kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Borrsjöån

Borrsjöån är ett vattendrag i östra Dalarna och västra Gästrikland. Det är 42 kilometer långt, och har ett avrinningsområde på 260 km². Ån rinner upp i Borrsjön, 263 meter över havet, i östra Dalarna (Falu kommun) och strömmar åt sydost. Efter drygt 10 kilometer passerar den gränsen till Gästrikland, strax norr om Pellasberget, och från och med byn Åmotan, ytterligare ungefär 10 kilometer in i Gästrikland, börjar den tidigare vildmarksbetonade ådalen bli uppodlad och befolkad. Vid byn Dalfors tar Borrsjöån emot sitt största biflöde, Storån från Lumsen och rinner med fördubblade krafter förbi Åttersta, Åshammar och Kungsgården. (I Nordisk familjebok betraktas dock Borrsjöån som biflöde till Storån istället för tvärtom.) Strax efter Kungsgården mynnar ån i Västerfjärden, Storsjön (62 meter över havet). Storsjön avvattnas i sin tur av Gavleån, varför Borrsjöån kan räknas som ett av Gavleåns källflöden.

Källor

Vattendrag i Dalarna
Vattendrag i Gästrikland
Vattendrag i Falu kommun
Vattendrag i Sandvikens kommun
Gavleåns avrinningsområde
Pommes frites

Pommes frites  är potatis som har skurits i stavar och därefter friterats. Namnet pommes frites kommer av franskans pommes de terre frites som ordagrant betyder "friterade jordäpplen", det vill säga friterade potatisar. I folkmun kallat bland annat "pommes" och "strips", i Finland även "franskisar" som liksom finskans "ranskalaiset (perunat)" och "ranskikset" kommer från benämningen "fransk potatis".

Ursprunget är osäkert, men många menar att de härstammar från Belgien. En inte helt bekräftad historia, med ursprung hos den belgiske historikern Jo Gerard, gör gällande att ursprunget skulle ha varit i Meuse-dalen mellan Dinant och Liège i dåvarande Spanska Nederländerna 1680, där friterad fisk lokalt skulle ha varit en vanlig maträtt. En sträng vinter skulle ha gjort att det inte gick att få upp någon fisk från floden, och man skulle därför ha skurit potatis i bitar och friterat dessa som substitut.

Pommes frites blev dock känt över hela världen i och med snabbmatskedjornas expansion.

Användning 
Pommes frites äts ofta som tillbehör till kött, fisk och korv. I snabbmatsrestauranger världen över är hamburgare med pommes frites en vanlig kombination. I Storbritannien är friterad fisk och pommes frites en klassisk kombination under namnet fish and chips, och denna maträtt har även spritt sig till många andra länder. I det troliga ursprungslandet Belgien samt i Nederländerna är det vanligt att äta pommes frites på egen hand som en snabbmatsrätt, köpt i fasta eller mobila gatukök som enbart eller huvudsakligen säljer denna rätt. Majonnäs är ett vanligt tillbehör till pommes frites som äts på detta sätt, och används då som dippsås. Musslor (kokta och marinerade) och pommes frites – moules et frites – betraktas som Belgiens nationalrätt, och pommes frites är där fullt accepterat som ett tillbehör även på eleganta restauranger.

Näringsinnehåll och hälsorisker 

De flesta typer av färdigköpt pommes frites innehåller mycket fett, främst från vegetabiliska oljor. Fettinnehållet kan dock variera mycket beroende på stavarnas tjocklek och friteringsmetod. Den höga temperaturen skadar fettsyrorna och regelbundet intag av pommes frites kan således vara hälsovådligt.  I april 2002 kom rön om att pommes frites (i likhet med andra kraftigt uppvärmda produkter innehållande stärkelse) innehöll för höga värden av det cancerframkallande ämnet akrylamid. Riskerna har dock tonats ned senare.

Varianter 
Friterad potatis finns i många former.  
 Pommes frites – 1×1×5 cm tjocka långa stavar, ofta räfflade. 
 Pommes strips – längre och tunnare än frites, oräfflade. 
 Pommes mirette – 1–1,5 cm stora tärningar.
 Pommes château – klyftor. 
 Pommes noisettes – kulor uttagna med potatisjärn.
 Pommes allumettes – tändstickor. 
 Pommes pailles – halmstrån.
 Pommes chips – flarn. 
 Pommes gaufrettes – våfflor.
 Pommes soufflées – kuddar.

Källor

Externa länkar 
Livsmedelsverket

Snabbmat
Potatisrätter
Barapartiet

Barapartiet (BAP) är ett lokalt politiskt parti i Svedala kommun som är registrerat för val till kommunfullmäktige i Svedala kommun.

Partiet har sina rötter i de grupper som på 1970-talet motsatte sig Bara kommuns inkorporering med Svedala kommun. Partiet bildades 1982 med syfte att stoppa planerna att anlägga en soptipp mellan Torup och Bara i Svedala kommun. I kommunfullmäktigevalet samma år fick partiet 9,8 procent och 4 mandat. Sedan dess har partiet utvecklats till att bli ett blockobundet flerfrågeparti. Som mest har partiet haft 8 mandat i kommunfullmäktige, men etableringen av flera nya partier i kommunen har gjort att Barapartiet har gått tillbaka.

Idag är Barapartiet kommunens sjätte största parti och fick i senaste valet 2018 cirka 4,9 procent av rösterna och 2 mandat. Partiets logotyp är ett skånskt hus.

Valresultat

Referenser

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Lokala politiska partier i Sverige
Politiska partier bildade 1982
Svedala kommun
Subaru Impreza

Subaru Impreza är en personbil tillverkad av Subaru i samma storleksklass som Volkswagen Golf, den så kallade undre mellanklassen eller Golfklassen. Den tillverkas av det japanska företaget Subaru sedan 1993. 

Alla modeller av Impreza har fyrhjulsdrift. Ett annat av Subarus kännetecken är deras val av motormodell, de använder boxermotorer i alla bilar de tillverkar. Subaru motiverar sitt val av motor med att det ger bättre väghållning genom att det sänker bilens tyngdpunkt, då det platta motorblocket kan placeras lågt i bilen och med att boxertekniken också ger små vibrationer.

Subaru säljer även en rallyinspirerad Imprezamodell, Impreza WRX STI. Rallyversionen av Impreza känns igen genom sin stora vinge och det stora luftintaget på motorhuven. Impreza har gjort sig ett namn i rallysammanhang, med bland andra Colin McRae och Petter Solberg bakom ratten. Impreza har vunnit tre förartitlar i rally-VM: Colin McRae 1995, Richard Burns 2001 och Petter Solberg 2003. Impreza WRX har även körts av svensken Kenneth Eriksson och motocross- och rallyföraren Travis Pastrana

Första generationen 1992-2001 
Premiären av Subaru Impreza skedde den 22 oktober 1992 i Japan och lanseringen skedde i november samma år. Impreza kunde fås antingen med framhjulsdrift eller 4-hjulsdrift.

Andra generationen 2000-2007 
Generation två av Impreza lanserades 2000 och är större än föregångaren.

Tredje generationen 2007-2014 
Vid New York Auto Show den 2 april 2007 premiärvisades generation tre av Impreza.

Fjärde generationen 2011-2016 
Subaru visade upp generation fyra av Impreza för första gången på bilsalongen i New York i april 2011. Generation fyra är designmässigt en utveckling av tidigare modeller. Bränsleförbrukningen har också minskats genom en ny tvålitersmotor helt i aluminium. Generation fyra av Impreza säljs i Sverige sedan våren 2013, enligt Subaru magazine. Fjärde generationen av Subaru Impreza utsågs i mars 2012 av amerikanska Consumer Reports till bästa bil i kategorin "Small Car".

Femte generationen 2016-nuvarande 
Femte generationen Impreza hade premiär 2016.

Källor

Noter

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Impreza
Framhjulsdrivna fordon
Fyrhjulsdrivna fordon
Massrörelse (politik)

Massrörelse, uttryck använt av kommunistiska partier på ett sätt närmast synonymt med socialdemokratiska partiers användning av uttrycket folkrörelse.

Massrörelsen är det marxist-leninistiska kommunistiska partiets metod att organisera "massorna", "arbetarklassen" eller dylikt.

Politiska termer
Kommunism
Porsche 944

Porsche 944 är en bilmodell från Porsche och fanns från 1982 till och med 1991.

Bilen var en efterföljare till Porsche 924. Modellen förde med sig en rad förbättringar på bland annat kaross med breddade hjulhus, motor och bromsar. Inredningen var dock likadan som i föregångaren Porsche 924 fram till 1985 då den nyare inredningen lanserades. Kännetecken för denna är bl.a. rundare former på instrumentbrädan. Bilar från 1985 med den nya instrumenteringen kallas populärt för 1985B eller 1985/2.

Motorn är en frontmonterad 4-cylindrig 8V-Porschemotor med en slagvolym på 2,5 liter, som producerar 163 hästkrafter. Liksom 924 var 944 en bil med mycket god väghållning tack vare en närmast perfekt viktfördelning i bilen.

1986 kom turbomodellen Porsche 951, som var förbättrad på en rad olika punkter och exteriört utrustades bilen med en ny modernare front som den sedermera kom att dela med 944 S2.

1987 kom 944S med en 16V-motor med 190 hästkrafter.
1988 kom specialmodellen Turbo S med större turbo, 250hk och diffbroms. Året därefter fick även den vanliga turbomodellen samma prestanda.
1989 lanserades 944S2 med 16V-motor på tre liter och 211 hästkrafter. Motorn var på sin tid världens största fyrcylindriga motor i serieproduktion. S2 fick samma kaross som 944 Turbo samt större bromsar och 16" design 90-fälgar. 0-100 gick på 6.2s och toppfarten var omkring 240 km/h.

Porsche 944 såldes i ett mycket stort antal exemplar och betraktades av Porsche som en succé. 1992 ersattes den av Porsche 968. Bland 911-anhängare anser en del att 944 inte är någon riktig Porsche då motorn inte är monterad bak som på Porsche 911-modellen.  En del 911-puritaner har aldrig heller accepterat vare sig Porsche Boxster eller Porsche 955 Cayenne som riktiga porschar.

Specialmodeller 
 Porsche 944 Turbo Cup, se Porsche 951
 Porsche 944 Turbo S, se Porsche 951
 Porsche 944S2
 Porsche 944S

Externa länkar
944 Sverige

944
Bakhjulsdrivna fordon
Porsche 968

Porsche 968 är en bilmodell från Porsche som tillverkades 1992-1995.

968:an var en efterföljare till hela 944-familjen, men främst kanske Porsche 944 S2, och skulle från början faktiskt fått namnet 944 S3. Fronten blev dock i slutändan så pass mycket förändrad att ett helt nytt modellnamn krävdes. 968 hade precis som 944 S2 en 16-ventilsmotor på 3,0 liter men tack vare bl.a. Porsches Vario-Cam med variabla kamtider kunde effekten höjas till 239 hk. Fronten påminner lite om Porsche 928 och de hade även liknande backspeglar, så kallade aero-mirrors eller cup-speglar som de ibland felaktigt kallas.

Interiören i 968 blev i stort sett oförändrad från Porsche 944.
Porsche släppte även en turbomatad version av 968:an men endast 15 av dessa tillverkades och dessa betraktas idag som samlarobjekt och betingar höga priser. Elaka rykten påstår att Porsches enda "fel" med 968 Turbo-modellen var att de gjorde den snabbare än den dyrare 911:an. Därför var det omöjligt att kunna ha den kvar i produktion. En ren racingversion av 968 Turbo producerades i fyra exemplar och fick namnet 968 Turbo RS. 968 CS, där CS står för ClubSport, var en lättad modell framtagen för bankörning med lite bättre bromsar, annorlunda stolar och bättre väghållningspaket, option M030.

1995 var sista året för de fyrcylindriga Porscharna och en lång era som startades av Porsche 924 fick sitt slut. Än idag är modellerna mycket populära tack vare de relativt låga priserna kontra den goda kvalitet, väghållning och prestanda de erbjuder.

968
Bakhjulsdrivna fordon
Porsche 695

Porsche 695 var en prototyp från Porsche som senare utvecklades till Porsche 911. Prototypen togs fram redan 1961. Den främre delen påminner mycket om 911, men bakdelen är något annorlunda. Porsche 695 utvecklades från Porsche 356 av Ferdinand Alexander Porsche. Den har en toppfart på 200 km/h

Källor
Bilder och information om 695
Ritning och data över 695

695
Rike (olika betydelser)

Rike kan syfta på 

 Rike – ett landområde där en suverän härskare utövar sin makt och myndighet
 rike (biologi) – näst högsta, tidigare högsta, nivån för systematisk indelning av organismer
 Rike, Pernå – en by i Pernå kommun, Nyland

Religion
 Dödsrike – en plats där de döda tänks leva vidare i livet efter detta
 Himmelrike – ett begrepp som används av Jesus vid ett stort antal tillfällen i de synoptiska evangelierna
 Guds rike – ett vanligt uttryck från Nya Testamentet som syftar på den kristna rörelsen

Se även
Riket
Lärdomsskola

En lärdomsskola var en katedralskola eller domskola under medeltiden och reformationstiden, senare allmänna läroverk och gymnasier, alla med utbildning som förberedelse för högre studier vid akademier och universitet. 
 
Sveriges första skolordning, som ingick som en del i 1571 års kyrkoordning, reglerade i viss mån denna skolform. Kristendomskunskap och latin var centrala ämnen. I 1611 års skolordning breddades undervisningen och här stipulerades att två typer av statliga skolor skulle finnas; provinsskolor med fyra klasser samt i stiftsstäderna katedralskolor, med sex klasser. Tanken var att eleverna skulle gå två år i varje klass (andra året var ett repetitionsår), vilket innebar att katedralskolan kom att omfatta 12 år.

1649 års skolordning stipulerade trivialskolor (vars lägre nivåer kallades barnskolor)  och gymnasier. Trivialskolan skulle ha fyra klasser plus två påbyggnadsklasser, där en så kallad apologistklass ingick, en mera praktiskt inriktad undervisning avsedd främst för mera handelsinriktade yrken. I skolordningen 1820 samlade man all denna undervisning under namnet elementarläroverk, och skilde samtidigt ut den praktiska apologistundervisningen från den akademiförberedande lärdomsskolan. Den senare delades upp i lägre, högre samt högsta lärdomsskolan (den senare även kallad gymnasium). Eleverna vid en lärdomsskola kallades djäknar.

När den obligatoriska folkskolan infördes i Sverige, 1842, fanns nioåriga lärdomsskolor som man sökte till från folkskolans tredje klass. Alltför många fullföljde inte denna skolgång, vilket gjorde att riksdagen 1904 istället införde en sexårig realskola samt ett fyraårigt gymnasium. Till gymnasiet sökte eleverna oftast från realskolans femte årskurs. Slutexamen från gymnasiet anordnades första gången 1864, en examen som 1878 fick beteckningen mogenhetsexamen och 1905 studentexamen.

Lärdomsskolorna var öppna endast för pojkar. Inte förrän 1927 öppnades läroverken på lika villkor även för flickor. Dock hade sedan 1800-talets början särskilda flickskolor erbjudit en liknande undervisning.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
Nationalencyklopedin
J Orring, Skolan i Sverige, 1967
G Richardsson, Det svenska skolväsendets historia, 1968

Sekundärutbildning
Sveriges utbildningshistoria
Modallogik

Modallogik är en utvidgning av den klassiska logiken där man studerar påståenden som innehåller modaliteter, till exempel påståenden där begrepp som möjlighet och nödvändighet ingår. Exempel på ett sådant påstående är "Det är möjligt att det finns ett primtal x sådant att det är större än alla andra primtal". Detta påstående kan inte uttryckas i klassisk predikatlogik, men genom att införa en särskild möjlighetsoperator (romb eller M) kan man i aletisk modallogik formalisera detta som:

Som komplement till möjlighetsoperatorn införs en särskild nödvändighetsoperator (fyrkant eller L), som definieras i termer av möjlighet:

De bägge modala operatorerna kan också ges andra tolkningar än möjlighet och nödvändighet. I epistemisk logik tolkas L som "vet att" och M som "tror att". I temporallogik uttrycker operatorerna att någonting är sant efter eller före en viss händelse, och i deontisk logik betyder operatorerna att någonting är påbjudet respektive tillåtet. Det finns även flera andra sätt att tolka operatorerna, och det är omtvistat vilken tyngd de olika systemen har.

Extensionalitet 
De modala operatorerna betraktas i modern modallogik som satsvisa operatorer, som alltså kan tillämpas på en sats så att en ny sats uppstår. I det avseendet har nödvändighetsoperatorn samma funktion som t.ex. negation. Den stora skillnaden är att negation och andra operatorer i vanlig predikatlogik är extensionala konstruktioner, till skillnad från nödvändighet som är ett intensionellt begrepp. Extensionalitet inom logiken kännetecknas först och främst av att det bara är de ingående satsernas extension som har betydelse för operatorernas resultat. Två objekt med samma extension ska ge samma resultat. Vad det betyder att två objekt har samma extension beror på vilket objekt man betraktar. Två satser har samma extension om de har samma sanningsvärde, två individvariabler eller konstanter har samma extension om de refererar till samma objekt, och två predikat har samma extension om de innehåller samma objekt. I en extensionell kontext påverkas inte resultatet om en sats substitueras med en annan sats med samma extension. Negationen av satsen "1+2=3" har samma sanningsvärde som negationen av satsen "Stockholm är Sveriges huvudstad". Sanningsvärdet påverkas inte av att den ingående satsen bytts ut mot en annan sats med samma extension, en princip som brukar kallas salva veritate.

Den här extensionalitetsprincipen gäller inte i en modal kontext. Till exempel är satsen "1+2=3" nödvändigt sann, till skillnad från satsen "Stockholm är Sveriges huvudstad". Det är möjligt att Arboga eller någon annan stad var Sveriges huvudstad, men det är inte möjligt att 1+2 är någonting annat än 3.

Referenser 

Delområden inom logik
Modalitet
Marmaris

Marmaris är en stad i sydvästra Turkiet med 31 397 invånare i slutet av 2011, invånarantalet ökar dock kraftigt under turistsäsongen. Den ligger vid Medelhavets kust i provinsen Muğla. Staden var tills nyligen en liten fiskeby, men har utvecklats till att bli en betydande turistort.

Marmaris var under antiken känd som Psykos, och nämns under detta namn redan 3500 f.Kr. Den 28 augusti 2006 skadades minst 21 personer vid tre explosioner i Marmaris. Det är ännu inte känt vem eller vilka som utförde attackerna.

Stadsbild 
Vid staden ligger en liten borg med bra utsikt över staden. Borgen byggdes av den osmanska sultanen Süleyman I omkring 1523; idag ligger här ett museum med arkeologiska och etnografiska fynd. I centrala Marmaris finns det en stor pärla, som placerades där eftersom turkarna kallar staden för "Turkiets pärla".

Turism 
Stadens främsta näring är turism. Turistmål i omgivningen är bland annat badstränder och fornlämningar från flera närliggande antika städer som Efesos och Miletos samt de heta källorna och kalkstensformationerna i Pamukkale. Från staden utgår färjor till Rhodos, och dess marinor besöks av ett stort antal segelbåtar. Hamnen kan även ta emot kryssningsfartyg.

Referenser

Externa länkar 

Orter i Turkiet
Gammalstorp-Ysane församling

Gammalstorp-Ysane församling var en församling i Listers och Bräkne kontrakt, Lunds stift och Sölvesborgs kommun. Församlingen utgjorde ett eget pastorat. Församlingen upplöstes 2014 och de två delarna uppgick i Sölvesborgs respektive Mjällby församlingar. 

De två församlingarna hade redan innan sammanslagningen gemensam präst, som har sin prästgård vid Gammalstorps kyrka. Den andre kyrkan i församlingen, Ysane kyrka är vägkyrka på somrarna.

Administrativ historik
Församlingen bildades 2006 av Ysane församling och Gammalstorps församling och bildade därefter till 2014 ett eget pastorat. Församlingen upplöstes 2014 där den tidigare församlingen Ysane uppgick i Mjällby församling och den tidigare församlingen Gammalstorp uppgick i Sölvesborgs församling.

Kyrkor
Gammalstorps kyrka
Ysane kyrka

Referenser

Bildanden 2006
Historiska församlingar i Lunds stift
Indelningar i Sölvesborgs kommun
Sölvesborgs församling

Sölvesborgs församling är en församling i Blekinge kontrakt, Lunds stift och Sölvesborgs kommun. Församlingen utgör ett eget pastorat.

Församlingskyrkor är Sankt Nicolai kyrka och Gammalstorps kyrka.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung och har en historia sammanlänkad med Sölvesborgs stad. Nuvarande namn erhölls 1951, innan dess var namnet Sölvesborgs stadsförsamling, vilket namn den bar åtminstone efter delningen 1868.

Ur församlingen utbröts 17 mars 1868 Sölvesborgs landsförsamling, som 1951 införlivades igen. Sölvesborgs stadsförsamling bildade mellan 1868 och 1951 ett pastorat med landsförsamlingen och församlingen utgjorde ett eget pastorat före 1868 och från 1951. Församlingen införlivade 2014 den del av Gammalstorp-Ysane församling som tidigare utgjort Gammalstorps församling.

Klockare och organister

Se även
Sölvesborgs stad
Sölvesborgs socken

Referenser

Externa länkar 
Sölvesborgs församling på svenska kyrkans webbplats 

Indelningar i Sölvesborgs kommun
Församlingar i Lunds stift
Gammalstorps församling

Gammalstorps församling var en församling i Listers och Bräkne kontrakt, Lunds stift och Sölvesborgs kommun. Den uppgick 2006 i Gammalstorp-Ysane församling.

Församlingskyrka var Gammalstorps kyrka.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen bildade pastorat med Ysane församling.
Församlingen uppgick 2006 i Gammalstorp-Ysane församling.

Församlingskod var 108302.

Se även
Gammalstorps socken

Referenser

Historiska församlingar i Lunds stift
Indelningar i Sölvesborgs kommun
Mjällby församling

Mjällby församling är en församling i Blekinge kontrakt, Lunds stift och Sölvesborgs kommun. Församlingen utgör ett eget pastorat.

Församlingskyrkor är Mjällby kyrka, Listerkyrkan och Ysane kyrka.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen utgör ett eget pastorat. Församlingen införlivade 2014 den del av Gammalstorp-Ysane församling som tidigare utgjort Ysane församling.

Organister

Se även
Mjällby socken

Referenser

Externa länkar
 Mjällby församling

Församlingar i Lunds stift
Indelningar i Sölvesborgs kommun
Mjällby

Mjällby, även benämnd Lister-Mjällby, är en tätort i Sölvesborgs kommun i Blekinge län och kyrkby i Mjällby socken.

Utanför Mjällby i de gamla fiskeorterna talas den mycket speciella dialekten listerländska.

Historia
1914 invigdes en bibana till Blekingebanan som kom att kallas för Listerbanan. Mjällby fick därmed järnvägsförbindelse med Sölvesborg. Listerbanan utvidgades successivt: 1917 till Hällevik och 1920 till Hörvik. 1954 lades godstrafiken ned mellan Mjällby och Hörvik, 1956 persontrafiken och 1970 rullade den sista godstrafiken till Mjällby.

Befolkningsutveckling

Näringsliv 
Lyckebystärkelsen har sedan 1960 en fabrik för förädling av potatis i Mjällby.

I samband med varvskrisen i början av 1980-talet sammanförde kylartillverkaren Blackstone tillverkningen till Mjällby från Linköping med hjälp av statligt regionalstöd. Efter ett antal namnbyten heter bolaget idag Titanx.

Idrott
Mjällbys fotbollsklubb heter Mjällby AIF.

Kända personer från Mjällby 
Jonas Albin Engeström, professor i fysik och kemi, präst
Lars Hörmander, professor i matematik
Sanfrid Neander-Nilsson, arkeolog, författare, tidningsman

Noter 

Orter i Sölvesborgs kommun
Tätorter i Sverige
Listerlandet
Hörvik

Hörvik är en tätort i Sölvesborgs kommun i Blekinge län, belägen på Listerlandet vid Hanöbukten.

Hörvik är en fiskeort och här finns ett rökeri.

Befolkningsutveckling

Evenemang
Ålafiskets dag firas varje år.

Se även
Mjällby socken

Noter 

Orter i Sölvesborgs kommun
Tätorter i Sverige
Listerlandet
Ysane

Ysane (tidigare stavning Ysinge, eller i vissa skrifter Ysanna) är en ort i Sölvesborgs kommun i Blekinge län, som är kyrkby i Ysane socken. Från 2015 räknar SCB Ysane åter som tätort.

Byn har vuxit upp kring Ysane kyrka.

Befolkningsutveckling 

Ysane förlorade sin status som tätort 2010 på grund av minskande befolkning.

Referenser

Noter

Webbkällor 
 

Orter i Sölvesborgs kommun
Tidigare småorter i Sverige
Tätorter i Sverige
Listerlandet