 400-talet f.Kr vara en god gissning.

Gamla testamentet
Ketuvim
Andra Krönikeboken

Andra Krönikeboken är en skrift i judendomens Ketuvim och kristendomens Gamla testamente. Den täcker tiden från Salomo till återkomsten från fångenskapen i Babylon. Skildringen ligger nära Första Kungabokens, men bilden av Salomo är mer idealiserad, och betoningen ligger delvis på prästerliga ting. Salomo är inte bara en vis kung, han är också en förebild i fromhet. Andra Krönikebokens senare del, kapitel 10-36, är en genomgång av folkets historia efter Salomo. Sydriket Juda står i fokus.

Referenser

Gamla testamentet
Ketuvim
404

404 (CDIV) var ett skottår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari
1 januari – De sista gladiatorspelen hålls i Rom.

Okänt datum
Domen i Ravenna byggs av hela stadens befolkning.
Johannes Chrysostomos avsätts igen och Atticus blir patriark av Konstantinopel.
Gwanggaeto den store av Goguryeo invaderar Liaodong och erövrar hela Liaodonghalvön.
 Den ursprungliga Hagia Sofia bränns ned av en uppretad folkmassa.

Avlidna 
Februari – Flavian I, patriark av Antiochia.
6 oktober – Aelia Eudoxia, kejsarinna, gift med den östromerske kejsaren Arcadius.
Claudius Claudianus, hovpoet för kejsar Honorius och Stilicho.
Telemachos, matyr.
Nousis

Nousis () är en kommun i landskapet Egentliga Finland. Nousis har cirka  invånare och har en yta på  km².

Nousis är enspråkigt finskt.

Sevärdheter i Nousis är Sankt Henriks kyrka, hembygdsmuseet Topoinen och den gamla järnvägsstationen, som nu är festlokal. Genom kommunen går pilgrimsleden S:t Henriksleden som löper mellan Åbo och Kumo.

Historia
Nousis är Finlands första biskopssäte. Biskop Henrik, Finlands första biskop, gravlades i Nousis 1156, troligtvis vid platsen för Nousis kyrka. Nousis blev därefter säte för missionsstiftet i Finland. År 1229 flyttades Finlands biskopssäte från Nousis till Korois (i nuvarande Åbo) vid Aura å, på initiativ av biskop Thomas. Nynäs är en medeltida storgård som hörde till Nousis till år 1930.

Administrativ historik
1 januari 2004 tillfördes ett område med 2 invånare från Mietoinens kommun.

Byar 
Aatoila, Alakylä, Falkenberg, (fi. Valpperi), Haatila, Hakola, Heininen, Hyrkkö, Järäinen, Kaisela, Kaitarinen, Kallunen, Keskusoja, Killainen, Koijola, Kulola, Kytöinen, Kärmälä, Kärrynen, Köönikkälä, Laaleinen, Laihonen, Leinainen, Mahala, Moijonen, Nummi, Nutturla, Oja, Paijula, Paistanoja, Pakainen, Palo, Papumäki, Puotunen, Rekoinen, Repola, Riitalho, Ristimäki, Riukula, Saksala, Sontamala, Sukkinen, Tappuri, Topoinen, Vadanvainio, Vainionpohja, Vainoinen, Vastlahti och Vuorenpää.

Politik

Mandatfördelning i Nousis kommun, valen 1976–2021

Demografi

Befolkningsutveckling

Kända personer från Nousis
 Mikko Rantanen (1996–), ishockeyspelare

Externa länkar 

Nousis kommun
Nousis gamla järnvägsstation
Nousis hembygdsmuseum Topoinen

Källor

 
Finlands kommuner
Nya rum

Nya rum var ett halvtimmeslångt TV-program som 2002-2005 gick på den svenska kanalen SVT 1 i tre säsonger. I programmet fixade örebroaren Ernst Kirchsteiger till fula och osköna rum och gjorde dem trevligare. Programmet kom till efter SVT:s succé Sommartorpet som även det leddes av Kirchsteiger.

Säsong 1 2002 
Serien med tio avsnitt marknadsfördes som "Sommartorpets höstupplaga", och visade varje onsdag hur programledaren Bella Linde, inredaren Ernst Kirchsteiger och snickaren Mathias Alton omvandlar ett lantligt beläget sekelskifteshus. Första avsnittet sändes onsdagen den 2002-10-16 kl 20:00-20:30. Det sista programmet för säsongen var en julspecial 2002-12-18.

Säsong 2 2003-2004 
I denna säsong frångick man konceptet med att följa ett och samma husprojekt, utan lät istället Bella Linde, Ernst Kirchsteiger och Mathias Alton göra besök hos olika familjer runt om i landet under de tio avsnitten. Ett återkommande inslag var olika decenniers inrednings- och stilideal. Bland annat avhandlades 1940-talet i avsnitt 1 och 1970-talet i avsnitt 9. Serien började sändas onsdagen den 2003-11-12 kl 20:30-21:00 och avslutades efter årsskiftet den 2004-01-14 kl 21:00-21:30. Avsnitt 7 var en julspecial och avsnitt 8 en nyårsspecial.

Säsong 3 2005-2006 
10 avsnitt med olika teman i varje program. Första avsnittet sändes tisdagen den 2005-11-15 kl 21:30-22:00 under temat "allmoge", och serien avslutades 2006-01-17 med att handla om scenografi.

Referenser

Noter

Övriga källor 

Svenska TV-program
TV-program i SVT
TV-året 2004
TV-året 2003
TV-året 2005
TV-året 2006
TV-året 2002
Högförräderi

Högförräderi, ett förräderibrott, är en inom den straffrättsliga litteraturen – och i vissa strafflagar – använd benämning för brottsliga angrepp på statens författning, statsöverhuvudets ställning och statens område. I äldre tider förutsattes vanligen för högförräderistraff, att brottslingen var undersåte i det land, mot vilket han förbröt sig, eller annars av särskilda skäl var skyldig detta land trohet. Men denna förutsättning förekommer inte i nyare strafflagar. Straffet är enligt dessa i många länder för svårare fall dödsstraff (inte i Europa), för andra fall frihetsstraff på livstid eller viss längre tid. Samma straffmaximum gäller vanligen, vare sig gärningen stannar vid försök eller fortskrider till fullbordat brott. Redan förberedelser till högförräderi, särskilt högförrädiska stämplingar, och offentliga uppmaningar till detta brott är vanligen belagda med straff. Högförräderibrott mot staten till förmån för en annan nation kallas även landsförräderi, särskilt i samband med krig. Militärt landsförräderi och landsförräderi i samband med pågående eller hotande väpnad konflikt betecknas även krigsförräderi.

Sverige
Högförräderi är enligt nu gällande svensk rätt brott mot rikets säkerhet i syfte att lägga landet under främmande välde. Förräderibrott kan falla under brott mot Tryckfrihetsförordningen.

I Sverige styrs straffet av 19 kapitlet 1 § brottsbalken:

I svenska strafflagen förekom inte uttrycket högförräderi, men vad 8 kapitlet l § stadgade om "förräderi" motsvarar i stort sett andra lagars högförräderibestämmelser. Straffet var (till 1921) dödsstraff eller straffarbete på livstid. Var faran ringa, nedsattes dock detta straff till straffarbete i sex till tio år. Krigsförräderi har fram till 1973 haft dödsstraff som möjlig påföljd under krigstid, men har aldrig tillämpats. Därefter är alla dödsstraff förbjudna i Regeringsformen.

En äldre benämning för högförräderi är riksförräderi.

Numera är straffet i Sverige fängelse på mellan 10 och 18 år (eller på livstid). Vid ringa fara är straffet fängelse i mellan 4 och 10 år.

Storbritannien
I Storbritannien är high treason brottsliga angrepp eller försök till brottsliga angrepp på monarkens makt och ställning. Till sådana angrepp räknas stämplingar för att mörda monarken, föra krig mot monarken, hjälpa och stödja monarkens fiender, undergräva den lagliga tronföljden till den brittiska kronan samt ha sexuellt umgänge med monarkens gemål, äldsta ogifta dotter eller tronarvingens gemål.

Historiskt sett har även andra handlingar räknats som brottsliga angrepp. Dit har hört falskmynteri och att bli prästvigd i den katolska kyrkan..

Se även
Tryckfrihetsbrott
Landsförräderi

Referenser 

Säkerhetsbrott
Yttrandefrihetsbrott
Tryckfrihetsbrott
Brott mot allmänheten och staten
he:בוגדים בעמם
ja:売国奴
Motstånd

Motstånd kan avse:

 Resistor – en passiv elektronisk komponent som utgör ett hinder för elektronernas rörelse
 Resistans – en strömbegränsande förmåga hos en elektrisk krets 
 Motstånd (film) – en krigsfilm regisserad av Edward Zwick från 2008
 Motstånd (psykoanalys) – det som motverkar att patienten producerar material från det omedvetna
 Politisk opposition – regeringens motståndare

Se även 
 Motståndsrörelse – organiserat motstånd mot en ockupation
 Luftmotstånd – en kraft som beror på det mekaniska motstånd luft orsakar
Induktor

En induktor  eller induktiv komponent är inom elektroniken en passiv komponent med egenskapen att motverka alla förändringar i den elektriska ström som passerar genom induktorn. Den strömbegränsande förmågan består i att induktorn genererar en motriktad elektromotorisk kraft, en "mot-emk". Induktorer förekommer som spolar och drosslar.

Induktorer används bland annat för att välja ut eller blockera vissa frekvenser, eller som "stötdämpare" för snabba förändringar i den elektriska strömmen (en spole kan vara seriekopplad med en lampa för att förhindra att lampan värms upp för fort).

Se även
 Induktans
 Solenoid

Externa länkar

Elektriska komponenter
Wikipedia:Basartiklar
Carlos Mesa

Carlos Diego de Mesa Gisbert, född 12 augusti 1953 i La Paz, Bolivia, är en boliviansk politiker. Han var president i Bolivia 17 oktober 2003–10 juni 2005.

Mesa var verksam som historiker och journalist innan han blev politiker. Innan han tillträdde posten som president var han vicepresident augusti 2002 till oktober 2003 under den tidigare presidenten Gonzalo Sánchez de Lozada. Mesa blev president sedan Sánchez de Lozada tvingades avgå och fly landet efter de protester och strejker som skakade landet i oktober 2003.

I juni 2005 nödgades dock Mesa själv lämna in sin avskedsansökan sedan protester med krav på att bl.a. Bolivias olje- och naturgastillgångar ska nationaliseras hade ökat i styrka. Dessa protester leddes av en koalition bestående av socialistpartiet under ledning av Evo Morales samt olika gruvarbetar- och indiangrupper.

Mesa ställde åter upp i presidentvalet 2019.

Källor 

Personer i Bolivia under 2000-talet
Födda 1953
Bolivias presidenter
Män
Levande personer
Personer från La Paz
1252

1252 (MCCLII) var ett skottår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Juni 
29 juni – När den danske kungen Abel stupar under ett fälttåg mot friserna blir hans yngre bror Kristofer I kung av Danmark.

Juli 

Juli – Birger jarl utfärdar ett skyddsbrev för Fogdö kloster. Detta är första gången Stockholm nämns i skrift, då brevet är utfärdat där.

Augusti 
19 augusti – Birger jarl och ärkebiskop Jarler fäster sina sigill under ett brev, återigen utfärdat i Stockholm. Dessa båda brev gör att detta år brukar räknas som Stockholms födelseår och traditionellt har även Birger jarl därav räknats som dess grundare.

Okänt datum 
Domkyrkan i Gamla Uppsala härjas av brand.

Födda 
25 mars – Konradin, kung av Jerusalem.
Adolf V av Holstein, greve av Holstein.
Eleanor de Montfort, sista prinsessan av Wales.

Avlidna 
 23 januari – Isabella av Armenien, regerande drottning av Armenien. 
 6 mars – Rosa av Viterbo, italienskt helgon.
 29 juni – Abel, kung av Danmark sedan 1250.
 26 november – Blanche av Kastilien, "drottning av England" 1216–1217 och av Frankrike 1223–1226 (gift med Ludvig VIII)
 15 eller 16 december – Uffe Thrugotsen, dansk ärkebiskop sedan 1228.
 Katarina Sunesdotter, drottning av Sverige 1243/1244–1250, gift med Erik den läspe och halte.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1286

1286 (MCCLXXXVI) var ett normalår som började en tisdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Mars 
19 mars – När kung Alexander III av Skottland dör utan manliga arvingar kommer den skotska tronen att stå tom i ett halvår, innan hans dotterdotter Margareta i november väljs till regerande drottning av Skottland.

November 
22 november – Den danske kungen Erik Klipping blir mördad i Finderup av en grupp sammansvurna adelsmän. Erik efterträds dock omgående som kung av Danmark av sin son Erik Menved och redan nästa år är de sammansvurna infångade och avrättade.
25 november – Den treåriga prinsessan Margareta, som är dotter till den norske kungen Erik prästhatare och den skotske kungen Alexander III:s dotter Margareta, väljs genom fördraget i Salisbury av Skottlands väktare till regerande drottning av Skottland. Hon står nämligen närmast den skotska tronen, efter att hennes båda morbröder har dött unga och det barn Alexanders hustru Yolande har burit sedan strax innan hans död har blivit dödfött. Vid tillfället befinner hon sig dock hos sin far i Norge och reser inte över till Skottland förrän 1290.

Okänt datum 
Birger jarls son Bengt Birgersson, hertig av Finland, blir biskop av Linköping.
Domkapitlet i Åbo väljer för första gången biskop. Åbostiftet är Sveriges mest förmögna, näst ärkestiftet Uppsala.
Staden Östra Aros byter namn till Uppsala.

Födda 
1 september – Elisabeth Rikissa av Polen, drottning av Böhmen och drottning av Polen

Avlidna 
19 mars – Alexander III, kung av Skottland sedan 1249
22 november – Erik Klipping, kung av Danmark sedan 1259 (mördad i Finderup)
Sofia Eriksdotter av Danmark, drottning av Sverige 1260–1275, gift med Valdemar Birgersson

Externa länkar
939

939 (CMXXXIX) var ett normalår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Juli 
 14 juli – Sedan Leo VII har avlidit dagen innan väljs Stefan VIII till påve.

Oktober 
 27 oktober – Vid Æthelstan den ärorikes död efterträds han som kung av England av sin bror Edmund.

Födda 
 Hugo Capet, kung av Frankrike 987–996 (född omkring detta eller nästa år)
 Song Taizong, kinesisk kejsare

Avlidna 
 13 juli – Leo VII, påve sedan 936
 27 oktober – Æthelstan den ärorike, kung av Wessex 924–927 och av England sedan 927

Källor

Externa länkar
924

924 (CMXXIV) var ett skottår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Juli 
 17 juli – Vid Edvard den äldres död efterträds han som kung av Wessex av sin son Ethelweard. Denne dör dock själv redan efter två veckor och efterträds då av sin bror.

Augusti 
 2 augusti – När Ethelweard avlider efter endast två veckor som kung av Wessex efterträds han på tronen av sin bror Æthelstan. När han tre år senare har erövrat Northumbria antar han titeln Rex Anglorum ("Engelsmännens konung") och därifrån räknas kungarna av Wessex som kungar av England.

Födda 
 Fujiwara no Koretada, japansk statsman, hovman, politiker och poet.

Avlidna 
 17 juli – Edvard den äldre, kung av Wessex sedan 899
 2 augusti – Ethelweard, kung av Wessex sedan 17 juli detta år

Externa länkar
955

955 (CMLV) var ett normalår som började en måndag i den Julianska kalendern.

Händelser

November 
 23 november – Vid Edreds död efterträds han som kung av England av sin brorson Edwy.

December 
 16 december – Sedan Agapetus II har avlidit den 8 november väljs Octavianus till påve och tar namnet Johannes XII.

Födda 
Otto II, kejsare av Tysk-romerska riket.
 Anna av Bysans, storfurstinna av Kiev.

Avlidna 
 8 november – Agapetus II, påve sedan 946.
 23 november – Edred, kung av England sedan 946.

Externa länkar
250

250 (CCL) var ett normalår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 En grupp franker intränger i Romarriket så långt som till Tarragona i nuvarande Spanien (omkring detta år).
 Goterna invaderar Moesia.
 Alemannerna driver bort romarna från nuvarande Donau-Ries.
 Diofantos skriver Arithmetica den första systematiska avhandlingen om algebra.
 En pestepidemi börjar i Egypten och sprider sig genom Romarriket.
 Det afrikanska kungariket Aksum tar kontrollen över handeln på Röda havet.
 Kofuneran inleds i Japan.
 Teotihuacán (i nuvarande Mexiko) byggs om till ett kosmogram med fyra kvarter av zapotekiska arkitekter hämtade från Monte Albán i Oaxaca.

Födda 
 31 mars – Constantius I Chlorus, romersk kejsare 293–305, far till Konstantin den store (född omkring detta år)
 Maximianus, romersk kejsare 286–305 (född omkring detta år)
 Licinius, romersk kejsare (född omkring detta år)
 Carinus, romersk kejsare 283–285 (född omkring detta år)
 Arius, kristen präst och grundare av arianismen

Avlidna 
 20 januari – Fabianus, påve sedan 236
 Ambrosius av Alexandria, kristen författare (död omkring detta år)
 Sankta Denise, kristen martyr och helgon

Externa länkar
1394

Denna artikel handlar om årtalet 1394. För datorkommunikationsstandarden, se IEEE 1394.

1394 (MCCCXCIV) var ett normalår som började en torsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

September 
 28 september – Pedro de Luna utses till motpåve och tar namnet Benedictus XIII.

Okänt datum 
 Vitaliebröderna erövrar Gotland och inrättar ett högkvarter i Visby.
 Vid avlatsfesten inkasserar Vadstena kloster 6.000 mark lödigt silver.

Födda 
 4 mars – Henrik Sjöfararen, portugisisk prins.
 4 juni – Filippa av England, drottning av Sverige, Danmark och Norge 1406–1430, gift med Erik av Pommern.
 10 december – Jakob I, kung av Skottland 1406–1437.

Avlidna 
 7 juni – Anna av Böhmen, drottning av England sedan 1382 (gift med Rikard II)
 16 september – Clemens VII, född Robert av Genève, motpåve sedan 1378.

Externa länkar