kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Peder Turesson (Bielke)

Peder Turesson (Bielke), död 1520, var ett svenskt riksråd. Han innehade Stäkeholm som förläning 1506–1517, och var även hövitsman på Kalmar slott.

Biografi
Peder Turesson var son till Ture Turesson (Bielke) och Ingegärd Kyrning. Han var väpnare 1495 och var 1497 hövitsman på Kalmar slott. Samma år var han tvungen att ge slottet till kung Hans. Turesson fick Östbo härad, Småland i förläning av Sten Sture den äldre. Turesson blev 1501 riksråd. Han avled 1520.

Peder Turesson omtalas första gången 1488, slogs till riddare vid kung Hans kröning 1497 och blev i samband med upproret mot kungen 1501 medlem i riksrådet. Han var en av Sveriges delegerade i fredsförhandlingarna med Danmark i Ny-Varberg 1508 samt i Köpenhamn 1509 och 1513. Under senare år var han även lagman på Öland. Han skrev sig till Kråkerum som han ärvt efter sin far och ägde även från 1503 Blidingsholm.

Peder Turesson är känd genom den gravölsbolle som tillverkades i anslutningen till hans begravning, och nu finns på Nordiska museet. Bollen är prydd med de anvapen som tillhör honom hans hustru, Karin Nilsdotter (dotter till Nils Klasson Sparre av Ellinge) till Vik, 32 stycken. Den bär en plattysk inskrift, med texten, fritt översatt:

Rättvisan är slagen död. Sanningen ligger i stor nöd. Sveket har fötts. Tron och Kärleken förötts.

Familj
Turesson gifte sig 2 november 1495 på Älvsborgs slott med Karin Nilsdotter (död 1520). Hon var dotter till hövitsmannen Nils Clausson (Sparre av Ellinge) och Margareta Lagesdotter (Bock) på Älvsborgs slott. De fick tillsammans barnen Anna Pedersdotter (död 1551) som var gift med riksrådet Ture Bengtsson (Liljesparre), Agneta Pedersdotter som var gift med skeppshövitsmannen Klaus Klaussön Thott, kammarrådet Nils Pedersson (Bielke) (död 1550), Margareta Pedersdotter (1510–1557) som var gift med riksrådet Axel Nilsson (Banér), rikrådet Ture Pedersson Bielke (1507–1577), Barbro Pedersdotter, Ingegerd Pedersdotter och Ursula Pedersdotter.

Ture Pedersson Bielke var den förste inom Bielkeätten, som skrev sig Bielke.

Referenser

 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.
 Ölets käril. Bengt Bengtsson, Malmö 1964

Noter

Se även
 Bielkeätten

Svenska riksråd under 1500-talet
Män
Födda 1400-talet
Avlidna 1520
Svenska politiker under 1500-talet
Lagmän i Ölands lagsaga
Peder Turesson
Aktieutdelning

Aktieutdelning, i Finland kallat dividend, är en utbetalning av tillgångar, från ett aktiebolag till dess aktieägare. Aktieutdelningar kan vara enskilda eller periodiska. Utdelning är ett sätt för aktiebolag att ersätta dem som satsat i företaget.

Förutsättningar för utdelning

För bolag registrerade i Sverige gäller att i aktiebolag som inte är avstämningsbolag måste en aktieägare vara införd i aktieboken den dag som bolagsstämman beslutat att utdelning skall ske. För avstämningsbolag gäller att ägare som är införd i aktieboken senast avstämningsdagen har rätt till utdelning.

Fritt eget kapital kan delas ut som aktieutdelning ett annat år, ofta i form av en extra aktieutdelning, så utdelningsandelen kan överstiga 100% enstaka år. 

Det som styr hur mycket medel som ska behållas i bolaget, dvs inte delas ut, är försiktighetsregeln i aktiebolagslagen. Försiktighetsregeln innebär att en utdelning inte får göras om den riskerar bolagets framtid.

Det bundna egna kapitalet (i första hand aktiekapitalet) får aldrig delas ut till aktieägare utan kan endast tas i anspråk genom nedsättning av aktiekapitalet eller upplösning av bolaget genom likvidation.

Historik

Innan reglerna om aktiebok med namngivna innehavare infördes i Sverige användes så kallad kupongränta, aktieägare fick ett ark med kuponger med aktiebrevet. Båda var i pappersform, och därmed var utdelningen kopplad till faktiska värdepapper.

Utdelningsandel
Man brukar ofta prata om ett bolags utdelning i förhållande till dess kurs i termer av dess direktavkastning. Utdelningsandel kallas den andel av vinsten som delas ut. Normalt behålls en del av vinsten och adderas till aktiekapitalet som fritt eget kapital.

Se även 
 Aktie
 Aktieåterköp
 Aktiebolag
 Fondemission
 Nyemission

Referenser 

Aktier
Företagsekonomi
Värdepapper
Utdelning
Kristdemokratisk och Flamländsk

Kristdemokratisk och Flamländsk, Christen-Democratisch en Vlaams (CD&V) är ett flamländskt kristdemokratiskt mittenparti i Belgien, med rötterna i det katolska partiet CVP-PSC.

Partiet grundades 1968 som Kristliga folkpartiet (CVP).
Det nuvarande namnet antogs den 29 september 2001. 

Sedan parlamentsvalet i juni 2007 har CD&V tillsammans med koalitionspartnern N-VA utgjort den största politiska kraften i landet. I september 2008 sprack kartellen. Båda partierna gjorde emellertid framsteg vid det flamländska parlamentsvalet 2009: CD&V förblev det största flamländska partiet och fick 22,9%; N-VA fick 13%.

Partiet är medlem i Europeiska folkpartiet och CDI-IDC och dess ledamöter i Europaparlamentet tillhör Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokrater) (EPP).

Partiledare 
 1945-1947 Gilbert Mullie (död 1962) 
 1947-1949 Paul-Willem Segers (död 1983) 
 1949-1959 Jef De Schuyffeleer (död) 
 1959-1961 Fred Bertrand 
 1961-1963 Jozef De Saeger (död 2000) 
 1963-1972 Robert Vandekerckhove (död 1980) 
 1972-1979 Wilfried Martens 
 1979-1982 Leo Tindemans 
 1982-1988 Frank Swaelen (död 2007) 
 1988-1993 Herman Van Rompuy 
 1993-1996 Johan Van Hecke 
 1996-1999 Marc Van Peel 
 1999-2003 Stefaan De Clerck 
 2003-2004 Yves Leterme 
 2004-2008 Jo Vandeurzen 
 2008-2010 Marianne Thyssen
 2010-2019 Wouter Beke
 2019-2022 Joachim Coens
 2022- Sammy Mahdi

Politiska partier i Belgien
Kristdemokratiska partier
Politiska partier bildade 1968
Kristendom i Belgien
Ocker

Ocker är enligt svensk rätt ett brott som består i att den som utnyttjar någons trångmål, oförstånd, lättsinne eller beroendeställning till att bereda sig förmån, som står i uppenbart missförhållande till vederlaget eller för vilken vederlag inte skall utgå, döms för ocker till böter eller fängelse i högst två år. Om brottet är grovt döms man till fängelse, lägst sex månader och högst fyra år. 

Som exempel kan nämnas lån med oskäligt hög ränta. Under senare år har vissa SMS-lån uppmärksammats i dessa sammanhang. Noterbart är att det rättsliga begreppet ocker inte har någon rättslig koppling till det populära begreppet "ockerhyra". 

I 1734 års lag var gränsen satt vid 6 %, all ränta högre än så betraktades som ocker. Under slutet av 1800-talet försvann dessa regler i de flesta länder, i Sverige 1864 under vissa förhållanden och helt 1907. Civilrättsligt kom en lag 14 juni 1901 mot rättsverkningar av avtal grundade på ocker, vilket ersattes av den nu gällande 31 § i den nya Avtalslagen 1915. 

Även i äldre tider förekom det att personer kringgick dessa bestämmelser, vanligen genom att skuldsedeln skrevs på ett betydligt högre belopp än den verkligen utlånade. Dessa kallades procentare.

För ocker döms också den som vid kreditgivning i näringsverksamhet eller i annan verksamhet, som bedrivs vanemässigt eller annars i större omfattning, bereder sig ränta eller annan ekonomisk förmån, som står i uppenbart missförhållande till motprestationen.

Referenser 

Bedrägeri
Anna Eriksdotter (Bielke)

Anna Eriksdotter (Bielke), född 1490, död cirka 1525, var en svensk adelskvinna, främst känd för sitt försvar av Kalmar slott mot danskarna under sin tid som ställföreträdande befälhavare på Kalmar slott.

Biografi
Hon var dotter till Gunilla Johansdotter (Bese) och riksrådet Erik Turesson (Bielke) till Benhammar, Häradssäter och Rävelsta. Hon gifte sig 1514 med riddaren och riksrådet Johan Månsson (Natt och Dag) till Göksholm, som 1510–20 var ståthållare på Kalmar slott.

Efter sin mans död 1520 innehade hon någon tid hans förläningar Kalmar slott och län med Åland och försvarade dem mot danskarna. När Gustav Vasa, efter sin fångenskap i Danmark, som flykting landsteg på Sveriges jord, vände han sig först till denna sin fränka i Kalmar. Hon emottog honom med största vänlighet, beklagade med honom fäderneslandets hårda öde, men ansåg sig för övrigt ingenting kunna göra till hans egen och fäderneslandets räddning, i synnerhet som Sören Norbys flotta då låg utanför staden. 

Gustav försökte uppmana invånarna och den tyska besättningen i Kalmar att väpna sig emot inkräktaren, men då han därvid möttes först av likgiltig tystnad och sedan av uppenbara hotelser, måste han skyndsamt lämna staden, vilken snart överlämnades åt fienden fram på sensommaren, mellan augusti och 6 september. Hon förlovade sig sedan med Henrik von Melen, bror till Berend von Melen, som utnämndes till guvernör i Kalmar men som av Gustav Vasa misstänktes för förräderi och berövades sin post med militärt våld av hennes bror Nils Eriksson. Hon bröt därefter på Gustavs önskan sin trolovning.

Anna Bielke dog ca 1525.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939
 , urn:sbl:18162, hämtad 2014-07-14

Vidare läsning 
 

Personer i Sverige under 1500-talet
Personer under äldre vasatiden
Ätten Bielke
Personer i Kalmars historia
Personer i Gustav Vasas befrielsekrig
Födda 1490
Avlidna 1520-talet
Kvinnor
Sjöbo, Borås

Sjöbo är en stadsdel i Borås som ligger norr om centrum och sträcker sig från Boråsparken i söder till stranden av Öresjö i norr. I väster är Viskan gräns mot stadsdelen Ryda. Stadsdelen Sjöbo har fått sitt namn efter Sjöbo gård. Sjöbo bebyggdes främst under perioden 1930-1960 då den framgångsrika textilindustrin fick Borås att expandera. Sjöbo består av ett stort egnahemsområde i söder, i norr villor upp mot Öresjö och däremellan 3֪–4-vånings flerfamiljshus. Mitt på Sjöbo ligger Sjöbo torg, ett stadsdelscentrum med tydligt bevarad 1950-talsarkitektur.

Från mitten av 1990-talet och fram till årsskiftet 2010/11 existerade även en kommundel med namnet Sjöbo. Den bestod av de norra stadsdelarna i Borås.

Rya åsar är ett rekreationsområde. Friluftsbad finns vid Almenäs och andra badplatser vid Öresjö. Från dessa bad ser man insjöns enda ö, Amerikaön.

På Sjöbo hittar man dessutom idrottsplatsen Sjöbovallen, som är träningsanläggning och hemmaplan för Borås GIF.

Skolor 

Sjöboskolan
 Erikslundskolan

Externa länkar
Sjöbo på boras.se

Stadsdelar i Borås
Herning

Herning är en dansk stad i Hernings kommun, belägen i Region Mittjylland i centrala Jylland. Kommunen täcker en yta på 1 323,5 km² och har  invånare (2017), varav  invånare (2017) i själva staden. Till staden räknas även stadsdelarna Birk, Gjellerup, Hammerum, Lind, Snejbjerg och Tjørring, som samtliga ligger strax utanför stadens centrala delar.

Befolkningstillväxten har varit kraftig det senaste ett och ett halvt seklet; 1840 bodde 21 personer i Herning. Tidigare fanns en omfattande textilindustri i staden. Tillkomsten av den grundas på en tradition av ylleproduktion i hemmen, som fanns redan innan områdets hedar blivit uppodlade. Senare blev Herning även järnvägsknut.

Årligen anordnas Agromek, en internationell lantbruksmaskinmässa i staden. 

Strax öster om centrala Herning finns Danmarks största konstverk,  Elia, ett monumentalverk av den svensk-danske skulptören Ingvar Cronhammar

Bildgalleri

Kända personer från Herning 

 Kristian Jensen, politiker
 Jesper Nøddesbo, handbollsspelare
 Bjarne Riis, cyklist
 Michael Blaudzun, cyklist
 Peter Regin, ishockeyspelare
 Frans Nielsen, ishockeyspelare
 Oliver Bjorkstrand, ishockeyspelare
 Nicklas Jensen, ishockeyspelare
 Peter Lodahl, kunglig operasångare
 Pione Sisto, fotbollsspelare
 Ingvar Cronhammar, konstnär

Se även
Skovbjerg Bakkeø

Källor

Noter

Externa länkar

Herning kommuns webbplats

 
Orter i Region Mittjylland
Minette Walters

Minette Walters, född 26 september 1949 i Bishop's Stortford, Hertfordshire, är en brittisk deckarförfattare, vars verk är en blandning av psykologiska thriller och pusseldeckare. 

Walter började som journalist och tidskriftsredaktör, innan hon blev författare inom kriminallitteraturen. För sina kriminalromaner har hon belönats med flera priser. Walters bor utanför Dorchester med make och två söner. Flera av hennes böcker har filmatiserats och visats i svensk TV.

Bibliografi
 (1994) Iskällaren, översättning: Elisabeth Helms
 (1995) Skulptrisen, översättning: Elisabeth Helms och Manni Kössler
 (1996) Blomsterkronan, översättning: Elisabeth Helms och Manni Kössler
 (1997) Mörkt rum, översättning: Elisabeth Helms och Manni Kössler
 (1998) Eko, översättning: Cecilia Franklin och Elisabeth Helms
 (1999) Bränningen, översättning: Cecilia Franklin och Elisabeth Helms
 (2000) Eldstungor, översättning: Cecilia Franklin och Elisabeth Helms
 (2001) Ormars skepnad, översättning: Cecilia Franklin
 (2002) Misstanken, översättning: Gunilla Holm
 (2003) Dödlig list (originaltitel: Fox Evil), översättning: Ann-Sofie och Ulf Gyllenhak
 (2004) Ett förvridet sinne (originaltitel: Disordered Minds), översättning: Helena Sjöstrand Svenn och Gösta Svenn
 (2006) Djävulens fjäder (originaltitel: The Devil's Feather), översättning: Ann-Sofie Gyllenhak
 (2007) Mordet i Sussex, översättning: Ann-Sofie Gyllenhak
 (2008) Kameleontens skugga (originaltitel: The Chameleon's Shadow), översättning: Ann-Sofie Gyllenhak

Priser och utmärkelser 
The New Blood Dagger 1992 för The Ice House
Edgarpriset 1994 för The Sculptress
The Gold Dagger 1994 för The Scold's Bridle
 Palle Rosenkrantz-priset 2001 för Syreparken
The Gold Dagger 2003 för Fox evil

Källor

Noter

Tryckta källor
Omslaget till:

Externa länkar 
 Minette Walters: Official Website

Brittiska kriminalförfattare
Engelskspråkiga kriminalförfattare
Personer från Bishop's Stortford
Födda 1949
Levande personer
Kvinnor
Visp

En visp är ett verktyg som används för att blanda in luftbubblor i en vätska eller en vätskerik matråvara (exempelvis grädde), framför allt inom matlagning. Vispar som används vid matlagning och bakning kan vara gjorda av trä, metall eller plast.

Det finns många olika typer av vispar. Där finns spiralvispen som har en utspänd metallspiral som huvud. Ballongvispen är gjord av konvexa trä- eller metallspröt som är sammanbundna i båda ändar. Dubbla, roterande ballongvispar av metall kan vara hand- eller elektricitetsdrivna. Dessa ballongvispar roterar mot varandra i motsatt riktning.

Champagnevispen använder man för att avlägsna bubblorna i mousserande drycker.

Bilder

Se även
Visp (slagverktyg)
Grötkräkla

Referenser

Externa länkar

Köksredskap
Bastuklubb

En bastuklubb är en lokal där besökare kan ha tillfälliga sexuella förbindelser. Bastuklubbar var förbjudna i Sverige 1987-2004 enligt "bastuklubbslagen", mycket på grund av allmänhetens rädsla för hiv-smitta. Än idag är bastuklubbar förbjudna i delar av världen, som i San Francisco sedan 1984 och i New York sedan 1985.

Bastu, ångbastu och jacuzzi är vanliga på bastuklubbarna, men även britsförsedda kabiner, filmrum med pornografi, kafé- eller bar-utrymmen samt rum för styrketräning.

Referenser 

HBTQ-kultur
Offentlig rätt
Sexualpolitik
Altarskrank

Ett altarskrank är ett räcke som avgränsar området framför altaret i en kyrka. Beroende på utformning kallas det även ibland altarring, altarrund eller (ålderdomligt) altardisk. På räckets utsida finns vanligtvis ett knäfall utformat som en låg stoppad något lutande bänk. Under mässan kan församlingen knäfalla där för att motta nattvarden.

Källor

Externa länkar 

Altare
Bestämmelser för stålkonstruktioner

Bestämmelser för stålkonstruktioner, BSK, Boverkets handbok om stålkonstruktioner som ger exempel på dimensionering, utförande och kontroll av stålkonstruktioner och är tänkt att användas som ett komplement till BKR tillsammans med BSV och BBK. BSK var det närmaste en stålbyggnadsnorm vi hade i Sverige och den har ersatt den tidigare normen Stålbyggnadsnorm 70. BSK gick från att vara just bestämmelser, som BSK 87 innehöll, till att vara en handbok om stålkonstruktioner och måste därmed inte under alla omständigheter följas längre. BSK är, var skillnad från den tidigare normen, funktionsbaserad och gav därmed stor frihet åt byggherren, samtidigt som denne fick större ansvar för att fastställa funktionskrav. Det kunde vara svårt att tex veta hur mycket en bjälklagsbalk får böja ner utan att bjälklaget upplevs som svajigt, tidigare tog byggnadsnormen på sig det, nu blev det upp till byggherren.

Sista versionen är BSK 07, tidigare var BSK 99, BSK 94 och BSK 87.

Nu gällande regler
BSK ersattes 2011 av SS-EN 1993 (Eurokod 3, Dimensionering av stålkonstruktioner) och reglerna för deras tillämpning i Sverige, EKS. Utförandedelen av BSK ersattes av utförandestandarden SS-EN 1090-2 då Eurokoderna inte i sig innehåller något om utförande och kontroll, utan hänvisar till normativa standarder så som denna.

Se även
 Konstruktionsstål
 Korrosivitetsklass
 Stålbyggnad
 Stålbyggnadsskruv
 TR-stål
 Dimensioneringskontroll enligt EKS

Källor
 Bestämmelser för stålkonstruktioner, nedladdningsbar PDF - BSK 07

Externa länkar
 Swedish Regulations for Steel Structures – BSK 99

Standarder och konventioner
Svenskspråkig facklitteratur
Stålbyggnad
Kloak

Kloak kan syfta på:

 Kloak (avlopp) –  ett system för att avleda och ta hand om avloppsvatten
 Kloak (TV-serie) –  sommarlovsprogrammet i Sveriges Television 1996
 Kloakdjur – en ordning i klassen däggdjur som lägger ägg istället för att föda levande ungar
 Kloaköppning – en kroppsöppning som finns hos kloakdjur, fåglar, kräldjur och fiskar
Boverkets konstruktionsregler

Boverkets konstruktionsregler, BKR, innehåller Boverkets föreskrifter och allmänna råd till Plan- och bygglagen (PBL) och Lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk (BVL), med flera. Sista versionen är BKR 13 (BKR 2010), första var BKR 1 (BKR 1993).

Nu gällande regler
BKR ersattes 2011 av Eurokoderna, reglerna för deras tillämpning i Sverige, EKS och till Eurokoderna hörande normativa standarder för bland annat utförande och kontroll. Sedan 2 maj 2011 får BKR ej längre tillämpas.

Se även
 BBR
 BSK
 BBK
 BSV

Källor
 Boverkets konstruktionsregler

Byggteknik
Standarder och konventioner
Svenskspråkig facklitteratur
Ture Bielke

Ture Bielke kan syfta på bland andra:

 Ture Stensson (Bielke), lagman på Öland på 1400-talet
 Ture Turesson (Bielke) (1425–omkring 1490), riksråd
 Ture Bielke (1514–1577), riksråd
 Ture Bielke (1548–1600), riksråd
 Ture Bielke (1655–1717), landshövding i Stockholms län under 1700-talet
 Ture Gabriel Bielke (1684–1763), greve och general

Se även 

 Thure Bielke
Straffarbete

Straffarbete är en straffrättslig påföljd där den dömde sätts i arbete, numera avskaffad i många länder och ersatt med påföljder som samhällstjänst. Historiskt har bilden av straffarbete förknippats med tunga arbetsuppgifter.

I Sverige, där det bland annat tillämpades mot spioner, avskaffades straffarbete definitivt då den nuvarande Brottsbalken trädde i kraft år 1965. Den fanns dock i 1864 års strafflag. I dag råder istället arbetsplikt för fängelsedömda. I Sverige jämställdes förr ett års straffarbete med två års fängelse.

Straffarbete i samband med internering i koncentrationsläger jämställes inte med av domstol utdömt straffarbete.

Se även 
 Arbetsläger
 Bagno
 Samhällstjänst
 Tukthus
 Tvångsarbete
 Ungdomstjänst
 Bergsfriden

Referenser 

Straffrätt
Tvångsarbete
Svensk rättshistoria
Hishult

Hishult är en tätort i Laholms kommun och kyrkbyn i Hishults socken i Hallands län.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Hishult finns Hishults kyrka, Konsthallen Hishult och ett café med inredning från 1950-talet.

I Hishult finns även en gammal bro över Smedjeån.

Referenser

Externa länkar 

Hishult.se (lokal webbplats)

Orter i Laholms kommun
Tätorter i Sverige
BSV

BSV, i Boverkets handbok om snö- och vindlast beskrivs lastförutsättningar som kan användas vid dimensionering av konstruktioner som utsätts för snö- och vindlast. Sista versionen är BSV 97.

Nu gällande regler
BSV ersattes 2011 av SS-EN 1990 (Eurokod 0, Laster på bärverk) och reglerna för deras tillämpning i Sverige, EKS.

Se även
 BKR
 BBK
 BSK

Källor
 Snö- och vindlast

Byggteknik
Standarder och konventioner
Svenskspråkig facklitteratur
Akronymer
BBK

BBK kan syfta på:

 BBK –  en av Boverket utgiven handbok som innehåller exempel på dimensionering, utförande och kontroll av betongkonstruktioner, se Bestämmelser för betongkonstruktioner
 BBK – en idrottsförening i Boden, se Bodens BK
Borstahusens Bollklubb – en fotbollsklubb i Landskrona
 Akropol BBK – en basketklubb i Rinkeby
 Helsingborg BBK – en basketklubb i Helsingborg
 Luleå BBK – en basketbollklubb i Luleå
 Ockelbo BBK – en basketklubb i Ockelbo 
 Södertälje BBK – en basketklubb i Södertälje
 Umeå BBK – en basketklubb i Umeå
 Visby BBK – en basketbollklubb från Visby
Ture Bielke (1548–1600)

Ture Bielke, född den 27 maj 1548, död (avrättad) 20 mars 1600, var riksråd. Han var son till Nils Pedersson (Bielke) och Anna Hogenskild till Hedensö. Ägare till Sturefors.

Genom sin höga börd, sina stora själsgåvor och utmärkta bildning vann Ture Bielke tidigt ett avgjort företräde framför de flesta av sina samtida. Vid tjugufem års ålder utnämnd till ståthållare på Kalmar slott, blev han efter vartannat hovmästare hos drottning Katarina Jagellonica; riksråd 1586; översteskattmästare och kammarråd; häradshövding i Åkerbo härad i Västmanland från 1579 till 1598 då han fängslades, och lagman i Smålands lagsaga 1593–1598.

1585–86 deltog han som sändebud i fredsunderhandlingarna med Ryssland och var en av de svenska ädlingar, som åtföljde konung Sigismund på hans första resa till Polen 1587. När han, vid konungamötet i Reval, jämte några andra av rådet, undertecknat en skrivelse varigenom man sökte avböja Sigismunds plötsliga återkomst till Sverige, föll han i ogunst hos Johan III och avsattes från sina ämbeten och förläningar, men återfick dem kort före konungens död. Kort därefter avsändes han i en beskickning till Polen, för att underrätta Sigismund om Uppsala mötes beslut och fordra hans bekräftelse av detsamma. Sedan en fullkomlig söndring inträtt emellan hertig Karl och Sigismund, höll sig Bielke troget till den senare och undvek sorgfälligt att deltaga i de riksdagar hertigen utlyste för att tilltvinga sig större makt.

1598 utsedd att, jämte Gustaf Banér, avgå till Polen för att rättfärdiga de åtgärder, som i Sverige blivit vidtagna under konungens frånvaro, flydde båda över till Danmark och därifrån till Sigismund. De kom med honom samma år tillbaka till fäderneslandet, och sedan de efter slaget vid Stångebro blivit utlämnade till hertig Karl, ställdes de inför rätta i Linköping, där deras uppsnappade brev begagnades till deras fällande, varefter Bielke tillika med sin svåger, Gustaf Banér med flera under Linköpings blodbad avrättades på Linköpings torg den 20 mars 1600.

Gift 1581 med sin broder Hogenskilds svägerska, grevinnan Margareta Sture (1547–1617), dotter till Svante Sture d.y. och Märta Eriksdotter (Leijonhufvud). En nu försvunnen epitaf från 1599 över Ture Bielke och Margareta Sture var i Linköpings domkyrka, ritning av släkttavlan vid Søren Abildgaard finns.

Källor
 

 Släkttavla över Ture Bielke och Margareta Sture: http://gravstenogepitafier.dk/linkoping3.htm

Noter 

Lagmän i Smålands lagsaga
Ståthållare i Kalmar
Svenska kammarråd
Svenska riksråd under 1500-talet
Personer som avrättades under Linköpings blodbad
Politiker som blivit avrättade
Personer under äldre vasatiden
Ture
Födda 1548
Avlidna 1600
Män
Suck

Suck, en djup utandning med förträngd ljudspringa, varigenom ett karakteristiskt ljud uppstår. Samma mekanism ligger till grund för snyftningen; förloppet är endast kortare och häftigare. Suck, tillsammans med snyftning, gäspning och  skratt uppfattas som särskilda former av andningsrörelser som hör till vissa sinnesstämningar.

Källor

Rösten
373

373 (CCCLXXIII) var ett normalår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum
 Quintus Aurelius Symmachus blir prokonsul av Africa.
 Valens konverterar till arianismen och beordrar att ortodoxa kristna skall förföljas.
 Hunnerna besegrar alanerna i slaget vid Tanaisfloden när floden Don.
 Martin av Tours påbörjar kristnandet av Gallien.

Födda 
 Synesios av Kyrene, biskop av Ptolemais

Avlidna 
 2 maj – Athanasius, biskop av Alexandria, grekisk kyrkofader och helgon
 9 juni – Ephrem, syrisk psalmskrivare