kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gudenå

Gudenå är Danmarks längsta vattendrag, 158 kilometer, flodområde  km². Gudenå genomströmmar östra delen av mellersta Jylland. 
Ån rinner upp på gränsen mellan Vejle i Region Syddanmark och Hedensted i Region Mittjylland. Den rinner sedan genom Horsens kommun till sjön Mossø. Från Mossø flyter den vidare genom Skanderborgs kommun till Birksø vid Ry, där den förenas med Knudå, därefter vidare till Julsø. Från Julsø går ån genom Silkeborgs kommun, genom staden Silkeborg och sjön Tange Sø i Viborgs kommun. Från Tange Sø förbi Bjerringbro och Ulstrup i Favrskovs kommun, vidare in i Randers kommun förbi Langå till staden Randers där den mynnar ut i Randersfjorden, en lång arm in i landet från Kattegatt.

Större tillflöden till Gudenå är Mattrup Å, Knudå, Alling Å (Fårvang), Tange Å (genom Tange Sö) och Lilleå. Fem kilometer före mynningen i Randers tillflyter Nørreå.

Historik 
Vid bland annat Gudenås övre lopp har man påträffat boplatser efter en inlandsbefolkning som levat på fiske och jakt även efter "den neolitiska revolutionen", alltså även sedan jordbruket blivit allmänt på Jylland.

Vattenkraft
Gudenaacentralen, Danmarks största vattenkraftverk, har sedan 1921 producerat elektricitet. Kraftverket ligger vid dammen Tange Sø.

Kattegatts avrinningsområde
Vattendrag i Region Mittjylland
Vattendrag i Region Syddanmark
Gatuprostitution

Gatuprostitution är en form av prostitution och sexarbete. Kunden rekryteras (sexsäljaren söks upp) i gatumiljöer, medan själva de sexuella handlingarna kan ske någon annanstans. Detta kan vara i kundens bil, hemma hos kunden eller sexsäljaren eller på ett hotell.

Gatuprostitution kan även förekomma i parker och andra offentliga miljöer. Ett område i en stad med en koncentration av gatuprostituerade kan beskrivas som ett prostitutionsstråk. Ofta beskrivs gatuprostitutionen som ett "träsk", bland annat utifrån svårigheten för många prostituerade att förbättra sin livssituation och arbetsvillkor.

Enligt uppgifter från 2007 hade gatuprostitution i många fall ersatts av olika typer av eskortservice – med prostituerade som kontaktas via telefon eller Internet. Detta antas ha skett både i länder där prostitution motarbetas och i andra länder. I USA är prostitution för det mesta olagligt, medan eskorttjänster där ibland kan anses hamna i en gråzon. I likhet med andra typer av prostitution eller sexarbete genererar gatuprostitution ofta pengar till den informella sektorn av ekonomin.

Referenser 

Prostitution
Aulnay-sous-Bois

Aulnay-sous-Bois är en kommun i departementet Seine-Saint-Denis i regionen Île-de-France i norra Frankrike. Kommunen är chef-lieu över 2 kantoner som tillhör arrondissementet Le Raincy. År  hade Aulnay-sous-Bois  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Aulnay-sous-Bois

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Seine-Saint-Denis
 Lista över Frankrikes städer

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Orter i Île-de-France
Kommuner i Seine-Saint-Denis
Bäddsoffa

En bäddsoffa är en särskild typ av soffa‚ särskilt ämnad för att även användas som säng. Ofta används bäddsoffan om man är trångbodd, eller tillfälligt för övernattande gäster.  

Bäddsoffan lanserades i början av 1900-talet. Den föregicks av olika slags liggsoffor; dessa fållbänkar och utdragssoffor fanns i allmogemiljöer och enklare stadsboenden. I slutet av 1800-talet dök inventionssoffan (vändbar) och paneldivanen upp. 

Det finns flera olika typer av bäddbara soffor. Antingen göms bädden i soffryggen eller under sitsen, i väntan på att kunna rullas ut vid användning.

Referenser 

Liggmöbler
Sittmöbler
Aurillac

Aurillac är en stad och kommun i departementet Cantal i regionen Auvergne-Rhône-Alpes i mitten av Frankrike. Kommunen är chef-lieu för 4 kantoner, sous-préfecture för arrondissementet Aurillac och préfecture för departementet Cantal. År  hade Aurillac  invånare.

Aurillac korsas av floden Jordanne.

Aurillac är Frankrikes kallaste stad vilket beror på att staden ligger på 622 meter över havet vilket också gör den till landets högst belägna stad.

Aurillac är paraplyernas historiska huvudstad och tillverkar fortfarande mer än hälften av landets årskonsumtion på en halv miljon paraplyer (1999).

Sedan 1985 hålls i oktober varje år en festival tillägnad gatuteatern.

Kyrkor i Aurillac:
Église Saint Géraud
Église Notre Dame aux Neiges
Église Sacré Cœur
Église Saint-Joseph Ouvrier

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Aurillac

Referens:INSEE

Galleri

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Cantal
 Lista över Frankrikes städer

Externa länkar 
Officiell webbplats

Källor

Kommuner i Cantal
Orter i Auvergne-Rhône-Alpes
Sandpapper

Slippapper är en speciell typ av, med slipkorn belagt, papper som används vid slipning. Kornen i slippapper finns i olika storlekar, där större korn ger grövre slipning.
Beteckningen sandpapper avser slippapper med sand (kvarts eller flinta) som slipmaterial.

Slippapper används huvudsakligen vid förbehandling (färgborttagning, uppruggning av ytor och bortslipning av ojämnheter) av arbetsstycken av trä, metall och plast före ytbehandling.

Slippapper är uppbyggda av tre beståndsdelar, slipmaterial, rygg och bindemedel.

Slipmaterialet består av naturliga eller konstgjorda mineral. De naturliga är kvarts, flinta och smärgel. Bland konstgjorda slipmaterial märks aluminiumoxid och kiselkarbid. De naturliga slipmineralerna ersätts alltmer av de konstgjorda.

Slipkornen framställs genom krossning och sorteras i olika kornstorlekar som har samma nummer som raster som används vid sorteringen. Lägsta nummer ger grövsta korn och högsta nummer finaste korn inom serien 16–1200. De i handeln vanligaste kornstorlekarna ligger i spannet 60–600.

Slipkornen sprids tätt eller glest på ryggen beroende på användningsområde. Den vanligaste spridningen är tät men för sliptillämpningar som har benägenhet att snabbt fylla papperet används gles spridning.

Slippapperets rygg kan bestå av papper eller väv, en kombination av dessa eller av fiber beroende på vad den enskilda tillämpningen kräver.

Slippapper levereras i ark eller rullar samt i speciella format direkt avsedda för olika typer och fabrikat av slipmaskiner.

Tidigare angavs ett sandpappers grovlek ofta med en skala från 0–5. Där 5 stod för det grövsta pappret och 0 stod för det finaste pappret. Idag är det vanligast att grovleken anges i form av kornstorlek, till exempel 40 korn (P40), vilket räknas som ett grovt sandpapper. Eller 180 korn (P180), vilket räknas som ett fint sandpapper. Siffran betyder att kornen på sandpappret kan passera genom ett nät som har detta antal maskor i kvadrat per kvadrattum. Ett nät som på varje kvadrattum har 40x40=1600 maskor, används för att sila de korn som sitter på ett sandpapper med grovleken 40 korn. Om man istället tar ett nät som är så finmaskigt att nätet på varje kvadrattum har 180x180=32 400 maskor. De sandkorn som klarar av att passera genom detta nät används för att tillverka sandpapper med grovleken 180 korn (P180).

Smärgelduk 

Smärgelduk är en typ av sandpapper med smärgel (naturkorund) för finputsning av framförallt metalldetaljer.

Källor
 Meyers varulexikon, Forum, 1952

 

Snickeri
Verktyg
Slipning
Åter till Cold Mountain

Åter till Cold Mountain är en amerikansk långfilm från 2003 i regi av Anthony Minghella, med Jude Law, Nicole Kidman och Renée Zellweger i huvudrollerna. Filmen är baserad på en roman av Charles Frazier.

Handling

Soldaten Inman (Jude Law) träffar Ada Monroe (Nicole Kidman) och förstår att hon är kärleken i hans liv. När det amerikanska inbördeskriget startar strider Inman tappert men blir skadad. Han försöker sedan fly tillbaka till Ada för att leva med henne. Han måste undgå desertörer och andra fiender för att ta sig tillbaka till Cold Mountain. Ada, som är prästdotter, skriver brev till Inman varje dag i hopp om att han ska överleva.

Rollista
Jude Law - Inman
Nicole Kidman - Ada Monroe
Renée Zellweger - Ruby Thewes
Eileen Atkins  - Maddy
Philip Seymour Hoffman - Veasey
Natalie Portman - Sara
Giovanni Ribisi - Junior
Donald Sutherland - Father Monroe
Ray Winstone - Teague
Cillian Murphy - Bardolph
Jack White - Georgia
Ethan Suplee - Pangle
Lucas Black - Oakley
Charlie Hunnam - Bosie

Produktion och mottagande 
Åter till Cold Mountain regisserades av Anthony Minghella, som även skrivit filmens manus. Filmen hade svensk premiär den 20 februari 2004. Renée Zellweger fick en Oscar för bästa kvinnliga biroll.

Referenser

Externa länkar
 

Amerikanska dramafilmer
Amerikanska krigsfilmer
Amerikanska filmer 2003
Filmer från Miramax Films
Amerikanska filmer baserade på böcker
North Carolina på film
Amerikanska inbördeskriget på film
1864 på film
Filmer i regi av Anthony Minghella
Engelskspråkiga filmer
Asterix och spåmannen

Asterix och spåmannen (fr. Le Devin) är det nittonde i en serie av klassiska seriealbum, skrivna av René Goscinny och illustrerade av Albert Uderzo, båda fransmän, vars huvudperson är den modige gallern Asterix. Serierna publicerades ursprungligen 4 maj–28 november 1972. Albumet publicerades på franska 1972 och gavs ut på svenska 1976.

Handling
Det hela börjar med en stor storm över byn. Hela byn är samlad i Majestix hus, eftersom alla är rädda att himlen ska falla ner över deras huvuden. Man börjar gräla om vilken av de 400 gudarna som har orsakat stormen men innan man hinner börja slåss så kommer en främling dit och söker skydd undan stormen. Främlingen säger sig vara en spåman och förutsäger att regnet kommer att sluta och att byborna kommer att börja slåss. Han vill också skära upp Idefix för att läsa hans inälvor men Obelix blir mycket upprörd över idén att skära upp hans älskade hund och säger ilsket "den som ens rör Idefix kommer få sig en rejäl omgång", varpå Asterix varnar Spåmannen att Obelix förutsägelser oftast infrias. Spåmannen ger sig sen av, byborna börjar bråka och regnet slutar.

Men det hela är inte över. Majestix fru springer efter spåmannen och ber honom att spå hennes framtid. Han säger att han gör det om han får lite mat, kuddar, etc. Fru Majestix ger honom detta, och får sin framtid spådd. Ryktet sprider sig snabbt genom byn och snart går alla ut i skogen för att få sin framtid spådd, även Obelix. Men spåmannen blir tillfångatagen av en romersk patrull och Asterix blir anklagad att ha skrämt iväg honom.

I det romerska lägret så har centurion Caius Credulis bestämt sig för att använda spåmannen till att jaga bort den envisa befolkningen ur byn. Spåmannen går tillbaka till byn och säger att gudarna kommer att utgjuta sin vrede över byn. Alla, förutom Asterix, Obelix och Idefix, seglar ut till en ö utanför kusten. Asterix och Obelix gömmer sig och ser hur romarna intar byn. I detta ögonblick kommer Miraculix tillbaka från ett årsmöte för druider och Asterix berättar vad som har hänt.

Miraculix kokar ihop en trolldryck som gör att hela byn luktar outhärdligt dåligt och romarna utrymmer den. Byns bard, Troubadix, återvänder till byn för att hämta sin lyra och förstår att stanken i byn är ett tecken på gudarnas vrede. Han återvänder till ön för att berätta. När Asterix, Obelix och Miraculix kommer ut till ön kan dock Miraculix visa att stanken kommer från en soppa han kokat ihop. Kvinnorna är dock inte helt övertygade. Asterix kommer då med en idé: attackera den romerska garnisonen. Om det skulle vara en äkta spåman så skulle han varna romarna, som skulle utrymma lägret. När man kommer till lägret visar det sig att alla soldater är kvar, vilket bevisar att spåmannen inte är någon spåman.

Historien avslutas som vanligt med att hela byn firar med en stor fest.

Asterixalbum
Seriealbum 1972
Serieåret 1972
Saint-Denis (arrondissement i Seine-Saint-Denis)

Saint-Denis är ett franskt arrondissement i regionen Île-de-France i departementet Seine-Saint-Denis. 347 250 invånare, 7 326 invånare/km² (1999). Area: omkring 47 km².

Arrondissementet Saint-Denis har exakt samma namn som arrondissementet Saint-Denis i Réunion. De båda arrondissementen har dessutom flera kommuner som helt eller delvis har likadana namn.

Se även 
 Frankrikes administrativa uppdelning

Frankrikes arrondissement
Chapel Allerton

Chapel Allerton är en stadsdel i nordöstra Leeds, i unparished area Leeds, i distriktet Leeds, i grevskapet West Yorkshire, i England. Stadsdelen har en varierad bebyggelse. Den utmärks av ett stort antal restauranger och andra matställen. Området har en kosmopolitisk prägel där drygt 25% av befolkningen har västindiskt eller indiskt ursprung.

Historia

Det finns en del romerska lämningar i stadsdelen, bl.a. gjordes keramik i staden. Liksom många andra platser i Yorkshire kom den att drabbas av Vilhelm Erövrarens Harrying the North. Det har funnit en kyrka sedan åtminstone 1240.

Under 1600-talet började byn att få betydelse som utflyktsmål för Leeds överklass. Det kom bland annat att byggas en hästkapplöpningsbana här under samma århundrade.
Under 1700-talet började en viss industri att växa fram och under senare delen av århundradet började välbärgade Leeds-bor bosätta sig i byn. Under senare halvan av 1800-talet kom de mer välbärgade fortsätta sin flyttning längre bort från stadskärnan och ersattes av arbetare och hantverkare. Jämfört med andra stadsdelar var bebyggelsen tämligen spridd och stora områden lämnades gröna, författaren Gordon Stowell beskrev Chapel Allerton som Det närmaste en trädgårdsstad som den mänskliga fantasin har lyckats uppbringa till dagens dato. Den första spårvägsförbindelsen kom 1901. Chapel Allerton var en civil parish 1866–1904 när blev den en del av Leeds. Civil parish hade  invånare år 1901. Byn nämndes i Domedagsboken (Domesday Book) år 1086, och kallades då Alretun.

Referenser

Källor

Area Statistics: Chapel Allerton Ward

Externa länkar
 ChapelAllerton.org - A Community Site for Chapel Allerton
BBC: Guide to Chapel Allerton
The Chapel Allerton Guide

Stadsdelar i Leeds
Tidigare civil parishes i West Yorkshire
Domesday Book
Absolution (musikalbum)

Absolution är Muse tredje musikalbum. Det släpptes 2003.

Låtlista 
 Intro
 Apocalypse Please
 Time is Running Out
 Sing for Absolution
 Stockholm Syndrome
 Falling Away with You
 Interlude
 Hysteria
 Blackout
 Butterflies and Hurricanes
 The Small Print
 Endlessly
 Thoughts of a Dying Atheist
 Ruled by Secrecy

Som bonuslåt på den japanska utgåvan fanns även låten Fury.

Album av Muse
Musikalbum 2003
Kirkstall

Kirkstall är en stadsdel i västra Leeds, England, Storbritannien. Inom stadsdelen ligger det tidigare munkklostret Kirkstall Abbey. Museet Abbey House Museum som ligger här tar upp klostrets och stadens historia.

Stadsdelar i Leeds
Saint-Denis (olika betydelser)

Saint-Denis eller Saint Denis kan syfta på

 Sankt Dionysius –  en fransk biskop och sedermera skyddshelgon

Geografi

Frankrike 

 Saint-Denis-sur-Scie, departementet Seine-Maritime i regionen Normandie, 
 Saint-Denis-sur-Sarthon, departementet Orne i regionen Normandie, 
 Saint-Denis-sur-Ouanne, departementet Yonne i regionen Bourgogne-Franche-Comté, 
 Saint-Denis-sur-Loire, departementet Loir-et-Cher i regionen Centre-Val de Loire, 
 Saint-Denis-le-Vêtu, departementet Manche i regionen Normandie, 
 Saint-Denis-le-Thiboult, departementet Seine-Maritime i regionen Normandie, 
 Saint-Denis-lès-Rebais, departementet Seine-et-Marne i regionen Île-de-France, 
 Saint-Denis-les-Ponts, departementet Eure-et-Loir i regionen Centre-Val de Loire, 
 Saint-Denis-lès-Martel, departementet Lot i regionen Occitanien, 
 Saint-Denis-lès-Bourg, departementet Ain i regionen Auvergne-Rhône-Alpes, 
 Saint-Denis-le-Gast, departementet Manche i regionen Normandie, 
 Saint-Denis-le-Ferment, departementet Eure i regionen Normandie, 
 Saint-Denis-la-Chevasse, departementet Vendée i regionen Pays-de-la-Loire, 
 Saint-Denis-en-Val, departementet Loiret i regionen Centre-Val de Loire, 
 Saint-Denis-en-Bugey, departementet Ain i regionen Auvergne-Rhône-Alpes, 
 Saint-Denis-du-Payré, departementet Vendée i regionen Pays-de-la-Loire, 
 Saint-Denis-du-Maine, departementet Mayenne i regionen Pays-de-la-Loire, 
 Saint-Denis-du-Béhélan, departementet Eure i regionen Normandie, 
 Saint-Denis-d'Oléron, departementet Charente-Maritime i regionen Nouvelle-Aquitaine, 
 Saint-Denis-de-Villenette, departementet Orne i regionen Normandie, 
 Saint-Denis-de-Vaux, departementet Saône-et-Loire i regionen Bourgogne-Franche-Comté, 
 Saint-Denis-des-Puits, departementet Eure-et-Loir i regionen Centre-Val de Loire, 
 Saint-Denis-des-Monts, departementet Eure i regionen Normandie, 
 Saint-Denis-de-Méré, departementet Calvados i regionen Normandie, 
 Saint-Denis-de-Mailloc, departementet Calvados i regionen Normandie, 
 Saint-Denis-de-Gastines, departementet Mayenne i regionen Pays-de-la-Loire, 
 Saint-Denis-de-Cabanne, departementet Loire i regionen Auvergne-Rhône-Alpes, 
 Saint-Denis-d'Aclon, departementet Seine-Maritime i regionen Normandie, 
 Saint-Denis-Combarnazat, departementet Puy-de-Dôme i regionen Auvergne-Rhône-Alpes, 
 Saint-Denis, departementet Seine-Saint-Denis i regionen Île-de-France,  
 Saint-Denis-lès-Sens, departementet Yonne i regionen Bourgogne-Franche-Comté, 
 Saint-Denis, Gard, 
 Saint-Denis, Aude,

Se även 
 Departementet Seine-Saint-Denis –  ett franskt departement, i regionen Île-de-France
 Saint-Denis (arrondissement i Seine-Saint-Denis) – ett arrondissement
 Klosterkyrkan Saint-Denis – i staden Saint-Denis vid floden Seine
 Canal Saint-Denis – en kanal i Paris

Italien 

 Saint-Denis, Aostadalen – en kommun i Valle d'Aosta, Valle d'Aosta,

Kanada 

 Saint-Denis (kommun i Kanada), Québec, Bas-Saint-Laurent,

Réunion 

Saint-Denis, Réunion, huvudstad, 
 Saint-Denis (arrondissement i Réunion), ett franskt arrondissement

Robotskapade Italienförgreningar
Robotskapade Kanadaförgreningar
Från Asar till Wasar

Från Asar till Wasar är en bok av Povel Ramel som publicerades 1945 med undertiteln Fäderneslandets historia sådan den verkligen var. Detta är den första bok Ramel skrev. En del ur Från Asar till Wasar finns i Povel Ramels bok Min galna hage från 1957.

Svensk litteratur
Humor
Povel Ramel
Litteratur 1945
Sagor för barn över 18 år

Sagor för barn över 18 år är en novellsamling av Tage Danielsson utgiven 1964. Boken består av flera olika sagor, bland annat "Sagan om Gånge Rolf", "Sagan om halva kungariket" och "Sagan om Harriet Anderssons nya kläder".

Den mest kända av sagorna är förmodligen "Sagan om Karl-Bertil Jonssons julafton" som blev tecknad kortfilm 1975 och har sedan dess visats i svensk TV varje julafton. Den sagan var dock inte med i originalutgåvan av boken, utan togs med först i en senare reviderad utgåva av boken, som framgår av den här på sidan publicerade bilden av en innehållsförteckning från en upplaga från 1971.

Boken tillägnades "Farbror Kungen som genom sin blotta existens bevisar att vi lever i ett sagoland". Boken kom i nyutgåva 1982.

Källhänvisningar

Skönlitteratur 1964
Svenska novellsamlingar
Svenskspråkig skönlitteratur
Linedance

Line dance är en dans med amerikanskt ursprung, som från början av 1970-talet, när dansformen fick ett rejält uppsving, dansades till countrymusik, men numera förekommer de flesta musikstilar och det produceras många danser till radions topplistor. Det är ingen pardans, även om det förekommer koreografier där man interagerar med varandra, och inte heller samma sak som squaredans. De dansande står i rader - därav namnet. Danserna är uppbyggda av olika stegkombinationer som beskrivs i stegbeskrivningar. Det finns idag (2012) runt 60 000 olika danser.

Undervisning 
I och med att Linedance består av olika i dansbeskrivningar beskrivna stegkombinationer som är i princip unika för varje musikstycke måste man lära in varje dans. Olika linedanceklubbar genomför regelbundet träningstillfällen. Från början, innan internet fanns, var man tvungen att sprida sina danser med hjälp av skriftliga dansbeskrivningar. Att då öva tillsammans i klubbar var det bästa sättet att lära sig en dans. Numera kan man också se danser på Youtube och lära sig danser den vägen. Dock skrivs alltid en dans ned i en stegbeskrivning. 

Klubbar anordnar workshops kring dansutlärning. Det kan handla om gamla danser, som måste läras ut till en ny danspublik, det kan vara internationella koreografer som lär ut nyskrivna danser.

Socialdans 
Linedance som socialdans, dvs dans för nöjes skull, sker på en "öppen dans" där man oftast dansar till en danslista, som DJ:n har gjort i förhand, ibland med utrymme för önskedanser.

Tävlingsverksamhet 
Line Dance är sedan några år upptaget i Svenska Danssportförbundet där man idag har ett eget verksamhetsområdet, VO. För närvarande pågår arbete med att få fram rutiner och organisation kring tävlingar inom Line Dance. Exempelvis examineras instruktörer och domare av bland annat NTA (The National Teachers' Association for Country-Western Dance).

Internationellt finns olika parallella organisationer som genomför tävlingar, United Country Western Dance Council (UCWDC)  , World Country Dance Federation (WCDF)  och World Dance Masters (WDM).

Danskaraktärer
I Linedance förekommer olika karaktärer av danser. I alla karaktärer är grundstegen är de samma, men man dansar dem på olika sätt. I tävlingssammanhang finns sex karaktärer definierade:

 Smooth (West Coast Swing, Night Club och Two step). En mjuk dansstil som ger härligt flyt. Inga böjda knän-det ska gå som en rak tråd genom kroppen.
 Lilt ( Polka, East Coast Swing, Jive). Karaktäriseras av studsande steg och medryckande musik.
 Rise & fall (Vals) 
 Cuban (cha cha, rumba, mambo)
 Funky (disco, soul, funk) En modern dans som kräver attityd. Påminner om hip-hop och street-dance.
 Novelty (lustbetonad dans till anpassad musik)

Se även 
 Svenska Danssportförbundet

Referenser 

Danssport
Dans (termer)
Danser
I dur och skur

I dur och skur är en svensk komedifilm från 1953 i regi av debutanten Stig Olin. I huvudrollerna ses Povel Ramel och Alice Babs.

Handling 
Revyartisten och schlagerförfattaren Stig "Sid" Hassler (Povel Ramel) har bekymmer. Han kan nämligen inte få inspiration till nya nummer. Men en dag upptäcker han den sångbegåvade barnsköterskan Greta Norman (Alice Babs)

Om filmen 
Filmen hade premiär den 22 maj 1953 på biograf Astoria vid Nybroplan i Stockholm. I dur och skur har visats i Sveriges Television, bland annat 2006, 2008, 2011, 2018, i september 2020 och i maj 2022.

Rollista (i urval) 
Källa: 
Povel Ramel – Stig "Sid" Hassler, teaterdirektör
Alice Babs – Greta Norman, sångbegåvad ung flicka
Sven Lindberg – Peter, reklamchef på Sids teater
Yvonne Lombard – Ulla Berg, Sids väninna
Martin Ljung – gonggongatlet, nödlandad pilot, varuhusexpedit, skräddare, elefantbetesborstare på Naturhistoriska riksmuseet, rörmokare, glasförsäkringsagent
Sigge Fürst – Oskar Berg, Ullas man
Siv Ericks – receptionist och sekreterare på Sids kontor
Carl-Gunnar Wingård – godsägare
Dagmar Ebbesen – Berta, godsägarens husföreståndarinna
Torsten Lilliecrona – Sids regissör
Olof Thunberg – Ström, Sids dekoratör
Mille Schmidt – brevbäraren i sångnumret
Gunwer Bergkvist – hembiträdet Maj i sångnumret
Simon Brehm – basist och sångare
Flickery Flies – musikgrupp

Utgivning 
I dur och skur gavs ut 1994 på VHS av Swedish Film i serien Svenska Klassiker, som volym 2. Den gavs ut på DVD 2008, 2014 och 2015.

Källor 

Svenska komedifilmer
Filmer 1953
Filmer från Terrafilm
Filmer i regi av Stig Olin
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1950-talsfilmer
Regidebutfilmer