kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Jonas Gifting

Jonas Axel Gifting Jonsson, född den 4 februari 1856 i Ore socken, död den 6 april 1934 i Dalbyn i Ore socken, var en svensk korpral.

Den 13 september 1894 var Orsa kompani vid Dalregementet på väg hem efter avslutat regementsmöte. Inkvartering skulle ske nära Komtillmåtta krog i Gagnef. Innan kaptenen Sven Axel Bjuggren (1851–1925) lämnade kompaniet för kvällen framhöll han vikten av kompaniets anseende: ”Alltså kommer vi nu överens om att alla håller sig nyktra!” Korpral Gifting talade då för mannarnas räkning:

Detta uttalande har blivit vida känt och samtidigt ibland missförstått. Missförståndet ligger i att en del tolkat uttalandet som att dalkarlarna var osäkra i sitt löfte, medan de i själva verket inte ville lova något de inte kunde eller ämnade hålla – samtidigt som de inte ville vara uppnosiga mot befälet.

Jonas Gifting är begravd på Ore kyrkogård.

Referenser

Noter

Källor
Genealogi.se
Orsa kommun

Svenska militärer under 1800-talet
Personer i Dalarnas historia
Personer från Ore socken
Födda 1856
Avlidna 1934
Män
Split (olika betydelser)

Split kan syfta på:

 HNK Hajduk Split – en fotbollsklubb i Kroatien
 Split (aktier) – att dela upp en aktie
 Split (album av Lush) – ett musikalbum från 1994 av gruppen Lush
 Split (film) – en amerikansk psykologisk thriller från 2016
 Split (musikalbum) – ett musikalbum från 1987 av gruppen Charta
 Split (skiva)  – ett album eller en singel med två olika artister eller grupper
 Split – en position i dans eller gymnastik, se sidvärtes spagat
 12512 Split – en asteroid i huvudbältet

Geografi

Kroatien 

 Split, Kroatien, länshuvudort, Dalmatien, Grad Split, 
 Split Airport, flygplats, Dalmatien,

Se även 
 Splits
Legendrepolynom

Legendrepolynom är inom matematik en speciell sorts  polynom. De har även kallats klotfunktioner. Det l:te Legendrepolynomet Pl kan fås genom Taylorutvecklingen:

Vänsterledet expanderas med koefficienter i form av Legendrepolynom, varav några termer i högerledet kan användas som dess approximation. Eftersom y < 1 används inom fysiken endast de första tre termerna: dessa motsvarar monopol (laddning), dipol och kvadrupol.

Polynomen kan även fås som lösningar till Legendres differentialekvation:

Polynomen kan också genereras med de rekursiva relationerna

En annan härledning kan fås genom att applicera Gram-Schmidts ortogonaliseringsprocess på polynomen 1, x, x2, ... med avseende på den inre produkten i L2 över intervallet -1 < x < 1. Legendrepolynomen är alltså ortogonala med avseende på den inre produkten i L2(-1,1):

Legendrepolynomen används bl.a. inom elektrostatik som bas för multipolutveckling av potentialen.

Explicit uttryck

Rodrigues formel

Integralrepresentation
För alla  gäller

Se även
 Gegenbauerpolynom
 Jacobipolynom
 Klotytefunktion

Externa länkar 

Ortogonala polynom
Osijek

Osijek ( eller Essegg, ) är en stad i Kroatien. Staden hade 108 048 invånare år 2011 och är det ekonomiska och administrativa centret i landskapet Slavonien i östra Kroatien. Osijek ligger vid floden Drava och är residensstad i Osijek-Baranjas län. Sett till folkmängden är Osijek Kroatiens fjärde största stad.

Etymologi 
Stadens namn kommer från det kroatiska ordet 'oseka' med betydelsen 'ebb'. Namnet har troligtvis sitt ursprung i att staden är byggd på höjd mark som förhindrade att den översvämmades av floden Drava och de närliggande träskvattnen. 

På grund av sitt förflutna som en stad i den habsburgska monarkin och den historiska närvaron av en tysk och ungersk minoritet finns det tyska (Esseg/Essegg) och ungerska (Eszék) namn för staden. Dessa är en variant det kroatiska namnet och var främst i bruk fram till Österrike-Ungerns upplösning år 1918. Det tyska och ungerska namnen används idag i historisk kontext eller av de respektive minoriteterna. Under den osmanska ockupationen åren 1526–1687 använde osmanerna det turkiska namnet för staden, Ösek eller Esgek.

Geografi 
Staden ligger på en bördig slätt vid floden Drava cirka 25 km från utloppet i Donau och nära gränserna till Ungern och provinsen Vojvodina i Serbien.

Historia 
Det har funnits bosättningar på platsen med namnet Mursa sedan yngre stenåldern men de första skriftliga bevisen med det nuvarande stadsnamnet finns i en påvlig förteckning över församlingar från år 1323. Staden ödelades av osmanerna, som byggde upp staden i sin egen smak, men även denna förstördes i samband med stadens "befriande" år 1687. Delar av den följande bebyggelsen kan i dag ses i den gamla staden Tvrđa.

En omfattande ödeläggelse av staden ägde rum i samband med striderna mot den jugoslaviska armén (JNA) 1991-1995 i kroatiska självständighetskriget. Särskilt hårda var striderna under Slaget om Osijek (1991-1992).

Sport 
 NK Osijek

Arkitektur och byggnadsverk 
 Tvrđa, Osijeks befästa stadsdel/befästning, uppfördes i början av 1700-talet. Flera byggnader i Tvrđa bär stildrag från barocken och befästningen anses vara en av de bäst bevarade ensemblen av byggnader i barockstil i Kroatien.
 Sankt Petrus och Paulus katedral uppfördes under slutet av 1800-talet och stod färdig 1900. Katedralen uppfördes enligt ritningar av Franz Langenberg

Kända personligheter från Osijek (urval) 
 Branko Lustig, filmproducent
 Davor Šuker, fotbollsspelare
 Jelena Dokić, tennisspelare
 Josip Juraj Strossmayer, biskop och politiker
 Mia Dimšic, Sångerska (Eurovision 2022)

Se även

Externa länkar 
 Osijek Online city portal
 Osijek city portal

Referenser

Noter 

Orter i Osijek-Baranjas län
Grumman A-6 Intruder

Grumman A-6 Intruder var ett amerikanskt attackflygplan. 

Erfarenheterna från Koreakriget ledde till utvecklingen av ett långdistans- och låghöjdsattackflygplan med allväderskapacitet. Resultatet blev den hangarfartygsbaserade, tvåsitsiga A-6 Intruder. Flygplanet flög för första gången 1960. Flygplanet har moderniserats flera gånger och har då erhållit bättre radar (A-6E) och bättre målsökning (A-6E/TRAM); den senare försedd med målsökningssystemet Target Recognition and Attack Multi-sensor, bestående av FLIR, laseravståndsmätare och laserpekare integrerade i ett rörligt torn. 

A-6:an finns också som lufttankingsversion (KA-6D) och motmedelsversion, Grumman EA-6B Prowler. 

A-6:an användes i stor utsträckning i Operation ökenstorm men togs ur tjänst i början av 1997.

Externa länkar

Källor 

Amerikanska attackflygplan
A-6
Lufttankningsflygplan
Amerikanska militärflygplan under kalla kriget
Amerikanska militärflygplan under Vietnamkriget
Funktionsutveckling

Det finns olika sätt att representera funktioner. Dels kan uttrycket transformeras till olika "baser" (exempelvis Fourieranalys) eller så approximeras i enstaka punkter (Taylorutveckling eller implicita funktionssatsen).

I klusterutvecklingen motsvarar  och  sekvenserna:

Se även
Bas (funktionsutveckling)

Matematisk analys
Northrop Grumman EA-6B Prowler

Northrop Grumman EA-6B Prowler var ett amerikanskt hangarfartygsbaserat stridsflygplan för telekrigföring som var utvecklat ur Grumman A-6 Intruder. Flygkroppen blev lite längre för att ge plats åt de två extra besättningsmännen som handhar den avancerade störutrustningen. Det har bl.a. som uppgift att genom att störa fientlig radar och förhindra/fördröja fientlig flygverksamhet.

Planet kan alternativt utrustas med antiradarroboten AGM-88 HARM (High-speed Anti Radiation Missile) som själv styr mot den fientliga radarsändaren och slår ut den. Alternativet för fienden är att inte använda sin radar varigenom samma effekt uppnås.

Flygplanet som var i tjänst från 1971 tills 2015, byttes ut samma år mot ett annat flygplan som heter Boeing EA-18G Growler.

Externa länkar 

Utrustning i USA:s flotta
Northrop Grumman
Flygplan med flera raketstolar
Amerikanska spaningsflygplan
Amerikanska militärflygplan under kalla kriget
Amerikanska militärflygplan under Vietnamkriget
Libertin

Libertin är ett från början franskt begrepp för en person som har en livsinställning inriktad på att bryta sig ut ur de sociala och moraliska normerna för samhället och att vara fri från dess begränsningar, numera en beteckning på en vällusting, en utsvävande person.

Under 1600-talet betecknade detta personer som ingick i katolicismen men som var skeptiska och ifrågasättande till en rad kyrkliga dogmer, och en förelöpare till upplysningen. Först under 1700-talet kom det att beteckna personer som var moraliskt eller erotiskt utsvävande.

John Wilmot och Markis de Sade är exempel på personer som setts som libertiner. I modern tid har libertinism associerats med nihilism, sadomasochism och fri kärleks-rörelser. 

Libertiner eller spiritualer var en under reformationstiden uppträdande sekt, främst i Nederländerna, Frankrike
och Geneve, där den undertrycktes av reformatorn Jean Calvin. Under föregiven andlighet urartade rörelsen i ett tygellöst levnadssätt..

Filmer
 Den brittiska filmen The Libertine (2005) med Johnny Depp i huvudrollen skildrar John Wilmot och hans omgivning.

Se även
 Hedonism

Referenser

Sexualhistoria
Moral
Skällsord
Heidrun

Heidrun (norröna: Heiðrún) är i nordisk mytologi en get som står på Valhalls tak och betar barr från trädet Lärad, vilket brukar tolkas som identiskt med världsträdet Yggdrasil.

Ur Heidruns juver rinner så mycket mjöd att det varje dag fyller ett kar så stort att alla de stupade hjältarna (enhärjarna) kan dricka sig otörstiga.

Källtexterna

Grímnismál och Snorres Edda 
Huvudkällan är Grímnismál, strof 25:

Förmodligen står ”Heidrun” här endast som heiti för en pilsk get i allmänhet. Namnet Heidrun finns också bland tulornas bock- och getheiten.

Namnet 
Med utgångspunkt i ord som heiðvanr och Heiðdraupnir föreslog religionshistorikern Jan de Vries i Altgermanische Religionsgeschichte (Berlin 1956–57) att heiðr kan ha varit en rituell term för offermjödet i den religiösa kulten. John Lindow skriver dock att etymologin för namnet Heiðrún är okänd och Rudolf Simek anser namnets innebörd vara dunkel. Förledet heiðr kan betyda ”klar, ljus” (syftande på mjöd?), men om efterledet -rún har något med ”runa” att göra är ovisst.

Kommentarer

Källor

Se även 
 Särimner
 Eiktyrner

Djur i nordisk mytologi
Fiktiv mat och dryck
Getter i kulturen
Eskapism

Eskapism, även verklighetsflykt, handlar om att fly undan verkligheten. En person som framställer sin personlighet eller handlingar på ett sätt som personen har fantiserat om och som inte är reella, är en eskapist. 

Varför man flyr kan ha flera orsaker men det kan för många vara ett sätt att koppla bort stress i vardagen men också åt andra hållet, fylla livet med någonting.

Störning 
I jämförelse med en persons "identitet" eller självbild – som uttrycker hur personen tror sig vara, eller det tillstånd man önskar – är eskapism mer lögnaktig, fantasifull och kan ibland tolkas som ett sjukdomstillstånd. Se även mytomani.

Det man flyr till kan vara olika saker. En fysisk verklighetsflykt kan vara att åka på en resa. Alkohol och diverse drogers effekter kan också göra att man upplever att man slipper verkligheten för en stund.

Att fly till digitala världar i form av datorspel har ökat i omfattning och i synnerhet till onlinespel vilket ännu mer ökar på känslan av att man kommer till en helt annan miljö än sin vardag.

Inom kulturen 
I en bredare betydelse syftar eskapism på litteratur där innehållet ligger långt från verkligheten. Jämför diskbänksrealism, som i sammanhanget är något av en motsats.

Referenser 

Psykologi
Försvarsmekanismer
Beteendesymtom
Litterära genrer
Webbserver

En webbserver är antingen ett datorprogram som tillhandahåller webbsidor för en viss webbplats eller en serverdator på vilken sådan programvara körs.

Datorprogram 
Ett webbserverprogram har som uppgift att tillhandahålla webbsidor och andra filer via datakommunikationsprotokollet HTTP eller HTTPS, vanligen över Internet eller ett intranät baserat på internetteknik. Det förekommer också att en enskild användare kör en webbserver för eget lokalt bruk på sin egen dator. Vanligen kommunicerar användaren med webbservern med hjälp av en webbläsare. Användaren väljer webbsidor och webbläsaren beställer webbsidorna från webbservern och visar dem på användarens datorskärm. Webbläsaren är klient till webbservern.

Det vanligaste webbserverprogrammet är Apache HTTP Server. Några leverantörer har inkorporerat Apache-servern i sin egen webbserver och tillfogat extra, egen funktionalitet.

Andra vanliga webbservrar är Microsoft Internet Information Server (IIS), Google GWS, nginx och lighttpd.

Dator 
En dator som kör en webbserverprogramvara kallas för en webbserver. Alla webbsidor man kan hitta på webben hämtas från en eller flera sådana webbserverdatorer.

Se även 
 Server
 Web service
 .htaccess

Referenser 

World Wide Web
Ecklesiastikdepartementet

Ecklesiastikdepartementet (av latinets samt grekiskans ecclesia, "kyrka") var från departementalreformen 1840 till 31 december 1967 namnet på det svenska utbildningsdepartementet.  Ecklesiastikdepartementet behandlade kyrkliga och prästerliga frågor, kultur, allmän uppfostran, arkiv, bibliotek, akademier, museer, utbildning och forskning. Departementet leddes av en ecklesiastikminister som närmast motsvaras av dagens utbildningsminister, men kunde ha funktion som kyrko- eller samfundsminister. Olof Palme var den sista som innehade titeln och blev först med titeln utbildningsminister efter reformen.

Ecklesiastikministrar
Se Lista över Sveriges utbildningsministrar.

Expeditionschefer i Ecklesiastikdepartementet
Thure Fredrik von Baumgarten (1791–1844), 1840–1841
Gustaf Adolf Brandel  1841–1843
Thure von Baumgarten  1843–1844
Nils Wilhelm af Zellén  1844–1850
Thomas Munck af Rosenschöld  1850–1856
Gustaf Adolf Brandel  1856–1859
Lars Fredrik Holmquist  1859–1865
Gustaf Jakob Edelstam  1865–1873
Nils Vult von Steyern d.ä 1873–1878
Alfred Norberg  1878–1884
Nils Claëson  1884–1889
Karl Husberg  1889-1893
Fredrik Holmquist  1893–1899
Gustaf Emil Sundberg  1899–1904 (till 1901 tillförordnad)
Bror Otto Bergman  1904–1908
Walter Murray  1908–1916
Emil Mårten Ericsson  1914–1917 (tillförordnad till 1916)
Mortimer Munck af Rosenschöld  1917 (tillförordnad)
Gustaf Tottie  1918–1933
Nils Löwbeer  1933–1938
Carl Axel Löwenhielm  1935-tidigast 1944 (tillförordnad 1935–1938)

Statssekreterare
Mortimer Munck af Rosenschöld  1918-1931
Börje Knös  1929 (tillförordnad); 1931-tidigast 1944
Nils Löwbeer  1935-1938 (tillförordnad)
Nils Gustav Rosén  1939-1941 (tillförordnad)
Ragnar Sundén  1941-tidigast 1944 (tillförordnad)

Källor

Ej längre existerande svenska departement
Svenska kyrkans historia
Sveriges utbildningshistoria
Organisationer bildade 1840
Organisationer upplösta 1967
Seriefigur

En seriefigur är en, vanligen fiktiv, rollfigur i en tecknad serie. Eftersom seriefigurer tecknas upprepade gånger, är deras utseende vanligen anpassat för att kunna ritas fort och konsekvent.

Historik
Som den första seriefiguren i modern mening brukar "The Yellow Kid", skapad 1895 av R.F. Outcault, nämnas. Skämtteckningar har förekommit betydligt längre än så, men i Yellow Kid fanns de element som vi idag känner igen som typiska serieelement, med sekvenser (serier) av bildrutor och integrerade pratbubblor.

Namn
En egenhet bland serieskapare är att ge sina figurer allittererande namn, till exempel Krazy Kat, Klas Katt, Donald Duck (Kalle Anka), Arne Anka, Lucky Luke med hästen Jolly Jumper och Flakey Foont (Mr. Natural). Inte minst är detta ett tema inom superhjältegenren (Bruce Banner, Fantastic Four, Lois Lane, Clark Kent, Lois Lane, Peter Parker, Wonder Woman, Green Goblin, J. Jonah Jameson, bland många andra), och Stan Lee, som är medskapare av flera kända superhjältar, har uttryckligt medgett i intervjuer att han skapade en stor mängd av superhjältarnas personliga namn med allitterativ teknik för att de skulle vara lättare att komma ihåg och hålla reda på under arbetet.

Begreppsanvändning
Termen är kopplad till mediet tecknade serier och inte till seriell produktion eller seriell konst i allmänhet. Figurer från TV-serier, filmserier eller bokserier, oavsett om de är tecknade eller ej, brukar i regel inte benämnas som seriefigurer (om de inte dessutom figurerar i en regelrätt tecknad serie).

Termen karaktär istället för figur eller rollfigur har börjat användas alltmer under senare år. Det är ett direkt lån från engelskans character, som i engelska språket även kan användas i betydelsen "rollfigur". Ordet karaktär är på svenska synonymt med läggning, art, särart eller personlighet, alternativt moral eller självdisciplin. Användandet i betydelsen "figur" brukar räknas som en anglicism.

Referenser
Manus

Manus kan syfta på:

 Manus – en kortform för manuskript
 Filmmanus – det skriftliga underlag med repliker och scenanvisningar som utgör grunden för en spelfilm eller TV-film
 Seriemanus – text och intrig till en tecknad serie
 Teatermanuskript – repliker och scenanvisningar för en teaterpjäs
 Manusförfattare – en person som skriver repliker och scenanvisningar i en film, TV-serie eller teaterpjäs
 Manusdoktor – en skicklig manusförfattare som filmbolagen betalar för att förbättra manuskript
 Manus – anatomisk term för hand
 Manus (romersk rätt) – ett begrepp inom äktenskapslagarna i den romerska rätten
 Manus lagbok – en indisk lärobok i sedvanerätt

Personer
 Max Manus (1914–1996), en norsk motståndsman
 Manus Boonjumnong (1980–), en thailändsk boxare

Geografi
 Manus (ö) – en av Amiralitetsöarna, Papua Nya Guinea
 Manus (provins) – en ö och provins i Bismarckarkipelagen i Papua Nya Guinea

Se även
 Libretto
 Manuskript – flera betydelser
Ben

Ben kan avse:

 Ben (skelett) – en fast del av skelettet
 Benvävnad – en typ av vävnad som bygger upp skelettet
 Ben (kroppsdel) – en kroppsdel som används för förflyttning
 Ben (segling) – en term för en delsträcka inom kappseglingen
 Ben (namn) – ett mansnamn
 Ben (sång) – en sång framförd av Michael Jackson
 Ben – en amerikansk skräckfilm från 1972 i regi av Phil Karlson, se Råttorna slår till igen
 Ben, Burkina Faso – en ort i Burkina Faso
 Ben (stad i Iran) – stad i Iran
 Ben (shahrestan) – delprovins i Iran
Ben's Original – ett varumärke för ris
Maori

Maori (eller Māori) är ett polynesiskt språk inom  den austronesiska språkfamiljen som talas av delar Nya Zeelands ursprungsbefolkning, maorierna.

Maori tillhör den polynesiska språkgruppen, som är en undergrupp till de austronesiska språken. Maori är nära besläktat med tahitiska och Cooköarnas maori, rarotongesiska, men även på längre håll med hawaiiska, samoanska, rapa nui och tonganska. 

Ordet maori betyder på maori "vanlig" och användes för att beteckna en "vanlig människa", till skillnad från européer. 

Maori har, enligt en undersökning från 2013, cirka 50 000 vuxna talare med goda eller mycket goda kunskaper i språket. Alla talare av maori talar också engelska, och engelskan tränger ut maori allt mer. Språket, som klassificeras som hotat, har fått ett uppsving under senare år bland maoribefolkningen. Sedan 1981 finns ett maorispråkprogram, ”Te Kohanga Reo Trust”. 1987 blev maori officiellt språk i Nya Zeeland.

De flesta regeringsinstitutioner och department i Nya Zeeland har numera beteckningar både på engelska och maori, och många lokala offentliga byggnader och institutioner är numera utrustade med skyltar på båda dessa språk. Statsunderstöd till språkundervisning garanterar att maori går att studera på alla statliga skolor.

Källor 

Språk i Nya Zeeland
 
Verb–subjekt–objekt-språk
Válaskjálf

Válaskjálf ("de fallna kämparnas hall") är i nordisk mytologi Odens hall i Asgård, identisk med Valhall. Där hade Oden sitt högsäte under ett tak av silver och därifrån kunde han se alla världar med en enda blick.

Se även
Fensalarna
Folkvang
Snorres Edda
Valhall

Referenser 

Oden
Platser i nordisk mytologi
Rätblock

Ett rätblock är en tredimensionell åttahörnig geometrisk figur, definierad som en rätvinklig parallellepiped. Mera intuitivt, formad som en tegelsten. En kub är specialfallet av ett rätblock då alla kanter är lika långa. En kub förhåller sig alltså till ett rätblock som en kvadrat till en rektangel.

Volym = längd∙bredd∙höjd = basarean∙höjd

V=lbh

Mantelarean = 2 (s1 + s2) h + 2s1s2 (där s1 och s2 är längd respektive bredd).

Referenser 

Polyedrar
Galder

För den norske hårdrocksgitarristen se Galder (musiker)

Galder (fornisländska galdr, besläktat med fornengelska gealdor; fornhögtyska galdar eller galstar) kallades under fornnordisk tid en trollsång som bland annat hörde till sejden, som oftast sjöngs av kvinnor. Ordet är avlett från verbet gala, vilket antyder att galdern möjligen sjöngs med hög och gäll stämma. Galen (också en avledning från gala) kallades den som fått sinnet förvrängt av en galder. 

I Skírnismál tvingar Skirner Gerd att älska Frej genom en galder, och i slutet av Hávamál räknar Oden upp arton mäktiga galdrar som han känner till. I Grógaldr åkallar Svipdag sin mor Groa från de döda och ber henne sjunga några galdrar över honom som skydd inför en lång resa, och i Buslubœn (en del av Bósa saga) sjunger den gamla kvinnan Busla en galder (enligt författaren våldsamt okristlig och därför återgiven i förkortat skick) som får kung Ring av Östergötland att avstå från att avrätta hennes fosterson Bose och dennes kompanjon Herröd.

Galdralag kallades ett versmått som enligt vad namnet antyder ansågs lämpat för galdrar.

Rungaldrar var en typ av galder i form av en magisk symbol bestående av runor, som ritades antingen på en själv eller på ett föremål, beroende på vilken effekt man ville uppnå.

Se även
Asatro
Sejd

Källor

Vidare läsning
Lindquist, Ivar, Galdrar. De gamla germanska trollsångernas stil undersökt i samband med en runinskrift från folkvandringstiden (Göteborg 1923)
Lindquist, Ivar, Religiösa runtexter. I: Sigtuna-Galdern. Runinskriften på en amulett funnen i Sigtuna 1931. Ett tydningsförslag. (Lund 1932)

Nordisk mytologi
Magi
Gand

En gand var i nordisk mytologi en trollstav som trollkunniga personer, även samiska schamaner, sände in i människokroppen för att framkalla sjukdom. Ganden har tydliga likheter med de kvastar (eller käppar) som senare tiders häxor sägs rida på — även kallar gandritten. Denna typ av magi är en allmän tro hos olika folk.

Se även
Ganfluga

Källor

Nordisk mytologi
Magi