kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Jonisationspotential

Jonisationspotentialen eller jonisationsenergin är den mängd energi som behövs för att avlägsna en elektron från en ensam atom i vakuum. Termerna används även för jonisation av molekyler och fasta ämnen, men då är inte värdena konstanta. 

När atomradien är liten är jonisationspotentialen stor och tvärtom. Det beror på att elektronerna i en liten atom, liksom alla elektroner i elektronskal närmare atomkärnan, attraheras starkare till kärnan, eftersom avståndet är mindre. Ju längre bort från kärnan elektronen befinner sig, desto mindre energi krävs för att avlägsna dem. 

Jonisationspotential mäts i SI-enheten joule per mol, men anges oftast i elektronvolt per atom; 1 eV/atom = 96,5 kJ/mol.

Se även 
 Grundämnenas jonisationspotential – tabell över grundämnenas jonisationspotential

Kemiska egenskaper
Atomfysik
Isoton

Inom biokemin är en isoton eller isotonisk lösning en lösning som inte förändrar cellernas volym. Exempelvis kan röda blodkroppar förvaras i en isoton lösning utan att skrumpna eller svälla.

Inom kärnfysiken är isotoner atomer som har samma antal neutroner men olika antal protoner, till skillnad från isotoper som är atomer med samma antal protoner men olika antal neutroner. Ordet må se ut som en härledning från 'ισο'=lika + 'τονος'=spänning, men är i kärnfysiken en bildning ur isotop där man tar 'n' för neutron istället för 'p' för proton.

Blod
Fysiologi
Lösningar
Kärnfysik
Williams

Williams kan syfta på

Williams College – ett amerikanskt college
 Williams förlag – ett bok- och serieförlag
 Williams F1 – ett brittiskt formel 1-stall
 Williams (spelföretag) – ett numera nedlagt företag som utvecklade elektromekaniska spel
Williams (efternamn) – personer med efternamnet Williams

Geografi

Antarktis 

 Williams Point, udde, 
 Williams (udde i Antarktis, lat -70,50, long 164,15), 
 Point Williams, udde,

Australien 

 Williams Shire, local government area, Western Australia, 
 Williams, Western Australia, ort, Williams Shire,

USA 

 Williams, Indiana, ort, Lawrence County, 
 Williams, South Carolina, ort, Colleton County, 
 Williams, Iowa, ort, Hamilton County, 
 Williams, Minnesota, ort, Lake of the Woods County, 
 Williams, Arizona, ort, Coconino County, 
 Williams, Kalifornien, ort, Colusa County, 
 Williams, Oregon, ort, Josephine County, 

Robotskapade Antarktisförgreningar
Robotskapade USAförgreningar
Formel 1-VM 2003

hade 16 deltävlingar som kördes under perioden 9 mars-12 oktober. Förarmästerskapet vanns av tysken Michael Schumacher och konstruktörsmästerskapet av Ferrari. Schumacher blev i och med detta världsmästare i Formel 1 för sjätte gången och slog därmed Fangios 46 år gamla rekord.

HANS-skydd introducerades i Formel 1 för första gången detta år, och var obligatorisk för samtliga förare att använda.

Vinnare
 Förare:  Michael Schumacher, Tyskland, Ferrari
 Konstruktör:  Ferrari, Italien

Grand Prix-kalender

Team och förare

Slutställning

Förare

Konstruktörer

Externa länkar

Säsonger
Kaldéer

Kaldéer kan syfta på:

Historisk demografi 
 Kaldéer – en semitisk stam, invandrade till Babylonien västerifrån omkring 1000-talet f. Kr. (ibland förväxlade med de historiska babylonierna), se Kaldeen 
 Kaldeiska dynastin – den elfte dynastin av babyloniska kungar under 600-talet f. Kr.

Språk 
 Kaldeisk nyarameiska/kaldeiska/keldanska - en modern dialekt av arameiska talad av kaldeiskt kristna katoliker (se nedan)

Kaldeisk-katolska kyrkan 
 Kaldeisk-katolska kyrkan – en östlig katolsk självbestämmande delkyrka med säte i Bagdad, Irak i full kyrkogemenskap med den romersk-katolska kyrkan under påvens ledning
 Kaldeisk rit – den rit som används av den med påven i Rom förenade kaldeisk-katolska kyrkan, samt Österns apostoliska och katolska assyriska kyrka

Var finns Kaldéer 

 Främst i Ankawa (som ligger i Erbil), Zakho och Shaqlawa.
Pjäsörbäcken

Pjäsörbäcken är ett vattendrag i norra Västerbotten, Skellefteå kommun. Längd cirka 15 kilometer. Pjäsörbäcken mynnar i Kusån (från vänster) i Kågeälvens avrinningsområde, och är Kusåns största biflöde.

Vattendrag i Västerbotten
Vattendrag i Skellefteå kommun
Kågeälvens avrinningsområde
Mästare, alla söka dig

Mästare, alla söka dig är en psalm om tvivel och sökande av Emil Liedgren från 1919. Melodi (C-moll, 3/4) av Ludvig Mathias Lindeman och samma som används till psalmerna Gammal är kyrkan, Herrens hus, Herren, vår Gud, har rest sin tron och Tränger i dolda djupen ner. Psalmen utgörs av en bön till Kristus och har sex sjuradiga strofer, av vilka den mest kända (och omdiskuterade) börjar: "Herre, du hör vad hjärtat ber / även när läpparna häda."

Liedgrens texter blir fria för publicering 2036.

Psalmen finns publicerad som 
Nummer 532 i 1937 års psalmbok under rubriken "Ungdom".
Nummer 532 i Psalmer för bruk vid krigsmakten 1961 verserna 1-6.
Nummer 249 i Frälsningsarméns sångbok 1968 under rubriken " Det Kristna Livet - Andakt och bön"
Nummer 216 i den ekumeniska delen av den svenska psalmboken (dvs psalm 1-325 i Den svenska psalmboken 1986, Cecilia 1986, Psalmer och Sånger 1987, Segertoner 1988 och Frälsningsarméns sångbok 1990) under rubriken "Sökande - tvivel".
Nummer 339 i den finlandssvenska psalmboken 1986 under rubriken "Tro och tvivel"

Externa länkar 
Hos Svenska Akademien återfinns psalmtexten från 1937 i "Den gamla psalmboken" i PDF

Svenska psalmer
Sånger 1919
Hjälp!

Hjälp! () är en brittisk komedifilm med The Beatles som hade biopremiär i Storbritannien den 29 juli 1965 i regi av Richard Lester. Hjälp! är The Beatles andra film (den första är Yeah! Yeah! Yeah!, på engelska A Hard Day's Night). Filmen gjordes i anslutning till albumet Help! som kom ut samma år.

Handling 
Filmen börjar med att en kvinna ska offras till den onde guden Kahili. Hon ligger på altaret, är rödmålad, och allt är klart för offrandet. Men när prästen ska hugga kniven i henne upptäcker hennes syster att hon inte har "offerringen" på sig! 

Det visar sig att det är Ringo Starr som fått ringen skickad till sig av en beundrarinna. Nu börjar sekten jaga Ringo med rödfärg och långa knivar, för att få sitt offer. Ringo söker upp två vetenskapsmän som ska hjälpa honom att få av sig ringen, eftersom den sitter fast på fingret. 

Men de lyckas inte, och nu vill även vetenskapsmännen få tag på ringen, eftersom den verkar vara oförstörbar. Så Beatles flyr från sina förföljare genom både Alperna och Bahamas, utan större framgång.

Rollista i urval 

John Lennon - sig själv
Paul McCartney - sig själv
George Harrison - sig själv
Ringo Starr - sig själv
Eleanor Bron - Ahme
Leo McKern - Clang
John Bluthal - Bhuta
Patrick Cargill - Superintendent Gluck
Victor Spinetti - Foot
Roy Kinnear - Algernon
Alfie Bass - dörrvakt
Warren Mitchell - Abdul
Peter  Copley - Jeweler
Bruce Lacey - gräsklippare
Durra - magdansare 
Mal Evans - kanalsimmare (ej krediterad)
Gretchen Franklin - granne (ej krediterad)
Dandy Nichols - granne (ej krediterad)
Jeremy Lloyd - restaurangägare (ej krediterad)
John Louis Mansi

Musik i filmen 
 "Help!"
 "You're Gonna Lose That Girl"
 "Another Girl"
 "You've Got To Hide Your Love Away"
 "I Need You"
 "The Night Before" 
 "Ticket To Ride"
Samtliga låtar finns på A-sidan av LP:n Help! (1965).

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 
 
 
 

Filmer 1965
The Beatles-filmer
Brittiska fantasyfilmer
Brittiska komedifilmer
Brittiska musikalfilmer
Brittiska mysteriefilmer
Engelskspråkiga filmer
Självrefererande filmer
Jaguar Racing

Jaguar Racing var ett formel 1-stall från Storbritannien som bildades 1999 när Ford köpte upp Stewart-stallet. Stallet anknöts till bilmärket Jaguar som ingick i Fordkoncernen, och fick därför namnet Jaguar Racing. 

Som bäst lyckades Eddie Irvine ta två tredjeplatser åt stallet, Monacos Grand Prix 2001 och Italiens Grand Prix 2002.

På grund av uteblivna framgångar på racingbanorna och finansiella svårigheter hos Ford, såldes stallet i november 2004 till Red Bull och blev Red Bull Racing.

F1-säsonger

Noter

Källor
Hebréer

Som hebréer (hebreiska עִבְרִי ʿivri) betecknar Gamla Testamentet tidiga israeliter. Namnet Juda på hebréerna kom av den hebreiska stammen Juda som var den grupp som blev kvar som var i Israel.

Gamla Testamentet
Ordet förekommer 33 gånger i den hebreiska bibeln. I 1.Mos 14:13 kallas Abraham hebréer. Annars är det mest en exonym som uttrycker missaktning. När det används som självbeteckning, uttrycker det ofta ödmjukhet. Ordet förekommer många gånger i historien om Josef, i berättelsen om uttåget ur Egypten och i berättelserna om strider mot filistéerna.

I Jer 34:9, 14 förekommer hebréer i samband med träldom och slaveri. Förekomsten i 2.Mos 21:2 och 5.Mos 15:12 har en liknande kontext. Förekomsten i Jona 1:9 är inte säker eftersom Septuagint läser där ett annat ord, עֶבֶד, ’tjänare’.

Etymologi

Enligt vissa tolkningar finns det ett samband med patriarken Ever, som nämns i Genesis 10:24.

Se även 
 Habiru

Etniska grupper i Asien
Israeliter

Israeliter, Israels folk och Israels barn är i Bibeln benämningar på det folk som har patriarken Jakob (Israel) som stamfar. Folket delades efter Jakobs söner upp i olika stammar – tolv eller tretton stycken beroende på definition. Tio av stammarna skingrades i samband med Assyriens erövring av landet. Därefter kom den kvarvarande Juda stam att ge upphov till begreppet judar.

Uppdelning
Folket delades tidigt in i tolv stammar utifrån sin härkomst från Jakobs tolv söner:

Ruben
Simon (Simeon)
Levi
Juda
Dan
Naftali
Gad
Asher
Isaskar
Sebulon
Josef
Benjamin

Josefs stam delades senare i två stammar, Efraim och Manasse.. Därmed blev antalet stammar tretton, varav alla utom Levi stam hade egna landområden.

Historik
Namnet omnämns i Första Moseboks 32:a kapitel i Bibeln och även i inskriptionen på Merneptahstelen, en sten som listar militära kampanjer utförda av faraon Merneptah och beskriver hur israeliterna bekämpats. De anges vara ett folk som bebor Kanaan, men beskrivs ännu inte som ett kungarike.
 
När israeliterna hade erövrat Kanaans land blev det uppdelat i tolv delar. Levi stam fick inte en egen landdel, eftersom leviterna var präster som skulle tjänstgöra inför Gud. Kanaan delades också med andra folkstammar som filistéer och kanaanéer. Detta ledde i sin tur till många strider, bland annat den mellan David och Goliat.

Fram till 700-talet före Kristus förmodas stammarna ha haft tydliga identiteter, även om äktenskap mellan personer från olika stammar var vanliga. De tolv stammarna fördelades under århundradena efter Salomos regeringstid på de båda rikena Israel och Juda på så sätt att Juda dominerades av Benjamin och Juda, medan de övriga främst bodde i Israel. De tio stammar som fanns i Israel kallas även för de försvunna stammarna, eftersom deras kända historia upphör i och med den assyriska erövringen av Israel år 722 f.Kr.

Efter att Israels rike gick under kom begreppet israeliter att användas om folk som tillhörde Juda stam. Därmed blev begreppet Juda stam synonymt med judar.

Se även
Israels tio försvunna stammar
Judar

Referenser

Bibeln
Israels samhälle
Judendom
Tolvtal
Semiter

Semiter var en grupp folk som sedan omkring 3000 f.Kr. hade en dominerande ställning i Mellanöstern. Namnet syftade ursprungligen på folk nämnda i Bibelns Första Mosebok (10:21–31) som ättlingar till Noas son Sem. Namnet användes första gången på 1700-talet, först i samband med de språk som semiterna talade, men blev senare vanligt namn på själva folken.

Den allmänna uppfattningen är att semiterna hade sitt "urhem" i den sydliga delen av Arabiska halvön och därifrån vandrat västerut till Etiopien, i nordvästlig riktning till Palestina, Syrien och Mesopotamien samt till Egypten och Nordafrika i nordväst. Man vet till exempel att en stor ström semiter kom till Egypten redan i förhistorisk tid.

Alla de tre stora monoteistiska religionerna judendom, kristendom och islam har grundats av semiter. De har därigenom präglat livsvanor och kulturformer över hela världen.

Se även
Semitiska språk
Abrahamitiska religioner

Källor 
Store norske leksikon/ semitter

Etniska grupper
Äldre folkgrupper i Asien
Äldre folkgrupper i Afrika
Finluden stensopp

Finluden stensopp, Boletus reticulatus eller Boletus aestivalis är en sopp som ofta växer under bok, ek, lind och björk  redan på sommaren fram till hösten och särskilt i södra Sverige. Den skiljer sig från den vanliga stensoppen genom att hatten känns mer "luden". Den är liksom sin släkting en god matsvamp men unga exemplar kan förväxlas med gallsopp som har ett finmaskigt rutmönster på foten närmast under hatten, och svagt gulaktig och rosatonad fot.

Galleri

Se även 
 Lista över svampar

Referenser 

Matsvampar
Soppar
Rödbrun stensopp

Rödbrun stensopp, (Boletus pinophilus), är en sopp med rödbrun, nästan kopparröd färg och kraftig fot. Den växer oftast under tall men kan också påträffas under bok eller andra lövträd.

Denna svamp har vitt kött och den luktar liksom färskt gräs. Hattens diameter är 8 till 20 cm. Denna svamp kan lätt förväxlas med andra ätliga svampar från samma släkte.

Arten förekommer i olika regioner i Eurasien. Exemplar som hittades i Nordamerika tillhör antagligen en annan art. Grunden är ofta täckt av lav eller hed.

För beståndet är inga hot kända. Hela populationen anses vara stabil. IUCN listar arten som livskraftig (LC).

Se även 
 Lista över svampar

Noter 

Matsvampar
Soppar
Flamsopp

Flamsopp eller slätfotad sopp, Suillellus queletii, är en sopp i familjen Boletaceae.

Förekomst
Flamsoppen har en vid utbredning i Europa, men, då det är en värmekrävande art, är den vanligast i söder. Den förekommer även i Asien. I Sverige är den mycket sällsynt med fynd från Skåne, Södermanland och Uppland. I Finland förekommer den på en lokal längst ner i sydväst (Lenholmen). I Danmark är den sällsynt och förekommer på öarna och på Jylland öster om israndslinjen.

Den förekommer i lövskog, företrädesvis i kalktrakter, och bildar ektomykorrhiza med främst ekar, sällsynt även med bokar, avenbok, hassel och björkar.

Kännetecken
Hatten blir upp till 9 cm i diameter och är välvd tillplattad. Hatthuden är slät eller sammetsluden och har vanligen (olivtonat gul) orange till tegelröd (eller kanelbrun) färg; blånar vid beröring. Porerna är som unga gula, senare orangeröda, och blånar vid tryck. Foten är gulaktig, slät eller med blekt orange till blekt röda korn, och har vinröd bas. Köttet är ljusgult, i fotbasen vinrött, och blånar i snittytor. Lukt och smak är inte påfallande.

Flamsoppen påminner något om blodsopp, som också saknar upphöjt ådernät på foten, men denna har inte vinröd fotbas och fotens yta är tydligare rödprickig (dessutom är porerna vanligen cinnoberröda hos blodsopp).

Matsvamp
Den är ätlig men bör på grund av sin sällsynthet inte plockas.

Taxonomi
Flamsoppen beskrevs 1885 av Stephan Schulzer von Müggenburg som Boletus queletii. 2014 flyttade Alfredo Vizzini, Giampaolo Simonini och Matteo Gelardi den till det samma år av molekylärfylogenetiska skäl återupprättade släktet Suillellus.

Arten är uppkallad efter den franske mykologen Lucien Quélet.

Referenser
 Boris Assayev, Boletes queletii på Boletales.com.

Soppar
Suillellus
Durak

Durak är ett ryskt kortspel för två eller fler deltagare. En kortlek med 36 kort (utan 2:or t.o.m. 5:or) används. 

Spelarna får i given sex kort kvar, och resterande kort bildar en talong från vilken spelarna kompletterar sina händer under spelets gång. Korten spelas ut från handen enligt tämligen komplicerade regler. Spelet går ut på att så fort som möjligt, när väl korten i talongen tagit slut, bli av med korten på handen. 

Spelet har ingen vinnare utan bara en förlorare, som får tillmälet durak, vilket på ryska betyder ”dumbom” eller ”narr”.

Referenser

Kortspel
Bräus

Bräus, även kallat brus, är ett gotländskt kortspel med medeltida anor. Det spelas med en lek på 36 kort (utan tvåor t.o.m. femmor). De fyra deltagarna spelar parvis mot varandra. 

Spelet går ut på att vinna stick. Vid spelandet om sticken gäller en del speciella regler; t.ex. måste man stå över om man inte kan lägga ett högre kort än det närmast föregående. Kortens inbördes rangordning är också mycket egenartad. De tre högsta korten är klöver knekt (kallad spiten), spader åtta (dullen) och hjärter kung (brusen). 

På Gotland anordnas varje år ett ”världsmästerskap” i bräus.

Referenser

Kortspel
Bräus
Whiskey Poker

Whiskey Poker är ett kortspel som spelas om pengar och som är influerat av poker och rummy. Trots namnet är det inget riktigt pokerspel.

Se även 
Oäkta pokerspel
Lista över kortspel

Kortspel
Femkort

Femkort är ett klassiskt svenskt kortspel, känt sedan 1600-talet. Det spelas traditionellt med någon form av insatser.
 
Spelarna får fem kort var, och man spelar sedan om stick. Man måste följa färg om man kan, och dessutom gäller överstickstvång, vilket innebär att man måste lägga ett högre kort än de föregående om man har möjlighet. Den som vinner något av de fyra första sticken spelar ut till nästa stick. Vinnaren av det femte och sista sticket tar hem potten. Innan det sista sticket spelas kan vem som helst av spelarna begära ”bättre kort”, och om samtliga spelare går med på detta blir det omgiv.

Referenser

Externa länkar 
 Lyckans Talisman: Spel med fem stick

Kortspel
Karniffel

Karniffel är ett kortspel, det äldsta i Europa vars regler är kända. Det omnämns första gången 1426 i en förordning från staden Nördlingen i södra Tyskland. Det är också ett av de kortspel som räknas upp i Georg Stiernhielms moraliserande dikt Hercules, tryckt 1658. Spelet utövas än i dag, i en vidareutvecklad form, i den schweiziska kantonen Nidwalden. 

Karniffel är ett sticktagningsspel för fyra deltagare som spelar ihop partnervis. Deltagarna har fem kort var på handen, och spelet vinns av den sida som först tar hem tre stick. Rangordningen mellan korten är mycket egenartad och har till exempel en av knektarna, benämnd karniffeln, som högsta kort.

Referenser
 

kortspel
Mulle (kortspel)

Mulle är ett kortspel som har utvecklats ur spelet byggkasino, vilket i sin tur är en vidareutveckling av kasino. Mulle är ett vanligt förekommande spel på svenska fångvårdsanstalter.

Spelet går ut på att vinna kort, som är utlagda på bordet, genom att matcha dessa mot kort på handen med motsvarande siffervärden. Två sammanblandade kortlekar används. Liksom i kasino delas poäng ut för bland annat vunna värdekort; dessutom får man poäng för varje mulle, det vill säga för ett kort som tagits med hjälp av ett kort med samma valör och samma färg.

Referenser

Externa länkar

Kortspel
Bura

Bura kan avse

 Bura – en vind vid Adriatiska havet, se Bora
 Bura, Grekland – en antik grekisk stad i Achaia
 Bura (kortspel) – ett ryskt kortspel
 Bura, Tana River – en ort i distriktet Tana River, Kenya
 Bura, Taita-Taveta – en ort i distriktet Taita-Taveta, Kenya
Knektpass

Knektpass är ett gammalt svenskt kortspel, omnämnt redan 1847. Spelet går ut på att vinna stick. Varje vunnet stick berättigar till en poängs avdrag från den summa på 12 poäng som alla spelarna startar med. Spelets vinnare är den som först kommit ned till 0 poäng. 

Spelarna får i given fem kort var, varefter nästa kort i leken vänds upp och anger trumffärg. Spelarna ska därefter bestämma om de vill gå med i det fortsatta spelet eller lägga sig. Går man med måste man vinna minst ett stick för att inte bestraffas med poängtillägg. De spelare som gått med har rätt att upp till tre gånger byta ut valfria kort från handen mot nya från talongen innan själva spelet om sticken tar vid.

De högsta korten i leken, oavsett trumffärg, är alltid de fyra knektarna.

Spelet kan även gå under benämningen rams, vilket också är namnet på ett annat, besläktat kortspel.

Referenser

kortspel
Svarte Petter (kortspel)

Svarte Petter är ett kortspel för barn och är ett spel där det gäller att utse en förlorare snarare än en vinnare. Det spelas ofta med speciella Svarte Petter-kortlekar, vilka består av illustrerade kort som går att para ihop två och två samt ett udda kort. Motiven på korten kan till exempel utgöras av olika yrken eller djur. Det udda kortet, benämnt ”Svarte Petter”, avbildar ofta en sotare eller en svart katt.

Svarte Petter kan också spelas med en vanlig fransk-engelsk kortlek. Två kort med samma valör bildar då ett par. Svarte Petter-kortet motsvaras av spader knekt, som alltså inte får paras ihop med något annat kort. Vanligtvis läggs klöver knekt undan från leken innan spelets början.

Hela kortleken delas ut; det spelar ingen roll om inte alla får lika många kort. Alla spelare som fått ett eller flera par på handen, lägger upp dem på bordet. Därefter drar varje spelare i tur och ordning, medsols runt bordet, ett kort på måfå från sin vänstra granne, som håller upp sina kort i solfjädersform med baksidorna vända utåt. Om det dragna kortet går att para ihop med ett kort på handen, lägger spelaren upp paret på bordet. 

Allteftersom spelarna blir av med sina kort, utgår de ur spelet. Till sist finns bara en spelare kvar som sitter med Svarte Petter på handen och därmed har förlorat spelet. Av detta kommer uttrycket att "bli sittande med Svarte Petter": att ha något (oftast någon tillgång kopplat till förpliktelser eller annat ansvar) som man inte vill ha och inte kan göra sig av med.

I likhet med flera andra kortspel för barn har Svarte Petter sitt ursprung i medeltida hasardspel i krogmiljö. Spelet kan ha fått sitt namn efter ”Schwarzer Peter”, som var öknamnet på en stråtrövare i Tyskland i början av 1800-talet.

Varianter
Det går också att spela med regeln att det är grannen till höger som spelarna ska dra kort från.

I stället för spader knekt kan spader dam utgöra det udda kortet. Spelet kallas då för Svarta Maja. (Namnet Svarta Maja används också om två andra kortspel, dam och Svarta Maria.)

Referenser

Kortspel
Toepen

Toepen är ett nederländskt kortspel som ofta förekommer på barer och andra nöjesinrättningar, där man som regel spelar om vem som ska betala för nästa omgång dryckesvaror. 

En kortlek med 32 kort (utan 2:or till och med 6:or) används. I varje giv spelar man om fyra stick, och spelet går ut på att ta hem det sista sticket. Den som gör det vinner given, medan alla de andra spelarna är förlorare och blir bestraffade med minuspoäng. I utgångsläget rör det sig om -1 poäng, men under pågående giv får vilken spelare som helst knacka i bordet, vilket innebär att straffet för förlorarna höjs till -2 poäng. De andra spelarna har då att välja på att lägga sig och direkt få -1 poäng, eller fortsätta och riskera att få -2 poäng. Det är tillåtet att knacka flera gånger under samma giv, men inte två gånger i rad av samma spelare. För varje gång ökas straffet på med ytterligare -1 poäng.

En spelare som nått -15 poäng eller mer får lämna spelet, och den som sist är kvar är spelets vinnare. Alternativt spelar man med regeln att den som först kommer till -15 poäng eller mer är spelets förlorare.

Referenser

kortspel
Tjugonio (kortspel)

Tjugonio är ett kortspel för två eller flera spelare. Spelet går ut på att vinna stick genom att lägga kort så att stickets sammanlagda värde blir 29.

Essen och alla klädda kort har värdet 1, nummerkorten har sitt vanliga siffervärde. Färgerna saknar betydelse i detta spel. Given delar ut alla kort så att alla får lika många. Om kortlekens 52 kort inte går jämnt upp i antalet spelare tar man i förväg bort en eller flera tior.

Förhand påbörjar första sticket genom att lägga ett kort och säga dess värde högt. Spelarna lägger sedan i tur och ordning ett kort var ovanpå och säger högt summan av alla kortens värde i det pågående sticket. Spelet fortsätter på detta sätt, i flera varv om så behövs, tills någon lyckas få summan till 29. Denna spelare tar hem sticket och får spela ut till nästa. Man får inte lägga ett kort som gör att summan blir större än 29. Kan man inte lägga något alls måste man säga "pass" och stå över sin tur. 

Spelet slutar när ingen längre har möjlighet att i det aktuella sticket bilda summan 29. Den som tagit hem flest stick har vunnit.

Referenser

Kortspel
MW

MW kan avse.

 MW – en fysikalisk enhet för effekt, se megawatt
 mW – en fysikalisk enhet för effekt, se milliwatt
 MW – en akronym av engelskans mediumwave, se mellanvåg
 MW – nationalitetsbeteckning för motorfordon från Malawi
 .mw – nationell toppdomän för Malawi
 MW – förkortning för middleware