kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Birgitta Kristiernsdotter (Vasa)

Birgitta Kristiernsdotter kan avse:

 Birgitta Kristiernsdotter (Vasa) (1420–1473), född cirka 1420, död omkring 1473; dotter till Krister Nilsson (Vasa) till Björnö och Frötuna och Margareta Eriksdotter född Krummedige.
 Birgitta Kristiernsdotter (Vasa) (1480-talet–efter 1566), född omkring 1485-1490, död efter 1566; dotter till Kristiern Johansson (Vasa) och Dorotea Knutsdotter född Banér.
Anders Andersson (tre rutor av Slestad)

Anders Andersson var en svensk väpnare och häradshövding. Han var son till Anders Johansson (tre rutor av Slestad) och Kristina Haraldsdotter. Han var gift med Elisef Jönsdotter (Get) och far till Ramborg Andersdotter (tre rutor av Slestad) (känd 1474, gift med Birger Jönsson (sparre över blad)).

Anders Andersson beseglade 1422 sin mor Kristina Haraldsdotter i Sledstads gåva till Vårfrukapellet, capella visitacionis, i Linköpings domkyrka med sitt sigill, med tre rutor i ginbalk;

Den 20 januari 1447 beseglade Anders Andersson i Slestad att:

Källor 
Jan Raneke, Svenska medeltidsvapen, s 763

Referenser 

Personer i Sverige under 1400-talet
Män
Födda okänt år
Avlidna okänt år
Lista över årtal före Kristus

Detta är en lista över årtal före Kristus, från år 999 f.Kr. till år 1 f.Kr.

Se även 
 Lista över årtal efter Kristus
 Lista över datum

Årtal 01
109 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 En romersk armé under Marcus Junius Silanus besegras av kimbrierna och teutonerna nära floden Rhône.

Födda 
 Spartacus, romersk slav och upprorsledare

Avlidna 
 Marcus Livius Drusus d.ä., romersk statsman
104 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Athenion inleder ett uppror i Segesta på Sicilien.
 Gaius Marius blir konsul i Romerska republiken för första året av fem i rad.

Judeen 
 Aristobulos I efterträder Johannes Hyrcanus som kung av Judeen.

Efter ämne

Litteratur 
 Sima Qian börjar skriva sitt verk Shiji.

Födda

Avlidna 
 Jugurtha, kung av Numidien sedan 112 f.Kr. (avrättad av romarna)
112 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Farnadjom blir kung av Iberien.

Numidien 
 Jugurtha blir kung av Numidien och förklarar krig mot Rom, vilket varar till 105 f.Kr.

Asien 
 Den asiatiska sidenvägen öppnas.

Födda

Avlidna
91 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Sextus Julius Caesar och Lucius Marcius Philippus blir konsuler i Rom.
 Tribunen Marcus Livius Drusus föreslår utökat romerskt medborgarskap att gälla även för Roms allierade, men mördas på grund härav, vilket leder till bundsförvantskrigets utbrott.

Kina 
 Kronprins Liu Ju av Handynastin gör uppror mot sin far, kejsar Han Wudi, och hans häxförföljelser. Efter att hans uppror har misslyckats hänger han sig själv.

Efter ämne

Litteratur 
 Sima Qian avslutar historieverket Shiji.

Födda 
 Han Xuandi, kinesisk kejsare av Handynastin

Avlidna 
 Marcus Livius Drusus, romersk politiker (mördad)
 Lucius Licinius Crassus, romersk konsul och orator
 Quintus Caecilius Metellus Numidicus, romersk fältherre och statsman
 Liu Ju, kronprins av den kinesiska Handynastin (självmord)
 Wei Zifu, kinesisk kejsarinna.
107 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Efter att ha reformerat den romerska armén anländer Gaius Marius till Nordafrika, för att leda kriget mot Jugurtha.

Judeen 
 Staden Samaria (hebreiska Shomron) erövras av Johannes Hyrkanos I.

Krimhalvön 
 Saumachos gör uppror mot Mithridates VI i kungariket Bosporen.

Födda

Avlidna
86 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 1 mars – Sulla erövrar Aten från den pontiska armén och avlägsnar tyrannen Aristion.
 Lucius Licinius Lucullus besegrar den mithridatiska flottan i det avgörande slaget vid Tenedos.
 Romerska styrkor under Lucius Cornelius Sulla besegrar Archelaios pontiska i slaget vid Chaeroneia.

Födda 
 1 oktober – Gaius Sallustius Crispus, romersk historiker (död 35 f.Kr.)

Avlidna 
 13 januari – Gajus Marius, romersk fältherre och statsman
 Efter 1 mars – Aristion, grekisk filosof och tyrann av Aten

Externa länkar
63 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Marcus Tullius Cicero blir konsul i Rom.
 Kung Juda Aristobulos II avlägsnas från makten i Judeen medan hans bror Johannes Hyrcanus II blir kung under romersk överhöghet, när Rom annekterar landet.
 Julius Caesar väljs till pontifex maximus.
 Cato d.y. blir folktribun.
 Catilina inleder en konspiration mot republiken.

Födda 
 23 september – Augustus, romersk kejsare 27 f.Kr.–14 e.Kr.
 Strabon, grekisk historiker, geograf och filosof
 Didymos Chalcenteros, grekisk vetenskapsman och grammatiker (född omkring detta år)
 Marcus Vipsanius Agrippa, romersk statsman och general
 Farnakes II, kung av Pontos

Avlidna 
 Publius Cornelius Lentulus Sura, en av Catilinas konspiratörer
 Mithridates VI, kung av Pontos sedan 120 f.Kr.
 Quintus Caecilius Metellus Pius, romersk pontifex maximus och general

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
78 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Marcus Aemilius Lepidus blir konsul i Rom. Han introducerar ett antal reformer och återinsätter förvisade medborgare i sina ämbeten i ett försök att återställa det demokratiska styret i Rom.

Födda

Avlidna 
 Lucius Cornelius Sulla Felix, romersk fältherre och statsman

Externa länkar
74 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Romerska styrkor under Lucius Lucullus besegrar Mithridates VI av Pontos i Slaget vid Cyzicus.
 Quintus Opimius anklagas för att ha överstigit sina befogenheter och att ha blivit förledd av sin övertygelse.
 Cyrene blir en romersk provins.

Födda

Avlidna 
 Nikomedes IV, kung av Bithynien sedan 94 f.Kr. (född detta eller föregående år)
94 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Gaius Coelius Caldus och Lucius Domitius Ahenobarbus blir konsuler i Rom.
 Ett första försök att öppna en latinsk retorikskola misslyckas.
 Lucius Cornelius Sulla väljs till praetor urbanus.

Anatolien 
 Nikomedes IV efterträder sin far Nikomedes III som kung av Bithynien.

Födda 
 Han Zhaodi, kinesisk kejsare av Handynastin

Avlidna 
 Bakru II bar Bakru, härskare över Osroene
35 f.Kr.

35 f.Kr. var ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Illyrien blir en romersk provins.
 Pannonien anfalls av Octavianus, som erövrar Siscia (Sisak). Området är dock inte helt pacificerat förrän 9 f.Kr.

Födda

Avlidna 
 Sextus Pompeius, romersk fältherre (avrättad i Miletos)
 Aristobulos III, överstepräst av Judeen (drunknad)
 Gaius Sallustius Crispus, romersk historiker (född 86 f.Kr.)

Externa länkar
101 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 De romerska konsulerna Marius och Catulus besegrar cimbrerna i slaget vid Campi Raudii (även känt som slaget vid Vercellae).

Libyen 
 Ptolemaios Apion ärver tronen i Cyrenaica.

Födda 
 Duttagamani, kung av Sri Lanka

Avlidna 
 Kleopatra III, egyptisk drottning

Externa länkar
59 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Gaius Julius Caesar och Marcus Calpurnius Bibulus blir konsuler i Rom (vilket blir känt som "Julius och Caesars konsulskap" på grund av Caesars nedtryckande av sin kollega).
 Caesar, Pompeius och Crassus ingår en informell allians i det första triumviratet (eller 60 f.Kr.).
 Caesar gifter sig med Calpurnia i Rom.
 Kolonin Florentia, nuvarande Florens, grundas.

Födda 
 Titus Livius, romersk historiker
 Ptolemaios XIV farao av Egypten (född detta eller föregående år)

Avlidna 
 Gaius Octavius, romersk statsman, far till kejsar Augustus
 He av Changyi, kejsare av den kinesiska Handynastin

Externa länkar
27 f.Kr.

27 f.Kr. var ett normalår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Efter plats

Romerska republiken/Romerska riket 
 16 januari – Den romerska senaten utnämner Octavianus till Augustus. Han går med på denna ära, efter att ha avsagt sig förslaget att kallas Romulus. Han blir därefter känd under namnet Augustus och blir i och med detta den förste romerske kejsaren.
 Augustus och Marcus Vipsanius Agrippa blir konsuler i Rom, Augustus för sjunde och Agrippa för tredje gången.
 Som konsul återger Augustus senaten en del maktbefogenheter.
 Augustus inleder en ny militärreform.
 Den norra av Memnons stoder förstörs av en jordbävning i Egypten (enligt Strabon).

Födda

Avlidna 
 Varro, romersk författare och vetenskapsman
70 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Pompeius och Marcus Licinius Crassus blir konsuler i Rom.
 Augusti – Cicero drar den före detta guvernören Verres inför rätta; Verres går i exil till Marseille innan rättegången är över.
 Tjänsten censor återupprättas.
 Lucullus infångar Sinop och invaderar därefter Armenien.

Partien 
 Fraates III blir kung av Parterriket.

Födda 
 15 oktober – Publius Vergilius Maro, romersk poet (död 19 f.Kr.)
 December – Kleopatra VII, drottning av Egypten (född detta eller nästa år)
 Publius Cornelius Dolabella, romersk general
 Maecenas, romersk politiker och mecenat

Avlidna

Externa länkar
19 f.Kr.

19 f.Kr. var ett normalår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Efter plats

Romerska riket 
 Den romerske generalen Marcus Agrippa färdigställer Aqua Virgo-akvedukten.
 Den sista delen av Spanien hamnar under romerskt styre.
 Herodes den store börjar återuppbygga Jerusalems tempel.

Födda 
 Vipsania Julia, dotter till Marcus Vipsanius Agrippa och Julia d.ä.

Avlidna 
 Publius Vergilius Maro, romersk poet (född 70 f.Kr.)
 Albius Tibullus, romersk poet (född 54 f.Kr.)

Externa länkar
38 f.Kr.

38 f.Kr. var ett normalår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 1 januari – Den hispaniska eran inleds på Octavianus order.
 17 januari – Octavianus gifter sig med Livia Drusilla.
 Marcus Vipsanius Agrippa, nedslår på Octavianus order ett uppror längs floden Rhen.
 Marcus Antonius, Octavianus och Lepidus undertecknar födraget i Tarentum, vilket förlänger det andra triumviratet till 33 f.Kr. (detta eller nästa år).
 Parterna invaderar romerska Syrien, men slås tillbaka genom slaget vid Gandarus, varvid den partiske generalen Pacoros I stupar.

Födda 
 Drusus d.ä., romersk ädling och sedermera styvson till Octavianus

Avlidna 
 Orodes II, kung av Partien

Externa länkar
9 f.Kr.

9 f.Kr. var ett skottår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Efter plats

Romerska riket 
 Pannonien inkorporeras i Romerska riket som en del av Illyrien.
 Fredsaltaret Ara Pacis, invigs efter att dess byggande har bestämts av den romerska senaten fyra år tidigare.
 Tiberius fortsätter sin erövring av Germanien.
 En romersk militär utpost byggs vid nuvarande tyska staden Koblenz.
 Caesarea Maritima i Judeen invigs av Herodes den store.
 Aretas IV Philopatris blir kung i Petra.

Europa 
 Markomannerna lägger under sig nutida Böhmen.

Födda 
 Quintus Asconius Pedianus, romersk historiker

Avlidna 
 Drusus d.ä., romersk ädling, son till Livia och styvson till Augustus (född 38 f.Kr.; död efter ett fall från en häst)

Externa länkar
23

23 (XXIII) var ett normalår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Juni 
 Juni – Efter att 9 000 upprorsmän under kejsar Liu Xiu har belägrats i två månader besegrar de 450 000 av Wang Mangs män i slaget vid Kunyang, vilket leder till Wang Mangs fall och Handynastins återinsättande på den kinesiska tronen.

Okänt datum 
 Den grekiske geografen Strabon publicerar Geographia, ett verk som täcker den för romare och greker under kejsar Augustus kända världen, vilken är den enda sådan bok, som har överlevt till modern tid.
 Tiberius förlorar sin son Julius Caesar Drusus och verkar från den tiden ha tappat intresset för imperiet och bara ägnat sig åt nöjen.
 Aelius Sejanus börjar få stort inflytande på den romerska senaten och Tiberius efter Julius Caesar Drusus död.
 Gaius Asinius Pollio och Gaius Antistius Vetus blir konsuler i Rom.
 Kejsar Liu Xuan, ättling till den kungliga Handynastin och ledare för motståndarna mot Xindynastin, utropar sig själv till kinesisk kejsare efter Wang Mang.

Födda 
 Plinius den äldre, romersk vetenskapsman och skriftställare

Avlidna 
 14 september – Julius Caesar Drusus, Drusus d.y., romersk tronföljare, son till kejsar Tiberius (förgiftad)
 6 oktober – Wang Mang, usurpator till den handynastiska tronen och kejsare under Xindynastin
 Wang (Han Ping), kinesisk kejsarinna.

Externa länkar
8 f.Kr.

8 f.Kr. var ett normalår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Födda 

 Wang (Han Ping), kinesisk kejsarinna.

Avlidna 
 27 november – Quintus Horatius Flaccus, romersk poet och satiriker (född 65 f.Kr.)
 Maecenas, romersk politiker och konstmecenat
 Xu (Han Cheng), kinesisk kejsarinna.

Externa länkar
1779

1779 (MDCCLXXIX) var ett normalår som började en fredag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 1 januari – Närkes och Värmlands län delas i Örebro län och Värmlands län.

Oktober 
 1 oktober – Tammerfors i Finland får stadsprivilegium.

Okänt datum 
 Den svenske justitiekanslern Joachim Wilhelm Liliestråle avgår.
 Göran Magnus Sprengtporten säger upp sig från Savolaxbrigaden i Finland.
 Den svenske kemisten Carl Wilhelm Scheele framställer glycerin.
 Prästeståndet framlägger ett riksdagsförslag om en svensk allmän folkskola.

Födda 
 4 januari – Robert Henry Goldsborough, amerikansk politiker, senator 1813–1819 och 1835–1836.
 14 januari – Joseph Kent, amerikansk politiker.
 23 januari – Isaac C. Bates, amerikansk politiker, senator 1841–1845.
 27 februari – Thomas B. Robertson, amerikansk politiker, guvernör i Louisiana 1820–1824.
 20 augusti – Jöns Jacob Berzelius, svensk kemist, medlem av Svenska Akademien 1837 (född i Linköping).
 19 september – Charlotta Aurora De Geer, svensk grevinna, hovdam (statsfru och överhovmästarinna), salongsvärd och opinionsbildare.
 16 september – Samuel D. Ingham, amerikansk politiker, USA:s finansminister 1829–1831.
 15 oktober – Johan Olof Wallin, svensk psalmdiktare och präst, svensk ärkebiskop 1837–1839.
 14 november – Adam Oehlenschläger, dansk skald och dramatiker.
 20 december – William Wilkins, amerikansk politiker.

Avlidna 
 14 februari – James Cook, brittisk kapten och upptäckare.
 16 november – Pehr Kalm, svensk botaniker, präst och ekonomisk publicist.
 19 november – Jacob Graver, svensk handelsman.
 29 november – Anton Raphael Mengs, tysk målare och konstteoretiker.
 11 december – Alessandro Albani, italiensk kardinal och författare.
 25 december – Hans Gädda, svensk magister, kyrkoherde och prost.
 Martha Daniell Logan, amerikansk botaniker.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Peter III av Ryssland

Peter III (ryska: Пётр Фёдорович, Pjotr Fjodorovitj), före trontillträdet Karl Peter Ulrik av Holstein-Gottorp, född 21 februari 1728 i Kiel, död 17 juli 1762, var rysk kejsare januari–juli 1762.

Biografi
Han var son till den svenske prinsen hertig Karl Fredrik av Holstein-Gottorp och Anna Petrovna, dotter till Peter den store. Han giftes 1745 med Sophie Friederike Auguste av Anhalt-Zerbst, sedermera rysk kejsarinna under namnet Katarina II ("Katarina den stora"). 

Vid underrättelsen om en sammansvärjning, vars ledare med största sannolikhet var hans hustru, avsade han sig hastigt kronan (den 9 juli 1762). Han skickades därefter till det ensliga Ropsja, där han avled (troligen den 17 juli 1762). Man uppgav som dödsorsak hemorroidalkolik i förening med kongestion åt hjärnan, men i själva verket mördades Peter III genom, eller sannolikt av, Aleksej Grigorjevitj Orlov, sannolikt på anstiftan av sin gemål.

Peter hade efter hattarnas ryska krig 1743 även varit en av kandidaterna till den svenska tronen, efter den barnlöse Fredrik I. Men tsaritsan Elisabet av Ryssland, som då kunde diktera fredsvillkoren, utsåg istället hans kusin, furstbiskopen i Lübeck, Adolf Fredrik till svensk tronföljare.

Familj
I äktenskapet mellan Peter och Katarina föddes sonen Paul, vars biologiske far möjligen var Katarinas älskare Sergej Saltykov.  Peter III hade också ett uppmärksammat förhållande med Elizaveta Vorontsova.

Referenser

Externa länkar 

Rysslands regenter
Kungligheter som blivit mördade
Personer som blivit mördade i Ryssland
Huset Holstein-Gottorp
Romanov
Personer från Kiel
Födda 1728
Avlidna 1762
Mottagare av Sankt Andreas orden
Män
Katarina den stora
Ryska politiker under 1700-talet
1729

1729 (MDCCXXIX) var ett normalår som började en lördag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser

April 
28 april – Efter stora nordiska kriget har Sverige inte slutit någon formell fred med Sachsen, varför man nu istället sluter en "deklaration angående vänskapens återställande" med detta land.

September 
1 september – Huset Ruinart Maison de Champagne grundas och blir världens första specialiserade champagnehus.

Okänt datum 
Handel med opium förbjuds i Kina av en kejserlig förordning.

Födda 
26 februari – Anders Chydenius, svensk präst, politiker, framstående filosof inom klassisk liberalism.
21 april – Katarina II, Katarina den stora, rysk kejsarinna från 1762.
4 september – Juliana Maria av Braunschweig-Wolfenbüttel, drottning av Danmark och Norge 1752–1766, gift med Fredrik V.

Avlidna 
29 april - Ingela Gathenhielm, svensk kapare.
29 mars – Elżbieta Sieniawska, polsk politiker.
27 juni – Élisabeth Jacquet de La Guerre, fransk kompositör.
16 november – Alessandro Specchi, italiensk arkitekt.
1 december – Giacomo Filippo Maraldi, fransk-italiensk astronom.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1600

1600 (MDC) var ett skottår som började en lördag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 27 januari – Nederländske kaptenen Sebald de Weert upptäcker Davis' Land.

Februari 
 19 februari – Vulkanen Huaynaputina i Peru får ett utbrott.

Mars 
 17 mars – Under riksdagen i Linköping utfärdas dödsdomar mot de till hertig Karl (IX) utlämnade rådsherrar, som stött Sigismund och som vägrar byta till Karls sida. Under riksdagen erbjuds hertig Karl också att ta över som regent i landet till dess att hertig Johan eller Karls son Gustav (II) Adolf är myndig.
 20 mars – Fem svenska rådsherrar avrättas i Linköpings blodbad.

Augusti 
 9 augusti – Sverige påbörjar ett krig mot Polen i Baltikum.

Okänt datum 
 Några soldater vid Torshällakanalen strejkar, då de anser sig ha gjort sig förtjänta av sin lön, som inte betalas ut. Hertig Karl låter dem välja mellan kanalarbete och tjänst i Narva.
 Den första gruppen invandrade valloner når Sverige.

Födda 

 17 januari – Pedro Calderón de la Barca, spansk dramatiker.
 28 januari – Clemens IX, född Giulio Rospigliosi, påve 1667–1669.
 19 november – Karl I, kung av England, Skottland och Irland 1625–1649.
 – Bathsua Makin, engelsk författare och feminist.

Avlidna 
 17 februari – Giordano Bruno, italiensk filosof.
 20 mars (avrättade i Linköpings blodbad)
 Sten Axelsson Banér, svenskt riksråd.
 Gustav Banér.
 Sten Banér.
 Bengt Falk, svensk hövitsman.
 Ture Nilsson Bielke.
 Erik Larsson Sparre, svenskt riksråd, rikskansler sedan 1593.
 18 maj – Nicolaus Olai Bothniensis, teolog, svensk ärkebiskop sedan 1599.
 3 juli – Chand Bibi, indisk furstinna och regent.
 12 oktober – Luis de Molina, spansk teolog.
 December – Marie de Rohan, hertiginna av Chevreuse, fransk hovfunktionär och de facto politiker.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1649

1649 (MDCXLIX) var ett normalår som började en fredag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
30 januari – När kung Karl I avrättas under det engelska inbördeskriget kommer England och Irland stå utan regent i fyra år, innan Oliver Cromwell 1653 utropar sig till lordprotektor över det engelska samväldet. Rojalisterna erkänner dock hans son Karl II som kung, men det är bara i Skottland denne lyckas göra anspråken gällande. Han förblir därmed kung av Skottland i två år, innan han 1651 av Cromwells trupper tvingas abdikera och gå i exil.

Mars 
10 mars – Drottning Kristina lyckas få sin kusin Karl Gustav utnämnd till svensk tronföljare, trots ständernas motstånd. Adeln vill inte ha honom som tronföljare och de övriga ständerna ser hellre ett äktenskap mellan honom och drottning Kristina. Kristina sätter punkt för diskussionen, genom att säga nej till äktenskap. Karl Gustav blir alltså tronföljare, men får inte arvsrätt till tronen för sin avkomma.

Augusti 
28 augusti – Fartyget Kattan, som är på väg med förnödenheter till kolonin Nya Sverige, förliser vid Puerto Rico.

September 
September – Den franske filosofen René Descartes (i Sverige känd som Cartesius) anländer till Stockholm.

December 
December – En svensk expedition under ledning av Henrik Carloff avseglar till Guldkusten (i nuvarande Ghana) och får rätt att bedriva handel vid Cabo Corso.

Okänt datum 
En ny svensk skolordning antas. Utbildningsväsendet delas in i tre stadier: trivialskolor, gymnasier och akademier.
En svensk gästgivare- och skjutsordning ("Krogare- och Gästgifware Ordningh") antas. Friskjutsen (borgares och bönders skyldighet att hålla hästar för resande) avskaffas och fasta gästgiverier (med hästhållning) införs i Sverige. Längden för en svensk mil bestäms (cirka 10.689 meter) och det stadgas att milstolpar skall sättas upp utmed de svenska vägarna.
Den första heltäckande finska språkläran utarbetas av Kungliga Akademiens rektor, Eskil Petræus.
Per Brahe d.y. grundlägger Brahestad i norra Österbotten, Kristinestad i södra Österbotten, Kristina i södra Savolax och Villmanstrand i Karelen.
Det svenska Afrikanska kompaniet, som skall handla med slavar, guld och elfenben i Västafrika, bildas på initiativ av Louis De Geer.
Sverige drabbas av missväxt.
Det kurdiska furstendömet Baban grundas.

Födda 
2 februari – Benedictus XIII, född Pietro Francesco Orsini, påve 1724–1730.
23 juli – Clemens XI, född Giovanni Francesco Albani, påve 1700–1721.
Marie Anne Mancini, italiensk kulturpersonlighet
 Esther Liebmann, tysk bankir.

Avlidna 
30 januari – Karl I, kung av England, Skottland och Irland sedan 1625 (avrättad).
30 juni – Simon Vouet, fransk målare.
 7 augusti - Maria Leopoldina av Österrike-Tyrolen, tysk-romersk kejsarinna.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar