Hockeyettan

Hockeyettan, tidigare känt som Division 1, är den tredje högsta divisionen i ishockey för herrar i Sverige. Divisionen spelas i fyra grundserier som kallas Norra, Västra, Östra och Södra. De bästa lagen från grundserien går vidare till Allettan som spelas i två serier, Norra och Södra. Kvarvarande lag spelar Vårettan som fr.o.m. säsongen 2021/22 också spelas i två serier. De två bästa lagen i respektive allettan går direkt till slutspelets semifinal, medan lag 3–8 samt vinnarna av vårettorna går till kvartsfinal. Lag 2–3 i vårettorna får spela play-in om en plats i kvartsfinalerna. Sex segrare i semifinalerna möts sedan i kvalserien om en plats i Hockeyallsvenskan till nästa säsong.

Division I var ursprungligen beteckning för högsta serien från och med 1944. Efter serieomläggningen 1975 (när Elitserien infördes) fick istället andradivisionen namnet Division I. Vid serieomläggningen 1999 (när Allsvenskan blev egen serie) fick tredjedivisionen namnet Division I. Från början skrevs namnet alltid med romersk etta, men efterhand blev Division 1 med arabisk siffra också vanligt. 2014 bytte man namn till Hockeyettan.

Division 1 1999–2005
Första säsongen med Division 1 som tredjedivision spelades serien med 78 lag. Lagen var indelade fyra regioner: Norra, Västra, Östra och Södra. Varje region hade två serier benämnda A och B med tio lag i varje – undantaget var Division 1 Norra A som endast hade åtta lag. I västra, östra och södra regionerna spelades grundserierna i 18 omgångar (lagen möttes två gånger, en gång hemma och en gång borta). När grundserien var färdigspelad i mitten av säsongen gick de fyra främsta lagen från varje serie vidare till Allettan i sin region. Tre sådana allettor spelades första säsongen: Västra, Östra och Södra. De två bästa lagen ifrån varje alletta gick vidare direkt till Kvalserien till Allsvenskan. De två följande lagen (plats 3 och 4) från varje alletta gick vidare till playoff.

Medan Allettan pågick spelade lagen som inte gått vidare kvar i sina serier som kallades vårserier eller fortsättningsserier. Precis som förut två i varje region, d.v.s. sex vårserier totalt. I östra och västra regionen gick vinnande lag i vårserien vidare till playoff. I södra regionen gick de två främsta lagen i varje serie vidare.

Den norra regionen hade ett annat upplägg. Division 1 Norra A med åtta lag mötes fyra gånger i totalt 28 omgångar, medan Division 1 Norra B med tio lag möttes tre gånger var i 27 omgångar. De två främsta lagen i respektive serie gick vidare till Kvalserien till Allsvenskan. Ingen alletta och inget playoff spelades i den Norra regionen.

Följande säsong spelades i stort sett enligt samma upplägg. Några mindre förändringar gjordes, bl.a. hade de södra regionen fem färre lag än föregående säsong. Minskningen av antalet lag fortsatte dessutom genom att åtta lag kvalade till fyra platser. Även den tredje säsongen fortgick med samma typ av mindre förändringar, men till säsongen 2002/2003 hade södra regionen avskaffat uppdelningen i två serier och spelade nu Division 1 Södra med tolv lag i 44 omgångar. Ingen Alletta spelades längre i den södra regionen.

Till säsongen 2002/2003 infördes Allettan Norra och året därpå hade den östra regionen minskats till tolv lag och en serie. Ett år senare hade även den västra och den norra regionen minskats till tolv lag vardera och inga Allettan spelades. Totalt bestod nu Division 1 av 48 lag.

Division 1 2005–2014
Inför säsongen 2005/2006 gjordes Allsvenskan om till Hockeyallsvenskan och serien minskades med åtta lag som flyttades till Division 1 som också gjordes om. Antalet lag ökades till 55 och serieindelningen gjordes om till sex serier benämnda med bokstäverna A–F. Indelningen var fortfarande geografisk med Division 1A som den nordligaste och Division 1F som den sydligaste serien. Efter några säsonger med detta system fick man tre Allettan: Norra, Mellan och Södra. Tre eller fyra lag från varje grundserie gick vidare till Allettan. Serie A och B till Norra, C och D till Mellan samt E och F till Södra. Systemet med vårserier för kvarvarande lag kom åter i bruk, men nu var det sex stycken. Även playoff återkom, men nu spelades de inte längre regionvis utan lag från hela Sverige fick göra upp om platserna till kvalserien. Inga lag från Allettan gick direkt till kvalserien till Hockeyallsvenskan. Istället fick Allettans främsta lag plats direkt i tredje omgången av Playoff. Lagen strax bakom fick plats i andra omgången och lagen som vunnit vårserierna möttes i första omgången.Upplägget varade till säsongen 2013/2014 då serie A och B slogs ihop till Division 1 Norra. Dessutom togs Allettan Norra bort och de bästa lagen från den norra serien gick direkt till playoff.

Hockeyettan 2014–
Till säsongen 2014/2015 genomfördes en större omorganisation. Antalet lag minskades till 48 och antalet serier till fyra. Namnet byttes till Hockeyettan och återigen fick serierna namnen norra, västra, östra och södra. I grunden är det detta upplägg som används fortfarande. När grundserierna var klara fortsätter man med två allettor (norra och södra) samt fyra vårserier. Därefter playoff som vanligt. Antalet lag som går vidare till Allettan och Playoff varierar från säsong till säsong, men upplägget är numer det samma över hela landet även om någon serie då och då saknar ett eller två lag av olika skäl (oftast ekonomiska).

Säsongen 2016/2017 infördes Hockeyettanfinalen där segrarna från Allettan Södra och Norra möts i kamp om seriesegern. Till säsongen 2019/2020 presenterades ATG som sponsor för Hockeyettan och det officiella namnet är nu ATG Hockeyettan. Till säsongen 2021/2022 minskas Hockeyettan till 40 lag vilket gör att Allettan börjar redan tidigt i december. Lagen som inte går vidare till Allettan delas in i två vårettor med tio lag vardera. Playoff har bytt namn till Slutspel och fler lag från vårettan ges möjlighet att delta. Sedan 2021 deltar inte några lag från Hockeyallsvenskan i kvalserien och endast segraren flyttas upp. Säsongen 2022/2023 minskas antalet lag som kvalar neråt från Hockeyettan. Endast fyra lag behöver kvala, ett lag i varje kvalserie. I september 2022 presenterades Staylive (företaget genom vilket Hockeyettans matcher sänds) som ny sponsor för ligan.

Deltagande lag och resultat
Nedanstående tabell är en översikt över samtliga lag som spelat i Hockeyettan åren 1999–2020 och deras placering i grundserien i slutet av varje säsong. Kolumnerna är sorterbara om man klickar på pilarna i tabellhuvudet. Varje säsong har en egen artikel med mer detaljerad information. Länkar finns i tabellhuvudet och längst ner på sidan.

Förklaringar till tabellens bakgrundsfärger och symboler får man om man håller musen stilla över dem. Teckenförklaring finns också under tabellen.

Förklaringar till tabellen

Anmärkningar

Maratontabell över Hockeyettan / Division 1 1999-2019
Nedanstående tabell är en summering av resultaten i Hockeyettans grundserier mellan åren 1999 och 2019. Hockeyettan har spelats på olika sätt och med olika många lag. Poängsystemet har också ändrats från 2p för en vunnen match till 3p. Numer utgår även poäng för vinst på övertid vilket inte var fallet när serien startades. Inget har gjorts för att utjämna dessa skillnader utan resultaten har endast summerats. Några lag har bytt namn under seriens gång. Vissa t.o.m. flera gånger. För mer information om lagnamnen se anmärkningarna till tabellen över deltagande lag.

Alla kolumner är sorterbara om man klickar på pilarna i tabellhuvudet. För att återgå till ursprunglig sortering: ladda om sidan.

Allettan

Se även
Damettan i ishockey
Division I i ishockey (1944–1975)
Division I i ishockey (1975–1999)
Lista över ishockeyligor

Källor
Artikeln bygger på Wikipedias artiklar om de enskilda säsongerna där källorna finns redovisade i mer detalj. Länkar finner du i tabellhuvudena och längst ner på sidan.

Noter

Tryckta källor
 Ishockey årg 1976–1983, Brunnhages förlag 
 Årets Ishockey årg 1976–2000, Strömbergs Idrottsböcker 

Webbkällor
Svenska Ishockeyförbundet statistik
Svenska Ishockeyförbundets historiska statistik
Hocheyarchives franska
Everysport

Externa länkar

 Officiell webbplats