kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vidar

Vidar är i nordisk mytologi en av asarna och Odens son. Han tillhör den krets av gudar vars funktion och betydelse är något problematisk att inringa. Även gudens namn har gett upphov till helt olika tolkningar. Enligt en tolkning betyder namnet "den vida härskande", enligt en annan "han från skogen", "krigaren från skogen" eller liknande. Vidar kallas också för "den tyste asen" eller "den tyste guden". 

Vidar uppträder förvisso i Grimnesmål som härskaren i sitt rike Vide, "skogslandet", men förutom denna referens, är det bilden av en kraftfull, hämnande gud som dominerar. I Skáldskaparmál sägs det att Vidar kallas för "Gudarnas Hämnare". Vidars primära mytologiska funktion är just den som hämnare: vid Ragnarök hämnas han sin fader Oden. I det avseendet ligger han funktionsmässigt nära guden Vale vars mytologiska funktion just var den som Balders hämnare. Oden avlade såväl Vidar som Vale genom utomäktenskapliga förbindelser. Vidars moder sägs vara jättinnan Grid. 

Vidar beskrivs som tystlåten (han kallas "Vidar den tyste") och mycket stark. Snorre Sturlasson uppger att han var den starkaste av gudarna näst efter Tor, och berättar även att hans främsta kännetecken var hans tjocka sko, gjord av alla läderbitar som blir över från alla skomakare, som inget vapen kan tränga igenom. Vid Ragnarök hämnas Vidar sin faders död genom att sätta skon i Fenrisulvens käftar och bryta upp dem tills besten dör. Vidar är en av dem som överlever in i den nya eran. Tillsammans med halvbrodern Vale är han den som övertar Odens göromål efter att eldjätten, muspellen, Surt har satt världen i brand med sitt brinnande svärd då Ragnarök nått sitt slut.

Referenser 

 
Gudar i nordisk mytologi
Wisagatcak

Wisagatcak är en trickster i mytologin hos Creeindianerna i Nordamerika.  

När Wisagatcak försökte fånga en stor bäver orsakade han en översvämning som dränkte hela världen. Själv lyckades han rädda sig på en flotte. Han drar upp olika djurarter ur vattnet alltmedan ny jord växer fram ur vattnet till dess en ny värld har vuxit fram. 

Jämför med Gun i kinesisk mytologi.

Referenser 

Amerikansk mytologi
Vishaps

Vishaps var i armenisk mytologi ursprungligen andeväsen som tillbads i en religion i kungariket Urartu, men är mer kända som trickstergestalter i armenisk folklore.

Referenser 

Gudar i armenisk mytologi
Urarteisk mytologi
Vishvarupa

Vishvarupa eller Trisiras är i indisk mytologi en prästgestalt med tre huvuden som gynnade onda varelser och blev halshuggen av guden Indra. Bror till Vritra.

Indisk mytologi
Racerförare

Racerförare (uttal: "räserförare") kallas personer som tävlar inom banracing, det vill säga deltagare i tävlingar med bil, motorcykel eller båt. De som tävlar i bil brukar kallas för just "racerförare", medan de som tävlar på motorcykel kallas för "roadracingförare". Bil- och motorcykelracing sker på asfalterade banor eller på avstängda stadsgator.

Av en racerförare krävs inte bara talang, att kunna köra ett fordon, utan även mycket styrka. De moderna tävlingsbilarna, framförallt formelbilar, är mycket snabba och i till exempel kurvor, måste föraren kunna hantera alla extrema krafter som uppstår vid kraftig inbromsning och vid svängning, vilka kallas G-krafter. Dessa kan jämföras med hur en person känner sig i en berg- och dalbana, men är mycket större och kraftigare.

Racerförarna arbetar inte ensamma, utan är en del av ett team, vilket består av bland annat mekaniker, tekniska direktörer, tävlingsingenjörer och mycket mer (i stora team). Dessa har hjälp av datorer, som kan visa all teknisk data när förarna är ute på banan, och kan därför justera inställningarna på bilen, för att de ska passa så bra som möjligt för just den föraren på den banan.

Förare som tävlar på hög nivå, som i till exempel Formel 1, tjänar ofta mångtals miljoner kronor om året, medan racerförare som precis börjat tävla, och gör detta på låg nivå, istället måste betala mycket. Kostnaderna är ofta stora, vilket gör att många inte har råd att börja tävla. Dessa förare måste ofta själva ge sig ut och leta sponsorer, för att tjäna ihop så mycket som behövs.

De mest kända racerförarna (bil) tävlar ofta i följande klasser:
Formel 1
IndyCar
Le Mans Series
World Touring Car Championship

De mest kända racerförarna (motorcykel) tävlar ofta i följande klasser:
MotoGP
Superbike

Se även 
:Kategori:Racerförare

Källor 

Motorsporttermer
Kalki

Kalki även Kalkin eller Kalaki (Sanskrit: कल्कि) är i indisk mytologi den tionde och sista av guden Vishnus avatarer.
 
Kalki är den gestalt guden kommer att anta vid jordens undergång. Kalki associeras med tiden. Kalki är gud och har 9 armar.

Referenser 

Gudar i indisk mytologi
Vittra

För det geologiska fenomenet, se vittring. För utbildningsföretaget, se Vittra AB. För filmen, se Vittra (film).

Vittra är ett mytiskt folk inom den nordiska fäbodkulturens folktro. 

Sydgränsen för vittertron går ungefär genom Hälsingland och Dalarna, och finns även i Norge och Finland. Sägnerna om vittra påminner om de i Norge förekommande om huldrefolket, och gutniska berättelser om di sma undar jordi. Vättar säger de i södra Sverige.

Beskrivning
Föreställningen om vittra är en nordisk variant av en allmäneuropeisk föreställning om ett folk, de underjordiska, som lever parallellt med människorna och i deras närhet. De räknas till dem som inom folktron kallas "de osynliga". Vittra beskrivs som ett folk som lever familjevis på jordbruk och boskapsskötsel, men på annan plats och under andra tider. De håller till på fäbodvallen under vinterhalvåret då människorna inte är där. Vittra sägs hålla egen boskap, som kallas vitterkor, och dessa kor ansågs som särskilt förtrollade. Det berättas att fäbodjäntor fått ta hand om och behålla någon av dessa kor genom att kasta en kniv eller sax över kon. Vitterkor har den egenheten att de alltid mjölkar stävan full, men aldrig mer än så.
 
Vittra ser ut, lever och klär sig som människor, och de är till skillnad från många andra väsen i folktron dödliga. De bor under jorden, eller snarare i en parallell verklighet. Vittras vägar kallas för vitterstråk, och på många platser finns det kartor över dessa från förr. Illa går det för den som bygger sitt hus rakt på ett vitterstråk, då går vittra med sin boskap tvärs genom huset. 

Vittra har inte något annat än namnet gemensamt med vildvittrorna i Astrid Lindgrens bok Ronja rövardotter.

Namn
Ordet vittra är spritt i Jämtland, Medelpad, Ångermanland, Västerbotten och Norrbotten, samt södra Lappland. I norra Lappland och norra Norrbotten kallas samma väsen för landrå eller troll. På jämtska benämns vittra vanligen jolbyggar ("jordbyggare"), stundom även smågåbban, småruskan och småtussan.
På samiska används ganij, sajva, eller ulda, och på finska maahinen eller haltija. 

Ordet "vittra" är etymologiskt besläktat med "vätte", som används söder om Dalarna. Det kommer från ett fornnordiskt vættr, vilket helt enkelt betyder "(övernaturligt) väsen". 
Ordet vittra eller vittran är i sin äldre betydelse bestämd form pluralis, och då används singularformerna ett vitter, en vitterkvinna eller en vittergubbe. I nyare sammanhang är vittra obestämd form singularis och vittran bestämd form singularis och betoningen något annorlunda, och ordet böjs då enligt normala regler.

På västerbottniska säger man viter, bestämd form vitra eller vittra.

Se även 
 Huldra
 Skogsrået
 Folktro

Källor

 
 Norrländsk uppslagsbok, band 4, 1996

Noter

Litteratur 
 Bengt af Klintberg, Svenska folksägner (1972)
 Edgar Nilsson, Vittra (1979)
 Daga Nyberg, Vittran i fäbodland (1990)

Externa länkar
 Upplevelser i och sägner från fäbodarna - Murberget Länsmuseet Västernorrland
 Vitterfolket - de småväxta, hos Västerbottens museum
 Vitterberättelser från Junsele socken
 Vätten - radioprogram från UR

Fäbodkultur
Övernaturliga väsen
Nordisk folktro
Vivasvat

Vivasvat är den uppgående Solens gud i indisk mytologi. 
Fader till Yama.

Se även 
 Rig Veda

Källor

Gudar i indisk mytologi
Solgudar
Fallossymbol

En fallossymbol är en avbildning av en erigerad penis. Vanligen förekommer fallosen i kult, till exempel på avbildningar av fruktbarhetsgudar. Fallosar var även vanliga i attisk komedi och förekom även i Dionysoskultens karnevaltåg.

Fallossymboler förekommer i många kulturer. Inom nordisk religion brukar Frej avbildas som fallosbärare. Många hällristningar innehåller också element som kan tolkas som fallossymboler.

Se även
Frej
Lingam
Vulvasymbol
Völse

Referenser

Externa länkar 
 

Symboler inom religion
Sexologi
Könsorgan
Jana-Gana-Mana

Jana-Gana-Mana är Indiens nationalsång efter beslut av den konstituerande församlingen 1947–1950. Texten och musiken är skriven av den förste utomeuropeiske nobelpristagaren och frihetspoeten Rabindranath Tagore 1911. Den skrevs ursprungligen på bengali men översattes till hindi innan den antogs av parlamentet.

Svensk översättning:
Du är härskaren över folkets sinnen
Givare av Indiens öde
Namnet fyller hjärtat i
Punjab, Sind, Gujarat och Maratha
hos draviderna och Orissa och Bengalen
det ekar i Vindhyas och Himalayas berg
blandar sig med Yamunas musk och Ganga
och nynnas av vågorna i Indiska oceanen
De ber för din välsignelse och lovsjunger dig
Frälsningen för allt folket är i din hand
Du givare av Indiens öde

Segern, segern, segern är din.

Kontrovers angående hymnens syfte 
Enligt samtida källor skulle hymnen vara skriven för att hylla George V, något som upphovsmannen själv alls ej kändes vid. Tagore skrev själv den 19 mars 1939:
"I should only insult myself if I cared to answer those who consider me capable of such unbounded stupidity as to sing in praise of George the Fourth or George the Fifth as the Eternal Charioteer leading the pilgrims on their journey through countless ages of the timeless history of mankind."

Referenser

Externa länkar 
 

Nationalsånger i Asien
Kultur i Indien
Export

Export är utförsel och försäljning av varor utanför ett lands gränser. Exporten påverkar bruttonationalprodukten positivt. 
Statistik över Sveriges export framställs av Statistiska centralbyrån och syftar till att belysa Sveriges utrikeshandel med varor och länder.

EU och export 
För länder inom EU innebär export att en unionsvara förs ut till ett land utanför EU:s tullområde, så kallat tredje land. Vid export från Sverige skall en elektronisk exportdeklaration lämnas till Tullverket. För länder inom EU:s tullunion finns inga tullar och någon tulldeklaration behöver inte lämnas vid utförsel av varor till ett land inom tullområdet.

Vid export är det nödvändigt att känna till exportvillkoren, då vissa varor omfattas av exportrestriktioner. Inom EU finns vissa begränsningar, då enskilda medlemsländer kan stoppa varor med hänsyn till skydd för miljö, hälsa och säkerhet. Detta gäller bland annat narkotika, läkemedel och vapen.

Direkt export innebär att en vara lämnar EU från samma land som där den anmäldes till export i.

Indirekt export innebär att en vara lämnar EU i ett annat land än där den anmäldes till export.

Transitering innebär att varor transporteras genom ett eller flera länder utan att betala tull och skatt enligt den internationell tullkonvention TIR. Exempel är en transport från Schweiz genom Tyskland till Sverige.

Se även 
 Import
 Utförsel

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar 
 Sveriges export 1800-2000 - Portalen för historisk statistik
 Utrikeshandel med varor, SCB

Handel
Nationalekonomi
Import

Import är köp och införsel av varor över en landgräns, eller över en tullgräns, till exempel från Finland till Åland.

Importen påverkar bruttonationalprodukten negativt.

Statistik över Sveriges import framställs av Statistiska centralbyrån och syftar till att belysa Sveriges utrikeshandel med varor och länder.

Se även 
 Export
 Införsel

Källor

Externa länkar 
 Utrikeshandel med varor, SCB
 Sveriges import 1800-2000 - Portalen för historisk statistik
 Import av varor – Tullverket

Handel
Nationalekonomi
Irakisk dinar

Irakisk dinar (Id - Iraqi dinar) är den valuta som används i Irak i Asien. Valutakoden är IQD. 1 Dinar = 1000 fils.

Valutan infördes 2003 ersatte den tidigare irakiske dinaren som infördes 1931 och i sin tur ersatte den tidigare indiska rupien.

Användning 
Valutan ges ut av Central Bank of Iraq – CBI. Denna grundades 1947,ombildades 1954 och 2004 och har huvudkontoret i Bagdad.

Valörer 
Mynt: det finns inte längre
Underenhet: används ej, tidigare fils
Sedlar: 250, 500, 1000, 5000, 10.000 och 25.000 IQD

50 dinarers-sedlar användes under en period men slutades att användas eftersom den hade ett mycket lågt värde.

Externa länkar 

Centralbanken CBI
IQD sedlar

Iraks ekonomi
Asiatiska valutor
Fils

Fils är från början namnet en gammal underenhet i en valuta och har använts i flera arabländer. Fils har samma namn i singular- som pluralform.

Aktuella valutor
Idag används fils som underenhet i valutan i följande länder:

 Bahrain - 1/1000 bahrainsk dinar
 Förenade Arabemiraten - 1/100 UAE-dirham
 Irak - 1/1000 irakisk dinar
 Jemen - 1/100 jemenitisk rial
 Jordanien - 1/1000 jordansk dinar
 Kuwait - 1/1000 kuwaitisk dinar

Historiska valutor
Fils användes tidigare som underenhet i valutan även i följande länder:
 Sydarabiska Federationen 

Valutor
Linda Algotsson

Linda Algotsson, född 22 mars 1972, är en svensk ryttare i fälttävlan. Hon tävlar för Ridklubben Udden i Kalmar och tränar periodvis i Bavendorf i Tyskland.

Algotsson tillhör svenska landslaget i fälttävlan. Hon har representerat Sverige i fyra OS, 1996, 2004, 2008 och 2012. Algotsson har vunnit två World Cup-tävlingar och flera guld och silver i SM och EM. Hon är utbildad matematiklärare, men fokuserar sedan 1998 på ridning och hästar på heltid.

Algotsson utsågs till årets fälttävlansryttare 1996, 1997, 1998, 2001 och  2002. 

På Ryttargalan 2009 mottog Algotsson Ruter Dams Mentorpris inom Ridsporten.

Hon är syster till ryttaren Sara Algotsson Ostholt.

Hästar

Tidigare 
La Fair (sto född 1997), Mörkbrunt Svenskt varmblod e:Labrador u. Princess Fair ägare och uppfödare Margareta Algotsson
Stand By Me (vallack född 1990), Mörkbrunt Svenskt varmblod e:Stanford u. Princess Fair uppfödare Margareta Algotsson

Bibliografi

Referenser

Externa länkar

Linda Algotssons satsning till OS
Linda Algotsson

Födda 1972
Svenska fälttävlansryttare
Svenska mästare i fälttävlan
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1996 från Sverige
Tävlande i ridsport vid olympiska sommarspelen 1996
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2004 från Sverige
Tävlande i ridsport vid olympiska sommarspelen 2004
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2008 från Sverige
Tävlande i ridsport vid olympiska sommarspelen 2008
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2012 från Sverige
Tävlande i ridsport vid olympiska sommarspelen 2012
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2016 från Sverige
Tävlande i ridsport vid olympiska sommarspelen 2016
Kvinnor
Levande personer
Personer från Småland
Svenska idrottare under 2000-talet
Svenska idrottare under 1900-talet
Idrottare från Kalmar
Avia B.135 Lyastovica

Avia B.135 Lyastovica är ett tjeckoslovakiskt jaktplan, som vid tiden för sin tillkomst kunde betraktas som likvärdigt med såväl Spitfire Mk I som Messerschmitt Bf 109. Endast ett mycket litet antal av planet tillverkades, eftersom Tyskland, efter invasionen av Tjeckoslovakien, avbröt tillverkningen till förmån för Bf 109.

Externa länkar 

Tjeckoslovakiska jaktflygplan
Avia
Simon Vouet

Simon Vouet, född 9 januari 1590 i Paris, Frankrike, död 30 juni 1649 i Paris, var en fransk målare under barocken.

Vouet bosatte sig i Italien 1613 och bodde i huvudsak i Rom med kortare vistelser i Genua, Venedig och Neapel. Hans stil vittnar om en särpräglad begåvning och ett djupgående studium av de italienska mästarna, i synnerhet Veronese. Vouet fick snart höga beskyddare, däribland påven Urban VIII. 

1627 inbjöds Vouet att återvända till Frankrike, där han utnämndes till förste hovmålare, en ställning som hotades endast en gång, 1640-1642, då han drogs in i en rivalitet med Poussin. Vouet undervisade eller samarbetade med nästan alla ur den närmast följande generationen franska målare, varav de mest kända är Charles Le Brun, Eustache Le Sueur och Pierre Mignard.

Vouets porträtt från Ludvig XIII:s hov och de flesta av hans stora utsmyckningar för parisiska hus och lantslott har förstörts. Till de bevarade målningarna hör Den besegrade Tiden (1627), Rikedomen (1630-1635) och Ceres (1634-1635).

Externa länkar 

 

Födda 1590
Avlidna 1649
Franska barockmålare
Män
Konstnärer från Paris
69 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Quintus Caecilius Metellus Creticus och Quintus Hortensius blir konsuler i Rom.
 Pompeius installerar Antiochos XIII som kung av Syrien.
 Romerska styrkor under Lucius Lucullus besegrar Tigranes II:s armé i slaget vid Tigranocerta och erövrar staden, som är huvudstad i Armenien.
 Parterna och romarna återupprättar Eufrat som gräns.
 Gaius Julius Caesar blir quaestor i Spanien.
 Jupitertemplet på Capitolium återinvigs efter brand.

Egypten 
 Ptolemaios XII avsätter Kleopatra V och blir ensam härskare.

Födda 
 Januari – Kleopatra VII, drottning av Egypten (född detta eller föregående år)
 Octavia Minor, släkting till Julius Caesar
 Wang Zhengjun, kejsarinna av den västra Handynastin i Kina

Avlidna 
 Julia Caesaris, hustru till Gaius Marius

Externa länkar
30 f.Kr.

30 f.Kr. var ett normalår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Octavianus och Marcus Licinius Crassus blir konsuler i Rom, Octavianus för fjärde gången.
 1 augusti – Octavianus erövrar Alexandria, vilket markerar Roms officiella annektering av Egypten.
 Augusti – Med Kleopatras självmord och avrättandet av Ptolemaios XV tar den Ptolemaiska dynastin, den sista av Egyptens kungadynastier, slut. Detta år räknas som det första under Octavianus personliga styre över Egypten.

Efter ämne

Konst 
 Den hellenistiska perioden inom grekisk skulptur tar slut.

Födda

Avlidna 
 1 augusti – Marcus Antonius, romersk politiker och fältherre (självmord)
 12 augusti – Kleopatra VII, drottning av Egypten (självmord)
 Augusti
 Ptolemaios XV, den siste faraon av Egypten (avrättad)
 Marcus Antonius Antyllus, son till Marcus Antonius och Fulvia (avrättad)
 Alexander Helios, tronpretendent i Armenien, Medien och Partien (troligen avrättad)

Externa länkar
47 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Quintus Fufius Calenus och Publius Vatinius blir konsuler i Romerska republiken.
 Februari – Julius Caesar och hans allierade Kleopatra VII av Egypten besegrar sin rival drottning Arsinoe IV i slaget vid Nilen. Ptolemaios dödas, varpå Caesar kommer till de belägrades i Alexandria undsättning.
 Maj – Caesar beesgrar Farnakes II av Pontos i slaget vid Zela, en seger som Caesar beskriver som Veni, vidi, vici (Jag kom, jag såg, jag segrade).
 Kleopatra VII gör sin yngre bror Ptolemaios XIV till medregent av Egypten.
 Augusti – Caesar nedslår ett uppror bland sina veteraner i Rom.
 Oktober – Caesar erövrar Africa från Metellus Scipio och Labienus, Caesars förre löjtnant i Gallien.

Kina 
 Feng Yuan blir kejsar Han Yuandis av Handynastin gemål.

Födda 
 23 juni – Caesarion, son till Julius Caesar och Kleopatra VII av Egypten, senare farao under namnet Ptolemaios XV
 Marcus Antonius Antyllus, son till Marcus Antonius och Fulvia

Avlidna 
 13 januari – Ptolemaios XIII Filopator Filadelfos, egyptisk farao sedan 51 f.Kr.
 Farnakes II, kung av Pontos

Externa länkar
Caesarion

Caesarion, även stavat Kaisarion, egentligen Ptolemaios XV Caesar, född 23 juni 47 f.Kr., död 23 augusti 30 f.Kr. i Alexandria, var son till Kleopatra VII av Egypten och, enligt henne, Julius Caesar. År 44 f.Kr. utnämnde Kleopatra honom till medregent. Drottningen planerade att Caesarion skulle efterträda Caesar som romerska rikets härskare, men när Octavianus invaderade Egypten 30 f.Kr., efter slaget vid Actium, dräptes Caesarion.

Referenser 
 

Födda 47 f.Kr.
Avlidna 30 f.Kr.
Personer i Romerska riket under 000-talet f.Kr.
Ptolemaier
Kungligheter som blivit mördade
Män
Avlidna i barndomen
Kleopatras barn
Barn till Julius Caesar
Faraoner
Personer i Egypten under 000-talet f.Kr.
82 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Lucius Cornelius Sulla besegrar samnitiska allierade till Rom i slaget vid collinska porten och tar kontrollen över Rom.
 Cnaeus Pompeius skickas av Sulla att nedslå de demokratiska rebellerna på Sicilien och i Africa, medan den unge Gaius Julius Caesar är Sullas underlydande i öster.

Efter ämne

Astronomi 
 Aurigdkometen C/1911 N1 (Kiess) återvänder till det inre solsystemet och lämnar efter sig de dammpartiklar, som ett varv senare orsakar 1935, 1986, 1994 och 2007 års aurigidiska meteoritutbrott på jorden.

Födda

Avlidna 
 Gnaeus Papirius Carbo, romersk konsul (avrättad av partisaner trogna Sulla)
 Quintus Mucius Scaevola Pontifex, romersk politiker (mördad på order av Gaius Marius den yngre)
Giovanni Domenico Tiepolo

Giovanni Domenico Tiepolo, Giandomenico Tiepolo, född 30 augusti 1727, död 3 mars 1804, italiensk konstnär. Son till Giovanni Battista Tiepolo.

Tiepolo var elev och senare trogen medarbetare till sin far, som han följde bland annat till Würzburg 1750–1753, Villa Valmarna i Vicenza och Madrid 1762–1770. Efter faderns död återvände han till Venedig, där han 1780 blev konstakademipresident.

Källor

Noter 

Italienska konstnärer
Män
Födda 1727
Avlidna 1804
Charlotte Corday

Charlotte Corday (Marie-Anne-Charlotte Corday d'Armont), född 27 juli 1768 i byn Saint-Saturnin-des-Ligneries i nuvarande kommunen Écorches nära Vimoutiers i Normandie, nära Séez i Normandie, död 17 juli 1793 i Paris (avrättad), var en fransk revolutionsaktivist. Hon är mest känd för att ha mördat Jean-Paul Marat. Under den franska revolutionen var hon medlem av den så kallade gironden.

Biografi 
Corday föddes i Normandie, som dotter i en lågadlig familj. Hon sattes i en klosterskola i Caen, där alla förundrade sig över hennes stora lust att läsa. Hon följde med stort intresse händelseutvecklingen under franska revolutionen men bar samtidigt på rojalistiska känslor.

Sedan girondisterna rensats ut från nationalkonventet i maj/juni 1793 och fördrivits från Paris, tog de sin tillflykt till Normandie. Där mötte några av dem Corday, och de kom att påverka henne så till den grad att hon anslöt sig till dem.

Mordet 
Corday hade under längre tid närt ett hat mot Marat, som hon ansåg hade förrått folkets sak och endast var en blodtörstig tyrann. Marat var medlem av krisdiktaturen under namnet Cordelierklubben, och han var starkt anti-borgerlig i sin politik. Corday lät sig i sitt hat mot honom särskilt inspireras av girondisten Charles Barbaroux, och hon såg hans propagandistiska tidningsskriverier som särskilt skadliga i sin påverkan på massorna.

En sommardag 1793 begav hon sig till Paris i syfte att stödja girondisterna men under förevändningen att söka upplysningar om en väninna som emigrerat. I Paris köpte hon en kniv och lyckades 13 juli få till stånd ett möte med Marat – som hon såg som sin huvudfiende – under förespegling att hon hade viktig information att meddela honom. Marat befann sig i under seansen i sitt badkar; han led av svårt eksem som lindrades av varmt vatten.

Hon nämnde då namnen på ett antal dissidenter som vistades i Normandie. Han noterade deras namn och försäkrade henne att de skulle bli giljotinerade. Därpå drog hon fram den kniv hon hade gömt under sin klänning och dödade honom med ett knivhugg i hjärtat. Sedan sa hon: "Dådet är utfört – monstret har dött".

Efterspel 
Corday gjorde inget försök att fly. Hon arresterades direkt och dömdes av revolutionstribunalen 16–17 juli. Hon avrättades den 17 juli i giljotinen, på galgplatsen vid Place de la Révolution (dagens Place de la Concorde).

Charlotte Corday ansåg att hon hade gjort sin plikt och sade strax före avrättningen: "Jag har dödat en människa för att rädda hundratusen". Hennes eget dåd ingick dock i upptakten till Skräckväldet, där man under det kommande året utfärdade över 16 000 officiella dödsdomar.

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

 Images of Charlotte Corday and of places related to her life

Franska mördare
Personer som blivit avrättade i samband med franska revolutionen
Personer under franska revolutionen
Födda 1768
Avlidna 1793
Kvinnor
Projekt Kvinnliga huvudpersoner