kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Njutånger

Njutånger är en tätort i Hudiksvalls kommun och kyrkbyn i Njutångers socken i östra Hälsinglands kustland. Njutånger ligger 12 kilometer söder om Hudiksvall, 42 kilometer norr om Söderhamn och 75 kilometer sydost om Ljusdal. Österut gränsar samhället till Bottenhavet via Njutångersfjärden. Närmaste större städer är Sundsvall (94 kilometer) åt norr och Gävle (123 kilometer) åt söder. Njutångers kyrka ligger här.

Ortnamnet 
(apud) ecclesiam Nyutanger, 1363. Att tätorten bär sockennamnet sammanhänger dels med läget inte långt från kyrkan, dels med tätortens framväxt kring de 1927 inrättade järnvägs- och poststationerna, vilka namngavs efter socknen. Sockennamnet har ursprungligen varit namn på Kyrkbyfjärden, en fjärd av Bottenhavet, och fungerade kanske som bygdenamn vid socknens tillkomst.

Etymologi 
I förleden ingår genitiv *Niuto av fornsvenska. *Niuta, äldre namn på Nianån som mynnar i Kyrkbyfjärden. Detta forntida ånamn hör ihop med verbet njuta i dess äldsta betydelse 'fånga' (jämför verbet åtnjuta), här troligast med syftning på laxfångst vid en stor fors strax före åns utlopp. Efterleden är fornsvenska *anger '(havs)vik'.

Befolkningsutveckling

Kommunikationer 
Ostkustbanan löper genom samhället i nord-sydlig riktning. Njutånger trafikeras dagligen med länstrafikbussar och många lastbilar. E4:an går förbi orten.

Näringsliv 
Den egna sysselsättningen, jordbruk och viss turism, är liten och folk arbetspendlar främst till Iggesund, Hudiksvall eller Söderhamn.

Idrott 
Njutångers IF som bildades 12 juli 1929 är aktiva inom fotboll, skidor och Innebandy. Njutångers IF herrlag i fotboll spelar för närvarande i division 6 (2021).

Personer från orten 
Sven O. Bergkvist, Bojan Westin, Mikael Samuelson samt Sven Gillsäter är födda i Njutånger.

Noter 

Orter i Hudiksvalls kommun
Tätorter i Sverige
Genealogi

Genealogi är läran om en människas eller en djurarts släktförhållanden, och innefattar systematiska metoder för släktforskning (utforskning av släktförhållanden). Släktforskning utförs till största delen av amatörforskare utan forskarexamen för att utröna sin egen eller sin hembygds släkthistoria. Släktforskning kan studeras i akademiska kurser och utförs även inom vetenskaplig historieforskning, inom medicinsk vetenskap, med mera. Genealogin brukar tillsammans med biografin räknas till de historiska hjälpvetenskaperna, och genealogi och biografi kan även sammanfattas under begreppet personhistoria. Med en genealogi kan även avse en viss sammanställning över exempelvis en viss släkts sammanhang och historia. 

Schematiska uppställningar över en persons släktförhållanden kallas antavla när man redogör för dennes förfäder eller härstamning, eller stamtavla när man redogör för avkomlingarna till en person. Släktkalendrar behandlar vanligtvis endast nu levande personer med inledande översikt av släktens historia och äldre generationer.
 
Släktutredningar är särskilt viktiga i utredningar om sjukdomars eventuella ärftlighet.

Även inom djurvärlden spelar det genealogiska arbetet en roll för att konstatera vissa rasers (hästars, nötboskaps och sällskapsdjurs) renhet och man gör då upp förteckningar (stamböcker) över deras förfäder. Inom biologin har ordet genealogi ofta använts i samma betydelse som fylogeni.

Genealogi i Sverige 

Det är, i en internationell jämförelse, ovanligt lätt att släktforska i Sverige, eftersom det i Sverige finns många välbevarade kyrkböcker som sträcker sig ända tillbaka till andra hälften av 1600-talet. De kyrkoböcker som främst används är födelse-, döds- och vigselböcker samt husförhörslängder, vilka finns bevarade i landsarkiven, och i många fall inskannade arkiv på webben. I vissa fall finns de indexerade eller avskrivna till sökbara databaser. För att komma längre tillbaka än 1600-talet krävs mer avancerad forskning i mer svårtillgängligt material såsom skattelängder, domböcker, prästerskapets herdaminnen och matriklar, universitetens matriklar, etc. Även med detta material kan man mycket sällan komma före år 1500.

Se även 
DNA#Släktforskning
Släktskapsrelation
Släktforskning i Finland
Släktforskningsprogram
Stamtavla
Antavla
Anförlust
Ättartavlor

Referenser
Snopp (olika betydelser)

Snopp kan avse:

 Snopp – vardagligt uttryck för penis
 Snopp (hästtecken) – ett hästtecken
 Snopp - avlägsnad ände, exempelvis av cigarr, bär eller ljusveke.

Källa
Kanadensare

Kanadensare är även beteckningen på invånare i Kanada.

Kanadensare är en typ av kanot som utvecklats av nordamerikanska indianer. De byggdes traditionellt av björknäver på ett ramverk av tunna trälister och spant och nådde sin högsta utveckling i de trädrika områdena i Sydvästra Kanada. Kanadensaren är öppen, till skillnad från den täckta kajaken, och används främst i inlandsfarvatten. Kanadensaren framförs med enbladig paddel och paddlaren/paddlarna sitter ute i ändskeppen där skrovet är smalt nog att medge en bekväm paddelföring.

En typisk nutida turistkanadensare är drygt 5 meter lång, cirka 90 cm bred cirka 30 cm hög reling midskepps och omkring en halvmeter höga stävar - men variationerna är ganska stora.

Liksom i kajak tävlar man i hastighet och forspaddling. Kanadensare för fartdiscipliner är låga, kajaklika men öppna bortsett från ett kort fördäck, och paddlas knästående. De kallas C1, C2 etc efter antalet paddlare.

Kanadensare under pälshandelseran i Kanada
Canot de Maître eller Montréalkanoten användes på Ottawafloden och de Stora Sjöarna. Den var cirka 11 meter lång och 2 meter bred och vägde cirka 270 kg. Den kunde transportera 2 ½ ton last fördelade i 65 packar, kallade pièces''', vilka vägde 90 skålpund (40 kg) per styck. Besättningen utgjordes normalt av 8-10 voyageurer. Över en mårka (bärställe) bars kanoten av fyra män; två i fören och två i aktern. Vid forsränning styrdes Montréalkanoten av avanten (förpaddeln) stående i fören och gouvernailen (kanotstyrmannen) stående i aktern.  Canot du Nord eller nordkanoten användes väster om Övre sjön. Den var cirka 7,5 meter lång och 1,2 meter bred och vägde cirka 135 kg. Lastförmågan var hälften eller mindre av Montréalkanotens; omkring 25-30 pièces. Besättningen utgjordes vanligen av 5-6 personer. Den bars av två personer.Canot Bâtard'' eller bastardkanoten låg i storlek och lastförmåga mellan Montréalkanoten och nordkanoten. Indiankanoterna var mindre än pälshandelskanoterna, men de kunde användas på mindre vattendrag. Expresskanoten var inte en särskild kanottyp, utan en kanot som användes för kurirer och passagerare. Den hade extra besättning och ingen last.

Kanadensare i Sverige 
I Sverige introducerades kanadensaren i början av 1930-talet av Harry MacFie. Han hade varit pälsjägare i Kanada och där lärt sig att bygga och använda indiankanoter. När han kom tillbaka till Bohuslän började han bygga och sälja dukklädda "indianska kanoter". Mot slutet av 1940-talet kom nya material – bakad faner och lite senare aluminium – som gjorde att kanoterna blev billigare att producera. Mot slutet av 1960-talet började kanadensare massproduceras i glasfiber för att tillfredsställa en snabbt ökande efterfrågan. Många kanoter från de nya tillverkarna var tämligen undermåliga och 1976 kände sig därför Sjöfartsverket manat att utfärda normer för säkerhet.

Referenser

Noter

Externa länkar
 Tidningen Paddling

Kanoter
Kanotsport
Båtar
Pälshandel i Nordamerika
Utriggare

Utriggare benämns en farkost med en ponton för att stabilisera farkosten i dess bredd, den egentliga utriggaren monteras parallellt med huvudskrovet. Utriggaren kan bestå av en långsmal ponton eller av trä formad kropp. Utriggare har använts av olika folkslag värden över för farkoster som seglas eller paddlas såsom i Indonesien, Polynesien, Stilla havet. Utriggare kallas även de "armar" man kan se på amerikanska fiskebåtar. I dessa hänger tyngder som sänks ner i vattnet, och man får då en bättre stabilitet i båten.

Utriggare kan även vara ett beslag för årorna i en roddbåt för tävlingsrodd

Fotnoter

Källor

Externa länkar 
Proa

Sjöfart
Båtar
Proband

Proband, är en terminologi som används inom släktforskning, och är beteckningen på den person som en antavla utgår från. Utifrån probanden redovisas sedan personens anor. Uttrycket används även inom medicinsk genetik och syftar då på den individ varigenom en viss genetisk förändring upptäcks.

Se även 
Kekulés system

Källor
Ordbok för släktforskare, Andra helt omarbetade och utvidgade upplagan, Kent Andersson & Henrik Anderö, ICA Bokförlag, Västerås 1997  s. 78

Genealogi
Genetik
Ana (släktforskning)

Ana är i släktforskningssammanhang detsamma som förfader med pluralformen anor. Man skiljer mellan anfader (manlig ana) och anmoder (kvinnlig ana). Anfäder i plural används emellertid, i likhet med förfäder, som ett könsneutralt ord.

Ju längre bakåt man går i ett släktträd, desto högre grad av anförlust råkar man på, eftersom samma personer förekommer flera gånger på olika ställen i trädet.

Se även 
 Antavla

Referenser 

Genealogi
Släkt

de:Ahn
SPP (olika betydelser)

SPP kan syfta på:

 SPP – en del av Bluetoothprotokollstacken som emulerar en serieport, se Serial Port Profile
spp. – Species pluralis. Förkortningen används när man avser flera ospecificerade arter av ett släkte. Tex. Pinus spp. avser alla arter av tall.

Företag
 SPP Pension & Försäkring – ett svenskt försäkringsbolag bildat genom en sammanslagning av SPP Livförsäkring och SPP Liv Fondförsäkring 2015
 SPP Livförsäkring – bildades 1994 som ett dotterbolag (SPP Fritt Val) i försäkringskoncernen Svenska Personal-Pensionskassan, sålt till Handelsbanken 2001 och Storebrand 2007
 SPP Liv Fondförsäkring – ett dotterbolag till Sveriges Privatanställdas Pensionskassa, sålt till Handelsbanken 2001 och Storebrand 2007

 SPP – ett varumärke från 1961 till 2001 för Svenska Personal-Pensionskassan, såldes till Handelsbanken 2001 och vidare till Storebrand 2007
 Trygg Hansa-SPP – en försäkringskoncern bildad av Trygg-Hansa och Svenska Personal-Pensionskassan 1990–1994

Se även
 Alecta – ett tjänstepensionsföretag, den kvarvarande delen av Svenska Personal-Pensionskassan efter försäljningen till Handelsbanken 2001
HS

HS, Hs eller hs kan avse: 

 HS – en del av signalsäkerhetssystemet i Stockholms tunnelbana, se Hyttsignalsystem
 HS – Headset Profile en profil i Bluetoothprotokollstacken, se Bluetoothprotokollstack
 HS – benämning för Hellenic Ship som NATO använder i international kommunikation, se Lista över fartygsförkortningar
 HS – ett simsällskap från Helsingborg, se Helsingborgs Simsällskap
 HS – ett lokalt sjukhus i tätorten Hudiksvall, se Hudiksvalls sjukhus
 HS – en dagstidning i Finland, se Helsingin Sanomat
 HS – en dator- och TV-spelsterm, se Headshot
 HS – en statlig högskola i Skövde, se Högskolan i Skövde
 HS – en romersk myntenhet, se Sestertie
 HS – en kronisk, ofta smärtsam, immunologisk hudsjukdom, se Hidradenitis suppurativa
 hs – SI-symbol för en tidsenhet, se Hektosekund
 HS – hillsize: mått i meter för hur långt man säkert kan hoppa i en backe vid backhoppning, t.ex. HS 137
 Hs – ett grundämne, se Hassium
Relativt prima

Inom talteorin sägs två heltal vara relativt prima om deras största gemensamma delare är 1. Exempelvis är 21 och 10 relativt prima då inget heltal större än 1 delar dem båda, men 21 och 15 är inte relativt prima eftersom båda är delbara med 3.

Ett effektivt sätt att bestämma om två tal är relativt prima är att använda Euklides algoritm som producerar den största gemensamma delaren, för att helt enkelt se om den är lika med 1. Exempelvis kan man se att 21 och 10 är relativt prima eftersom 21 - 2*10 = 1.

Det följer av aritmetikens fundamentalsats att två heltal är relativt prima om de inte har några gemensamma primfaktorer. Exempelvis kan man primfaktorisera 21 = 3*7 och 10 = 2*5, enligt satsen så är faktoriseringen unik, och eftersom 21 och 10 inte har några gemensamma primfaktorer så följer det att de måste vara relativt prima.

Egenskaper 
Om a och b är relativt prima så finns det heltal x och y så att ax + by = 1 (se Bézouts identitet).

Några fler exempel 

 5 och 9 är relativt prima eftersom inget heltal större än 1 delar både 5 och 9.
 12 och 25 är relativt prima eftersom inget heltal större än 1 delar både 12 och 25.
 21 och 12 är inte relativt prima eftersom det finns ett tal större än 1 som delar både 21 och 12, nämligen 3.
 13 och 17 är relativt prima eftersom de är olika och båda är primtal.

Källor

Se även 

 Diskret matematik
 Primtal
 Matematik
 Kinesiska restklassatsen
 Eulers φ-funktion

Talteori
Matematiska relationer
Primtalstvilling

Två udda tal vilka följer varandra och båda är primtal är primtalstvillingar. Talen 2 och 3 är inte primtalstvillingar eftersom det ena talet (2) är jämnt. De lägsta primtalstvillingarna är därför talen 3 och 5, och de näst lägsta talen 5 och 7. Talen 3, 5 och 7 kan också kallas för primtalstrillingar men är dock de enda primtalstrillingarna som finns. Primtalsfyrlingar, primtalsfemlingar, etc. finns inte.

Varje primtalstvilling som är större än 3 kan skrivas som (6n − 1, 6n + 1), för något naturligt tal n. Talet n måste dock sluta på 0, 2, 3, 5, 7 eller 8 och får ej vara 1.

Primtalstvillingarna mindre än 1000 är:

(3, 5), (5, 7), (11, 13), (17, 19), (29, 31), (41, 43), (59, 61), (71, 73), (101, 103), (107, 109), (137, 139), (149, 151), (179, 181), (191, 193), (197, 199), (227, 229), (239, 241), (269, 271), (281, 283), (311, 313), (347, 349), (419, 421), (431, 433), (461, 463), (521, 523), (569, 571), (599, 601), (617, 619), (641, 643), (659, 661), (809, 811), (821, 823), (827, 829), (857, 859), (881, 883), … 

Den 15 januari 2007 hittade Eric Vautier, (Frankrike), de hittills största primtalstvillingarna, . Talen har 58 711 siffror. 

Det är okänt om det finns oändligt många primtalstvillingar eller endast ett begränsat antal.

Egenskaper
Det har bevisats att talen (m, m + 2) är primtalstvillingar om och endast om

Bruns sats
1915 bevisade Viggo Brun att summan av reciprokerna av primtalstvillingarna konvergerar mot en konstant, numera känd som Bruns konstant. Det här resultatet, känt som Bruns sats, var den första användningen av Bruns såll och var ett stort steg mot moderna metoder inom analytisk talteori. Den moderna versionen av Bruns argument kan användas till att visa att antalet primtalstvillingar mindre eller lika stora som N är inte större än

för någon absolut konstant C > 0.

Se även 
 Primtalstvillingsförmodan
 Kusinprimtal
 Primtalsgap
 Primtalstrilling
 Primtalsfyrling
 Prim k-tupel

Litteratur 
 Riesel, Hans, En bok om primtal, Lund 1968

Källor

Externa länkar 
 De 20000 första primtalstvillingarna

Primtalsklasser
Delbarhet

Ett heltal  är delbart med ett annat heltal  om det finns ett heltal  så att . Man säger också att " är en delare (eller divisor) i " eller att " delar ". I dagligt tal säger man att  är jämnt delbart med .

Att  delar  skrivs ofta .

Skillnad mellan delbarhet och division 
Delbarhet är en matematisk relation och bör inte sammanblandas med operationen "delat med", division. Utsagan

är en sann utsaga, därför att det finns minst ett heltal, nämligen talet 2, som multiplicerat med 3 ger produkten 6. Uttrycket

har värdet 2, därför att 2 är det enda tal som multiplicerat med 3 ger produkten 6. Likaså är utsagan

en sann utsaga, därför att det finns minst ett heltal (exempelvis talet 2867) som multiplicerat med 0 ger produkten 0. Däremot har uttrycket

inte något definierat värde. Division med noll som nämnare är inte definierat; men delbarhet med 0 som delare är helt accepterat.

Exempel 
, eftersom 
, eftersom 
 för alla , eftersom 
 för alla , eftersom

Egenskaper
Enkla satser om delbarhet (gäller för alla heltal , , ):

 Om , så  
 Om  och , så  för alla heltal x och y 
 Om  och , så  

Om  och  är positiva heltal och , så är värdet av uttrycket  ett positivt heltal, och .

Detta medför att  har ett udda antal positiva delare om och endast om  för något positivt heltal , alltså om och endast om  är en heltalskvadrat.

Om  är ett heltal större än 1 och vars enda delare är  och  sägs  vara ett primtal.

Se även 
 Primtal
 Största gemensamma delare
 Äkta delare
 Kvot

Referenser

Noter

Externa länkar 
 

Talteori
Matematiska relationer
Division
Aritmetikens fundamentalsats

Aritmetikens fundamentalsats är ett teorem inom den gren av matematiken som kallas talteori. Om ett naturligt tal, som är större än 1, till fullo delas upp i primtalsfaktorer, så är denna uppdelning unik:

Varje naturligt tal större än 1 kan skrivas som en produkt av primtal på ett och endast ett sätt.

Uppdelningar som endast skiljer sig åt med avseende på primtalsfaktorernas ordning är ekvivalenta och räknas som identiska.

Exempel på tal helt uppdelade i primtalsfaktorer:

Bevis av existensen av primtalsfaktorisering 
Låt A vara mängden av alla positiva heltal som kan skrivas som en produkt av primtal.

Vi skall visa att mängden A innehåller alla positiva heltal genom att använda ett motsägelsebevis (Latin: reductio ad absurdum).

Bevis av primtalsfaktoriseringens entydighet 
Vi skall visa att varje positivt heltal kan uppdelas i en produkt av primtal på endast ett sätt. Primtalsuppdelningar som endast skiljer sig med avseende på primtalsfaktorernas ordning räknas som en uppdelning. Satsen bevisas med ett motsägelsebevis.

Hjälpsats 
Om  är ett primtal som delar en produkt av heltal, , så delar primtalet  minst en av faktorerna 

Hjälpsatsen bevisas först för en produkt av två positiva heltal,  och  i steg 1 till 3.

Bevis

Se även 
 Algebrans fundamentalsats
 Aritmetik
 Matematik
 Talteori
 Algebraisk talteori

Externa länkar 

Aritmetik
Satser inom talteori
Satser om primtal 

de:Primfaktorzerlegung#Fundamentalsatz der Arithmetik
Potensmängd

Potensmängden (en. power set) till en mängd  är mängden av alla delmängder till  inklusive den tomma mängden och mängden  själv. Potensmängden till  skrivs ofta ,  eller . Om  är en ändlig mängd med  element är antalet delmängder som kan bildas av  lika med || = 2n.

Att P(M) är en mängd närhelst M är en mängd, är innebörden i potensmängdsaxiomet.

Exempel
Om S är mängden {x, y, z}, är delmängderna av S

 {} (också betecknad , tomma mängden)
 {x} 
 {y}
 {z}
 {x, y}
 {x, z}
 {y, z}
 {x, y, z}
och potensmängden av  är

I exemplet startade vi med en mängd med tre element och såg att potensmängden innehöll fler element, nämligen 23=8. Detta är inget unikt för denna mängd. Alla mängder, ändliga såväl som oändliga, har fler delmängder än de har element. Om vi bildar potensmängden till en mängd får vi alltså en med fler (2n) element, vilket är ett grundläggande argument för Cantors sats.

Se även
Kardinaltal
Mängdteori
Kombinatorik

Referenser

Mängdteori
Kombinatorik
Union

Union kan syfta på:

Politiska samarbeten
 Unionsparteien, die Union – det tyska partisamarbetet, se CDU/CSU

Religion
 Union (protestantism) – föreningen mellan reformerta och lutherska kyrkor

Sport
 1. FC Union Berlin – tysk fotbollsklubb
 BK Union – fotbollsklubb i Kyrkhult

Statsvetenskap och statsunioner
 Union (statsvetenskap) –  i statsvetenskapliga sammanhang om sammanslutningar mellan flera stater eller delstater
 Personalunion – en union mellan två eller flera stater med gemensam statschef
 Realunion –  de ingående delarna har överlämnat större eller mindre maktbefogenheter till unionen
 Union Jack – flaggan för unionen Storbritannien

Teknik/naturvetenskap
 Union (matematik)  – i mängdläran sammanslagning av mängder
 Union (rörledning) – ett kopplingselement för delbar sammanfogning av rör, se vattenledning

Geografi

Antarktis 

 Unión (udde),

Argentina 

 Departamento de Unión, kommun, Córdoba, 
 Unión, Argentina, San Luis,

Spanien 

 Unión (kommun), Murcia, Murcia,

USA 

 Union, Alabama, ort, Greene County, 
 Union, Kentucky, ort, Boone County, 
 Union, Louisiana, ort, Saint James Parish, 
 Union, Missouri, countyhuvudort, Franklin County, 
 Union, Mississippi, ort, Newton County, 
 Union, Ohio, ort, Montgomery County, 
 Union, South Carolina, countyhuvudort, Union County, 
 Union, West Virginia, countyhuvudort, Monroe County, 
 Union, Maine, ort, Knox County, 
 Union, Iowa, ort, Hardin County, 
 Union, Illinois, ort, McHenry County, 
 Union, Nebraska, ort, Cass County, 
 Union, New Hampshire, ort, Carroll County, 
 Union, New Jersey, ort, Union County, 
 Union, Oregon, ort, Union County, 
 Union, Washington, ort, Mason County, 
 Union, Connecticut – en ort

Se även
 Union County – flera
 Union City – flera
 La Unión – flera
 Villa Unión – flera

Se även
 Union Station – flera
 Unionen (olika betydelser)
 Unionism – politisk rörelse för delaktighet i visst statsförbund, t.ex. Storbritannien
 Unionoida – en ordning i klassen musslor
Differens

Differens betyder skillnad och används för tal och mängder inom matematiken.

Differens inom aritmetik
Differensen mellan två tal fås genom att utföra subtraktion. Exempel: Differensen mellan 7 och 4 är 3 eftersom 7 − 4 = 3.

Absolut differens är absolutvärdet till differensen mellan två tal. Matematiskt skrivs detta såhär:

Exempel:

Differens inom mängdteori

Differensen (mängddifferensen) mellan två mängder A och B är mängden av alla element som finns i A men inte i B. Mängddifferens kan uttryckas med hjälp av snitt och komplement enligt
.
Differensen mellan A och B skrivs A - B eller A \ B. Av definitionen förstår man att för alla A gäller A \ Ø = A och A \ A = Ø. 

Exempel:
 {A, B, C, D} \ {C, D, E} = {A, B}
 {x : x är en zebra}  \ {x : x är randig} = {x : x är en zebra som inte är randig}
 {x : x är ett primtal} \ {x : x är ett udda tal} = {2}

Källor

Se även
Räknesätt
Avstånd
Absolutbelopp
Summa
Kvot
Produkt

Snitt
Union
Mängdteori

Aritmetik
Mängdteori
Subtraktion
Skillnad
Chrysler Building

Chrysler Building är en skyskrapa i New York med 77 våningar, belägen på Lexington Avenue vid 42:a gatan. Byggnadens höjd är 319 meter med spiran. Höjden till taket är 282 meter. Chrysler Building var världens högsta byggnad när den fullbordades 1930 tills Empire State Building stod klar 1931. Byggnaden är i dag den sjätte högsta i USA.

Historia 
Chrysler Building tävlade med en annan byggnad, Bank of Manhattan Company Building (40 Wall Street), om att bli världens högsta byggnad år 1930. I hemlighet byggdes det en uppfällbar spira på byggnadens topp, för att vara säker på att 40 Wall Street inte skulle bli högre. 

Chrysler Building ritades av William Van Alen med son och uppfördes på uppdrag av Chrysler Corporation som senare använde byggnaden som sitt huvudkontor. När den stod klar var den först i världen med att slå Eiffeltornets höjd på 300 meter. 

Byggnaden utgör ett exempel på den stil som kom att kallas art déco. Spiran, med en serie solstrålar som interfolieras av trekantiga fönster, är byggnadens mest iögonfallande drag. I likhet med avsatserna, som pryds med bevingade kylarlock, hjul och stiliserade bilar, är spiran inspirerad av automobilen. Den är klädd i en rostfri stållegering med krom och nickel.

Byggnaden var ganska nergången och hade relativt många lediga lokaler, innan nya förvaltaren Tishman Speyer Properties dels genomförde en omfattande renovering omkring år 2000 och dels lyckades hyra ut stora delar av fastigheten. År 2008 såldes byggnaden till Abu Dhabi Investment Authority för cirka 800 miljoner dollar.

Referenser

Externa länkar 

Skyskrapor i New York
Manhattan
Art déco
Komplement

För plasmaproteiner i immunförsvaret, se Komplement (biologi)
 För komplement som en syntaktisk term, se Komplement (lingvistik)

Komplementet till en mängd A är den mängd som innehåller alla objekt som inte finns i A. Detta kan skrivas exempelvis ∁(A), eller Ω \ A om Ω är vårt universum (se differens). Av definitionen förstår man att ∁(∅) = Ω och ∁(Ω) = ∅.

Vanliga skrivsätt för komplementet till mängden A är  eller A*.

Exempel
Om vi utgår från mängden av alla människor som vårt universum, så är komplementet av mängden av alla män lika med mängden av alla kvinnor. 
Om vi utgår från alla heltal som vårt universum, så är komplementet av mängden av alla udda tal lika med mängden av alla jämna tal.

Se även
Mängdteori
Mängdoperation

Mängdteori
Binära operationer