kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Cribbage

Cribbage är ett kortspel som anses ha skapats av den engelske poeten och hovmannen Sir John Suckling under tidigt 1600-tal. Spelet är mycket säreget och skiljer sig i många avseenden från andra kortspel. Till spelet hör vanligen ett cribbagebräde, som används för att markera poängställningen. 

Cribbage är avsett för två deltagare, men kan med vissa modifikationer också spelas av tre eller fyra. Spelet går ut på att få poäng för vissa kombinationer: dels sådana som uppkommer under själva spelet, till exempel vid utspel av ett kort som har samma valör som det senast spelade, dels sådana som spelarna kan bilda av korten på handen och som redovisas vid visningen efter avslutad giv.

Referenser

Kortspel
Fan tan

Fan tan kan syfta på:

Ett gammalt kinesiskt hasardspel som går ut på att gissa antalet bönor, se fan tan (hasardspel)

En modernare form av hasardspelet i vilken en kortlek används, se kinesisk fan tan

Ett annat namn på sjuan (kortspel)
Indiens premiärminister

Indiens premiärminister är sedan självständigheten från Storbritannien 1947 landets regeringschef.

Enligt Indiens grundlag och sedvänja har premiärministern flera roller: regeringschef, ordförande i ministerrådet, förste rådgivare till Indiens president samt som majoritetsledare i Lok Sabha, den lägre kammaren i Indiens parlament. Det indiska premiärministerämbetet bygger på parlamentarism, specifikt Westminstermodellen.

Narendra Modi är sedan den 26 maj 2014 Indiens premiärminister.

Premiärministerämbetet 
Premiärministern är en vald ledamot i Lok Sabha (den lägre kammaren i Indiens parlament) som utses av Indiens president för att leda Indiens ministerråd som styr riket i presidentens namn. Premiärministern måste, likt Storbritanniens premiärminister, regelbundet försvara den förda politiken i parlamentet och svara på parlamentsledamöters frågor.

Liksom i andra länder som bygger vidare på Westminstermodellen samt har en skriven grundlag så omnämns inte premiärministerns roll (Australien, Kanada osv) specifikt i Indiens grundlag mer än vad som gäller för ministrar i den federala statsmakten i allmänhet. 

I den sedvänja som utarbetats så är det underförstått att premiärministern är en primus inter pares bland ministrarna. När premiärministern avlider eller entledigas från posten så avgår följaktligen även regeringens andra ministrar. Det finns heller ingen begränsning för hur länge någon kan tjänstgöra som premiärminister.

Lista över premiärministrar från 1947 till idag

Se även 
 Indiens president
 Indiens vicepresident

Referenser

Noter

Externa länkar 
 pmindia.gov.in

Bildanden 1947
 
premiärministrar
Listor över regeringschefer
Regeringschefsämbeten efter land
Islamisk konst

Miljoner människor från vitt skilda kulturer över hela världen förenas på många sätt av den islamiska konsten. Motiv och stildrag återkommer överallt och korsar gränser, epoker och discipliner. Den rika kultur som skapats i Medelhavsområdet och i Främre Orienten av greker, romare, sassanider, kristna och judar gav förutsättningarna för den islamiska konsten. Den islamiska världen blev arvtagare till dessa kulturer när araberna på 600-talet spred den nya läran längs Medelhavets södra och östra kuster och österut in i Asien. Främre Orienten fick då också ökade kontakter med områden i Centralasien och ända bort i Kina genom karavanhandeln utmed Sidenvägen.

Den islamiska konstens karaktär och formspråk utvecklades genom påverkan av Islams nya världsuppfattning, där bilden av en gud i mänsklig gestalt ersattes av ett abstrakt gudsbegrepp. Detta symboliserades främst av Allahs heliga ord nedtecknat med arabisk skrift i Koranen. Den världsliga och andliga tillvaron kunde också återspeglas i abstrakta mönster, ornamentik  och geometriska stjärnformer som symboler för gudens skapelse. Det var främst ornamentiken, som i västerlandet fick namnet arabesk, och kalligrafin som gav den islamiska konsten dess karakteristiska uttryck.

Förislamisk konst 
 Parthisk konst
 Assur, Hatra, Dura-Europos, Shami, Palmyra, Firuzabad, 
 Sasanidisk konst
 Ktesifon, Bishapur, Taki-Bustan

Se även: Persisk konst

Arkitektur 

Den islamiska konsten sägs börja med den första moskén i Medina. Det första som den då unga församlingen behövde var skydd mot solen på den gård där de samlades. Man utgick från en rad trädstammar som man täckte med palmblad och lera. Denna disposition av rummet ger de viktigaste elementen i den islamiska arkitekturen: bönerummet, den övertäckta salen och gården.

 Portiker
 Moskéer
 Pelarsalar
 Palats
 Torgbildningar
 Stadsplanering

Bildkonst

Skulptur 
Bildförbudet har gjort att skulpturer av människor inte haft någon framträdande roll i den islamiska konsten, men skulptur förekommer i många former. 

Se även: Islamisk keramik på Wikimedia Commons

Bildgalleri

Se även 
 Konst
 Utomeuropeisk konst

Externa länkar

Konstens historia
 

tr:İslam#İslam ve sanat
Relief

En relief (av franska relever ’lyfta upp’) är en abstrakt eller figurativ bild skulpterad på ett plant underlag.

Distinktion görs mellan 
 försänkt relief eller hålrelief, där gestalterna är nedsänkta i den plana bakgrunden. Se till exempel egyptisk konst och runstenar.
 planrelief, målerisk relief eller lågrelief (franska bas-relief), där gestalterna endast är svagt upphöjda från bakgrunden och inga gestalter står fritt från denna. Typiskt för denna sorts relief är att volymerna är "tillplattade". Se till exempel assyrisk konst.
 högrelief (franska ronde-bosse, haut-relief), där gestalterna helt eller delvis står fritt från bakgrunden. Se till exempel romersk konst och nyklassicism.

Se även
 Beslagsornamentik
 Blindtryck
 Kamé
 Pastiglia
 Trompe l'œil

Referenser

Noter

Begrepp inom skulpturen
Skulpturtyper

kk:Горельеф
Histon

Histoner är globulära (mer eller mindre runda) proteiner kring vilka kromosomernas långa DNA-spiraler är uppsnurrade. Graden av uppsnurrning styr kromatinets struktur, och därmed är histonerna viktiga för reglering av genuttryck. När spermier bildas byts histonerna ut mot så kallade protaminer som ger DNA en mycket kompaktare packning och leder till att DNA blir inaktivt i spermier. Väl inne i ägget tas protaminerna bort och ersätts med histoner så att DNA kan användas igen.

Histonerna upptäcktes 1884 av Albrecht Kossel. Länge ansågs de vara rent förpackningsmaterial för cellkärnans DNA, men på tidigt 1990-tal upptäcktes histonernas betydelse för genreglering. Troligt är att histonernas svansar kan genomgå olika typer av modifieringar, vilket kan relaxera eller komprimera kromatinet. Acetylering samt deacetylering är en viktig histonmodifikation. Acetylering leder till en öppnare struktur hos kromatiet, vilket ökar möjligheten för transkribering.

DNA binds till histonerna eftersom dessa är positivt laddade medan DNA är negativt laddat.

Referenser 

Genetik
Proteiner
Lista över Indiens delstater efter folkmängd

Detta är en lista över Indiens delstater och unionsterritorier efter folkmängd enligt 2011 års folkräkning. Sedan dess har Andhra Pradesh delats i Andhra Pradesh och Telangana, Jammu och Kashmir delats i Jammu och Kashmir samt Ladakh, och Dadra och Nagar Haveli slagits ihop med Daman och Diu till Dadra och Nagar Haveli och Daman och Diu.

Se även 
 Språk i Indien#Mest talade språk

Källor 
 PCA SD: Primary census abstract (PCA) data, India & States/UTs - State and district level - 2011 (XLSX-fil)

 Folkmängd
Indiens delstater efter folkmängd
Delstater efter folkmängd
Abarimon

Abarimon var enligt Plinius den äldres Naturalis historia en stor dal bortom skyternas land i Himalaya där ett folk vars fötter var bakåtvända skulle bo. Människorna kunde springa oerhört snabbt och strövade i skogarna tillsammans med de vilda djuren. De kunde inte andas annan luft än det egna områdets och därför kunde ingen av dem bli förd därifrån till något annat land.

Källor 
 ''The ancient world review'
 
Mytologiska varelser
Mytologiska platser
Astomi

Astomi kallades i indisk mytologi människor som varken åt eller drack, utan livnärde sig på lukten från frukter. Om astomi utsattes för starka lukter eller stank kunde de dö. Föreställningen om astomi letade sig vidare till Europa och återfinns bland annat hos Megasthenes och John Mandeville.

Se även
Lufterian
Frukterianism

Indisk mytologi
Blemmyae

Blemmyae var i medeltida européers föreställningsvärld en människoliknande varelse utan huvud. Ansiktet fanns i stället på överkroppen. Blemmyae antogs leva långt från de civiliserade länderna i Europa.

Folktro
Kynokephalier

Kynokephalier (från latinets cynocephalus "hundhuvud", i sin tur från grekiskans κῠνοκέφᾰλοι) är varelser som figurerar i ett flertal medeltida myter. De sades se ut som människor, med undantag för huvudet som var en hunds. De kommunicerade genom att skälla som hundar. Sankt Kristoffer hörde enligt vissa utsagor till en hundhövdad ras, men fick ett mänskligt huvud efter att ha blivit frälst. På flera ikoner avbildas han också med hundhuvud.

Adam av Bremen gör i sin beskrivning av svearnas rike i Gesta Hammaburgensis Ecclesiae Pontificum gällande att landets östra delar rymde "hundhuvuden", liksom amazoner och cykloper.

Se även 
 Varulv
Hundturken

Källor 

Folktro
Lista över medeltida monster

Medeltida monster var varelser som medeltida européer trodde existerade i fjärran länder och ofta avbildade i trästick. Antingen såg varelserna ut som monster, eller så hade de monstruösa vanor, exempelvis att äta människor (antropofagerna).

Monster:

Abarimon
Amasoner
Antipoder
Antropofager
Artabatitae
Astomi
Blemmyae
Cykloper
Drakar
Ichthyofager
Kynomolger
Kynokephalier
Maritimi
Panfager
Panotii
Skiapoder
Troglodyter

Listor med anknytning till medeltiden
Listor med anknytning till mytologi
Panoti

Panoti var enligt den romerske geografen Pomponius Mela (född omkring 40 e.Kr.) ett folk som var bosatta vid Östersjön. Människorna hade så stora öron att de kunde svepa in sig i dem.

Källor 
 Handbuch Der Alten Geographie, Volym 1 sid.378 av Albert Forbiger         

Mytologiska varelser
Blott en dag (roman)

Blott en dag är en roman från 1955 av Einar Wallquist. Den beskriver en läkares liv i Lappmarken genom en episod för varje klockslag under dygnet. Författaren ansåg själv att detta var hans bästa bok.

Källor

Lappmarker
Skönlitteratur 1955
Svenska Lappland i skönlitteratur
Svenskspråkig skönlitteratur
Blott en dag (olika betydelser)

Blott en dag kan betyda:

 Blott en dag – en psalm från 1865 av Lina Sandell
 Blott en dag (roman) – en roman från 1955 av Einar Wallquist
 Blott en dag (musikalbum) – ett album från 1998 av Carola Häggkvist
 Blott en dag (singel) – en singel från 1965 av Curt & Roland baserad på psalmen
Fritrappa

En fritrappa är en utvändig trappa som leder till en byggnads entré. Fritrappor är oftast monumentala. Curl noterar tre mer specifika delar, plattformen som nås av symmetriska steg som leder till piano nobile i en byggnad, själva stegen eller plattformsbasen av byggnader. Fritrappa knyts också till en typ av belgiskt medborgarmonument, som vanligtvis sitter på en fritrappa.

En fritrappa kan placeras framför huvudentrén till en byggnad eller ett hus, antingen som en enda stentrappa eller ett par sådana trappor som leder upp till entrén och byggda i romansk eller palladisk stil och dekorerad med bågar, Balusttrader och konsoler.

En av de största och mest imponerande barocktrapporna finns utanför katedralen i Girona och består av 90 trappsteg på tre trappor. Calà del Sasso i Övre Italien har 4 444 trappsteg och är en av de största utomhustrapporna i Europa. Också välkänd är Spanska trappan i Rom, som leder från Piazza di Spagna till kyrkan Santissima Trinità dei Monti. På teatern Freilichtspiele Schwäbisch Hall är trappan framför stadskyrkan huvudscenen för teateruppsättningar. Strudlhofstiege i Wien, en trappa i jugendstil, är välkänd eftersom den är titeln på en roman av Heimito von Doderer.

Weinbergtreppe eller Weinbergstaffel är namnet på de yttre trapporna som används i vingårdar. De är mycket branta och placeras ofta mellan höga vingårdsmurar. De är normalt gjorda av block av natursten.

Galleri

Referenser

Noter

Externa länkar 

Begrepp inom arkitektur
Byggnadsdetaljer
Trappor
Francis Ford Coppola

Francis Ford Coppola, född 7 april 1939 i Detroit, Michigan, är en amerikansk filmregissör, manusförfattare och producent. Han är flerfaldigt Oscarsbelönad och bland annat känd som regissör för filmerna Gudfadern (1972), Gudfadern del II (1974) och Apocalypse (1979). Han är uppvuxen i området Woodside i stadsdelen Queens i New York.

Francis Ford Coppola blev Oscarsnominerad för Gudfadern (1972) i kategorin bästa regi, men priset gick till Bob Fosses Cabaret. Gudfadern vann dock som bästa film och Coppola vann tillsammans med Mario Puzo priset för bästa manus efter förlaga. För uppföljaren Gudfadern del II (1974) vann dock Coppola en Oscar för bästa regi.

Francis Ford Coppola har vunnit fem Oscar och fyra Golden Globes. Han har vunnit Oscar för bästa manus för Patton – Pansargeneralen och bästa adapterade manus för Gudfadern. Bästa regi, bästa film och bästa adapterade manus för Gudfadern del II. Han har vidare vunnit Golden Globe för bästa regi och bästa adapterade manus för Gudfadern samt bästa regi och bästa filmmusik för Apocalypse Now.  

Han driver numera även vinproduktion.

Släktband 
Francis Ford Coppola är gift med Eleanor Coppola, far till skådespelerskan och regissören Sofia Coppola, regissören Roman Coppola och producenten Gian-Carlo Coppola samt bror till skådespelerskan Talia Shire och farbror till skådespelaren Nicolas Cage.

Filmografi (urval)

Referenser

Externa länkar 

 
 
 

Män
Födda 1939
Levande personer
Amerikanska filmregissörer
Amerikanska filmproducenter
Amerikanska manusförfattare
Oscar för bästa regi
Oscar för bästa originalmanus
Oscar för bästa manus efter förlaga
Mottagare av Praemium Imperiale
Mottagare av prinsen respektive prinsessan av Asturiens pris
Officerare av Hederslegionen
Personer från Detroit
Alumner från Hofstra University
Alumner från UCLA School of Theater, Film and Television
Tetum

Tetum är det allmänna umgängesspråket i Östtimor. Ungefär 82 procent av befolkningen talar det språket. Tetum är Östtimors officiella språk tillsammans med portugisiska. Tetum är ett austronesiskt språk som har påverkats mycket av kontakter med malajiskan och portugisiskan. Språket skrivs med latinska alfabetet. Tetum kan delas i tre dialektala undergrupper: nord-, öst- och sydtetum.

Fonologi

Konsonanter 

Källa:

Vokaler 

Källa:

Tetum och tetum prasa 
Tetum prasa (eller tetum dili) är en version av tetum som har gått igenom en kreoliseringsprocess. Tetum prasa är baserat på tetum och har ungefär 50 000 talare.. Det talas till största delen i huvudstaden Dili och språket har lånat mycket från portugisiska. Tetum prasa är ett närsläktspråk till tetum.

Källor 

Malajo-polynesiska språk
Språk i Östtimor
Språk i Asien
Subjekt–verb–objekt-språk
Transfer-RNA

Transfer-RNA (av engelskans transfer RNA, förkortat tRNA) är RNA som har till uppgift att transportera aminosyror till ribosomerna i cellen för att användas i proteinsyntesen.

Det finns en sådan transfer-RNA-molekyl för varje kodon i den genetiska koden. Schematiskt har transfer-RNA-molekylerna formen av ett kors där det i ”toppen” av molekylen ((α) i bilden) finns en nukleotidsekvens med komplementerande kvävebaser som precis passar till kodonet, denna sekvens kallas för antikodon. I ena änden av molekylen ((β) i bilden) finns ett avsnitt där en aminosyra av rätt sort kan bindas. 

Man kan säga att det är uppsättningen tillgängliga typer av transfer-RNA-molekyler som ser till att den genetiska koden verkligen följs vid tillverkningen av proteinerna.

RNA
Genetik
Medelhav

Ett medelhav är ett bihav till en ocean som tränger djupt in i kontinenterna och mer eller mindre brett omsluts av dessa. Detta är till skillnad från randhav som endast ofullständigt kan skiljas från oceanerna genom öar och halvöar.

Till medelhaven hör Medelhavet (som gett denna grupp av hav sin gemensamma benämning), Röda havet, Persiska viken, Östersjön, Hudson Bay, Amerikanska medelhavet (uppdelat i Mexikanska golfen och Karibiska havet), Australasiatiska medelhavet och Norra ishavet. Det sistnämnda är det näst största medelhavet, endast överträffat av Australasiatiska medelhavet. Ibland ses Norra ishavet som ett av fem världshav, och om det ändå bör betraktas som ett medelhav – Arktiska medelhavet – är tröskeln mellan Skottland och Grönland en tydligare skiljelinje mot den övriga delen av Atlanten.

Tillsammans täcker de omkring 30 miljoner kvadratkilometer av jordens yta.

Många av medelhaven är belägna mellan kontinenter (interkontinentala medelhav), alternativt mellan delar av superkontinenter. De kan dock omges av landmassor som tillhör samma kontinent (intrakontinentala medelhav), och exempel på sådana är Östersjön och Persiska viken. Röda havet ligger mellan Asien och Afrika, vilka båda är delar av superkontinenten Afrika-Eurasien.

Referenser

Noter

Övriga källor 

Hav
Oceanografi
Ugglan
Olympiska vinterspelen 1936

Olympiska vinterspelen 1936, de fjärde (IV) olympiska vinterspelen, genomfördes i Garmisch-Partenkirchen i södra Tyskland på drygt 700 m höjd över havet. De kan utan tvekan benämnas de första stora vinterspelen både i förhållande till deltagarantal som åskådare och intresset ute i världen. Cirka 540 000 åskådare anges ha sett tävlingarna.

Organisation 
Garmisch-Partenkirchen fick vinterspelen i konkurrens med Montréal och St. Moritz. De tyska arrangörerna och funktionärerna gjorde ett mycket gott arbete och samtidigt hade man en fullkomligt osannolik tur med vädret. Under dagarna före tävlingarna anlände deltagarna till en ort, som totalt saknade snö, men under invigningen blåste det upp en ordentlig snöstorm, som skapade utomordentligt skidföre och dagen efter spelen var det full vår och gatorna flödade av smältvatten.

Invigningen 
När den tyske rikskanslern Adolf Hitler kom ut på verandan till Olympiahaus möttes han av presidenterna i de internationella vintersportorganisationerna för skidor, skridsko, bobsleigh och ishockey. Sedan führern hade hälsat på presidenterna och IOK:s medlemmar spelades den tyska nationalsången (Deutschlandlied) följd av den nazistiska partisången Horst-Wessel-Lied. Därefter började nationernas intåg i ett kraftigt snöfall.

Sedan de 28 deltagande nationerna ställt upp med sina fanor i täten vända mot Olympiahaus inleddes de egentliga öppningsceremonierna. På den granrisförsedda talarstolen steg först rikssportministern och ordföranden i vinterspelens organisationskommitté Karl Ritter von Halt och höll ett tal som innehöll bland annat välkomsthälsningar till de deltagande idrottsmännen. Därefter trädde Adolf Hitler fram till mikrofonen och förklarade spelen öppnade varpå en musikkår bestående av ett par hundra blåsmusikanter spelade den olympiska hymnen. Därunder tändes den olympiska elden uppe på hoppbacken, en trupp ur bergsartilleriet sköt salut. Trots det dåliga vädret, som medförde dålig sikt, var cirka 50 000 åskådare närvarande vid öppningsceremonin.

Deltagare 
28 deltagarländer var med i de olympiska vinterspelen. Australien, Bulgarien, Grekland, Liechtenstein, Spanien och Turkiet var med för första gången. 
I tabellen nedan anges antalet deltagare inom parentes.

Sporter

Demonstrationssporter 
 Militärpatrull
 Isstock

Värt att notera 
 I störtloppet, som ingick i den alpina kombinationen, deltog från Norge den kände backhopparen Birger Ruud, som något överraskande vann störtloppet. I slalom-tävlingen placerade han sig som sexa och blev därmed sammanlagt fyra, just utanför pallen.

Medaljfördelning

Externa länkar
 Olympiska rörelsen
 Officiell rapport
 IOK:s hemsida om olympiska vinterspelen 1936
 Bundesarchivs bildarkiv om olympiska vinterspelen 1936
 Program för olympiska vinterspelen 1936
Hallandsås



Hallandsås (även Hallandsåsen och i äldre svenska Hallands ås), utmed gränsen mellan Skåne och Halland, är den nordligaste av de skånska horstarna.

Horsten bildades genom parallella förkastningar under yngre krita, för ungefär  sedan, och liksom de övriga horstarna i Skåne sträcker den sig i nordväst–sydöstlig riktning. Sträckningen är från Hovs hallar i utkanten av Båstads kommun till Örkelljungatrakten.

Högsta punkten är Högalteknall, som ligger 226 meter över havet. Detta är ett militärt skyddsområde. Horsten är 40 kilometer lång och 5–10 kilometer bred. Linderödsåsen utgör Hallandsås fortsättning i sydöst.

Då läns- och landskapsgränser skiljer sig åt, lämnar man vid färd på motorvägen E6/E20 söderut Hallands län redan vid Stensån strax före Östra Karups-motet. Gränsen mellan landskapen Halland och Skåne passeras först i höjd med Skåneleden cirka 9 km söder därom, vid koordinaterna (cirka) N 56 ° 22’ / E 12 ° 56’.

Att ta sig över Hallandsåsen var långt fram i modern tid en relativt farlig resa, då många överfall skedde där. I slutet av 1600-talet var Hallandsåsen även ett av snapphanarnas starkaste fästen. Ännu under 1800-talet skedde därför resor över åsen i grupper, där resande stannade vid värdshus på respektive sida tills de bildat en tillräckligt stor grupp för att ta sig över.

På åsens nordsluttning i Laholms kommun och ut på Bjärehalvön i Båstads kommun finns ett stort antal naturreservat avsatta som skyddade områden. Några av dessa är Pennebo, Musikedalen, Matkroksmossen, Tjuvhultskärret, Björsåkra-Bölinge, Osbecks bokskogar, Hallandsås nordsluttning, Englandsdal och Bjärekustens naturreservat.

Namnet
Det råder delade meningar om huruvida åsens namn har bestämd eller obestämd substantivform. På Lantmäteriets kartor används Hallandsås, men även Hallandsåsen är väl etablerat och den bestämda formen ansluter närmare till hur åsar och andra naturformationer brukar namnges på svenska. Båda formerna anses vara korrekta. Trafikverket använder benämningen Hallandsås efter att Lantmäteriet och Dialekt- och ortnamnsarkivet gjort en utredning kring namnformen 2015. I äldre tid förekom formen Hallands ås.

Se även
Hallandsåstunneln

Referenser

Skånes geografi
Hallands geografi
Horstar i Sverige
Bjärehalvön
Sevärdheter i Skåne
Åsar i Skåne
Strömarån

Strömarån är ett vattendrag i norra Uppland, Tierps kommun. Längd ca 25 km, inkl. källflöden 35 km. Strömarån avvattnar sjön Strömaren ca 8 km öster om Tierp och rinner norrut mot mynningen i Lövstabukten. På sin färd mot havet passerar Strömarån byarna Hillebola, Åkerby, Österlövsta och Skärplinge. Största biflöde är Elingeån. Ån har fyra större dammar som utgör vandringshinder för fisk. Dammarna ligger vid Skärplinge, Åkerby, Hillebola och vid sjön Strömaren. Strömaråns avrinningsområde är 160 km², varav 74 % skogsmark, 5 % våtmarker, 18 % åker- och ängsmark, 2 % sjöar och 1 % övrig mark. Ån och dess biflöden är grundligt utdikade.

Referenser

 

Vattendrag i Uppland
Vattendrag i Tierps kommun
Hudson Bay

Hudson Bay (, ibland på svenska: Hudsons vik) är ett innanhav i nordöstra Kanada. Hudson Bay upptäcktes 1610 av Henry Hudson och uppkallades efter honom. 

Hudson Bay gränsar till de kanadensiska provinserna Manitoba, Ontario och Québec samt till det kanadensiska territoriet Nunavut. Hudson Bay sammanhänger i öster genom Hudsonsundet med Atlanten och står genom Fox Channel i förbindelse med Norra ishavet. Arealen beräknas till 1 222 600 kvadratkilometer. Längden sträcker sig från norr till syd till 1 400 kilometer och bredden till 1 000 kilometer. Det är ett grunt hav med ett medeldjup av 130 meter. Det största uppmätta djupet är 228 meter.

Hudson Bay har flera stora bukter, i söder Jamesbukten, i väster Button Bay- och i norr Chesterfield Bay, samt är full av sandbankar, klippor och öar. Bland öarna är Southampton Island, Coats Island och Mansel Island de största. En mängd floder har sitt utlopp i Hudson Bay, bland vilka de största är Churchill, Nelson, Severn, Albany, Moose, Rupert, Nottaway och Eastmain, vilka avvattnar ett område av 3,6 miljoner kvadratkilometer. Trots att den är belägen söder om polcirkeln, är Hudson Bay istäckt från mitten av december till mitten av juni. Högsta vattentemperaturen ligger på 8-9 grader i slutet av sommaren. 

Hudson-bay-kompaniet hade flera faktorier vid Hudson Bay, av vilka de mest betydande var Fort-York vid Nelsonflodens utlopp i Port Nelson, Churchill och Moosonee.

Källor

Externa länkar 

Hav
Bukter i Nunavut
Bukter i Ontario
Bukter i Québec
Manitobas geografi
Pälshandel i Nordamerika
Ugglan