kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
TV-året 1995



Händelser

Februari
24 februari - Jan Johansen vinner Melodifestivalen med låten Se på mig.

September
24 september - Prix Italia delas ut.

December
31 december - I Finland presenteras Trafikministeriets rapport "Rundradioverksamhetens strategiutredning Radio och Television 2010" .

Okänt datum
 UR blir licensfinansierat .

TV-program

Sveriges Television 
10 januari - Premiär för Hjärnkontoret.
17 januari - Premiär för NileCity 105,6 med bland andra Henrik Schyffert, Robert Gustafsson och Johan Rheborg.
31 januari - Andra omgången av svenska deckarserien Snoken.
16 april - TV-pjäsen Som löven i Vallombrosa av Lars Norén med Krister Henriksson, Suzanne Reuter, Marie Göranzon, Erland Josephson med flera.
15 september – Premiär för komediserien Sjukan med Björn Gustafson, Ulf Brunnberg, Jan Mybrand och Anita Wall.
7 oktober - Premiär för Ett sånt liv med Ingela Agardh - en uppföljare till det populära Här är ditt liv.
31 oktober - Premiär för Radioskugga med Figge Norling, Tomas Pontén, Evabritt Strandberg med flera.
4 november - Första avsnittet av ungdomsserien Nattens barn.
1 december - Årets julkalender är Jul i Kapernaum.

TV3
16 januari - Premiär för Cityakuten med bland andra Anthony Edwards, George Clooney, Noah Wyle, Sherry Stringfield och Julianna Margulies.
15 februari - Premiär för TV3 Direkt

TV4
27 februari – Andra omgången av komediserien Rena rama Rolf med Lasse Brandeby, Robert Gustafsson med flera.
13 juli – Brittiska deckarserien Ett expertvittnes död (Death of an Expert Witness) med Roy Marsden som Adam Dalgliesh vid Scotland Yard.
5 september – Tredje omgången av komediserien Rena rama Rolf med Lasse Brandeby, Robert Gustafsson med flera.
17 oktober – Premiär för komediserien Mitt sanna jag med Lill Lindfors, Brasse Brännström med flera.

TV1000
Den första svenska dokusåpan, Real World Stockholm.

Priser och utmärkelser
Årets TV-profil 1994 (Eurosport Nordic) - Thomas Brolin.
The Golden Gate Awards Competition - Svensson, Svensson.
Prix Italia - Rucklarens väg.
Emmy - Carmen.

Avlidna 
1 februari – Vladislav Litsjev, 38, rysk TV-chef. (ihjälskjuten)
15 maj – Eric Porter, 67, brittisk skådespelare (Forsytesagan).
13 november – Maj Fant, 65, svensk författare, journalist och TV-profil.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
TV-året 1996



Händelser

Januari
8 januari - Sveriges Television omorganiseras. Kanal 1 blir SVT1 och TV 2 blir SVT2. De gamla Kanal 1- och TV 2-organisationerna upphör, efter att ha haft samma form sedan den 1 juli 1987.
23 januari - USA:s president Bill Clinton uppmanar USA:s kongress att anta en lag som tvingar TV-tillverkare att installera att V-chip i TV-apparaterna så att föräldrarna lättare kan kontrollera barnens TV-tittande.

Februari
24 februari - I Victoriahallen på Älvsjömässan i Stockholm vinner melodin Den vilda, framförd av One More Time, den svenska Melodifestivalen före Driver dagg faller regn av Andreas Lundstedt och Juliette & Jonathan av Lotta Engberg.

Augusti
Augusti - I USA stärks Children's Television Act, som infördes 1990.

Oktober 
 7 oktober - Nyhetskanalen Fox News lanseras som en konkurrent till etablerade CNN. Under första halvan av 00-talet är Fox News USA:s mest sedda kabel-tv-kanal.

November
2 november - Sista avsnittet av 1987 års tecknade TV-serie om Teenage Mutant Ninja Turtles spelas i USA och heter Divide and Conquer.

December
2 december - Premiär danska TV-morgonprogrammet "Go' morgen Danmark" på  TV 2, äldsta ännu aktiva morgonprogram i Danmark

TV-program

Sveriges Television
9 januari – Svenska TV-serien Zonen av Martin Asphaug med Jacob Nordenson och Peter Haber.
12 mars – Filmen Potatishandlaren av Lars Molin med Eva Gröndahl, Ingvar Hirdwall och Rolf Lassgård.
19 mars – Skuggornas hus har premiär med Stefan Sauk. 
29 mars – Seriestart för Polisen och pyromanen med Per Oscarsson, Stefan Ljungqvist, Alf Nilsson och Evert Lindkvist.
11 september – Seriestart för Percy tårar med gänget kring Glenn Killing.
18 oktober – Detta har hänt har premiär med Dan Ekborg och Carina Lidbom som programledare. Senare ersätts de av Erik Blix och Anna Mannheimer. I övriga roller syntes Fredrik Lindström, Sussie Ericsson, Ulf Kvensler, Per Eggers, Sten Ljunggren med flera. Programmet sändes till och med 1998.
20 oktober – 100 kilo godis med Thomas Gylling.
1 december – Årets julkalender är Mysteriet på Greveholm. 
28 december – Sista programmet i serien Gomorron Sverige sänds. Programledare var Jan Jingryd.

TV3
 2 september - Pilotavsnittet av amerikanska dramaserien På heder och samvete visas.

TV4
18 februari - Första avsnittet av Sailor Moon visas.

Priser och utmärkelser
19 november - Hylandpriset - Lena Liljeborg.

Avlidna 
7 mars – Erland Hofsten, 84, svensk TV-statistiker.
6 maj – Pekka Langer, 76, svensk författare och programledare i TV och radio.
19 december – Lasse Holmqvist, 65, svensk tv-programledare, journalist och författare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
TV-året 1962



Händelser

Februari
13 februari - Inger Berggren vinner Melodifestivalen 1962 med låten Sol och vår.

April
1 april - Genom ett aprilskämt i Sveriges Radio-TV luras många att klippa sönder en nylonstrumpa och fästa den över TV-apparaten för att på så vis skaffa färg-TV.
April - Artturi Similä börjar göra måndagsrapporter om vädret i Sveriges Radio/TV.

Maj
 Åke Falcks TV-program Kaskad, som har visats första gången den 10 februari samma år, vinner TV-priset Guldrosen.

Juli
23 juli - Med amerikanska kommunikationssatelliten Telstar sänds det första per satellit direktsända utbytet av TV-program mellan USA och Europa. och innehåller scener från svenska Lappland

December
19 december - Sveriges statsminister Tage Erlander medverkar i Sveriges Radio-TV:s Hylands hörna och gör succé genom att berätta en vits om en präst i Värmland som tränade skytte.

TV-program

Sveriges Radio/TV
1 mars – Spöket på Canterville av Oscar Wilde i regi av Bernt Callenbo.
3 oktober – Hylands hörna med Lennart Hyland som programledare har premiär och sänds med kortare och längre uppehåll ända fram till 1983. Det innebär premiär för ett helt nytt programformat som kommer att kopieras flitigt.
30 oktober – Barna Hedenhös, en berättelse av författaren och tecknaren Bertil Almqvist, det första av sex program. 
20 november – Deckarserien Halsduken med Lars Ekborg, regisserad av Hans Lagerkvist
2 december – Årets adventskalender är Tomtefamiljen i Storskogen.

Födda
12 januari - Gunde Svan, svensk längdåkare och TV-programledare.
11 februari - Tina Leijonberg, svensk TV-programledare och sångerska.
21 mars - Rosie O'Donnell, amerikansk skådespelare, TV-programledare och komiker.
9 december - Karin Gidfors, svensk manusförfattare som skrivit manus till många TV-serier.
28 december - Peter Siepen, svensk TV-programledare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
TV-året 1998



Händelser

Januari
1 januari - TV-licensen i Sverige höjs med 36 SEK till 1 572 SEK per år.
12 januari - TV 4 kastar på en extra bolagsstämma ut Jan Stenbecks mediebolag MTG ur kanalens styrelse.

Mars
14 mars - Jill Johnson vinner Melodifestivalen med låten Kärleken är.

Juni
25 juni - Sveriges regering beslutar om tillstånd för digitala TV-sändningar i Sverige.

December
18 december - TV4 AB lämnar bolaget Senda.
18 december - SVT får 75 miljoner SEK i extra anslag till särskilt kvalificerade programproduktioner, framför allt barn- och ungdomsprogram, beslutar Sveriges regering.

TV-program

Sveriges Television 
31 mars – Den brittiska miniserien Doktor Bramwell har premiär i svensk TV.
15 juni – Första säsongen av den amerikanska science fiction-serien Star Trek: Voyager har premiär i svensk TV.
10 september – Premiär för Diggiloo med Henrik Johnsson som programledare.
12 oktober – Miniserien Längtans blåa blomma med Eva Röse, Reuben Sallmander, Marika Lagercrantz med flera.
20 oktober – Musikprogrammet Mosquito med Thomas Gylling
1 december – Årets julkalender är När karusellerna sover.
25 december – Årets julserie Ivar Kreuger visas i tre avsnitt med Johan Rabaeus, Regina Lund och Sven Wollter i huvudrollerna.

TV3
Hösten - Silikon med Gry Forssell och Ulrika Eriksson

TV4 
25 juni – Seriestart för brittiska deckaren Mysteriet Melissa med Tim Dutton, Jennifer Ehle och Adrian Dunbar.
4 september – Premiär för c/o Segemyhr med Johan Ulveson, Sussie Ericsson, Lennart Jähkel och Olle Sarri

Okänd kanal 
 Dödlig post, amerikansk TV-film i genren thriller.

Mest sedda program

Avlidna 
2 augusti – Henrik Dyfverman, 86, svensk skådespelare och tv-producent.
17 oktober – Joan Hickson, 92, brittisk skådespelare (Miss Marple).
10 november – Mary Millar, 62, brittisk skådespelare (Skenet bedrar).

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Yello

Yello är en schweizisk synthgrupp bildad 1979 i Zürich bestående av kompositören Boris Blank och textförfattaren/sångaren Dieter Meier. Carlos Perón lämnade gruppen 1983.

Yello har haft en del singlar högt upp på listorna (såsom Vicious Games, Oh Yeah och The Race) och deras kommersiella storhetstid var främst mellan 1985 och 1995. De kännetecknas dels av att de sällan väljer enkla melodier, dels av deras udda texter, om sådana saker som galna flipperspelare (Pinball cha cha), eller personer som gillar patologiska lögnare (Of course I'm lying). Deras låt "Oh Yeah" blev en framgång sedan den använts till filmen Fira med Ferris 1986 och ett år senare i limo-scenen i filmen Nyckeln till framgång med Michael J Fox.

Gruppens musik är mångfacetterad, men vissa element återkommer, till exempel texter på nonsensspråk, texter på många olika språk, och Dieter Meiers djupa basröst (som har modifierats elektroniskt av Boris).

Bland gästvokalisterna på Yellos skivor återfinns bland andra Shirley Bassey (Rhythm Divine, 1987) och Stina Nordenstam (To the Sea, 1997).

28 augusti 2020 släpptes gruppens senaste album – Point.

5 november 2010 släpptes en CD och DVD med titeln "The Singles Collection (1980–2010)" med 20 singlar och 23 videor, samt en 3CD+DVD box "Yello by Yello - The ANnthology" med samma innehåll samt ytterligare två CD
med Yellos egna favoriter under deras 30-åriga karriär inklusive två nya låtar "Dialectical Kid" och "Tears Run Dry".

Diskografi

Album 
 Solid Pleasure (1980)
 Claro Que Sí (1981)
 You Gotta Say Yes to Another Excess (1983)
 Stella (1985)
 1980–1985: The New Mix in One Go (samling/remix, 1986) 
 One Second (1987)
 Flag (1988)
 Baby (1991)
 Essential Yello (samling, 1992) 
 Zebra (1994)
 Hands On Yello (remix-CD 1995) 
 Pocket Universe (1997)
 Eccentrix Remixes (remix-CD, 1999) 
 Motion Picture (1999)
 The Eye (2003)
 Touch Yello (2009)
 Toy (2016)
 Point (2020)

Singlar 
 I.T. Splash - Glue Head (12") (1979)
 Bimbo (7") (1980)
 Bostich (1981)
 Pinball Cha Cha (1982)
 I Love You (1983)
 Lost Again (1983)
 Vicious Games (1985)
 Desire (1985)
 Goldrush (1986)
 Call It Love (1987)
 The Rhythm Divine (1987) (med Shirley Bassey)
 Oh Yeah (1987)
 The Race (1988)
 Tied Up (1988)
 Of Course I'm Lying (1989)
 Blazing Saddles (1989)
 Rubberbandman (1991)
 Who's Gone? (1991)
 Drive Driven (1991)
 Jungle Bill (1992)
 Do It (1994)
 How How (1994)
 Tremendous Pain (Suite 904) (1995)
 Jingle Bells (från julfilmen THE SANTA CLAUSE, 1995)
 On Track (1997)
 To the Sea (1997) (med Stina Nordenstam)
 Squeeze Please (1999)
 Planet Dada (2003)
 Limbo (2016)
 Waba Duba (2020)
 Out of sight (2020)
 Spinning my mind (2020)

Externa länkar 
 

Schweiziska musikgrupper
Synthmusik
Musikgrupper bildade 1979
Schweiziska duogrupper
Judereglementet

Judereglementet, Reglemente för dem av judiska nationen, som vilja hit i riket inflytta och sig här nedsätta, var bestämmelser som reglerade judisk invandring och bosättning i Sverige. Regelverket utfärdades den 27 maj 1782 av Kommerskollegium på  uppdrag av riksdagen och Kgl. Maj:t.

Reglementet tillkom som en följd av att kung Gustav III på 1770-talet tillät judar att komma till Sverige och få medborgerliga rättigheter utan att konvertera.

Enligt reglementet fick judar bosätta sig i tre svenska städer, Stockholm, Göteborg och Norrköping och där bygga synagogor. Judarna fick rätt att i dessa städer bedriva gross- och minuthandel, anlägga fabriker, delta i skeppsrederier m.m. De fick dessutom utöva vissa hantverk som exempelvis gravyr, slipning av ädelstenar och instrumentmakeri. De fick däremot inte bedriva sådana hantverk som lydde under skrå och inte bevista marknader utanför de tre städerna. Vidare fick judar endast gifta sig med andra judar, de kunde inte bli riksdagsmän och de fick inte försöka omvända icke-judar.

Trots reglementets begränsning tillkom efter några år en judisk församling även i Karlskrona, och ytterligare en fanns under en kortare tid i Marstrand, vars porto franco-privilegier under 1770- och 1780-talen ställde staden utanför den vanliga svenska lagstiftningen.

Efter den franska julirevolutionen 1830 svepte en våg av liberalism över Europa som vände sig emot skråväsendets och aristokratins privilegier samt krävde människans oförytterliga rättigheter, däribland emancipationen av judarna. Vid tillämpningen av reglementet var myndigheterna frikostiga med dispenser. I februari 1838 gav kungen i uppdrag åt Kommerskollegium att utarbeta ett moderniserat judereglemente. Fem av de äldste i Stockholms judiska församling yrkade då på att reglementet upphävdes. Den 30 juni 1838 upphävdes Judereglementet. Judarna i Sverige blev då svenska medborgare "av mosaisk trosbekännelse", men vissa begränsningar ifråga om bosättningsorter och andra medborgerliga rättigheter kvarstod ända till 1870.

Se även

 Frihamnen Marstrand
 Aaron Isaac
 Judar i Sverige
 Toleransediktet (Sverige)

Referenser

Tryckta källor 
Hugo Valentin, Judarnas historia i Sverige. Stockholm 1924. 
Hugo Valentin, Urkunder till judarnas historia i Sverige. Stockholm 1924. (Reglementet tryckt på s. 18ff.)

Noter

Externa länkar

Svensk-judisk historia
Svenska historiska lagtexter
Religionsedikt
Religionsfrihet
Antisemitism i Sverige
1782 i Sverige
Religionsåret 1782
Politikåret 1782
Juridikåret 1782
Borgarrätt
Sverige under den gustavianska tiden
Politik i Sverige under 1780-talet
Reiki

Reiki 霊気 är en form av japansk handpåläggning som skapades av Usui Mikao 1922. Reiki är en healingform, det vill säga ett slags alternativmedicin. Ett fåtal vetenskapliga studier med mycket låg evidensgrad har publicerats. En systematisk forskningsöversikt från 2008 drog slutsatsen att värdet av reiki inte kunde påvisas.

Källhänvisningar 

Alternativmedicin
Pseudovetenskap
WP:Projekt Japan
Kultur i Japan
Japanska ord och uttryck
Beach Boys' Party!

Beach Boys' Party!, album som gavs ut 1 november 1965 av The Beach Boys. Albumet var gruppens elfte LP och den är producerad av Brian Wilson.  Skivan var ett hastverk som släpptes efter påtryckningar från skivbolaget att ge ut en skiva innan den stundande julförsäljningen. Brian Wilson valde därför att spela in en skiva där bandet spelade live direkt i studion. Genom att lyssna till skivan ska man förstå att inspelningen gjorts på en fest (därav namnet), och mellan låtarna förekommer en del samtal och diskussioner, liksom skratt och flickors fnitter. Inspelningarna ägde rum under fyra dagar i september 1965.

För ovanlighetens skull var de allra flesta låtarna inte skrivna av Brian Wilson, utan de bestod av covers av andra artister (se parenteser efter låtarna nedan). Den mest uppmärksammade låten från skivan blev "Barbara Ann", på vilken Dean Torrence från duon Jan and Dean sjunger tillsammans med Brian. Trots den snabba inspelningen sålde albumet bättre än exempelvis det allmänt ansedda mästerverket Pet Sounds när de gavs ut första gången. 

Albumet nådde Billboard-listans 6:e plats.

På englandslistan nådde albumet 3:e plats.

Låtlista
Singelplacering i Billboard inom parentes. Placering i England=UK 

Hully Gully - (F. Smith/C. Goldsmith) (The Olympics)
I Should Have Known Better - (John Lennon/Paul McCartney) (The Beatles)
Tell Me Why - (John Lennon/Paul McCartney) (The Beatles)
Papa Oom Mow Mow - (Frazier/White/Harris/Wilson jr.)
Mountain Of Love - (Harold Doorman) (Harold Dorman/Johnny Rivers)
You've Got To Hide Your Love Away - (John Lennon/Paul McCartney) (The Beatles)
Devoted To You - (Boudleaux Bryant) (The Everly Brothers)
Alley Oop - (Dallas Frazier) (The Dyna Sores/Dante & The Evergreens/Hollywood Argyles)
There's No Other (Like My Baby) - (Phil Spector/L. Bates) (The Crystals)
Medley: I Get Around/Little Deuce Coupe (Brian Wilson och Brian Wilson/Roger Christian)
The Times They Are A-Changin' - (Bob Dylan) (Bob Dylan)
Barbara Ann - (Fred Fassert) (Regents) (#2, UK #3)

Musikalbum 1965
Livealbum av The Beach Boys
Hober

Denna artikel handlar om Tolkiens sagofolk. För de småväxta människorna på ön Flores, se Homo floresiensis.

Hober, hobbitar eller hompar (beroende på översättning; engelska hobbits), även halvlängdsmän eller halvlingar, är ett småväxt folkslag i J.R.R. Tolkiens värld Midgård, där de bor i landet Fylke. De är mindre än dvärgarna och saknar skägg, däremot har de kraftiga lurviga fötter vilket gör att de aldrig behöver skor. De är mycket fridsamma till sin natur, tycker inte om äventyr och gör sällan något oväntat. Gillar dock att ha främmande, röka pipa (Fylkes tobak är vida känd) och skrattar gärna, ett djupt mustigt skratt som mycket ofta hörs (särskilt efter middagen, som de helst äter två gånger om dagen om de kan). De bor i hus som är utgrävda kullar med runda dörrar och fönster. Bland de mest kända hoberna finns Bilbo och Frodo Bagger. De har också väldigt god aptit.

Namn 
En hobbit är detsamma som en hob eller en hompe. I Erik Anderssons nyöversättning av J.R.R. Tolkiens böcker kallas de hobbitar, liksom de gjorde i Britt G Hallqvists översättning av Bilbo – En hobbits äventyr från 1962. Åke Ohlmarks valde att istället kalla dem hober i sin översättning av Sagan om ringen. I den första svenska översättningen av Tore Zetterholm utgiven 1947 under titeln Hompen eller En resa dit och tillbaks igen användes benämningen hompar.

I populärkultur

Film 
Hobbitar förekommer i de tre filmerna av Hobbit (filmserie), i Filmtrilogin om Härskarringen och i den animerade filmen The Hobbit.

Naturvetenskap 
Syconycteris hobbit är en flyghund med håriga bakfötter som fick sitt namn efter hoberna.

Folklore
Den engelska mytologiska varelsen Hob liknar de skandinaviska tomten. Tolkien nämner i Sagan om ringen hober i presens som varelser som sällan visar sig för de vanliga människorna, men som ändå finns kvar. Detta kan ses som en fingervisning till att hoben skulle vara ursprunget till tomtarna.

Referenser

Noter

Hober i Tolkiens värld
Fiktiva arter och raser
Mediteve

Mediteve var en TV-kanal startad av TV4 AB år 2002. Kanalen var speciell i avseendet att den satsade på kommunikation med tittarna. Kanalens namn var en kombination av orden med-i-teve.

Historia
Kanalen startade sina sändningar den 19 april 2002. De första åren visade kanalen bara en ständigt rullande chat. Samtidigt visades TV4:s vanliga program i en mindre ruta. Konceptet hade utvecklats i samarbete med produktionsbolaget Namni.

Våren 2003 startades två program i kanalen, ett chatprogram och ett program som visade musikvideor.

Våren 2004 utvecklades kanalen ytterligare och började visa ett dagligt programblock från 16.00 till efter midnatt från en egen nybyggd studio. Flera nya program startades. Man började dessutom visa trailers för kanalens program i TV4 i större utsträckning.

Inte långt efter starten skakades kanalen av en skandal efter att rasistiska inlägg hade släppts igenom och visats i chatten. Detta ledde till att TV4:s programdirektör Eva Swartz fälldes för hets mot folkgrupp.

I januari 2005 upphörde kanalen och ersattes av TV400. Den kanalen ersattes i sin tur av TV11 år 2011 och kanalen såldes år 2013 till Discovery Networks Sweden, som döpte om den till Kanal 11 och fortfarande driver den.

Källor 

Nedlagda TV-kanaler i Sverige
TV4 AB
Underground

Underground (från samma ord på engelska: underground), underjordisk kultur, modern benämning på alternativa, ej av etablissemanget accepterade, politiska och kulturella strömningar, vilka kommer till uttryck utanför etablerade massmedier. Även beteckning på saker som sker i det fördolda utan att allmänheten bör få kännedom om vad som pågår.

Ursprungligen användes termen om den organiserade motståndsrörelsen mot nazismen under andra världskriget.

Ordet fick förnyad och delvis annorlunda betydelse under 1960-talets ungdomsrevolt, där underground särskilt stod för de utopiska, visionära, ofta opolitiska inslagen, vilkas gemensamma nämnare var strid mot det etablerade samhällets normer och värderingar.

Litteratur

Undergroundlitteraturen hänger nära samman med parallellföreteelser som undergroundfilm etc. Associationerna till underjordiska järnvägar var ingen slump. Londons och New Yorks tunnelbanestationer gav skydd åt utslagna, och undergroundlitteraturen ville vara de politiskt och ekonomiskt utslagnas litteratur.

Popkultur, beatpoesi och politiserade trivialgenrer (framför allt tecknade serier) ingår i begreppet underground. Tekniskt sett är den producerad av författaren själv med hjälp av t.ex. en bokmaskin, som gör att man inte behöver anlita förlag, eller av en grupp författare som stencilerar sina alster och sprider dem från hand till hand. De enkla stencilhäftena kunde växa till tidskrifter som har kontakt med underground, men kunde vara svåra att skilja från vanliga tidskrifter. I Sverige var Kulturmagasinet Vargen ett exempel under tidigt 1970-tal. 

Undergroundlitteraturen är politiskt radikal eller nihilistisk-romantisk. Den knyter ofta an till de litterära bokkaféerna. Ett exempel är Café Existens, som trycktes på bokmaskinen i Göteborg. Särskilt under slutet av 1960-talet blomstrade undergroundlitteraturen som uttryck för tidens s.k. ungdomsrevolt, och motsvarade då ett starkt känt behov. Ett problem för undergroundlitteraturen kan vara att när en undergroundtrend slår igenom svarar ofta t.ex. större förlag med produkter som liknar underground, men som marknadsförs som vanligt.

Denna företeelse kan man studera också i svenskt kulturliv, främst under 1970-talets första hälft. Bland svenska författare som också publicerat sig i undergroundsammanhang kan nämnas Eric Fylkeson och Lars Norén.

Konst

Inom konsten har det gamla begreppet avantgarde blivit underground, men med skillnaden att undergroundkonstnären, i motsats till sin föregångare, anser sig stå permanent utanför samhället och att inget går att göra åt saken. Den antisamhälleliga konst han producerar är som undergroundkonst en dagslända, då den mycket snart accepteras av samhället och därmed inte längre är underground. Exempel är den psykedeliska konsten, som ursprungligen hängde samman med 1960-talets drogkultur, men snart blev en modestil.

Se även 
 Subkultur
 Avantgarde
 Motkultur
 Gör-det-själv
 Undergroundserie
 Underground hiphop
 Underground Railroad

Referenser

Noter 

Sociologi
Subkulturer