kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Forsby, Helsingfors

Forsby (finska: Koskela) är en stadsdel i Helsingfors stad och en del av Gammelstadens distrikt. 

Forsby kan delas in två områden; det nordliga området med egnahemshus och det sydliga med höghusbebyggelse. På området finns bland annat Forsby sjukhus, medan Forsby spårvagnsdepå inte ligger i Forsby - men nog nära - namnet till trots. Höghusområdet består bland annat av bostäder för anställda vid stadens trafikverk HST, studentbostäder, åldringsbostäder och stadens hyresbostäder. Området har piffats upp under 1990-talet. I en undersökning om medelinkomsterna 2006 var Forsby på plats nr 70 av 77 bland Helsingfors stadsdelar. 

Stadsdelar i Helsingfors
Nollvision

En nollvision är ett mål inom olika områden där frekvensen av en förekomst är noll, vanligen antal dödade.

Nollvisioner i Sverige 
Nollvisionen i bestämd form avses i Sverige ofta målet att få ner antalet döda och svårt skadade i trafikolyckor till noll som infördes 1997 efter ett regeringsbeslut. År 1997 omkom 541 personer och 2017 omkom 252,

År 2008 implementerades en nollvision mot självmord, men år 2017 hade inte minskningen varit märkbar. Det har genomförts utredningar och regeringen har lagt fram förslag för att ta fram nollvisioner även för dödade av narkotika och i arbetsplatsolyckor.

Nollvision som koncept har fått stor genomslagskraft i Sverige och har blivit ett sätt att få gehör, politiskt stöd och resurser för olika ändamål. Enligt psykiatern David Eberhard kan en nollvision ha en negativ inverkan genom att människor blir mindre kapabla att handera risker och missöden i sin vardag. Beredskapsansvariga har låga förväntningar på hur allmänheten kan hantera kriser och att enskilda klarar sin självförsörjning i högst ett dygn. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap lanserade 2015 kampanjer för att uppmuntra svenska medborgare att ta mer personligt ansvar under kriser.

Eberhard befarar även att nollvisionen cementerar försiktighetsprincipen, det vill säga att ta det säkra före det osäkra och att det som inte är garanterat ofarligt betraktas som farligt för säkerhets skull.

Se även 
 Krig som metafor
 Nolltolerans

Referenser

Externa länkar 
 "Hur vill du lösa mediekrisen, Alice Bah Kuhnke (MP)?" (om nollvisionen i trafiken samt om nollvisioner som idé och politiskt medel vid ca 30 min), Ekots lördagsintervju, 10 juni 2017. Åtkomst den 12 juni 2017.

Statistik
Kaa Eneberg

Eeva Birgit Kaarina (Kaa) Eneberg, född 25 juni 1938 i Helsingfors, är en sverigefinländsk journalist och författare. 

Eneberg, som är dotter till ingenjör Matti Kaukoniemi och köksmästare Eva Grönholm, studerade vid Helsingfors universitet, var anställd på Hufvudstadsbladet i Helsingfors 1958–1959, på United Press International i Stockholm 1960–1969 och frilans i New York 1969–1973. Hon anställdes på Dagens Nyheter i Stockholm 1973 och blev politisk reporter där 1975.

Hon kom som krigsbarn till Sverige 1944.

Bibliografi 
 Regionala organisationer i norr (Utrikespolitiska institutet, 1998). 3., omarb. och aktualiserad uppl. 2008
 Tvingade till tystnad: en okänd historia om några svenska familjeöden (Hjalmarson & Högberg, 2000)
 Förnekelsens barn: svenskarna som drog österut (Hjalmarson & Högberg, 2003)
 Knuts ask och kejsaren av Karelen: om den svenska Rysslandsfebern (Hjalmarson & Högberg, 2007)

Översättning
 Veikko Erkkilä: Det nedtystade kriget: när sovjetiska partisaner anföll finska gränsbyar (Vaiettu sota) (Hjalmarson & Högberg, 2001)

Utmärkelser 
För boken Tvingade till tystnad tilldelades Eneberg år 2001 Sveriges Advokatsamfunds journalistpris och Grävande journalisters bokpris Guldspaden.

Källor  
Libra.se   
Noter
     

Födda 1938
Sverigefinländare
Svenska översättare
Svenskspråkiga fackboksförfattare
Svenska journalister under 1900-talet
Finlandssvenska journalister
Kvinnor
Levande personer
Finländska översättare
Översättare från finska
Svenska journalister under 2000-talet
Sjätte skottet

Sjätte skottet är en svensk dramafilm från 1943 i regi av Hasse Ekman. I huvudrollerna ses Edvin Adolphson och Karin Ekelund.

Handling 
Två misslyckade människor möts en kväll i Monte Carlo då den ena, Georg Winkler, planerat att begå självmord. Han hindras av Marguerite Hoffman och de börjar diskutera sina liv över en drink. De kommer överens om att starta ett nytt liv tillsammans. 

Georg är egentligen bara duktig på en sak, pistolskytte. Marguerite har varit skådespelerska, men inte nått framgång som det. De börjar turnera under namnet "Hard & Hardy" där Georg är pistolskytten och Marguerite hans levande måltavla.

Om filmen 
Filmen hade Sverigepremiär i Stockholm den 24 september 1943. Den har visats på TV 21 och SVT.

Rollista i urval 
Edvin Adolphson – Georg Winkler "Mr. Hard"
Karin Ekelund – Marguerite Hoffman "Miss Hardy" 
Gunn Wållgren – Lulu 
Nils Lundell – clownen Toni
Olof Widgren – Björn Hoffman
Tore Lindwall – polisintendenten 
David Erikson – stallmästaren
Sten Hedlund – poliskommissarien 
Nils Johannisson – direktör Möller 
Wiktor "Kulörten" Andersson – landsortstivolits utropare
 Fritiof Janse – modig dansk på varietén i Köpenhamn 
Otto Moskovitz – Kiki, dvärgen på Cirkus Zoo 
Willi Wells – dansk konferencier

DVD 
Filmen gavs ut på DVD 2014.

Externa länkar 
 
 

Filmer 1943
Svenska romantikfilmer
Svenska dramafilmer
Filmer i regi av Hasse Ekman
Svenskspråkiga filmer
Monaco på film
Filmer från Terrafilm
Filmer som utspelar sig på en cirkus
Svenska 1940-talsfilmer
Giftasvuxna döttrar

Giftasvuxna döttrar är en svensk komedifilm från 1933 i regi av Sigurd Wallén.

Handling 
Portvaktsfrun Emma Lindberg har tre döttrar som alla är "giftasvuxna". Alla tre har de bekymmer kring giftermål.

Om filmen 
Filmen spelades in i Filmstaden Råsunda med exteriörer från Stockholm av J. Julius med Axel Witzansky som koreograf. Som förlaga har man den tyska filmen från 1932 Frau Lehmanns Töchter i regi av Carl Heinz Wolf med manus av författaren Franz Rauch.

Filmen hade Sverigepremiär den 10 april 1933 på biograferna Röda Kvarn i Gävle, Helsingborg, Uppsala, Örebro och Stockholm. Giftasvuxna döttrar har visats vid ett flertal tillfällen i SVT.

Rollista i urval 
Karin Swanström – fru Emma Lindberg, portvaktsfru
Birgit Tengroth – Lotta, arbetar på lager
Maritta Marke – Lina, mannekäng 
Karin Ekelund – Lena, biträde på NK:s leksaksavdelning 
Sture Lagerwall – Robert "Robban" Lundkvist 
Sigurd Wallén – direktör Fritz Landé
Einar Axelsson – direktör Erik Ehrenberg
Nils Jacobsson – Frans "Frasse" Hallberg, bagare
Helga Brofeldt – fru Bergström
Olga Andersson – Fraser, generalkonsulinna
Ruth Stevens – mannekäng
Tor Borong – dörrvaktmästare

Musik i filmen 
Det vore mer än underbart, kompositör Jules Sylvain, text Lill-Slam, sång Sigurd Wallén och Maritta Marke 
En liten mascot, kompositör Jules Sylvain, text Lill-Slam, sång Einar Axelsson, Karin Ekelund, Maritta Marke, Birgit Tengroth och Gösta Kjellertz som dubbar Nils "Banjo-Lasse" Larsson 
Amor kommer som en tjuv om natten, kompositör Jules Sylvain, text Lill-Slam, sång Karin Ekelund och Einar Axelsson 
När lyckans klockor ringa, kompositör Jules Sylvain, text Lill-Slam, deklameras av Karin Swanström 
På livets krokiga landsväg, kompositör Jules Sylvain, text Lill-Slam, sång John Wilhelm Hagberg som dubbar Sture Lagerwall 
Ja, må han leva!

Referenser

Externa länkar 
 
  

Filmer 1933
Svenska komedifilmer
Filmer i regi av Sigurd Wallén
Stockholm på film
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1930-talsfilmer
Gennarbyviken

Gennarbyviken är en sjö i kommunerna Raseborg och Hangö i landskapet Nyland i Finland. Arean är  kvadratkilometer och strandlinjen är  kilometer lång. Sjön   Den ligger omkring 91 km väster om Helsingfors. Ytan är nära havsnivån. Sjön har skapats på konstgjord väg genom att en havsvik avskiljdes med en fördämning som byggdes 1957 för att tillgodose industrins vattenbehov. Dess vatten är numera sött (salthalten är under 0,05 promille).

Bland annat vigg, knipa, skäggdopping, gräsand, sothöna och rördrom häckar i Gennarbyviken. Den är även ett viktigt område för smålommen.

Öar
I sjön finns öarna Ekö, Aspholmen, Krokbyholmen, Vårholmen, Hästvikgrundet, Käringen, Gubben, Hopaholmen, Enholmen och Storholmen.

Referenser

Noter 

Insjöar i Nyland
Insjöar i Finland större än 10 kvadratkilometer
Konstgjorda sjöar i Finland
Raseborgs natur
Hangö natur
Gerby

Gerby kan avse: 
 Gerby, Pernå – en by i Pernå kommun, Nyland
 Gerby, Vasa – en stadsdel i Vasa stad
Eneberg

Eneberg är en finländsk adelsätt med ursprung från Björneborg. 

Till denna släkt hör den sverigefinländska journalisten och författaren Kaa Eneberg.

Alla ättemedlemmar i Finland bär idag på grund av namnbyte namnet Kivikataja.

Referenser 

Finländska adelsätter
Mankans

Mankans (fi. Mankkaa) är en stadsdel i Esbo stad i Finland och hör administrativt till Stor-Hagalund storområde. 

Namnet kommer av namnet på en person som bott i Mankans på 1540-talet, Nils Mancke. Namnformen har varit bland annat Manckeby (1540), Manckaby (1541) och Mankans (1585).

Genom Mankans går Mankansvägen, vars trafik minskat avsevärt sedan Ring II öppnades. Den var i tiderna en av ett fåtal vägar som förenade södra Esbo med Kungsvägen. Byggnadsbeståndet i stadsdelen domineras av småhus och radhus. Esbos första Lidl öppnades i Mankans. 

Delområden i Mankans är Blåbacka, Dåvits (fi. Taavila), Gamla Mankans, Gerk, Klovis och Lukubäcken.

Lukubäcken, som gett namn åt delområdet, är ett vattendrag som dränerar Lillträsket i grannbyn Hemtans och förenas med Mankansbäcken till Gräsaån.

Källor

Stadsdelar i Esbo
Gerknäs

Gerknäs (finska: Kirkniemi) är en egendom och stadsdel i Lojo stad i Nyland. På medeltida Gerknäs gård residerade släkten Tott, och senare har gården innehafts av bland annat överste Gustaf Wilhelm Conradi, Augustin Ehrensvärd och marskalk C.G.E. Mannerheim. Idag domineras orten av Gerknäs finpappersfabrik som ägs av Sappi Limited. Fabriken befinner sig trots sitt namn i Jönsböle stadsdel.

Externa länkar
Mannerheim och Gerknäs
Stadsdelar i Lojo
Gesterby

Gesterby är:
 Gesterby, Sibbo – en by i Sibbo kommun, Nyland
 Gesterby, Kyrkslätt – en by och bosättningsområde i Kyrkslätts kommun, Nyland
 Gesterby, Kimito – en by i Kimito kommun, Västra Finlands län
 Gesterby, Sund – en by i Sunds kommun, Åland 
 Gesterby, Bjärnå – en by i Bjärnå kommun, Egentliga Finland, fi. ''Kestrikki

Se även 
 Gästerby
Frimärke (sjöfart)

Frimärke används också som sjöterm för en (eller flera) genom två naturliga eller konstgjorda märken utdragen linje som ligger så att den ger ledning till skydd, "friar", för ett eller flera närliggande grund, kabelfästen eller dylikt. Jfr navigation, enslinje, ledande märken.

Sjöfart
Ämnäs

Ämnäs är en by i Finströms kommun på Åland. Sett till läge är Ämnäs beläget mitt på fasta Åland. Området "Gibböle" är beläget i Ämnäs, området är inte en egen by, utan härstammar från ett hemman.

Invånare
2013 fanns 223 personer bosatta i byn. Under de senaste åren har inflyttningen till Ämnäs ökat och en efterfrågan på tomter finns generellt sett konstant. Sett till antalet personer bosatta i byn är Ämnäs en av de största byarna på Åland.

Nutid och dåtid
Förr var byn en traditionell bondby men idag finns endast ett fåtal heltidslantbruk kvar, gårdarna är Hansas, Nilsas, Karl-Ers samt Woivalins. Även fisket har varit en stor sysselsättning tidigare. 1973 grundades Ämnäs Byalag av Carl Sjöblom med syftet att främja sammanhållningen i byn samt att ta tillvara byns intressen. Byalaget förfogar över byagården / bygdegården som kallas "Gibböle" i vilken det bland annat ordnas festligheter och sammankomster. Gården tros ha varit byggd så tidigt som på 1850-talet. I byn fanns även fram till mitten av 1990-talet företaget Ämnäs Hembageri som sedermera köptes av ÅCA och fick det nya namnet Ålandsbagarn. Hembageriet erbjöd färskt bröd och drev även café i lokalen. Lanthandeln F:ma Carl Sjöblom var under många år verksam och försåg Ämnäsborna med livsmedel på nära håll.

Idag verkar företagen Solsidans Bygg, Axventure, Johanssons Städ m.fl. i byn. Sommartid drivs finns även en loppis i byn.

Kända Ämnäsbor
Bland de mer kända Ämnäsborna kan nämnas Folke Woivalin, tidigare lantråd på Åland samt Alfred Sjöblom, tidigare kommunpolitiker. Även Harry Söderberg som driver Söderbergs Åland är en känd profil på Åland. Söderberg erbjuder självplock av bland annat jordgubbar, hallon och vinbär. Produkterna levereras även till butiker runt om Åland.

Sevärdheter
Cykelturister som kommer från Mariehamn möter den första åländska midsommarstången i Ämnäs. Stången reses och kläs årligen i byalagets regi. Stången har de traditionella åländska färgerna på kronorna och lövas med asplöv. Toppen på stången pryds av fäktargubben samt fyra segelbåtar. Naturen är vacker i byn med skog, åkrar, fält och mindre bergspartier. Tack vare närheten till såväl Ämnäsviken som Kornäsfjärden är vackra vyer över sjö aldrig långt borta. Den gamla postvägen leder genom byn. I ett av byns stora skogspartier finns vikingagravar som berättar om den tidiga befolkningens rörelse i byn. Gravarna är dock i dåligt skick och inte utmärkta.

Byar i Finström
… som en tjuv om natten

… som en tjuv om natten är en svensk komedifilm från 1940 i regi av Börje Larsson.

Handling 
Den unge mannen Nisse Ekberg befinner sig i San Francisco men vill komma hem till Sverige. Nisse är inte direkt någon hederlig typ och när han av misstag blir tagen för en svensk, en viss Göran Bergsten låtsas han vara denne för att på så vis få komma hem igen.

Väl hemma övertalas han av en kriminell kamrat att fortsätta spela denne försvunne person eftersom dennes familj äger en kassaskåpsfabrik. Nisse fylls dock av ånger eftersom alla i familjen är så vänliga mot honom. Han förälskar sig också i Göran Bergstens kusin.

Om filmen 
Filmen hade Sverigepremiär i Malmö den 18 mars 1940. I den här filmen har ovanligt många "klassiska" svenska skådespelare roller. Filmen har visats på SVT.

Rollista i urval 
Sture Lagerwall - Nils "Nisse" Ekberg
Birgit Tengroth - Anne-Marie, Göran Bergstens kusin 
Hilda Borgström - fru Bergsten, Göran Bergstens farmor 
Thor Modéen - "Klock-Johan" 
Sigurd Wallén - kontorschefen Grundell
Carin Swensson - Alfhild, Bergstens köksa 
Gunnar Olsson - Nisses kumpan Albert
Dagmar Ebbesen - Amelie Modin 
Nils Poppe - direktör Gotthard Svalling 
Gösta Cederlund - kommissarie Hallberg 
Stig Järrel - Bengtsson 
Carl Ström - Svensson, man som gör Nisse sällsap på en krog i San Francisco 
Hugo Björne - svensk konsul i San Francisco 
Ragnar Widestedt - ingenjör Engvall 
John Botvid - Andersson, portvakten 
Ingrid Envall - hembiträdet Ester
Ollars-Erik Landberg - överkonstapel
Inga-Lill Åhström - Vera, kvinna på arbetsstugan 
Ruth Weijden - fröken Ljungberg 
Anders Frithiof - slottsvaktmästaren 
Axel Högel - verkmästare 
Gun Schubert - "telefonväxeln" 
Gerd Mårtensson - servitris

Externa länkar

Filmer 1940
San Francisco på film
Sverige på film
Svenska komedifilmer
Filmer från Europafilm
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1940-talsfilmer
Dodge Daytona

Dodge Daytona är två olika bilmodeller tillverkade av Dodge. Den första, vars fullständiga namn är Dodge Charger Daytona, tillverkades endast 1969 och tillhör de klassiska muskelbilarna. Den andra tillverkades åren 1984–1993.

Historia

1984
Den framhjulsdrivna Daytona-modellen ersatte den Mitsubishi-baserade Dodge Challenger 1984. Motorn var en rak fyrcylindrig motor på 2,2 l. Den fanns i två utföranden, som sugmotor på 93 hk och med turbo på 142 hk. Under modellåret tillverkades Dodge Daytona i 49 347 exemplar.

1985
Ändringarna inför Daytonans andra tillverkningsår var små. Turbomotorns effekt höjdes till 146 hk. 47 519 exemplar tillverkades.

1986
1986 tillkom en ny motor på 2,5 l och 100 hk. Även ett nytt sportpaket för bättre vägegenskaper erbjöds köparna. Produktionen var under detta år 44 366 exemplar.

1987
En exteriör förändring var att Daytonan fick flipstrålkastare. 1987 kom även en starkare turbomotor på 174 hk.

1990
Från och med detta år kunde bilen beställas med V6-motor på 3,0 l. Krockkudde på förarplatsen blev standardutrustning.

1992
Bilen fick återigen en ansiktslyftning, som bland annat bestod i att flipstrålkastarna försvann. En ny version av turbomotorn på 2,2 l och 224 hk fanns också. Denna motor hade dubbla överliggande kamaxlar och ett topplock utvecklat av Lotus.

1993
Produktionen av Dodge Daytona upphörde den 2 mars.

Daytona
Framhjulsdrivna fordon
Gjutan

Gjutan (fi. Ojanko) är en stadsdel i Vanda stad i landskapet Nyland. 

Gjutan ligger i östra Vanda vid gränsen till Sibbo kommun vid hörnet som bildas av Borgåleden och Ring III. Grannstadsdelar i Vanda är Håkansböle, Fagersta, Sottungsby och Västersundom. Det finns ingen service i stadsdelen och antalet invånare är obetydligt. Största delen av området hör till Gjutans friluftsområde. Håkansböle gård ligger på Gjutans sida av stadsdelsgränsen mellan Gjutan och Håkansböle. 

Stadsdelar i Vanda
Gladas

Gladas  (fi. Ilola) är en stadsdel i Vanda stad i landskapet Nyland. 

Gladas gränsar till stadsdelarna Flygfältet, Rödsand och Björkby, samt till Tusby kommun i norr. Gladas domineras av småhus, men det finns också små höghus vid sidan om radhus och egnahemshus. De flesta bostäder är ägarbostäder och medelstorleken på dem är ganska hög för Vanda, 90 m². Gladas byggdes efter andra världskriget och utvidgades på 1980- och 1990-talen då Gladas hörde till de snabbast växande stadsdelarna i Vanda. 

Södra Gladas gränsar till Björkbyleden som leder till motorvägen Tusbyleden. I den västra delen av stadsdelen går Gamla Tusbyvägen som existerat sedan 1500-talet. Björkbyledens östra del öppnade för trafik hösten 2007 och via den kommer man till motorvägen Lahtisleden. Det finns en närbutik, skola, daghem och servicehus i Gladas. Vid Björkbyleden finns småindustri med bland annat ett bageri. 

Kallbäcken, som flyter genom Gladas, har skapat små leriga dalar mellan moränkullar. I bäckdalen byggdes de första husen efter kriget. I norra Gladas ligger naturskyddsområdet Kylmäojan korpi med en del ovanliga växtarter.

Källor

Stadsdelar i Vanda
Ilola

Ilola kan syfta på:
 Ilola – finskt namn en stadsdel i Vanda i Södra Finlands län, se Gladas
 Ilola – finskt namn en by i Borgå i landskapet Östra Nyland, Södra Finlands län, se Illby
Grundbacka

Grundbacka (fi. Perusmäki) är en stadsdel i Esbo stad och hör administrativt till Norra Esbo storområde. 

De äldsta husen i dagens Grundbacka byggdes på 1940-talet. Esbo stad har uppgjort en ny stadsplan som strävar till att bygga tätare och expandera områdets småhusbebyggelse. 

Namnet Grundbacka kommer från namnet på ett torp som omnämns på 1700-talet. Det finska namnet är en direkt översättning.

Gobbacka och Skrakaby är delområden i Grundbacka.

Källor

Stadsdelar i Esbo
Granboda

Granboda kan avse:

 Granboda, Föglö – en by i Föglö kommun på Åland
 Granboda, Lemland – en by i Lemlands kommun på Åland
Världscupen i backhoppning

Världscupen i backhoppning arrangeras av det internationella skidsportförbundet FIS. Backhoppningens världscup arrangeras varje säsong, och hade premiär säsongen 1979/1980. Varje säsong hålls ett antal tävlingar på olika platser runtom i världen, och de bäst placerade får poäng. Då säsongen är slut har den som fått mest poäng vunnit.

Säsongen 2011/2012 fick även damerna en världscup.

Slutsegrare

Herrar

Totalvärldscupen

Backhoppningsvärldscupen

Skidflygningsvärldscupen

Damer

Totalvärldscupen

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Ueshiba

är ett japanskt efternamn med betydelsen "planterad gräsmatta".

 Morihei Ueshiba, aikidons skapare
 Kisshomaru Ueshiba, son till Morihei Ueshiba
 Moriteru Ueshiba, son till Kisshomaru Ueshiba

Japanska efternamn
Tohei

är ett japanskt familjenamn med betydelsen "platt blåregn". Bland personer med namnet finns:

 Koichi Tohei, ki-aikidons grundare
 Akira Tohei, aikidolärare bosatt i USA

Japanska efternamn
Nishio

Nishio kan syfta på:
 Nishio (stad) - en stad i Aichi prefektur, Japan
 Shoji Nishio - japansk aikidoinstruktör
Dick Ying

Dick Lennart Ying, född 17 november 1957 i Brämaregården, är en svensk filmfotograf och steadicamoperatör. Han arbetar både med film- och TV-produktioner samt med sin egenutvecklade cablecam-utrustning, ett wirebaserat bildstabiliseringssystem för luftburna kameraåkningar, utan rälsdolly eller kran. Han är tvillingbror till filmregissören Dan Ying.

Externa länkar

Officiell webbplats

Svenska filmfotografer
Tvillingar
Män
Födda 1957
Levande personer
Fotografer från Göteborg
Svenska fotografer under 2000-talet
Kobayashi

är ett japanskt efternamn med betydelsen "liten skog". Bland personer som bär namnet finns:

 Masaki Kobayashi, filmregissör
 Yasuo Kobayashi, aikidolärare
 Hiroaki Kobayashi, aikidolärare, son till Yasuo Kobayashi
 Kamui Kobayashi, racerförare
 Kobayashi Issa, poet

Japanska efternamn
Dan Ying

Dan Peter Ying är en regissör och manusförfattare född den 17 november 1957 i Brämaregården, Göteborg. Han har bland annat regisserat långfilmerna Sandarinernas sång och Hem ljuva hem, med bland andra Michael Nyqvist och Alexandra Rapaport i rollerna. Hem ljuva hem var för övrigt den första svenska långfilm som spelades in i det digitala filmformatet 24p.

Ying har även regisserat reklamfilmen för Microbike. Han medverkade i produktionen för Jägarna som slagsmålskoordinator.

Dan Ying är tvillingbror till filmfotografen Dick Ying.

Referenser

Externa länkar
 
SF International – Dan Ying

Svenska manusförfattare under 2000-talet
Svenska regissörer under 2000-talet
Födda 1957
Tvillingar
Män
Levande personer
Manusförfattare från Göteborg
Regissörer från Göteborg
Svenska filmregissörer
Imperial (bil)

Imperial var Chrysler Corporations lyxmärke mellan 1955 och 1975, med en kortvarig återuppståndelse 1981-1983.

Redan när Chrysler-bilen presenterades 1926 fanns namnet Imperial med, då som en modell inom Chrysler-märket. Imperial var redan då den förnämsta Chrysler-modellen. 1955 blev Imperial ett eget märke i Chrysler-koncernen, och var då en mycket dyr bil. Den fanns i huvudsak i fyra modeller: 'Custom, Crown, Le Baron och en specialbyggd niositsig variant som byggdes av Ghia i Italien i mycket begränsat antal, 10 - 20 ex per år. Imperial fanns också som tvådörrars hardtop, fyradörrars hard top, fyradörrars sedan och cabriolet.

Ett litet fåtal Imperial-bilar såldes nya i Sverige. Bilentusiaster har importerat många äldre Imperial-bilar.

Bildgalleri

Referenser

Ej längre existerande amerikanska biltillverkare
Chrysler
TV4-parabol

TV4-parabolen var en liten parabolantenn som såldes i TV4:s barndom åren 1990–1991, då kanalen ännu inte sändes i marknätet. TV4-parabolerna var avsedda specifikt för TV4 och skulle vara ett billigare alternativ för kabel-TV-lösa hushåll som önskade ett något större kanalutbud men inte var beredda att skaffa sig en parabolantenn av det större slaget.

TV4-parabolerna var typiskt mellan 20 och 40 cm i diameter.

TV-teknik
Santa Luzia, Kap Verde

För andra platser och företeelser med detta namn, se Santa Luzia.

Santa Luzia är en  obebodd ö i arkipelagen Barlavento i Kap Verde. Santa Luzia ligger mellan São Nicolau och São Vicente. Öns areal är 34.2 km². Liksom alla Kap Verde-öarna, är den av vulkaniskt ursprung. Den högsta toppen är Topona, 395 m ö.h. Santa Luzia är 12.4 km lång och 5.3 km bred.

Terräng 
Santa Luzia är extremt torr och ofruktbar. Den har en oländig nordkust och en naturskön sydkust med stränder och dyner.

Invånare 
Santa Luzia var obebodd tills Luis de Castro Pereira fick ön som förläning på 1600-talet. Ön har använts som betesmark för boskap när det har varit perioder med regn. På 1800-talet fanns det 20 personer som levde av boskapsskötsel på ön. En herdefamilj bodde kvar på ön fram till 1960-talet. Numer ingår ön i Kap Verdes största marinanaturreservat och man håller på att återuppbygga den ömtåliga ekostrukturen. Av den anledningen får bara forskare och volontärer besöka ön.

Administration 
Administrativt sett är inte Santa Luzia del av någon kommun, men ön ingår i ett allmänt område som tillhör Kap Verde. Tillsammans med öarna Ilhéu Branco och Ilhéu Raso, finns Santa Luzia på den Unescos tentativa lista över världsarv. Santa Luzia, Ilhéu Branco och Ilhéu Raso blev upptagna på en lista över skyddade områden  som Santa Luzia Nature Reserve (Reserva Natural Integral de Santa Luzia) år 1990. Utöver själva ön (43 km²), täcker naturreservatet 469 km² av havet.

Referenser

Se även 
Santa Luzia, Brasilien

Kap Verdes öar