kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bollen

Bollen kan syfta på:

Boll – ett, ofta klotformat, föremål
Bollen (Rådmansö socken, Uppland, 662633-167540), sjö i Norrtälje kommun 
Bollen (Rådmansö socken, Uppland, 662897-167413), sjö i Norrtälje kommun 
Bollen, även kallad Manzyû Iwa, kulle i Antarktis

Se även
Bolen
Bollène
Torne

För fartyget, se S/S Torne. För spännesdelen, se torne (spänne).

Torne är en småort i Alvesta kommun, belägen i Västra Torsås socken invid sjön Åsnen mellan Skatelövfjorden och Julöfjorden. Torne är omgiven av vacker bokskog och strax utanför finns Tors källa en vacker del av skogen med rinnande vatten.

Historia
I Torne bedrevs järnbruk sedan 1600-talet och kvarn under vår och höst ännu längre tillbaka. Ortens blomstringsperiod inföll från tiden när Karlshamn-Vislanda Järnväg var klar 1874. Platsen hette tidigare Sundet.

Masugnen förstördes före 1638 men återuppfördes och var belägen på nuvarande Torne gård. Sjömalm som togs upp i sjön Åsnen och träkol kom från intilliggande skogar. Masugnen släcktes på 1730-talet medan hammarsmidet upprätthölls med ett fåtal arbetare till början av 1800-talet. Torne gård hade då inköpts av bröderna Hamiltom på Huseby Bruk, som lade ned järnbruket. Kvarnverksamheten upphörde på 1960-talet. Torne gård bedriver i herrgården och kringbyggnad sedan början av 00-talet bed & breakfast.

Pådrivande vid uppförandet av Torne bro var Gunnar Olof Hyltén-Cavallius i Sunnanvik. Som uppskattning restes en minnessten vid det östra brofästet. Bron invigdes 1884 och var lite smalare på Vrankungesidan än på Skatelövssidan. Detta berodde på att finansieringen kom från två härader, Kinnevald och Allbo. Broförbindelsen restaurerades genomgående under 1980-talet.

Under mitten av 1900-talet fanns det i Torne en järnvägsstation med postkontor, fyra affärer (Ströbergs,  Allan Johnsson, Ingemarssons och Rydströms), en charkuteributik, fotograf, sömmerska och modist, sparbankskontor, pensionatet Tornesund, urmakare, dansbana m.m. All denna verksamhet är numera nedlagd. Ströbergs Lanthandel, som etablerats 1907, återöppnades emellertid i maj 2020 efter att varit stängd under tre år. Efter 1 ½ års verksamhet och därefter konkurs övertogs butiken av ny ägare årsskiftet  2022. 

Båtbyggeriet, där Torneekan byggdes, finns kvar men verksamheten är nedlagd. Järnvägstrafiken upphörde i maj 1970, stationsbyggnaden såldes till privatbostad, magasinsbyggnaden revs och spåret används nu för gång- och cykeltrafik.

Samhället
Genom nedläggning av Ströbergs lanthandel  år 2018 försvann den sista livsmedelsbutiken och bensinstationen i Torne. Den återöppnades emellertid med ny ägare 2020 och efter konkurs 2021 med en annan ägare.  Dansbanan (Strandpärlan) var populär på 1970-talet med har numera få tillställningar. Intilliggande fotbollsplanen ( Västra Torsås IF) samt campingen med badplats har många besökare sommartid. Idrottsplatsen heter Tornevallen och invigdes 1962. Närheten till och turismen vid Åsnens nationalpark ger besökare under främst sommaren vid bl.a. Torne camping.

Noter

Orter i Alvesta kommun
Småorter i Sverige
Frinnaryd

Frinnaryd är en tätort i Aneby kommun i Jönköpings län, kyrkby i Frinnaryds socken.

Orten är ett stationssamhälle som uppstod när Östra Stambanan drogs förbi på 1870-talet. Genom byn rinner Svartån. Två större företag finns.

Greta Garbos far, Karl Alfred Gustafsson (1871-1920) kom från Frinnaryd.

Befolkningsutveckling

Noter

Externa länkar 
Frinnaryds hembygdsförening
Frinnarydsportalen

Orter i Aneby kommun
Tätorter i Sverige
Askeryd

Askeryd är kyrkbyn i Askeryds socken i Aneby kommun i Jönköpings län. I orten ligger Askeryds kyrka.

Askeryd hade 2000 51 invånare och en yta av 5 hektar, men 2005 hade befolkningen sjunkit under 50 invånare och Askeryds kyrkby klassas inte längre som en småort. Från 2015 avgränsas här åter en småort,, som upphörde 2020.

Se även 

 Stenbrottet i Askeryd

Källor

Orter i Aneby kommun
Tidigare småorter i Sverige
Haurida

Haurida är en småort i Aneby kommun i Jönköpings län, kyrkby i Haurida socken.

I Haurida ligger Åsens by, Sveriges första kulturreservat.

I Haurida finns Haurida kyrka från 1300-talet, en gammaldags lanthandel och en förskola.

Noter

Orter i Aneby kommun
Småorter i Sverige
Hullaryd

Hullaryd är en småort i Aneby kommun i Jönköpings län, belägen i Lommaryds socken. I byn finns blandad bebyggelse men i dess äldre delar finns flera hus från 1700- och 1800-talet. Ståtligast är Tingshuset, byggt på 1790-talet och fram till 1909 var det Norra Wedbo härads tingsrätt. Det finns även ett tillhörande kronohäkte. Numera är Tingshuset privatbostad men har tidigare under åren också inrymt Hullaryd-Aneby Sparbank.

Noter

Externa länkar
Hullaryds webbplats
Tingshuset i Hullaryd

Orter i Aneby kommun
Småorter i Sverige
Vireda

Vireda är en tidigare småort i Aneby kommun i Jönköpings län, kyrkby i Vireda socken. Vireda kyrka ligger här. 2015 hade folkmängden i området minskat, och småorten upplöstes.

Från 1900 till 1935 var Vireda station ändstation för Jönköping-Gripenbergs Järnväg, som befraktade den 42,7 km långa Gripenbergsbanan med det tåg som i folkmun kallades "Trådrullatåget".

Det smalspåriga tåget utgick från Jönköping Östra station och hade även ett 1,4 km långt stickspår från Rosendala station i Huskvarna in till stadens centrum. Avsikten med linjen var att förena de södra och norra stambanorna från Nässjö via Jönköping till Gripenberg, men av olika skäl kom man inte längre än till Vireda.

Källor

Noter

Externa länkar
Trådrullatåget
Lok nr 9 på Gripenbergsbanan

Orter i Aneby kommun
Tidigare småorter i Sverige
Medåker

Medåker är en tätort i Arboga kommun och kyrkbyn i Medåkers socken. I orten ligger Medåkers kyrka

Befolkningsutveckling

Noter 

Orter i Arboga kommun
Tätorter i Sverige
Götlunda

För andra betydelser, se Götlunda (olika betydelser)

Götlunda är en tätort i Arboga kommun och kyrkbyn i Götlunda socken, belägen 12 km väster om Arboga vid länsväg U 572. Fram till 1974 tillhörde Götlunda Örebro län, då den överfördes till Arboga kommun, och därmed Västmanlands län. Fram till 1900-talet bestod orten huvudsakligen av församlingskyrkan och prästgården men den har idag utvecklats till ett litet villasamhälle. Trafiken utmed länsvägen har minskat kraftigt sedan en stor del av trafiken mellan Arboga och Örebro nu istället går över den år 2000 färdigställda motorvägsträckan mellan dessa städer.

Befolkningsutveckling

Samhället 
Tätorten Götlunda utvecklades på 1900-talet, kring sockenkyrkan och där två viktiga färdvägar nalkas varandra. Villabebyggelse från 1950-talet dominerar. Närmast söder om kyrkan finns f d sockenmagasin och sockenstuga, prästgård och arrendatorsboställe. Väster om kyrkan ligger äldreboendet Götgården: Närmast norr om kyrkan finns en F-6 skola med plats för cirka 100 elever, och i anslutning till denna finns ett fritidshem med plats för omkring 50 elever. I skolan finns ett bibliotek som även är öppet för allmänheten. Tyvärr är numer (2015)    biblioteket nedlagt efter att lokalen vattenskadats. Den bokbuss som till en början fick ersätta biblioteket drogs snart in med motiveringen att den utnyttjades för dåligt.

Sevärdheter 
Götlunda kyrka är en barockkyrka som invigdes 1747. Den ersatte en medeltida kyrka på platsen och ligger högt uppe på Lungeråsen och syns därmed vida omkring. I närheten av kyrkan finns en sockenstuga, två prästgårdar och det så kallade sockenmagasinet. Sockenmagasinet byggdes 1760 och dess syfte var att tjäna som magasin för spannmål som skulle användas i tider av missväxt.

Nära länsvägen i den södra delen av samhället ligger Fårtallen. Denna tall fredades som naturminne 1928 i samband med bygget av länsvägen. Den bedöms vara mellan 400 och 450 år gammal. Enligt sägnen så fick den sitt namn när en skock får som tagit skydd under tallen vid ett oväder dödades av ett blixtnedslag.

Idrott 
Idrottsföreningen Götlunda IF, grundat 1923, bedriver sin verksamhet inom orten. Dess verksamhet är indelad i fyra sektioner bestående av fotboll, friidrott, skidsport och gymnastik. En stor del av föreningens aktiviteter är koncentrerad till idrottsplatsen Götvallen.

Referenser

Externa länkar 

Orter i Arboga kommun
Tätorter i Sverige
Stadsdelar i Arboga
Load (musikalbum)

Load är Metallicas sjätte album, utgivet 1996. Skivans omslag är en bild gjord av Andres Serrano och visar sperma blandat med blod. Ordet "Load" kan även tolkas på svenska som utlösning. På detta album visar Metallica upp en mer bluesaktig stil, även influerad av den alternativa rocken som var väldigt populär under tiden. Albumet var kontroversiellt bland en skara av bandet fans, som ansåg att bandet gick för långt från sina rötter med Loads mindre metal-orienterade sound. En annan missnöjespunkt för vissa fans var Metallicas nya image, särskilt i musikvideos och pressfoton där bandet sågs med kort hår och designerkläder.

Låtlista
 "Ain't My Bitch" (James Hetfield/Lars Ulrich) – 5:04     
 "2x4" (Kirk Hammett/James Hetfield/Lars Ulrich) – 5:28     
 "The House Jack Built" (Kirk Hammett/James Hetfield/Lars Ulrich) – 6:39    
 "Until It Sleeps" (James Hetfield/Lars Ulrich) – 4:30      
 "King Nothing" (Kirk Hammett/James Hetfield/Lars Ulrich) – 5:28     
 "Hero of the Day" (Kirk Hammett/James Hetfield/Lars Ulrich) – 4:22     
 "Bleeding Me" (Kirk Hammett/James Hetfield/Lars Ulrich) – 8:18     
 "Cure" (Kirk Hammett/James Hetfield/Lars Ulrich) – 4:54     
 "Poor Twisted Me" (James Hetfield/Lars Ulrich) – 4:00     
 "Wasting My Hate" (Kirk Hammett/James Hetfield/Lars Ulrich) – 3:57     
 "Mama Said" (James Hetfield/Lars Ulrich) – 5:20     
 "The Thorn Within" (Kirk Hammett/James Hetfield/Lars Ulrich) – 5:52     
 "Ronnie" (James Hetfield/Lars Ulrich) – 5:17     
 "The Outlaw Torn" (James Hetfield/Lars Ulrich) – 9:49

Medverkande
James Hetfield - sång, kompgitarr
Kirk Hammett - sologitarr
Jason Newsted - bas
Lars Ulrich - trummor

Externa länkar

Album av Metallica
Album producerade av Bob Rock
Musikalbum 1996
Engelskspråkiga musikalbum
Album utgivna på Elektra Records
Lunger

Lunger är en ort i Arboga kommun belägen i Götlunda socken cirka 4 km söder om Götlunda.  Lunger var på tidig medeltid kyrkby i Lungers socken som 1449 uppgick i Götlunda socken. SCB har för orten och dess utökning söderut, Södra Lunger avgränsat och definierat en småort i Arboga kommun kallad Lunger och Södra Lunger. Från 2015 avgränsas två småorter, en för Lunger och en annan för Södra Lunger.

På ett gravfält från järnåldern står Kung Sigges sten, en runsten från cirka år 1000. Texten på runstenen lyder "Helgulv och Gevlev de gjorde (minnesmärket) efter sin broder Sigmund."

Vid Lungers hamn finns plats för bad och camping. Under sommaren kan det även finnas en enklare kiosk med enklare förtäring.

Referenser 

Orter i Arboga kommun
Småorter i Sverige
Laisvall

Laisvall (samiska: Lájsogiedde) är ett före detta gruvsamhälle beläget vid sjön Laisan i Arjeplogs kommun i Norrbottens län. Laisvall är den största orten i kommunen utanför centralorten Arjeplog. Fram till 2005 klassades platsen av SCB som en tätort, men sedan dess som småort.

Gruvsamhället Laisvall tillkom kring blymalmsgruvan Laisvallgruvan som var i drift 1943 till 2001 och drevs av Boliden AB. Gruvan var under årtionden den största arbetsgivaren i kommunen. Det ursprungliga namnet på platsen var Skorro och  bestod av obebyggd skogsmark fram till 1941, namngivet efter Skorroholmen i Laisan. Poststyrelsen och Lantmäteristyrelsen gjorde 1941 en namnändring från Skorro till Laisvall. Det ursprungliga platsen för Laisvall är dock 1700-talsbyn 4 km söder utefter Laisan som insynades av NASA-fjällsbolaget 1781 och som efter 1941 alltså blev namnändrad och heter Laisvallby. Det tidigare Laisvall (Laisvallby) och gruvans tillkomst skildras i boken "Laisvallby 200 år".

Giedde - det samiska ordet för en naturvall - fanns och finns i dagens Laisvallby på Laisans västra sida. Naturvall har aldrig funnits i nutida Laisvall, där det innan samhället och gruvan byggdes var skogbevuxen blockterräng. Samerna brukade ha renar betande på naturvallen i det egentliga Laisogiedde, dagens Laisvallby.

Administrativa tillhörigheter 
Laisvall ligger i Arjeplogs socken, som vid införandet av 1862 års kommunalförordningar i landskapet Lappland 1874 bildade Arjeplogs landskommun. Landskommunen ombildades 1 januari 1971 till Arjeplogs kommun, som Laisvall tillhört sedan dess.

Befolkningsutveckling 

Statistiska centralbyrån anmärkte i småortsavgränsningen 1995 att vissa tätorter avgränsats på ett felaktigt sätt vid tätortsavgränsningen 1995. För Laisvall borde tätortens befolkning ha uppgått till 318 personer, en siffra 83 personer högre än den publicerade. Anledningen till denna felaktighet var att gruvan och en del bostäder i tätorten tillhörde samma fastighet. När fastigheten tilldelats en koordinat så hamnade denna i gruvan, cirka 2 kilometer norr om tätorten. De 83 personerna som bodde inne i tätorten räknades då som boende vid gruvan. Denna anmärkning var ingen rättning, och den publicerade siffran på 235 personer blev inte officiellt korrigerad eller ersatt.

Källor 

Orter i Arjeplogs kommun
Småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Norrbottens län
Slagnäs

Slagnäs (umesamiska Sláhka) är en tidigare småort i Arjeplogs kommun. 2020 var antalet boende lägre än 50 och orten avregistrerades därför som småort.

Slagnäs ligger cirka 60 kilometer söder om tätorten Arjeplog i Arjeplogs kommuns allra sydligaste del vid sjön Naustajaures strand. E45 och Inlandsbanan passerar Slagnäs och har här broar över Skellefteälven. 

I Slagnäs finns ett bryggeri, en mataffär, en bensinstation, en camping och en skola. Dessutom finns här Slagnäs kyrka från 1958 med en fristående klockstapel.

Byn har även ett Folkets hus, där föreningen har varit aktiv sedan år 2004.

Befolkningsutveckling 

Vid folkräkningen år 1890 fanns det 62 personer som var skrivna i Slagnäs.

Kända personer som bott/bor i Slagnäs 
 Roger Pontare
 Roland S. Johansson

Noter

Orter i Arjeplogs kommun
Tidigare tätorter i Norrbottens län
Tidigare småorter i Sverige
Moskosel

Moskosel, umesamiska Måskuossuvvane, är en ort i Arvidsjaurs kommun, vid Inlandsbanan och väg E45 ca 45 km norr om Arvidsjaur. 2015 förlorade Moskosel sin status som tätort på grund av folkmängden minskat till under 200 personer.

Etymologi 
På umesamiska heter orten Måskuosuvvane, av måskuos (= innestängd) och suvvane (=lugnt vatten i en älv, en sel). Måskuos hade i äldre samiska också betydelsen "vända". Här skulle det kunna syfta på att inloppet och utloppet ligger nära varandra.
En försvenskad variant skulle då bli "Vändsel".

Moskosel järnvägsstation
Moskosel ligger invid Inlandsbanan och en håll-, last- och mötesplats anlades 1935. En stationsstuga med sammanbyggd godsbod samt uthus kombinerad med banmästar- och banvaktsstuga med uthus och banmästarförråd uppfördes samt en vattenstation med en fristående vattenkastare, där vattnet togs från en avlagringsbassäng i Linkosjön. Vattnet fördes via en 30 m lång trätrumma till en samlingsbrunn och pumpkällare. Därifrån pumpades vattnet genom en 165 m lång ledning till högreservoaren vid bangårdens norra ände och vidare till vattenkastaren och bostäder inom området. Stationens läge var omdiskuterat med fyra alternativ. Slutligen bestämdes anläggandet vid det västligaste.

Näringsliv 
Mest kända privata företag på orten är Tentipi AB (tidigare Moskoselkåtan AB). Ett vattenfall, Trollforsarna, finns omkring femton kilometer norr om Moskosel.

Politisk demografi 
I valdistriktet Moskosel fick Socialdemokraterna 79,80% av rösterna vid kommunalvalet 2006. 397 personer röstade i kommunalvalet  

I valdistriktet Moskosel fick Centerpartiet 43,50% av rösterna vid kommunalvalet 2010. Socialdemokraterna fick 40,79% av rösterna i samma val.

Befolkningsutveckling

Referenser

Se även
Arvidsjaurs socken

Orter i Arvidsjaurs kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Sega Dreamcast

Sega Dreamcast  är en TV-spelskonsol från Sega, lanserad i november 1998 i Japan. Dreamcast använde ett eget optiskt media kallat GD-ROM. Systemet hade fyra portar för handkontroller och ett inbyggt modem. Konsolen blev känd för att ha varit en pionjär inom onlinespelande för konsoler eftersom det var den första konsolen någonsin som hade ett inbyggt modem för internet och onlinespel. Konsolen hade även för sin tid kraftfull prestanda som låg långt före sin tid.

I samband med lanseringen i Europa 1999 sålde konsolen mycket under första veckan, endast Wii har sålt mer under sina första sju dagar. Sedan tog det stopp vilken framför allt handlade om att konkurrensen från Sony Playstation 2 blev för tuff. Den hade dvd-spelare vilket Dreamcast saknade. Ytterligare en anledning till att SEGA inte lyckades ta fler marknadsandelar med Dreamcast var att de förvirrat sina kunder på 1990-talet genom att släppa olika varianter av, och expansioner till, 16-bitars konsolen Mega Drive. Dessutom hade Segas svar på Sonys Playstation 1, Saturn, floppat vilket sannolikt också fick kunderna att tveka vid val av konsol.

Dreamcast var mycket kortlivad då produktionen avslutades i mars år 2001 – knappt ett och ett halvt år efter lanseringen i Europa. Det var i slutet av januari 2001 som Sega meddelade att tillverkningen skulle upphöra inom två månader. 10,6 miljoner enheter såldes.

Utveckling 
Sega utvecklade parallellt två möjliga uppföljare till Saturn.
Den ena kallades "White Belt" och innehöll VideoLogics grafikprocessor PowerVR2.
Den andra kallades "Black Belt" och innehöll en grafikprocessor från 3dfx.
Sega valde till slut "White Belt" vilket ledde till att 3dfx stämde Sega för avtalsbrott.

Tekniska specifikationer 
 Processor: 206 MHz Hitachi SH-4 RISC-processor
 Grafikprocessor: PowerVR2 CLX2
 RAM: 16 MB
 VRAM: 8 MB
 Videosignal: Kompositvideo, RF, RGB, S-Video och VGA.
 Ljud-RAM: 2 MB
 Ljudprocessor: 32-bitars Yamaha Super Intelligent Sound Processor med en inbyggd 47MHz 32-Bit ARM7 RISC processor
 CD-ROM: 12x hastighet

Spel 
Dreamcast fick sin korta livstid till trots ett flertal högaktade spel. Gratisspelet ChuChu Rocket! uppnådde popularitet. Titlar som ofta citeras som klassiker är bland andra Shenmue, Skies of Arcadia, Crazy Taxi, Soul Calibur, Grandia II, Ready 2 Rumble, Virtua Tennis, Power Stone och Resident Evil: Code Veronica.

Tillbehör

VMU 

Istället för traditionella minneskort valde Sega att använda en enhet som mer liknade en enkel portabel spelkonsol kallad Visual Memory Unit eller VMU.

VMU hade en monokrom LCD-skärm som visade bilder, animationer samt spelinformation när det sattes i kontrollen. Dessutom hade den anslutningar som gjorde att data kunde överföras mellan Dreamcast och VMU eller mellan två VMU. Den hade ett 128 KB RAM-minne och vägde 45 gram.

 Dreameye Dreameye'' är namnet på ett tillbehör motsvarande EyeToy, Xbox Live Vision och PlayStation Eye.

Övriga tillbehör 
 Ljuspistol
 Mus
 Tangentbord

Se även 
 Lista över spel till Sega Dreamcast

Källor

Fotnoter 

 
Spelkonsoler
Kulturnyheterna

Kulturnyheterna är ett TV-program som sänds på vardagar i Sveriges Television. Programmet är ett slags TV-version av dagstidningarnas kultursidor som behandlar nyheter från den kulturella världen.

Programmet skiljer sig påtagligt i bland annat utformning från andra nyhetsprogram genom ett mer genomarbetat formspråk och bildarbete.

Sändningstider:
 Vardagar:
 18.13-18.25 i SVT1.
 21.34-21.41 (21.22-21.30 fredagar) i SVT2.

Programledare 
 Malin Jacobson Båth
 Kristofer Lundström
 Hannes Fossbo
 Ika Johannesson
 Alexander Letic
 Rebecca Haimi

Tidigare programledare 
 Johar Bendjelloul
 Karin Winther
 Karin Magnusson
 Anders Jansson
 Petra Markgren Wangler
 Per Sinding-Larsen
 Tara Moshizi

Kritiker 
 Fredrik Sahlin, film
 Per Sinding-Larsen, musik
 Camilla Lundberg, opera
 Anna Hedelius, teater
 Ingrid Elam, litteratur
 Ulrika Milles, litteratur
 Ingela Lind, konst
 Dennis Dahlqvist, konst

Redaktörer 
 Anders Jansson
 Ira Mallik
 Per E Andersson

Utmärkelser 
Programmet vann priset Årets aktualitetsprogram 2007 i programmet Kristallen.

Referenser

Externa länkar 
 
 
 

Kristallenvinnare 2007
Kulturprogram i Sveriges Television
Nyhetsprogram i Sveriges Television
Järvträsk

Järvträsk (umesamiska: Jiervasjávrrie) är en by i Arvidsjaurs socken i Arvidsjaurs kommun, Norrbottens län. Byn är belägen vid länsväg 365 vid Järvträskets norra strand, cirka 52 kilometer från Arvidsjaur, 60 kilometer från Malå och drygt 45 kilometer från Norsjö. Från Järvträsk går en väg till Gallejaur by.

Årligen arrangerar byn älgfest, grötfest, pimpeltävling, surströmmingfest och kvarnfest. 

Järvträsk utgjorde 1990-2005 en av Statistiska centralbyråns definierade småorter.

Befolkningsutveckling

Noter

Externa länkar
Byns hemsida

Orter i Arvidsjaurs kommun
Tidigare småorter i Sverige
Lauker

Lauker (umesamiska: Lávkkure) är en småort i Arvidsjaurs socken i Arvidsjaurs kommun, Norrbottens län. Orten ligger vid riksväg 94 på Laukersjöns norra strand, 34 kilometer nordost om centralorten Arvidsjaur och 60 kilometer sydväst om Älvsbyn.

Lauker definierades före 1965 av Statistiska centralbyrån som en tätort.

Befolkningsutveckling

På grund av ändrad metod är småortsavgränsningarna 2010 och 2015 inte jämförbara. Befolkningen den 31 december 2010 inom det område som avgränsades som en småort 2015 var 84 personer.

Noter

Orter i Arvidsjaurs kommun
Tidigare tätorter i Norrbottens län
Småorter i Sverige
Moskojärvi

Moskojärvi är en mindre by i norra Gällivare kommun. Byn ligger efter E10 fyra mil norr om Gällivare. Runt Moskojärvi finns många vattendrag. Fisket har varit en stor sysselsättning under alla år det har bott folk i byn, framförallt i äldre tider.

Orter i Gällivare kommun
Glava glasbruk

Glava glasbruk är en ort i Arvika kommun belägen vid sjön Stora Gla.

Historik

Platsen var bebodd redan 1618 då gården Halvardsnäs omnämns i jordeboken. Halvardsnäs stora skogsegendom förvärvades 1857 av bröderna Anders och Petter Olsson som startade ett glasbruk vid Stora Gla. Deras skogar levererade bränslet till den energikrävande tillverkningsprocessen i glasbruket. 

År 1859 började produktionen av fönsterglas genom munblåsning. År 1873 bildades Glava Glasbruks AB. 1911 moderniserades anläggningen som vid den tiden svarade för 38 procent av Sveriges produktion av fönsterglas. Munblåsning pågick ända fram till 1927. Därefter infördes maskintillverkning av fönsterglas, vilket man då var ensam om i Sverige.

Orten Glava glasbruk byggdes upp kring företaget Glava glasbruk, och samhället växte i takt med fabrikens expansion. I mars 1939 lades produktionen av fönsterglas ner och de flesta byggnaderna revs. Degelkammaren fick vara kvar och har blivit glasbruksmuseum, glashytta och konserthall. Den gamla packkammaren nyttjas idag som utställningshall medan kontoret är vandrarhem. Smedjan och herrgården innehåller privatbostäder.

Se även
Glava socken

Källor
 Glava Glasbruks Historia
 Glava Glasbruk

Vidare läsning

Externa länkar

Föreningen Bruksgården 
Historiska bilder från bruket

Orter i Arvika kommun
Ej längre existerande svenska glasbruk
Företag bildade 1859
Arbetslivsmuseer i Sverige
Jössefors

Jössefors är en tätort i Arvika kommun, Värmland (Värmlands län), belägen cirka 7 kilometer nordväst om Arvika vid länsväg 172.

Historia

Jössefors är en tidigare bruksort. Jössefors AB bildades 1880, och då det år 1917 förvärvades av Billeruds AB bestod verksamheten av ett träsliperi och ett sågverk. Träsliperiet ersattes av ett pappersbruk 1921, efter en förödande brand året innan. Vid Jössefors bruk kom flera nya innovationer inom massatillverkningen att experimenteras fram. Exempelvis blekning med syrgas, något som fortfarande tillämpas vid sulfatmassafabriker i hela världen. På 1940-talet arbetade 350 personer vid bruket. 

I mars 1969 lades verksamheten ned vid bruket, som då hade 200 anställda. Två år senare revs fabriken. En minnestavla uppsattes på platsen 2005.

Befolkningsutveckling

Näringsliv
I orten finns företag för tillverkning av plastemballage samt underleverantörsverksamhet till fordonsindustrin. Pendling förekommer, främst till Arvika.

Arvika kommun har tillsammans med Region Värmland diskuterat möjligheterna att på sikt rusta upp de gamla bruksbyggnaderna i området för att utveckla området till ett besöksmål.

Se även
Arvika socken
Jösse härad

Noter 

Orter i Arvika kommun
Bruksorter i Sverige
Tätorter i Sverige