Svenska Dagbladets guldmedalj

Svenska Dagbladets guldmedalj, ofta benämnd Bragdguldet, har sedan år 1925 delats ut av Svenska Dagbladet. Medaljen ges till "årets främsta svenska idrottsbragd". Enligt stadgarna ska medaljen delas ut i november eller december och kan ges till ett lag eller en individuell idrottare. 

En individuell idrottare kan dock bara tilldelas medaljen totalt två gånger. Detta har skett fyra gånger: Ingemar Stenmark (1975, 1978), Björn Borg (1974, 1978), Anja Pärson (2006, 2007) och nu senast Sarah Sjöström (2015, 2017).

Dessutom har två personer vunnit medaljen dels som enskild idrottare, dels som del av ett lag. Johan Olsson mottog den 2010 som del av skidstafettlaget, 2013 som individuell, Jan-Ove Waldner den 1989 som del av bordtennislandslaget, 1992 som individuell.

Historik
Den första bragdmedaljen utdelades 1925. De första åren bestämdes pristagarna genom omröstningar bland tidningens läsare. Häcklöparen Sten "Sten-Pelle" Pettersson vann det första året, och även Sveriges regerande och tenniskunnige kung Gustaf V fick ett antal (60) röster.

1927 års Sven Salén utsågs till pristagare efter en intensiv kampanj med listor utlagda bland annat i stockholmska guldsmedsbutiker. Detta kampanjande ledde till att tidningen året därpå lät bilda en särskild prisnämnd, med uppgift att besluta om pristagare. Nämnden, betitlad Guldmedaljnämnden, kom så småningom att bestå av Svenska Dagbladets chefredaktör och sportchef plus tolv andra ledamöter.

Vid två tillfällen ställdes bragdnämndens traditionella möte in. 1942 räckte det med en rundringning för att utse mångfaldige världsrekordhållaren Gunder Hägg till pristagare. Rundringning gjordes även 1959, då "amatören" Agne Simonsson valdes till förmån för "proffset" Ingemar Johansson (som sagt sig enbart tävla för pengarna, inte för äran).

1980 års pristagare Thomas Wassberg vägrade då att ta emot medaljen, med hänvisning till att VM-guldmedaljören Sven-Åke Lundbäck borde fått den två år tidigare. 2013 (ett år då Johan Olsson fick ta emot bragdguldet efter ytterligare en femmilsbragd) valde dock Wassberg att till slut motta priset.

1982 valdes Mats Wilander (vinnare av Franska öppna), efter en kamp mot främst Tomas Gustafson (Europamästare) och IFK Göteborg (vinnare av Uefacupen). Nämndens val väckte reaktioner (Malmö FF hade fått bragdguldet tre år tidigare, efter att ha förlorat en Europacupfinal). IFK-spelarna gratulerade Wilander via ett telegram med orden "Grattis Mats! Vi slog för många bollar i nät!" (alternativt formulerat som "”Vi slog för många bollar i nät. Medaljen är din. Tack för god match och grattis!")

Åren runt millennieskiftet var Magdalena Forsberg en het kandidat till bragdguldet. Hon fick dock aldrig motta priset, trots sex raka världscupsegrar och fyra Jerringpris; bristen på OS-guld låg henne i fatet. 2005 blev hon dock själv medlem av juryn.

I och med att tidningens sportredaktion lades ner 2012, väcktes farhågor för vad som skulle hända med priset. Tidningens sportchef Ola Billger meddelade dock i oktober samma år att det inte fanns någon risk för att priset skulle läggas ner.

2020 års idrottssäsong har till stora delar ställts på grund av covid-19-pandemin. Bragdguldet kommer dock att utdelas även detta år, bland annat på basis av insatser som gjordes i början av året.

Tillkännagivandet av årets pristagare sker numera i regel den första tisdagen i december.

Svenska Dagbladets guldmedaljörer

1920-talet

1925 – Sten Pettersson, friidrott
1926 – Arne Borg, simning, och Edvin Wide, friidrott
1927 – Sven Salén, segling
1928 – Per-Erik Hedlund, längdåkning
1929 – Gillis Grafström, konståkning, och Sven Utterström, längdåkning

1930-talet
1930 – Johan Richthoff, brottning
1931 – Sven Rydell, fotboll ("för avgörande insats i fotbollslandskampen mot Danmark på Stockholms Stadion")
1932 – Ivar Johansson, brottning
1933 – Sven "Sleven" Säfwenberg, bandy
1934 – Harald Andersson, friidrott
1935 – Hans Drakenberg, fäktning
1936 – Erik ”Kiruna-Lasse” Larsson, längdåkning
1937 – Torsten Ullman, sportskytte
1938 – Björn Borg, simning
1939 – Sven Selånger, backhoppning

1940-talet

1940 – Henry Kälarne, friidrott, och Håkan Lidman, friidrott
1941 – Alfred Dahlqvist, längdåkning
1942 – Gunder Hägg, friidrott
1943 – Arne Andersson, friidrott
1944 – Nils ”Mora-Nisse” Karlsson, längdåkning
1945 – Claes Egnell, modern femkamp
1946 – Arvid Andersson, tyngdlyftning
1947 – Gösta Frändfors, brottning
1948 – William Grut, modern femkamp
1949 – Gert Fredriksson, kanotsport

1950-talet
1950 – Lennart Bergelin, tennis
1951 – Rune Larsson, friidrott
1952 – Valter Nyström, friidrott
1953 – Bertil Antonsson, brottning
1954 – Bengt Nilsson, friidrott
1955 – Sigge Ericsson, skridsko
1956 – Lars Hall, modern femkamp, och Sixten Jernberg, längdåkning
1957 – Dan Waern, friidrott
1958 – Richard Dahl, friidrott
1959 – Agne Simonsson, fotboll

1960-talet

1960 – Jane Cederqvist, simning
1961 – Ove Fundin, speedway och Sten Lundin, motocross
1962 – Assar Rönnlund, längdåkning
1963 – Jonny Nilsson, skridsko
1964 – Rolf Peterson, kanotsport
1965 – Kjell Johansson, bordtennis
1966 – Kurt Johansson, sportskytte
1967 – Bröderna Fåglum (Erik Pettersson, Gösta Pettersson, Sture Pettersson och Tomas Pettersson), cykelsport
1968 – Toini Gustafsson Rönnlund, längdåkning
1969 – Ove Kindvall, fotboll

1970-talet
1970 – Gunnar Larsson, simning
1971 – Stellan Bengtsson, bordtennis
1972 – Ulrika Knape, simhopp
1973 – Rolf Edling, fäktning
1974 – Björn Borg, tennis
1975 – Ingemar Stenmark, alpin skidsport
1976 – Anders Gärderud, friidrott, och Bernt Johansson, cykelsport
1977 – Frank Andersson, brottning
1978 – Björn Borg, tennis, och Ingemar Stenmark, alpin skidsport
1979 – Malmö FF, fotboll

1980-talet

1980 – Thomas Wassberg, längdåkning (avstod från att ta emot medaljen fram till december 2013)
1981 – Annichen Kringstad, orientering
1982 – Mats Wilander, tennis
1983 – Håkan Carlqvist, motocross
1984 – Gunde Svan, längdåkning
1985 – Patrik Sjöberg, friidrott
1986 – Tomas Johansson, brottning
1987 – Sveriges ishockeylandslag och Marie-Helene Westin, längdåkning
1988 – Tomas Gustafson, skridsko
1989 – Bordtennislandslaget (Jan-Ove Waldner, Mikael Appelgren, Jörgen Persson, Erik Lindh, Peter Karlsson)

1990-talet
1990 – Stefan Edberg, tennis
1991 – Pernilla Wiberg, alpin skidsport
1992 – Jan-Ove Waldner, bordtennis
1993 – Torgny Mogren, längdåkning
1994 – Sveriges herrlandslag i fotboll
1995 – Annika Sörenstam, golf
1996 – Agneta Andersson och Susanne Gunnarsson, kanotsport
1997 – Ludmila Engquist, friidrott
1998 – Sveriges herrlandslag i handboll
1999 – Tony Rickardsson, speedway

2000-talet

2000 – Lars Frölander, simning 
2001 – Per Elofsson, längdåkning
2002 – Susanne Ljungskog, cykelsport
2003 – Carolina Klüft, friidrott
2004 – Stefan Holm, friidrott
2005 – Kajsa Bergqvist, friidrott
2006 – Anja Pärson, alpin skidsport
2007 – Anja Pärson, alpin skidsport
2008 – Jonas Jacobsson, sportskytte (parasport)
2009 – Helena Ekholm, skidskytte

2010-talet
2010 – Svenska herrstafettlaget, längdskidåkning (Daniel Richardsson, Johan Olsson, Anders Södergren, Marcus Hellner)
2011 – Therese Alshammar, simning
 2012 – Lisa Nordén, triathlon
 2013 – Johan Olsson, längdskidåkning
 2014 – Svenska damstafettlaget, längdskidåkning (Ida Ingemarsdotter, Emma Wikén, Anna Haag, Charlotte Kalla)
 2015 – Sarah Sjöström, simning
 2016 – Henrik Stenson, golf
 2017 – Sarah Sjöström, simning
 2018 – Hanna Öberg, skidskytte
2019 – Tove Alexandersson, orientering

2020-talet
2020 – Armand Duplantis, friidrott
2021 – Svenska hopplandslaget, ridsport (Malin Baryard-Johnsson, Henrik von Eckermann och Peder Fredricson)
2022 – Nils van der Poel, skridsko

Guldmedaljnämnden
Svenska Dagbladets guldmedaljnämnd – "Bragdnämnden" – är den jurykommitté som årligen utser vem som för sina idrottsprestationer belönas med Svenska Dagbladets guldmedalj. Nämnden består av fjorton ledamöter, som sitter/kan sitta som ledamöter fram till 67 års ålder.

Ledamöter 2020
Agneta Andersson (2006–)
Tomas Brolin (2013–)
Anna Careborg, (2019–) ordförande
Magdalena Forsberg (2005–)
Carolina Klüft (2014–)
Annichen Kringstad (1992–)
David Lega (2006–)
Ulrika Knape Lindberg (1989–)
Anders Lindblad (2014–, sekreterare)
Anette Norberg (2015–)
Jörgen Persson (2018–)
Tony Rickardsson (2016–)
Mats Sundin (2013–)
Karin Mattsson Weijber (2011–)

Tidigare ledamöter 
Henry Allard (1960-1975)
August Anderberg, handbollsledare (1928-1948)
Carl-Gustaf Anderberg (1977-1992)
Bo Bengtsson (1976-1980)
Orvar Bergmark (1985-1997)
Erik Bergvall (1928-1948)
Matts Carlgren (1965–1984)
Ola Billger (även sekreterare)
Gösta Björck (1945-1955)
Ernst Bredberg (1928-1947)
Tore Brodd (1962-1984)
Björn Ekblom
Bo Ekelund (1934-1958)
Tommy Engstrand (1982-2006)
Conny Evensson (?–2016)
Gunnar Ericsson (1965-1985)
Bo Gentzel (?-2000)
Karl Frithiofson (1971–1982)
Toini Gustafsson-Rönnlund (1982-2005)
Anders Gärderud (?-2012)
Sven von Holst (1982-2015)
Elis Håstad (1958-1959)
Paul Högberg (1970-1979)
Sten Insulander (1948-1970)
Sixtus Jansson (1928-1948)
Anton Johansson (1928-1948)
Lennart Johansson (1987-1996)
Fredric Karén (2013-2019) ordförande
Ernst Killander (1928-1957)
Lars-Åke Lagrell (?-2007)
Albert Ledin (1949-1961)
Gunilla Lindberg (1993-2014)
Pontus Lindberg (1952-1971)
Stefan Lindeberg (1996–2017)
Sven A Lindhagen (1949-1965)
Alex Lindman (1928-1940)
Stina Ljunggren (1978-1991)
Arne Ljungqvist (1983-1998)
Victor Lundqvist (1928)
Ulf Lönnqvist (1985-2003)
Sten Pettersson (1945–1968)
Clarence von Rosen (1928–1944)
Einar Råberg (1928-1956)
Bengt Saltin (1970-1988)
Bengt Sevelius (1979-1999)
Nils Stenberg (1969-1981)
Håkan Sundin (1985-?)
Rune Sundqvist (1954-1977)
Sten Svensson, informationschef på Riksidrottsförbundet (1954-1967)
Tommy Svensson (?–2016)
Sune Sylvén (1981–2007)
Torsten Tegnér (1928–1934)
Sven Thofeldt (1945-1970)
Bertil Uggla (1928-1945)
Torsten Wiklund (1950-1971)

Referenser

Noter

Webbkällor
 Bragdmedaljörer genom tiderna, på SvD.se
Alla guldmedaljörer 1925-2015, på SvD.se
Medaljörerna 1925–2014, på Sverigesradio.se

Tryckta källor
 

Svenska medaljer
Svenska sportpriser
Priser och utmärkelser instiftade 1925