kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Maometto den andre

Maometto den andre kan syfta på två:

 Maometto – en opera (tragisk melodram) i två akter med musik av Peter von Winter
 Maometto II – en opera av Gioacchino Rossini
Borgia

Borgia syftar oftast på

 Borgia (släkt) – adelssläkt, ursprungligen från Aragonien, senare verksam i Italien

Personer med efternamnet Borgia
 Alfonso de Borja (1378–1458), från 1455 känd som påve Calixtus III 
 Cesare Borgia (1475–1507)
 Gioffre Borgia (1481–1517)
 Francisco Borgia (1510–1572) hertig av Gandia, jesuit, helgonförklarad
 Juan Borgia (1474–1497) hertig av Gandia
 Lucrezia Borgia (1480–1519)
 Rodrigo Borgia (1431–1503) kardinal, från 1492 känd som påve Alexander VI
 Stefano Borgia (1731–1804), kardinal, teolog och historiker

Övrigt 
 Borgia/Norrköping BK – svensk sportklubb

 Borgia, Italien, kommun, Kalabrien, Provincia di Catanzaro,

Se även 
 The Borgias, flera olika filmer

Efternamnsförgreningssidor
Robotskapade Italienförgreningar
The Rise of Iskander

The Rise of Iskander är en novellett av Benjamin Disraeli utgiven 1833. Den handlar om Albaniens nationalhjälte Skanderbeg och är i den omarbetade upplagan 1904 på 113 sidor och indelad i tjugotvå kapitel .

Novelletten är förmodligen skriven i den engelska staden Bath under vintertiden omkring 1832- 1833, två år efter Disraelis rundresa i Albanien. Den publicerades för första gången i England år 1833 tillsammans med novellen The Young Duke. Novelletten är en sentimental berättelse som inte ger någon konkret och realistisk bild av Skanderbeg. Denna korta novell blev mycket populär bland britter och amerikaner i början av 1900-talet. Den utkom i många upplagor och på två andra språk, en gång på slovenska och två gånger på grekiska. Toppen av populariteten kom dock under på 1920-talet.

Brittiska noveller
Engelskspråkig litteratur
Skönlitteratur 1833
Klas Lunding

Klas Lunding, född 6 november 1961, är en svensk skivbolagsman mest känd för att ha startat skivbolagen Stranded Rekords och Telegram Records Stockholm.

Biografi
Klas Lunding startade tillsammans med Ander Tapper 1979 skivbolaget Stranded Rekords med artister som Ratata, Lustans Lakejer och Reeperbahn. Stranded Rekords skrev 1981 ett licensavtal med Stikkan Andersons Polar Music, och 1983 köptes bolaget i sin helhet av Polar.

Under 1980-talet drev Lunding även klubben Zanzibar på Ritz tillsammans med Micke Goulos.

År 1988 startade han skivbolaget Telegram Records Stockholm och upptäckte flera då okända artister som kontrakterades, där bland Titiyo, Leila K, Rob'n'Raz och Just D. Senare tillkom även artister som Popsicle, Olle Ljungström, Stina Nordenstam och The Soundtrack Of Our Lives. Lunding var senare även med och startade andra bolag, Mekano Records, Mekano Film & Television, ljudeffektbolaget PowerFX Systems, bokförlaget Koala Press samt internetbyråerna Nation Digital Media och Abel & Baker. 

Efter att WEA Time Warner köpt upp Telegram Records Stockholm 1993 arbetade han fram till 1997 med A&R på Telegram/WEA. 

År 1997 köpte Lunding skivetiketten Dolores Recordings tillsammans med Isse Samie och där kontrakterades artister som Caesars, Broder Daniel och Nicolai Dunger.
1999 köptes Dolores av Virgin Records/EMI. Under 2000-talet kontrakterade Lunding en mängd framgångsrika artister som The Ark, Håkan Hellström, Melody Club, BWO, Kleerup, Little Jinder och Salem Al Fakir.

År 2010 lämnade Lunding och Isse Samie EMI och startade Stranded Rekords på nytt tillsammans med Universal Music. Under första året hade man framgångar med Håkan Hellström, Graveyard och Anna Järvinen.

Lunding grundade 2012 skivbolaget 100 Songs tillsammans med Ben Malén och Ola Håkansson.

Lunding startade runt 1990 även tillsammans med journalisten Warda Khaldi och Johan Lindström musikbranschtidningen Topp40. Tidningen bytte senare namn till MI (Musikindustrin).

Klas Lunding driver Telegram Studios & Telegram Musikförlag tillsammans med Isse Samie och Håkan Hellström. Lunding driver också Telegram Bokförlag (tidigare Schibsted Förlagen AB) med bland andra Annika Seward Jensen.

Sedan 2015 är Woah Dad! det nya skivbolaget.

Priser
Klas Lunding fick juryns specialpris vid Grammisgalan 1990 med motiveringen: "För sin ungdom till trots, under många år legat i frontlinjen och öppnat dörrarna för ny svensk musik."

Klas Lunding vann 2015 hederspriset MVP(Most Valuable Person) i musikpriset Denniz Pop Award. 

Personer inom Sveriges näringsliv
Svenska musikpersonligheter
Män
Viking metal

Viking metal (eller vikingmetal) är en subgenre till heavy metal. Genren kännetecknas av inslag och inspiration från nordisk folkmusik, mässanden, tunga och oftast distade riff, och ofta blandning mellan ren och growlad sång. Genren grundades av Thomas "Quorthon" Forsberg som var frontfiguren och upphovsmannen till gruppen Bathory, tillika ett av de första black metalbanden. Viking metal förekommer med blandad framgång i hela världen.

Exempel på band

 Ásmegin
 Bathory
 Borknagar
 Einherjer
 Ensiferum
 Enslaved
 Equilibrium 
 Falkenbach
 Heidevolk
 Hordak
 Mithotyn
 Moonsorrow
 Myrkgrav
 Månegarm
 Korpiklaani
 Runic
 Svartsot
 Turisas
 Thyrfing
 Týr
 Vintersorg
 Windir

Viking metal
Sony Music

Sony Music Entertainment, ibland förkortat SME, under en period Sony BMG, är ett av de fyra största skivbolagen i världen. Företaget har sitt huvudkontor i New York och är en filial under Sony Corporation of America som är ett helägt dotterbolag till japanska elektronikkoncernen Sony. Företaget Sony BMG Music Entertainment bildades genom en sammanslagning av japanska Sony Music Entertainment och tyska BMG Entertainment, vilket skedde i augusti 2004. Under augusti 2008 köpte Sony även BMG:s 50 procent av bolaget och namnet ändrades därmed åter till Sony Music Entertainment. BMG står för Bertelsmann Music Group, samma koncern som medieföretagen och bokförlagen inom Bertelsmann-gruppen. 

Sony Music har representanter i 42 länder.

Skivbolag som ägs av Sony Music 
 Lista över skivbolag ägda av Sony Music

Externa länkar 
Sony Music Sverige (officiell webbplats)

Music
Japanska skivbolag och skivmärken
Tyska skivbolag och skivmärken
Skivbolag och skivmärken bildade 2004
Folkets Tidning

Folkets Tidning, radikalt liberal dagstidning, utgiven i Lund december 1856 till 31 mars 1921. Grundare var riksdagsmannen Christian Bülow, vilken 1891 efterträddes som redaktör av sonen Waldemar Bülow.

Christian Bülow formulerade vid ett tillfälle tidningens uppgift som "att bekämpa maktens missbruk och vindicera även de arbetande och medellösa folkklassernas mänskliga och medborgerliga rättigheter". Under sonen Waldemars redaktörskap kom tidningen också att utmärka sig för sin humoristiska formuleringskonst.

Folkets tidning utkom ursprungligen ett mindre antal dagar i veckan men var från 1898 daglig med undantag för sommarmånaderna juni-augusti då den utkom med tre nummer i veckan. Dess lokala huvudkonkurrent var det mer konservativa Lunds Dagblad.

Dagstidningar startade 1856
Dagstidningar nedlagda 1921
Kultur i Lund
Nedlagda svenska dagstidningar
Cubiculum

Cubiculum (av latinets cubo, "ligga ner") syftar på två olika sorters utrymmen under romersk tid. Dessa är:

 Ett litet rum, särskilt sovrum, men även andra små rum för möten eller mindre bibliotek, på övervåningen i ett romerskt bostadshus.
 Ett litet utrymme i katakomberna, som användes som begravningskapell och på romersk tid av kristna.

Referenser

Rum inom romersk arkitektur
Tablinum

Tablinum eller Tabulinum var ett rum i den fornromerska bostaden, beläget på insidan av den stora yttre salen eller gården (atrium) samt mellan detta och den inre gården (peristylium), när en sådan förekom. 

I tablinum förvarades familjedokumenten, räkenskaperna och liknande; där var förfädernas bilder (imagines) uppställda, och där hade husets herre sitt mottagnings- och affärsrum. Med atrium var tablinum förenat genom en vid öppning, som kunde tillslutas med förhängen. Bakväggen var ursprungligen murad, men utgjordes sedermera oftast av breda flygeldörrar. Man kunde sålunda, då förhängena var dragna åt sidan och dörrarna uppslagna, se genom huset i hela dess längdriktning. Tablinum var emellertid inte ett genomgångsrum, utan förbindelsen mellan den främre och den bakre delen av byggnaden skedde genom en smalare gång (jauces) vid sidan av tablinum.

Källor

Rum inom romersk arkitektur
Zwartewaterland

Zwartewaterland är en kommun i provinsen Overijssel i Nederländerna. Kommunens totala area är 87,91 km² (där 5,15 km² är vatten) och invånarantalet är på 21 856 invånare (2005).

Externa länkar
 Officiell webbplats
Wierden

Wierden är en kommun i provinsen Overijssel i Nederländerna. Kommunens totala area är 95,23 km² (där 0,56 km² är vatten) och invånarantalet är på 23 517 invånare (2005).

Externa länkar
 Officiell webbplats

Kommuner i Overijssel
Orter i Overijssel
Twenterand

Twenterand är en kommun i provinsen Overijssel i Nederländerna. Kommunens totala area är 108,17 km² (där 1,85 km² är vatten) och invånarantalet är på 33 569 invånare (2005).

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Kommuner i Overijssel
Tubbergen

Tubbergen är en kommun i provinsen Overijssel i Nederländerna. Kommunens totala area är 147,40 km² (där 0,42 km² är vatten) och invånarantalet är på 20 515 invånare (2005).

Externa länkar
 Officiell webbplats

Kommuner i Overijssel
Orter i Overijssel
Steenwijkerland

Steenwijkerland (hette före 2003 Steenwijk) är en kommun i provinsen Overijssel i Nederländerna. Kommunens totala area är 321,69 km² (där 30,56 km² är vatten) och invånarantalet är på 42 825 invånare (2005).

Externa länkar
 Officiell webbplats

Kommuner i Overijssel
Staphorst

Staphorst är en kommun i provinsen Overijssel i Nederländerna. Kommunens totala area är 135,70 km² (där 1,41 km² är vatten) och invånarantalet är på 15 714 invånare (2005).

Staphorst är ett starkt religiöst samhälle. Många invånare tillhör konservativa protestantiska kyrkor, och politiken domineras av det religiöst-konservativa partier SGP.

Externa länkar
 Officiell webbplats

Orter i Overijssel
Rijssen-Holten

Rijssen-Holten är en kommun i provinsen Overijssel i Nederländerna. Kommunens totala area är 94,40 km² (där 0,22 km² är vatten) och invånarantalet är på 36 363 invånare (2005).

Externa länkar
 Officiell webbplats
Raalte

Raalte är en kommun i provinsen Overijssel i Nederländerna. Kommunens totala area är 172,31 km² (där 1,02 km² är vatten) och invånarantalet är på 37 231 invånare (2005).

Externa länkar
 Officiell webbplats

Kommuner i Overijssel
Orter i Overijssel
Ommen

Ommen är en kommun i provinsen Overijssel i Nederländerna. Kommunens totala area är 181,98 km² (där 1,99 km² är vatten) och invånarantalet är på 17 023 invånare (2005).

Externa länkar
  Officiell webbplats
  Webbplats Mooi Ommen!

Kommuner i Overijssel
Orter i Overijssel
Olst-Wijhe

Olst-Wijhe är en kommun i provinsen Overijssel i Nederländerna. Kommunens totala area är 118,38 km² (där 4,22 km² är vatten) och invånarantalet är på 17 065 invånare (2005).

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Kommuner i Overijssel
Oldenzaal

Oldenzaal är en kommun i provinsen Overijssel i Nederländerna. Kommunens totala area är 21,98 km² (där 0,40 km² är vatten) och invånarantalet är på 31 377 invånare (2005).

Externa länkar
 Officiell webbplats

Kommuner i Overijssel
Orter i Overijssel
Losser

Losser är en kommun i provinsen Overijssel i Nederländerna. Kommunens totala area är 99,64 km² (där 0,69 km² är vatten) och invånarantalet är på 22 496 invånare (2005).

Externa länkar
 Officiell webbplats

Kommuner i Overijssel
Orter i Overijssel
Kampen, Nederländerna

Kampen är en stad och kommun i provinsen Overijssel i Nederländerna. Kommunens totala area är 161,84 kvadratkilometer (varav 20,5 kvadratkilometer är vatten) och invånarantalet är på 48 964 invånare (2005).

Kampen tillhörde hansan och hade sin blomstringstid på 1400-talet men gick sedan tillbaka på grund av Ijselmynningens ingensandning. Den har flera bevarade äldre byggnader, däribland rådhuset (byggt 1543), Sankt Nikolaikyrkan (byggd från 1300- till 1500-talet i gotik), samt tre stadsportar. Staden var tidigare känd för sitt prästseminarium, en krigsskola samt cigarr- och maskinindustri.

Noter

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Orter i Overijssel
Hof van Twente

Hof van Twente är en kommun i provinsen Overijssel i Nederländerna. Kommunens totala area är 215,44 km² (där 2,26 km² är vatten) och invånarantalet är på 34 908 invånare (2005).

Externa länkar 
 
 Officiell webbplats

Kommuner i Overijssel
Hengelo

Hengelo är en kommun i provinsen Overijssel i Nederländerna. Kommunens totala area är 61,78 km² (där 0,72 km² är vatten) och invånarantalet är på 81 179 invånare (2005).

Externa länkar
 
 Officiell webbplats

Kommuner i Overijssel
Orter i Overijssel
Hellendoorn

Hellendoorn () är en kommun i provinsen Overijssel i östra Nederländerna. Kommunen har 35 940 invånare (2022), på en yta av 138,99 km². Den består av orterna Hellendoorn, Nijverdal, Haarle, Daarle och Daarlerveen. Huvudort är Nijverdal.

I kommunen finns även ett stort nöjesfält, Avonturenpark Hellendoorn.

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Kommuner i Overijssel
Hardenberg, Overijssel

Hardenberg är en kommun i provinsen Overijssel i Nederländerna. Kommunens totala area är 317,24 km² (där 4,37 km² är vatten) och invånarantalet är på 57 824 invånare (2005).

Externa länkar
 Officiell webbplats

Orter i Overijssel
Haaksbergen

Haaksbergen är en kommun i provinsen Overijssel i Nederländerna. Kommunens totala area är 105,48 km² (där 0,56 km² är vatten) och invånarantalet är på 24 273 invånare (2005).

Externa länkar
 Officiell webbplats

Kommuner i Overijssel
Orter i Overijssel
Dinkelland

Dinkelland är en kommun i provinsen Overijssel i Nederländerna. Kommunens totala area är 176,81 km² (där 1,02 km² är vatten) och invånarantalet är på 26 064 invånare (2005).

Externa länkar
 Officiell webbplats
Dalfsen

Dalfsen är en kommun i provinsen Overijssel i Nederländerna. Kommunens totala area är 166,50 km² (där 1,32 km² är vatten) och invånarantalet är på 26 462 invånare (2005).

Externa länkar
 Officiell webbplats

Kommuner i Overijssel
Orter i Overijssel
Borne, Nederländerna

Borne är en kommun i provinsen Overijssel i Nederländerna. Kommunens totala area är 26,15 km² (där 0,16 km² är vatten) och invånarantalet är 20 496 invånare (2005).

Sport
Volleybollklubben Apollo 8 har sitt säte i kommunen.

Externa länkar
 Officiell webbplats

Kommuner i Overijssel
Orter i Overijssel
Almelo

Almelo är en kommun i provinsen Overijssel i Nederländerna. Kommunens totala area är 69,40 km² (där 1,96 km² är vatten) och invånarantalet är på 72 273 invånare (2005).

Externa länkar
 Officiell webbplats

Orter i Overijssel
Siv Pettersson

Siv Margaretha Pettersson, född 3 mars 1955 i Sankt Matteus församling i Stockholm, död 12 januari 1975 i Eriksfälts församling i Malmö, var en svensk schlagersångerska. 

Hon var dotter till Arne Pettersson (1918–1985), då ledamot av Sveriges riksdag, och kom under uppväxtåren till Malmö. 

Siv Pettersson började skriva egna låtar när hon var 14 år och fick en gitarr. Hon upptäcktes 1971 av Rune Hallberg och Bengt Grafström, producenter och programledare vid Sveriges Radio i Malmö. Pettersson kom till en öppen audition som hölls för att hitta nya talanger som skulle medverka i Ungdomsredaktionen i Malmös sändningar i P3. Hon travade in i studio 5 med sin gitarr och Hallberg och Grafström tipsade sedan Stikkan Anderson, varmed hennes karriär var påbörjad. Året därpå sjöng Pettersson egna låtar till gitarr i TV-programmet Kvällsöppet som leddes av Gary Engman. 

Hon hade en stor hit 1972 med julsången "Låt mig få tända ett ljus", med text av Börje Carlsson, och en mindre 1974 med Evert Taubes "Så länge skutan kan gå". På hennes album förekom flera av hennes egna låtar.

Siv Pettersson omkom i en bilolycka under en turné 19 år gammal på Europaväg 18 vid Bysjön två mil öster om Årjäng i Värmland. Bilen, en Volvo PV körd av en ungersk musiker, hade sommardäck och var på väg till Stockholm från Oslo. I Oslo hade hon medverkat i en krogshow med bland andra Sune Mangs på restaurang Regnbuen. I en kurva körde bilen in i ett vägräcke som trängde in i passagerarutrymmet. I olyckan omkom även artisten Ferenc Ivankovits (29 år) från Stallarholmen. Artisten Adele Li Puma som också varit med i showen skadades i olyckan.

Hon är gravsatt i minneslunden på Limhamns kyrkogård.

Diskografi

Album
Siv Pettersson - 1972
I dur och moll - 1973
Låt mig få tända ett ljus, samlingsalbum (1977)

Singlar

 Låt mig få tända ett ljus/Tidig morgonfärd  - 1972 

Vår egen bit av världen/Vem är du och vem är jag - 1972
Sommar kom, vinter gå/Jag går i tusen tankar - 1973
Qua la linta/Jag faller för trumpet - 1973
Sången som vi gav varann / Är det så det ska va'  (Cupol CUS 296) - 1973
Nu är det din tur/Så länge skutan kan gå - 1974
Jag längtar bara efter att få komma hem/Det måste finnas någon värld - 1974

Melodier på Svensktoppen
Låt mig få tända ett ljus (Schlafe mein Prinzchen) - 1972–1973
Det måste finnas någon värld - 1974
Så länge skutan kan gå - 1974

Källor
 Pettersson, Siv Margaretha på SvenskaGravar.se

Fotnoter

Externa länkar

Födda 1955
Avlidna 1975
Kvinnor
Svenska schlagersångare
Sångare från Stockholm
Personer som omkommit i trafikolyckor
Gravsatta på Limhamns kyrkogård
Hadrianus villa

Hadrianus villa, italienska Villa Adriana, är en romersk villa belägen i närheten av staden Tivoli i Italien och med på Unescos världsarvslista.

Villan uppfördes mellan 118 och 138 av kejsar Hadrianus på platsen för en äldre villa från 100-talet f.Kr.. Villan bestod av ett trettiotal byggnader, och området var ungefär en kvadratkilometer stort. Den kunde liknas vid en mindre landsortsstad och hit åkte Hadrianus för att koppla av. Här finns lämningar av bostäder, bibliotek och bassänger. Canopus-dammen med de omgärdande karyatiderna har inspirerat många trädgårdsarkitekter och konstnärer. Än i dag håller man på med utgrävningar i området vid Villa Hadrianus.

Se även 
 Villa d'Este

Källor

Webbkällor

Tryckta källor

Externa länkar 

Lazio
Världsarv i Italien
Världsarv inskrivna 1999
Hadrianus
Romerska villor
Veere

Veere är en kommun i provinsen Zeeland i Nederländerna. Kommunens totala area är 207,03 km² (där 74,09 km² är vatten) och invånarantalet är på 22 006 invånare (2005).

Externa länkar 
 
 Officiell webbplats

Orter i Zeeland
Tholen

Tholen är en kommun i provinsen Zeeland i Nederländerna. Kommunens totala area är 254,51 km² (där 106,70 km² är vatten) och invånarantalet är på 24 656 invånare (2005).

Externa länkar 
 
 Officiell webbplats

Orter i Zeeland
Terneuzen

Terneuzen är en kommun i provinsen Zeeland i Nederländerna. Kommunens totala area är 317,78 km² (där 66,36 km² är vatten) och invånarantalet är på 55 371 invånare (2005).

Från staden leder Gent-Terneuzenkanalen in till Gent i Belgien.

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Orter i Zeeland
Sluis

Sluis är en kommun i provinsen Zeeland i Nederländerna. Kommunens totala area är 307,01 km² (där 26,74 km² är vatten) och invånarantalet är på 24 563 invånare (2005).

Externa länkar
 
 Officiell webbplats
Schouwen-Duiveland

Schouwen-Duiveland är en kommun i provinsen Zeeland i Nederländerna. Kommunens totala area är 488,65 km² (där 257,58 km² är vatten) och invånarantalet är på 34 505 invånare (2005).

Galleri

Externa länkar

 Officiell webbplats

Nederländernas öar
Nya skolan

Nya skolan kan avses:

 Nya Skolan AB – ett företag som driver förskolor och grundskolor i Trollhättan och Lilla Edet
 Nya skolan – en benämning på de svenska romantiska författarna på 1810-talet, se fosforisterna
Reimerswaal

Reimerswaal är en kommun i provinsen Zeeland i Nederländerna. Kommunens totala area är 243,18 km² (där 140,95 km² är vatten) och invånarantalet är på 21 007 invånare (2005).

Externa länkar 
 Officiell webbplats
Noord-Beveland

Noord-Beveland är en kommun i provinsen Zeeland i Nederländerna. Kommunens totala area är 120,61 km² (där 34,53 km² är vatten) och invånarantalet är på 7 210 invånare (2005).

Externa länkar
 Officiell webbplats

Nederländernas öar
Kommuner i Zeeland
Sanne församling

Sanne församling var en församling i Göteborgs stift i  Munkedals kommun. Församlingen uppgick 2006 i Sörbygdens församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1994 annexförsamling i pastoratet Krokstad, Hede och Sanne och därefter till 2006 tillsammans med dessa annex till Foss församling.  Församlingen uppgick 2006 i Sörbygdens församling.

Kyrkor 
Sanne kyrka

Se även
Sanne socken

Källor 

Historiska församlingar i Göteborgs stift
Indelningar i Munkedals kommun
Kapelle

Kapelle är en kommun i provinsen Zeeland i Nederländerna. Kommunens totala area är 49,61 km² (där 12,47 km² är vatten) och invånarantalet är på 11 613 invånare (2005).

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Orter i Zeeland
Hulst

Hulst är en kommun i provinsen Zeeland i Nederländerna. Kommunens totala area är 251,01 km² (där 49,53 km² är vatten) och invånarantalet är på 27 723 invånare (1 januari 2011).

Fotnoter

Externa länkar 
 
 Officiell webbplats

Kommuner i Zeeland
Orter i Zeeland
Goes

Goes är en kommun i provinsen Zeeland i Nederländerna. Kommunens totala area är 102,04 km² (där 9,20 km² är vatten) och invånarantalet är på 36 792 invånare (2005).

Externa länkar 
 
 Officiell webbplats

Orter i Zeeland
Borsele

Borsele är en kommun i provinsen Zeeland i Nederländerna. Kommunens totala area är 194,44 km² (där 52,41 km² är vatten) och invånarantalet är på 22 395 invånare (2005).

Externa länkar 
 
 Officiell webbplats
Krokstads socken

Krokstads socken i Bohuslän ingick i Sörbygdens härad, ingår sedan 1974 i Munkedals kommun och motsvarar från 2016 Krokstads distrikt.

Socknens areal är 159,60 kvadratkilometer, varav land 150,43. År 2000 fanns här 1 024 invånare. Tätorten Hedekas samt sockenkyrkan Krokstads kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Krokstads socken har medeltida ursprung. 
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Krokstads församling och för de borgerliga frågorna bildades Krokstads landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Sörbygdens landskommun som 1974 uppgick i Munkedals kommun. Församlingen uppgick 2006 i Sörbygdens församling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Krokstad, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Sörbygdens härad. De indelta soldaterna tillhörde Bohusläns regemente, Bullarens kompani och de indelta båtsmännen tillhörde 1:a Bohusläns båtsmanskompani.

Geografi och natur
Krokstads socken ligger nordost om Tanums socken kring Örekilsälven och Hajumsån med Kynnefjäll i väster. Socknen har odlingsbygd i ådalarna i väster och har skogsbygd däromkring och i öster.

Det finns två naturreservat i socknen; Kynnefjäll-Sätret som delas med Naverstads socken i Tanums kommun och Malevattnet som delas med Mo socken i Tanums kommun.

De största insjöarna är Södra Kornsjön som delas med Naverstads socken i Tanums kommun och Töftedals socken i Dals-Eds kommun, Stora Holmevatten, samt Lersjön som delas med Sanne socken i Munkedals kommun.

Gästgiverier fanns i Snaben och vid Sörbo, som var tingsställe i Sörbygdens härad till 1731 och under samma tid ett av fyra ambulerande tingsställen i Tunge härad.

Fornlämningar
15 boplatser från stenåldern har påträffats. Från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns sju gravfält och två fornborgar.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 1420 1810 till 3251 1870 varefter den minskade till 1133 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1391 Krokstad och kommer från kyrkbyn. Efterleden är sta(d), 'plats, ställe'. Förleden kan innehålla ett mansnamn Krokr eller krok, 'krök, böjning, utbukting' då syftande på en kröka av ån vid kyrkan.

Se även
Krokstads församling

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

Indelningar i Munkedals kommun
Socknar i Sörbygdens härad