kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kroatiens premiärminister

Kroatiens premiärminister, officiellt President av republiken Kroatiens regering (), är regeringschef i Kroatien och leder den kroatiska regeringen. Formellt är ämbetet efter president- och talmannaämbetet det viktigaste i landets politiska hierarki. Sedan den 19 oktober 2016 är Andrej Plenković landets premiärminister.

Ämbetsuppgifter 
Den kroatiska konstitutionen föreskriver att parlamentet "övervakar" regeringen (artikel 81) och att republikens president "garanterar regeringens regelbundna och balanserade funktion och stabilitet (artikel 91).

Lista över Kroatiens premiärministrar

Referenser

Se även 
Lista över Kroatiens presidenter

 
Premiärministrar
Listor över regeringschefer
Regeringschefsämbeten efter land
Raggarbil

Raggarbil är ett begrepp som ofta används för att specificera stora amerikanska bilar från 1950-, 1960- och 1970-talen med kraftiga motorer, i regel försedd med en V8-motor. Uttrycket raggarbil används ofta för att snabbare beskriva fina amerikanska bilar, på svenska kallade amerikanare eller jänkare. Raggarbilar är populära bland raggare.

Största bilträffen för amerikanska bilar i Sverige är Västerås Summer meet i Västerås, som första helgen i juli månad varje år samlar mängder med besökare. Det är för övrigt världens största bilträff för just amerikanska bilar.

Se även
Wunderbaum
Lowrider

Källor

Raggare
Citronslemskivling

Citronslemskivling, även citrongul slemskivling (Gomphidius glutinosus), är en ätlig svamp som blir upp till 8–9 cm hög. Den tillhör familjen slemskivlingar. 

Hatten är ganska köttig och tydligt slemmig på ovansidan. Slemmet, som lossnar ganska lätt, dras före tillagning av från hattkanten och in mot centrum. Hattens färg går i blågrått. Hattens kant är, åtminstone på unga exemplar, inåtböjd, ungefär som hos unga riskor. Hatten kan bli upp till 8–10 cm i diameter, men då är oftast svampen gammal och inte så bra att äta. Skivorna, som går ned mot foten, är gråvita och ganska glesa. Unga exemplar är delikata.

Foten har oftast en ring där hos unga exemplar slemmet möter foten. Fotens nedre del, under ringen, är citrongul till färgen. Smaken är syrlig, påminnande om citron. Svampen är utmärkt blandsvamp och kan med fördel användas som ingrediens när man använder svamp i olika former att ätas till fisk, i vilket fall den ersätter citronen. Svampen innehåller rikligt med oxalsyra och bör kanske därför inte konsumeras i alltför stora mängder vid ett och samma tillfälle av den som har känslig mage. Vid blandning med andra svampar orsakar den svarta missfärgningar hos dessa, varför den bör hållas åtskild från övrig svamp. Citrongul slemskivling är oftast helt fri från angrepp. Den hittas ofta i ängsmark och skogsmark av ängskaraktär och då i regel som enstaka svampar.

Referenser

Externa länkar 
 Svampguiden – Citronslemskivling

Matsvampar
Soppar
Storm (seriefigur)

Storm är en superhjältinna som är medlem av supehjältegruppen X-Men skapad av Marvel. Hon är även känd som Ororo Munroe. Hennes förmåga ger henne möjlighet att kontrollera vädret i en begränsad miljö samt att flyga. Hon föddes i USA men flyttade som liten till Kairo där hennes föräldrar dog i ett kollapsat hus, vilket lett till att hon lider av cellskräck.

Efter att ha klarat sig själv som ficktjuv i städerna och senare på de afrikanska savannerna där hon blivit dyrkad som en gudinna, rekryterades hon till Professor X skola för begåvade ungdomar. Storm förlorade för ett tag sina gudinneliknande krafter på grund av ett vapen utvecklat av Forge vilket ledde till en del drastiska förändringar i hennes utseende och beteende. Med tiden lyckades hon dock få tillbaka dem.

Filmografi 
Spelas i X-Men-filmserien av Oscarsvinnande skådespelerskan Halle Berry. I X-Men: Apocalypse spelas Storm av Alexandra Shipp.
 X-Men (2000)
 X2: X-Men United (2003)
 X-Men: The Last Stand (2006)
 X-Men: First Class (2011, cameo)
 X-Men: Days of Future Past (2014)
 X-Men: Apocalypse (2016)
 Deadpool 2 (2018, cameo)
 X-Men: Dark Phoenix (2019)

Superhjältar
Seriefigurer i Marvels universum
X-Men
Superhjältar i X-Men
Fiktiva skollärare
Fiktiva figurer från delstaten New York
Seriefigurer introducerade 1975
Agogik

Agogik (grekiska: αγωγικός agogikόs, från αγωγή agogé) är inom olika musikformer samlingsnamn för de grundelement som gör en musikalisk tolkning individuell. 

Agogiken kan till exempel innefatta frasering, tempoavvikelser och dynamiska skillnader. Sådana skillnader kan också nedtecknas av kompositören, med hjälp av till exempel legatobågar, eller termer som accelerando och crescendo, men räknas då inte in i agogiken. 

Om man vill kan agogiken ses som den del av musiken som "inte står i noterna", utan uppfinns av exekutören. Känsla för agogik är, enligt vissa, vid sidan av god teknik den viktigaste egenskapen för en musiker.

Ett exempel är att inom jazzmusik noteras två åttondelar, men de spelas med så kallad triolkänsla som innebär att man spelar den första åttondelen på två av triolens toner och den andra åttondelen på den tredje av triolens noter.

Det finns andra exempel inom barock-musiken som påminner om jazzens icke-notationer, eller mellan (barock)musiker vedertagna sätt att framföra barock-musik.

Musikaliskt framförande
Tempo (musik)

Tempo (av italienska tempo, 'tid', 'hastighet', av latinets tempus, 'tid') är en av de grundläggande musiktermerna och betecknar ett musikstyckes hastighet, dvs. hur snabbt pulsslagen följer på varandra. Ett sätt att definiera tempot är genom antalet taktslag per minut, förkortat bpm (av engelskans 'beats per minute'). I notskrift betecknas oftast tempot med en tempobeteckning, ibland även genom metronomtal, vilket då anger antal pulsslag per minut.

Med en metronom och metronomanvisningar kan man exakt ange hur snabbt musiken ska spelas, men de små avvikelser som gör musiken levande, agogik, kan inte lätt fångas i notskrift.

De klassiska tempobeteckningarna brukar ofta också ses som karaktärsbeskrivningar av musiken. De anger inte en absolut frekvens, utan en relation till en tänkt normal frekvens, oftast människans puls, ungefär 70 slag per minut. Som tempobeteckningar använder man vanligen vissa internationellt brukade italienska termer.

Tempobeteckningar (exempel) 
 Grave – allvarligt, tungt
 Largo, Largetto eller Larghetto – brett, långsamt;
 Lento – långsamt
 Adagio – sakta
 Andante – lugnt gående
 Andantino – något rörligare än andante
 Moderato – måttligt fort
 Allegretto – något lugnare än allegro
 Allegro – glatt, hastigt
 Vivace – livligt
 Presto – mycket hastigt
 Prestissimo – så snabbt som möjligt
Vanliga tilläggsord för att ange tempo
 sostenuto – uthållet
 (ma) non troppo – (men) inte för mycket
 (ma) non tanto – (men) ej så mycket
 molto – mycket
 assai – mycket, tillräckligt
 con moto – med rörelse

Termer som betecknar förändringar av tempo 
 accelerando (förkortas accel.) – gradvis snabbare
 stringendo – påträngande, ökande i tempo
 stretto – sammanträngt, snabbare
 ritardando (ofta rit., även ritard. för att särskilja från ritenuto) – avsaktande, tempot minskas gradvis
 rallentando (rall.) – allt långsammare, tempot minskas gradvis
 allargando – gradvis långsammare, tilltagande i bredd
 ritenuto (riten., ibland rit. vilket kan leda till förväxling med ritardando) – långsammare, återhållet
 meno mosso – mindre rörligt
 più mosso – rörligare
 a tempo eller in tempo – återgång till tidigare tempo
Avtagande hastighet och styrkegrad på samma gång anges med

calando – avtagande
morendo – bortdöende
smorzando – plötsligt bortdöende

Generella termer 
För att ytterligare beskriva ett tempo eller en tempoförändring används adjektiv som
 Poco - lite, något
Ett fritt föredrag utan strängt fasthållande av takt och tempo betecknas rubato.
Samma tempo som föregående sats eller avsnitt betecknas lo stesso tempo eller l'istesso tempo.

Se även 
 Dynamik (musik)
 Lista över musikaliska former, stilar och genrer
 Metronom
 Musikteori
 Rytmik

Referenser 

Rytmik
Notskrift
Théodore Géricault

Jean Louis André Théodore Géricault, född 26 september 1791 i Rouen, död 26 januari 1824 i Paris, var en fransk målare och litograf. Han var en av romantikens främsta företrädare och är troligtvis mest känd för Medusas flotte.

Biografi
Géricault utbildades i Claude Joseph Vernets realistiska tradition och inspirerades av nyklassicisten Pierre-Narcisse Guérin. Hans första framgång kom med Kavalleriofficeren 1812, ett verk som avslöjade påverkan från Peter Paul Rubens och ett tidigt intresse för samtida motiv. Genom en resa till Florens och Rom 1816–1817 kom Géricault i kontakt med Michelangelos konst och barocken.

I sitt konstnärskap återkom Géricault ofta till det militära temat från sina första målningar och de litografier han utförde på detta tema efter sin resa till Italien räknas till de tidigaste mästerverken i detta medium.

Hans förmodligen mest berömda verk är Medusas flotte från 1819 som med stor pregnans återger följden av en samtida förlisning då en korrupt fransk kapten övergav sin besättning och lämnade dem att dö. I detta verk kombinerade han en nyklassisk komposition (i till exempel figurerna) med romantikens dramatiska grepp (till exempel den dominerande diagonalen och det lilla fartyget i bildens högerkant). Konstverket blev ingen större framgång i Frankrike varför Géricault tog det med sig till Storbritannien där det väckte stor beundran.

Åter i Frankrike påbörjade Géricault en serie porträtt av sinnessjuka där varje porträtt återger olika former av psykiskt lidande.

År 1820 utförde Géricault skissen A Public Hanging in London, som avbildar en offentlig hängning i London. Skissen förmedlar särskilt de dödsdömdas värdighet. Géricault publicerade senare en rad verk som föreställer de fattigas liv på Londons gator och torg. Konstverket finns på Musée des Beaux-Arts de Rouen.

Försvagad av ridolyckor och kroniska tuberkulösa infektioner avled Géricault i Paris 1824 efter en längre tids sjukdom. Hans grav på Père-Lachaise återger honom med pensel i hand ovanför en relief av hans berömda Medusas flotte. Géricault är representerad vid bland annat Nationalmuseum i Stockholm.

Bilder

Tryckta källor

Noter

Externa länkar

Se även 
Konstens historia: Frankrike
Eugène Delacroix

Franska konstnärer
Konstnärer under romantiken
Franska grafiker
Personer från Rouen
Födda 1791
Avlidna 1824
Män
Representerade vid Nationalmuseum
 
Romantiken
Olaus Petri kyrka

Olaus Petri kyrka kan syfta på:

 Olaus Petri kyrka, Halmstad – en kyrkobyggnad i Halmstads församling
 Olaus Petri kyrka, Helsingfors – en kyrkobyggnad i Helsingfors
 Olaus Petri kyrka, Stockholm – en kyrkobyggnad i Oscars församling
 Olaus Petri kyrka, Örebro – en kyrkobyggnad på i Örebro, tillhör Svenska kyrkan
Olaus Petri kyrka, Stockholm

Olaus Petri kyrka, är en kyrkobyggnad i Oscars församling. Den ligger på Armfeltsgatan 2 i stadsdelen Ladugårdsgärdet, Stockholm. Arkitekt är Peter Celsing. Kyrkan invigdes 1959.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan är integrerad i den norra delen av en lätt svängd hyreshuslänga. I byggnaden finns, förutom kyrkan och ett trettiotal bostadslägenheter, församlingslokaler för barn-,  ungdoms-, kör- och äldreverksamhet samt en gymnastiklokal. Till vardags kallas kyrkan vanligtvis OP.

Arkitekten Peter Celsings intention var att skapa ett kyrkorum för att kunna möta den andaktssökande nutidsmänniskan så att hon förnimmer att "här är helig plats och här bor förvisso Gud". 

Byggnaden uppfördes av ingenjör Nils Nessen och för kyrkans konstnärliga utsmyckning ansvarade professor Olle Nyman, silversmeden Sigurd Persson, samt textilkonstnärerna Märta Gahn och Sofia Widén.

Kyrkodelen av byggnaden markeras av ett begränsat antal fönster och ett stort vitt kors i betong snett framför gaveln. På södra sidan en fristående vitt klockstapel i betong, med tre klockor. På södra långsidan finns två fönsterrader.

Kyrkorummet är rektangulärt, med lägre takhöjd längs tre sidor och däremellan ett högre rum med altaret vid långväggen.

Inventarier

Orgeln
Orgeln står till vänster om altaret väl synlig för församlingen. Den är från
Åkerman & Lund Orgelbyggeri, gjord 1961 och har 16 stämmor. Orgeln är mekanisk.

Dopfunten
Dopfunten, en av kyrkans sevärdheter, är tillverkad i en enhet av vit
Ekebergsmarmor i formen av ett ägg och väger ca 1,5 ton. På medeltida vis är den placerad vid ingången.

Altaret
Altaret har ett fristående altarbord i slipad diabas vilande på fem runda pelare i vit marmor. Altaret smyckas av ett kraftigt kors i silver av
Sigurd Persson.

Dekorationerna
Ovanför altaret i rummets mitt finns en takmålning på trä av Olle Nyman.

Se även
 Olaus Petri Kammarkör
 Olaus Petri
 Olaus Petri kyrka, Örebro

Källor

Noter

Externa länkar

Kyrkobyggnader i Stockholms innerstad
Byggnader ritade av Peter Celsing
Byggnader och anläggningar på Gärdet
Kyrkobyggnader i Stockholms stift
Kyrkobyggnader invigda 1959
1959 i Sverige
Kyrkobyggnader uppkallade efter Olaus Petri
Blommornas bok

Blommornas bok är en barnbok med visor (utkom första gången 1905), skrivna av författaren och läraren Jeanna Oterdahl, med illustrationer av Elsa Beskow. Boken innehåller 11 visor och har färgladga illustrationer på varje sida:

1. En vårvintersaga med 13 verser om årstiderna.
2. Maskrosor med sex verser som passar till ringdans.
3. Kattfötternas visa, har bara tre verser och är lämplig för de yngre barnens härmlekar.
4. Visan om lilla Gull är en åtta verser lång visa om barn, liljekonvalj och gullvia.
5. Prinsessan Nyponblom beskriver nyponets väg till utslagen ros i fem verser.
6. Rågen är en visa i avancerat versmått för barn där rågen beskriver hur den känns igen och kan bli bröd.
7. Blåklockorna är en visa med två enkla verser som beskriver dagens rytm.
8. Biet har en egen visa i Blommornas bok och inleds med en vädjan till jungfru Rosa:

"Goddag" sa lilla biet, "goddag, min lilla vän,
Säg, får jag litet honung, förr'n jag far bort igen?"

och, efter detaljerade beskrivningar om hur 
rak och ståtlig och fin och vit och smal junker Liljedahl är, 
i nionde versen avslutas med 

"Och hör du, käre junker, när bröllopet skall stå
så kom ihåg du ber mig att med i tåget gå!"

9. Hos mor Malena är en sedelärande historia om förnöjsamhet i visform. Visan är 16 verser lång och sista versen lyder:

"Många kanske mena
Gamla mor Malena
Har det svårt och tungt och mörkt uti sin fattigdom.
Men det har hon inte,
Och det har hon inte,
Hon är nöjd och rik, och täppan står i blom."
 
10. Hasselbusken beskriver i tre verser hur man under hösten plockar nötter efter sommarens fiske och andra nöjen för att med 

knäck och mumsa, då brasan gnyr 
Och snön därute mot rutan yr."

11. Kantareller, den kanske mest kända visan är sju verser lång och berättar om hela familjen kantarell med herr, fru och Alla barnen Kantarell, som är tretton till antalet i Elsa Beskows illustration, och deras väg från enebacken hem till 

Men som läcker sommarmat 
Hamna alla på ett fat, 
Och du äter katarell 
Och vill inte byta.

Visorna utgör ett pedagogisk exempel på hur läraren med hjälp av musik, rytmik och illustrationer kan lära barn om både naturen, årstidernas växlingar och dagsrytm. Samtidigt kan läsaren konstatera att Jeanna Oterdahl inte försitter tillfället att lära barnen om blommor och bin, på ett för tiden passande vis, och hon introducerar ett bröllop där biet vill vara med som gäst för sin insats som äktenskapsmäklare.

Källor

Svenska barnböcker
Barnvisor
Litteratur 1905
Böcker illustrerade av Elsa Beskow
Verk av Jeanna Oterdahl
Clementine (film)

Clementine är en sydkoreansk-amerikansk actionfilm från 2004 i regi av De-Yeong Kim. I denna film gästskådespelar Steven Seagal som slagsmålskämpen Jack Miller i 10 minuter.

Roller (i urval)
Dong-jun Lee - Kim (as Jun Lee) 
Steven Seagal - Jack Miller 

Filmer 2004
Sydkoreanska actionfilmer
WP:Projekt Korea
Trångsund, Stockholm

Trångsund är en gata i Gamla stan i Stockholm som leder från Storkyrkobrinken 1 till Stortorget 2-14 förbi Storkyrkan. Gatan fick sitt namn redan på 1500-talet.

Fram till 1816 låg en kyrkogård runt Storkyrkan, omgiven av en mur. Trångsund var då en mycket smal gränd, och det var mycket besvärligt att passera här.

Byggnader längs gatan

 Nr 1, Storkyrkan, de äldsta delarna från 1100-talet
 Nr 2, Asplundska huset, byggnaden uppförd på 1650-talet
 Nr 4, Robeckska huset, byggnaden uppförd på 1600-talet, medeltida källare
 Nr 5, Börshuset, byggnaden uppförd 1778
 Nr 6, Stuténska huset, byggnaden uppförd på 1600-talet
 Nr 8, Frans Carrés hus, efter handelsmannen Frans Carré, som på 1750-talet lät restaurera det medeltida huset
 Nr 10, Sundmanska huset, byggnaden uppförd 1638
 Nr 12, Knorringska huset, byggnaden uppförd på 1600-talet, förvärvades 1973 av Gunnar Sträng
 Nr 16 (Stortorget), Scharenbergska Stortorgshuset, byggnaden uppförd på 1200-talet, innehöll under 300 år apoteket "Korpen"

Se även 
 Kvarteret Aesculapius
 Gator och torg i Gamla stan

Externa länkar

DN skriver om Trångsund i Gamla Stan

Gator och torg i Gamla stan
Högalids folkhögskola

Högalids folkhögskola, tidigare Högalids lantmanna- och folkhögskola är en landstingsägd folkhögskola i Smedby i Kalmar län. 

Högalids folkhögskola grundades 1875 på Ebbetorps herrgård i Dörby socken på initiativ av traktens riksdagsmän Gustaf Jonsson i Skeppnetorp, Ålems socken, och Nils Petersson i Runtorp, Mortorps socken. Skolans förste föreståndare var J.P. Velander. Skolans första stadgar slog fast att dess "ändamål är att utbilda unge män bland allmogens söner till goda medborgare och upplyste yrkesmän." År 1898 inköpte skolans styrelse två hektar jord nära Smedby stationssamhälle, där en skolbyggnad uppfördes. Den fick namnet Högalid. Ett nytt skolkomplex uppfördes 1947 med elevhem och undervisningslokaler.

Föreståndare och rektorer
 1875–1886: J.P. Velander 
 1886–1908: V Sjögren
 1911–1946: Torbjörn Br:son Wennerberg
 1946–1970: Erik Nordhager
 1970–1986: Erik Dahlbäck, rektor. 
 1986: Jörgen Håkansson, rektor 
 1987–1988: Gunnar Aldestam, rektor 
 1989–1992: Lage Olsson, rektor. 
 1992–1994: Britt-Marie Tolsson, rektor. 
 1994–1995: Ulf Näsström, tillfällig rektor. 
 1995: Lars-Olof Sjöstedt, rektor.
 2008: Gull-Britt Johansson, rektor.
 2011: Joakim Ivarsson, rektor.

Kurser 
Högalids folkhögskola driver allmänna kurser som grund/gymnasienivå, behörigheter, musik- och låtskrivande, hälsa, svenska som andraspråk samt särskilda kurser som butikssäljare, musik på scen, sång & vokalgrupp och baskurs för lindrigt utvecklingsstörda. Högalids folkhögskola har vidare kurser riktade mot grupper i samhället som på olika sätt står utanför arbetsmarknaden och utbildning i stort. Skolan anordnar ett antal uppdragsutbildningar och sommarkurser och driver konferensverksamhet.

Externa länkar
Officiell webbplats

Svenska folkhögskolor knutna till kommuner och landsting
Utbildning i Kalmar kommun
Utbildningsinstitutioner bildade 1875
Fiona

Fiona är ett keltiskt kvinnonamn bildat av ordet fion som betyder vit, sann, ren.

Den 31 december 2014 fanns det totalt 646 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Fiona, varav 422 bar det som tilltalsnamn.

Personer med namnet Fiona
 Fiona Apple, amerikansk singer/songwriter
 Fiona Björling, svensk politiker (mp)
 Fiona Dolman, brittisk skådespelare
 Fiona FitzPatrick, svensk DJ, musikproducent och artist i duon Rebecca & Fiona
 Fiona Kelly, brittisk författare (pseudonym)
 Fiona MacDonald, brittisk curlingspelare
 Fiona May, brittisk-italiensk friidrottare
 Fiona Mozley, engelsk författare
 Fiona Shaw, irländsk skådespelare
 Fiona Tonkin, australisk ballerina

Fiktiva personer med namnet Fiona
 Prinsessan Fiona i de animerade filmerna om Shrek

Källor

Kvinnonamn
Gina

Gina är en kortform av namn som Georgina, Regina och Virginia. Det äldsta belägget i Sverige är från år 1855.

Den 31 december 2014 fanns det totalt 1 204 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Gina, varav 802 bar det som tilltalsnamn.

Namnsdag: saknas (1986–1992: 20 december)

Personer med namnet Gina

Gina Carano, amerikansk kampsportare
Gina Dirawi, svensk programledare
Gina G, australisk sångerska
Gina Gershon, amerikansk skådespelare
Gina Gogean, rumänsk gymnast
Gina Jacobi, svensk låtskrivare, producent och sångerska
Gina Kingsbury, kanadensisk ishockeyspelare
Gina Krog, norsk kvinnorättskämpe
Gina Lollobrigida, italiensk skådespelare
Gina Manès, fransk skådespelare
Gina McKee, brittisk skådespelare
Gina Miles, amerikansk ryttare
Gina Oselio, norsk operasångerska
Gina Raimondo, amerikansk politiker
Gina Smith, kanadensisk ryttare
Gina Stechert, tysk alpin skidåkare
Gina Yashere, brittisk komiker

Se även
Gina Tricot, svensk klädkedja

Källor

Kvinnonamn

fr:Gina
pt:Gina
Gabrielle (förnamn)

Gabrielle är ett franskt kvinnonamn, bildat av det hebreiska namnet Gabriel som har betydelsen Guds kämpe. Namnet har funnits i Sverige sedan år 1860. Den maskulina formen av namnet är Gabriel.
Namnet Gabrielle betyder "Gud är min styrka".

Den 31 december 2014 fanns det totalt 1 304 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Gabrielle, varav 550 bar det som tilltalsnamn.

Namnsdag: saknas (1986-1992: 24 mars)

Personer vid namn Gabrielle

 Gabrielle, engelsk sångerska
 Gabrielle Anwar, brittisk skådespelare
 Gabrielle-Suzanne Barbot de Villeneuve, fransk författare
 Gabrielle Carteris, amerikansk skådespelare
 Gabrielle Coco Chanel, fransk modeskapare
 Gabrielle d'Estrées, fransk adelsdam, mätress till kung Henrik IV av Frankrike
 Gabrielle Leithaug, norsk sångerska
 Gabriele Münter, tysk konstnär
 Gabrielle Réjane, fransk skådespelare
 Gabrielle Ringertz, svensk författare
 Gabrielle Robinne, fransk skådespelare
 Gabrielle Roy, kanadensisk författare
 Gabrielle Tavaststjerna, svensk skådespelare och författare
 Gabrielle Union, amerikansk skådespelare
 Gabrielle Van Zuylen, fransk trädgårdsförfattare och modeikon
 Gabrielle Wittkop, tysk-fransk författare

Fiktiva personer vid namn Gabrielle
 Gabrielle, är en karaktär från Xena – Krigarprinsessan
 Gabrielle Solis är en av hemmafruarna i Desperate Housewives
 Gabrielle Delacour är Fleur Delacours syster i Harry Potter-böckerna
 Gabrielle de Lioncourt, är Lestat de Lioncourts dödliga mamma och vampyrdotter

Källor

Kvinnonamn
Franska kvinnonamn
Gullan

Gullan och Gulla är kortformer av det fornnordiska namnet Gunhild (sammansatt av orden gunnr och hild som båda betyder strid) och av Gunilla som är en medeltida latiniserad form av Gunhild. Det kan även vara ett namn som är bildat av ordet gull eller möjligen gullig. Gulla användes redan på 1000-talet i Sverige, medan Gullan har använts sedan 1890.

Den 31 december 2014 fanns det totalt 2 064 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Gullan, varav 1 269 bar det som tilltalsnamn. Motsvarande siffror för Gulla var 27 respektive 15.

Namnsdag saknas (1986-1992: 24 november)

Personer med namnet Gullan eller Gulla 
 Gullan Artelius (1897–1991), svensk konstnär
 Gullan Bornemark (född 1927), svensk barnvisekompositör
 Gullan Ehrenmark (1893–1957), svensk skådespelare
 Gullan Gregoriusson (1922–2017), svensk konstnär och illustratör
 Gullan Johansson (1914–2000), svensk målare och grafiker
 Gullan Lindblad (född 1932), svensk politiker (m)

Fiktiva personer och figurer med namnet Gullan eller Gulla 
 Kulla-Gulla, huvudperson i bokserien med samma namn skriven av Martha Sandwall-Bergström
 Gullan från Arkadien, en av katterna i Pelle Svanslös, spelades av Lena-Pia Bernhardsson (1981 och 1985) och av Suzanne Ernrup (1997 och 2000)
 Älgkon Gullan i den tecknade serien Hälge
 Glittriga Gullan, figur i de tecknade serierna om Kalle Anka
 Gullan (Lucy) i den tecknade serien Snobben
 Gullan Jönsson i filmen Sällskapsresan II – Snowroller, spelades av Ingrid Wallin (1985)
 Gullan Svan i filmen Farlig vår, spelades av Haide Göransson (1949)

Se även
Gull
Gulli

Källor

Kvinnonamn
Lista över Kuwaits emirer

Kuwaits emir är landets statschef.

Nedan följer en lista över Kuwaits härskare sedan 1752. Titeln emir började användas efter att landet erhöll självständighet från Storbritannien år 1961.

Referenser
 

Listor över statschefer
Listor med anknytning till Kuwait
Huset Sabah