1 juli

1 juli är den 182:a dagen på året i den gregorianska kalendern (183:e under skottår). Det återstår 183 dagar av året.

Återkommande bemärkelsedagar

Nationaldagar 
  (till minne av självständigheten från Belgien denna dag 1962)
  (kanadadagen till minne av grundandet av Kanadensiska konfederationen denna dag 1867)
  (till minne av självständigheten från Belgien denna dag 1962)
  (till minne av grundandet av republiken denna dag 1960) (utbrytarstaten Somaliland firar dock nationaldag 18 maj)

Namnsdagar

I den svenska almanackan 
 Nuvarande – Aron och Mirjam
 Föregående i bokstavsordning
 Arent – Namnet infördes på dagens datum 1986, men utgick 1993.
 Arild – Namnet infördes på dagens datum 1986, men utgick 1993.
 Aron – Namnet infördes, till minne av Moses bror med detta namn, på dagens datum 1708 och har funnits där sedan dess.
 Mirjam – Namnet infördes 1986 på 5 juli, men flyttades 1993 till dagens datum och har funnits där sedan dess.
 Föregående i kronologisk ordning
 Före 1708 – ?
 1708–1900 – Aron
 1901–1985 – Aron
 1986–1992 – Aron, Arent och Arild
 1993–2000 – Aron och Mirjam
 Från 2001 – Aron och Mirjam
 Källor
 Brylla, Eva (red.): Namnlängdsboken, Norstedts ordbok, Stockholm, 2000. 
 af Klintberg, Bengt: Namnen i almanackan, Norstedts ordbok, Stockholm, 2001.

I den finlandssvenska almanackan 

 Nuvarande (revidering 2020) – Aron, Kasimir

 I föregående i revideringar
1929 – Aron
1950 – Kasimir
1964 – Kasimir
1973 – Kasimir
1989 – Kasimir
1995 – Kasimir
2000 – Kasimir
2005 – Kasimir
2010 – Aron, Kasimir
2015 – Aron, Kasimir
2020 – Aron, Kasimir

Händelser 
1527 – Philipps-Universität Marburg grundas.
1569 – Kungariket Polen och storfurstendömet Litauen går genom unionen i Lublin samman i realunion och bildar det Polsk-litauiska samväldet. De båda rikena har varit i personalunion (det vill säga haft samma regent) i nästan 200 år (sedan unionen i Krewo 1385), men nu stärks alltså unionsbanden ytterligare. Under 1500- och 1600-talen är samväldet ett av Europas största och mäktigaste länder med en yta på en miljon kvadratkilometer och elva miljoner innevånare vid höjdpunkten i början av 1600-talet. Unionen äger bestånd fram till 1795, då Polens tredje delning gör att landet helt upphör som självständig stat och försvinner från den europeiska kartan. När Polen och Litauen återuppstår som självständiga länder vid första världskrigets slut (1918) återupptas inte unionen.
 1690 – Den katolske och jakobitiske kungen Jakob II av England, Skottland och Irland blir besegrad av den protestantiske tronkrävaren Vilhelm av Oranien i slaget vid Boyne nära Drogheda strax norr om Dublin på Irland, då Jakobs 25 000 man starka armé förlorar mot Vilhelms här på 36 000 man (Vilhelms förluster uppgår till 750 man, medan Jakobs är dubbelt så stora). Jakob har blivit avsatt från sina troner redan 1688 genom den ärorika revolutionen, men då han vägrar acceptera avsättningen har krig utbrutit mellan honom och den nye kungen Vilhelm. Även om kriget inte tar slut förrän året därpå blir slaget en vändpunkt i kriget, som sedermera leder till att Jakob tvingas i landsflykt under resten av sitt liv. Det blir också det mest kända slaget i Irlands historia och minnet av det firas varje år av Oranienorden med marscher genom olika delar av Nordirland.
 1855 – Sveriges första frimärken utkommer och har Sveriges riksvapen som motiv samt finns i valörer mellan 3 och 24 skilling banco. I och med detta inför även Sverige den reformering av postbefordran, som frimärken innebär, nämligen att man får enhetligt porto, så att priset på att skicka brevförsändelser varierar beroende på vikt och storlek, istället för som tidigare att man har fått betala olika beroende på hur långt försändelsen ska skickas. Systemet har börjat i Storbritannien 15 år tidigare (1840) och sedan dess spritt sig över Europa – till Danmark har det kommit 1851, i Norge införs det samma år som i Sverige och i Finland 1856.
 1863 – En sydstatsarmé på 72 000 man, ledd av general Robert E. Lee, drabbar samman med en nordstatshär på 94 000 man, ledd av general George Meade vid Gettysburg i Pennsylvania. Detta blir inledningen på slaget vid Gettysburg, som varar till den 3 juli och blir den blodigaste drabbningen under det amerikanska inbördeskriget. Det blir också vändpunkten i kriget, då nordstatssidans seger den 3 juli stoppar general Lees invasion i norr och ger nordstatarna initiativet i kriget.
 1867 – Det så kallade Brittiska Nordamerikafördraget, som har undertecknats den 29 mars samma år, träder i kraft och genom detta skapas Kanada som den första självständiga dominionen inom det brittiska imperiet. Den tidigare provinsen Kanada delas upp i Ontario och Québec, vilka tillsammans med New Brunswick och Nova Scotia bildar den nya konfederationen. Även om Kanada idag () till största delen är självständigt ingår det fortfarande i det brittiska samväldet och den brittiska monarken är fortfarande Kanadas formella statsöverhuvud. På grund av ikraftträdandet firas 1 juli idag som Kanadas nationaldag.
 1868 – Högbanan West Side and Yonkers Patent Railway i New York invigs. Det är världens första kabelspårväg, där tågen drivs med en kabel, som löper mellan rälerna och i sin tur drivs av ånglok, placerade i källare utmed banan. Banan blir dock ingen framgång, då kabeln ofta går sönder och man även drabbas av andra problem. Redan 1870 går företaget, som driver banan, i konkurs och efterträdaren bygger om den till ångloksdrift. Den förblir därefter i bruk till 1940, då den monteras ner, förutom en liten del över Harlemfloden, som förblir i drift fram till 1958.
 1893
 Järnvägen Saltsjöbanan, som går mellan Slussen i Stockholm och den nybyggda förorten Saltsjöbaden invigs. Den är en del i Knut Agathon Wallenbergs önskan att Saltsjöbaden ska bli exklusiv badort och detta lyckas väl. Banan blir från början mycket lönsam (även det faktum att familjen Wallenbergs fabriker i det intilliggande Nacka använder den för godstransporter bidrar till detta) och 1913 blir den en av de första i Sverige, som elektrifieras. Från början slutar den dock några 100 meter från Slussen och först 1935, i samband med byggandet av den nuvarande trafikplatsen där, dras banan ända fram dit.
 De båda svenska missionärerna Anders Daniel Johansson och Otto Wikholm blir mördade i Songbu i den kinesiska Hubeiprovinsen. Morden får stor uppmärksamhet i både Sverige och Kina och leder till långvariga förhandlingar mellan den nyutnämnde svensk-norske konsuln Carl Bock och Hubeis vicekung Zhang Zhidong. Så småningom avrättas två personer, misstänkta för morden.
 1904 – Olympiska sommarspelen 1904 invigs i Saint Louis. 
 1908 – Morsesignalen SOS (; ”tre korta, tre långa, tre korta”) tas i bruk som internationell nödsignal. 1906 har tyskarna vid en internationell konferens i Berlin föreslagit SOE som internationell nödsignal, då denna har använts i Tyskland ett tag. Man väljer dock den andra, eftersom E (i morsealfabetet representerat med endast en punkt) anses för kort och SOS anses lättare, då det är mer rytmiskt. Den nya signalen ersätter därmed det gamla nödanropet CQD. I efterhand har det bland annat uppstått en myt om att SOS skulle vara en förkortning för ”Save Our Souls” (”rädda våra själar”) och att fartyget  skulle ha varit det första, som använde SOS vid sin förlisning. Det troliga är dock istället att de konservativa engelsmännen vid förlisningen 1912 ännu inte hade övergett CQD, men att detta blev sista gången denna signal användes.
 1916 – Ententen inleder slaget vid Somme, som pågår till den 18 november och blir ett av de blodigaste slagen på västfronten under första världskriget. Inledningsvis deltar 280 000 man på ententens sida och 260 000 man på den tyska, men allteftersom offensiven drar ut på tiden och slukar fler dödsoffer tvingas båda sidor sätta in fler och fler mannar, tills slutligen 1,2 miljoner man har satts in på ententensidan och nästan 1,4 miljoner på den tyska sidan. Över 600 000 man stupar på den västallierade sidan, medan tyskarna förlorar uppåt 500 000 man under de fyra och en halv månad, som slaget varar. Efteråt får många befälhavare skarp kritik för de stora förlusterna i människoliv, vilka inte leder till så stora framgångar, som man har hoppats på.
 1926 – Flygvapnet sätts upp enligt 1925 års försvarsbeslut och uppdelas på fyra flygkårer och en flygskola. Dessa förläggs i ordning till Västerås (F 1), Hägernäs (F 2), Malmslätt (F 3), Frösön (F 4), och slutligen krigsflygskolan till Ljungbyhed (F 5). De ombildas senare till flygflottiljer.
 1939 – Första flygkåren  Västmanlands flygflottilj (F 1) sätts upp i Västerås. Flygkåren hade från början en mycket liten organisation som bestod av ett spanings- samt ett bomb- och jaktkompani. Flygkåren hade inte heller någon egen förläggning, utan övertog den gamla infanterikasernerna i Viksäng där Västmanlands regemente (I 18) var förlagda fram till 1927.
 1940 – Skaraborgs Flygflottilj (F 7), Göta Flygflottilj (F 9) och Skånska Flygflottiljen (F 10) sätts upp denna dag. Beslutet om F 7 kom redan 1936, medan de två senare snabbuppsattes på grund av det då uppkomna Andra Världskriget. 
 1941 – Den amerikanska etermediakommissionen Federal Communications Commission (FCC) ger tillåtelse till sändning av kommersiell, reklamfinansierad tv i USA. Samma dag utfärdar kommissionen reklam-tv-licenser till två radiobolag, som genast inleder tv-sändningar. Det ena är WNBC, som sedermera utvecklas till National Broadcasting Company (NBC) och det andra är WCBW, som sedermera blir Columbia Broadcasting System (CBS). Dessa blir rikstäckande i USA och är idag två av landets största tv-nätverk (NBC är till och med det näst största i världen, efter brittiska BBC).
 1942 – Den svenske löparen Gunder Hägg inleder en period på 80 dagar (fram till 20 september) under vilken han slår inte mindre än 10 världsrekord. Därmed innehar han ett kort tag världsrekorden i löpning på samtliga distanser mellan 1 500 och 5 000 meter. Hägg står nu på höjden av sin karriär och efter en löparturné i USA året därpå blir han tilldelad den prestigefyllda amerikanska titeln Athlete of the Year, vilken han tillsammans med Ingemar Johansson och Annika Sörenstam är ensam svensk om att erhålla.
 1945 – Tyskland delas upp i fyra ockupationszoner mellan andra världskrigets segrarmakter Frankrike, Sovjetunionen, Storbritannien och USA. Tyskland har kapitulerat villkorslöst till de allierade den 7 maj och sedan det allierade kontrollrådet den 23 maj har arresterat och upplöst den tyska Flensburgregeringen (som i sin tur har efterträtt Adolf Hitler som Tysklands regering efter dennes självmord den 30 april) har det den 5 juni formellt har utropat sig till Tysklands lagliga regering. Samma dag har man gjort upp gränserna för hur ockupationszonerna ska se ut och nu upprättas alltså dessa zoner. Därmed börjar de amerikanska trupperna dra sig tillbaka från den del av den sovjetiska zonen, som de har ockuperat under framryckningen genom Tyskland. Huvudstaden Berlin är likaledes uppdelad i fyra sektorer mellan de fyra makterna, trots att den ligger djupt inne i den sovjetiska zonen. Det sedan 1938 av Tyskland annekterade Österrike och dess huvudstad Wien delas upp på samma sätt. Ockupationen består fram till 1949, då den franska, brittiska och amerikanska zonen slås samman och bildar Förbundsrepubliken Tyskland (Västtyskland), medan den sovjetiska bildar Tyska demokratiska republiken (Östtyskland). Medan Österrike blir helt fritt 1955 består en viss allierad överhöghet över de tyska staterna fram till deras återförening 1990.
 1949 – tillträder socialdemokraten David Hall som finansminister.
 1960
 Den belgiska kolonin Kongo blir självständig med namnet Republiken Kongo (från 1964 Demokratiska republiken Kongo) Den har då tillhört Belgien sedan 1908, efter att dessförinnan (sedan 1885) ha varit den belgiske kungen Leopold II:s personliga egendom. Den nybildade republiken blir dock kortlivad, då Mobutu Sese Seko 1965 tar makten genom en statskupp och ombildar landet till diktaturen Zaire.
 Den italienska kolonin Förvaltarskapsområdet Somalia blir självständig från moderlandet och går då samman med Staten Somaliland (som fem dagar tidigare har blivit självständig från Storbritannien) och de båda bildar Somaliska republiken. 1991 bryter sig den förutvarande Staten Somaliland dock ut ur landet och bildar Somaliland. Denna utbrytarstat är dock inte erkänd av världssamfundet och anses internationellt fortfarande som en somalisk provins.
 1961 – Carlforsska gymnasiet i Västerås blev klar för inflyttning.
 1962 – Det belgiska FN-mandatet Ruanda-Urundi upphör och därmed blir området självständigt. Då det har bestått av de båda gamla afrikanska kungadömena Rwanda och Burundi delas det i dessa två, även om det förstnämnda i samband med detta blir republiken Rwanda. Burundi förblir kungarike till 1966, då även det blir republik genom en statskupp.
 1971
 Högskoleenheten i Luleå inrättas. Den får sedermera namnet Högskolan i Luleå, men kallas allmänt Luleå tekniska högskola, innan den 1997 omvandlas till Luleå tekniska universitet (LTU). Enhetens första utbildning (civilingenjörsexamen i maskinteknik) startar 1 september och redan 1972 förläggs det mesta av Kungliga Tekniska högskolans utbildning i bergsvetenskap hit, eftersom det svenska bergsbrukets tyngdpunkt under 1900-talet har förskjutits från Bergslagen till norra Norrland. Numera är LTU Skandinaviens nordligaste tekniska universitet.
 En svensk lag om husligt arbete träder i kraft, sedan den har antagits av riksdagen den 17 december året före. Den ersätter då hembiträdeslagen från 1944, bland annat för att just hembiträdena blir allt färre i landet och idag berör den framförallt barnflickor och personliga assistenter. Genom lagen får även husligt anställda åtta timmars reglerad arbetsdag – 50 år efter att detta har införts allmänt i Sverige.
 1977 – Den svenska ölbeteckningen mellanöl avskaffas. Ölet, som har haft en alkoholhalt på mellan 3,5 och 4,5 volymprocent, har sålts i svenska livsmedelsbutiker sedan 1965, men har blivit kraftigt kritiserat, eftersom dess lättillgänglighet har ansetts bidra till ungdomars alkoholmissbruk. Själva procentsatsen tas inte bort, men från och med nu klassificeras öl med 3,5 volymprocent och däröver som starköl, vilket medför att det endast får säljas på Systembolaget, vilket begränsar tillgängligheten (tidigare räknades starköl från 4,5 volymprocent och uppåt). Lättöl (med en alkoholhalt på upp till 2,25 volymprocent) och folköl (mellan 2,25 och 3,5 volymprocent) finns dock fortfarande tillgänglig i vanliga livsmedelsaffärer.
 1983 – Härnösandsbiskopen Bertil Werkström efterträder Olof Sundby som biskop i Uppsala ärkestift och därmed som Svenska kyrkans ärkebiskop. Eftersom de svenska ärkebiskoparna numera inte sitter på livstid förblir Werkström ärkebiskop i tio år, innan han pensionerar sig 1993.
 1987 – Sedan flera vittnen har observerat ubåtsrörelser vid Törefjärden vid Norrbottens kust inleder svenska marinen en omfattande ubåtsjakt där, vilken kommer att pågå i över en månad (till 4 augusti). Jakten ger inga direkta resultat och tar slut, sedan det står klart att man inte får någon hjälp från södra Sverige. Den 10 augusti publiceras en bild på vad som anses vara en främmande ubåt i området.
 1990
 Ett drygt halvår efter Berlinmurens fall genomförs en valutaunion mellan Öst- och Västtyskland. Den östtyska marken avskaffas och i båda de tyska staterna införs den västtyska D-marken som betalningsmedel. Sedan murens fall har det förekommit diverse olagliga växlingar med olika växlingskurser på uppemot 1:10 (10 östtyska mark för 1 D-mark). Så småningom har kursen dock stabiliserats på 1:3 och från och med nu ligger den på 1:2 (privatpersoner kan dessutom växla in upp till 4 000 ostmark med kursen 1:1). Valutaunionen är en förberedelse inför de tyska staternas återförening, som äger rum den 3 oktober samma år.
 Det svenska begreppet rattonykterhet tas bort. Det har fram till nu betecknat brottet att köra bil i berusat tillstånd med en alkoholhalt på mellan 0,5 och 1,5 promille i blodet. Berusning med högre halt har tidigare benämnts rattfylla och ansetts som ett grövre brott än rattonykterhet, men gränsen för detta sänks nu till 0,2 promille. Sedermera införs också begreppet grov rattfylla, vilket från och med 1994 betecknar en promillehalt på 1,0.
 1991
 Den tjeckoslovakiske presidenten Václav Havel upplöser formellt det kommunistiska östblockets försvarsorganisation Warszawapakten, sedan medlemsstaternas utrikesministrar har avskaffat den vid ett möte i Ungern den 25 februari. Pakten bildades 1955 som en motvikt mot den 1949 bildade västliga försvarsalliansen Nato, men efter Berlinmurens fall och kalla krigets slut har den spelat ut sin roll. Under 1990-talet och 2000-talet blir flera av dess forna medlemsstater istället medlemmar i Nato.
 Vid en ceremoni i Haag i Nederländerna överlämnar den svenske statsministern Ingvar Carlsson Sveriges ansökan om medlemskap i de europeiska gemenskaperna (EG). Därmed vidtar förhandlingar om medlemskap, vilka tar flera år. Den 13 november 1994 hålls en folkomröstning om huruvida Sverige ska gå med i den sedan 1993 bildade Europeiska unionen (EU) enligt det avtal som har förhandlats fram, eller om avtalet ska omförhandlas ytterligare. Då jasidan segrar med 52,3 procent avslutas förhandlingarna därmed och Sverige blir 1 januari 1995 medlem i EU.
 1994 – Antar Västmanlands försvarsområde namnet Västmanlands regemente med beteckningen  Västmanlands regemente (Fo 48). 
 1997 – Storbritannien överlämnar kronkolonin Hongkong till Kina, enligt bestämmelserna i det avtal, som undertecknades mellan Storbritannien och Kina 1984. Hongkong har då tillhört Storbritannien i över 150 år (sedan 1842, då britterna erövrade området under det första opiumkriget). För att övergången från den brittiska kapitalismen till den kinesiska kommunismen ska gå så smidigt som möjligt har man i avtalet infört bestämmelsen att systemen ska få samexistera i Hongkong under 50 år från överlämnandet under devisen ”ett land, två system”. Två år senare överlämnar även Portugal den intilliggande portugisiska kolonin Macao till Kina.
 2000 – Efter en byggtid på fem år invigs den så kallade Öresundsförbindelsen över och under Öresund (bro och tunnel) för både bil- och tågtrafik mellan den skånska staden Malmö och den danska huvudstaden Köpenhamn. Invigningen görs av den svenske kungen Carl XVI Gustaf och den danska drottningen Margrethe II. I samband med invigningen genomförs ett halvt marathonlopp över bron, vilket kallas Broloppet och under några år blir en årligen återkommande händelse.
 2002 – Ett amerikanskt fraktflygplan med två piloter ombord kolliderar strax efter 23.30 på kvällen med ett ryskt passagerarflygplan med 60 passagerare och 9 besättningsmän över Überlingen i Tyskland. Samtliga 71 personer i flygplanen omkommer, men ingen på marken skadas eller dödas. Ironiskt nog inträffar olyckan sedan båda planen har inlett åtgärder för att undvika kollision, genom att båda har ändrat höjd, efter att från olika håll ha fått veta att de befinner sig på kollisionskurs med det andra planet.
 2005 – En lagändring ger svenska samkönade kvinnliga par rätt till insemination, om de vill skaffa barn. Tidigare har denna typ av barnalstring varit förbehållen olikkönade par, som inte kan få barn på ”naturlig väg” (genom oskyddat samlag) och samkönade par har varit hänvisade till adoption. Genom lagändringen blir det alltså även möjligt för kvinnor i en samkönad relation att skaffa biologiska barn.
 2007 – En svensk skattereform ger privatpersoner rätt att ansöka om skattereduktion för hushållsnära tjänster. Reduktionen gäller kostnader för maximalt 100 000 kronor per år, och man kan få avdrag med högst 50 % av kostnaden. Reformen – som får namnet RUT-avdrag – blir dock kontroversiell, då den mest anses gynna höginkomsttagare. Den  är omdebatterad ännu på 2020-talet.
 2009
 Den svenska apoteksmarknaden avregleras, genom att det statliga apoteksmonopolet, som har införts 1970, avskaffas. Därmed blir det tillåtet för privata aktörer att bedriva apoteksverksamhet i Sverige och den 1 november samma år får också affärer rätt att sälja vissa ickereceptbelagda läkemedel, som exempelvis värktabletter. I samband med avskaffandet av monopolet omvandlas den statliga apotekskedjan Apoteket till aktiebolag (dock fortfarande statligt ägt) och även om den finns kvar säljs många av dess butiker till privata aktörer.
 Den portugisiske fotbollsspelaren Cristiano Ronaldo övergår till den spanska fotbollsklubben Real Madrid och lämnar därmed den engelska Manchester United FC, som han har spelat för i sex år. Real Madrid har erbjudit Manchester United rekordsumman 90 miljoner pund (strax över en miljard kronor) för Ronaldo, men slutsumman har hamnat på 80 miljoner pund (960 miljoner kronor). Detta är den dittills högsta summan som någonsin har betalats för en fotbollsspelare, men den överträffas redan 2013, då Real Madrid köper walesiske Gareth Bale från den engelska klubben Tottenham Hotspur FC för 85,3 miljoner pund.

Födda 
 1481 – Kristian II, kung av Danmark och Norge 1513–1523 samt av Sverige 1520–1521
 1534 – Fredrik II, kung av Danmark och Norge 1559-1588
 1549 – Decio Azzolino den äldre, italiensk kardinal
 1646 – Gottfried Wilhelm von Leibniz, tysk filosof, matematiker och friherre
 1742 – Georg Christoph Lichtenberg, tysk fysiker
 1776 – Sophie Gay, fransk författare
 1804 – Aurore Dudevant, fransk författare och feminist med pseudonymen George Sand
 1810 – Christian Naumann, svensk jurist och professor
 1818 – Ignaz Semmelweis, ungersk läkare
 1823 – Charles B. Farwell, amerikansk republikansk politiker, senator för Illinois 1887–1891
 1830 – Paris Gibson, amerikansk demokratisk politiker och affärsman, senator för Montana 1901–1905
 1833 – Heinrich Neuhaus, tysk-svensk litograf
 1852 – Pontus Henriques, svensk teknisk lärare och läroboksförfattare
 1858 – Willard Leroy Metcalf, amerikansk målare
 1866 – Clifford Harmon, amerikansk flygpionjär
 1869 – August Lundmark, svensk skådespelare
 1870 – Susanna Hanan, nyzeeländsk guvernant, sångare och samhällsarbetare
 1872 – Louis Blériot, fransk flygpionjär
 1873 – Andrass Samuelsen, färöisk politiker, Färöarnas lagman 1948–1950
 1878 – Joseph Maréchal, belgisk jesuit och filosof
 1879 – Léon Jouhaux, fransk fackföreningsledare, mottagare av Nobels fredspris 1951
 1882 – René Caudron, fransk flygpionjär
 1885 – Hjalmar Nyrop, svensk ingenjör, biltävlingsförare, flygplanskonstruktör och flygpionjär
 1886 – Gabrielle Robinne, fransk skådespelare
 1891 – Sten Selander, svensk poet, essäist och botaniker, ledamot av Svenska Akademien 1953-1957
 1892 – James M. Cain, amerikansk författare
 1896 – Harald Beijer, svensk författare och manusförfattare
 1899 – Charles Laughton, brittisk-amerikansk skådespelare
 1902
 Josep Lluís Sert, spansk arkitekt
 William Wyler, amerikansk regissör
 1903 – Amy Johnson, brittisk flygpionjär
 1904 – Herman Zetterberg, svensk socialdemokratisk politiker, Sveriges justitieminister 1945–1957
 1906 – Estée Lauder, amerikansk kosmetikaföretagare
 1909
 Wesley Bolin, amerikansk politiker, guvernör i Arizona 1977-1978
 Madge Evans, amerikansk skådespelare och fotomodell
 1912 – Volodja Semitjov, svensk journalist och manusförfattare
 1914 – Ahmad Hasan al-Bakr, irakisk politiker, Iraks premiärminister 1963 och president 1968–1979
 1915
 Willie Dixon, amerikansk musiker
 William L. Scott, amerikansk republikansk politiker, senator för Virginia 1973–1979
 1916
 Gesa Lindblad, svensk skådespelare
 Olivia de Havilland, amerikansk skådespelare (död 2020)
 1918 – Siv Ericks, svensk skådespelare
 1920
 Greta Liming, svensk skådespelare
 Harold Sakata, japansk-amerikansk tyngdlyftare och skådespelare
 Kjeld Petersen, dansk skådespelare
 1921 – Seretse Khama, botswansk politiker, Botswanas president 1966-1980
 1922 – Carl-Gustaf Andrén, svensk teolog, professor och universitetskansler (död 2018)
 1925 – Farley Granger, amerikansk skådespelare
 1926
 Robert Fogel, amerikansk ekonom, mottagare av Sveriges Riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till Alfred Nobels minne 1993
 Carl Hahn, tysk företagsledare
 Sioma Zubicky, tysk-svensk förintelseöverlevare, författare och föreläsare
 1927
 Winfield Dunn, amerikansk republikansk politiker, guvernör i Tennessee 1971–1975
 Hariette Garellick, svensk skådespelare
 Chandra Shekhar, indisk politiker, Indiens premiärminister 1990–1991
 1928 – Birgitta Ulfsson, finlandssvensk skådespelare och regissör
 1929 – Gerald M. Edelman, amerikansk biolog, mottagare av Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1972
 1930 – Moustapha Akkad, syrisk-amerikansk filmregissör
 1931 – Leslie Caron, fransk skådespelare och dansare
 1934
 Claude Berri, fransk regissör
 Jamie Farr, amerikansk skådespelare
 Ilselil Larsen, dansk skådespelare
 Jean Marsh, brittisk skådespelare
 Sydney Pollack, amerikansk filmproducent, regissör och skådespelare
 1935 – David Prowse, brittisk skådespelare (död 2020)
 1939 – Karen Black, amerikansk skådespelare
 1941
 Alfred G. Gilman, amerikansk biokemist, mottagare av Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1994
 Myron Scholes, kanadensisk ekonom, mottagare av Sveriges Riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till Alfred Nobels minne 1997
 1942
 Geneviève Bujold, kanadensisk skådespelare
 Andraé Crouch, amerikansk musiker
 Gustaf Elander, svensk skådespelare
 1944
 Catharina Grünbaum, svensk språkvetare
 Gunnar "Hulån" Larsson, svensk längdskidåkare
 1945
 Jane Cederqvist, svensk simmare och ämbetsman, generaldirektör och chef för Statens historiska museum, OS-silver och bragdmedaljör 1960
 Debbie Harry, amerikansk rocksångare och skådespelare, medlem i gruppen Blondie
 1946
 Stefan Aust, tysk journalist, chefredaktör för tidningen Der Spiegel 1994–2008
 Mireya Elisa Moscoso, panamansk politiker, Panamas president 1999–2004
 Erkki Tuomioja, finländsk socialdemokratisk politiker, Finlands handels- och industriminister 1999–2000 samt utrikesminister 2000–2007 och 2011–2015
 1947
 Mats Ljung, svensk revyartist, bondkomiker, författare och trubadur
 Malcolm Wicks, brittisk labourpolitiker, parlamentsledamot 1992-2012
 1948
 Thomas Nystedt, svensk skådespelare
 Ann-Christin Santesson, svensk filmproducent, scripta och skådespelare
 1949 – John Farnham, australisk sångare
 1950 – David Duke, amerikansk konservativ politiker och författare
 1952 – Dan Aykroyd, kanadensisk-amerikansk skådespelare, regissör, filmproducent, manusförfattare och komiker
 1954 – György Horkai, ungersk vattenpolospelare
 1956
 Ulf Larsson, svensk skådespelare, komiker, regissör och programledare
 Alan Ruck, amerikansk skådespelare
 1957 – Wayne David, brittisk labourpolitiker, parlamentsledamot 2001–
 1959
 Anne Smith, amerikansk tennisspelare
 Uno Svenningsson, svensk sångare, låtskrivare och gitarrist
 1960
 Mikael Håfström, svensk regissör och manusförfattare
 Urban Svensson, svensk kristdemokratisk politiker
 1961
 Kalpana Chawla, indisk-amerikansk astronaut
 Carl Lewis, amerikansk friidrottare, sprinter och längdhoppare
 Diana Spencer, brittisk prinsessa av Wales 1981–1996
 1962 – Andre Braugher, amerikansk skådespelare
 1963
 Naser Khader, dansk-syrisk skribent, föredragshållare och politiker
 Edward T. Lu, amerikansk astronaut
 1965
 Tito Beltrán, chilensk-svensk operasångare
 Harald Zwart, norsk regissör och manusförfattare
 1966
 Ola Andersson, svensk fotbollsspelare
 Frank De Bleeckere, belgisk fotbollsdomare
 Patrick McEnroe, amerikansk tennisspelare
 1967 – Pamela Anderson, kanadensisk-amerikansk skådespelare, modell och formgivare
 1968 – Anna Schulze, svensk författare
 1969 – Alexander Tolstoy, svensk skådespelare
 1971 – Melissa Elliott, amerikansk sångare, textförfattare och musikproducent med artistnamnet Missy Elliott
 1972 – Steffi Nerius, tysk friidrottare
 1974 – Maksim Susjinskij, rysk ishockeyspelare
 1975 – Tatjana Tomasjova, rysk friidrottare
 1976
 Patrick Kluivert, nederländsk fotbollsspelare
 Ruud van Nistelrooy, nederländsk fotbollsspelare
 Rigobert Song, kamerunsk fotbollsspelare
 Szymon Ziółkowski, polsk friidrottare
 1977
 Peter Larsson, svensk musiker, medlem i dansbandsgruppen Larz-Kristerz
 Jarome Iginla, kanadensisk ishockeyspelare
 Liv Tyler, amerikansk skådespelare, fotomodell och Unicef-ambassadör
 1978 – Catalina, amerikansk porrskådespelare och modell
 1980 – Gisele Bündchen, brasiliansk fotomodell och skådespelare
 1982
 Hilarie Burton, amerikansk skådespelare
 Johann Tschopp, schweizisk cyklist
 1983 – Marit Larsen, norsk sångare och låtskrivare
 1984
 Jaysuma Saidy Ndure, norsk friidrottare
 Donald Thomas, bahamansk höjdhoppare
 1989 – Mehdi Carcela-González, marockansk fotbollsspelare
 1995 – Lee Tae-yong, medlem i musik gruppen NCT
 1996 – Tom Holland, brittisk skådespelare och dansare

Avlidna 
 1109 – Alfons VI, kung av Kastilien och León
 1277 – Baibars al-Bunduqdari, mamlukisk sultan av Egypten
 1350 – Tidericus, gotländsk man
 1566 – Nostradamus, fransk astrolog, matematiker och läkare
 1614 – Isaac Casaubon, fransk-schweizisk klassik filolog
 1766 – Jean-François de la Barre, fransk adelsman
 1782 – Charles Watson-Wentworth, brittisk politiker, Storbritanniens premiärminister
 1784 – Wilhelm Friedemann Bach, tysk kompositör och organist
 1819 – Levin Winder, amerikansk federalistisk politiker, guvernör i Maryland
 1839 – Mahmud II, sultan av osmanska riket
 1855 – Antonio Rosmini, italiensk katolsk präst, filosof och ordensgrundare
 1876 – Michail Bakunin, rysk revolutionär och agitator
 1880 – Jules von Schwerin, svensk friherre, militär och politiker
 1884 – Allan Pinkerton, brittisk-amerikansk privatdetektiv, grundare av Pinkertons detektivbyrå
 1895 – Petko Slavejkov, bulgarisk författare och politiker
 1896 – Harriet Beecher Stowe, amerikansk författare och slaverimotståndare, mest känd för romanen Onkel Toms stuga
 1898 – Siegfried Marcus, tysk uppfinnare
 1904 – George Frederic Watts, brittisk målare och skulptör
 1905 – John Hay, amerikansk republikansk politiker, USA:s utrikesminister
 1911 – Smith Ely, Jr., amerikansk politiker
 1912 – Harriet Quimby, amerikansk flygpionjär
 1914 – August Storm, svensk sångförfattare och överstelöjtnant, finanssekreterare i Frälsningsarmén
 1925 – Erik Satie, fransk kompositör
 1927 – Charles W. Gates, amerikansk republikansk politiker och affärsman, guvernör i Vermont
 1928 – Avery Hopwood, amerikansk författare och dramatiker
 1934
 Edgar Julius Jung, tysk politiker
 Chester I. Long, amerikansk republikansk politiker, senator för Kansas
 Ernst Röhm, tysk yrkesofficer och nazistisk politiker, ledare för Sturmabteilung (SA)
 1938 – Hellmuth Hirth, tysk ingenjör och flygpionjär
 1940 – Ben Turpin, amerikansk stumfilmsskådespelare
 1950 – Eliel Saarinen, finländsk-amerikansk arkitekt och stadsplanerare
 1954 – Thea von Harbou, tysk författare, manusförfattare och skådespelare
 1958 – Rudolf von Laban, ungersk dansare, dansteoretiker och koreograf
 1961 – Louis-Ferdinand Céline, fransk läkare och författare
 1963 – Sayyid Abdullah ibn Khalifa, sultan av Zanzibar
 1964 – Arvid Müller, dansk manusförfattare
 1969 – Lilly Kjellström, svensk skådespelare
 1971
 Lawrence Bragg, australisk fysiker, mottagare av Nobelpriset i fysik 1915
 Gustaf ”Lulle” Johansson, svensk ishockey- och bandyspelare samt journalist
 1974 – Juan Perón, argentinsk arméöverste och politiker, Argentinas president
 1978
 René Malaise, svensk insektsforskare
 Kurt Student, tysk militär
 1980 – Gustaf Kollberg, svensk folkpartistisk politiker
 1983 – Buckminster Fuller, amerikansk formgivare, arkitekt, uppfinnare och författare
 1987 – Henrik Wiehe, dansk skådespelare
 1988 – Veit Bethke, svensk dansare och skådespelare
 1991 – Michael Landon, amerikansk skådespelare, regissör och sångare
 1992 – Harald Gripe, svensk konstnär och illustratör
 1995 – Robert Weston Smith, amerikansk radio-, TV- och filmartist med pseudonymen Wolfman Jack
 1996 – Margaux Hemingway, amerikansk skådespelare och fotomodell
 1997 – Robert Mitchum, amerikansk skådespelare
 1998 – Stig Järrel, svensk skådespelare och revyartist
 1999
 Dennis Brown, jamaicansk reggaesångare
 Guy Mitchell, amerikansk sångare
 Joshua Nkomo, zimbabwisk politiker
 Sylvia Sidney, amerikansk skådespelare
 Stig Westerberg, svensk dirigent och pianist
 2000
 Torbjörn Iwan Lundquist, svensk tonsättare och kompositör
 Walter Matthau, amerikansk skådespelare
 2001 – Nikolaj G. Basov, sovjetisk fysiker, mottagare av Nobelpriset i fysik 1964
 2004
 Peter Barnes, brittisk dramatiker
 Marlon Brando, amerikansk skådespelare
 2005 – Luther Vandross, amerikansk sångare och musikproducent
 2006 – Ryutaro Hashimoto, japansk politiker, Japans premiärminister
 2007 – Git Gay, svensk skådespelare, sångare och revyartist
 2008
 Mogens Glistrup, dansk politiker
 Robert Harling, brittisk typograf och deckarförfattare
 2009
 Alexis Argüello, nicaraguansk boxare
 Karl Malden, amerikansk skådespelare
 Mollie Sugden, brittisk skådespelare
 2010 – Tommy Tabermann, finländsk diktare
 2011 – Willie Fernie, brittisk fotbollsspelare
 2012 – Alan G. Poindexter, amerikansk astronaut
 2023 – Dilano van 't Hoff, nederländsk racerförare

Noter

Källor

Externa länkar