kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bevara, Gud, vårt fosterland

Bevara, Gud, vårt fosterland är en psalm med nio verser av Johan Ludvig Runeberg. Psalmen skrevs 1855 och publicerades 1857 i "Förslag till Svensk psalmbok för de  evangeliskt-lutherska församlingarna i storfurstendömet Finland". I Sverige togs den med i psalmboksförslaget 1889 och publicerades som nummer 492 i 1937 års psalmbok.

Flera melodier har använts till psalmen. I den svenska psalmboken 1986 används en koral som publicerades, och troligen är komponerad, av Johann Balthasar König i Frankfurt am Main 1738. I Koralbok till Nya psalmer används melodin till psalmen Av himlens höjd oss kommet är som trycktes i Geistliche Lieder av Joseph Klug i Wittenberg 1539. Hugo Alfvén tonsatte psalmen 1907 för "Musik till psalmer för skolorna" utgiven av Emanuel A. Nylin och Arvid Carlstedt.

Publicerad i
Hemlandssånger 1891 som nr 396 under rubriken "Kärleken".
Metodistkyrkans psalmbok 1896 som nr 430, med 6 verser lätt bearbetade under rubriken "Fosterlandet".
Svensk söndagsskolsångbok 1908 som nr 321 under rubriken "Konung och fosterland".
Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 som nr 715 under rubriken "Konung och fädernesland".
Nya psalmer 1921 som nr 634 under rubriken "Det Kristliga Troslivet: Troslivet i hem och samhälle: Det kristna samhället: Fädernesland, överhet och undersåtar".
Svensk söndagsskolsångbok 1929 som nr 277 under rubriken "Hem och fosterland".
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 576 under rubriken "Speciella sånger - Land och folk".
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1930 som nr 576.
Sionstoner 1935 som nr 760 under rubriken "Konung och fosterland".
1937 års psalmbok som nr 492 under rubriken "Fosterlandet".
Psalmer för bruk vid krigsmakten 1961 som nr 492 verserna 1, 2, 5 och 7.
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 667  under rubriken "Speciella Sånger - Land och folk".
Finlandssvenska psalmboken 1986 som nr 546 under rubriken "Fosterlandet", med annorlunda text än i Den svenska psalmboken och med en melodi av Johann Crüger, 1640
Finlands ev. luth. kykas finska psalmbok 1986 som nr 577, med annan melodi
Den svenska psalmboken 1986 som nr 593 under rubriken "Tillsammans i världen".
Lova Herren 1988 som nr 795 under rubriken "Land och folk".

Källor

Externa länkar 

Finländska psalmer
Verk av Johan Ludvig Runeberg
Lotta Svärd

Lotta Svärd kan syfta på:

 Lotta Svärd – fjärde dikten i andra samlingen i Fänrik Ståls sägner, samt huvudpersonen i dikten
 Lotta Svärd-organisationen – frivilliga paramilitära nationella försvarsorganisation för kvinnor i Finland mellan 1920 och 1944
Högt bland Saarijärvis moar

Högt bland Saarijärvis moar (även kallad Bonden Paavo) är en välkänd dikt av Johan Ludvig Runeberg. Den ingår i avdelningen Idyll och epigram i debutsamlingen Dikter (1830). Huvudperson är bonden Paavo. Runeberg försörjde sig som ung två år som informator i Saarijärvi och Ruovesi, under vilken tid han kan ha fått inspiration för dikten.

Bonden Paavo drabbas av upprepad missväxt och hans fru är villig att ge upp: "Paavo, Paavo, olycksfödde gubbe, låt oss dö, ty Gud har oss förskjutit!", men Paavo misströstar inte: "Herren prövar blott, han ej förskjuter. Blanda du till dubbelt bark i brödet, jag vill gräva dubbelt större diken, men av Herren vill jag vänta växten." När åkern äntligen ger skörd tackar paret Gud. Hustrun ser fram emot ett år utan barkbröd, men Paavo ser grannens nöd: "Kvinna, kvinna, den blott tål att prövas, som en nödställd nästa ej förskjuter. Blanda du till hälften bark i brödet, ty förfrusen står vår grannes åker!"

Finländska dikter
Finlandssvensk skönlitteratur
Dikter 1830
Dikter av Johan Ludvig Runeberg
Exponentialfördelning

Inom matematisk statistik är en exponentialfördelning en beskrivande modell för tiderna mellan händelser i en poissonprocess. Exponentialfördelningen är en kontinuerlig sannolikhetsfördelning med täthetsfunktionen:

där β > 0 är en parameter i fördelningen. Väntevärdet E(X) och variansen V(X) ges av:

Exponentialfördelningen är alltså ett specialfall av gammafördelningen, där . 
Detta innebär bland annat att summan av två oberoende exponentialfördelade stokastiska variabler med parameter β har fördelningen .  

Exponentialfördelningen används bland annat för att modellera homogena Poisson-processer, vilka är heltalsvärda astokastiska processer där tillståndet förändras med konstant sannolikhet per tidsenhet λ. Avstånden mellan tillståndsförändringarna är då exponentialfördelade med väntevärde λ. Därför är integralen från 0 till T över f sannolikheten att minst en tillståndsförändring skett vid tiden T.

Exponentialfördelningen kan ses som en kontinuerlig version av den geometriska fördelningen, vilken beskriver antalet försök som behövs för att en diskret process skall byta tillstånd. I motsats till detta beskriver exponentialfördelningen den tid det tar för en kontinuerlig process att byta tillstånd.

Exempel på variabler som är approximativt exponentialfördelade är
 Tiden tills någon råkar ut för sin nästa bilolycka
 Tiden tills någon får sitt nästa telefonsamtal
 Avståndet mellan mutationer på en DNA-sträng

En viktig egenskap hos exponentialfördelningen är att den "saknar minne". Detta innebär att om en slumpvariabel X är exponentialfördelad så är dess betingade sannolikhet

Med andra ord, chansen att tillståndet kommer att förändras inom de nästa s sekunderna påverkas inte av den tid som redan förflutit.

Källor

Noter

Referenser

Externa länkar 

Sannolikhetsfördelningar
Weibullfördelning

Weibullfördelningen är en kontinuerlig sannolikhetsfördelning inom matematisk statistik.

Täthetsfunktionen är:

Den kumulativa fördelningsfunktionen är

Fördelningen är definierad endast för  ≥ 0.

Parametrar: 
α är en skalningsparameter för x-variabeln
β är en "skevhetsparameter" eller "formparameter".
 Ibland inför man en tredje parameter genom substitutionen y = x + γ. Den parametern (lägesparametern) frigör funktionen från begynnelsepunkten x = 0 och ger även en ökad flexibilitet vid anpassning av funktionen till experimentella data.

För formparametern kan följande specialfall för täthetsfördelningen nämnas:
β = 1: täthetsfördelningen är identisk med exponentialfördelningen.
β  = 2 fördelningen är en Rayleighfördelning.
β < 3:  fördelningen är skev åt vänster.
β ≈ 3 - 3,5: fördelningen är approximativt symmetrisk och påminner om normalfördelningen.
β  > 3,5: fördelningen är skev åt höger.

Weibullfördelningen har stor ingenjörsteknisk användning för studium av livslängd och/eller hållfasthet hos tekniska system, där x är tiden/belastningen, och observerade haverier utgör statistiska observationer av en population tekniska enheter under drift, som exempelvis kullager, vilket var Waloddi Weibulls studieobjekt vid slutet av 1930-talet. Den används ofta för att beskriva keramiska materials variation i hållfasthet.

Om en weibullfördelning anpassas till observerade gångtider till driftstopp hos en komponent kan den funna formparametern indikera fysikaliska samband:
β = 1: driftstoppen är exponentialfördelade och inträffar slumpmässigt, vilket kan tolkas som att sannolikheten för stopp är oberoende av den ackumulerade gångtiden.
β < 1:  sannolikheten för driftstopp är högst närmaste tiden efter driftsättningen; man talar om inkörningsfel eller "barnsjukdomar".
β  ≈ 3: först efter en viss utslitningstid observeras en större serie (ungefär) normalfördelade driftstopp. Den kunskapen kan utnyttjas för att schemalägga förebyggande underhåll.

Källor

Vidare läsning 
 Weibull, Waloddi: A statistical theory of the strength of materials, (1939) Ingeniörsvetenskapsakademien Stockholm, rapport 151,  ISSN 0368-069X

Externa länkar

Sannolikhetsfördelningar
Postrock

Postrock, sammansatt av latin post - efter; och rock, som i rockmusik, är en subgenre inom alternativ rock som växte fram under 1900-talet. Termen postrock myntades av musikjournalisten Simon Reynolds i nummer 123 av tidningen The Wire (maj 1994) för att beskriva en typ av musik som "använder rockinstrumentation för icke-rock-ändamål, som använder gitarrer för nyanser och texturer istället för riff, powerackord och melodier." 
Den kan även kännetecknas av sin inertia och en inneboende tyngd och svärta som av vissa uppfattas som deprimerande, vissa glädjande. 

Ursprungligen användes termen för band som Stereolab, Disco Inferno, Seefeel, Bark Psychosis och Pram, men den utvidgades för att beskriva all sorts jazz- och krautrock-influerad instrumental musik gjord efter 1994. Band från det tidiga 1990-talet såsom Slint (med albumet Spiderland) och Talk Talk hade stort inflytande. Som med många andra musikgenrer kan man hävda att själva termen är bristfällig; den används för att beskriva både Tortoise och Mogwai, två band som har väldigt lite gemensamt förutom det faktum att deras musik till stor del är instrumental. 

Nämnda Tortoise var bland postrockens grundare. De blev ikoner efter sin andra LP Millions Now Living Will Never Die, vars sound beskrevs som just "postrock" och inspirerade många band.

Under det sena 1990-talet blev Chicago hemvist för många olika grupper. John McEntire (från Tortoise) blev en viktig producent för många av dem, likaså Jim O'Rourke (med i Brice-Glace, Gastr del Sol och Sonic Youth med flera). Postrock började täcka allt från Boxhead Ensemble:s långsamma, gitarrbaserade ambience till Stereolabs up-tempo-electronica.

Godspeed You! Black Emperor, från Montréal i Québec, tillförde ett politiskt inslag med sina antiglobaliseringsböjelser.

I början av 2000-talet hade termen börjat falla ur favör; bredden på musikstilar som täcktes tog död på dess användbarhet nästan omedelbart då den myntades.

Se även 
 Postrockgrupper (kategori)
 Postmetal

Externa länkar 
 Postrock på Allmusic
 Star FK Radium
 Reynolds artikel om postrock i The Wire (arkiverad via Internet Archive)

Populärmusik
Musikgenrer
Alternativ rock
Välsignad är du, Jesus Krist

Välsignad är du, Jesus Krist är en översättning från norskan av Petter Dass påskpsalm Velsignet vær o Jesus Krist, nr 156 i Norsk Salmebok. En översättning till svenska gjordes av biskop Jan Arvid Hellström.

Publicerad i 
Psalmer i 90-talet

Påskpsalmer
Norska psalmer
Solen på himmelen slöt sina ögon

Solen på himmelen slöt sina ögon är en psalmtext av den norske 1600-talsprästen Petter Dass (1647-1707). Psalmen finns inte publicerad i någon publicerad svensk psalmbok.

Norska psalmer
Morning Star (tidning)

Morning Star (MS) är en vänsterorienterad dagstidning i Storbritannien, och som andra sådana kommer den ut sex dagar i veckan, måndag till lördag.

Historia 
MS grundades 1 januari 1930 med namnet Daily Worker som den kallades fram till 1966, men dess historia och föregångare sträcker sig 150 längre bakåt, en historia i motvind.

 1930-1942 vägrade tidningsgrossisterna att distribuera tidningen.

 1940-1941 förbjöd inrikesministern, Herbert Morrison tidningen.

 1941 förstördes kontoren av Adolf Hitlers bomber, men återuppbyggdes efter insamlingar bland läsarna.

 1945, efter andra världskrigets slut, bojkottade annonsörer tidningen i flera år.

 Under 1950-talet vägrade kommersiella TV-kanaler att visa annonser för tidningen.

Brittiska staten har alltid vägrat annonsera i den, med undantag för några år på 1970-talet efter omfattande protester.

Källhänvisningar

Externa länkar 
 Morning Star On-Line

Brittiska dagstidningar
Engelskspråkiga dagstidningar
Dagstidningar startade 1930
Företag

Ett företag kan bestå av en liten eller större organisation som har en viss mängd resurser som den samordnar. Resurserna kan till exempel vara arbetskraft, kapital, teknik och information. Ändamålet med samordningen kan vara att utveckla, producera och sälja varor eller tjänster.

Ett mindre företag kan exempelvis vara organiserandet av ett barnkalas. Beroende på hur mycket man 'tar för sig' kan även ett sådant bli ett stort företag.  Ett företag kan drivas i olika former beroende på typ av verksamhet, ägande, riskvillighet, kapitalinsats med mera. Inom ämnet företagsekonomi ger man begreppet företag en smalare innebörd, där det definieras som en sammanslutning av personer som bedriver ett medvetet arbete för att uppnå ett eller flera mål. Samtidigt har skatteverket sina egna definitioner. I skattemässigt hänseende räknas exempelvis inte alltid företaget ideell förening som ett företag, medan en ekonomisk förening för dem alltid är ett företag.

Företag är inte synonymt med kärnverksamhet. Företaget är en samhällsform som via införskaffandet av tillgångar kan bedriva försäljning med en viss kärnverksamhet. Vissa typer av företag saknar kärnverksamhet och därmed också försäljning, de refereras då till som holdingbolag.

Etymologi 
Ordet fungerar idag först och främst som ett verbalsubstantiv med nollmorfem, från verbet företaga. I början av 1900-talet var det vanliga, om det var en näringsverksamhetsområde man syftade på, att man specificerade det genom en sammansättning: exempelvis industriföretag, byggnadsföretag, textilföretag, skogsföretag, transportföretag och livsmedelsföretag. År 1795 kunde ett företag vara vad som helst som den enskilde tog sig för. Ett mindre eller större projekt, exempelvis en vandring eller inhämtning av korna på fjället. Ett företag behövde inte inkludera fullbordan.

Se även 
 Företag i Sverige
 Bolag

Referenser

Noter

Allmänna källor

Externa länkar 
 
 Bolagsverkets sida om Europabolag
 Bolagsverkets sida om Europeisk Ekonomisk Intressegrupering

Associationsrätt
Gud som allting skapade

Gud som allting skapade är en gammal bröllopspsalm av Olaus Petri. Den finns inte längre medtagen i den svenska psalmboken.

Psalmen presenteras 1536 med introduktionen: Thetta minne må siungas j brudahusen och texten inleds 1695 med orden (hela första versen finns på Wikisource):
Gudh som all ting skapade.
Sigh til lof och prijs
Skop han man och qwinno
Och satte i Paradis;

Publicerad i
Swenske Songer eller wisor 1536 med titeln Gud som all ting skapade sich til loff och prijs under rubriken "Thetta minne må siungas i brudahusen".
1572 års psalmbok med titeln GUdh som all ting skapadhe under rubriken "Itt Minne i Brudhahuus".
Göteborgspsalmboken 1650 under rubriken "Om Echtenskap.".
1695 års psalmbok som nr 326 under rubriken "Psalmer angående thet H. Ächtenskaps ståndet".

Referenser

Noter

Externa länkar
Hos Sibelius-Akademin återfinns noterna enligt 1695 års melodi till Gudh som allting skapade.
Hos Projekt Runeberg finns texten ur Swenske Songer eller wisor 1536

Svenska psalmer
Bröllopspsalmer
O Fader vår, barmhärtig, god

O Fader vår, barmhärtig, god är en kristen psalm. Texten är skriven av Olaus Petri år 1526 bearbetad av Johan Olof Wallin 1816 samt av Anders Frostenson år 1983. 

Musiken är medeltida/Magdeburg från 1524 och användes enligt 1937 års psalmbok också till psalmen Gud över oss förbarmar sig. Enligt 1921 års koralbok med 1819 års psalmer används en melodi hämtad ur Teutsch Kirchenampt från 1525 och Strasbourg.

Publicerad i
Swenske Songer eller wisor 1536 med titeln O fader wor barmhertig och godh. 
1572 års psalmbok med titeln O Fader wår barmhertigh och godh under rubriken "Te Lucis ante terminum".
Göteborgspsalmboken under rubriken "Om then H. Trefaldigheet".

1695 års psalmbok, som nr 188 under rubriken "Om then Hel. Trefallighet"
1819 års psalmbok, som nr 21 under rubriken "Guds enhet och treenighet".
Sionstoner 1889, som nr 435 med verserna 1-4, under rubriken "Psalmer. Den treeniga Gudens nåd."
Sionstoner 1935, som nr 25 under rubriken "Inledning och bön
1937 års psalmbok, som nr 25 under rubriken "Trefaldighetspsalmer".
Lova Herren 1988, som nr 242 under rubriken "Gemenskap i bön och Ordets betraktande".
1986 års psalmbok, som nr 372 under rubriken "Ordet".

Referenser

Noter

Externa länkar
Hos Svenska Akademien återfinns psalmtexten från 1695 i "Den gamla psalmboken" i PDF
Hos Sibelius-Akademin återfinns noterna enligt 1695 års melodi till O Fader wår / barmhertig och godh, där framgår att förebilden är: "Es wollt uns Gott genädig sein".
Hos Projekt Runeberg finns texten ur Swenska Songer eller Wisor från 1536.

Svenska psalmer
Treenighetspsalmer
Arne H. Lindgren

Arne Harald Lindgren, född 30 april 1922 i Herrljunga i Älvsborgs län, död 12 oktober 1991 i Lund, var en svensk författare och psalmdiktare.

Biografi
Lindgren föddes i ett pastorshem på gränsen mellan ett kristet område och ett område med arbetarkultur. Han studerade medicin och teologi. Lindgren arbetade som folkskollärare och frilansjournalist innan han 1963 blev författare på heltid. I romanen Kullerstensgatan (1973) skildrar han sin barndom. Lindgren, som hade teaterutbildning, skrev flera pjäser och kyrkospel. Av hans psalmer finns en representerad i Herren Lever 1977 (nr 917) och fyra i 1986 års psalmbok (nr 96, 208, 358 och 523). Lindgren var flera gånger intagen på mentalsjukhus och alkoholistanstalt, och han har skildrat detta i flera böcker, bland andra Svart dagbok (1972) och Böner från Betesda (1975).

Han var far till regissören och manusförfattaren Johannes Lindgren och skådespelaren Tomas Laustiola.

Lindgren är begravd på Norra kyrkogården i Lund.

Bibliografi

Skönlitteratur
Den vita grinden 1953 (prosalyrik)
Svart dagbok, 1972 (rapportbok)
Spel med mänskoboll, 1973
Kullerstensgatan, 1973 (självbiografisk roman)
Vägen till Kamien-Pomorski, 1974
Böner från Betesda, 1975
Konrad Korvmakares son och andra nästansagor från Söndagsbyn, 1976
Sigge extraväktare : en nästansaga, Stockholm : LiberFörlag, 1976
Ängladag, 1976
Den opassande lovsången, 1977
Gud - den nödvändiga dårskapen, 1976
Gud - den opassande närvaron, 1979
Fragment ur en gudserfarenhet, 1981
Jordsånger, 1981
Projekt Människokärlek, 1982
Kom nära, Gud : stillheter från ett bönerum, 1984
Då slutade talgoxen sjunga, 1985
Frasism och fascism, 1988
Det blå rummet : dikter om en närvaro, 1988

Psalmtexter
Det tänds ett ljus (nr 208)
Han gick in i din kamp på jorden (nr 358)
Han är svaret
Kom nära, Gud. Kom vila (nr 523) 
Lär mig höra din röst på bussen (1977) i Herren Lever 1977 nr 917 med musik av Hans Nyberg från 1977.
Öppna mig för din kärlek (nr 96), skriven 1978
Påskkantaten (1964) tonsatt samma år av Friedrich Wűrzner i Ystad.

Källor

Externa länkar
 

Svenska författare
Svenskspråkiga författare
Författare från Västergötland
Svenska psalmförfattare
Personer från Herrljunga socken
Gravsatta på Norra kyrkogården i Lund
Födda 1922
Avlidna 1991
Män
Pi (bokstav)

Pi (grekiska πι pi) (versal: Π, gemen: π eller ϖ) är den 16:e bokstaven i det grekiska alfabetet. Den har ljudvärdet , och i modern grekiska ibland även . Dess motsvarighet i det latinska alfabetet är P, p, och i det kyrilliska alfabetet П, п. I det joniska talbeteckningssystemet hade pi värdet 80.

Unicode 

I datorer, då Unicode används, lagras den grekiska bokstaven Π med koden 3A0(hex) och π med koden 3C0(hex). Tecknen stöds inte av någon annan teckenuppsättning som är eller varit vanlig i Sverige. I Grekland används ISO/IEC 8859-7 utöver Unicode. I HTML kan &Pi; eller &pi; skrivas.

Se även 
 Talet pi

Källor

Grekiska alfabetet
Midnatt (målning)

Midnatt är en oljemålning av Anders Zorn från 1891. Storlek 69 x 103 cm.

Motivet är en ung kvinna som ror på en spegelblank sjö en sen kväll eller tidig morgon. Solen ligger mycket lågt över horisonten, och man kan ana solstrålarna som kommer in från höger på bordläggningen. 

Kvinnan vänder sig bort från betraktaren, upptagen med att sköta båten. Det är också intressant att hon inte bär folkdräkt som i många andra av Zorns målningar med motiv från Dalarna utan en enkel randig blus, ett stort förkläde och uppkavlade ärmar. Enligt en uppgift hette modellen Augusta Bengtzelius och kom från Siljansfors utanför Mora.

Tavlan är målad med olja på duk och tillhör Zornsamlingarna i Mora. Det finns även en mindre studie till denna målning som senast sågs på auktion i Göteborg 2005.

Referenser

Noter 

Målningar av Anders Zorn
Målningar på Zornmuseet
Målningar 1891
Målningar med motiv från Dalarna
Bernhard Eriksson

Johan Bernhard Eriksson (i riksdagen kallad Eriksson i Grängesberg senare Eriksson i Falun), född 19 april 1878 i Grangärde församling, Kopparbergs län, död 18 april 1952 i Stockholm (Kungsholm), var en svensk politiker (socialdemokrat), sjöminister 1920, riksdagsledamot (andra kammaren) 1905–1936, ordförande i socialdemokraternas riksdagsgrupp 1922–1923 och 1925–1926, talman i andra kammaren 1928–1932, landshövding i Kopparbergs län 1932–1944.

Eriksson var ursprungligen järnarbetare vid Grängesbergs gruvbolag, och invaldes 1905 i andra kammaren, där han blev en av det socialdemokratiska partiets främsta tillgångar. Han var medlem i ett stort antal kommittéer och utskott, bland annat Bevillningsutskottet, Statsutskottet och Bankoutskottet, det senare i egenskap av ordförande 1923–1926. Bland de särskilda utskott där Eriksson anlitades, märks 1925 års försvarsutskott. Han inträdde 1920 i Hjalmar Brantings regering som chef för Sjöförsvarsdepartementet, och då detta drogs in 30 juni 1920 blev Eriksson chef för det nyinrättade Socialdepartementet. 1928 blev Eriksson talman i andra kammaren, och var från 1916 fullmäktig i Pensionsförsäkringsfonden. Han tillhörde såväl den socialdemokratiska partistyrelsen som riksdagsgruppens förtroenderåd. Bernhard Eriksson är begravd på Grängesbergs kyrkogård.

Referenser

Externa länkar 

Andra kammarens talmän
Landshövdingar i Kopparbergs län
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Socialdemokraterna
Sveriges sjöministrar
Sveriges socialministrar
Palmstiernas klubb
Personer från Grangärde socken
Födda 1878
Avlidna 1952
Män
Kvinna som klär sig

Kvinna som klär sig är en oljemålning av Anders Zorn från 1893. Målningen är i privat ägo. 

Målningar av Anders Zorn
Målningar 1893
Målningar i privat ägo
Carl Israel Wilhelm Douglas

Carl Israel Wilhelm Douglas, född 1824, död 1898, var en svensk greve och överstekammarjunkare. Han var från 1848 även badensisk greve. Douglas var ägare till fideikommisserna Muhlhausen i Tyskland.

Douglas gifte sig 1848 med Louise Katarine, morganatisk dotter till storhertig Ludvig I av Baden. De blev föräldrar till utrikesministern Ludvig Douglas.

Carl Douglas ligger begravd i släkten Douglas gravkapell i Vreta klosters kyrka. Hans hustru, grevinnan Louise, ärvde slotten Langenstein och Gondelsheim i Tyskland.

Svenska överstekammarjunkare
Svenska grevar
Carl
Födda 1824
Avlidna 1898
Män
Gustav Otto Douglas

Gustav Otto Douglas, född 23 februari 1687 i Stockholm, död 2 februari 1771 i Estland, var en svensk greve och militär, senare i rysk tjänst.

Douglas var en tid i fransk tjänst men återvände 1703 till Sverige där han blev kaptenlöjtnant vid Upplands regemente och 1704 löjtnant vid Dalregementet. 1708 blev han en av Karl XII:s drabanter och föll som sådan i fångenskap i slaget vid Poltava (1709). Efter en tids fängelse i Vologda ingick han i rysk tjänst och utnämndes 1717 till generalguvernör i Finland, som ryssarna då innehade, med residens i Åbo. Honom tillkom den högsta judiciella och administrativa makten i de av ryska regeringen inrättade länen i västra Finland. Hans namn har knutits vid de flesta av de våldsåtgärder, utpressningar och grymheter, som denna tid har att uppvisa.

År 1719 och 1720 utskrev han för den ryska arméns räkning de s.k. mantalskarlarna, en man för varje mantal, vilka sändes mot perserna, men torde hamnat i Astrachan. I Sverige, dit ryktet om hans beteende snart hann, troddes allmänt, att han gav de ryska galärerna en god vägledning vid deras mordbrännarfärd längs svenska kusten.

År 1721 blev Douglas ordförande i den stora estländska kommissionen, 1725 generalmajor, 1729 generallöjtnant, 1737 general en chef samt guvernör över Estland 11 augusti 1738 – 22 mars 1740. År 1744 erhöll han avsked ur statens tjänst.

Se även
Ätten Douglas

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Externa länkar
Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften Estland – adelsätter i estländska Riddarhuset
Albu herrgård (Alp) i Estland

Estlands guvernörer
Ryska generaler
Svenska militärer under 1700-talet
Svenska grevar
Män
Födda 1687
Avlidna 1771
Gustav
Militärer från Stockholm
Deltagare i slaget vid Poltava
Karoliner