kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Spelinspektionen

Spelinspektionen, tidigare Lotteriinspektionen, är en svensk statlig förvaltningsmyndighet för frågor om spel och lotterier.

Uppgifter 

Spelinspektionen är tillsynsmyndighet enligt spellagen (2018:1138), lagen om anordnande av visst automatspel (1982:636) och kasinolagen (1999:355). Myndigheten ska vidare följa och underrätta regeringen om utvecklingen på spel- och lotterimarknaden samt bistå regeringen med det underlag som behövs inom spelområdet, främja allmän kännedom om spel- och lotterilagstiftningen och verka för en sund utveckling inom tillsynsområdet. 

Spelinspektionen delar även ut tillstånd för lotterier samt prövar frågor om typgodkännande av olika lotteri och spel. Spelinspektionen motverkar främjande av olagliga spel och lotterier där bland annat casinon utan licens ingår.

Organisation 
Den 1 januari 2019 bytte myndigheten namn från Lotterinspektionen till Spelinspektionen enligt ett riksdagsbeslut från 2018, med anledning av att beslutet huvudsakligen behandlade en ny spellag som innebar utökat ansvar för myndigheten.

Spelinspektionen leds av en styrelse. Generaldirektören är myndighetschef. 

Spelinspektionen har cirka 45 anställda. Till Spelinspektionens förfogande finns även ca 80 kontrollanter. Myndigheten är indelad i tre avdelningar - en operativ avdelning, en avdelning för verksamhetsstöd samt en kommunikationsavdelning. Förutom de tre avdelningarna finns även en juridikfunktion.

Generaldirektör är Camilla Rosenberg som tillträdde posten 19 oktober 2017.

Myndigheten och senaste spellagen
I juni 2019, efter fem månader, så hade myndigheten beviljat cirka åttio företag att bedriva spel i Sverige, men hade dessutom konstaterat att ytterligare ett tjugotal bedrev illegal spelverksamhet riktad mot den svenska marknaden.

Se även
 Spelpaus, myndighetens eTjänst för allmänhetens självservice.

Källor 

Myndigheter under Finansdepartementet (Sverige)
Myndigheter i Strängnäs
Lista över politiska partier på Färöarna

Den här artikeln är en lista över politiska partier på Färöarna.

Politiska partier representerade i Färöarnas lagting

Politiska partier på Färöarna utan lagtingsrepresentation 
Loysingarflokkurin ställde upp i lagtingsvalen 1932 och 1940, utan att få några mandat.
Vinnuflokkurin fick 8,1 % av rösterna och två mandat 1936. 	
Framburðsflokkurin valdes 1958 in i lagtinget. Man var representerat där, under olika namn (senast som Kristiligi Fólkaflokkurin, Føroya Framburðs- og Fiskivinnuflokkur), fram till valet 1994 då man åkte ur lagtinget. Partiet ligger numera vilande och har inte kandiderat i de senaste valen.
Framsóknarflokkurin fick 2,1 % i lagtingsvalet 1988. 
Oyggjaframi (m-l) var ett kommunistist parti, som utgav tidningen Arbeiðið mellan 1976 och 1984. 
Sosialistiski Loysingarflokkurin fick 2,3 % i valet 1990.
Frælsisfylkingin (1,9 %) och Hin Føroyski Flokkurin (2,4 %) ställde båda upp i lagtingsvalet 1994. 	
Verkamannafylkingin ställde upp i valen 1994 och 1998 under listbeteckningen I.
Hin Stuttligi Flokkurin fick 747 röster i lagtingsvalet 2004.
Miðnámsflokkurin fick i lagtingsvalet den 19 januari 2008, 0,7 % av rösterna .

Källor

 
Färöarna
Chövsgöl

Chövsgöl (Хөвсгөл; även Hobso Gol, med flera andra stavningar) är en 2 620 km² stor sjö i provinsen Chövsgöl i nordvästra Mongoliet, nära gränsen till Ryssland, vid foten  vid foten av östra Sayanbergen. I sjöns södra ände ligger orten Khatgal och i dess norra Hanch. Just nordväst om sjöns norra spets ligger berget Munku-Sardyk på gränsen mot Ryssland. 

Sjön är 1 645 meter över havet, 136 kilometer lång och 262 meter djup. Den är den näst näst största insjön i Mongoliet och rymmer nästan 70 % av landets sötvatten och 0,4 % av allt sötvatten i världen.

Det finns en ungefär elliptisk ö mitt i sjön, som på engelska heter Wooden Boy Island. Den mäter 3 kilometer i östlig-västlig riktning och 2 kilometer i nordlig-sydlig riktning. Ön ligger cirka 11 km från sjöns östra strand och 50 km norr om staden Khatgal.

Ekologisk betydelse 
Chövsgöl är en av sjutton äldsta sjöarna i världen, mer än 2 miljoner år gammal, och den mest orörda (bortsett från Vostoksjön), och den är Mongoliets mest betydande dricksvattenreserv. Dess vatten är drickbart utan någon behandling. Chövsgöl är en ultraoligotrof sjö med låga halter av näringsämnen, primär produktivitet och mycket klart vatten (secchidjup > 18 meter är vanliga). Chövsgöls fiskbestånd är artfattigt jämfört med Bajkalsjön. Arter av kommersiellt intresse och rekreationsintresse är abborre (Perca fluviatilis), lake (Lota lota), Brachymystax (Brachymystax lenok) och den hotade endemiska Chövsgöl-harren (Thymallus nigrescens). Även om Chövsgöl-harren hotas av tjuvfiske under leken, är den fortfarande riklig i stora delar av sjön.

Etymologi och translitterationer 
Namnet Chövsgöl kommer från turkiska ord för "Khob Su Kol, betyder sjö med stort vatten".  Göl är det turkiska och mongoliska ordet för "sjö". Det finns ett antal olika transkriptionsvarianter, beroende på om det kyrilliska "х" är translittererat till "h" eller "kh", eller om "ө" är translittererat till "ö", "o" eller "u". Transkriptioner från namnet i den klassiska mongoliska skriften, som Hubsugul, Khubsugul etc. kan också ses.

Världsarvsstatus
Den 1 augusti 2012 sattes sjön upp på Mongoliets tentativa världsarvslista.

Källor

Noter 

Insjöar i Mongoliet
Jenisejs avrinningsområde
Tentativa världsarv i Mongoliet
Luleå Science Park

Luleå Science Park, tidigare Aurorum Science Park, och ursprungligen Teknikbyn Aurorum i Luleå startade under 1980-talet. Området är beläget på Porsön i anslutning till Luleå tekniska universitet och har nästan 100 företag med ungefär 1 000 anställda totalt.

I mars 2013 genomfördes ett namnbyte från Aurorum Science Park till Luleå Science Park. Namnbytet syftade dels till att stärka associationen till varumärket Luleå och dels till att ytterligare stärka namnet Luleå som varumärke.

Fram till augusti 2007 ägdes Aurorum av Luleå kommun genom bolaget Aurorum Teknikbyn AB. Diös Fastigheter AB tog över bolaget och fastigheterna i en försäljning värderad till ungefär 200 miljoner kronor.

Externa länkar 
http://www.luleasciencepark.se/

Källor

Luleå
Företagsbyar
William Löfqvist

Sven William "Wille" Löfqvist, född 12 april 1947, död 23 oktober 2016, var en svensk ishockeymålvakt. Löfqvists  karriär började i Strömsbro IF men inför säsongen 1967/68 gjorde "Wille" tillsammans med den tidigare världsmästarbacken Bertil "Masen" Karlsson det förbjudna: att lämna Strömsbro för staden Gävles storklubb, Brynäs IF.

I Brynäs gjorde Löfqvist 500 matcher. Det blev också 105 landskamper, och han var med om att ta sex SM-guld: 1970, 1971, 1972, 1976, 1977 och 1980. 1980 var han även med om att erövra brons i Olympiska spelen. 1972 fick han Guldpucken som landets bäste spelare. 26 september 2009, inför matchen Brynäs-Skellefteå, hedrades Löfqvist med att en flagga med den sexfaldiga SM-guldvinnarens porträtt, namn och nummer hängdes upp i taket i Läkerol Arena.

Efter hockeykarriären drev Löfqvist restaurangen i Gavlerinken Arena. Han var även professionell golfspelare.

Löfqvist avled i bröstcancer och var före sin bortgång engagerad i att visa att även män kan drabbas. Han är begravd på Skogskyrkogården i Gävle.

Referenser 

Födda 1947
Svenska ishockeymålvakter
Spelare i Strömsbro IF
Ishockeymålvakter i Brynäs IF
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1980 från Sverige
Olympiska bronsmedaljörer 1980
Svenska olympiska bronsmedaljörer
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke
Män
Avlidna 2016
Tävlande i ishockey vid olympiska vinterspelen 1980
Svenska idrottare under 1900-talet
Svenska golfspelare
Idrottare från Gävle
Gravsatta på Skogskyrkogården i Gävle
Patrick Kavanagh

Patrick Kavanagh, född 21 oktober 1904 i Inniskeen, County Monaghan, död 30 november 1967 i Dublin, var en irländsk författare, främst bekant som poet.

Han föddes som son till en bonde och var själv bonde under en tid av sitt liv. Han skrev en episk dikt om sexuell repression av den irländska bonden kallad The great hunger. Då The Irish Times samlade ihop en lista av de populäraste irländska dikterna år 2000, var tio av hans dikter bland de femtio bästa, och Kavanagh var rankad som den andra favoritpoeten bakom William Butler Yeats.

På svenska 
 Den stora hungern (The great hunger, översättning och efterord: Erik Andersson, Bakhåll, 2010) 

Engelskspråkiga författare
Irländska författare
Irländska poeter
Födda 1904
Avlidna 1967
Män
Fantomen från Mars

Fantomen från Mars (originaltitel: The Thing From Another World) är en amerikansk skräck- och science fiction-film från 1951. Filmen regisserades av Christian Nyby och Howard Hawks (som dock inte blev listad som regissör).

Handling
Amerikanska forskare på en forskningsstation på Arktis hittar ett kraschlandat rymdskepp mitt ute i isen. De upptäcker också att en pilot på farkosten finns nerfrusen. Men när de tar tillbaka honom till basen och han råkar tinas upp så bryter rena rama helvetet ut.

Om filmen
Bygger löst på en historia av John W. Campbell Jr.s: Who Goes There?.

1982 gjorde John Carpenter en nyinspelning, den här gången klart närmare originalhistorien. Resultatet blev filmklassikern The Thing.

Rollista (i urval)
Margaret Sheridan - Nikki
Kenneth Tobey - Kapten Patrick Hendry 
Robert Cornthwaite - Dr. Carrington
Douglas Spencer - Scotty 
James R. Young - Lt. Eddie Dykes
James Arness - "Fantomen"/"The Thing"

Externa länkar

Filmer 1951
Amerikanska science fiction-skräckfilmer
Filmer i regi av Howard Hawks
Engelskspråkiga filmer
Filmer bevarade i National Film Registry
Carl Wiman

Carl Johan Josef Ernst Wiman, född 10 mars 1867 i Odensala socken, Stockholms län, död 15 juni 1944 i Uppsala, en av Sveriges tidiga kända paleontologer. Han är kanske mest känd för sina tidiga arbeten rörande den paleozoiska berggrunden i Sverige. 

Wiman blev 1888 student i Uppsala, blev filosofie kandidat 1891 samt 1895 filosofie doktor och docent i paleontologi. Han kom särskilt att sysselsätta sig med Sveriges fauna under kambrium, ordovicium och silur. Hans första arbeten (1893–1895) behandlade graptoliter, och genom eleganta prepareringsmetoder lyckades han, ungefär samtidigt med två andra svenska forskare, Gerhard Holm och Sven Leonhard Törnquist, att bringa nytt ljus över dessa fossils organisation. Hemkomsten av den svenska sydpolsexpeditionen 1901–1903 förde in honom på ett nytt arbetsfält, nämligen vertebratpaleontologi, genom att han åtog sig bearbetningen av de vertebratrester, huvudsakligen pingvinben, som nämnda expedition hemförde från äldre tertiära lager på Seymourön.

År 1908 deltog han i Gerard De Geers expedition till Svalbard och samlade där dels vertebratrester, dels karbonbrachiopoder. Han anordnade därefter ett större antal expeditioner till Svalbard och hemförde lämningar av fiskar, amfibier och reptiler från såväl karbonformationen som de mesozoiska bildningarna, vilka bearbetades i Uppsala, där en rikhaltig samling av vertebratfossil tillkom genom hans arbete. Han blev därigenom tidigt engagerad i arbetet med de paleontologiska samlingarna vid Geologiska institutionen och organiserade finansieringen och byggandet av Paleontologiska museet i Uppsala, idag en del av Evolutionsmuseet. År 1911 tillträdde han en personlig professur i paleontologi vid Uppsala universitet, vilken 1922 omvandlades till en normal professur i historisk geologi och paleontologi.

Bland hans skrifter, som huvudsakligen publicerades i "Bulletin of the Geological institution of Uppsala", märks de där införda Ueber die Silurformation in Jämtland (1914), Ueber die Graptoliten (1915), Ueber die Borkholmer Schicht im mittel-baltischen Silurgebiete (1901), Studien über das mittelbaltische Silurgebiet (I, 1903; II, 1907), Ichthyosaurier aus der Trias Spitzbergens (1910) och Ueber die Stegocephalen aus der Trias Spitzbergens (1914) samt Ueber die Fauna des west-baltischen Leptaenakalkes (1907), Ueber die Karbon-Brachiopoden Spitzbergens und Beeren Eilands (i Vetenskapssocietetens handlingar 1914), Ueber die alt-tertiären vertebraten der Seymourinsel (i "Wissenschaftliche Ergebnisse der schwedischen Südpolar-Expedition 1901–1903 unter Leitung von Dr. Otto Nordenskiöld", 1905).

Wiman invaldes i Kungliga Vetenskapsakademien 1926. Han är begravd på Uppsala gamla kyrkogård.

Källor

Noter

Svenska professorer i geologi
Svenska professorer i paleontologi
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Geologer under 1900-talet
Personer från Odensala socken
Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård
Födda 1867
Avlidna 1944
Män
Husbybadet

Husbybadet är ett badhus med äventyrsbad på Edvard Griegsgången 30 i Husby, Stockholm.

Badet invigdes i december 1999. Det har förutom äventyrsbad också 25-metersbassäng, hopptorn med 1- och 3-metersavatser och undervisningsbassäng. Bubbelbad samt våt- och torrbastu finns.

Referenser

Externa länkar
Husbybadet

Badhus i Stockholm
Husby
Äventyrsbad i Sverige
Sportanläggningar i Stockholm
Byggnader och anläggningar i Västerort
Styx (mytologi)

Styx är i grekisk mytologi den underjordiska flod som uppfattas som en gräns mellan livets och dödens riken.

Charon var den färjkarl, som på en båt förde de döda över floden Styx till Hades. Man lade ett mynt, en obol, under tungan på den döde som betalning. Om man inte hade gjort det fick den döda inte passera utan fick istället tillbringa evigheten i gränslandet emellan livet och döden. En del källor (både grekiska och romerska) liksom Dante anger att Charon förde de döda över floden Acheron istället för Styx.

En flod i Arkadien hette Styx och den såg man som identisk med den mytiska floden. Floden heter idag Mavroneri. Vid den floden svor man viktiga eder. En ed svuren vid floden Styx ansågs i antik och romersk kultur omutligt bindande såväl för gudar som för människor. En sådan ed får i mytologiska berättelser ibland olyckliga följder på grund av att det som svurits inte kan upphävas oavsett vilka konsekvenser det medför. Yngligen Faethon låter till exempel sin far, solguden Helios, svära vid Styx att bevilja honom en önskan utan att på förhand få veta 
. Fadern svär men får bittert ångra detta när sonen kräver att få köra Helios solvagn över himlavalvet. På grund av sin ed måste Helios göra Faethon till viljes och himlafärden slutar i fullständig katastrof. På liknade sätt tvingas Zeus av en sådan obrytbar "Styx-ed" mot sin vilja framträda i all sin himmelska prakt för den dödliga kvinnan Semele med resultatet att hon bränns till aska inför denna uppenbarelse.

Liksom andra floder hade Styx en egen gudinna eller vattennymf, som också kallades för Styx. Hon var gift med titanen Pallas, och deras dotter var segergudinnan Nike.

Gudinnan Thetis gjorde sin nyfödde son Akilles osårbar genom att doppa honom i floden Styx, men hälen som hon höll i doppades inte och under det trojanska kriget blev han träffad i hälen av en pil och dog. Därav uttrycket akilleshäl.

Yomotsuhirasaka är den japanska mytologins motsvarighet till Styx.

En av Plutos månar heter Styx, och är uppkallad efter den mytologiska floden.

Källor

Mytiska vattendrag
Platser i grekisk mytologi
Gülseren Yıldırım Gomez

Gülseren Yıldırım Gomez, känd under sitt artistnamn Gülseren, är en sångerska och skådespelare, född i Istanbul, Turkiet. Gülseren flyttade till Paris i Frankrike som 7-åring. Hon debuterade med albumet Gülseren. Hon representerade Turkiet med bidraget Rimi Rimi Ley i Eurovision Song Contest 2005, vilket hamnade på 13:e plats.

Diskografi 
 Gülseren

Filmografi 
 2001 - Roos and Rana

Externa länkar 
 Gülseren - Officiell Webbplats
 TRT - Türkiye Eurovision 2005
 Eurovision Song Contest

Födda 1973
Turkiska popsångare
Turkiska skådespelare
Franska popsångare
Franska skådespelare under 2000-talet
Artister som representerat Turkiet i Eurovision Song Contest
Kvinnor
Levande personer
Deltagare i Eurovision Song Contest 2005
Personer från Istanbul
Mononymt kända personer
Brunnsvik

Brunnsvik kan syfta på:

Brunnsvik, Gävle kommun – en småort i Gävle kommun
Brunnsvik, Motala – en stadsdel i Motala
Brunnsviks folkhögskola – en skola i Dalarna
Storgården i Brunnsvik – en kulturhistorisk gård i Ludvika kommun

Se även
Brunnsviken
Brunswick
Försträckning

Försträckning är en juridisk term för ett avtal om ett speciellt sorts lån. Det innebär att någon överlämnar fungibla varor, till någon annan med villkor att få tillbaka lika mycket av samma slag. Det vanligaste föremålet för försträckning är pengar, och ofta betalas ränta som ersättning.

Försträckning kallas i dagligt tal oftast, och någon gång även i lag och författningar, lån. Detta språkbruk överensstämmer emellertid inte med den juridiska terminologin, som med lån egentligen avser ett kontrakt om brukande, utan ersättning, av individuellt bestämd lös sak som tillhör någon annan. Samma sak skall återlämnas till långivaren. Skulle denna typ av avtal innebära ersättning för brukandet, förvandlas kontraktet till lega (hyra). Får saken inte brukas, uppkommer ett inlagsavtal (deposition).

Den här terminologin förekommer i Handelsbalken från år 1736.

Källor
 , Om försträckningar i penningar, eller varor, och ränta därav.
 , Om lån.
 

Civilrätt
Ugglan
Arbetsbeting

Arbetsbeting är en åtminstone förr använd juridisk term som betecknar ett avtal genom vilket en person förbinder sig att åt en annan mot överenskommen ersättning åstadkomma ett bestämt arbetsresultat, inte enbart utföra ett visst arbete. 

Erfordrades till arbetets utförande även material, skulle detta, enligt den romerska rättens bestämmelse, lämnas av den för vars räkning arbetet utfördes (arbetsgivaren). Till arbetsbeting kom dock senare även att räknas sådana avtal om utförande av ett visst arbete, enligt vilket den, som åtagit sig arbetets utförande (entreprenören), själv tillsläppte materialet, erhuru ett dylikt avtal hade mycken likhet med köpeavtalet. 

Om bestämmelserna i köplagen hävdas på arbetsbeting blir den som utfört arbetet (tillverkningen) ålagd att göra om arbetet (tillverka ett nytt ting) och därtill stå för materialet själv, undantaget byggnadsentreprenader som enligt bestämmelse faller utanför avtalstypen. 

Nära jämförbart med arbetsbeting är tillverkningsavtal, en form av avtal där en avtalspart åtar sig att på uppdrag tillverka något åt den andra parten.

Ackord
Beting är en typ av ackordsarbete där en bestämd mängd arbete ger en överenskommen betalning. Detta leder till att en rask arbetstagare kan avsluta arbetet på kortare tid, men om problem uppkommer kan den överenskomna uppgiften ta lång tid utan att ersättningen höjs.

Skola
Beting i skolan är när man får arbetsuppgifter att göra hemma, som ska vara klara till en bestämd dag.

Se även
Arbetsavtal

Källor

Norstedts juridiska ordbok, 2008, s. 17. 

Arbetsrätt
Lön
Ugglan
Universalsuccession

Universalsuccession är en juridisk term inom förmögenhetsrätten som, i motsats till singularsuccession, innebär ett övertagande av en annan persons samlade förmögenhetsmassa, det vill säga att man inträder i personens ställe vad gäller alla hans eller hennes ekonomiska rättigheter och skyldigheter. Begreppet används främst om arv och är hämtat från romersk rättstradition.

I svensk rättstillämpning har universalsuccession främst använts för att beskriva vissa ovanliga fall där en arvinge blivit personligt ansvarig för den avlidnes skuldförbindelser. Resonemanget utgår från att skuldförbindelser som inte är av den typen att de på grund av sin starka koppling till den avlidnes person automatiskt förfaller vid dödsfallet i stället ska anses utgöra en del av den avlidnes förmögenhetsmassa och alltså ska övertas av arvingen genom universalsuccessionen.

I normalfallet kvittas dock skulder och tillgångar i dödsboet innan ett eventuellt överskjutande belopp kan fördelas som arv mellan arvingarna. Om dödsboets skulder är större än dess tillgångar är det dödsboet, och inte arvingarna, som går i konkurs. Termen har därför inte använts i någon större utsträckning i Sverige.

Begreppet är också intressant när någon gradvis övertar en förmögenhetsmassa genom en rad singulärfång, alltså en rad övertaganden av enskilda fysiska eller immateriella tillgångar, för att på så sätt kunna skaffa sig bättre rätt till tillgångarna än vad som hade varit möjligt vid en universalsuccession. Från den synpunkten finns i svensk rätt flera möjliga universalfång, men fortfarande främst på familje- och arvsrättens område, som exempelvis arv, testamente, giftorätt samt bodelning under bestående äktenskap.

Källor 

 

Rättshistoria
Succession
Gäld

Gäld är ett juridiskt begrepp som syftar på en förpliktelse att betala en skuld. Personen som ålagts att betala kallas gäldenär. Skulden behöver inte bestå i pengar utan kan också gälla så kallade naturagälder, där motprestationen exempelvis kan vara att överlämna en vara som motparten köpt.

Som historisk term åsyftar ibland "gäld" de penningsummor som vikingar med hot om våld utpressade ur härskare bland annat på Brittiska öarna (se Danagäld). Ett förhistoriskt ord för gäld är gulden.

Se även 
 Lån
 Försträckning
 Borgenär

Källor

Noter

Civilrätt
Skuld
Ugglan
Erkännande

Erkännande betyder inom juridiken att en person medger en omständighet som är ofördelaktig för honom.

Erkännande inför domstol 

När part avger ett erkännande inför domstol i samma rättegång där det ska gälla mot honom är erkännandet inför rätta. I alla andra fall är det ett erkännande utom rätten. Ett erkännande har olika betydelse beroende på vilket typ av mål det avges i och vad det angår. Erkännandet kan antingen ha rättsverkan och då är domstolen bunden av partens syn på ifrågavarande faktum eller så har det enbart bevisverkan och ska då prövas av rätten som en del av bevisvärderingen.

I brottmål kan ett erkännande från den tilltalade enbart ges bevisverkan. Den moderna uppfattningen om straffrättskipningens uppgift utesluter fullständigt möjligheten att ge erkännande rättsverkan. Även i s.k. indispositiva civilmål/tvistemål ges erkännandet ofta enbart bevisverkan. I dessa mål anser man att parternas syn på saken inte kan få vara avgörande, till exempel gäller detta i faderskapsmål. I de dispositiva tvistemålen anses dock erkännande av part ha rättsverkan. 

En viktig fråga är ifall det finns en möjlighet att återkalla ett givet erkännande. Även här är skillnaderna stora mellan de fall då erkännandet har rättsverkan eller enbart bevisverkan. Verkan av ett erkännande med bevisverkan bör kunna hävas genom bevis, att det erkända inte stämmer överens med verkliga förhållandet, och det borde inte därvid krävas mer än att oriktigheten görs sannolik. För hävande av ett dispositivt erkännandes verkan fordras, att det visas, att någon förutsättning för giltig disposition saknas.

Källor
 

Processrätt
Ugglan
Landskap (studentnation)

Landskap är beteckningen på det högsta beslutande organet vid en studentnation i Uppsala. Landskapet är en församling där nationens samtliga medlemmar äger närvaro-, yttrande- och rösträtt och som sammanträder vanligen två eller tre gånger per termin. Ordförande är ofta förste kurator eller en särsklit utsedd landskapsordförande.

Ordet landskap kan i detta sammanhang jämföras med brödraskap eller manskap och betyder ungefär "folket från ett land". Det är den svenska motsvarigheten till latinets "nation", och kunde tidigare syfta på hela organisationen.

Motsvarande sammankomst vid studentnationerna i Lund är "nationsmöte".

Se även
Studentnation

Svensk studentkultur
Vad ska folk säja?

Vad ska folk säga? (originaltitel: People Will Talk) är en amerikansk film från 1951 i regi av Joseph L. Mankiewicz med Cary Grant och Jeanne Crain i huvudrollerna.

Handling
Den framgångsrike och omtycke Dr. Noah Praetorius (Cary Grant) blir i det närmaste utsatt av en häxjakt från Professor Elwell (Hume Cronyn) sida, då denne inte tål Praetorius okonventionella medicinska åsikter, och för hans umgänge med den mystiske Mr. Shunderson (Finlay Currie). Saken blir inte lättare när Praetorius förälskar sig i den gravida, men nästan självmordsbenägna, Deborah Higgins (Jeanne Crain).

Rollista (i urval)
Cary Grant
Jeanne Crain
Finlay Currie
Hume Cronyn
Walter Slezak
Sidney Blackmer

Referenser

Noter

Externa länkar

Filmer 1951
Amerikanska romantiska komedifilmer
Filmer i regi av Joseph L. Mankiewicz
Engelskspråkiga filmer