kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Springfield, Illinois

Springfield är huvudstad i delstaten Illinois, USA och huvudort i Sangamon County med 111 454 invånare (2000). 

Staden är säte för Illinois generalförsamling, guvernören och delstatens högsta domstol.

Historik
Staden grundades 1818 och blev huvudstad i Illinois 1837 då den ersatte Vandalia. Bytet var till stor del Abraham Lincolns förtjänst eftersom han själv flyttade till staden samma år och bodde kvar där i 17 år. År 1847 erhöll Springfield fullständiga stadsrättigheter.

Referenser

Noter

Externa länkar 

 
Orter i Illinois
Hällmarksskog

Hällmarksskog eller hällmarkstallskog är en nordisk vegetationstyp som växer på hällmark, det vill säga urberg. Den är ofta mycket torr, har ett tunt jordlager och är näringsfattig med ett pH under 7. Jordmånen är podsol, eftersom det är en typ av barrskog.

Denna form av växtsamhälle finns på de platser under högsta kustlinjen som på grund av sin höjd var särskilt utsatta och spolades rena av vågorna vid landhöjningen så att bara berget återstod. 

Hällmarksskog är ofta artfattig. Växter som lever där är lågvuxen, gles, tallskog, ljung (oftast i grundare svackor där lite humus har samlats), lingon, renlav, bägarlavar, svampar och tulkört. Bland djuren kan nämnas myror, enkelfotingar och skalbaggar. Där finns fåglar som tjäder, hackspettar, korsnäbbar, dubbeltrast, nattskärra, rödstjärt och mesar.

Eftersom tallen dominerar trädskiktet kallas ofta vegetationstypen hällmarkstallskog. Tallarna rotar sig i sprickor mellan hällarna, men blir sällan högvuxna. Eftersom tallarna står glest blir de lätt grovgreniga med vida kronor, något som bland annat lockar fiskgjusen att bosätta sig där. Även tjädern behöver hällmarkerna.

På grund av den ringa näringstillgången växer träden glest och långsamt, vilket gör att produktionen inte är särskilt effektiv från skogsbrukssynpunkt. På så sätt har hällmarksskogen många gånger fått stå orörd och efter hand utvecklat en naturlig karaktär, med olikåldrade träd, torrakor och lågor. Därför har hällmarksskogen blivit en kontrast till den brukade och välskötta skogen i omgivningarna.
Törskateangripna toppar och solexponerade torrträd tillsammans med att träden är senvuxna gör att skogen hyser en speciell vedfauna. Framförallt är det de värmekrävande praktbaggarnas larver som får sina utvecklingskrav uppfyllda.

Se även
Lista över nordiska vegetationstyper
Hällmarksljunghed

Externa länkar 

Skog
Lövskog

Lövskog är skog bildad av träd med löv, relativt tunna breda blad. När man talar om lövskog brukar man syfta på skog som fäller sina löv och är kal om vintern, men ibland kan också ständigt grön skog åsyftas. Det finns tre stora lövskogsområden på jorden: ett i väst- och mellaneuropa med utlöpare i mellersta Ryssland, Kaukasus och Himalaya, ett i Östasien i norra Kina, Korea och Japan och ett i östra USA och den del av Kanada som gränsar dit.

Varmtempererad lövskog 
I den varmtempererade lövskogen fäller träden sina blad inför vintern. Detta hindrar avdunstning under de vattenfattiga vintrarna.
I början 2000-talet återstår endast rester av de ursprungliga varmtempererade lövskogarna. De har i stor utsträckning omvandlats till jordbruksmark eftersom biomets klimat och jordmån väl lämpar sig för jordbruk. De löv som fälls förmultnar och blir energirik jord. I de regioner där lövskogarna helt försvunnit har landskapet utvecklats till kulturstäpp.
Under våren är lövskogen rikast på blommor, då får blommorna mest solljus. Under sommaren har trädens blad slagit ut, och då når inte solens strålar ner till marken.

Lövskog i Sverige
I södra Sverige finns varmtempererad lövskog, ibland även kallad ängsskog eller lund. Den växer på fuktig och mycket näringsrik jord med  Jordmånen är brunjord. Lövskog består till största del av olika ädellövträd. I lövskogen är flora och fauna mycket rik: harsyra, liljekonvalj, gullviva och blåklocka är några exempel. Djur i lövskogen inkluderar insekter, spindlar, blötdjur och daggmask.

Nationalparken Dalby Söderskog i Skåne utanför Lund är ett 36 ha stort område med ädellövskog. Ett annat sammanhängande lövskogsområde är  naturreservatet Västra Hargs lövskogar, inrättat 2009. På Öland utgör Mittlandsskogen ett av norra Europas större sammanhängande områden med ädellövskog.

Se även 
Fjällbjörk

Referenser

Externa länkar 
Skogen i skolan lövskog
Skogskunskap Skötsel av lövskog
Träcentrum, fakta om lövträ.
Lövträd Naturhistoriska Riksmuseet
Hållbart familjeskogsbruk, fördjupningskurs i lövskog vid Linnéuniversitetet.

Skog
Biotoper
Brunjord

Brunjord finns på slätterna i södra och mellersta Sverige och även i dalsänkor. Där det finns brunjord växer det ofta lövträd. För att brunjord ska bildas krävs det ett högt pH, finkornig jordart och ganska varmt klimat. Brunjord är betydligt bördigare än podsol och lämpar sig därför för jordbruk. Detta har gjort att de största områdena med lövskog i Sverige har huggits ner och ersatts av jordbruk. Det som kännetecknar brunjord är att förna snabbt bryts ner till mull tack vare den rika tillgången på saprofyter, som daggmaskar och bakterier. På grund av att den blandas hela tiden är det svårt att tydligt se de olika lagren i markprofilen.

Se även

 Svartjord
 Lössjord
 Lövskog

Jordmåner
Peter Englund (nationalekonom)

Karl Göran Peter Englund, född 4 februari 1950 i Stockholm, är en svensk nationalekonom.

Utbildning 
Englund disputerade 1979 vid Handelshögskolan i Stockholm.

Karriär 
Englund var professor vid Uppsala universitet 1988–1998 och är professor vid Handelshögskolan i Stockholm sedan 1998.

Han är ledamot av Kommittén för Sveriges Riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till Alfred Nobels minne och dess sekreterare sedan 2002.

Utmärkelser 
 Ledamot av Ingenjörsvetenskapsakademien sedan 1997

Familj 
Englund är son till generaldirektör Åke Englund och Ebba, född Lundkvist. Han är idag gift med Viveka Ringgren och far till sönerna Arvid, Henrik och Jakob.

Referenser

Noter

Se även 

Lista över professorer vid Handelshögskolan i Stockholm

Svenska professorer i nationalekonomi
Personer verksamma vid Handelshögskolan i Stockholm
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Födda 1950
Män
Levande personer
Ledamöter i Kommittén för Sveriges Riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till Alfred Nobels minne
Forskare från Stockholm
Svenska forskare under 1900-talet
Svenska forskare under 2000-talet
Ekologisk succession

Ekologisk succession är den process där artsammansättningen i ett ekosystem förändras över tid. Tidsskalan kan vara årtionden, exempelvis efter en skogsbrand, eller till och med miljontals år efter ett massutdöende. 

Ekologisk succession är en långsam process där ett ekosystem genomgår mer eller mindre ordnade och förutsägbara förändringar vilket leder till att ett nytt växt- och djursamhälle skapas. Processen kan starta med att helt nya, lediga habitat skapas, till exempel från ett lavaflöde eller ett allvarligt jordskred. Vanligare är att processen startar med att ett ekosystem genomgår någon form av störning, till exempel en brand, storskalig stormfällning eller kalhuggning. Man skiljer på dessa två typer av succession:
 Primärsuccession - när områden som tidigare helt saknat livsformer för första gången invaderas av levande organismer och en ny biotop uppstår. Exempelvis genom att ett lavaflöde skapar en ny ö.
 Sekundärsuccession - den förändring som sker i ett växt- och djursamhälle efter en störning. Exempelvis en skogsbrand.
Succession var bland de första teorierna inom avancerad ekologi och studier kring ämnet är fortfarande ett stort forskningsområde inom ekologisk vetenskap.

Några exempel på ekologisk succession:
Kala sanddyner vid havet täcks först med olika sorters gräs, senare med tall eller ekskog.
Ängar och hagar växer igen till skog om man inte slår gräset eller låter boskap beta där.
Vulkanutbrott skapar ny mark, till och med nya öar, som efterhand koloniseras av olika växt- och djurarter.

Se även 
 Succession
 Primärsuccession
 Sekundärsuccession
 Klimaxstadium
 Spridningsbiologi

Referenser

Noter 

Ekologi
Succession

Succession kan syfta på:

Inom juridik 
 Successionsordningen – Sveriges äldsta nu gällande grundlag, som reglerar tronföljden till den svenska tronen
 Successionsordningen för USA:s president – Presidential Succession Act, USA:s motsvarighet till den svenska successionsordningen
 Singularsuccession – en term som betecknar att en eller flera enskilda rättigheter eller förpliktelser överförs från en person till en eller flera andra personer
 Universalsuccession – en term som betecknar att en persons hela förmögenhet med alla dithörande rättigheter och förpliktelser överförs till en eller flera andra personer
  Successionsrätt – en ordning, enligt vilken personer är tänkta att efterträda varandra

Inom ekologi 
 Ekologisk succession – en långsam förändring inom ett ekosystem vilket leder till att ett nytt växt- och djursamhälle uppkommer. Man skiljer på två typer av ekologisk succession:
 Primärsuccession – när områden tidigare helt utan livsformer för första gången invaderas av levande organismer, och det uppstår en biotop
 Sekundärsuccession – när befintliga biotoper åter blir livskraftiga efter en tids störning, till exempel efter en skogsbrand

Inom kultur 
 Succession (musikalbum) – av Maria Andersson från 2016
 Succession (TV-serie) – amerikansk HBO-serie från 2018

Se även
 Apostolisk succession – ett teologiskt begrepp
 Successionskrisen i Sista dagars heliga-rörelsen –  en kris inom Jesu Kristi Kyrka av Sista Dagars Heliga efter Joseph Smiths död
Handelshögskola

En handelshögskola eller ekonomihögskola är en högskola, ett universitet eller en del därav som bedriver forskning och undervisning inom det ekonomiska området. De centrala akademiska disciplinerna är nationalekonomi och företagsekonomi, men ofta är även kringvetenskaper som ekonomisk historia, statistik och affärsjuridik representerade.

Världens äldsta handelshögskola grundades år 1819 som École Spéciale de Commerce et d’Industrie (numera ESCP Business School).

Handelshögskolor i Sverige

Nordens första professur i ekonomi grundades som den fjärde i världen vid Uppsala universitet och Theatrum Oeconomicum 1741. Handelshögskolan i Stockholm som grundades 1909 var den första handelshögskolan i Sverige; samma år grundades även Svenska handelshögskolan i Helsingfors i Storfurstendömet Finland, en del av Ryska imperiet. Handelshögskolan i Göteborg grundades 1923 som en självständig högskola men är sedan 1971 del i Göteborgs universitet.

Sedan senare delen av 1900-talet har ett antal svenska universitet och högskolor samlat ekonomisk utbildning och forskning inom en intern handelshögskola. Så gjorde Umeå universitet 1989 och Högskolan i Jönköping 1994, Örebro universitet 2008 samt Karlstads universitet 2009. Vid flera andra svenska lärosäten har man valt benämningen ekonomihögskola, till exempel vid Lunds universitet, Växjö universitet och Mälardalens högskola. Även övriga universitet och större högskolor erbjuder ekonomiutbildningar och bedriver ekonomiskt inriktad forskning men utan att organisera en särskild fakultet eller intern handelshögskola.

Se även
Lista över handelshögskolor i Norden

Källor

Universitet och högskolor efter utbildningsinriktning
Monokultur

Monokultur, av mono som är det grekiska räkneordet för ett och kultur som betyder odling (av latinets cultura), avser ursprungligen ett system för odling av jordbruksgrödor där man bara odlar ett växtslag åt gången, exempelvis vete, korn, kaffe, bomull, majs, osv. 

Inom skogsbruk avser monokultur plantering av en enda trädart vid samma tillfälle till skillnad från naturligt förekommande trädbestånd av samma art som visar på en mångfald i trädstorlekar, med döda träd blandat med mogna och unga träd. Inom skogsbruket ger monokulturplanteringar som planteras och skördas som en enhet begränsade livsmöjligheter för vilda djur som är beroende av döda träd och gläntor, eftersom alla träden är lika stora. Monokulturer skördas oftast genom kalhuggning, vilket drastiskt förändrar livsmiljön. Den maskinella skörden av träd kan komprimera marken, vilket kan påverka underliggande tillväxt negativt. Plantering av monokulturer orsakar också att träd blir mer sårbara när de smittas med en patogen eller attackeras av insekter eller påverkas av ogynnsamma miljöförhållanden.  

Begreppet har fått en utvidgad betydelse inom sociologin, där det syftar på en stat eller ett område där det endast bor en kulturgrupp.

Källor

Skogsbruk
Ekologi
Sociologi
Förna

Förna är det lager som finns högst upp av de olika jordnivåerna. Förnan består av organiskt material som ligger på marken. Detta består till största delen av döda men inte helt nedbrutna växtdelar. En del utgörs även av djurrester samt exkrement som hamnat på marken. Förna utgör habitat för små djur (förnadjur), svampar och växter. Vissa djur, till exempel maskar, vissa fågelarter, använder materialet när de bygger bo. Allt eftersom förnan komposteras bidrar den med näring till omgivningen. Den del av förnan som inte ännu är fullt nedbruten men ändå börjat brytas ner, kallas för humus. 

Förnan är inte skör och medför därmed inga protister, som hjälper till att bryta ned den.

Se även 
 Detritus
 Brunjord
 Podsol
 Kvävets kretslopp

Referenser 

Jord
Humus

Humus är saprofytiskt nedbrutna växt- och djurdelar i förnan, vars ursprung inte längre kan identifieras med blotta ögat. Den viktigaste källan till humus är lignin som blivit modifierat av brunrötesvampar och mjukrötesvampar. På obrukade jordar utgör humus huvuddelen av det översta marklagret – den så kallade O-horisonten, också kallad råhumus. Humuslager kan dock saknas på hälleberg, rasbranter, bergstoppar, glaciärbottnar etc. Humus kan delas upp i mull, mår, torv och dy. 

För att jämföra humushalten i jordprover kan en lösning av ammoniak hällas genom jorden. Den färgas då brun, och ju brunare den är desto högre är humushalten. Sjöar kan ha humusämnen i vattnet och man säger då att sjön är humös. Humösa sjöar är ofta näringsfattiga (oligotrofa), och har ett lågt pH till följd av de urlakade humussyrorna. Avsättningar av humus på sjöbotten bildar jordarten dy.

Jordmånsprocesser 
Jordmånsprocesserna påverkas av bland annat organismer och klimatfaktorer, som varierar över tiden i det stora perspektivet. Vatten perkolerar genom humuslagret, varpå det sker en nertransport av humussyror och katjoner till underliggande geologiska lager.

Se även 
 Brunjord
 Förna
 Mineraljord
 Podsol

Referenser 

Geologi
Markvetenskap
Epifyt

Epifyter (av grekiska epi, ’på’, och phyton, ’växt’) är organismer som lever utanpå växter utan att ta näring eller vatten från dem. De växter som utgör underlag för epifyter är ofta träd. Växter som växer på träd förekommer oftast i regnskogar. Exempel på sådana växter är lianer, orkidéer och ananasväxter. I tempererade områden som Sverige är de vanligaste epifyterna lavar. 

Epifyti är en form av kommensalism.

Se även
 Litofyt
 Parasitism
 Symbios

Externa länkar 

Botanik
Sébastien Bourdon

Sébastien Bourdon, född 2 februari 1616 i Montpellier, död 8 maj 1671 i Paris, var en fransk målare och gravör under barockepoken. 

Bourdon påverkades under en vistelse i Rom på 1630-talet av Bolognaakademins eklektiska riktning men främst av Nicolas Poussin och Claude Lorrain. Influenser från dessa kan spåras i verk som Simon Magerns fall som idag finns i Montpellier samt flera av hans verk på Louvren. Han målade även bambocciadmålarnas stil. Han undervisade även därefter vid den 1648 grundade konstakademin i Paris och blev 1655 dess direktor. Bourdon vistades i Stockholm 1652–1653, då han var verksam som hovmålare och porträtterade drottning Kristina, den blivande svenske kungen Karl X Gustav samt Gustaf Gustafsson af Vasaborg. Bourdon är representerad vid bland annat Nationalmuseum i Stockholm.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Noter

Externa länkar 
 
 

Representerade vid Nationalmuseum
Franska barockmålare
Franska gravörer
Franska målare under 1600-talet
Personer från Montpellier
Födda 1616
Avlidna 1671
Män
Svensk uppslagsbok
Max Liebermann (målning)

Max Liebermann är en oljemålning av Anders Zorn från 1891–1896. Målningen ingår i Zornsamlingarna i Mora.

Zorns målning är ett porträtt av hans tysk-judiske konstnärsvän Max Liebermann (1847–1935). Zorn målade 1896 även ett porträtt av Liebermans hustru Martha, född Marckwald 1857 och död genom självmord dagen före hennes planerade transport till Theresienstadt 1943.

Zorns båda porträtt hängde från 1896 i paret Liebermanns eleganta ateljé på Pariser Platz som var centrum för den franskinspirerade kultureliten i Berlin dit den Parisboende Zorn tillhörde. Liebermann hade en stor konstsamling som innehöll flera målningar av de samtida, men ännu inte etablerade, franska impressionisterna såsom Claude Monet, Edgar Degas, Camille Pissarro och Alfred Sisley. Idag ingår Zorns båda porträtt av makarna Liebermann i Zornsamlingarna i Mora.

Relaterade målningar

Källor 

Målningar av Anders Zorn
Porträttmålningar
Målningar 1896
Målningar på Zornmuseet
Max Liebermann

Max Martin Liebermann, född 20 juli 1847 i Berlin, död 8 februari 1935 i samma stad, var en tysk konstnär.

Biografi
Som 15-åring började Liebermann som lärling hos konstnären Carl Steffeck mot sin fars vilja. Efter inledande studier på akademin i Weimar flyttade han till Düsseldorf 1871 där han träffade Mihály Munkácsy. Tillsammans begav de sig till Paris där han fortsatte sin konstnärliga utbildning 1873–1878. Hans starkt måleriska stil påverkades först av Munkácsys mörka färgskala, till exempel i Gåsplockerskor (1872). Även med svenska konstnärer i Paris underhöll han livliga förbindelser, framför allt med Carl Fredrik Hill, vars talang han skattade högst bland de samtidigt studerande svenskarna. Liebermann företog flera resor till Nederländerna, där bland annat Jozef Israëls konst gav honom viktiga influenser.

Med åren från 1890-talet blev hans målningssätt djärvare och mera summariskt. Nya ljuseffekter uppträder i hans målningar, men framför allt försöker han fånga rörelsen och rytmen. Lieberman framstod härefter som Tysklands främste och mest självständige arvtagare av impressionismens läror, den obestridlige ledaren för hemlandets moderna konstriktningar. Han var en av initiativtagarna till konstnärsgruppen Berliner Secession, vars ordförande han var under dess mest betydande år 1898–1911. Efter brytningen med Berliner Secession 1913, blev han hederspresident i Freie Secession.

Liebermanns verk fördömdes av nazisterna under tredje riket och betecknades som entartete Kunst. Sju verk av honom beslagtogs av Propagandaministeriet på olika tyska museer, 4 målningar, 2 grafiska blad och 1 teckning. Emanuel Fohn bytte till sig teckningen och dess öde är sedan dess okänt. Oljemålningarna såldes både utomlands och till privatpersoner inom landet. En av dem återbördades till Neue Nationalgalerie i Berlin. De grafiska bladen såldes till konsthandlare och deras vidare öden beskrivs som okänt.

Liebermanns interiör- och landskapsmåleri - i regel med figurastaffage - kompletteras med en rad utomordentliga porträtt av tyska kulturpersonligheter. Liebermann räknas även bland samtidens främsta grafiska konstnärer. Hans Gesammelte Schriften utkom 1922. Liebermann är representerad i de flesta större utländska och tyska konstmuseer.

Asteroiden 12329 Liebermann är uppkallad efter honom.

Målningar 
 Gåsplockerskor (1872)
 Grismarknad i Haarlem (1891)
 Georg Brandes (1902)

Källor 
 </
 Freie Universität Berlin (FUB): Beschlagnahmeinventar Entartete Kunst. (emuseum.campus.fu-berlin.de)

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 

 Böcker relaterade till Max Liebermann på svenska bibliotek. (liber.kb.se)
 
 Max Liebermann art-auction on 22.09.05

Tyska landskapsmålare
Tyska porträttmålare
Tyska grafiker
Personer i Tyskland under 1800-talet
Födda 1847
Avlidna 1935
Män
Svensk uppslagsbok
Personer från Berlin
Ledamöter av Konstakademien
Mississippi

Mississippi är en delstat i södra USA, belägen öster om Mississippifloden. Huvudstad är Jackson. Den 10 december 1817 blev Mississippi USA:s 20:e delstat.

Geografi 
Mississippi, som har en yta på 125 546 km² och cirka 2,9 miljoner invånare, gränsar till Tennessee i norr, Mexikanska golfen i söder, Louisiana och Arkansas längs med Mississippifloden i väster och Alabama i öster.

Delstaten Mississippi består till största del av lågland. Statens högsta punkt Woodall Mountain, vid foten av Cumberlandbergen, reser sig 246 meter (807 fot) över havet. Den genomsnittliga höjden i staten är 91 m (300 fot) över havet.

Större städer 
De tio största städerna i Mississippi (2007):
 Jackson – 175 710
 Gulfport – 66 271
 Hattiesburg – 50 233
 Biloxi – 44 292
 Southaven – 42 567
 Meridian – 39 314
 Greenville – 36 178
 Tupelo – 36 058
 Olive Branch – 30 635
 Clinton – 26 405

Kända personer från Mississippi 
 Sam Cooke, soulsångare
 Bo Diddley, sångare, gitarrist
 William Faulkner, författare, nobelpristagare
 Brett Favre, rekordhållande NFL-spelare
 Thomas Harris, thrillerförfattare (men född i Tennessee)
 Robert Johnson, bluesmusiker
 James Earl Jones, skådespelare
 B.B. King, gitarrist, polarpristagare
 John Lee Hooker, bluessångare
 Elvis Presley, rocksångare
 Leontyne Price, sångerska - sopran
 LeAnn Rimes, countrysångerska
 Muddy Waters, sångare, gitarrist
 Hayley Williams, sångerska
 Tennessee Williams, författare
 Oprah Winfrey, talkshowvärd, skådespelerska, opinionsbildare
 Richard Wright, författare
 Tammy Wynette, countrysångerska
 Kathryn Stockett, författare
 Richard Ford, författare
 Britney Spears, popsångerska (uppvuxen i Louisiana)
Otis Rush, bluesguitarist

Se även 
 Lista över countyn i Mississippi

Referenser

Externa länkar 

Mississippi
USA:s delstater
Jackson

Jackson kan syfta på:

 Jackson (namn) – personer med för eller efternamnet

Musik
 Jackson Guitars – ett amerikanskt gitarrfabrikat
 Jackson (sång) – en sång skriven av Jerry Leiber och Billy Edd Wheeler

Geografi

USA 

 Jackson, Alabama, ort, Clarke County, 
 Jackson, Georgia, countyhuvudort, Butts County, 
 Jackson, Kentucky, Breathitt County, 
 Jackson, Kentucky, Mercer County, 
 Jackson, Louisiana, ort, East Feliciana Parish, 
 Jackson, Missouri, countyhuvudort, Cape Girardeau County, 
 Jackson, Mississippi, delstatshuvudstad, Hinds County, 
 Jackson, North Carolina, countyhuvudort, Northampton County, 
 Jackson, New Jersey, Camden County, 
 Jackson, Ohio, countyhuvudort, Jackson County, 
 Jackson, South Carolina, Aiken County, 
 Jackson, Tennessee, Madison County, 
 Jackson (flygplats i USA, Texas), Wise County, 
 Jackson, Maine, Waldo County, 
 Jackson, Michigan, countyhuvudort, Jackson County, 
 Jackson, Minnesota, Jackson County, 
 Jackson, Nebraska, Dakota County, 
 Jackson, New Hampshire, ort, Carroll County, 
 Jackson, Wisconsin, Washington County, 
 Jackson, Kalifornien, Amador County, 
 Jackson, Wyoming, Teton County, 
 Jackson (flygplats i USA, Kentucky, lat 37,59, long -83,31),

Se även
 Jackson Hole – en dal i västra Wyoming i USA
 Jackson Hole Mountain Resort – en vintersportort 20 km nordväst om Jackson, Wyoming
 Jackson County – flera
 Mount Jackson – flera

Robotskapade USAförgreningar
Röntgen

Röntgen kan syfta på:

 Röntgenundersökning – en medicinsk undersökning av kroppen med hjälp av röntgenstrålning
 Tandröntgen – som ovan men med käken.
 Röntgenstrålning – en typ av joniserande elektromagnetisk strålning
 Röntgenrör – ett elektronrör som används för att alstra röntgenstrålning
 Röntgenspektroskopi – olika spektroskopiska mättekniker som har gemensamt att röntgenstrålning används för att analysera ett materialprov
 Röntgen (enhet) – en enhet för exponering av strålning
 Röntgenium – ett grundämne i det periodiska systemet
 Röntgenastronomi – en gren av astronomin som studerar elektromagnetisk strålning
 Röntgenkristallografi – en fysikalisk metod som används för att bestämma den tredimensionella strukturen för en kristall
 Röntgenemissionspektroskopi – en experimentell mätmetod där man registrerar röntgenfotoner
 Röntgenbinär – täta dubbelstjärnor som främst ger sig till känna genom sin starka röntgenstrålning

Personer
 Wilhelm Röntgen (1845–1923), upptäckaren av röntgenstrålningen
 Julius Röntgen (1855–1932), en tysk pianist och tonsättare
 Amanda Maier-Röntgen (1853–1894), en svensk violinist och tonsättare

Se även
 Röntgen Peak