kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Alberto Gilardino

Alberto Gilardino, född 5 juli 1982 i Biella, är en italiensk före detta fotbollsspelare och sedermera tränare. Han är sedan 2022 tillfällig huvudtränare för Genoa i Serie B.

Karriär
Gilardino startade sin karriär i Piacenza Calcio. I sin första match i Serie A spelade han mot AC Milan.
Han såldes vidare till Verona och gick senare till Parma AC där han blev stor målskytt. Det stora steget kom sommaren 2005 då han blev värvad till AC Milan.
Den 17 juli 2005 på en presskonferens sade han "Varför valde jag Milan? De var fascinerade av mig, och det är den starkaste klubben i Europa. Jag kan inte vänta på att starta min träning här"
Gilardino spås att få en lysande framtid och tiden i Milan har börjat bra. Samma år debuterade han i landslaget och gjorde stor succé. Han blev målskytt i VM 2006 i Tyskland, där hans Gli Azzurri vann guldet. Den 25 maj 2008 skrev Gilardino på ett femårskontrakt med ACF Fiorentina.

3 januari 2012 bekräftades det att Gilardino flyttar till Genoa, där han skrev på ett fyraårskontrakt. 2014 lämnade han Genoa för spel i Guangzhou Evergrande. I januari 2015 lånades Gilardino ut till Fiorentina.

Efter det har anfallaren spelat i Palermo, Empoli, Pescara och Spezia.

Meriter 
 U21 EM 2004 (guld)
 OS 2004 (brons)
 VM 2006 (guld)
 UEFA Champions League (2007)
 Fifa Club World Cup (2007) (guld)

Referenser

Noter

Italienska fotbollsspelare
Italienska landslagsspelare i fotboll
Italienska fotbollstränare
Kinesiska mästare i fotboll
Spelare i Piacenza Calcio
Spelare i Hellas Verona FC
Spelare i Parma FC
Spelare i AC Milan
Spelare i ACF Fiorentina
Spelare i Genoa CFC
Spelare i Bologna FC
Spelare i Guangzhou Evergrande FC
Spelare i SSD Palermo
Spelare i Empoli FC
Spelare i Pescara Calcio
Spelare i Spezia Calcio 1906
Spelare i Serie A
Spelare i Serie B
Spelare i Chinese Super League
Spelare i VM i fotboll 2006
Spelare i Fifa Confederations Cup 2009
Spelare i VM i fotboll 2010
Spelare i Fifa Confederations Cup 2013
Italienska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 2004
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2004 från Italien
Tävlande i fotboll vid olympiska sommarspelen 2004
Tränare i AC Siena
Tränare i Genoa CFC
Födda 1982
Levande personer
Män
Italienska idrottare under 1900-talet
Italienska idrottare under 2000-talet
Världsmästare i fotboll
Konståret 1898



Händelser
Lukasgillet i Lund bildades

Verk 

 Félix Vallotton - Intimités ("Intimacies"), a suite of woodcuts

Födda 

 3 februari - Alvar Aalto (död 1976), finsk arkitekt.
 8 februari - Jean Charlot (död 1979), fransk målare och illustratör. 
 20 februari - David Larsson (död 1976), svensk konstnär.
 26 februari - Arne Cassel (död 1965), svensk konstnär.
 14 mars - Reginald Marsh (död 1954), amerikansk målare.
 28 april – Herbert von Reyl-Hanisch (död 1937), österrikisk målare
 8 maj - Brita Ek (död 1980), svensk konstnär. 
 16 maj - Jean Fautrier (död 1964), fransk målare och skulptör.
 16 maj - Tamara de Lempicka (död 1980), polsk målare.
 17 maj - Alfred Joseph Casson (död 1992), kanadensisk målare.
 21 maj - Armand Hammer (död 1990), amerikanska konstsamlare.
 22 maj - Axel Wallenberg (död 1996), svensk skulptör. 
 26 maj - Aaron Douglas (död 1979), amerikansk målare.
 17 juni - M.C. Escher (död 1972), nederländsk konstnär.
 25 juni - Kay Sage (död 1963), amerikansk målare inom surrealismen. 
 2 juli - Gen Paul (död 1975), fransk målare och gravör.
 17 juli - Berenice Abbott (död 1991), amerikansk fotograf.
 17 juli - Torsten Jovinge (död 1936), svensk målare och tecknare.
 22 juli - Alexander Calder (död 1976), amerikansk skulptör och konstnär.  
 30 juli - Henry Moore (död 1986), engelsk konstnär och skulptör.
 26 augusti - Peggy Guggenheim (död 1979), amerikansk konstsamlare.
 12 september - Ben Shahn (död 1969), amerikansk målare.
 16 september - Hans Augusto Rey (död 1977), amerikansk författare och illustratör. 
 25 september - Robert Brackman (död 1980), amerikansk målare.
 10 oktober - Lilly Daché (död 1989), fransk modedesigner. 
 21 november - René Magritte (död 1967), belgisk konstnär.
 28 november - Lotte Laserstein (död 1993), tysk-svensk-judisk konstnär.
 9 december - Astri Taube (död 1980), svensk skulptör och bildkonstnär. 
 10 december - Helge Lindahl (död 1985), en svensk konstnär. 
 okänt datum - Aron Borelius (död 1984), svensk professor i konsthistoria.

Avlidna 

 25 februari - Francis Frith (född 1822), engelsk fotograf.
 16 mars - Aubrey Beardsley (född 1872), engelsk målare och illustratör. 
 18 april - Gustave Moreau (född 1826), fransk målare.
 17 juni - Sir Edward Burne-Jones (född 1833), engelsk målare och designer.
 29 juli - Arturo Michelena (född 1863), venezuelansk målare.
 3 augusti - Charles Garnier (född 1825), fransk arkitekt.
 8 augusti - Eugène Boudin (född 1824), fransk landskapsmålare.
 24 oktober - Pierre Puvis de Chavannes (född 1824), fransk målare.
 okänt datum - Achille Emperaire (född 1829), fransk målare.
 okänt datum – Adolphe Appian (född 1818), fransk målare och etsare.

Externa länkar
Vitis

Vitis kan syfta på:

Vitis (släkte) – ett växtsläkte i familjen vinväxter
Vitis, Niederösterreich – en kommun i Niederösterreich, Österrike
Konståret 1897



Händelser

Mars
 11 mars - Tidningen Strix startas av Albert Engström.

April
 3 april - Konstnärsföreningen Wiener Sezession bildas i Wien av bland annat Gustav Klimt.

Okänt datum
 Elsa Beskow debuterar med sin illustrerade barnbok Sagan om den lilla, lilla gumman.

Verk 
 Richard Bergh – Riddaren och jungfrun
 Anders Zorn - Midsommardans.
 Camille Pissarro - Boulevard Montmartre.
 Emma Sparre - Trollbunden (folksägen från Dalarna). 
 Maurice Prendergast - Summer Visitors.
 Ogata Gekko - Ryu sho ten.
 Paul Gauguin - Varifrån kommer vi? Vad är vi? Vart går vi?.

Utställningar 
 15 maj - Allmänna konst- och industriutställningen öppnar på Djurgården i Stockholm.

Födda 

 9 januari - Tyra Lundgren (död 1979), svensk skulptör, keramiker, glas- och textilkonstnär. 
 21 januari - René Iché (död 1954), fransk skulptör.
 17 januari - Charles Ragland Bunnell (död 1968), amerikansk målare.
 16 mars - Antonio Donghi (död 1963), italiensk målare.
 16 april - Alessandro Rhodin (död 1971), svensk autodidakt konstnär.
 2 juni - Karna Asker-Ericson (död 1989), svensk textilkonstnär. 
 6 juni - Otto Ehrich (död 1988), tysk konstnär och akvarellist.
 22 juni - Albert Renger-Patzsch (död 1966), tysk fotograf.
 26 juni - Victor Servranckx (död 1965), belgiskmålare.
 30 juni - Allan Ebeling (död 1975), svensk skulptör och konstnär.
 10 juli - Clarence Blum (död 1984), brittisk-svensk skulptör.
 19 augusti - Roman Vishniac (död 1990), rysk-amerikansk fotograf. 
 23 september - Paul Delvaux (död 1994), belgisk målare inom surrealismen.
 2 november - Arthur Fischer (död 1991), svensk skådespelare, författare, skulptör, akvarellist och tecknare.
 11 december - Otto Gustaf Carlsund (död 1948), svensk målare och konstkritiker.
 okänt datum - Gerhard Wihlborg (död 1982), svensk målare och porträttör.
 okänt datum - Axel Waleij (död 1964), svensk skulptör.

Avlidna 

 15 februari - Alfred Nyström (född 1844), svensk skulptör.
 5 oktober - Sir John Gilbert (född 1817), brittisk målare.
 13 november - Lea Ahlborn (född 1826), svensk konstnär, ledamot av Konstakademien.
 18 november - Henry Doulton (född 1820), engelsk krukmakare.
 okänt datum - John Frederick Herring, Jr. (född 1820), engelsk sport- och ridsportsmålare.
 okänt datum - Owon (Jang Seung-eop) (född 1843), koreansk målare. 
 okänt datum - Ādams Alksnis (född 1864), lettisk målare.

Referenser

Externa länkar
Puck (tidning)

Puck var en skämttidning, med frisinnad politisk färg, som började utges i Stockholm 1901, som en konkurrent till Söndags-Nisse. Den redigerades av Hugo Vallentin fram till 1910 och därefter av Edvard Forsström. Utgivningen upphörde 1916.

Allmän bakgrund 
Skämttidningar var vanliga under 1800-talets slut. Söndags-Nisse började ges ut 1862 och var landets första skämttidning. Därnäst kom Kasper 1869.De blev fler under de decennier som följde: Figaro (1878), Nya Nisse (1891), Strix (1897), Puck (1901), Karbasen (1901), Naggen (1912. Omkring 1900 fanns det sextio skämttidningar i Sverige. Framgångssagan blev kort och på 1920-talet hade allmänhetens intresse försvunnit i stort. Tidningarna var koncentrerade till huvudstaden.

Puck Norrköping 
Nationalencyklopedin tar upp att Puck, gavs ut  i Stockholm även 1896–98 av Hugo Vallentin. Enligt Sveriges periodiska publikationer gavs denna tidning ut i Norrköping.

Puck  gavs ut från september 1896 till december 1898. Tidningen trycktes hos John Fröberg med antikva. Förstasidan hade titelvinjett och  tidningen illustrationer. Denna utgåva av Puck var månadstidning med 8 sidor i folio och tre spalter på formatet (27,5 x 20,3 cm. Priset för ett år var 1 krona. Utgivningsbevis för detta annonsorgan för tobakshandlaren V. K. Hultin i Stockholm utfärdades sedan för bokhållaren Alfred Bergendahl 15 augusti 1896. Uppgifter i Sveriges periodiska publikationer  stämmer inte med Nationalencyklopedins,

Redaktion för Puck 1901-1916

Redaktörer 
 Hugo Vallentin 1901-1909, 
 Gustaf Ljunggren(1911:4-1912:5

Ansvariga utgivare 
 Edvard August Forsström 1901.
 Hugo Vallentin 1901-1909.
 Gustaf Fredrik Ljunggren 1909-1912:5.
 Anders Victor Andrén 1912:6-1914. 
 Thorgny Andreas Hallgren 1914-1916.

Referenser 

Svenska tidningar
Skämttidningar
Satiriska tidskrifter i Sverige
Melissa

Melissa kan syfta på:

 Melissa (datorvirus) – ett makrovirus för versionerna Microsoft Word 97 och 2000
 Melissa (namn) – ett kvinnonamn
 Melissa (album) – ett album av heavy metal-gruppen Mercyful Fate
 Melissa (hemelektronik) – ett märke på dammsugare, vitvaror och andra hushållsapparater.
 Melissa (TV-serie) – en brittisk drama tv-serie från 1997
 Melissa – ett växtsläkte i familjen kransblommiga växter, se Citronmeliss-släktet

Geografi

Grekland 

 Mélissa (ort i Grekland, Thessalien), Nomós Kardhítsas, 
 Mélissa (ort i Grekland, Östra Makedonien och Thrakien), Nomós Kaválas,

Italien 

 Melissa, Crotone, Kalabrien, Provincia di Crotone,

USA 

 Melissa, Texas, ort, Texas, Collin County, 

Robotskapade Greklandförgreningar
Robotskapade Italienförgreningar
Robotskapade USAförgreningar
Sociokultur

Sociokultur innebär samspel och samarbete mellan människor där en sociokulturell individ utvecklar sina grundläggande kognitiva färdigheter, det vill säga sin uppfattning om sig själv och andra människor. Det sociokulturella sammanhanget anses vara av stor betydelse för individens utveckling.

En som utvecklat den sociokulturella teorin i Sverige är Roger Säljö. Vidare menar Säljö att lärandet sker i interaktion mellan individer och att man i ett sociokulturellt perspektiv ”intresserar sig för hur individ och grupp tillägnar sig och utnyttjar fysiska och kognitiva resurser” (Säljö 2000)

I ett sociokulturellt perspektiv på lärande är det den sociala omgivningen och kulturen som är det mest avgörande i detta perspektiv för hur individens lärande och utveckling sker. Det kulturella minnet och artefakter, kulturella redskap, är det som för mänskligheten framåt. Något som gör människan unik som art är att vi kan lånas varandras artefakter och använda dessa som våra egna artefakter.(Säljö 2000) Språket anses ha vuxit ihop med tanken och är huvudartefakten i lärandet.

Socialpsykologi
Sociologi
Promession

Frystorkning, även kallat promering och promession (löfte), är en teori rörande ett tillvägagångssätt som ej bevisats fungera, tänkt att användas inför begravningar, som alternativ till kremering och traditionell kistbegravning. Teorin har också kallats ekologisk begravning och har tidvis fått stor uppmärksamhet i media både i Sverige och internationellt.

Idén bygger på en kombination av tekniker som sägs förbereda kroppen för en naturlig förmultning. För att en promering skulle kunna genomföras, skulle kroppen bevaras i sin organiska form efter döden. Liket skulle inte heller behöva balsameras. Därefter ska kroppen rensas från vatten, som hos en normalbyggd människa är 70%. Processen anges ske i en sluten och individuell process där kroppen ska frysas ner till 18 minusgrader, varefter den ska sänkas ner i flytande kväve. Kroppen påstås då bli mycket skör, och biologen bakom teorin framhåller att bara en lätt vibration ska kunna förvandla kroppen till ett organiskt pulver. Restprodukten föreslås sedan föras in i en vakuumkammare där eventuellt vatten avångas. Därefter ska resterna föras genom en metallavskiljare där möjliga kroppsreservdelar (pacemaker med mera) och kvicksilver ska separeras bort. 

Slutprodukten föreslås läggas i en kista av majsstärkelse. Det organiska och luktfria pulvret skulle då inte påverkas, då det förvarades torrt. Gravsättningen sägs kunna ske ytligt i jord som på 6-12 månader skulle omvandla kistan och dess innehåll till mull. I samband med gravsättningen skulle den avlidnes eller de anhörigas önskan om en buske eller ett träd kunna planteras tillsammans med kistan.

Kritik
Det är omdiskuterat och ifrågasatt om promession är genomförbart är och hittills har ingen anläggning för promession byggts eller tagits i bruk. Det är inte bevisat att metoden fungerar i praktiken, tvärtom menar kritiker att det är en fysikalisk omöjlighet att finfördela en frystorkad människokropp på detta sätt.

Att bygga en anläggning av denna dignitet kräver stora ekonomiska resurser. För att kroppen skall kunna sönderdelas måste vattnet som finns i kroppen först avlägsnas (se Amorphous ice) så att man får en porösare substans som har möjlighet att finfördelas vid skakningen.

Referenser

Externa länkar

http://sverigesradio.se/sida/artikel.aspx?programid=1637&artikel=3818201

Se även 

 Svenska Likbränningsföreningen
 Kalcinering
 Bränning på bål
 Krematorium
 Begravningslagen
 Askberedare
 Kremering
 Incinerator

Begravning
The Strangerhood

The Strangerhood är en machinimaserie, gjord i datorspelet The Sims 2. Serien är skapad av Rooster Teeth productions som även skapat Red vs Blue (machinimaserie skapad i datorspelet Halo).

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Machinima
Stalker (bok)

Stalker (diakritiskt tecknad , Masjína zjelánij, ordagrann svenska: "Önskningarnas maskin") är en kort (96 sidor) bok skriven av bröderna Arkadij och Boris Strugatskij baserad på ett utkast till filmen Stalker (1979), som bygger på en del i dessa författares tidigare roman Picknick vid vägkanten.

Den översattes till svenska av Kjell Rehnström och Sam J. Lundwall och publicerades av Lundwall Fakta & fantasi år 1987.  

Ryskspråkig skönlitteratur
Science fiction-böcker
Civilsamhället

Civilsamhället (i Finland ofta: medborgarsamhället) utgörs av den "tredje sektor" av samhället, som är åtskild statsapparaten och näringslivet och i stället innefattar familjen och den privata sfären. Exempel på aktörer inom det civila samhället är samverkande individer och olika idéburna sammanslutningar såsom hembygdsföreningar, ideella föreningar, idrottsföreningar, koloniträdgårdar, kyrkan, privata stiftelser, studieförbund och välgörenhetsorganisationer. Civilsamhället spelar en viktig roll i att utbilda medborgare i praktisk demokrati, men det är inte så enkelt som att människor som engagerar sig i föreningar automatiskt blir goda demokrater.

Civilsamhället som begrepp började användas i svenskan efter mönster från engelskans civil society. Till engelskan kom begreppet som en översättning av latinets societas civilis, ett begrepp som i sin tur kan spåras långt tillbaka; den första kända användningen återfinns i Marcus Tullius Ciceros skrifter.

Definition 

Idag finns flera relativt näraliggande definitioner. Filip Wijkström och Torbjörn Einarsson vid Handelshögskolan i Stockholm definierar civilsamhället som det som finns mellan "det vi förstår som stat respektive näringsliv". Den engelske sociologen Ernest Gellner definierar civilsamhället som "den samling av olika icke-statliga institutioner som är starka nog att väga upp staten och som, utan att förhindra staten från att utöva sin roll som upprätthållare av fred och medlare mellan betydande intressen, trots det kan förhindra den från att dominera och atomisera samhället."

Se även 
Idéburen organisation
Ideell sektor
Tredje sektorn

Referenser

Externa länkar 
 

Samhällstyper
Fritid
De lyckligt lottade

De lyckligt lottade är en svensk TV-serie från 1976 i sex delar. Serien regisserades av Göran Stangertz. Manus skrevs av Luanshya Greer och Norman J. Crisp. Det första avsnittet sändes den 29 januari 1976 i TV1.

Serien handlar om överklassfamiljen Bark och familjemedlemmarnas relationer till varandra och andra.

Skådespelare
Peter Ahlm - Markus Bergman
Ulla Akselson - Elsie
Per Elam - hovmästare
Irma Erixson - föreståndare
Gunilla Gårdfeldt - receptionist
Staffan Götestam - Mikael
Lars Hansson - Robert
Folke Hjort - Harry
Inga Landgré - Margot
Anki Lidén - Lisbeth
Torsten Lilliecrona - provinsialläkare
Viveca Lindfors - Paulene
Evert Lindkvist - polis
Per Mattsson - Jon
Carl-Ivar Nilsson - läkare
Magnus Nilsson - fotograf
Georg Rydeberg - Henry Bark
Christina Schollin - Susanne
Evabritt Strandberg - läkare
Håkon Svenson - en norsk kollega
Ingalill Söderman - Mary
Karl-Magnus Thulstrup - Olof
Ove Tjernberg - Rickard
Tomas von Brömssen - taxichaufför
Ann Zacharias - Jeanette

Produktion 
Tv-serien spelades in i villan Lindarna i Hovås samme året som marinmålaren och grundaren av Grenens konstmuseum i Skagen Axel Lind overtog villan (1975). (https://www.expressen.se/gt/tv-villan-till-salu-for-34-miljoner/)

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar
De lyckligt lottade på Internet Movie Database

Svenska miniserier från 1970-talet
Svenskspråkiga TV-serier
Quintillus

Quintillus (Marcus Aurelius Claudius Quintillus), född cirka 212, död 270, var bror till Claudius II och blev kejsare år 270. Han var kejsare en kort tid mellan 17 och 77 dagar, enligt motstridiga källor.

Marcus Aurelius Claudius Quintillus var yngre bror till Claudius II. Han efterträdde sin bror när hans trupper och senaten utropade honom till kejsare. Men Claudius trupper satte sin lojalitet till Aurelianus. Quintillus begick självmord. 

Romerska kejsare
Avlidna 270
Män
Födda okänt år
Romerska kejsare som begått självmord
Triftväxter

Triftväxter (Plumbaginaceae) är en familj av trikolpater där bland annat flera omtyckta trädgårdsväxter ingår. De flesta arterna i denna familj är fleråriga örter, men det finns även några lianer och buskar. Triftväxterna är hermafroditer och pollineras av insekter. De finns över hela världen och i nästan alla klimat, men framför allt förknippas de med kustområden och andra salthaltiga miljöer samt fuktiga marker såsom kärr.

Triftväxterna innehåller närmare 800 arter indelade i omkring 25 släkten. I Sverige förekommer som vildväxande endast tre arter i triftsläktet (Armeria) och rispsläktet (Limonium).

I äldre klassificeringssystem som Cronquistsystemet var triftväxterna ensamma placerade i ordningen Plumbaginales. Nyare klassificeringssystem, som Angiosperm Phylogeny Group placerar dem i Caryophyllales, och Plumbaginales är inte längre en ordning.

Externa länkar 
 Den virtuella floran - Triftväxter

Trikolpater
Skeppsredaren

Skeppsredaren är en svensk TV-serie i sex delar från 1979. Manuset skrevs av engelsmannen Norman Crisp och översattes sedan delvis till svenska. För regin svarade Hans Abramson. Serien har publicerats i SVT:s Öppet arkiv.

Handling 
En engelsk ekonomijournalist blir indragen i maktkampen på ett svenskt rederi under en vistelse i Sverige.

Skådespelare (urval)
Per Aabel - Olof Nordgren
Isa Quensel - Brita
Gunnar Björnstrand - Göran Borg
Britt Ekland - Patricia
Thomas Hellberg - Erik Nordgren
Per Ragnar - Lennart Pettersson
Herman Ahlsell - advokat Bergman
Arne Augustsson - varvsarbetare
Berit Carlberg - Camille
Lauritz Falk - George Andriarkos
Ann Gelbar - sekreterare
Anna Godenius - Anna Blom
Gunnar Hellström - Michael Fletcher
Martin Hultman - Peter Fletcher
Jan Malmsjö - Lars Blom
Alf Nilsson - vice fackordförande
Dan Sjögren - fackordförande
Hilary Tindall - Margaret Fletcher
Rune Turesson - Harald Svensson
Iwar Wiklander - journalist

Källor 

 (Rollista)

Externa länkar

Svenska miniserier från 1970-talet
TV-seriestarter 1979
Svenskspråkiga TV-serier
Lackalänga (TV-serie)

Lackalänga är en svensk TV-serie i 18 delar av Max Lundgren från 1987 som regisserades av Rune Formare och producerades av SVT i Malmö. Den hade premiär den 18 oktober 1987 i dåvarande TV2. Handlingen kretsar kring en fiktiv folkhögskola som heter Lackalänga. Emy Storm spelade rektor. Bland övriga skådespelare märktes Göran Ragnerstam och Johan Hedenberg.

Serien spelades till stora delar in på Sörängens folkhögskola i Nässjö.

Skådespelare i urval 
Jörgen Andersson - Martin
Ulf Berg - Ingemar
Lars Carlson - Yassir
Johan Hedenberg - Hasse
Åke Jörnfalk - Bebe
Marie Olofsson - Catta
Peter Sjöquist - Vidde
Emy Storm - Barbro
Christer Söderlund - Erland
Carl Carlswärd - Hugo
Magnus Johansson - Myggan
Magnus Jonsson - Jack
Kenneth Milldoff - Sven
Göran Ragnerstam - Björn
Margareta Bergfeldt - Väninnan
Thomas Engelbrektsson - Vårdbiträdet
Kåge Gimtell - Sune
Jan Hemmel - TV-regissören

Källor

Externa länkar 
 Lackalänga på Öppet arkiv

Fiktiva skolor
Svenska TV-serier från 1980-talet
TV-seriestarter 1987
TV-serieavslutningar 1988
Svenskspråkiga TV-serier
Skolrelaterade TV-serier
Tankeförbudet

Tankeförbudet, eller "tankeförbudet om kärnkraft", är en pejorativ term som syftar på 6 § i Lag (1984:3) om kärnteknisk verksamhet vilken infördes efter Tjernobylolyckan 1986 av Regeringen Carlsson II under Birgitta Dahls tid som ansvarig minister för energi- och miljöfrågorna och som började gälla den 1 februari 1987.

Innehåll 

Lagen innebar att det blev olagligt att förbereda uppförandet av en kärnreaktor i Sverige, utöver det förbud som infördes mot själva uppförandet. För brott mot bestämmelsen stadgades fängelse med en straffsats motsvarande den som gäller för vållande till annans död.

Kritik fanns mot denna lag för att den skulle inneburit inskränkningar inom forskning då frågan om att bygga kärnkraftverk i Sverige ytterst är en politisk fråga och ej beroende på om forskning sker eller ej.

Forskning och utveckling var, i motsats till vad som ofta sägs, inte förbjuden. Asea/ABB utvecklade till exempel BWR 90+ för exportändamål långt efter lagens införande.

Avskaffande 
I proposition 2005/2006:76 angav Regeringen Persson skälen till avskaffandet av lagen då den konstaterade att det aldrig rått något tankeförbud men att den "felaktiga uppfattningen om bestämmelsens innebörd är väl etablerad", att lagen hade hämmat forskning för förbättrad kärnsäkerhet i Sverige och att lagen dessutom uppfattades som tveksam ur ett demokratiskt perspektiv.

"2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet dels att 6 § skall upphöra att gälla".

Efter beslut i riksdagen 2006 avskaffades paragrafen genom ändringen i SFS 2006:339, vilken trädde i kraft den 1 juli 2006.

Källor

Se även
 Kärnkraftsfrågan i Sverige

Kärnkraft i Sverige
Sveriges lagar
Politik i Sverige 1987
Anja

Anja är ett ryskt smeknamn för det ursprungligen hebreiska namnet Anna. Namnet har förekommit i Sverige sedan mitten av 1800-talet. En annan stavningsvariant av namnet är Anya.

Den 31 december 2014 fanns det totalt 4 933 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Anja, varav 3 670 bar det som tilltalsnamn. Motsvarande siffror för Anya var 204 respektive 174.

Namnsdag i Sverige: saknas (1986-1992: 17 januari, 1993-2000: 9 september)

Personer med namnet Anja eller Anya 

 Anja Andersen, dansk handbollsspelare och tränare
 Anja Cetti Andersen, dansk astronom och astrofysiker
 Anja Breien, norsk regissör och manusförfattare
 Anja Fichtel, tysk fäktare
 Anja Hirdman, svensk medieforskare
 Anja Landgré, svensk skådespelerska
 Anja Lundqvist, svensk skådespelerska
 Anja Kontor, svensk programledare
 Anja Mittag, tysk fotbollsspelare
 Anja Pärson, svensk alpin skidåkare
 Anja Rücker, tysk friidrottare
 Anya Seton, amerikansk författare
 Anja Snellman, finsk författare

Källor

Kvinnonamn
Ryska förnamn