kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bringetofta kyrka

Bringetofta kyrka är en kyrkobyggnad i Bringetofta i Växjö stift. Den är församlingskyrka i  Bringetofta församling.

Kyrkobyggnaden

Bringetofta kyrka är till sina äldsta delar uppförd redan under 1100-talets senare del men därefter tillbyggd vid flera olika tillfällen. Det ursprungliga byggnadsmaterialet, främst gråsten, finns kvar än i dag.

År 1754 tillbyggdes en korsarm av trä i norr, varvid altaret flyttades till långhusets sydvägg. Därefter har kyrkans yttre form inte ändrats.

I koret samt i och på båda sidorna om triumfbågen finns väggmålningar från 1200-talet. I absiden är målningarna från 1600-talet.

Klockstapeln av trä är från 1700-talet. En av kyrkklockorna är rikt utsmyckad. På den syns förutom Kristus på korset, mellan Jungfru Maria och Johannes Döparen samt Sankt Lars, även en räv, som blåser för gässen, en gås, som ringer i en klocka, och slutligen en bild av räven, som av gässen hänges i en galge. Detta är en symbolik för kampen mellan det onda och det goda.

Inventarier
Kalkmålning, oidentifierad upphovsman under mitten av 1200-talet.
Krucifix av lövträ från verkstad i Östergötland under mitten av 1300-talet.
Predikstol från 1659.
Altaruppsats från 1770.
Golvur med 3 urtavlor av Johannes Månsson i Fagerhult. (Månsson var farbror till metallurgen Johan August Brinell, 1849-1925.)

Orgel
1775: Lars Wahlberg och Anders Wollander, Vimmerby, bygger ett 10-stämmig orgelpositiv på läktaren.
1886: Orgeln ändras av Erik Nordström och får 9½ stämmor.
1937: Firma Olof Hammarberg, Göteborg, bygger en ny pneumatisk orgel bakom Wahlbergs fasad. Kubbälgar från tidigare orgel behålles. Orgeln har fria och fasta kombinationer samt automatisk pedalväxling. Pipverk från 1775 års orgel ingår i nuvarande.

2004: Wahlbergsorgeln rekonstrueras och restaureras till ursprungligt skick av Bergenblad & Jonssons orgelbyggeri i Nye. Fyra av stämmorna är original, fyra är delvis original, resterande är nygjorda. Ett nytt pedalverk uppförs bakom orgelhuset.

Nuvarande disposition:

Referenser

Externa länkar och källor
Nässjö kommun: Historiska sevärdheter.

Litteratur och källor

Tidskriften Orgelforum 2004, nr 2, sid. 90, Svenska orgelsällskapet, 
Kantor Lindor Lindén under Eksjö-nässjöbygdens orgeldagar 2005

Kyrkobyggnader i Växjö stift
Kyrkobyggnader i Nässjö kommun
Medeltida kyrkobyggnader i Sverige
Kyrkobyggnader invigda under 1100-talet
Orgeldispositioner
Ale (isbrytare)

Ale är en isbrytare som ägs av Sjöfartsverket. Ale är specialbyggd för att kunna gå igenom Trollhätte kanal till Vänern. Den beställdes i februari 1972, och levererades till Sjöfartsverket den 19 december 1973. Under åren 1995–1998 låg Ale vid Estonias haveriplats. Isbrytaren är byggd av finska Wärtsilä i Vasa där skrov och del av överbyggnad gjordes för att sedan färdigställas i Helsingfors.

Driften är diesel-elektrisk med två likströmsmotorer i aktern för framdrift. Ale saknar förpropellrar, men har däremot ett luftbubblingssystem som blåser ut luft genom tio munstycken på varje sida av skrovet, tre meter under vattenlinjen, vilket minskar friktionen mellan skrovet och isen. 

Luftbubblingssystemet drevs från början av två Scania dieselmotorer på 250 hästkrafter var, men de är numera ersatta av Volvo pentamotorer vilket även hjälpmaskinerna är. Till skillnad från övriga statsisbrytare har hon inte heller något krängningssystem.

Ale har en förmåga att bryta 0,6 meter tjock is i en fart på tre knop.

Nya statsisbrytare
År 2015 inledde Sjöfartsverket planeringsarbetet för ersättare för de fem statsisbrytarna Oden, Frej, Ymer, Atle och Ale. Målsättningen var då att det första nya fartyget skulle tas i drift runt år 2020. Kostnaden beräknades 2015 till ca 1-1,5 miljarder kronor per fartyg. I mars 2020 tecknade Sjöfartsverket ett avtal med finska Trafikledningsverket om ett gemensamt designunderlag för nya isbrytare i Östersjön.

Referenser
      

Fartyg byggda i Helsingfors
Fartyg sjösatta 1973
Svenska isbrytare
Fredrik Kristian av Augustenburg

Christian av Augustenburg, född 22 januari 1831, död 28 oktober 1917, var en danskfödd tysk prins som gifte in sig i den brittiska kungafamiljen.

Biografi
Han var son till hertig Kristian av Holstein-Augustenburg och grevinnan Louise Danneskjold-Samsøe. Han var yngre bror till Fredrik av Schleswig-Holstein-Sonderburg-Augustenburg.

Gift 5 juli 1866 på Windsor Castle med Helena av Storbritannien, dotter till drottning Viktoria. Familjen var därefter bosatt på Frogmore House, strax intill Windsor, där prins Christian kom att fungera som dess förvaltare/jägmästare.

Barn:
 Christian Victor, 1867-1900
 Albert John, 1869-1931, 1921-31 hertig av Schleswig-Holstein-Augustenburg och huvudman för huset Oldenburg
 Helena Victoria, 1870-1948, ogift
 Marie Louise av Schleswig-Holstein, 1872-1956, gift med prins Aribert av Anhalt (skilda 1900).
 Fredrik Harold, f. och d. 1876

Referenser 
 Packard, Jerrold M., "Victoria's Daughters" , St Martin's Press, New York, USA 1998

Noter

Externa länkar

Huset Augustenburg
Riddare av Strumpebandsorden
Mottagare av Serafimerorden
Födda 1831
Avlidna 1917
Män
Brittiska militärer under 1800-talet
Alumner från Bonns universitet
Freden i Stettin

Freden i Stettin slöts den 13 december 1570, efter det Nordiska sjuårskriget mellan Sverige och Danmark, samt mellan Sverige och Lübeck.

I september 1570 öppnades förhandlingar vid en fredskongress i hamnstaden Stettin i nuvarande nordvästra Polen av medlaren, den tysk-romerske kejsaren Maximilian II. Freden undertecknades den 13 december samma år.

Fredsvillkoren 
Sverige skulle bland annat: 
avsäga sina anspråk på Norge, Skåne, Halland, Blekinge, Gotland, Jämtland och Härjedalen. Den kyrkliga myndighet som Sverige utövat, från Linköping över Gotland och över Jämtland från Uppsala, skall upphöra;
återlösa Älvsborg med 150 000 riksdaler, den s.k. Älvsborgs första lösen;
mot ersättning för deras omkostnader till kejsar Maximilian II och Tyska riket överlämna sina besittningar i Livland;
frige handeln i Narva;
betala 75 000 riksdaler till Lübeck. 

Danmark fick å sin sida avstå från sina anspråk på Sverige, och därmed var Kalmarunionen slutligen upphävd. 

Tvisten om Tre kronor uppsköts till framtida underhandlingar. 

Det var Sveriges isolerade ställning och hotet från Ryssland som tvingade svenskarna att gå med på så hårda villkor. På grund av den grymhet som utövats under kriget ökade det nationella hatet mellan svenskar och danskar.

Referenser

Externa länkar 

 Svenskt militärhistoriskt biblioteks sida om freden

Stettin
Stettin
Danmark under 1500-talet
Nordiska sjuårskriget
Lübecks historia
1570
Danska freder
Vislanda församling

Vislanda församling var en församling i Vislanda-Blädinge pastorat i Allbo-Sunnerbo kontrakt i Växjö stift. 2020 uppgick församlingen i Vislanda-Blädinge församling.

Församlingskyrkan, Vislanda kyrka, ligger i den södra delen av tätorten Vislanda.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen bildade på medeltiden pastorat med Västra Torsås församling, därefter med Blädinge församling. År 2020 uppgick församlingen i Vislanda-Blädinge församling.

Se även
Vislanda socken

Referenser

Historiska församlingar i Växjö stift
Indelningar i Alvesta kommun
Blädinge församling

Blädinge församling var en församling i Vislanda-Blädinge pastorat i Allbo-Sunnerbo kontrakt i Växjö stift. Församlingen låg i Alvesta kommun i Kronobergs län. 2020 uppgick församlingen i Vislanda-Blädinge församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen bildade på medeltiden pastorat med Skatelövs församling, därefter med Vislanda församling. 2020 uppgick församlingen i Vislanda-Blädinge församling.

Kyrkor 
 Blädinge kyrka

Se även 
 Blädinge socken

Källor 

Historiska församlingar i Växjö stift
Indelningar i Alvesta kommun
Bartholomäus Ringwaldt

Bartholomäus Ringwaldt, född ca. 1530 i Frankfurt an der Oder, död 1599 i Langenfeld, kyrkoherde i Langenfeld i Brandenburg. Han finns representerad i Den svenska psalmboken 1986 med bearbetning av den latinska texten till ett verk (nr 634). Ringwaldt är också representerad i bland andra danska Psalmebog for Kirke og Hjem samt med en psalmtext från 1585, som översattes till engelska, The trumpet sounds! — the day has come! av Henry Mills 1845 och med nr 1407 i The Church Hymn book 1872.

Psalmer
 Dig, Herre, vill jag prisa (Göteborgspsalmboken 1650 s. 193-194, 1695 nr 351) 
 Min högsta skatt, o Jesus kär (Göteborgspsalmboken 1650 på s. 262-263, 1695 nr 252, 1937 nr 282) skriven före 1588
 Vredens stora dag (1986 nr 634) bearbetad 1582 och 1586 

Kommer hit till mig säger Guds Son (Kommt her zu mir, spricht Gottes Sohn).

Referenser

Noter 

Tyska psalmförfattare
Födda 1530-talet
Avlidna 1599
Män
London After Midnight (film)

London After Midnight är en försvunnen stum- och skräckfilm från 1927, regisserad av Tod Browning, med Lon Chaney, Sr. Handlingen involverar mord och suspekta vampyrer.

Trots att filmen blev väl mottagen har den gått förlorad; inga kända kopior av filmen existerar. Det har dock genomförts några försök till att rekonstruera filmen med hjälp av filmmanuskriptet och pressfotografier. Browning gjorde senare en nyinspelning av filmen, med några ändringar i handlingen: Mark of the Vampire (1935) med Bela Lugosi.

Den sista kända kopian av filmen förvarades i ett valv av MGM fram till dess förstörelse av en brand 1965.

År 2003 anförtrodde Turner Classic Movies den kände restaureringsproducenten Rick Schmidlin (Den giriga, En djävulsk fälla) att producera en 45 minuter lång rekonstruktion av filmen, med hjälp av stillbilder. Detta blev väl mottaget av fans av skräckgenren och Schmidlin tilldelades en Rondo Award för sitt verk.

Externa länkar 

 Mikes sida om "London After Midnight"-myter
 Jon C. Mirsalis sida om "London After Midnight"
 Recension av Schmidlins rekonstruktion på Mispent Hours
 En annan recension av samma rekonstruktion

Filmer 1927
Amerikanska stumfilmer
Amerikanska skräckfilmer
Förlorade filmer
Filmer från Metro-Goldwyn-Mayer
London After Midnight

London After Midnight kan syfta på:
London After Midnight (film) - en förlorad stumskräckfilm
London After Midnight (band) - ett gothrockband från Los Angeles, USA
Ungradio

Ungradio, samlingsnamn för radio som görs ideellt av ungdomar.

UngRadio var tidigare namnet på en av Ungdomens Nykterhetsförbunds prioriterade verksamhetsmetoder under 80- och 90-talet.

ungradio 
Föreningen ungradio bildades 2004 och arbetar för att ungdomar mellan 15 och 25 år ska ha större möjligheter att delta i medierna och större möjligheter att påverka vad som sänds. På det sättet vill man bidra till att ungdomars åsikter kommer fram. ungradio samlar radiointresserade ungdomar och radiostationer som drivs av unga och målet är att ge fler ungdomar möjligheter att höras.

Föreningens grundare Anders Josefsson fick 2010 ta emot stipendiet Kompassrosen från Konungens Stiftelse Ungt Ledarskap för sitt arbete med ungradio med motiveringen "för att han tryggt låtit egna etiska avvägningar prägla sina handlingar och prioriteringar. Han har därigenom gett ungdomar tid, omtanke och möjlighet att förverkliga sina drömmar i konkreta projekt."

Samarbeten 
Föreningen är en del av Ung Media Sverige och samarbetar med bland andra Kulturens Bildningsverksamhet.

Ordförande genom tiderna 
 2004 - 2009 Anders Josefsson
 2009 - 2012 Micaela Palmér
 2012 - 2014 Alexander Gustafsson
 2014 - Amanda Gustafsson

Större projekt och satsningar 
 2004 Föreningen grundadas
 2006-2011 Feriepraktikprojekt för gymnasieungdomar i Jönköping genom samarbete med Radio live och Jönköpings kommun.
 2008-2010 Fokus framtid, projekt med stöd från Ungdomsstyrelsen med målet var att förbättra kvalitén på unga radiostationer och få fler att sända radio.
 2009 Sommarradio.se satsning under sommaren där olika radiostationer samsände radio för unga.
 2014 Lyssna - en helg om att höras, gala, prisutdelning och seminarier på Kulturhuset Stadsteatern i Stockholm.

Externa länkar
ungradio.se

Källor

Radiostationer
Ungdomsorganisationer i Sverige
Svenska radiostationer
Modal stämning

Med modal stämning menar man att tonförrådet förhåller sig till en grundton/bordunton. I stämningen förekommer ofta toner som ligger mellan de vedertagna hel- och halvtonerna, så kallade kvartstoner.

Toner, stämning och intonation
Tonarter, skalor och modi
Kärve (matematik)

I matematiken är en kärve en struktur som varierar på ett kontinuerligt sätt över ett topologiskt rum.
Exempel på vanliga strukturer är abelska grupper, mängder och ringar. Kärvar är ett fundamentalt verktyg i all global geometri.

Definition
En kärve av abelska grupper på ett topologiskt rum X är en funktion F som till varje öppen mängd U i X associerar en abelsk grupp F(U) samt till varje inklusion av öppna mängder 
associerar en homomorfi av abelska grupper , så att följande axiom är satisfierade:

 Om  samt ,  och  är de inducerade homomorfierna gäller 
 Om  är en övertäckning av U och  är avbildningen inducerad av inklusionen  och  är sådan att  för varje i gäller 
 Om  är en övertäckning av U,  är avbildningen inducerad av inklusionen ,  är avbildningen inducerad av inklusionen  och  är givna sådana att  för varje i,j existerar  så att  för varje i.

Exempel 
 För ett topologiskt rum X är funktionen som associerar till varje öppen mängd U mängden av funktioner från U till R (de reella talen) en kärve, med restriktion av funktioner som restriktionsavbildning.
 På en differentierbar mångfald (eller algebraisk varietet) X är funktionen som associerar till en öppen mängd U vektorfälten på U en kärve, med restriktion av vektorfält som restriktionsavbildning. Denna kallas tangentkärven till X.
 Given ett topologiskt rum och en abelsk grupp A, så är funktionen som associerar till varje öppen mängd U mängden av kontinuerliga funktioner från U till A där A givits den diskreta topologin en kärve, med restriktion av funktioner som restriktionsavbilning. Denna kärve kallas den konstanta kärven med koefficienter i A.

Kärveteori
Topologiska metoder av algebraisk geometri
Algebraisk topologi
Liegrupp

I matematiken är en Liegrupp (namngiven efter Sophus Lie) en differentierbar mångfald med en differentierbar gruppstruktur, dvs en differentierbar mångfald M tillsammans med differentierbara funktioner  och  samt en punkt 0 sådana att (M,*,i,0) är en grupp; där 0 är identitetselementet och i är inversavbildningen.

Exempel: 
 Den additiva gruppen av reella tal är en Liegrupp
 Gruppen av -matriser över R med determinant 1 är en Liegrupp under multiplikation, eftersom den kan betraktas som en delmångfald till  och matrismultiplikation respektive matrisinversion är differentierbara avbildningar.

Konstruktioner av Liegrupper
Det finns flera sätt att konstruera nya Liegruppar från gamla:
Produkten av två Liegrupper är en Liegrupp.
Vilken som helst sluten delmängd av en Liegrupp är en Liegrupp. Det här är känt som Cartans sats.
Kvoten av en Liegrupp med en sluten normal delgrupp är en Liegrupp.

Se även
 E8 (matematik)
 Haarmått
 Liealgebra
 Riemannmångfald

Externa länkar
Kompakthet

Inom matematiken är kompakthet en egenskap hos topologiska rum och delmängder till topologiska rum.

En delmängd av de reella eller komplexa talen, eller en delmängd av ett ändligtdimensionellt inre produktrum över dessa, är kompakt om och endast om den är sluten och begränsad, enligt Heine–Borels sats, och tas ibland som definitionen av kompakt över dessa rum. I allmännare fall gäller dock inte denna karaktärisering av kompakta mängder.

Definition 
Ett topologiskt rum X sägs vara kompakt om varje öppen övertäckning av X har en ändlig delövertäckning. Detta innebär att om 
, 
där  är en familj av öppna mängder, så finns  som är ändlig sådan att
. 

En delmängd  är kompakt om varje övertäckning av A med mängder som är öppna i X har en ändlig delövertäckning.

Notera att definitionerna av kompakthet varierar. Exempelvis kräver Bourbaki även att ett kompakt rum ska vara ett Hausdorffrum, och kallar topologiska rum som inte är Hausdorffrum, men som uppfyller kravet ovan, för kvasikompakt.

Kompakthet i olika rum 
Om X är ett kompakt topologiskt rum och A är en sluten delmängd till X så är A kompakt.

En mängd i Rn är kompakt om och endast om den är sluten och begränsad. För en delmängd av ett fullständigt metriskt rum gäller att den är kompakt om och endast om den är sluten och totalt begränsad. Dessa båda resultat kallas Heine–Borels sats.

Karakteriseringar av kompakthet

Om man antar urvalsaxiomet är följande ekvivalenta: 
 Det topologiska rummet X är kompakt.
 Varje öppen övertäckning av X har en ändlig delövertäckning.
 Varje nät över X har ett konvergerande delnät.
 Varje ultrafilter över X konvergerar till åtminstone en punkt.
 Varje oändlig delmängd av X har en fullständig ackumuleringspunkt.

Se även 
 Sigma-kompakt
 Lindelöfrum
 Uppräkneligt kompakt
 Svagt uppräkneligt kompakt
 Pseudokompakt
 Följdkompakt
 Metakompakt
 Uppräkneligt metakompakt
 Parakompakt
 Uppräkneligt parakompakt
 Separabelt rum
 Uppräknelig av första ordningen
 Uppräknelig av andra ordningen

Referenser

Externa länkar 

Egenskaper hos topologiska rum
Margaret Tyzack

Margaret Maud Tyzack, född 9 september 1931 i West Ham i Newham i London, död 25 juni 2011 i London, var en brittisk skådespelare.

Efter examen från Royal Academy of Dramatic Art började Tyzack 1962 vid Royal Shakespeare Company. Tyzack har bland annat varit med i tv-serierna Jag, Claudius och Forsytesagan, samt i filmen 2001 – Ett rymdäventyr.

Referenser

Noter

Externa länkar 
 
 

Brittiska skådespelare
Brittiska TV-skådespelare
Kvinnor
Födda 1931
Avlidna 2011
Personer från West Ham
Alumner från Royal Academy of Dramatic Art
The Avengers

För superhjältefilmen, se The Avengers (film)

The Avengers är en brittisk TV-serie med inslag av spioneri, samt senare även science fiction och fantasy. Den spelades in mellan 1961 och 1969 och har fått flera spinoffer: bland annat TV-serien The New Avengers och filmen Hämnarna (1998), men även i form av radioteater, en tecknad serie (som seriestripp), och tjugotalet romaner.

År 1969 köptes sex episoder in av Sveriges Television, men eftersom serien ansågs alltför våldsam visades endast två avsnitt i Sverige, då under namnet ''Två slår till.

Rollista 
 Ian Hendry – Dr David Keel
 Patrick Macnee – John Steed 
 Jon Rollason – Dr Martin King 
 Julie Stevens – Venus Smith 
 Honor Blackman – Dr Cathy Gale 
 Diana Rigg – Emma Peel 
 Patrick Newell – Mother 
 Linda Thorson – Tara King

Externa länkar 

Brittiska TV-serier från 1960-talet
TV-seriestarter 1961
TV-serieavslutningar 1969
24 (tecknad serie)

24 är en tecknad serie baserad på TV-serien 24. Serieversionen kom 2004 från IDW Publishing och författades av J. C. Vaughn och Mark L. Haynes. Förutom fyra olika separata utgåvor gavs senare en samlingsversion ut under titeln 24: Omnibus. Där publicerades prequelen 24: Nightfall.

Utgivning 
 24: One Shot, IDW Publishing, juli 2004
 24: Stories, IDW Publishing, februari 2005
 24: Midnight Sun, IDW Publishing, juli 2005
24: Cold Warriors
24: Omnibus, IDW Publishing (samling med ovanstående)

Referenser 

Amerikanska serier
Amerikanska serietidningar
Kriminal- och agentserier
Tecknade serier baserade på TV-serier
en:List of 24 media#Comics
Systemkrasch

En systemkrasch är ett allvarligt fel i en dators operativsystem som gör att datorn måste startas om. Systemkraschen har olika namn beroende på vilket operativsystem som används, ofta uppkallade efter (eller populariserade genom) den skärm eller det felmeddelande som visas. Felmeddelandet förutsätter att operativsystemkärnan upptäcker felet och väljer att stoppa systemet.

 Blåskärm i Microsoft Windows
 Kernel panic i Unix
 Guru meditation i AmigaOS
 Sad Mac i Mac OS Classic
 Bomb (symbol) i Atari TOS

Enskilda program kan också krascha när de körs i operativsystemet, vilket innebär att programmet avslutas. En programkrasch kan göra att osparat arbete i programmet går förlorat. Krascher orsakas oftast av buggar.

Datateknik
Bebe Neuwirth

Beatrice "Bebe" Neuwirth, född 31 december 1958 i Newark, New Jersey, är en amerikansk skådespelare och dansare. Hon är kanske främst känd som Dr. Lilith Sternin i TV-serierna Skål och Frasier.

Filmografi (urval)

 (röst)

 (röst)

 (TV-film)

 (röst)
 (TV-film)

Externa länkar 

Internet Broadway Database

Födda 1958
Amerikanska skådespelare
Amerikanska scenskådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Personer från Newark, New Jersey
Kvinnor
Levande personer
Skådespelare från New Jersey
Alumner från Juilliard School
TOS

TOS är även IATA-kod för Tromsø flygplats.
TOS - förkortning av The Operating System. Det har skämtsamt sagts att det egentligen skulle stå för Tramiel Operating System. Jack Tramiel var VD för Atari vid den tidpunkt då detta operativsystem användes till företagets datorer. Atari använde Operativsystemet TOS till företagets 16- och 32-bitars datorer.
TOS utvecklades med tiden till operativsystemet MultiTOS som kunde köra flera program samtidigt.

Versioner

TOS 1

1.0 (Tim)
1.02
1.04
1.06
1.62

TOS 2

2.02
2.05 Endast för Mega STE
2.06
2.07
2.08

TOS 3

3.01, 3.05, 3.06

TOS 4

4.00, 4.01, 4.02, 4.04
4.92 detta är sista versionen av operativsystemet TOS, det släpptes aldrig officiellt.

Se även
MultiTOS
MiNT

Operativsystem
Atari
100 Bullets

100 Bullets är en av förlaget Vertigos bäst säljande serietidningar och kommer med jämna mellanrum i samlingsvolymer. Serien handlar om det val som olika människor ställs inför när de av en mystisk man får tillgång till en pistol som inte går att spåra och 100 kulor.

Serien skapades 1999 av författaren Brian Azzarello och tecknaren Eduardo Risso och kan karakteriseras som en rad hårdkokta fristående gangsterhistorier med inslag av konspirationsteori.

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Vertigos sida om "100 Bullets"

Amerikanska serier
Amerikanska serietidningar
Kriminal- och agentserier
Flygsoldat 113 Bom

Flygsoldat 113 Bom, svensk tecknad humorserie om en malaj i flygvapnet, skapad av Torsten Bjarre 1941. Serien debuterade i flottiljtidningen Flygpost, flyttades sedan till Teknikens Värld och hamnade även i serietidningen 91:an då tidningen startade 1956.

Bom, vars förnamn inte är känt, har en påfallande svart kalufs, som Bjarre hämtade från en trollfigur han tecknat tidigare. Som namnet antyder utmärkte sig Bom genom att vara flottiljens sämste skytt. Vid ett tillfälle, då soldaterna insett att det gällde att verka skjuta illa för att undvika svårare tjänstgöring, var Bom den ende som träffade måltavlan: "Jag försökte också skjuta bredvid, men jag missade". Därför tillbringade han den mesta tiden med att sopa och städa, utan någon större entusiasm.

Förutom Bom har serien bara en huvudfigur; Översten (vid namn Knarr) – en liten, rundnätt (onekligen lik Lilla Fridolf) flintskallig herre med stora, vita valrossmustascher.

Bjarres sista avsnitt publicerades i Teknikens Värld nummer 26 1971, då Bom muckade från flottiljen.

Efter att Bjarre lämnat serien har nya avsnitt gjorts för 91:an-tidningen av bland andra Gunnar Persson (enbart som författare), Lasse Persson, Bertil Wilhelmsson och Anders Persson.

Flygsoldat 113 Bom har ingenting att göra med Nils Poppes karaktär Fabian Bom.

Referenser 

Svenska serier
Svenska seriefigurer
Krigs- och militärserier