Viveca Lärn

Viveca Lärn, tidigare Viveca Sundvall, född 6 april 1944 i Örgryte församling i Göteborg, är en svensk författare och journalist. Hon har skrivit ett 40-tal barnböcker men även vuxenromaner, varav flera ligger till grund för TV-serien Saltön.

Biografi

Barndom och uppväxt 
Viveca Lärn är dotter till Hubert Lärn, som var journalist och tecknare, och Katarina, född Ekstrand, samt brorsdotter till Ferdinand Lärn. I den självbiografiska boken Sladdisen, en bok om min barndom skildrar hon sina uppväxtår i Göteborg med sommarloven på Tjörn. Föräldrarna var konstnärligt utbildade och hemmet präglades av "fantasi, konst, litteratur och populärvetenskapliga promenader".Fadern var uppvuxen i schartauansk miljö och rörelsens värderingar kom att förmedlas till den unga Viveca Lärn. Hon lärde sig tidigt att läsa och skriva. Föräldrarna upplevde hon snarare som sina vänner än som auktoriteter. Framför lekar och barnkalas föredrog hon att hålla till vid bäcken nära hemmet och fantisera för sig själv.

Vid skolstarten fick Viveca Lärn hoppa över första klass. Hon trivdes aldrig i vare sig folkskolan eller flickskolan men fick goda betyg förutom i uppsatsskrivning, då hennes uppsatser ansågs innehålla "för mycket fantasi"  Med antagningen till flickläroverkets latinlinje inleddes dock hennes fyra bästa ungdomsår. Hon trivdes i ungdomsgängen som samlades på Götaplatsen och besökte de populära dansklubbarna. Sitt första skribentuppdrag fick hon som tolvåring då farbrodern på Göteborgs-Tidningen behövde en översättare till seriernas textrutor. En faster och hennes man blev ställföreträdande föräldrar när hon av hemlängtan återvände till Göteborg efter familjens flytt till San Francisco. Tidigt var hon inställd på att bli författareoch under gymnasietiden vann Lärn en uppsatstävling med en Frankrikeresa som första pris.

Yrkesliv 
Efter studentexamen i Göteborg 1963 kom Lärn till Göteborgs-Posten, där hon var medarbetare 1963–1965, och fortsatte på Göteborgs-Tidningen 1965–1969. Hon var sedan anställd hos Göteborgs stad 1969–1970 innan hon kom till Aftonbladet där hon var journalist 1970–1980. Hon var sedan verksam vid Sveriges Television 1980–1983.

År 1983 blev Lärn författare på heltid. Hon har skrivit över 40 barnböcker sedan debuten 1975. Monstret i skåpet 1979 blev inledningen till en framgångsrik bokserie om Mimmi och hennes vänner Roberta Karlsson, klasskompisen Anders och hans lillebror Eddie. Eddie fick senare även en egen bokserie. Böckerna om Ludde handlar om en liten fotbollsspelare i Rävinges pojklag, hans mamma Ramona och hennes sambo Hugo som är lagets tränare. Hennes böcker har översatts till tio språk. 

Sedan 1990-talet har hon skrivit flera vuxenromaner. Midsommarvals och Hummerfesten dramatiserades av Carin Mannheimer 2005, 2007 och 2010 som TV-serien Saltön. Romanerna Öster om Heden 2012 och Väster om Vinga 2013 handlar om invånarna i ett hus i Göteborg och om deras safari i Afrika. I Södra Vägen till Saltön 2013 och Halta Hönans hotell 2014 förflyttas handlingen till den tidigare kända Saltömiljöns invånare och sommargäster. 

Lärn har skrivit två biografiska böcker. I Sanningen om Saltön 2010 ger hon en biografisk bakgrund till de kända böckerna och TV-serien. 2019 utkom Sladdisen, en bok om min barndom. Tillsammans med dottern Maria Näslund har hon skrivit Göteborg alla dagar, 48 personliga skildringar av stadens varierande miljöer. 

Hon har även skrivit sångtexter, bland annat för Sonya Hedenbratt, samt drama för radio och TV, exempelvis 1994 års julkalender Håll huvet kallt. Ett av de mer okända uppdragen var att skriva de kvinnliga replikerna i Lasse Åbergs film Sällskapsresan.. Lärn har även medverkat i flera TV-program, bland annat Snacka om nyheter 2002–2003 och SVT:s realityserie Maestro 2011.

Uppdrag och utmärkelser
Lärn satt 1989–1995 på stol nr 18 i Svenska barnboksakademien. Hon har fått många litterära utmärkelser såsom Astrid Lindgren-priset, Nils Holgersson-plaketten och Expressens Heffaklump. Hon har även belönats med Piratenpriset och 2007 tilldelades hon Litteris et Artibus.

År 1998 utsågs hon till Årets göteborgare samt har fått Göteborgs stads förtjänsttecken i guld. År 2019 fick hon kulturpris av Kulturminnesföreningen Otterhällan i Göteborg.
Lärn har också fått en spårvagn i Göteborg uppkallad efter sig, i vagnsmodell M31 och med nummer 342.

Familj 
Första gången var hon gift 1964–1970 med fotografen Lars Söderbom (född 1934) och fick en son (född 1964); makarna utgav senare boken Det luktar sjukhus!. Andra gången var hon gift 1970–1994 med journalisten och gymnastikdirektören Olle Sundvall (född 1935), son till rektor Anders Sundvall och Nancy, ogift Åslund. Tillsammans fick de en dotter (född 1972) och en son (född 1981). Tredje gången var hon gift 2005–2012 med zoologen Sverre Sjölander (född 1940). Tillsammans gjorde de en serie radioprogram för P4 vilken sändes om söndagsmorgnarna 2009.

Bibliografi (urval) 

 1975 – Stoppa pressarna
 1976 – Bas och refräng
 1977 – Pingvinerna håller ihop
 1979 – Monstret i skåpet
 1979 – Maj
 1980 – Vad händer om man vänder på Paris?
 1981 – Beata och silverträden
 1981 – Killbacillen
 1982 – Tuppenkuppen
 1982 – En ettas dagbok
 1983 – Roberta Karlsson och kungen
 1985 – Korksulor
 1985 – Vi smyger på Enok
 1985 – Mimmi och kalla handen
 1986 – Vingmuttern min allra bästa vän
 1986 – Mimmis bok
 1987 – Dadlar och dromedarer 
 1987 – Hittehunden
 1987 – Att gå i skolan
 1988 – Mot Paris, sa papegojan
 1988 – Salame och Signor
 1988 – Mimmi och kexfabriken
 1989 – Miljonären Mårtensson
 1990 – Mimmi får en farfar
 1991 – Eddie och Maxon Jaxon
 1991 – Liraren Ludde
 1992 – Den putslustige pappan (tillsammans med Catarina Kruusval)
 1992 – En barkbåt till Eddie
 1993 – Handdukskriget
 1993 – Eddie och Johanna
 1993 – Bland fimpar och rosor
 1994 – Tre noveller
 1994 – Eddies hus
 1994 – Mera Mimmi
 1994 – Niklas Nilsson, proffs
 1994 – Det luktar sjukhus
 1994 – Ruben
 1995 – Niklas Nilsson, fixare
 1995 – Så länge solrosorna blommar
 1995 – Håll huvet kallt, Eddie!
 1996 – Den blå vänthallen
 1996 – Niklas Nilssons julafton
 1996 – Mimmi och Anders
 1997 – Niklas Nilsson, sjöman
 1997 – Pumpan
 1997 – Livet på marken är inte lika lätt
 1997 – Ludde blir en lirare
 1997 – Svantes vante 
 1998 – Niklas Nilsson, cirkusdirektör
 1998 – Luddes första cup
 1999 – Niklas Nilssons vita vantar
 2000 – Ludde möter blåvitt
 2001 – Eddie hittar guld
 2003 – Nästan sant
 2003 – Ludde tar Gothia cup
 2004 – Vi ses vid röda sten 
 2005 – Kattkalaset
 2006 – Till bords med Saltöborna
 2007 – Kvinnan som var en fyr
 2007 – Från Kattegatt till Kapstaden
 2008 – Kottsommar
 2009 – Ett djur på fem bokstäver
  2010 – Sanningen om Saltön
  2012 – Öster om Heden
  2013 – Väster om Vinga
  2019 – Sladdisen. En bok om min barndom.
  2020 – Göteborg alla dagar. Platser vi känner för (medförfattare Maria Näslund).

Romanerna om Saltöborna, även TV-serie som Saltön
 1999 – Midsommarvals
 2000 – Hummerfesten
 2001 – En fröjdefull jul
 2002 – Sol och vår
 2005 - Saltön
 2007 – Värmebölja
 2008 – Aprilväder
 2014 – Södra vägen till Saltön
 2016 – Halta Hönans hotell

Priser och utmärkelser (urval) 
1985 – Astrid Lindgren-priset
1985 – BMF-plaketten för Vi smyger på Enok
1991 – Wettergrens barnbokollon
1992 – Expressens Heffaklump
1992 – Nils Holgersson-plaketten för Eddie och Maxon Jaxon
1992 – Lasse Dahlquist-stipendiet
1994 – Partille Bokhandels författarstipendium
1998 – Årets göteborgare
2000 – Bokjuryn (kategori 7–9 år)
2004 – Årets författare (SKTF)
2004 – Tage Danielsson-priset
2007 – Litteris et Artibus
2016 – Piratenpriset
2019 – Kulturpriset 2019 – Kulturminnesföreningen Otterhällan

Se även 
Mamma blå – Ditt o datt med Hedenbratt

Källhänvisningar

Externa länkar 

 Officiell webbplats
 

Svenska författare av barn- och ungdomslitteratur
Svenskspråkiga författare
Svenska journalister under 1900-talet
Svenska författare under 1900-talet
Svenska författare under 2000-talet
Sommarvärdar 1984
Sommarvärdar 1985
Sommarvärdar 1986
Sommarvärdar 1987
Sommarvärdar 1988
Sommarvärdar 1989
Sommarvärdar 1993
Mottagare av Litteris et Artibus
Författare från Göteborg
Journalister från Göteborg
Födda 1944
Levande personer
Kvinnor
Projekt Kvinnliga huvudpersoner
Ledamöter av Svenska barnboksakademin
Hedersledamöter vid Göteborgs nation i Lund