kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Öppet står Jesu förbarmande hjärta

Öppet står Jesu förbarmande hjärta är en psalmtext författad under 1700-talet av Magnus Brynolf Malmstedt. I Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 finns textens fyra 8-strofiga verser till en melodi komponerad av Oscar Ahnfelt. Det är möjligt att Malmstedt endast är författare til den första versen, medan Abraham Falk uppges ha författat verserna 2-4. I anslutning till psalmen står att vers 1 har okänd författare, medan utgivaren i författarregistret anger både Malmstedt och Falk.

Publicerad i
Hemlandssånger 1891, nr 234 under rubriken "Tron. Bättringen."
Metodistkyrkans psalmbok 1896, nr 204 under rubriken "Evangelii löften och förmåner". (verserna 1 och 4 verser lätt bearbetade och undertecknade A. Falk).
Svenska Missionsförbundets sångbok 1894 som nr 116 under rubriken "Inbjudning".
Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 som nr 186 under rubriken "Kallelse och väckelse".
Nya Pilgrimssånger 1922, som nr 173 under rubriken "Evangelii inbjudning".
Sionstoner 1935 som nr 301 under rubriken "Nådens ordning: Väckelse och omvändelse".
Guds lov 1935 som nr 257 under rubriken "Sånger om frälsningen".
Sions Sånger 1951 nr 208
Lova Herren 1988 som nr 335 under rubriken "Frälsningens mottagande genom tron".
Sions Sånger 1981 som nr 121 under rubriken "Guds nåd i Kristus".

Svenska psalmer
Väckelsesånger
Lofwad ware Herren Israels Gudh

Loffuad ware HERREN Jsraels Gudh är en psalm, även kallad Sakarias lovsång eller Benedictus, med texten ur Lukas 1:46-55 och en avslutande doxologi.
Den är översatt av Laurentius Andreæ från tyska förlagan "Gelobet sey der Herr" av Martin Luther, (Benedictus Dominus Deus Israel. Zacharias.)
Psalmens överskrift i Swenske Songer eller wisor 1536 är: Benedictus dominus. Deus Israel. Luce. j. och i 1582 års psalmbok S. Zachari Loffsong.

Psalmen inleddes 1572 års psalmbok med orden:
Loffuat ware HERREN Jsraels Gudh
Ty han haffuer besökt och förlossat sitt folck
Och haffuer vprettat oss salighetennes Horn
vel i sins tienares Dauidz hws.

Publicerad i
Swenske Songer eller wisor 1536 med titeln Welsignat ware herren Israels gud under rubriken "Benedictus dominus deus Israel". 
Een liten Songbook under rubriken "S. Zacharie loffsong". 
1572 års psalmbok med titeln LOffuat ware HERREN Israels Gudh under rubriken "S. Zacharie Loffsong". 
1695 års psalmbok som nummer 114 med titeln "Lofwad ware Herren Israels Gudh" under rubriken "Några Heligas Lofsånger".
1937 års psalmbok som nummer 611 med titeln "Lovad vare Herren, Israels Gud" under rubriken "Hymner och sånger"

Referenser

Noter

Externa länkar
Hos Projekt Runeberg finns texten ur Swenske Songer eller wisor 1536.

Tyska psalmer
Min siäl prisar storliga Herran

Min siäl prisar storliga Herran är en psalm med texten ur Lukasevangeliet 1:46–55 och en avslutande doxologi. Psalmen är allmänt kallad Jungfru Marias lovsång eller Magnificat. Den tyska förlagan är "Meine Seel erhebet den Herrn", som skrevs av Martin Luther. Texten översattes till svenska av Laurentius Andreæ antingen från tyskan eller direkt från latinet.

I Swenske Songer eller wisor 1536 har psalmen överskriften: Magnificat. Luce. j, där Magnificat är första ordet i den latinska texten.

Psalmen inleddes 1695 med orden:
Min siäl prisar storliga HErran
Och min ande frögdar sigh i Gudi minom Frälsare

Publicerad i
Swenske Songer eller wisor 1536 med titeln Mijn siel haller mykit aff herranom under rubriken "Magnificat".
Een liten Songbook under rubriken "Jungfru Marie Loffsong". 
1572 års psalmbok med titeln MIN siäl prisar storligha HERRAN under rubriken "Jungfruu Marie Loffsong". 
Göteborgspsalmboken med titeln Jungfruu Mariae Loffsång under rubriken "Några Andelige Loffsånger".
1695 års psalmbok som nr 113 under rubriken "Några Heligas Lofsånger".
1937 års psalmbok som nr 610 bland "Hymner och sånger" under rubriken "Sånger ur Skriften"
1986 års svenska psalmbok nummer 675.

Referenser

Noter

Externa länkar
Hos Projekt Runeberg finns texten ur Swenske Songer eller wisor 1536.

Latinskspråkiga psalmer
Svenska psalmer
Tyska psalmer
Herre, nu låter tu tin tienare

Herre, nu låter tu tin tienare är en psalm, som troligen översattes från latin till svenska av Olaus Petri. Texten är Symeons lovsång från  med en avslutande doxologi.

Enligt Högmarck (1736) är den ursprungliga texten av SIMON En rettferdig och Gudhfruchtig man vti Jerusalem, som hade fått swar af them Helga Anda, at han icke skulle se döden, förrän han hade sedt HERrans Christ, han tog förthenskul then nyfödda Frelsaren vp i famnen, och song N. 115 eller 397. Luc. 2: 26 ec..

Psalmens överskrift från år 1536 är: Nunc dimittis. Luce. ij. Den fullständiga latinska titeln är Nunc demittis servum Tuum.

Psalmen inleddes 1695 med orden:
HErre / nu låter tu tin tienare fara i frijd
eftersom tu sagt hafwer

Se även
Psalmen Så får jag nu med frid och fröjd (nr 397 i 1695 års psalmbok) som även den är baserad på Symeons lovsång men rimmad och utökad med flera verser.

Publicerad i
Swenske Songer eller wisor 1536 med titeln Herre nuu låter tu tin tienare fara j frid under rubriken "Nunc dimittis". 
1572 års psalmbok med titeln HERRE/ Nuu låter tu tin tienare fara i fridh under rubriken "S. Simeonis Loffsong". 
Göteborgspsalmboken med titeln S. Simeonis Loffsång under rubriken "Några Andelige Loffsånger".
1695 års psalmbok som nr 115 under rubriken "Några Heligas Lofsånger".
1937 års psalmbok som nr 612 under rubriken "Sånger ur skriften".
1986 års psalmbok som nr 677 under rubriken "Psaltarpsalmer och cantica".

Källor

Externa länkar
Hos Projekt Runeberg finns texten ur Swenske Songer eller wisor 1536.

Latinskspråkiga psalmer
Svenska psalmer
Common Criteria

Common Criteria for Information Technology Security Evaluation, oftast kallat Common Criteria eller CC, är en internationell standard (ISO/IEC 15408) och metod för utvärdering av säkerheten i IT-produkter och system.

Datasäkerhet
ISO-standarder
Linfen

Linfen är en stad på prefekturnivå i Shanxi-provinsen, Kina. Den ligger omkring 210 kilometer sydväst om provinshuvudstaden Taiyuan.

Arkeologi
Söder om staden finns den arkeologiskautgrävningsplatsen Taosi, där arkeologer funnit den ett 4 100 år gammalt astronomiskt observatorium. Den liknar motsvarande bronsåldersanläggningar i Europa och har en diameter på omkring 40 meter.

Näringsliv
Kolindustrin är en huvudnäring i staden och Linfen är en av världens mest förorenade städer.

Administrativ indelning
Linfen har ungefär samma yta som Värmland, varav större delen består av landsbygd. Själva staden Linfen består av ett stadsdistrikt, dessutom lyder två städer på häradsnivå och fjorton härad under staden.

Klimat
Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är juli, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är december, med  mm nederbörd.

Referenser

Noter 

WP:Projekt Kina
Nitrit

Nitriter är inom oorganisk kemi salter av salpetersyrlighet. De innehåller nitritjonen, NO2−. Inom organisk kemi är nitriter estrar av salpetersyrlighet, och innehåller nitritogruppen R-O-N=O, där R är en aryl- eller alkylgrupp.

Nitritsalter 
Nitritjonen har en böjd geometri och har två resonansformer som bidrar till dess stabilitet. Nitriter av alkalimetallerna och de alkaliska jordartsmetallerna kan syntetiseras genom att blanda kvävemonoxid NO och kvävedioxid NO2 med korresponderande metallhydroxidlösning. Andra nitriter kan framställas genom reduktion av korresponderande nitrater.

Natriumnitrit med E-nummer E250, NaNO2, används för bevarande av köttprodukter, eftersom det framför allt hämmar tillväxt av Clostridium botulinum och att det genom reaktion med myoglobinet i köttet ger det den kommersiellt önskade rosa färgen i till exempel falukorv. Nitratet oxiderar myoglobinet till metmyoglobin som har en brun-grå färg. Därefter reduceras metmyoglobinet och binder kväveoxid så att nitrosylmyglobin bildas. Nitrosylmyoglobin har en röd färg som efter denautering genom värmebehandling eller fermentering bildar nitrosylhaemochromogen som har den rosa färgen karaktäristisk för falukorv och julskinka. Eftersom nitrit är giftigt; dödlig dos för människor är cirka 22 mg per kg kroppsvikt, så är maximalt tillåtet innehåll av natriumnitrit  i köttprodukter 200 ppm (i USA).

Klassiskt så användes nitratsalter. Det fungerade eftersom bakterier förvandlade nitrater till nitriter, fast med varierande effekt. Nitrater i hög halt ger mycket stark röd färg. Nitriter i tillåten halt ger svag färg. Det är orsaken till att korv i Danmark är färgad med röd färg numera efter förbudet att använda nitrat i korven. Samt det råder enighet i opartiska undersökningar att Nitrit är kopplad till ökad risk av cancer.

Nitrit i övermått kan i kroppen orsaka tillståndet methemoglobinemi, då järn i de röda blodkropparna oxideras från Fe(II) till Fe(III). Detta tillstånd inhiberar inbindning av syre och leder därför till sämre syreupptagningsförmåga.

Nitritestrar 
Amylnitrit, (CH3)2CH(CH2)2ONO, används inom medicin för behandling av hjärtsjukdomar.

Liknande föreningar 
NO2− skall inte förväxlas med nitroniumjonen som är NO2+. Organiska föreningar på formen R-NO2, där alkyl- eller arylgruppen binder till kväveatomen, kallas nitroföreningar, och gruppen kallas då nitrogrupp.

Se även
 Nitrat
 Nitrifikation

Källor

Oxoanjoner
Funktionella grupper
Ämnesklasser
Sfären

Sfären även kallad Himlabacken är ett bostadsområde i Bergshamra inom Solna kommun, strax bredvid Ålkistan och med gatuadress Himlabacken.

Historik 
Evangeliska Brödraförsamlingen, som är en herrnhutisk kristen församling byggde detta stjärnhusområde 1989-91 för ca 260 hushåll. Arkitekter var BLP Arkitekter AB/S.O. Larsson samt E. Kungs och G. Sjögren, landskapsarkitekt Sture Koinberg, EBF fastigheter. De nio husen ligger på en höjd, med en kyrka i centrum. Bostäderna är indelade i tre olika grupper; Glädjen för de som är under 40 år, Friheten för de som är mellan 40 och 60 och för de äldre finns området Tryggheten. Från början var tanken att försäkringsbolaget Skandia skulle uppföra sitt huvudkontor på berget. Men den blev istället uppförd en bit nordväst vid Bergshamraleden. 

Väster om bostadsområdet på ett mindre berg med utsikt över Norrtäljevägen finns det en stensättning från järnåldern, en båtmansgrav (se Lista över fornlämningar i Solna kommun).

Externa länkar
 Kv Sfären - Solna Stad

Byggnader och anläggningar i Solna kommun
Bergshamra
Erik Fleming

Erik Fleming kan syfta på:

Erik Fleming (1894-1954), svensk konstnär
Erik Joakimsson Fleming (1487-1548), svenskt riksråd
Erik Fleming (1616-1679), svenskt riksråd
Gudh warder liknad widh en man

Gudh warder liknad widh en man är en psalm med 12 verser skriven år 1536 av Olaus Petri. Psalmens överskrift lyder: Een parabola. aff Luce xv och anger att inspiration till texten hämtats ur .

Psalmen inleddes 1695 med orden:
Gudh warder liknad widh en man
Hwilken twå söner hade

Publicerad i
Swenske Songer eller wisor 1536 med titeln Gud warder lijknat widh en man under rubriken "Een parabola aff Luce xv". 
1572 års psalmbok med titeln GUdh warder lijknat widh en man under rubriken "Någhra Evangeliska Paraboler".
Göteborgspsalmboken under rubriken "Om Gudz Barmhertigheet".
Den svenska psalmboken 1694 som nummer 239 under rubriken "Psalmer öfwer Några Söndags Evangelier".
1695 års psalmbok som nr 206 under rubriken "Psalmer Öfwer några Söndags Evangelier."

Referenser

Noter

Externa länkar
Hos Projekt Runeberg finns texten i 1536 års version.

Svenska psalmer
Erik Fleming (1487–1548)

Erik Fleming, född 1487, död 1548 på Qvidja i Egentliga Finland, var en svensk adelsman och militär. Han var Gustav Vasas hårdhänte och betrodde man i Finland och utnämndes, tillsammans med sin bror Ivar Fleming, till riksråd 3 juni 1523 och dubbades till riddare vid kungens kröning 12 januari 1528.

Fleming var fogde i Norrfinland 1512–1520, häradshövding i Piikis härad från 1518 och i Halikko härad från 1537 samt lagman i Söderfinne lagsaga senast 1524. I befrielsekriget deltog han i kampen mot Kristian II:s trupper i Finland 1522 och besegrade slutligen den danska flottan i sjöslaget vid Stockholm. Året därpå var han ståthållare och hövitsman för Gustav Vasas trupper i Finland. Erik Fleming innehade Raseborgs slott och län 1528–1540. Under grevefejden sändes han som fältöverste till det svenska krigsfolket i Skåne. Samtidigt var han kungens ombud hos danska riksråden och hos kung Kristian III från vilken han lyckade utverka ett löfte om pantbrev på de pengar Gustav Vasa utlånat. Vintern 1535–1536 övervakade Fleming tillsammans med amiralen Måns Svensson Somme den svenska flottan i Öresund. Han var en av de svenska stormän som beseglade fördraget i Brömsebro 1541 där han titulerades amiral.

Fleming var en entreprenör som intresserade sig för sjöfart, handel samt jord- och bergsbruk. Han drev sin verksamheter hårdhänt och sina underlydande plågade han med olaga skatt, gästning och våld. Gustav Vasa ingrep efter att bönder uppvaktat honom med en klagoskrift och fråntog Fleming tillfälligt Raseborgs län. För kulturella uppgifter visade Fleming intresse, till exempel främjade han hos kungen tryckningen av Mikael Agricolas finska översättning av Nya testamentet.   

Erik Fleming var son till riksrådet Joakim Fleming och Elin Björnsdotter till Svidja samt yngre bror till Ivar Joakimsson Fleming. Han var gift med Hebbla, dotter till Sigge Larsson (Sparre) och far till Joakim Fleming och Clas Fleming.

Psalmer
Evinnerlig är mitt hopp till Gud.

Källor

Noter

Externa länkar 
 

 
Svenska riksråd under 1500-talet
Svenska riddare
Lagmän i Finland
Svenska militärer under 1500-talet
Svenska amiraler
Erik
Män
Födda 1487
Avlidna 1548
Personer i Finland under 1500-talet
Svenska psalmförfattare
Enom Konung täcktes thet så

Enom Konung täcktes thet så är en äldre psalmtext från reformationen och troligen översatt från tyska till svenska av Olaus Petri.

Psalmen inleddes 1695 med orden:
Enom Konung täcktes thet sån
Sina tienare kalla

Publicerad i
Swenske Songer eller wisor 1536 med titeln Enom konning tectes thet så under rubriken "Een parabola aff Matt. xv". 
1572 års psalmbok med titeln ENom Konung tecktes thet så under rubriken "Någhra Evangeliska Paraboler".
Göteborgspsalmboken under rubriken "Om Gudz Barmhertigheet".
Den svenska psalmboken 1694 som nummer 244 under rubriken "Psalmer öfwer Några Söndags Evangelier".
1695 års psalmbok som nr 212 under rubriken "Psalmer Öfwer några Söndags Evangelier".

Referenser

Noter

Externa länkar
Hos Projekt Runeberg finns texten i 1536 års version.

Tyska psalmer
Ivar Fleming

Ivar Joakimsson Fleming, död 1548 på Nynäs i Södermanland, var en svensk riddare och riksråd. Han föddes strax före 1487, förmodligen på faderns sätesgård Sundholm i Egentliga Finland.

Ivar Fleming var fogde i Kumogårds län 1512–1513 och åter igen från 1521 samt häradshövding i Masko härad från 1519. I befrielsekriget stödde han Gustav Vasa och utnämndes till befälhavare för trupperna utanför Viborg 1523 och för den flotta som 1524 fick i uppdrag att understödja den svenska expeditionskåren på Gotland. Han utnämndes till riksråd 3 juni 1523 och dubbades till riddare vid Gustav Vasas kröning 12 januari 1528. 

Ivar Fleming innehade Kastelholms slott och Åland som förläning 1524–1537, var lagman i Norrfinne lagsaga med Åland utom Satakunda och Österbotten från 1524 och häradshövding i Vemo härad senast 1537. Gustav Vasa använde Fleming även i diplomatiska företag såsom underhandlingarna i Köpenhamn 1532 och förhandlandet med Lübecks utsända i Stockholm 1533. Han var amiral för en diplomatisk flottexpedition till Preussen 1534. Han deltog i Dackefejden 1542–1543.   

Han var son till riksrådet Joakim Fleming och Elin Björnsdotter till Svidja samt äldre bror till Erik Joakimsson Fleming. I sitt giftermål med Märta Gotskalksdotter (Ulv) hade han sonen friherre Lars Ivarsson Fleming.

Källor 
Svenskt biografiskt lexikon

Noter

Svenska militärer under 1500-talet
Svenska riksråd under 1500-talet
Svenska amiraler
Svenska riddare
Ivar Joakimsson Fleming
Lagmän i Finland
Personer från Ösmo socken
Födda 1400-talet
Avlidna 1548
Män
Personer i Finland under 1500-talet
Ölands folkhögskola

Ölands folkhögskola är en folkhögskola på Öland, grundad 1906. Den är belägen i Ölands Skogsby i Mörbylånga kommun.

På Ölands folkhögskola kan man läsa allmän- eller profilkurs. De allmänna kurserna kan ge grundläggande behörighet till högskola och universitet. Varje allmän kurs har också en inriktning, exempelvis bild, film, grafisk design eller hälsa. Skolans profilkurser är inriktade på design, dokumentärfilm, konst, musikteater, skrivande och Seniorakademin. Skolan har också distanskurser i skrivande och dokumentärfilm samt ett utbud av sommarkurser.

Internatet på Ölands Folkhögskola har 105 rum, skolan har ett eget kök där maten till alla måltider lagas.

Huvudman för Ölands folkhögskola är Region Kalmar län som även är huvudman för Gamleby-, Vimmerby- och Högalids folkhögskola.

Ölands konstskola 
Ölands konstskola är en tvåårig förberedande konstskola som varit verksam sedan mitten av 70-talet. Sedan 2010 har elevantalet ökats till 35 elever efter folkhögskolans färdigställande av nya ateljéer i Konstens hus.

Skrivarskolan 
Skrivarskolan startade 1994. Den grundades av bland andra författaren Stefan Gurt. Bland lärarna finns, utöver Stefan Gurt, Maj-Britt Wiggh, Rolf Aggestam, Johan Nordbeck och Elisabet Palo. Tolv antologier har producerats av de skribenter som studerat på skrivarskolan.

Skrivarskolans bibliografi 
 
 
 
 
 
 
 
 Potentilla fruticósa 01-02
 
 
 
 14 sätt att betrakta en koltrast 05-06
 Efter eftertexterna 06-07

 Gagelhöna 08-09

Externa länkar
Ölands folkhögskolas webbplats

Svenska folkhögskolor knutna till kommuner och landsting
Utbildning i Mörbylånga kommun
Utbildningsinstitutioner bildade 1906
Lars Fleming (död 1562)

Lars Fleming, död 27 februari 1562 i Reval, var ett svenskt riksråd, friherre, ståthållare i Reval, lagman i Söderfinne lagsaga. Han var son till Ivar Fleming och gift med Brita Larsdotter (Tre Rosor).

Lars Fleming var anställd vid Gustav Vasas hov 1547–1549 och även tidvis därefter. 1553 sändes han på diplomatiskt uppdrag till Köpenhamn. Fleming ingick 1554 i slottsbefälet på Stockholms slott och deltog 1555 i förhandlingar med Tyska orden i Åbo. Han var 1555–1556 svenskt sändebud i Reval. Därefter utsågs han 1556 till amiral över flottan i de revalska vattnen men ställdes kort därefter i hertig Johans tjänst och blev häradshövding på Åland. Lars Fleming valdes 1558 ut för att gå i hertig Eriks tjänst och var 1559 slottsloven på Stockholms slott. 

Tillsammans med Jakob Bagge var han amiral för den flotta som förde hertig Johan till England, och blev vid sin återkomst befälhavare på Kalmar slott samt 1561 åter slottloven på Stockholms slott. Samma år blev han även lagman i Söderfinne lagsaga och efter Eriks trontillträde riksråd, friherre, överste kammarråd och utsågs i oktober 1561 till ståthållare på Revals slott och guvernör över Estland.

Källor 

Svenska friherrar
Svenska riksråd under 1500-talet
Svenska ståthållare
Estlands guvernörer
Avlidna 1562
Lars
Män
Födda okänt år
Personer i Finland under 1500-talet
Personer i Estlands historia
Lagmän i Finland
Personer från Tallinn
Ståthållare i Reval
Om en rijk man här siungom wij

Om en rijk man här siungom wij (tyska: Es war einmal ein reicher Mann) är en tysk psalm skriven av Nikolaus Herman som byggder på Lukasevangeliet 16. Psalmen översattes till svenska av Laurentius Petri Nericius. 

Psalmens introduktion lydde 1536: Een parabola aff. Luce. xvj.

Psalmen inleddes 1695 med orden:
Om en rijk man här siungom wij
Then härlig kläder hade

Publicerad i
Swenske Songer eller wisor 1536 med titeln Om en rijk man her siunge wij under rubriken "Een parabola aff Luce. xvi". 
1572 års psalmbok med titeln OM en rijk man här sjunge wij under rubriken "Någhra Evangeliska Paraboler".
Göteborgspsalmboken 1650 under rubriken "Om Himmlerijket och Helwetit".
Den svenska psalmboken 1694 som nummer 236 under rubriken "Psalmer öfwer Några Söndags Evangelier".
Den svenska psalmboken 1695, som nummer 204 under rubriken "Psalmer Öfwer några Söndags Evangelier".

Referenser

Noter

Externa länkar
Hos Projekt Runeberg finns texten ur Swenske Songer eller wisor 1536

Tyska psalmer
Paul Kurtz

Paul Kurtz, född 21 december 1925 i Newark, New Jersey, död 20 oktober 2012 i Amherst, Erie County, New York, var en amerikansk filosof och professor vid University of Buffalo. Sin utbildning fick han vid New York University och Columbia University.

Mest känd var han för sin framträdande roll som skeptiker; han var grundare av och ordförande för Committee for the Scientific Investigation of Claims of the Paranormal (CSICOP), Council for Secular Humanism, för vars tidskrift Free Inquiry han var chefredaktör, Center for Inquiry, Transnational och Prometheus Books.

Paul Kurtz låg som författare eller redaktör bakom 45 böcker och fler än 800 artiklar. Han framträdde som föreläsare i stora delar av världen och medverkade i en lång rad TV- och radioprogram, såväl i USA som i bland annat Italien, Brasilien, Sydkorea, Ryssland, Frankrike och Tyskland.

Asteroiden 6629 Kurtz är uppkallad efter honom.

Bibliografi (urval) 

The Humanist Alternative Pemberton Books och Prometheus Books, 1973 
Humanist Manifestos I and II Prometheus Books, 1973
A Skeptic's Handbook of Parapsychology Prometheus Books, 1985
The Transcendental Temptation: A Critique of Religion and the Paranormal Prometheus, 1986
Living Without Religion: Eupraxsophy, Prometheus Books, 1988, ny uppl.  
The New Skepticism: Inquiry and Reliable Knowledge Prometheus Books, 1992
Humanist Manifesto 2000 Prometheus Books, 2000 
Skeptical Odysseys Prometheus Books, 2001 
Science and Religion: Are They Compatible? red, Amherst, NY, Prometheus Books, 2003 
Affirmations: Joyful and Creative Exuberance reviderad utgåva, Prometheus Books, 2005

Noter

Externa länkar
 Paul Kurtz sida på Council for Secular Humanism

Personer från Newark, New Jersey
Amerikanska filosofer under 1900-talet
Födda 1925
Män
Avlidna 2012
Skeptiker
Sekulära humanister
Alumner från New York University
Alumner från Columbia University
Forskare från New Jersey
Robertson County

Robertson County kan syfta på flera olika countyn i USA

 Robertson County, Kentucky
 Robertson County, Tennessee
 Robertson County, Texas
Kärlek efter noter

Kärlek efter noter är en svensk dramafilm från 1935 i regi av Gösta Rodin.

Om filmen
Filmen premiärvisades 2 september 1935 i på biograf Odéon i Norrköping. Den spelades in i Filmstaden, Råsunda av Martin Bodin. Som förlaga till filmens specerihandlare använde manusförfattarna Anders Sandrew och hans speceributik.

Så vitt känt är inte filmen bevarad.

Roller i urval
Sigurd Wallén - Karlsson, specerihandlare 
Sture Lagerwall - Bertil, hans son 
Karin Swanström - fru Blomkvist 
Sickan Carlsson - Ingrid, hennes dotter 
Eric Abrahamsson - Tranman 
Gull Natorp - fru Tranman 
Maritta Marke - Greta, deras dotter 
Arthur Fischer - Nyman 
Nils Wahlbom - Johan 
Thor Modéen - Strömberg, teaterdirektör 
Åke Söderblom - Kalle 
Wiktor "Kulörten" Andersson - inspicient 
Helge Mauritz - hjälten 
Bellan Roos - Märta, en jungfru 
Carin Swensson - Betty, en jungfru 
Gerd Lövli - Elsa

Musik i filmen
Det gör man blott när man är kär, kompositör Emil Rehman, text Åke Söderblom 
Gubben Noak, text Carl Michael Bellman  
I en wienermelodi, kompositör David Lundahl, text Harry Iseborg 
Kärlek efter noter, kompositör David Lundahl, text Harry Iseborg

Referenser 

Filmer 1935
Svenska dramafilmer
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1930-talsfilmer
Förlorade filmer
Sevier County

Sevier County kan syfta på flera olika countyn i USA

 Sevier County, Arkansas
 Sevier County, Tennessee
 Sevier County, Utah