kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Frågesport

Frågesport (eng: quiz) är en tävling där det gäller att svara rätt på frågor i allmänbildning. Det vill säga visa sina kunskaper inom många olika ämnesområden, till exempel; musik, sport, matlagning och geografi. Denna typ av tävling är ganska vanlig inom tv och radio.

Historia
Frågesportens förebild, de amerikanska och kanadensiska program som kallas "quiz show", introducerades under mitten av 1930-talet. Ordet "frågesport" lanserades av Aftonbladet den 15 december 1938 för den programtyp som ett par veckor tidigare debuterat i Sveriges Radio under programrubriken "Vem vet vad?". Det var i ett radioprogram lett av Gösta Knutsson. Han kallade det ”allmänbildningstävling”, och första kampen gick mellan ett lag från Stockholms nation och ett från Göteborgs nation vid Uppsala universitet. Programmet gjorde succé och följdes av många fler. Efter hand dök lättsammare varianter upp i radion, främst tack vare Pekka Langer. 

I TV blev frågeprogrammen än mer populära. Ett av de första var ”Tiotusenkronorsfrågan Kvitt eller dubbelt”, utfrågaren hette då Nils Erik Bæhrendtz. Programmet var emellertid inte särskilt lekfullt, utan mer en uppvisning av minnesmästares talanger. Mer underhållande var de många program som Pekka Langer och Carl-Uno Sjöblom ledde i TV.

Programformatet har också inspirerat till mer komiska utfrågningsprogram som exempelvis de brittiska QI (med svensk avläggare Intresseklubben), som har frågor som det inte förväntas att deltagarna skall kunna svara på, och If I Ruled the World (med svensk avläggare Parlamentet), som har frågor som deltagarna förväntas ge helt fiktiva svar på.

I Sverige 
 På spåret
 Jeopardy!
 Vem vet mest?
 Vem vill bli miljonär?
 Vi i femman
 Postkodmiljonären
 Alla mot alla med Filip och Fredrik
 Kulturfrågan Kontrapunkt
 Muren
 Hjulet

Frågesport utgör grunden i flera sällskapsspel i kategorin frågespel, med Trivial Pursuit som ett känt exempel.

Källor

 Den svenska myllan.se – 7245 frågor och svar om Sveriges historia
Sigfrid Leander

Sigfrid Leander, född 25 februari 1893 på Långholmen (Maria Magdalena församling) i Stockholm, död 8 juli 1981 i Karlskrona (bosatt i Storkyrkoförsamlingen i Stockholm), var en svensk museiman, föreläsare, folkbildare och författare.

Biografi 

Leander tog studentexamen 1912 i Karlskrona i Blekinge och påbörjade studier vid Lunds universitet samma år. Verksam som officer 1917-1926, fänrik vid Kungliga Karlskrona grenadjärregemente 1917, löjtnant 1919 och regementsadjutant 1922-1925. Blev kapten 1926 och lämnade försvaret på frivillig övergångsstat samma år.

Han fortsatte sina studier och avlade filosofie kandidatexamen vid Lunds universitet 1930.  Efter praktiktjänstgöringar vid Riksantikvarieämbetet och Nordiska museet i Stockholm återvände han till Blekinge. Han var museiintendent vid Blekinge museum 1933-1944 och landsantikvarie i Blekinge län 1936-1944. Leander var chef för försvarsstabens bildningsdetalj 1943-1950 och studierektor vid Liberala studieförbundet 1954-1960. Han var den siste föreståndaren för Stockholms arbetareinstitut 1953-1968 och verkställande ledamot i Stockholms arbetareinstitutsförening 1968-1980. 

Leander var en flitig föreläsare och författare. Den ljusa stigen (1923) var hans första och enda skönlitterära verk. Senare gav han ut en mängd böcker och skrifter inom folkbildningsområdet, exempelvis Folkbildning - vad är det? (1953) och Folk och bildning (1974). I samband med hans 80-årsdag gav Nordiska museet ut bibliografin En folkbildares bibliografi (1973) sammanställd av Herluf af Trolle omfattande Sigfrid Leanders publikationer och verk fram till dess. En andra del (Sigfrid Leander - Bibliografi del II) sammanställd av Åke K. G. Lundquist och med en levnadsteckning skriven av Agnes Wirén gavs ut av Nordiska museet 1983. Leander utnämndes till filosofie hedersdoktor vid Lunds universitet 1975.

Familj
Sigfrid Leander var son till fängelsedirektör Ulrik Leander och dennes hustru Mathilda, född Johansson. 

Han var först gift med gymnastikdirektören Calla Ragnhild Mårtensson (1895–1931), dotter till lantbrukaren och nämndemannen Karl Viktor Mårtensson och folkskollärarinnan Signild Nilsson, och därefter med gymnastikdirektören Gunborg Cassel (1905–1998), dotter till borgmästaren Oscar Cassel och Anna Hammar.

Han är far till bland andra Ulla Poppius, Gunn Leander-Bjurström och Lars Leander och fick sammanlagt fyra barn i första äktenskapet och två barn i det andra. 

Leander är begraven på Ramdala kyrkogård i Blekinge.

Referenser

Noter

Källor 
 , Band 22 sidan 409, Stockholm.

 Ulla Poppius, Gunn Bjurström, Malin Mjöberg, Lars Leander, Ragnhild Söderqvist och Torsten Leander, samt Henrik Poppius (redaktör): Familjen Leander - sex syskon berättar, Eget förlag, Bromma, 2008, .
 Bäckmark, Magnus (red.): Svenska släktkalendern 2010, Föreningen Svenska Släktkalendern, Stockholm, , sid 304 ff.

Födda 1893
Avlidna 1981
Män
Hedersdoktorer vid Lunds universitet
Svenskt museifolk
Personer verksamma vid Nordiska museet
Personer från Stockholm
Ektoparasit

Ektoparasit, parasit som lever utanför den organism den parasiterar på. Ektoparasit är såväl en botanisk som zoologisk term.

Inom botaniken är ektoparasit en parasit som lever utanpå sin värdväxt, exempelvis vissa rost- och mjöldaggsvampar. På hassel är örten vätteros ektoparasit.

Inom zoologin är ektoparasit en parasit som fast eller tillfälligt lever utanpå sitt värddjur, exempelvis loppor, löss och fästingar. På fiskar finns ektoparasiter inom kräftdjursgrupperna hoppkräftor och karplöss.

Se även 
 Endoparasit

Zoologi
Ekologi

de:Parasitismus#Ekto- und Endoparasiten
Hildebrand (borgerlig släkt)

Hildebrand är en svensk borgerlig släkt. Skattebonden Bengt Hildebrand (levde 1630) i Skånstorps by i Hellestads socken blev stamfader för en släkt Hildebrand som utgick på manssidan under 1700-talet, men namnet fördes vidare av hans dotters gren. Den nu fortlevande släktgrenen härstammar från Skönbergsgrenen vars stamfader är mjölnaren Gustaf Hildebrand (1761–1828). Andra släktgrenar var Ölandsgrenen och Stockholmsgrenen. 

Skådespelaren Weyler Hildebrand (1890–1944) härstammar inte från denna släkt, utan använde det som artistnamn.

Några personer ur släkten 
 Bror Emil Hildebrand, fornforskare (1806–1884), stamfader för Stockholmsgrenen
 Hans Hildebrand, riksantikvarie (1842–1913)
 Albin Hildebrand, personhistoriker (1844–1917)
 Emil Hildebrand, riksarkivarie (1848–1919)
 Hildemar Hildebrand, professor i pediatrik (1851–1919)
 Karl Hildebrand, riksdagsman och redaktör (1870–1952)
 Sune Hildebrand, språkman och urkundsutgivare (1879–1922)
 Bengt Hildebrand, historiker (1893–1964)
 Karl-Gustaf Hildebrand, historiker (1911–2005)
 Claes Hildebrand, professor i cellbiologi (1941–2022) 
 Staffan Hildebrand, filmregissör (född 1946)

Referenser

Noter

Tryckta källor
Svenska släktkalendern 1914, Gustaf Elgenstierna, Albert Bonniers Förlag, Stockholm 1913 s. 371
Svenska släktkalendern 1963, red. fil lic Torsten Dahl, Albert Bonniers Förlag, Stockholm 1963 s. 254

Svenska släkter
Junius Brutus Booth

Junius Brutus Booth, född 1 maj 1796 London, död 30 november, 1852 under en resa på Mississippifloden, brittisk-amerikansk skådespelare, far till John Wilkes Booth och Edwin Booth.

Booth var skicklig men oberäknelig som skådespelare. Han verkade först i England, men från 1821 flyttade han till Nordamerika och vann stor ryktbarhet som Shakespearetolkare, bland hans främsta roller märks Kung Lear och Richard III.

Källor 
 Svensk uppslagsbok, Malmö 1939.

Externa länkar
Junius Brutus Booth

Brittiska skådespelare under 1800-talet
Födda 1796
Avlidna 1852
Män
Amerikanska skådespelare under 1800-talet
Sparreska palatset

Sparreska palatset kan syfta på palats uppförda i Stockholm under stormaktstiden för medlemmar av ätten Sparre:

*Sparreska palatset, Riddarholmen, uppfört för Peder Eriksson Sparre på 1630-talet
Sparreska palatset, Fredsgatan, uppfört för Axel Carlsson Sparre 1671-72
Sparreska palatset, Hamngatan, uppfört för Carl Larsson Sparre på 1670-talet
Mindre teatern

Mindre teatern låg vid Östra Trädgårdsgatan (nuvarande Kungsträdgårdsgatan) i Stockholm.

Historik
Byggnaden uppfördes 1842 av murmästaren Carl Hallström på initiativ av kaptenen och teaterledaren Anders Lindeberg. Huset låg intill och norr om hörnhuset, nuvarande Gamla Jernkontorets hus, vid Arsenalsgatan. Teatern hette från början Nya teatern, och hade från 1846 namnet Mindre teatern, men i folkmun kallades den Lindebergska teatern, Teatern vid Kungsträdgårdsgatan eller -scenen. För fasaderna svarade arkitekten Johan Adolf Hawerman och för planerna byggmästaren Carl Hallström. Teatern byggdes om 1860 och försågs med en ny fasad av Johan Fredrik Åbom.

Teatern köptes 1863 av Karl XV, som överlät den på Kungliga Teatern att användas som talscen för det borgerliga skådespelet och lustspelet. Den nya talscenen som fick namnet (Gamla) Kungliga Dramatiska Teatern invigdes i september 1863 med ett skådespel av Gustav III. Sista föreställningen på "Dramatiskan", som den då kallades, spelades 1907. Huset revs 1910 inför uppförandet av Stockholms Enskilda Banks huvudkontor 

Dramaten flyttade sin verksamhet till den nuvarande byggnaden vid Nybroplan som stod klar 1908.

Uppsättningar 

Nya teatern invigdes 1 november 1842 med Agne av Pehr Henrik Ling och Prövningen av Onkel Adam. Ensemblen bestod av bland andra Anna Sofia Tillgren, Edvard Stjernström, Wilhelm Theodor Gille, Jean Högqvist och Georg Norrby.

Den sista föreställningen som spelades i Dramatens regi var Livets maskerad av Ludwig Fulda 14 juni 1907. I rollerna syntes bland andra Gustaf Fredriksson, Albion Örtengren, Carl Browallius, Lotten Dorsch, Einar Fröberg, Hilda Borgström, Astri Torsell, Ester Julin, August Byström och Carl Axel Frank.

Se även
Hammerska ladan

Referenser

Källor

Noter

Externa länkar

Mindre teatern
Kungsträdgårdsgatan
Ej längre existerande byggnader på Norrmalm
Byggnader ritade av Johan Fredrik Åbom
Stockholm under 1800-talet
Ej längre existerande teatrar i Stockholm
Kulturåret 1796



Nya verk
Letters Written in Sweden, Norway, and Denmark av Mary Wollstonecraft
Camilla av Fanny Burney
Memoirs of My Life and Writings av Edward Gibbon
The Monk av Matthew Lewis
Skördarne av Johan Gabriel Oxenstierna
Tjeckisk julmässa av Jakub Jan Ryba

Händelser
Jacob Johan von Bilang väljs in som ledamot av Konstakademien.

Födda
11 februari – Inga Norbeck (död 1852), svensk skådespelare, dansare och konstnär (tecknare).
17 februari – Giovanni Pacini (död 1867), italiensk operatonsättare.
22 april – Bernhard von Beskow (död 1868), svensk författare och publicist.
1 maj – Junius Brutus Booth (död 1852), brittisk skådespelare, far till John Wilkes Booth.
14 juni – Mathilda d'Orozco (död 1863), svensk tonsättare av spanskt ursprung.
18 juni – Nils Lovén (död 1858), svensk författare, översättare och präst.
23 juli – Franz Berwald (död 1868), svensk tonsättare och ortoped av tyskt påbrå.
26 juli
Camille Corot (död 1875), fransk landskaps- och porträttmålare.
George Catlin (död 1872), amerikansk konstnär.
28 juli – Ignaz Bösendorfer (död 1859), österrikisk pianobyggare.
31 juli – Jean-Gaspard Deburau (död 1846), böhmisk-fransk mimare.
3 september – Henriette Widerberg (död 1872), svensk operasångare.
30 november – Carl Loewe (död 1869), tysk kompositör.
okänt datum – Christina Robertson (död 1854), skotsk målare.

Avlidna
21 februari – Johan David Zander (född 1752), svensk violinist och tonsättare.
8 juni – Felice de Giardini (född 1716), italiensk violinist och tonsättare.
Focke-Wulf Fw 61

Focke-Wulf Fw 61 från Focke-Wulf var en av de första helt kontrollerbara helikoptrarna Endast två exemplar byggdes. Den flög första gången den 26 juni 1936. Den visades upp av Hanna Reitsch vid en inomhusflygning i Deutschlandhalle i Berlin i februari 1938.

Helikoptrar
Flygplan tillverkade av Focke-Wulf
Fattaru

Fattaru är en svensk hiphopgrupp från Stockholm bildad 1998. Gruppen består av bröderna Marcus "Mackan" Price och Mingus "Mingan" Price samt Kristoffer "Stuffe" Malmsten och gruppens DJ Morgan Röhl (DJ Kojak).

De vann Rap-SM år 2000 och släppte sitt debutalbum Fatta eld 2001 med hits som bland annat "Mina hundar" och "Första femman". Efter skivdebuten släpptes albumet Jordnära 2003, varpå Mina drömmars stad 2006, som tematiserar livet i Stockholm med en hänvisning till Per Anders Fogelströms författarskap.

Deras musik har ibland politisk betoning, som i låten "Vad?", där betoningen ligger på kommunism.

Utöver verksamheten i Fattaru har Marcus Price alltsedan starten gjort gästframträdanden med andra artistkollegor.

Den 5 juni 2022 anordnades en jubileumskonsert i Stockholm för att fira att debutalbumet Fatta Eld hade fyllt 20 år. Nästan samtliga låtar från albumet framfördes (samt Oj! från andra albumet Jordnära) och alla gästartister var på plats förutom Henok. Spelningen var slutsåld.

Priser 
Två Grammisar för bästa nykomling och hiphop/soul (2001)

Diskografi

Studioalbum 
Fatta eld (2001)
Jordnära (2003)
Mina drömmars stad (2006)

Samlingsalbum 
Den svenska underjorden (2000)
Ordkrig (2001)
Framåt! - För Palestinas befrielse (2002)

Singlar 
 "Mina Hundar/Salut" (2001)
 "Första femman/Gul å blå del två" (2001)
 "Hela natten lång" (2001)
 "Festen är här" (2002)
 "Bättre" (2003)
 "Ton för ton" (2003)
 "100:-" (2006)
 "Hörde jag skål" (2006)

Referenser

Externa länkar 
 Slangmusik - Fattaru

Musikgrupper bildade 1998
Musikgrupper från Stockholm
Svenska hiphopgrupper
Svensk hiphop
FSF

FSF kan syfta på:

 Faktor XIII – ett protein som ingår i blodkoaguleringen
 Finlands Svenska Folkdansring – en paraplyorganisation för den ideellt verksamma svenskspråkiga folkdansrörelsen i Finland
 Finlands seglarförbund – ett seglarförbund i Finland
 Finlands studentkårers förbund – ett studentförbund i Finland
 Free Software Foundation – en stiftelse som producerar och befrämjar användandet av fri programvara 
 Forum för Småföretagsforskning – en nätverksorganisation för brobyggande mellan teori och praktik om entreprenörskap och småföretag
 Frihetliga socialisters förbund – en frihetlig socialistisk organisation i Sverige under 1970-talet
 Föreningen Sveriges Filmfotografer – en svensk organisation för yrkesverksamma filmfotografer
 Svenska Flygsportförbundet – en organisation inom Riksidrottförbundet
Max Auzinger

Max Auzinger, född 26 juli 1839, död 11 maj 1928, var en tysk skådespelare och regissör vid nationalteatern i Berlin.

Auzinger räknas som skapare av "svart konst". Han tog sig senare artistnamnet Ben Ali Bey och uppträdde som magiker och illusionist.

Filmografi
1913 - Menschen und Masken
1918 - Stunde der Vergeltung, Die (1918)
1918 - Alraune, die Henkerstochter, genannt die rote Hanne (1918)
1924 - Mikaël (1924)

Externa länkar
 

Tyska skådespelare under 1900-talet
Födda 1839
Avlidna 1928
Män
Tyska teaterregissörer
Ida Gawell-Blumenthal

Ida Albertina Gawell-Blumenthal, född Gawell 4 november 1869 i Arbrå socken i Hälsingland, död 14 maj 1953 i Stockholm, var en svensk författare, berättare och vissångerska, känd under namnet Delsbostintan.

Biografi 
Gawell-Blumenthal var prästdotter från Arbrå. Hon är mest känd under pseudonymen Delsbostintan, under vilken hon första gången 1895 uppträdde på Skansen som föredragare av folkvisor och berättelser från Hälsingland. Hon turnerade under många år i Norden, och vid två tillfällen i svenskbygderna i USA, som berättare av dråpliga hälsingehistorier, oftast med musikillustrationer på spilåpipa och sång. Hon var en förgrundsfigur inom Gästrike-Hälsinge Gille.

Hon flyttade till Stockholm 1895 för studier vid Tekniska skolan och var 1898–1921 gift med läkaren Moritz Blumenthal, som avled 1923.

Utmärkelser
Ida Gawell-Blumenthal erhöll den kungliga medaljen Litteris et Artibus år 1929. År 2003, vid 50-årsminnet av hennes bortgång 1953, restes en staty av henne på torget i Delsbo.

Bibliografi

Filmografi

 (kortfilm)
 (kortfilm)
 (kortfilm)
 
 (kortfilm)

Se även
 Folkmusik från Hälsingland

Referenser

Tryckta källor
  Band 5, sid 79, 1925
 Blumenthal, Ida Albertina i Vem är det, sid 101, 1943

Webbkällor

Noter

Vidare läsning

Externa länkar
 
 Delsbostintan på newfield.nu
 Bilder från Upplandsmuseet
 Delsbostintan på turné i Amerika
 Diskografier
 Delsbostintan på Svensk mediedatabas
 Delsbostintan på Svensk underhållningsmusik, revyer och film 1900–1960

Författare från Hälsingland
Hedersledamöter vid Gästrike-Hälsinge nation
Mottagare av Litteris et Artibus
Hälsingespelmän
Personer från Arbrå socken
Svenska författare
Svenskspråkiga författare
Födda 1869
Avlidna 1953
Kvinnor
Svenska sångare under 1800-talet
Svenska sångare under 1900-talet
Svenska författare under 1900-talet
Författare publicerade under pseudonym
Marius Wulff

Marius Wulff, född 1 januari 1881 i Köpenhamn, Danmark, död där 2 februari 1953, var en dansk författare, journalist och manusförfattare.

Filmmanus

Externa länkar
Marius Wulff, Marius, DanLitStummFilm
 

Danska manusförfattare
Danska författare
Män
Födda 1881
Avlidna 1953
Författare från Köpenhamn
Wilhelm Hagqvist

Wilhelm Hagqvist född Carl Wilhelm Hagqvist 10 augusti 1873 i Nyköping, död 12 december 1943 i Stockholm, svensk journalist, redaktionssekreterare och manusförfattare.

Filmmanus

Källor 

Svenska manusförfattare under 1900-talet
Svenska journalister under 1900-talet
Män
Födda 1873
Avlidna 1943
Personer från Nyköping
Sigrid Calamnius

Sigrid Calamnius född Sigrid Anna Sofia Calamnius 10 mars 1866 i Helsingfors, Finland, död 16 april 1947 i Engelbrekts församling, Stockholm, finlandssvensk manusförfattare och författare. Hon var (främst) aktiv i som manusförfattare i början av 1910-talet.

Filmmanus

Referenser

Externa länkar

Svenska manusförfattare
Finländska manusförfattare
Finlandssvenska manusförfattare
Kvinnor
Födda 1866
Avlidna 1947
Författare från Helsingfors
Projekt Kvinnliga huvudpersoner
Gert Borgenstierna

Gert Gabriel Meidell Borgenstierna, född 26 april 1911 i Stockholm, död 1 december 1989 i Karlstad, var en svensk teolog,  biskop i Karlstads stift 1956–1976. Han var son till brandchef Carl-Gustaf Borgenstierna och Harriet Meidell samt gift 1937 med Marianne Jacobson, dotter till kapten Lennart Jacobson och Signe Holmer.

Efter teologie kandidatexamen 1933 och teologie licentiatexamen 1939 disputerade Gert Borgenstierna 1942 med avhandlingen Om Kristi person och verk, varefter han promoverades till teologie doktor. Därefter var han kyrkoherde i Björklinge och under en tid docent i dogmatik vid Uppsala universitet. År 1951 utnämndes han till domprost i Karlstad, vilket han var när han 1956 utsågs till stiftets biskop.

Gert Borgenstierna utgav ett flertal skrifter i teologi.

Han var tidvis lokalpolitiskt kontroversiell då han stödde företaget Uddeholms kampanj för att fortsätta bespruta skogarna med hormoslyr 1975. Makarna Borgenstierna är begravda på Västra kyrkogården i Karlstad.

Barn
 Carl Lennart Gabriel (1939–1995)
 Johan Gabriel Borgenstierna (född 1942)
 Anna Harriet Elisabeth (född 1947)

Referenser 

Biskopar i Karlstads stift
Domprostar i Karlstad
Svensk obetitlad adel
Präster från Stockholm
Gravsatta på Västra kyrkogården i Karlstad
Födda 1911
Avlidna 1989
Män
Emma Nevada

Emma Nevada, eg. Emma Wixom, född 7 februari 1859 i Alpha, Nevada County, Kalifornien, död 20 juni 1940 i Liverpool, England, var en amerikansk operasångerska (sopran) särskilt känd för sina framträdanden i operor av Bellini och Donizetti och de franska tonsättarna Ambroise Thomas, Charles Gounod och Léo Delibes. Nevada anses vara en av de främsta koloratursopranerna under senare delen av 1800-talet och tidiga 1900-talet. Hennes mest kända roller var Amina i La sonnambula, och huvudroller i Lakme, Mignon, Mireille och ''Lucia di Lammermoor.

Externa länkar
Emma Nevada

Amerikanska operasångare under 1900-talet
Kvinnor
Födda 1859
Avlidna 1940
Amerikanska operasångare under 1800-talet
Gunnel Holzhausen

Elna Gerd Gunilla (Gunnel) Holzhausen, född Lundholm 21 april 1880 i Eskilstuna, död 11 augusti 1962, var en svensk författare och skådespelare. Hon har även ägnat sig åt pantomim.



Bibliografi 
Enligt Libris:
1921 – Snurran: en skildring från storstaden
1925 – Skånska noveller
1927 – Brucekalken

Filmografi

Teater

Roller (ej komplett)

Källor

Externa länkar 

Svenskspråkiga författare
Svenska författare
Svenska skådespelare
Kvinnor
Födda 1880
Avlidna 1962
Skådespelare från Eskilstuna
Författare från Eskilstuna
Teateråret 1859



Årets uppsättningar

September
11 september - Hedvig Ehrenstams pjäs Ett äfventyr i Humlegården under Carl Israel Hallmans tid har urpremiär på Humlegårdsteatern i Stockholm .

Oktober
16 oktober - Zacharias Topelius pjäs David och Goliath har Sverigepremiär på teatern i Davidsons paviljonger.

November
7 november - Zacharias Topelius pjäs Rinaldo Rinaldino eller Röfvarbandet har Sverigepremiär på Teatern i Davidsons Paviljong .

Födda
 21 januari - Fanny Strömberg, svensk skådespelare och teaterdirektör.
 23 januari - Martinius Nielsen (död 1928), dansk skådespelare och regissör.
 7 februari - Emma Nevada (död 1940), amerikansk sopran.
 20 mars - Nils Victor Lundberg, svensk skådespelare.
 22 april - Paul Dresser (död 1906), amerikansk kompositör, textförfattare, skådespelare, pjäsförfattare och musikförläggare.
 24 maj - Frans Enwall, svensk skådespelare.
 27 juni - Alma Bodén (död 1947), svensk operasångare och skådespelerska.
 2 juli - Hjalmar Selander (död 1928), svensk skådespelare, regissör och teaterdirektör.
 16 juli - Sie Christiernsson (död 1923), svensk skådespelerska.
 24 september - Gerda Ström (död 1938), svensk skådespelare.
 15 november - Bjørn Bjørnson (död 1942), norsk skådespelare, manusförfattare och teaterchef.

Avlidna
 18 juni - Sara Torsslow, 64, svensk skådespelerska.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Hellwig F. Rimmen

Hellwig F. Rimmen, född 22 juli 1883, död 1959, var en dansk fotograf och regissör.

Regi

Filmfoto i urval

Externa länkar

Danska filmregissörer
Danska fotografer under 1900-talet
Män
Födda 1883
Avlidna 1959
Gustav Runsten

Herman Gustav Runsten, född 2 juni 1889 i Stockholm, död där 2 mars 1959, var en svensk perukmakare och statistskådespelare.

Han var gift med perukmakaren Gunborg Runsten. De är begravda på Skogskyrkogården i Stockholm.

Filmografi (urval)

Referenser

Externa länkar 

Svenska skådespelare under 1900-talet
Skådespelare från Stockholm
Gravsatta på Skogskyrkogården i Stockholm
Födda 1889
Avlidna 1959
Män
Marie Aimee

Marie Aimee (Tronchon), född 1852 i Alger, död 2 oktober 1887 i Paris, var en fransk operett- och operasångerska (sopran).

Marie Aimee blev känd som operett-ingeny i Frankrike, efter att bland annat ha deltagit i Jacques Offenbachs ursprungliga Paris-uppsättning av Les Brigands 1869. Hon gjorde också flera internationella framträdanden, och uppträdde under hela 1870-talet med en egen trupp i Nordamerika, som spelade opera buffa. Hon dog i cancer.

Källor

Kvinnor
Födda 1852
Avlidna 1887
Franska operasångare under 1800-talet
Gunborg Runsten

Gunborg Runsten, född Frida Julia Gunborg Andersson den 9 januari 1888 i Vaxholm, död den 7 oktober 1970 i Matteus församling i Stockholm, var en svensk sminkös och perukmakare.

Hon var gift med perukmakaren Gustav Runsten. De är begravda på Skogskyrkogården i Stockholm.

Filmografi roller i urval

Referenser

Externa länkar 
 
 

Födda 1888
Avlidna 1970
Kvinnor
Personer från Vaxholm
Gravsatta på Skogskyrkogården i Stockholm