kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Trespass

Trespass är progrockgruppen Genesis andra album, utgivet i oktober 1970. Med sina långa och teatraliska låtar förebådar Genesis här mycket av den stil de skulle utveckla ytterligare på de kommande albumen Nursery Cryme och Foxtrot. 

Det är gitarristen Anthony Phillips sista, och trummisen John Mayhews enda, album med gruppen. De ersattes av Steve Hackett respektive Phil Collins på nästa album.

Låtlista 
Samtliga låtar skrivna av Tony Banks, Peter Gabriel, Anthony Phillips och Mike Rutherford.

"Looking for Someone" - 7:06
"White Mountain" - 6:42
"Visions of Angles" - 6:50
"Stagnation" - 8:48
"Dusk" - 4:13
"The Knife" - 8:56

Musikalbum 1970
Album av Genesis
Anstalten Karlskoga

Anstalten Karlskoga är ett fängelse 3 km väster om centrala Karlskoga. Det är en sluten anstalt (klass 2) för män med 140 platser och 127 heltidsanställda. Anstalten byggdes 1984 och byggdes ut 1994.

Anstalten togs i bruk 1984 och hade då 44 platser. År 1994 byggdes en ny avdelning och ytterligare 32 platser tillkom. På anstalten finns bland annat mekanisk verkstad, småindustri och skola.

Källor

Externa länkar
Anstalten Karlskoga

Karlskoga
Byggnader och anläggningar i Karlskoga
Anstalten Ystad

Anstalten Ystad är ett fängelse i Ystad. Det ersatte stadens gamla cellfängelse Kronohäktet i Ystad.

Tidigare tog man upp såväl män som kvinnor, men sedan en tid tillbaka är anstalten förbehållen kvinnor. Det är en sluten anstalt med 76 platser. Det finns ca 70 anställda, med en jämn könsfördelning. Anstalten byggdes 1985 och har därefter byggts ut.

Bland annat kan de intagna arbeta med montering och förpackning, småindustri, trädgård och keramik.

Externa länkar
Anstalten Ystad – Kriminalvården
Häktet Ystad – Kriminalvården

Ystad
Byggnader och anläggningar i Ystad
Kvinnofängelser
Anstalten Skänninge

Anstalten Skänninge är en kriminalvårdsanstalt i Skänninge i Mjölby kommun. Det är en sluten anstalt med 361 platser för intagna.

Den öppnades 1966 och var fram till 2004 en öppen anstalt. Om- och utbyggnaden till sluten anstalt har gjorts i etapper och färdigställdes sommaren 2008, och anstalten har cirka 400 personer anställda, varav de flesta är kriminalvårdare.

Källor

Externa länkar
Anstalten Skänninge – Kriminalvården

Skänninge
Byggnader och anläggningar i Mjölby kommun
Anstalten Holmängen

Anstalten Holmängen var ett fängelse med ungefär 15 anställda, som låg några kilometer utanför Falköping. Anstalten, som hade 34 platser på öppen avdelning, var en filial till anstalten Tidaholm. Holmängen invigdes 2004 i syfte att underlätta utslussning främst för intagna på anstalten Tidaholm, och lades ner 2008-06-08 i besparingssyfte enligt beslut från Kriminalvården.

Externa länkar
 Kriminalvården - Holmängen

Byggnader och anläggningar i Falköpings kommun
Holmängen
Anstalten Tygelsjö

Anstalten Tygelsjö är ett fängelse som ligger i Pile-Tygelsjö cirka 15 km söder om Malmö. Det är en öppen anstalt för 101 interner. 24 av platserna tillkom 2021 när en modulbyggnad öppnades. Anstalten öppnades 1947 och kallades då fångkoloni.

De intagna kan bland annat arbeta i handelsträdgården, träindustrin eller med montering, förpackning samt även förtroendearbete såsom köksarbete och städuppdrag finns tillgängliga. De intagna kan också gå olika behandlingsprogram, kurser eller studera på lärcentrum.

Referenser

Externa länkar
 Anstalten Tygelsjö

Tygelsjö
Malmö
En Sof

En Sof, inom kabbalan beteckning på Guds rena väsen som människan varken kan få kunskap om eller benämna. En Sof ligger bortom all sinneserfarenhet och mystiskt försjunkande, men kan erfaras genom de tio emanationerna sefirot. Den engelska termen Godhead anses vara densamma.

Se även 
 Treenighet

Judendom
Teologi

he:אור (דעת)
Anstalten Johannesberg

Anstalten Johannesberg är ett fängelse invigt 2005 som ligger i Mariestad. Johannesberg är en av Kriminalvårdens anstalter och tar huvudsakligen emot intagna som dömts för relationsvåld. Det är en sluten anstalt med säkerhetsklass 2.

Anstalten hade 80 platser och 45 anställda år 2022.

Historik 
En av byggnaderna på anstalten är ursprungligen från 1875 och fungerade fram till 1990-talet för diverse omsorgsverksamhet inom Johannesbergsområdet. Flera byggnader i området tillkom under denna tid och fängelset är inrymt i två byggnader från 1962 ritade av Leo Uulas, som 2004-2005 byggdes om till anstalt.

Fängelset byggdes först som ett "väntfängelse", en sluten anstalt där personer dömda upp till fyra år ska placeras tills det finns plats på ett vanligt fängelse. De flesta var dömda för olika vålds- eller narkotikabrott. År 2006 ändrades verksamheten till att enbart arbeta med män i heterosexuella förhållanden som dömts för relationsvåld. Med verksamhetsförändringen blev det Sveriges första anstalt med denna renodlade verksamhet.

Metodik 
Anstalten använde sig ursprungligen av kognitiva beteendeterapiformen IDAP (Integrated Domestic Abuse Programme), med krav att de intagna ska ha en förståelse för att de gjort fel och vilja ändra sitt beteende. Även den utsatta kvinnar ska ha stöd och vägledning om hon vill. Under 2021 fasades IDAP-programmet ut och ersattes av Predov (Preventing Domestic Violence). Syftet var att få en effektivare behandling med större förutsättningar att fortsätta behandlingen i frivården efter frigivning.

Referenser

Externa länkar
Anstalten Johannesberg

Johannesberg
Byggnader och anläggningar i Mariestads kommun
Anstalten Roxtuna

Anstalten Roxtuna eller Roxtunaanstalten var en ungdomsanstalt i Roxtuna i Linköpings kommun.
 
Roxtuna har en period varit ungdomsfängelse, senare en anstalt för fängelsedömda missbrukare. År 1993 införde Kriminalvårdsverket Sveriges första 12-stegsbehandling vid Roxtuna.  Anstalten Roxtuna stängdes 2007 varvid 12-stegsbehandlingen fördes över till Anstalten Skänninge.

1960 till 1966 jobbade nobelpristagaren och poeten Tomas Tranströmer som fängelsepsykolog och kurator vid anstalten.

År 2015 köpte bostadsbolaget Stångåstaden Roxtunaanstalten för 18 miljoner. Tanken är att byggnaden ska rivas för att bli bostäder i framtiden.

Referenser

Vidare läsning

Roxtuna
Roxtuna
Kvinna utan ansikte

Kvinna utan ansikte är en svensk dramafilm från 1947, regisserad av Gustaf Molander, med manus av Ingmar Bergman och Molander. I huvudrollerna ses Alf Kjellin, Gunn Wållgren och Stig Olin.

Om filmen 
Kvinna utan ansikte hade premiär på Röda Kvarn vid Biblioteksgatan i Stockholm den 16 september 1947. 

Kvinna utan ansikte har sänts i SVT, bland annat 1982, 1994, 2000 och i oktober 2020.

Rollista 

Alf Kjellin – Martin Grandé
Anita Björk – Frida Grandé
Gunn Wållgren – Rut Köhler
Stig Olin – Ragnar Ekberg
Olof Winnerstrand – direktör Grandé
Linnéa Hillberg – fru Grandé
Marianne Löfgren – Charlotte Köhler
Åke Grönberg – Sam Svensson
Georg Funkquist – Victor
Sif Ruud – Magda Svensson
Carl Reinholdz – sotare Johansson
Wiktor Andersson – nattvakt
Ernst Brunman – taxichaufför
Carl-Axel Elfving – brevbärare
David Erikson – receptionist
Karl Erik Flens – sotare
Torsten Hillberg – kommissarie
Arne Lindblad – hotellägare
Ella Lindblom – Marie
Björn Montin – Pil
Artur Rolén – Flotten
Lasse Sarri – piccolo
Carin Swensson – Magdas vän
Georg Fernquist – kypare

Källor 
 
 Bioannons i Dagens Nyheter, 16 september 1947, sid. 32

Externa länkar 
 
 

Svenska filmer 1947
Svenska dramafilmer
Filmer i regi av Gustaf Molander
Svenskspråkiga filmer
Filmmanus av Ingmar Bergman
Filmmusik av Erik Nordgren
Svenska 1940-talsfilmer
Stockholm på film
Anstalten Ljustadalen

Anstalten Ljustadalen är ett fängelse beläget i Sundsbruk norr om Sundsvall. Anstalten har 30 platser och har ca 15 anställda. 

Fängelset var då det öppnade 1982 enbart avsett för manliga interner, men kom att inhysa både män och kvinnor. Sedan 1996 är anstalten enbart för kvinnor.

Som arbete paketerar de intagna bland annat förbandsmaterial. De intagna på Ljustadalen sköter själva många av de dagliga sysslorna på anstalten som arbete i kök, tvätt, lokalvård och utearbeten (bland annat trädgårdsarbete och snöröjning). Anstalten har också köksutbildning.

Referenser

Noter

Externa länkar
 Anstalten Ljustadalen

Ljustadalen
Byggnader och anläggningar i Sundsvalls kommun
Ljustadalen
Etrog

Etrog, (Citrus medica var. Etrog), citrusfrukt, liknande en citron, som brukas vid Sukkot, den judiska lövhyddohögtiden.

Nominatunderarten, Citrus medica, kallas på svenska suckatcitron, cedrat eller sötcitron.

Citrusfrukter
Judendom
Backpacker 3

Backpacker 3 är ett datorspel som går ut på att man ska resa runt i världen och svara på frågor inom olika yrkeskategorier. Backpacker 3 är en uppföljare till Backpacker och Backpacker 2. Till Backpacker 3 finns det tilläggsskivor så man kan resa mer, dels Backpacker 3: Mediterraneo, som avhandlar området kring Medelhavet och Backpacker 3: Americana där resan går till Nordamerika. Det finns även en samlingsbox där de båda expansionerna ingår, Backpacker 3: The Collection.

Den största skillnaden mellan Backpacker 3 och föregångaren Backpacker 2 är hur själva "arbetandet" går till. I trean svarar man på ett antal frågor och är en tillräckligt stor del av svaren rätta får man jobbet, medan man i tvåan får frågor under själva jobbperioden, och får betalt om man svarar rätt.

Spelet finns även i en brädspelsvariant och en dvd-variant.

Systemkrav
För Windows:
Windows 98/Me/2000/XP
Pentium 3, 400 MHz
128 Mbyte RAM
500 Mbyte ledigt hårddiskutrymme
16-bitars grafikkort med färgdjup (3D-kompatibelt kort rekommenderas)
16-bitars DirectX-kompatibelt ljudkort
 Cd/dvd-ROM

Källor

Fotnoter

Se även
Backpacking

Datorspel 2003
Utbildningsspel (datorspel)
Jorden i fiktion
Windows-spel
Macintosh-spel
Datorspel utvecklade i Sverige
Anstalten Haparanda

Anstalten Haparanda är ett fängelse som ligger i Haparanda centrum, nära kyrkan. Det är en sluten anstalt med en avdelning, säkerhetsklass 2, för dömda ungdomar i åldern 18-24 år. Verksamhet startade i september 2015.

Historia
Ett tidigare kronohäkte uppfört 1865, förstördes vid en brand 1887, som hade anlagts av en tidigare fånge. Det ersattes med en byggnad, som togs i bruk 1888 och senare omändrats till administrationsbyggnad. Två bostadsdelar byggdes 1973 och 1994.

Se även 
 Anstalten Luleå

Externa länkar
 Anstalten Haparanda
 Haparanda-Bladet: Bygger ungdomsanstalt i Haparanda. 2014-06-24. Läst 2016-01-27. 

Haparanda
Byggnader och anläggningar i Haparanda
Leif Hedberg

Leif Gudmar Thuresson Hedberg, född 20 maj 1930 i Bromma, Stockholm, död 20 oktober 2007 i Sankt Petri församling, Malmö, var en svensk skådespelare.

Biografi 
Leif Hedberg växte upp i Bromma och var verksam i Bromma läroverks teaterförening innan han 1953 började vid Malmö Stadsteaters elevskola och verkade där som skicklig karaktärsskådespelare i ett stort antal uppsättningar och arbetade bland annat med regissörer som Ingmar Bergman, Alf Sjöberg, Yngve Gamlin. 

Han filmdebuterade 1953 i filmen Marianne och gjorde ett tjugotal film- och TV-roller, av vilka rollen som Erik Andersson i den rekordlånga TV-serien Hem till byn (1971–2002) är den han gjorde sig mest känd genom. Han gjorde även ett antal roller på Radioteatern och var en ansedd illusionist. Hedberg är begravd på Gamla kyrkogården i Malmö.

Filmografi 

 (TV)
 (TV)

 (TV) 

 (TV) 

 (TV)

 (TV)
 (TV)
 (TV)

 (TV)
 (TV)
 (TV)

Teater

Roller

Referenser

Fotnoter

Källor
Helsingborgs Dagblad 26 oktober 2007, nekrolog om Hedberg
 Hedberg, Leif Gudmar Thuresson på SvenskaGravar.se

Externa länkar 
Roller, Malmö Stadsteater

Svenska scenskådespelare
Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska skådespelare under 2000-talet
Brommabor
Skådespelare från Stockholm
Gravsatta på Malmö Gamla kyrkogård
Födda 1930
Avlidna 2007
Män
Anstalten Luleå

Anstalten Luleå är ett fängelse enbart avsett för ungdomar mellan 18 och 21 år, och är den enda i Sverige i sitt slag. Andra fängelser har dock avdelningar speciellt avsedda för unga interner. På platsen finns även ett häkte.

Anstalten har fram till 2023 haft ungefär nio platser och åtta anställda, men efter en ombyggnad ska verksamheten öka rejält fram till och med oktober 2023, då anstalten ska ha 62 platser och häktet 43 platser. Anstalten är belägen på stadsdelen Porsön ca 6 km utanför Luleå centrum och ca 400 m från Luleå tekniska universitet.

Under 1980- och 1990-talen var anstalten verksam för brottslingar 18 år och uppåt. Några av de kända brottslingar som vistats på Luleås anstalt är Clark Olofsson och Juha Valjakkala.

Se även 
 Anstalten Haparanda

Referenser

Externa länkar 
 Anstalten Luleå
 Häktet Luleå

Luleå
Byggnader och anläggningar i Luleå kommun
Paulus från Egina

Paulus från Egina, , född ca 625, död 690, var en grekisk läkare på 600-talet.
 
Paulus är mest känd för att ha skrivit en medicinsk encyklopedi i sju delar. Speciellt den sjätte delen som behandlar kirurgi var spridd i Europa och arabvärlden under medeltiden och är av intresse för kirurgins historia. Hela verket är skrivet på grekiska och publicerades i Venedig 1528 och ytterligare utgåvor gavs ut i Basel 1538. Ett antal översättningar till latin har gjorts och de första översättningarna till engelska gjordes mellan 1844 och 1848.

Grekiska läkare
Födda 625
Avlidna 690
Män
Anstalten Halmstad

Anstalten Halmstad är ett fängelse som ligger ungefär 5 km väster om centrala Halmstad. Anstalten har 104 platser och 80 anställda. 93 av dessa platser är i säkerhetsklass 2 och 11 platser i säkerhetsklass 3.

De intagna har möjlighet att gå behandlingsprogram, studera, arbeta och träna.

Anstalten byggdes 1990 och hade då 49 platser. Den ersatte det tidigare Länsfängelset i Halmstad ("Gula briggen"), som varit i drift sedan 1858.

Referenser

Externa länkar
 Anstalten Halmstad

Halmstad
Byggnader och anläggningar i Halmstad
Anstalten Östragård

Anstalten Östragård är en öppen anstalt i Vänersborg. 

Östragård öppnade som kriminalvårdsanstalt 1994. Anstalten har 173 platser.

Anstalten bedriver behandling i form av programverksamhet för i första hand personer dömda för rattfylleri. Östragård består av en mottagningsavdelning samt tre avdelningar med olika behandlingsprogram:
Prism
Återfallsprevention, ÅP
ETS - Enhance thinking skills
MIK - Motiverande samtal i Kriminalvården
One to One

Samtliga intagna bär elektronisk fotboja och kan dagtid vistas fritt innanför det så kallade B-området, som är en 903 meters gångslinga runt anstaltens närområde. På anstalten finns ett mindre gym, pingisrum, boulebana, och en kiosk där intagna kan handla de flesta artiklar. Östragård är en kontantlös anstalt och de intagnas medel sätts över på plastkort som kan användas i kiosken.

Östragård är syskonanstalt med den slutna Anstalten Brinkeberg som ligger ett hundratal meter bort.

Referenser

Externa länkar
Anstalten Östragård – Kriminalvården

Fängelser i Sverige
Byggnader och anläggningar i Vänersborgs kommun
Anstalten Svartsjö

Anstalten Svartsjö är en öppen anstalt belägen i Svartsjö i Ekerö kommun.

Historik

Den första anstalten var tvångsarbetsanstalten i Svartsjö slott, som öppnades 1891. Slottet var då ombyggt och rymde 337 celler. De första internerna kom med båten den 29 maj 1891, och var då 215 i antalet. Under 1920-talet ändrades inriktningen till en öppnare anstalt där jordbruksarbete blev en del i behandlingen av fångarna. Slottet användes som fängelse till 1965. På borggården kring slottet uppfördes ett antal byggnader som revs 1973. 1 = Slottet, 2 = Kansliet (riven), 3 = Logement och verkstad (riven), 4 = Skola, kyrksal, kök (riven), 5 = Sjukhus (riven).

Tvångsarbetare intogs fram till början av 1950-talet, och 1957 blev anstalten officiell alkoholistanstalt.

Dagens anstalt
Dagens anstalt togs i bruk under 1950-talet och var en öppen anstalt tillsammans med den nuvarande Anstalten Färingsö. 1985 gjordes uppdelningen i den slutna anstalten Färingsö för män och kvinnor och den öppna anstalten Svartsjö för män. Svartsjö har fem normalavdelningar med enkelrum och fyra dubbelrum. På avdelningarna sköter de intagna själva de dagliga sysslorna, bland annat inköp av mat. Maten kommer till anstalten en gång i veckan och det är de intagna som sköter tillagningen av maten.

Anstalten Svartsjö är omringad av stängsel med taggtråd samt utrustad med metalldetektorer. På anstalten finns möjligheter till fritidsaktiviteter. Det finns ett gym med löpband och motionscykel och bastu. Det finns ett pingisrum. Det finns även ett bibliotek med dator för studiebruk, dock ej internet. Dessutom finns tennisbana, minigolfbana samt en bouleplan. Man har även tillgång till en hall där man kan spela innefotboll, badminton, innebandy. Till anstaltsområdet hör även en fotbollsplan och en brygga där man kan fiska. Till detta ges bara tillträde mellan april och oktober.

Anstalten har ett jordbruk med många olika sysslor. Bland annat jobbar de intagna med köttboskap, skogsbruk, jordbruk, verkstadsarbete, snöskottning, parkskötsel. Det finns även ett snickeri. För de som har behov av studier finns en skola med främst grundskole- och gymnasienivå.

Man kan ansöka om frigång, utökad frigång, behandlingshem eller halvvägshus.

Under helger och helgdagar har den intagne möjlighet att ta emot besök. Besökstiden är mellan 13:00 och 16:30. Ett besök förutsätter att anstalten först har beviljat den besökande besökstillstånd. Besök behöver inte förbokas. Under besöket får den besökande röra sig fritt inom anstaltsområdet. Alltså sker besöket inte i ett särskilt besöksrum.

Se även 
 Anstalten Färingsö

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Anstalten Svartsjö – Kriminalvården

Svartsjö
Bildanden 1891
Julius Paulus

Julius Paulus, romersk jurist på 200-talet. Han verkade under kejsar Alexander Severus tid. 

Romerska jurister
Män
Personer i Romerska riket under 200-talet
Paulus Diaconus

Paulus Diaconus, född omkring 725, död 13 april 799, var en benediktinsk munk. Han är främst känd som langobardisk historieskrivare. 

Andra förekommande namn i svenska källhänvisningar är Warnefred och Cassinensis, (dvs från Monte Cassino).

Langobardernas historia 
Diaconii viktigaste verk är utan tvekan Langobardernas historia (Historia Langobardorum). Denna inkompletta historia över det germanska folket langobardernas öden skrevs efter år 787, dock senast 795/6, eventuellt vid Monte Cassino. Verket behandlar langobardernas historia från år 568 fram till kung Liutprands död 744, och innehåller även mycket information om Bysantinska riket, frankerna med mera. Boken berättas ur en langobards perspektiv och är inte minst intressant när det gäller relationerna mellan franker och langobarder. De första raderna lyder:

Ju längre bort de nordliga trakterna ligger från solens hetta och ju mer de avkyls av snö och köld, desto hälsosammare är de för människokroppen, desto mer ägnar de sig för befolkningens tillväxt; och omvänt, ju närmare de sydliga trakterna ligger solens glöd, desto oftare förekommer det sjukdomar där och desto mindre är de lämpade för människors utveckling.

I Langobardernas historia har Diaconus sammanfogat tre traditionslinjer: en langobardisk, en frankisk och en östromersk. Den langobardiska källa som han lutar sig mot är Secundus, biskop av Trento (död 612), Gesta Langobardorum, ett idag dessvärre förlorat verk. Informatonen rörande frankernas öden fann Diaconus hos Gregorius av Tours' Historia Francorum. Informationen om Östrom tycks Diaconus funnit i en romersk-bysantinsk krönika antagligen författad i Ravenna. 

En modern svensk roman som inspirerats av Langobardernas historia är Eyvind Johnsons Hans nådes tid (1960).

Bibliografi 
 Diaconus, Paulus, Langobardernas historia (övers. av Helge Weimarck) (Stockholm 1971)

Källor 
 Erikson, Alvar, förord till Diaconus, Paulus, Langobardernas historia (övers. av Helge Weimarck) (Stockholm 1971)

Latinskspråkiga författare
Benediktiner
Langobarder
Födda 725
Avlidna 799
Män
Ignaz von Döllinger

Johann Joseph Ignaz von Döllinger, född den 28 februari 1799 i Bamberg, död den 14 januari 1890 i München, var en katolsk teolog, historiker och präst. Han var son till Ignaz Döllinger.

Döllinger blev 1827 professor i kyrkohistoria och kyrkorätt  i München. Han fick snart en ledarställning inom den av romantiken påverkade, konfessionellt betonade katolska riktningen. I dess anda verkade von Döllinger som journalist och politiker, han var medlem av bayerska lantdagen från 1845 och av parlamentet i Frankfurt 1848-1849, samt genom sina kyrkohistoriska arbeten. Bland de senare märks Die Reformation (3 band, 1846-48) och Luther (1852, 2:a upplagan 1890). Han bekämpade jesuiternas ultramontanism och satte mot deras nyskolastik och kurialism en nationell tysk katolicism på vetenskaplig grund, tankar som han utvecklade i Die Papstfabeln (1863, 2:a upplagan 1890). 

Trots att han inte blev medlem av Första Vatikankonsiliet 1870, var han en av de farligaste motståndarna till läran om påvens ofelbarhet både genom sina kritiska artiklar före mötet (under signaturen Janus) Der Papst und das Konzil (1869, ny utgåva 1892 under titeln Das Papsttum) som under detsamma genom sina Römische Briefe vom Konzil i Augsburger Allgemeine Zeitung (utgivna i bokform under pseudonymen Quirinus 1870). Då ofelbarhetsdogmen ändå antogs och von Döllinger vägrade underkasta sig blev han exkommunicerad 1871. Han anslöt sig aldrig formellt till gammalkatolikernas samfund men betraktas likväl som dess fader. Han kom senare att intressera sig för kyrkosamfundens återförening och gav uttryck för en helt annan uppskattning av Martin Luther ("en titan i andens värld") än tidigare.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1931.

Tyska kyrkohistoriker
Tyska professorer i teologi
Personer verksamma vid Münchens universitet
Bayerska politiker
Personligheter inom romersk-katolska kyrkan
Teologer under 1800-talet
Tyska forskare under 1800-talet
Tyska politiker under 1800-talet
Födda 1799
Avlidna 1890
Män
Svensk uppslagsbok
Djinn

Djinn (av det arabiska verbet janna - "att dölja/skyla") är i arabisk mytologi ett slags andeväsen och tron på djinner var vanlig i den förislamiska arabvärlden. Djinner spelar en viktig roll inom islam. Ordet djinn eller jinn är (kollektiv) plural på arabiska, medan ordet djinnī eller jinnī är singular.

Beskrivning 
I Koranen och sunna förklarar Gud:
Vi har skapat människan av ljudande krukmakarlera, av formbar gyttja; och dessförinnan skapade Vi de osynliga väsendena av ökenvindens eld.” (Koranen 15:26-27)

Det finns flera olika sorters djinner;
 Djinner i ormens skepnad
 Bevingade, flygande djinner
 Djinner i form av jättar
 Insekts-liknande djinner
 Djinner som bebor levande människokroppar
 Djinner som visar sig i skepnad av människor och som därigenom kan bekänna sig till islam

Likt människan så anses även djinnerna vara skapade att tillbe Gud. De flesta av andarna väljer dock att inte underkasta sig Herren; varpå de kommit att förknippas med shaitan (djävlar) istället för andar. Djinner som väljer att vända Gud ryggen antas ofta vara medlemmar i den starkaste djinnens (iblis- shaitan = djävulen, mörkrets prins) armé. Muslimskt troende djinner brukar härledas till profeten Muhammeds tid - då han var den första att omvända icke-troende djinner genom att högläsa ur Koranen.

Djinnerna anses i övrigt vara tämligen lika människor eftersom de både äter, ingår äktenskap, får barn och kan dö - även om deras livstid betydligt överstiger en människas. På samma sätt som människorna kommer att dömas av Herren på domedagen så kommer även djinnerna möta Gud, varpå de erbjuds samma val som en vanlig människa; Paradiset, eller helvetet.

Olikt människan besitter djinnerna däremot enligt islam många övernaturliga krafter. Bland annat anses de kunna ta vilken fysisk form de önskar (träd, djur, människor etc.) På senare tid har ett fåtal troende börjat tolka UFO-rapporter och bortförelshistorier som möten med djinner i diverse former.

Djinnernas hemort är fortfarande inte klarlagt, även om de allt som oftast förknippas med ökenlandskap. Enligt persisk mytologi härstammar de från en stad vid namn Djinnistan, medan andra menar att de saknar fast hemort.

Se även 
 Al-Djinn
 Demon
 Ängel
 Iblis
 Satan
 Lucifer

Referenser

Externa länkar 
 https://web.archive.org/web/20070112151520/http://biphome.spray.se/islam/djinn.htm
 https://web.archive.org/web/20060810140657/http://www.pantheon.org/articles/j/jinn.html
 
 http://www.islamawareness.net/Jinn/

Islamisk mytologi
Demoner
Islamiska termer
Ord och fraser i Koranen