kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
1671

1671 (MDCLXXI) var ett normalår som började en torsdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser 
Januari – Saint Christopher och Nevis uppgår i kolonin Leewardöarna.

Okänt datum 
En kombinerad svensk-dansk-fransk forskningexpedition företas till Ven, för att närmare undersöka Tycho Brahes verk.
Den svenska adeln får gårdsrätt (rätten att döma och bestraffa sina tjänare) trots prästernas och borgarnas motstånd.
Lantmätaren Jonas Gedda utforskar Ume lappmark och ritar den första kartan över lappskatteland.

Födda 
14 juni – Tomaso Albinoni, italiensk kompositör.
 9 juli - Margareta von Ascheberg, svensk regementschef. 
11 oktober – Fredrik IV, kung av Danmark och Norge 1699–1730.
26 december – Philipp Ludwig Wenzel von Sinzendorf, österrikisk överhovkansler.
 Hannah Callowhill Penn, amerikansk guvernör.

Avlidna 
31 mars – Anne Hyde, engelsk prinsessa. 
8 maj – Sébastien Bourdon, 55, fransk målare under barockepoken.
25 juni – Giovanni Battista Riccioli, 73, italiensk astronom.
13 september – Axel Urup, 69, dansk krigare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1730

1730 (MDCCXXX) var ett normalår som började en söndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

April
 Sodomiprocesserna i Utrecht bryter ut i Nederländerna och sprider sig från Utrecht över hela landet.

Mars 
23 mars – Fredrik I blir hertig av Hessen-Kassel, varmed Sverige går i personalunion med hertigdömet.

Juli 
12 juli – Sedan Benedictus XIII har avlidit den 23 februari väljs Lorenzo Corsini till påve och tar namnet Clemens XII.

Augusti 
1 augusti – Jönköping drabbas av en kvartersbrand.

Oktober 
12 oktober – Vid Fredrik IV:s död efterträds han som kung av Danmark och Norge av sin son Kristian VI.

Okänt datum 
Den svenska veckotidskriften Sedo-lärande Mercurius börjar ges ut.
Astronomen Anders Celsius utses till professor i astronomi i Uppsala. Han är en av de första i Sverige att ansluta sig till den newtonska fysiken och inför såväl den praktiska astronomin som den rationalistiska wolffianska filosofin vid universitetet.
Lövsta järnbruk i Uppland är nu helt återuppbyggt efter den ryska skövlingen 1719 och produktionen drar åter igång med full kraft.

Födda 
6 januari – Thomas Chittenden, amerikansk politiker.
24 november – Henrik af Trolle, svensk sjömilitär.
Maria Angela Ardinghelli, italiensk översättare, matematiker och fysiker.

Avlidna 
23 februari – Benedictus XIII, född Pietro Francesco Orsini, påve sedan 1724.
2 augusti – Mattias Steuchius, professor i logik och metafysik, svensk ärkebiskop sedan 1714.
14 september – Sophia Elisabet Brenner, svensk författare.
12 oktober – Fredrik IV, kung av Danmark och Norge sedan 1699.
6 november – Hans Hermann von Katte, preussisk arméofficer, avrättad vid Küstrins fästning för att ha medverkat till vännen kronprins Fredrik av Preussens flyktförsök.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1699

1699 (MDCXCIX) var ett normalår som började en torsdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari 
 3 februari – Jämtlands befolkning blir formellt svenskar, 54 år efter freden i Brömsebro.

Juli 
 Juli – Under ett åskväder över Wismar slår blixten ner i ett krutförråd, vilket leder till en kolossal explosion, där ett femtiotal byggnader förstörs.

Augusti 
25 augusti – Vid Kristian V:s död i en jaktolycka efterträds han som kung av Danmark och Norge av sin son Fredrik IV.

September 
 25 september – Sachsen-Polen och Danmark sluter ett hemligt anfallsförbund mot Sverige.

November 
 November – Sverige beslutar att på 40 år, från 1700 till 1740, gradvis övergå från den julianska till den gregorianska kalendern.
 11 november – Ryssland ansluter sig till det polsk-danska förbundet bara några dagar efter att den svenska delegationen har lämnat Moskva.

Okänt datum 
 I Sverige förbjuds att brottslingar anställs som bödlar.
 En svensk delegation reser till Moskva, där man utväxlar fredsurkunder med ryssarna. För ryssarnas del är det bara ett spel, för att hålla skenet uppe.
 Christopher Polhem grundar ett manufakturbruk vid Stjärnsunds järnbruk i Dalarna. Det kommer att vinna berömmelse för sina urverk.
 Den svenska hovmusiken får ett uppsving när en fransk trupp om trettio personer – sångare, musiker, dansare och skådespelare – anländer till Stockholm.
 Ett franskt teatersällskap under Claude Guilmois de Rosidor, La troupe du Roi de Suede, hyrs in till Stora Bollhuset (inrett som teater 1667) i Stockholm och stannar till 1706.
 Den regerande sultaninnan Zainatuddin av Aceh avsätts på Sumatra sedan en fatwa från Mecka har förklarat att kvinnliga regenter är oförenliga med islam. 
 Första numret av Edinburgh Gazette utkommer.

Födda 
 26 juni – Marie Thérèse Geoffrin, fransk politisk salongsvärdinna. 
 30 november – Kristian VI, kung av Danmark och Norge 1730–1746.
 Georg Wenceslaus von Knobelsdorff, tysk arkitekt.

Avlidna 
 3 januari – Mattia Preti, italiensk barockmålare.
 9 mars – Lars Claesson Fleming, svensk lagman och riksråd.
 21 april – Jean Racine, fransk tragedidramatiker.
 6 augusti - Maria Sofia av Neuburg, portugisisk drottning.
 25 augusti – Kristian V, kung av Danmark och Norge sedan 1670.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1746

1746 (MDCCXLVI) var ett normalår som började en lördag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 14 januari – Göteborg härjas av en eldsvåda.

Augusti 
 6 augusti – Vid Kristian VI:s död efterträds han som kung av Danmark och Norge av sin son Fredrik V.

November 
 November – Ryske ministern von Korff ger Adolf Fredrik en tillrättavisning för hans förbindelser med hattpartiet.

December 
 9 december – Carl Gustaf Tessin efterträder Carl Gyllenborg som Sveriges kanslipresident.

Okänt datum 
 Det ryska inflytandet i Sverige kulminerar. Förhandlingar med främmande makter, vilka är misshagliga för Ryssland, avbryts.
 Den ryska kejsarinnan Elisabet utsätter Adolf Fredrik för påtryckningar. Därför antar ständerna den nationella förklaringen, där man skall försvara honom med "liv, blod och egendom".
 Man påbörjar en militär upprustning i Sverige, varvid fästningsbyggen påbörjas i Kristianstad, Landskrona och Slite.
 Den svenske nationalekonomen Anders Berch ger ut sitt ekonomiska alster Sätt, at genom politisk arithmestica utröna länders och rikens hushållning. Boken räknas som ett av 1700-talets viktigaste verk inom ekonomi.
 Krigskollegium utfärdar ett dekret om att så kallade salpeterlador skall anläggas i Sverige, för konstgjord framställning av salpeter, vilket behövs för krutframställning till försvaret.

Födda 
 6 januari – Paul Brigham, amerikansk politiker, guvernör i Vermont 1797.
 12 januari – Johann Heinrich Pestalozzi, schweizisk pedagog och författare.
 24 januari – Gustav III, kung av Sverige 1771–1792.
 31 januari – Pehr Hörberg, svensk konstnär och målare.
 24 februari – Uno von Troil, svensk ärkebiskop 1786–1803.
 30 mars – Francisco de Goya, spansk konstnär.
 26 april – John Patten, amerikansk politiker.
 7 maj – Olympe de Gouges, fransk författare och politisk aktivist.
 9 maj – Theodore Sedgwick, amerikansk politiker.
 10 maj – Gaspard Monge, fransk matematiker.
 3 juli – Sofia Magdalena av Danmark, drottning av Sverige 1771–1792, gift med Gustav III.
 16 juli – Giuseppe Piazzi, italiensk astronom.
 27 juli – Jacob Axelsson Lindblom, svensk ärkebiskop 1805–1819.
 6 augusti - Louise du Pierry, fransk astronom.
 24 oktober – Eric Ruuth, svensk greve, finansminister, generalguvernör och företagare, grundare av Höganäsbolaget.

Avlidna 
 18 mars – Anna Leopoldovna, rysk regent. 
 20 mars – Nicolas de Largillière, fransk konstnär.
 14 juni – Colin Maclaurin, skotsk matematiker.
 6 augusti – Kristian VI, kung av Danmark och Norge sedan 1730.
 9 december – Carl Gyllenborg, svensk greve, diplomat, ämbetsman, politiker och författare samt kanslipresident 1739–1746

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1609

1609 (MDCIX) var ett normalår som började en torsdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari 
 Februari – Polackerna erövrar Pärnu från svenskarna.

April 
 9 maj – Spanien erkänner Nederländernas självständighet.

Maj 
 15 maj – Svenskarna besegrar ryssarna i slaget vid Kamenka.

Juni 
 17 juni – En allierad svensk-rysk styrka besegrar polsk-litauiska trupper som stödjer tronpretendenten den falske Dmitrij II i slaget vid Torzjok.

Juli 
 13 juli – Första slaget vid Tver mellan svenskar och ryssar slutar oavgjort.
 15 juli – Svenskarna besegrar ryssarna i det andra slaget vid Tver.

Augusti 

 18 augusti – Svenskarna besegrar ryssarna i slaget vid Kaljazin.
 25 augusti – Galileo Galilei demonstrerar sitt första teleskop för venetianska lagstiftare.
 28 augusti – Henry Hudson blir den förste europén som siktar Delawarebukten.

Oktober 
 28 oktober – Svenskarna besegrar ryssarna i slaget vid Troitsko.

Okänt datum 
 Johannes Kepler publicerar sin upptäckt att planeternas banor är elliptiska och inte helt cirkelformade.
 I Ryssland råder sedan några år "stora oredan", då flera personer kämpar om makten och tsarvärdigheten. Karl IX ingriper i de ryska tronsstriderna, genom att stödja tronpretendenten Vasilij Sjujskij, varvid krig utbryter med Ryssland. Genom ett fördrag i Viborg utlovar svenskarna nämligen en undsättningsarmé på 5 000 man mot att Kexholms fästning avstås till Sverige.
 Karl IX drabbas av hjärnblödning och blir delvis förlamad.
 Axel Oxenstierna blir svenskt riksråd.
 Kung Karl överlämnar sitt eget förslag till landslagens kunga- och kyrkobalk till ständernas granskning. När förslaget inte antas lägger han ner hela revisionsprojektet.
 Johannes Messenius utnämns till professor i juridik vid Uppsala universitet. Han är antipolsk agitator och publicerar också källskrifter till Sveriges historia. Dessutom skriver han dramer grundade på sagohistoriskt stoff samt författar även Scondia Illustrata, som skildrar Sveriges historia från biblisk tid till 1611.
 Karl IX blir den siste svenske kungen att rida eriksgata enligt landslagens gamla bestämmelser.
 Vid ärkebiskop Olaus Martinis död blir Petrus Kenicius ny svensk ärkebiskop.
 Ambrosianska biblioteket öppnas.

Födda 
 21 februari – Raimondo Montecuccoli, italiensk militär och militärteoretiker.
 18 mars – Fredrik III, kung av Danmark och Norge 1648–1670.
 22 mars – Johan II Kasimir, kung av Polen 1648–1668.
 14 oktober – Ernst Gunter av Holstein-Augustenburg.
 18 oktober – Josias Rantzau, tysk fältherre.
 25 eller 26 november – Henrietta Maria av Frankrike, drottning av England, Skottland och Irland 1625–1649 (gift med Karl I)

Avlidna 
 21 januari – Joseph Justus Scaliger, fransk filolog.
 17 mars – Olaus Martini, svensk ärkebiskop sedan 1601.
 2 juni – Svante Turesson Bielke, svensk friherre och riksråd samt rikskansler sedan 1602.
 15 juli – Annibale Carracci, italiensk målare.
 29 september – Ebba Månsdotter Lilliehöök, svensk brukspatron och grevskapsförvaltare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1670

1670 (MDCLXX) var ett onsdag som började en torsdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari 
9 februari – Vid Fredrik III:s död efterträds han som kung av Danmark och Norge av sin son Kristian V.
22 februari – Laurentius Stigzelius utnämns till ny svensk ärkebiskop. När han strax därefter vigs till ämbetet av biskop Enander i Linköping blir det sista gången innan 1914, som en svensk ärkebiskop vigs (alla ärkebiskopar mellan Stigzelius och Nathan Söderblom är redan biskopar vid tillträdet).

April 
29 april – Sedan Clemens IX har avlidit året innan väljs Emilio Bonaventura Altieri till påve och tar namnet Clemens X.

Maj 
2 maj – Hudson Bay-kompaniet får rätten att bedriva handel vid Hudson Bay.

November 
1 november – Bahamaöarna blir en engelsk koloni.

Okänt datum 
Den antifranska trippelalliansen från året innan sprängs när England köper stöd från Frankrike och sluter anfallsförbund mot Nederländerna.
Sex personer halshuggs för häxeri i Kungälv.
De första spadtagen tas till Carlsburg vid floden Wesers mynning. Staden är tänkt att bli en svensk stödjepunkt för handelskonkurrens, men projektet rinner ut i sanden.
De finska trolldomsprocesserna når sin kulmen. Framförallt på Åland och i Österbotten hålls rättegångar.
Ransäters socken skapas genom utbrytning ur Övre Ulleruds socken.

Födda 
 25 februari – Maria Margarethe Kirch, tysk astronom. 
17 april – Dorothea von Velen, mätress till Johan Vilhelm av Pfalz och en reformator av kvinnors rättigheter.
12 maj – August den starke, kurfurste av Sachsen 1694–1733, kung av Polen 1697–1704 och 1709–1733.
5 juli - Dorothea Sofia av Neuburg, italiensk regent.
19 juli – Olof Celsius d.ä., svensk botaniker, språkforskare, runforskare och präst.
Julie d'Aubigny, fransk operasångare och fäktare.

Avlidna 
9 februari – Fredrik III, kung av Danmark och Norge sedan 1648.
5 april – Leonora Baroni, italiensk musiker.
11 oktober – Louis Le Vau, fransk arkitekt.
15 november – Johan Amos Comenius, tjeckisk pedagog, biskop och författare.
16 december – Bartholomeus van der Helst, nederländsk målare.
 Alyona, mordvinsk ataman och upprorsledare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Västeuropa

Västeuropa är i strikt geografisk bemärkelse den västra delen av världsdelen Europa. Oftast används uttrycket i en kulturell och politisk bemärkelse vilket leder till att fler länder inkluderas. Termen används och har använts med olika innebörd, beroende på tidsepok, perspektiv och person. Under det kalla kriget användes Västblocket ibland som är en synonym till Västeuropa (tillsammans med USA). I denna bemärkelse var det ett politiskt begrepp som uppkom efter andra världskriget. Västeuropa användes, och används fortfarande, som en motsats till de till Sovjetunionen knutna staterna i östra Europa samt slaviska länder på Balkan.

Geografiskt begrepp 
Västeuropa används mindre ofta i en strikt geografisk bemärkelse. Enligt Förenta nationernas definition inkluderar den geografiska subregionen Västeuropa följande länder:

Andra begrepp 
Trots att tiderna har förändrats är fortfarande en av de vanligaste uppfattningarna om vad som menas med "Västeuropa" baserad på hur Europa såg ut under det kalla krigets tid. Enligt denna uppfattning räknas följande länder till begreppet "Västeuropa":

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

Den totala folkmängden för dessa länder beräknas vara sammanlagt 407 000 000. De andra EU-länderna i Central- och Östeuropa brukar då sällan räknas till detta "Västeuropa" även om de har allt tätare kontakter. Dessa länder är

Kalla kriget 

Under kalla kriget användes Västeuropa först och främst för de länder som var anslutna i Nato och även en del länder som visserligen inte var Natoländer men som hade nära samarbete med dessa och en samhällsstruktur som också liknade dessa. Under tiden från andra världskriget och fram till omkring 1989 räknades vanligtvis följande länder in.

Det fanns också neutrala länder som brukade räknas in som både höll en neutralitet samtidigt som de ändå hade olika former av kopplingar till Östblocket. De hade olika anledningar till att ibland räknas som Västeuropa och ibland inte.

 har dels ett geografiskt läge som ligger mer öst än väst. Även politiskt hade de vissa samarbetsavtal som var knutna till det dåvarande Sovjetunionen och östblocket samtidigt som de ville hålla en neutral profil och hade dessutom en struktur över landet som liknade västeuropeiska länders.

 räknades vid kalla krigets inledning till Östblocket, men bröt sig snart ur detta och upprätthöll därför kontakter med västeuropeiska länder istället. Politiskt styrdes inte landet som västeuropeiska länder brukade styras utan regerades efter ideologier som mer liknade Östblockets. Däremot byggde de upp en samhällsstruktur som mer liknade Västeuropas. De höll sig dessutom neutrala mellan öst- och västblocken och landet var öppet mot Västblocket. Av dessa orsaker kunde landet vid flera tillfällen räknas som Västeuropa.

Se även 
 Östeuropa
 Nordeuropa
 Sydeuropa
 Centraleuropa
 Västvärlden

Referenser 

Regioner i Europa
1698

1698 (MDCXCVIII) var ett normalår som började en onsdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari 
 18 februari – Utredningskommissionen levererar en 184-sidig rapport om branden i Slottet Tre Kronor i Stockholm året innan.

Juli 
 31 juli–3 augusti – Polske kungen och ryske tsaren träffas under fyra dagar i Rawa och diskuterar ett gemensamt anfall mot Sverige.

Oktober 
24 oktober – Iberville och Bienville avseglar från Brest i Frankrike mot Mexikanska golfen för att skydda Nya Frankrikes sydgräns; där de grundar tre städer i Franska Louisiana, samt  Mobile, Biloxi & New Orleans.

December 
December – Zanzibar blir en omansk besittning.

Okänt datum 
 Karl XII:s syster Hedvig Sofia gifts bort med hertig Fredrik IV av Holstein-Gottorp, för att demonstrera den svensk-gottorpska alliansens fortbestånd.
 I Uppsala besätts för första gången någonsin den skytteanska professuren i statskunskap och vältalighet med en infödd svensk, Johan Upmark Rosenadler.
 Sveriges första företagsarkiv skapas, då några vagnslass med papper från ett konkursnedlagt bruk i Västmanland inkommer till Exekutionskommissionen i Stockholm.

Födda 
 Februari – Colin Maclaurin, skotsk matematiker
 16 februari – Pierre Bouguer, fransk fysiker
 26 mars – Václav Prokop Diviš, tjeckisk teologi och naturvetare
 8 maj – Henry Baker, engelsk naturalist
 12 juli – Fredrik Gyllenborg, svensk greve och politiker.
 17 juli – Pierre Louis Moreau de Maupertuis, fransk astronom och geodet.
 18 augusti – Samuel Klingenstierna, svensk fysiker.
 28 november – Charlotta Frölich, svensk historiker. 
 25 december – Jakob Houbraken, nederländsk kopparstickare.
 26 december – Filippo della Valle, italiensk skulptör.
 Anne Julie de Melun, guvernant till Frankrikes barn.
 Bernard de Belidor, fransk ingenjör och artilleriexpert.
 Johan Henrik Wijkman, svensk ämbetsman.

Avlidna 
 16 mars - Leonora Christina, dansk memoarförfattare.
 11 juni – Balthasar Bekker, nederländsk reformert teolog.
 23 oktober – David Klöcker Ehrenstrahl, svensk konstnär (född 1628).

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Bernard de Belidor

Bernard de Belidor, född 1698 i Furstendömet Katalonien, död 8 september 1761, var en fransk ingenjör och artilleriexpert. Med verket L'architecture hydraulique (utgivet i fyra volymer från 1737-1753) bidrog han till utvecklingen av hydrauliken.

Noter

Franska ingenjörer under 1700-talet
Födda 1698
Avlidna 1761
Män
Ledamöter av Royal Society
1761

1761 (MDCCLXI) var ett normalår som började en torsdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 14 januari – Slaget vid Panipat utkämpas.

Februari 
 5 februari – Den svenske kanslipresidenten Anders Johan von Höpken avgår.

April 
 10 april – Claes Ekeblad blir ny svensk kanslipresident. Hattarnas nye starke man blir Axel von Fersen d.ä. Han tar kontakt med drottningen, för att försöka dra Sverige ur sjuårskriget. Som motprestation kräver drottningen, att 1756 års riksakt skall upphävas.

Okänt datum 
 Ständerna godkänner ett utlandslån på tre miljoner riksdaler för att täcka Sverige handelsskuld.
 En strejk utbryter på gevärsfabriken i Jönköping-Huskvarna, mitt under brinnande krig, vilket ställer till en del problem.
 Timmermansorden (TO) instiftas i Sverige av löjtnant George Hindrich Barfod.
 Jean-Jacques Rousseau skriver Julie, eller Den nya Heloïse.

Födda 
 17 januari – James Hall, skotsk geolog.
 20 november – Pius VIII, född Francesco Xaverio Castiglione, påve 1829–1830.
 21 november – Dorothea Jordan, irländsk skådespelare.
 7 december – Marie Tussaud, vaxskulptör.
 27 december – Michail Barclay de Tolly, rysk fältmarskalk, krigsminister och prins.
 Anders Emanuel Müller, svensk målare.

Avlidna 
 2 juni – Jonas Alströmer, svensk industrialist.
 8 september – Bernard de Belidor, fransk ingenjör och artilleriexpert.
 Aldegonde Jeanne Pauli, politiskt inflytelserik bankir i Österrikiska Nederländerna.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1693

1693 (MDCXCIII) var ett normalår som började en torsdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 11 januari  – Jordbävningen på Sicilien 1693.

Augusti 
 18 augusti – Mariestad drabbas av en stadsbrand.

Okänt datum 
 Lessebo pappersbruk grundas.
 De svenska ständerna pressas till deklarationen att Karl XI och hans arvingar får sitt envälde av Guds nåde och därför inte står till svars inför några världsliga makter.
 En ny svensk skolordning införs med regler om kunskapsprövning vid övergången från gymnasiet till akademien.
 John Locke publicerar Some Thoughts Concerning Education.

Födda 
 7 mars – Clemens XIII, född Carlo della Torre di Rezzonico, påve 1758–1769.
 16 april – Anna Sophie Reventlow, drottning av Danmark och Norge 1721–1730, gift med Fredrik IV.
 24 maj – Fredrik Trolle, svensk lanthushållare, politiker och fideikommissarie.
 30 november – Christoph Förster, tysk tonsättare och violinist.
 Datum okänt – Margareta Haverman, fransk konstnär.

Avlidna 
 8 januari – Marguerite de la Sablière, fransk kulturmecenat.
 22 februari – Henrik Horn (1618–1693), svensk fältmarskalk och generalguvernör i Bremen och Verden.
 26 juli – Ulrika Eleonora av Danmark, drottning av Sverige sedan 1680, gift med Karl XI.
 22 december - Elisabetha Hevelius, polsk astronom.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Klassisk betingning

Klassisk betingning (alternativt Pavlovsk betingning eller respondent betingning) är en typ av associativ inlärning, där en organism lär sig att koppla ihop ett stimulus med ett annat. Företeelsen har särskilt utforskats i behaviorismen. Det går även att jämföra detta med exempelvis.

Översikt 
Det typiska sättet att beskriva klassisk betingning involverar ett obetingat stimulus och en obetingad respons, samt ett betingat stimulus och en betingad respons. Det obetingade stimuluset väcker en obetingad respons hos organismen utan att någon tidigare inlärning har orsakat detta, vilket kallas för en reflex. Då ett tidigare neutralt stimulus upprepade gånger förekommer samtidigt som det obetingade stimuluset, blir det neutrala stimuluset ett betingat stimulus, som väcker den betingade responsen utan att det obetingade stimuluset förekommer.

Pavlovs experiment 

Det mest berömda exemplet på klassisk betingning är Pavlovs hundar. Ivan Pavlov forskade på salivbildning hos hundar. Hundarna saliverade naturligt då mat sattes fram. Detta kallade Pavlov för en obetingad reflex, där maten är det obetingade stimuluset, och saliveringen den obetingade responsen. Då Pavlov lät en ton klinga några sekunder varje gång innan maten togs fram, till exempel genom att slå på en stämgaffel, så kom till slut hundarna att salivera även då enbart tonen hördes, utan mat. Denna kallade då Pavlov för en betingad reflex. 

De två olika reflexerna har olika ursprung. Den obetingade reflexen har kommit till i artens evolution, medan den betingade reflexen beror på den individuella organismens erfarenheter. Man har dock kunnat visa på att organismer har vissa biologiskt bestämda tendenser att koppla ihop vissa typer av stimuli med vissa typer av responser. Till exempel har människor en benägenhet att betinga en viss maträtts smak och lukt med illamående, om illamående tidigare har förekommit i samband med att man ätit denna mat.

Se även 
 Operant betingning
 Behaviorism

Inlärning