kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Anita Lindman

Anita Lindman, senare Andersson Lamm och Lindman Lamm, ogift Lamm, född 14 maj 1932 i Ludvika församling i Kopparbergs län, död 31 augusti 2018 i Norrtälje, var en svensk programpresentatör, programledare och producent på Sveriges Television.

Biografi 
Anita Lindman var dotter till Uno Lamm och Ingalill Beckman samt yngre syster till Martin Lamm. Hon utbildade sig i unga år till förskollärare och blev sedan redaktör inom Sveriges radio/TV. Hon är främst känd för att ha skapat barnprogrammen om Anita och Televinken på TV, radio och skiva med Ola Lundberg som dockförare och röst åt Televinken. Intresset föddes när hon gjorde kasperdockor och kasperteaterföreställningar med modersmålsläraren under skolåren. Anita och Televinken hade premiär 1964 sedan Jeanette von Heidenstam slutat göra barnprogram.

Anita Lindman var även SVT's julvärdinna år 1969, tillsammans med Lasse Holmqvist.

Privatliv 
Åren 1955–1972 var hon gift med Hans Lindman (1927–2001), som var redaktör vid Sveriges Television samt adoptivson till statsminister Arvid Lindmans son Rolf Lindman och Märta Bolinder. De fick barnen Anna (född 1959) och Staffan (född 1962). Åren 1982–1988 var hon gift med Göran Andersson (1944–1991). Efter andra äktenskapet namnändrade hon från Andersson Lamm till Lindman Lamm. Hon var bosatt i Norrtälje.

Filmografi

Diskografi i urval
1966 – Televinken – en bakskiva
1966 – Televinken åker tåg
1967 – Televinken och den lilla grisen
1968 – Televinken på tivoli
1969 – Televinken får en idé
1970 – Televinken och Anita på Skansen
19?? – Veckans tisdag, Thomas Funck, Anita Lindman, Ola Lundberg, Irène Winqvist
1972 – Televinkens rymdfärd
1973 – Tjong i baljan, Anita Lindman, Ola Lundberg, Thomas Funck
1974 – Anitas och Televinkens trafikskiva
1984 – Anita och Televinken befriar draken

Bibliografi i urval

Källor 
Anita Lindman på Svensk Filmdatabas
Anita Lindman på Libris (bibliotekskatalog)
Anita Lindman på Svensk Mediedatabas

Noter

Externa länkar 
Anita Lindman på SVT:s öppet arkiv

Svenska TV-personligheter
Svenska TV-programledare
Svenska programpresentatörer
Personer inom barnkultur
Födda 1932
Avlidna 2018
Kvinnor
Personer från Ludvika
Knut Burgh

Knut Burgh, född Knut William Borg 9 april 1895 i Helsingborg, död 23 april 1965 i Svendborg, Fyn, Danmark, var en svensk skådespelare.

Biografi
Burgh tog studentexamen, kommissarieexamen och varit krigskassör vid Hallands regemente 1916. Burgh bedrev studier vid Ufa i Berlin 1924, studieresor till Paramount i Paris 1925. Han var engagerad vid Folkets Hus Teatern i Malmö 1919–1920. Gästspelsturnérade i danska landsorten med "Den glada änkan" 1929–1930, var engagerad vid Casino Teatret i Århus, Danmark, solist (sångare) i England 1931–1932, operettskådespelare 1935–1936. Han har även varit verksam i filmbranschen.

Gift mellan 1919 och 1924 med skådespelerskan Greta Georgina Sundberg. De fick dottern Iris.

Filmografi

Källor 
Göteborgs Masthugg (O) EI:2:31

Göteborgs Masthugg (O) AIIa:14:2675 1921-1939

Göteborgs Oskar Fredrik (O) C:14:189 nr 129

Externa länkar
 

Svenska skådespelare under 1900-talet
Födda 1895
Avlidna 1965
Män
Skådespelare från Helsingborg
Parabel (liknelse)

En filosofisk parabel är en pedagogisk eller moralisk allegori med enkla motiv hämtade från åhörarens vardag, till exempel Jesu liknelser i Bibeln.

Etymologi
Ordet parabel kommer från grekiska, παραβολή (parabolē), som betyder "liknelse", "illustration", "analogi". Det var det uttryck som grekiska retoriker gav till varje påhittad liknelse i formen av en kort berättelse.

I Sverige är ordet tidigast dokumenterat 1550.

Referenser

Retorik
Berättandeformer
Andlighet
Fiktion
Folkminnen
Parabel (kurva)

En parabel är den geometriska orten för punkter i ett plan vilkas avstånd till en given punkt (brännpunkten eller fokus) och till en given rät linje (styrlinjen) är lika. En parabelkurva kan även fås som ett kägelsnitt och därmed en andragradskurva. Parabeln är en av de elliptiska funktionerna.

En parabel med lodrät symmetrilinje och vertex i origo kan beskrivas med en andragradsfunktion y = x2/4a, där a är avståndet från vertex till brännpunkten.

Alla inkommande strålar i parabelns plan som infaller i parabelns öppna del och som är parallella med parabelns symmetrilinje reflekteras mot samma punkt, brännpunkten. Denna ligger på symmetriaxeln ett kort stycke från parabelns vertex.

Om den tvådimensionella parabeln roteras kring sin symmetriaxel genereras mantelytan till en tredimensionell rotationsparaboloid, där alla strålar i rummet, inkommande i paraboloidens öppna del och parallellt med rotationsaxeln fokuseras till paraboloidens brännpunkt. Denna egenskap gör paraboloiden till en bra form för antenner, såväl för mottagning som för sändning. Sådana antenner borde rätteligen kallas paraboloidantenner, men i slarvigt tal har detta förkortats till parabolantenner, vilket vunnit burskap i svenska språket. Motsvarande språkbruk förekommer även i en del andra språk, till exempel tyska Parabole och engelska parabola. På franska däremot är uttrycket paraboloïde.

Kastparabeln kan beskriva alla kaströrelser i ett gravitationsfält (vid försumbar energiförlust i det medium där rörelsen försiggår, till exempel luftmotstånd). Avvikelserna kommer tydligt fram i kulbanan för skjutvapen. (Se ballistik.)

Externa länkar 

Kägelsnitt
Birationell geometri
Skodje kommun

Skodje kommun (norska: Skodje kommune) var en kommun i Møre og Romsdal fylke i Norge. Den administrativa huvudorten var Skodje.

Administrativ historik
Kommunen tillkom 1849 genom utbrytning ur den dåvarande kommunen Borgund. 1902 delades kommunen och Vatne kommun bildades. 1916 överfördes ett område med 14 invånare till Borgund. 1965 upphörde Skodje och området gick upp i Ørskogs kommun, varifrån det bröts ut 1977 för att åter bilda en egen kommun.
1 januari 2020 slogs kommunen samman med Harams, Sandøy, Ørskogs och Ålesunds kommuner.

Tätorter
 Skodje, centralort, 1 805 invånare
 Valle, 400 invånare

Referenser

Tidigare kommuner i Møre og Romsdal fylke
Sykkylvens kommun

Sykkylvens kommun (norska: Sykkylven kommune) är en norsk kommun i Møre og Romsdal fylke. Den administrativa huvudorten är Sykkylven.

Administrativ historik
Kommunen bröts ut ur Ørskogs kommun 1883. Därifrån överfördes dessutom vissa områden 1955.

Tätorter
 Ikornes
 Straumgjerde
 Sykkylven

Kända personer från Sykkylven 
 Elisabeth Andreassen, (1958– )

Källor

Noter

Kommuner i Møre og Romsdal fylke
Surnadals kommun

Surnadals kommun (norska: Surnadal kommun) är en kommun i Møre og Romsdal fylke i Norge. 

Kommunen ligger vid foten av berget Trollheimen och består av flera dalar med Surnadalen som den viktigaste. Det högsta fjället i kommunen är Snota som når 1 668 meter över havet. Älven Surna rinner genom Surnadalen och vidare västerut, där den formar ett stort floddelta innan den slutligen rinner ut i Surnadalsfjorden.

Det milda klimatet och den gynnsamma jordmånen gör kommunen till en bra jordbrukskommun. Ekonomin baseras främst på jordbruk, skogsbruk och industri. Kommunens huvudort och tillika administrativa centrum heter Skei/Surnadalsøra.

Surnadal är hembygd åt den kända norska diktaren Hans Hyldbakk som har varit med och skapat starka kulturtraditioner i bygden.

Administrativ historik 
Kommunen bildades på 1830-talet, samtidigt med flertalet andra norska kommuner.
Kommunen delades 1858 varvid Rindals kommun bildades. Totalt fyra mindre gränsjusteringar gjordes mellan 1877 och 1897. 1965 slogs kommunen samman med Åsskards kommun och större delen av Stangviks kommun.

Tätorter 
I Surnadals kommun finns en tätort:
 Skei/Surnadalsøra

Referenser 

Kommuner i Møre og Romsdal fylke
Sunndals kommun

Sunndals kommun () är en kommun i Møre og Romsdal fylke i Norge. Kommunens centralort är Sunndalsøra. Angränsande kommuner är Tingvoll i nordväst, Surnadal i nordöst, Oppdal i öster, Lesja i söder och Molde i väster. 

Hydro A/S Sunndal är det största aluminiumverket i Europa och den största arbetsgivaren i Sunndals kommun med runt 800 anställda. I kommunen finns också relativt många forskare både vid Hydro och vid Institutt for Akvakulturforskning A/S.

Administrativ historik 
Kommunen bildades på 1830-talet, samtidigt med flertalet andra norska kommuner.
1854 delas kommunen varvid Øksendals kommun bildas. 1899 delas Øksendal varvid Ålvundeids kommun bildas. 1960 slås Øksendal, Ålvundeid och Sunndal samman igen. 1965 överförs ett område med 506 invånare från Stangviks kommun.

Tätorter 
I Sunndals kommun finns tre tätorter:
 Grøa
 Hoelsand
 Sunndalsøra (centralort)

Referenser 

Kommuner i Møre og Romsdal fylke
Stranda kommun

Stranda kommun () är en kommun i Møre og Romsdal fylke i västra Norge. Kommunen ligger vid Storfjorden i Sunnmøre och gränsar i nordöst till Fjords kommun, i sydöst till Skjåks kommun, i söder till Stryns kommun och i väster till Volda, Ørsta och Sykkylvens kommuner.

Administrativ historik 
Kommunen grundades på 1830-talet, samtidigt med flertalet andra norska kommuner.
Kommunen delades 1892 varvid Stordals kommun bildades. 1965 slogs Stranda samman med Sunnylvens kommun.

Tätorter
 Hellesylt
 Stranda

Övrigt
Stranda kommun har en skidanläggning, och är en känd skidort och rekommenderas även för den som vill uppleva en unik natur, bland annat Sunnmørsalperna.

Storfjorden kallas från Stranda och söderut Sunnylvsfjorden. Längre in får den en fjordarm som går mot öster. Det är den kända Geirangerfjorden. 

Hellesylt ligger i bottnen av Sunnylvsfjorden, medan Geiranger ligger i botten av Geirangerfjorden.

Näringsliv 
Kommuncentrum Stranda är mest känt for industri, med stora företag som Stabburet, Slettvoll Møbler och Ekornes, vilka liksom många andra har produktion i Stranda.

Turism är också en viktig inkomstkälla för kommunen, särskilt i Geiranger.

Bildgalleri

Referenser

Externa länkar 
 Strandanett, Portal for Stranda kommun
 Storfjordens Vänner
 Sunnmøringen, lokaltidning för bygden i Stranda kommun
 Stranda Sogelag
 Storfjord Kulturhus
 Alperittet på Stranda
 Resemålet Geiranger med aktiviteter
 Nibberittet och andra sportaktiviteter i Geiranger
 Destination Geirangerfjord - Trollstigen
 Strandafjellet Skisenter
 Stranda Fotball
 Stranda Turlag
 Stranda Cykelklubb
 Stranda Golfklubb
 The Golden Route
 Sunnylven Idrottslag
 Turistinfo Hellesylt
 Kultur i Stranda på karta (från Kulturnett No)

Kommuner i Møre og Romsdal fylke
Stordals kommun

Stordals kommun (norska: Stordal kommune) var en kommun i Møre og Romsdal fylke i Norge. Den administrativa huvudorten var Stordal.

Administrativ historik
Kommunen bildades första gången 1892 genom utbrytning ur Stranda kommun. Den upphörde 1965, då dess område gick upp i Ørskogs kommun. Denna delades åter upp 1977 och Stordal var när den upplöstes den befolkningsmässigt minsta kommunen i fylket.
1 januari 2020 slogs kommunen samman med Norddals kommun och bildade Fjords kommun.

Tätorter
Kommunens enda tätort är Stordal, där kommunförvaltningen var belägen.

Referenser

Tidigare kommuner i Møre og Romsdal fylke
Löpholsberget

Löpholsberget är ett berg i Hosjö distrikt, Falu kommun, Dalarna. Dess topp når 264 m ö.h., cirka 100–125 meter över omgivningen. Det är egentligen en av två toppar på samma "massiv". Den östra toppen är Ringkällmyrberget. Sadeln mellan topparna når cirka 200 m ö.h. Berget är bevuxet med barrträdsdominerad skog. Någon gång mellan 2001 och 2004 byggdes en grusväg av skogsindustrien en bra bit upp på berget. Vid den norra foten rinner Trostbäcken och vid den södra ligger Dammtjärnen. Över den nedre delen av den västra sluttningen löper en bred kraftledningsgata med tre ledningar. Namnet delar förmodligen etymologi med gården Lövhult i norr. Det har även skrivits "Lövhultsberg" på gamla kartor. Annars är "-hult" inte något vanligt förekommande led i ortnamn i bygden, vilket däremot är fallet med "hol", så någon form av omtolkning är trolig.

Berg i Dalarna
Berg i Falu kommun
Smøla kommun

Smøla kommun () är en kommun i Møre og Romsdal fylke i Norge.

Geografi 
Smøla är den kommun som ligger längst norrut i Møre og Romsdal fylke, cirka tre mil norr om Kristiansund. Bortom Ramsøyfjorden i öst ligger ön och kommunen Hitra och bortom Edøyfjorden i söder ligger Aure kommun.

Kommunen består av ön Smøla och mer än 5 000 mindre öar, holmar och skär, vilket gör att kommunen har cirka hälften av fylkets alla öar. Flera öar som tidigare var obebodda används nu som semesteröar. Kända öar är speciellt Brattværet, Hallarøya och Ringsøya.

I södra delen av kommunen ligger Edøya som är en knutpunkt för Kystekspressen och har färjeförbindelse med fastlandet. Längst norrut i kommunen ligger den kända fiskeplatsen Veidholmen. Den högsta punkten på fastlandsdelen av kommunen är Nelvikberget med sina 63 meter över havet. Landskapet är relativt platt och kan betraktas som prärieaktigt.

Kommunens centralort är byn Hopen. Där finns bland annat kommunhus, bibliotek, polis och ett handelscenter.

Administrativ historik 
På 1830-talet bildades en kommun med namnet Edøy kommun.
1874 delades denna kommun och Tustna kommun bildades. 1915 delades kommunen igen och Brattværs och Hopens kommuner bildades. Edøy, Brattvær och Hopen slogs ihop igen 1960, då under namnet Smøla.

Kommunikation 
Broar som förbinder Kuli och Edøy till Fastsmøla blev färdigbyggda 1989. Kommunens färjeläge blev då flyttat till Edøya, där det tillkom en bilfärja från Aukan på Stabblandet i Tustna. Det finns också en daglig färjeförbindelse till Forsnes på Hitra. Edøya anlöps dessutom av Kystekspressen i linjen som går mellan Kristiansund och Trondheim flera gånger om dagen.

Fornminnen 
På Kuløy i kommunen hittades runstenen Kulistenen, som nu förvaras i Vitenskapsmuseet i Trondheim.

Referenser

Vidare läsning

Kommuner i Møre og Romsdal fylke
Kaffatorp

Kaffatorp är en by i Oppmanna socken i Kristianstads kommun i Skåne län, belägen 21 kilometer norr om Kristianstad, mellan Arkelstorp och Mjönäs.

Historia
1885 byggdes järnvägen Kristianstad - Immeln, som cirka 1905 förlängdes till Älmhult. Järnvägssträckningen gick förbi Kaffatorp som 1885 fick en järnvägsstation. Persontrafiken upphörde 1969, godstrafiken 1978 och spåren revs upp 1979. Numera är stationen privatbostad.

Det har funnits en skola, affärer och en smedja fram till cirka 1950-talet i Kaffatorp.

Personer från orten
Jan Myrdal bodde under 1940-talet en kort tid i Kaffatorp (Lilla Byröna).

Källor 
 Oppmanna-Vånga Hembygdsförening, årsskrift.

Orter i Kristianstads kommun
Askøy kommun

Askøy kommun () är en kommun  i Vestland fylke i västra Norge. Kommunen omfattar öarna Askøy, Hanøy och Herdla samt några mindre öar. Kommunens administrativa centrumär beläget i Kleppestø, som räknas som en del av tätorten Askøy.

Askøy ligger nordväst om Bergen på andra sidan Byfjorden. Sedan 1992 har ön förbindelse med Bergen genom Askøybron, vilken ersatte den tidigare färjeleden.

Grundkretsar med invånarantal (2009) 

 Juvik/Horsøy -                     1850 inv.
 Tveit/Tveitevåg -                  1483 inv.
 Myrane/Øvre Kleppe -               1374 inv.
 Follese -                          1210 inv.
 Florvåg -                          1159 inv.
 Stenrusten/Vardane -               1102 inv.
 Strusshamn -                       1094 inv.
 Hetlevik -                          941 inv.
 Haugland -                          883 inv.
 Marikoven -                         801 inv.
 Kleppestø -                     787 inv.
 Davanger -                          725 inv.
 Kjerrgarden -                       680 inv.
 Nedre Kleppe -                      667 inv.
 Ravnanger -                         658 inv.
 Nordre Erdal -                      654 inv.
 Ask -           650 inv.
 Strand/Solhola -                    625 inv.
 Skarholmen/Stensohamn -             552 inv.
 Åsen -                              522 inv.
 Hop -                               506 inv.
 Øvre Kleppe/Svingen -               488 inv.
 Bakarvågen -                        483 inv.
 Hanøytangen -                       469 inv.
 Søndre Erdal-                       424 inv.
 Fauskanger -                        423 inv.
 Fromreide/Berland -                 399 inv.
 Åsebø/Hanevik -                     322 inv.
 Skråmestø -                         315 inv.
 Steinseidet/Tveitneset -            297 inv.
 Breivik -                           283 inv.
 Skansen -                           227 inv.
 Strømsnes -                         221 inv.
 Skogvik -                           217 inv.
 Skiftesvik -                        213 inv.
 Kollevåg -                          203 inv.

Grundskolor 

Davanger skole
Erdal skole
Erdal ungdomsskole
Florvåg skole
Follese skole
Fauskanger barne- og ungdomsskole
Hanøy skole
Haugland skole
Hetlevik skole
Hop skole
Kleppe skole
Kleppestø barneskole
Kleppestø ungdomsskole
Ravnanger ungdomsskole
Strusshamn skole
Træet skule
Tveit skole

Kyrkor

Källor 
 Store norske leksikon, snl.no, läst 2009-03-02

Noter 

Kommuner i Vestland fylke
Ringkällmyrberget

Ringkällmyrberget är en av två bergstoppar på ett litet massiv i Vika socken i Falu kommun i Dalarna. Toppen når cirka 250 m ö.h., cirka 50–100 meter över omgivningen (beroende på sida). Namnet kommer av Ringkällmyran, en sankmark vid foten av den norra, brantaste sluttningen. Massivets andra topp är det 264 m ö.h. höga Löpholsberget. Berget täcks av skogsmark där de dominerande trädslagen är barrträd. Det geografiska läget är någon kilometer nordost om Gringsbo utanför Falun.

Berg i Dalarna
Berg i Falu kommun
Austevolls kommun

Austevolls kommun () är en kommun i Vestland fylke i västra Norge med 4 395 invånare år 2008. Den består av totalt 667 öar av varierande storlek, varav Huftarøy, Selbjørn, Hundvåkøy, Stolmen, Storekalsøy, Drøna, Rostøy, Møkster, Litlekalsøy och Lunnøy har fast bosatt befolkning och många fler öar har fritidshus.

Kommunhistoria 
Austevoll blev egen kommun år 1886. Innan dess tillhörde Austevolls kommun och Sunds kommun ett gemensamt pastorat. År 1964 blev en del av de södra öarna Huftarøy och Selbjørn överförda från Fitjars kommun till Austevoll skommun. Austevolls kommuns center var ursprungligen Bakholmen men är sedan 1963 Storebø, på norra Huftarøy. Namnet på kommunen var år 1886 Østervold. År 1889 bytte kommunen namn till Austevold. Stavningen Austevoll började användas från och med 1917.

Tätorter 
 Bekkjarvik (386 inv)
 Storebø

Näringsliv 
Austevolls kommun har ett betydande fiske. Austevoll har en mycket stor fiskeflotta med 25 stora fartyg. I kommunen sker även fiskodling i stor skala. Austevoll har tre stora offshore-bolag med DOF ASA som det största och därefter North Sea Shipping och Shipman. Jordbruket är blygsam och kännetecknas av små gårdar och den genomsnittliga storleken på gårdarna i kommunen är bara hälften av fylkets genomsnitt.

Se även

Referenser

Store norske leksikon, snl.no, http://www.snl.no/Austevoll, läst 2009-03-02

Kommuner i Vestland fylke
Kosovo KS01

Kosovo KS01 är den fredsframtvingande enhet som Sverige skickade till Kosovo i oktober 1999.

Den svenska bataljonen KS01 skickades dit för att medverka i Kosovo Force som är en Nato-ledd internationell styrka som ansvarar för att etablera och upprätthålla fred och säkerhet i Kosovo. Det innebär att upprätthålla allmän ordning och att se till att de överenskommelser som träffades mellan de stridande parterna vid krigsslutet efterföljs. Styrkan i Kosovo var den dåvarande största för tillfället i internationella sammanhang. Truppbidraget bestod av ett Stabs-/understödskompani (PL), 2 (två) mekskyttekompanier, (RL och QL), (Senare förstärkt av ett tredje kompani (SL), ett Ingenjörskompani (WL), ett "National Support Element" (NSE), en transportenhet, militärpoliser samt underrättelse- och signalspaningsenheter. 

Den största delen av personalen var grupperad vid Camp Victoria, som inledningsvis kallades Camp Gripen i Hajvalia utanför Pristina.
Stab-/Understödskompaniet PL.
1. mekaniserade skyttekompaniet (QL) grupperade inledningsvis på Camp Fenrisulven i Kišnica. Camp Fenrisulven lämnades 15 februari 2000.
2. mekaniserade skyttekompaniet (RL) grupperade på Camp Mjölner, även kallad "Mushroom Factory" i Keqekolle. RL hade även en pluton grupperad vid gränsstationen Gate 4
Ingenjörskompaniet (WL) grupperade på Camp Razorback.
Trosskompaniet (XL) grupperade inledningsvis på "Muddy hill" innan det den 15 december 1999 flyttade in på blivande Camp Victoria.
 NSE grupperade på flygplatsen i Nordmakedoniens huvudstad Skopje. Campen benämndes Camp Helga Jeffery

Förbandet omfattade ca 850 svenska soldater.

I maj år 2000 tog Kosovo KS02 över fram till oktober 2000.

Förbandsdelar
Bataljonschef: Fhleming Christensen
Stab- och understödskompani: Chef Mj P Fridén
1. mekaniserade skyttekompaniet: Chef Mj P Hansson
2. mekaniserade skyttekompaniet: Chef Mj P Lindahl
Ingenjörskompani: Chef Mj A Nyberg
Trosskompani: Chef Mj C Åkesson

Tryckta källor

Ej längre existerande svenska militära förband i internationell tjänst
Svenska militära enheter bildade 1999
Svenska militära enheter upplösta 2000
Ulviks kommun

Ulviks kommun (nynorska: Ulvik herad) är en kommun i Hordaland fylke i Norge. Den administrativa huvudorten är Ulvik. Ulvik är en av fyra kommuner i Norge som brukar termen herad i stället för kommune i sitt namn.

Den gränsar till Voss i norr, Hol i öst, Eidfjord i söder, Ullensvang i sydväst och Granvin i väst.

Ulvik hade år 2005 en folkmängd på 1 163 personer.

Referenser

Externa länkar 
Officiell webbplats

Kommuner i Hordaland fylke
Odda kommun

Odda kommun () var en kommun i dåvarande Hordaland fylke i västra Norge. Den administrativa huvudorten var Odda. Kommunen upphörde 31 december 2019 då den tillsammans med Jondals kommun slogs ihop med Ullensvangs kommun.

Odda kommun ligger vid slutet av Sørfjorden som är en 38 km lång förgrening av Hardangerfjorden. Huvudorten Odda är tillsammans med orterna Tyssedal och Eitrheimsnes ett centrum för tung industri.

Odda var omkring 1900 ett omtyckt resmål för personer från hela Europa. Till exempel besöktes orten mellan 1891 och 1914 varje sommar av den tyska kejsaren Vilhelm II. I hans följe kom flera andra europeiska furstar och kungligheter.

1906 utfördes det första spadtaget för vattenkraftstationen Tyssedal som skulle försörja Oddas kalciumkarbid- och cyanamidfabriker med el. Befolkningstalet mångdubblades i loppet av 4 år. 1927 uppfann Erling Johnson som var anställd hos Odda Smelteverk en bättre process för produktionen av gödsel. 2003 gick Odda Smelteverk i konkurs.

Cirka 15 km söder om huvudorten ligger vattenfallet Låtefossen.

I orten Røldal finns en stavkyrka och ett regionalt skidcentrum.

Tätorter 
 Odda
 Skare
 Røldal
 Tyssedal

Bildgalleri

Referenser

Externa länkar

Tidigare kommuner i Hordaland fylke
Ullensvangs kommun
Wavebird

Wavebird är en trådlös handkontroll till Gamecube som använder RF-teknologi. Den designades och säljs av Nintendo. Kontrollen tillverkades under åren 2002-2007.

Wavebird har samma komponenter (analoga spakar, knappar) och layout som standardhandkontrollen. Den enda funktionen som finns på standardhandkontrollen som inte finns på Wavebird är skakfunktionen, eftersom skakmotorn enligt Nintendo skulle dra för mycket batterikraft.

Wavebird kan använda sig av 16 olika frekvenser, valbara via hjul på handkontrollen och recievern. Upp till 16 Wavebirds kan användas inom samma område om de använder sig av olika frekvenser. Precis som andra handkontroller till Gamecube fungerar Wavebird till Wii.

Tillbehör till Nintendo Gamecube
Austrheims kommun

Austrheims kommun () är en kommun i Vestland fylke i västra Norge som omfattar nordvästligaste 8,6 km² av Lindåshalvøya, öarna Fosnøy, Bakkøy, Njøten och ett antal mindre öar. Kommunens centraort är Årås på Fosnøy. Kommunen bildades 1946.

Statoils raffinaderi på Mongstad ligger delvis i kommunen och är den viktigaste arbetsgivaren. Inom kommunen ligger Vardetangen som är kungariket Norges västligaste punkt.

Fosnøy och de andra större öarna i kommunen fick fastlandsförbindelse 1971 genom 3 broar till Lindåshalvön (Riksväg 568). År 1989 öppnades också en bro till Radøy (Riksväg 565).

Referenser 

Store norske leksikon, snl.no, "Austrheim - kommune i Hordaland" , läst 2009-03-06

Kommuner i Vestland fylke