kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Italiens Grand Prix 1978

Italiens Grand Prix 1978 var det fjortonde av 16 lopp ingående i formel 1-VM 1978.

Rapport
Ronnie Peterson i Lotus-Ford startade här som femte bil och blev strax efter start inblandad i en seriekrock. Ronnies Lotus började brinna och han fick hjälp att komma ur bilen men avled dagen efter på grund av fettemboli (fett från benmärgen) i hans svårt sargade ben.

Olyckan skedde direkt efter starten då Riccardo Patrese ofrivilligt prejade James Hunt, som igen kolliderade med Ronnies Lotus 78 som körde rakt in i skyddsräcket på höger sida av banan. Petersons Lotus studsade sedan tillbaka ut på banan och krockade med Didier Pironi och fattade eld. Flera andra förare tvingades köra av banan, bland annat Hans-Joachim Stuck, Brett Lunger, Patrick Depailler  och Vittorio Brambilla, då Petersons bil blev ett eldhav. James Hunt och Patrick Depailler var de som drog Ronnie ur den brinnade bilen för att rädda hans liv.

Efter dödsolyckan ansågs föraren Riccardo Patrese skyldig till olyckan och åtalades därför för dråp på Peterson, men friades senare.

Resultat
 Niki Lauda, Brabham-Alfa Romeo, 9 poäng
 John Watson, Brabham-Alfa Romeo, 6
 Carlos Reutemann, Ferrari, 4
 Jacques Laffite, Ligier-Matra, 3
 Patrick Tambay, McLaren-Ford, 2
 Mario Andretti, Lotus-Ford, 1
 Gilles Villeneuve, Ferrari
 Emerson Fittipaldi, Fittipaldi-Ford
 Nelson Piquet, BS Fabrications (McLaren-Ford) 
 Derek Daly, Ensign-Ford 
 Patrick Depailler, Tyrrell-Ford
 Jody Scheckter, Wolf-Ford
 Alan Jones, Williams-Ford
 Bruno Giacomelli, McLaren-Ford

Förare som bröt loppet
 Clay Regazzoni, Shadow-Ford (varv 33, för få varv) 
 Riccardo Patrese, Arrows-Ford (28, motor) 
 James Hunt, McLaren-Ford (19, fördelare) 
 Arturo Merzario, Merzario-Ford (14, motor) 
 Jean-Pierre Jabouille, Renault (6, motor)
 Ronnie Peterson, Lotus-Ford (0, olycka)
 Didier Pironi, Tyrrell-Ford (0, olycka)
 Hans-Joachim Stuck, Shadow-Ford (0, olycka)
 Brett Lunger, BS Fabrications (McLaren-Ford) (0, olycka)
 Vittorio Brambilla, Surtees-Ford (0, olycka)

Förare som ej kvalificerade sig
 Hector Rebaque, Rebaque (Lotus-Ford) 
 Harald Ertl, ATS-Ford
 Michael Bleekemolen, ATS-Ford
 Carlo Franchi, Surtees-Ford

Förare som ej förkvalificerade sig
 Harald Ertl, Ensign-Ford 
 Keke Rosberg, Wolf-Ford 
 Rolf Stommelen, Arrows-Ford 
 Alberto Colombo, Merzario-Ford

Noteringar
 Carlo Franchi gjorde F1-debut.

VM-ställning

Referenser

Källor

Externa länkar
Chicane F1 - 1978 Italian GP
Youtube - Ronnie Peterson Monza Italy 1978 (svenska)
Youtube - Ronnie Peterson fatal crash (engelska)

 

1978 i Italien
Italiens Grand Prix
Bränder i Italien
Bränder 1978
Rackengruppen

Rackengruppen, eller Rackstadgruppen eller Rackstadkolonin, konstnärsgrupp med anknytning till sjön Racken norr om Arvika i Värmland.

En av de tongivande konstnärerna var Gustaf Fjæstad som 1898 hade lockats till Arvika av skulptören Christian Eriksson. Gustaf Fjæstad och hans fästmö Maja Hallén sökte bostad. I Stockholm träffade de Christian Eriksson. Han och hans franska hustru Jeanne Tramcourt hade just flyttat från Arvika och sin bostad Oppstuhage, som det nygifta paret Fjæstad då började hyra. År 1901 byggde de ett eget hus, Kampudden, vid sjön Rackens södra sida. Sedan mötte Fjæstad konstnären Björn Ahlgrensson med hustru Elsa som flyttade till Racken. Därefter lockades Elsas bror, konstnären Fritz Lindström med fru och barn dit. Gustaf Fjæstads systrar, Amelie och Anna, bägge väverskor, flyttade dit och satte upp egen vävateljé. Den textilutbildade Maja Fjæstad startade vävkurser. Vissa av Gustafs Fjæstads naturmotiv omvandlades till gobelänger.

Flera konsthantverkare drogs till området. Christian Erikssons bröder, möbeltillverkarna Ola, Elis och Karl fanns där. Tillbaka till födelsebygden Racken flyttade keramikern Hilma Persson-Hjelm, som tidigare arbetat på Rörstrand under Alf Wallanders ledning.

1993 invigdes Rackstadmuseet i Arvika med verk av konstnärerna från gruppen.

Konsthantverkarna
Christian Eriksson, 1858-1935, skulptur, konsthantverk
Gustaf Fjæstad, 1868-1948, måleri, grafik
Maja Fjæstad, 1873-1961, textil, träsnitt
Björn Ahlgrensson, 1872-1918, måleri
Fritz Lindström, 1874-1962, måleri
Bror Lindh, 1877-1941, måleri
Alfred Ekstam, 1878-1935, måleri
Ture Ander, 1881-1958, måleri
Lars Zetterquist, 1860-1946, violinist, professor vid Kungliga Musikaliska Akademien, senare lärare vid Folkliga musikskolan, Ingesund
Bröderna Erikssons Möbelverkstad (Christian Erikssons bröder i Taserud)
Ola Eriksson, bildhuggare
Elis Eriksson (Elis i Taserud), möbelsnickare
Karl Eriksson (Mäster-Karl), möbelsnickare
Petter Andersson (Petter på Myra), 1857-1936, konstsmed
Sonen Ragnar Myrsmeden, konstsmed
Sonen Göran Göran, konstsmed
Karl Magnusson (Karl i Hascheldråga), konstsmed
Riborg Böving-Albråten, 1880-1954, keramiker
Hilma Persson-Hjelm, 1877-1953, keramiker
Samuel Johansson (Samuel på Stortorpet), keramiker

Externa länkar
 Rackstadmuseet

Konstnärsgrupper i Sverige
Kultur i Värmland
Värmlands historia
Jakob Gadolin

Jakob Gadolin, född 13 oktober 1719 i Strängnäs, död 26 september 1802 i Åbo, var en finlandssvensk biskop, vetenskapsman och politiker.

Biografi
Gadolin föddes i Sverige, där hans föräldrar uppehöll sig under Stora ofreden. Han började 1736 att studera vid Kungliga Akademien i Åbo där han 1745 blev filosofie magister och docent i matematik. 1753 utnämndes han till fysices professor och 1762 till teologie professor samt blev 1788 biskop i Åbo stift liksom svärfadern Johan Browallius före honom. Gadolin invaldes 1751 som ledamot nummer 127 av Kungliga Vetenskapsakademien.

Gadolin utgav flera arbeten i matematiska och naturalhistoriska ämnen, bland annat Om Åbo slotts belägenhet över vattenbrynet (1751), Om Åbo stads belägenhet, bestämd genom observationer (1753) och Observationer om Veneris inträde i solen den 3 juni 1769, utförda vid Åbo (1769). Under Gadolins presidium utgavs 43 akademiska disputationer, 35 i filosofiska och 8 i teologiska ämnen. 

Som representant för prästeståndet i Åbo stift vid riksdagarna 1755–56, 1760–62 och 1771–72 gjorde sig han bemärkt såsom en av Hattpartiets mest nitiska medlemmar. Dock gick han till väga med mycken försiktighet och beskylldes till följd därav för bristande öppenhet. Gadolin var närvarande även vid riksdagarna 1786, 1789, 1792 och 1800. I sin tids patriotiskekonomiska strävanden tog han livlig del; så var han till exempel en av Finska hushållningssällskapets grundläggare och valdes till dess förste ordförande.

Utmärkelser
Kommendör med stora korset av Nordstjärneorden

Se även 

Lista över biskopar i Åbo stift

Källor

Noter och hänvisningar

Vidare läsning

Externa länkar 

 Handlingar rörande Jacob Gadolin vid Svenska litteratursällskapet i Finland 
 Jacob och Carolina Gadolins arkiv vid Svenska litteratursällskapet i Finland 
 

Biskopar i Åbo stift
Finländska professorer
Personer verksamma vid Kungliga akademien i Åbo
Hattpartiet
Prästeståndets riksdagsledamöter
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Kommendörer med stora korset av Nordstjärneorden
Personer från Strängnäs
Finländska forskare under 1700-talet
Män
Födda 1719
Avlidna 1802
Finländska präster under 1700-talet
Finländska präster under 1800-talet
Astronaut (musikalbum)

För andra musikalbum med samma namn, se Astronaut (olika betydelser).

Astronaut, är det elfte studioalbumet av gruppen Duran Duran, utgivet 11 oktober 2004. Det var det första albumet sedan 1984 där alla fem originalmedlemmarna från gruppens storhetstid på 1980-talet medverkade. Albumet fick ett blandat kritikermottagande men blev en stor försäljningsframgång. Det nådde 3:e plats på brittiska albumlistan, 17:e plats på amerikanska Billboard 200, 41:a plats på Sverigetopplistan och topp 30-placeringar i ett flertal länder.

Den första singeln (Reach Up for The) Sunrise blev gruppens största hit på många år med en femte plats på brittiska singellistan och 1:a plats på Billboards Hot Dance Club Play-lista. Den andra singeln What Happens Tomorrow gick i februari 2005 in på brittiska singellistans 11:e plats.

Astronaut utgavs både som vanlig CD och i en specialutgåva som även innehåller en DVD med live- och dokumentärinspelningar från Wembley Arena 2004.

Låtlista
(Reach Up for The) Sunrise
Want You More
What Happens Tomorrow
Astronaut
Bedroom Toys
Nice
Taste The Summer
Finest Hour
Chains
One Of Those Days
Point Of No Return
Still Breathing

Medverkande 
Duran Duran
 Simon Le Bon: Sång
 Nick Rhodes: Keyboards
 John Taylor: Bas, bakgrundssång
 Andy Taylor: Gitarr, bakgrundssång
 Roger Taylor: Trummor

Övriga
 Sally Boyden: Bakgrundssång
 Tessa Niles: Bakgrundssång

Referenser

Album av Duran Duran
Musikalbum 2004
Album producerade av Dallas Austin
Trettondagsafton (film, 1996)

Trettondagsafton (eng: Twelfth Nigh: Or What You Will) är en brittisk-amerikansk dramakomedifilm från 1996 i regi av Trevor Nunn. Filmen är baserad på William Shakespeares pjäs med samma namn. I huvudrollerna ses Imogen Stubbs, Toby Stephens, Helena Bonham-Carter och Nigel Hawthorne.

Handling 
Orsino, hertigen av Illyrien är förälskad i den vackra Olivia, men hans kärlek är inte besvarad, eftersom Olivia endast vill sörja sin bortgångne bror. Efter ett skeppsbrott har Viola kommit till landet, hon klär ut sig till man och under namnet Cesario tar hon tjänst hos hertigen. 

Hertigen ger henne i uppgift att gå till Olivia för att förklara henne sin kärlek, när Viola kommer dit (förklädd till man) blir Olivia förälskad i henne. Under tiden bestämmer sig Olivias släkting, baron Tobias Rap att tillsammans med Maria, Olivias kammarflicka och Baron Andreas Blek af Nosen att spela den högfärdiga Malvolio ett spratt och lyckas lura honom att Olivia är förälskad i honom. 

Viola är samtidigt förälskad i hertigen. Baron Andreas Blek af Nosen uppvaktar också Olivia, och utmanar Viola på duell, men oväntat så dyker Violas tvillingbror Sebastian upp. Olivia tror att han är Viola, och de två förlovar sig. När hertigen och hans följe dyker upp hemma hos Olivia avslöjas allting, och Viola kan gifta sig med hertigen.

Om filmen 
Filmen hade svensk premiär 25 december 1996. Den är baserad på William Shakespeares pjäs med samma namn.

Rollista i urval 

Imogen Stubbs - Viola/Cesario
Toby Stephens - Orsino, Hertig av Illyrien
Helena Bonham-Carter - Olivia 
Nigel Hawthorne - Malvolio
Steven Mackintosh - Sebastian, Violas bror
Imelda Staunton - Maria, kammarflicka
Mel Smith - Baron Tobias Rap
Richard E. Grant - Baron Andreas Blek af Nosen
Nigel Hawthorne - Malvolio
Ben Kingsley - Narren Feste
Peter Gunn - Fabian
Nicholas Farrell - Antonio
Sid Livingstone - kapten
James Walker - präst

Externa länkar 
 

Filmer 1996
Amerikanska dramafilmer
Amerikanska komedifilmer
Brittiska dramafilmer
Brittiska komedifilmer
Shakespearefilmatiseringar
Crossdressing på film
Ålands folkhögskola

Ålands folkhögskola inledde sin verksamhet under 1800-talet och ligger i Strömsvik i Finström på Åland. År 1854 startade här Ålands första navigationsutbildning på initiativ av kontraktsprosten Frans Petter von Knorring och 1898 invigdes den nuvarande huvudbyggnaden. Under självstyrelsekampen under första världskriget var det ett andligt centrum för ålänningarnas kamp för att bli en del av Sverige. Här träffades representanter från samtliga åländska kommuner den 20 augusti 1917 för att diskutera en återförening med det gamla moderlandet, då Ryssland höll på att lösas upp i samband med ryska revolutionen. Mötet blev startskottet för Ålandsrörelsen.

Externa länkar 
 Ålands folkhögskola

Finström
Folkhögskolor i Finland
Skolor på Åland
Utbildningsinstitutioner bildade 1854
Informationsförlaget

Informationsförlaget, Informationsförlaget Heimdahls AB, är ett enskilt bokförlag, grundat 1979 av Lennart Schönkopf och har under mer än 30 år drivits av Ulf Heimdahl och hans kolleger. 

Förlaget har sin verksamhet i Stockholm och är inriktat mot samarbetsprojekt med organisationer, företag och kulturinstitutioner.

Se även 
 Jonas Rehnberg
 Anders Johnson
 Stockholm School of Economics, The first 100 years

Externa länkar
Informationsförlagets hemsida

Svenska bokförlag
Företag i Stockholms kommun
Företag bildade 1979
Referens (datateknik)

Referenser är inom datavetenskap ett sätt att indirekt hänvisa till en variabel eller annat objekt i ett program. Referensen kan vara explicit (en pekare eller adress) eller implicit (någon mer transparent mekanism). På implementeringsnivå är det dock alltid fråga om en pekare eller ett index som adresserar objektets (variablens) minnesutymme. Precis som för många andra datalogi-termer, så kan nomenklaturen vara något vacklande (på svenska såväl som på engelska).

Se även
Referens (C++)

Datavetenskap
Tung industri

Tung industri är industri med stora maskiner och anläggningar, som representerar ett stort kapital, i motsats till lätt industri. Tung industri förädlar bland annat metallvaror.

Industri
Bengtskär

Bengtskär är en kal klippö i Skärgårdshavet i kommunen Kimitoön i Finland. Ön är omkring en hektar stor och har blivit känd för sin fyr. Fyrens lyshöjd är 51 meter över havet och 46 m över marknivån. Sett till hela byggnadens höjd är det Nordens högsta fyr med en höjd på 49 m (icke medräknat vindflöjel och antenner). Bengtskärs fyr började uppföras av 120 arbetare år 1906. Graniten bröts på ön för hand och fyren togs i användning i december samma år. Det var efter förlisningen av ångaren S/S Helsingfors 1905 som beslut fattades om att bygga en fyr i området. Byggnaden ritades av arkitekten Florentin Granholm.

I juli 1941 anfölls fyren av sovjetiska styrkor i det dramatiska slaget om Bengtskär.

Fyren var bemannad fram till år 1968 då den automatiserades. Sedan stod den tom fram till år 1995.

Numera ägs fyren av Stiftelsen för Åbo Universitet men är uthyrd och används för turism.

Bilder

Se även 
Slaget om Bengtskär
Bengtskärs fyr

Källor 
Noter

Externa länkar 

Bengtskärs webbplats    Läst 6 februari 2017.

Dragsfjärd
Öar i Skärgårdshavet
Öar i Hitis
Småbåtshamnar i Skärgårdshavet
Finländska öar i Norra Östersjön
Platser i Finland med fyranordning
Samhällskunskap

Samhällskunskap är ett skolämne i Sveriges grundskola och gymnasieskola. Tidigare motsvarades det i den svenska folkskolan delvis av ämnet medborgarkunskap åren 1919-1955 och historia med samhällslära. 

1946 års folkskolekommission föreslog att medborgarkunskap skulle ersättas av ett nytt utökat ämne, som 1951 infördes på försök inom skolan. Det kom att överta den roll som samhällsfostrande ämne som tidigare kristendomskunskapen och historieämnet var tänkta att ge. 1962 stärktes samhällskunskapen ytterligare då det bröts ut från ämnet historia med samhällslära och gjordes till ett eget ämne. Samma år infördes en samordnad undervisning i samhällsorienterande ämnen; historia, samhällskunskap, geografi och kristendomskunskap (från 1969 religion). Samhällskunskapens ställning ökade ytterligare 1988-89, då det blev obligatoriskt ämne för samtliga gymnasielever i Sverige. 1992 blev samhällskunskap ett kärnämne i gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen.

Enligt Lpf 94 är Samhällskunskap A, som omfattar 100 poäng, ett kärnämne på gymnasiet. Gymnasiekurserna Samhällskunskap B och C läses framförallt av elever på samhällsvetenskapsprogrammets samhällsvetenskapliga inriktning, men kan även läsas som kvällskurs på en del gymnasieprogram

Enligt Gy11 är Samhällskunskap 1 en gymnasiegemensam kurs. Kursen finns i två versioner, Samhällskunskap 1a1 (50 poäng), Samhällskunskap 1a2 (50 poäng) och Samhällskunskap 1b (100p). På yrkesförberedande program läser eleverna kursen Samhällskunskap 1a1 och har även möjlighet att komplettera med Samhällskunskap 1a2 för att få högskolebehörighet. På de högskoleförberedande programmen läser eleverna Samhällskunskap 1b. Fördjupningskurserna Samhällskunskap 2 och Samhällskunskap 3 kan även de läsas av eleverna på högskoleförberedande program, framförallt på de samhällsvetenskapliga och ekonomiska programmen.

Ursprungligen var samhällskunskap avsett som ett mindre, allmänbildande ämne, som skulle ge en grundläggande orientering om hur samhället fungerar. Senare har ämnet utvecklats till att bli ett karaktärsämne för samhällsvetenskapsprogrammet, som är gymnasiets största program.

Inga högskoleutbildningar kräver idag gymnasiestudier i samhällskunskap utöver kurs A eller kurs 1b eller 1a1 + 1a2, som ingår grundläggande behörighet.

Vid universiteten är samhällskunskap oftast ett s.k. blockämne och består av delar av de akademiska disciplinerna statsvetenskap, nationalekonomi och sociologi. Dessutom kan inslag av juridik ingå. På vissa lärosäten är ämnet inte ett blockämnet utan byggs upp mer tematiskt.

Noter

Externa länkar
SO-rummet: Samhällskunskap (Material för grundskola och gymnasium)
Innehåll för ämnet Samhällskunskap, från Skolverket.

Skolämnen
Kunskap
Dragsfjärd

Dragsfjärd  var en kommun i landskapet Egentliga Finland i Västra Finlands län. Dragsfjärd har omkring  invånare och har en yta på 267 km².

Dragsfjärd var en tvåspråkig kommun med svenska som majoritetsspråk (76,6 %) och finska (23,4 %) som minoritetsspråk.

Den 1 januari 2009 slogs Dragsfjärd ihop med Kimito och Västanfjärd till en ny Kimitoöns kommun, uppkallad efter ön med samma namn som bland annat Dragsfjärd ligger på.

Geografi och geologi
Dragsfjärds största samhälle är Dalsbruk där det årligen hålls en jazzfestival som heter Baltic Jazz. Ett annat betydande samhälle är Kasnäs, där det finns en stor marina och ett nybyggt spa med simhall. Övriga orter i Dragsfjärd är Dragsfjärds kyrkby och Björkboda.

Dragsfjärd har en vidsträckt skärgård med över 2 000 öar. I söder ligger Hitis skärgård, som omfattar ett tjugotal större öar och ett tusental små öar och skär. Hitis var en egen kommun ända fram till år 1969 men slogs då ihop med Dragsfjärd under lågkonjunkturen. Hitis har den näst äldsta träkorskyrkan i Finland. Den sista lagliga avrättningen utfördes på Galgberget i Hitis, och då var det en rövare som fick sätta livet till.

Vid Rosendal har Finlands geologiska undersökningar funnit betydande mängder tantalit, som möjligen kan exploateras genom gruvdrift.

I Dragsfjärd ingår byarna Biskopsö, Björkboda, Bolax, Dals, Dalsbruk, Genböle, Hammarsboda, Hertsböle, Hitis, Holma, Högsåra, Kasnäs, Kaxskäla, Kråkvik, Kulla, Kärra, Labbnäs, Lillfinnhova, Långnäs, Nordanå, Purunpää, Rosala, Rosendal, Rövik, Skinnarvik (med flotthamn), Smedskulla, Storfallan, Storfinnhova, Stubbnäs, Stusnäs, Sunnanå, Söderby, Söderlångvik, Söglö, Tynglax (del av Hertsböle), Vänoxa, Ytterkulla (del av Kulla), Ölmos (med Ytterölmos och Överölmos).

Här finns också fjärden Bruksfjärden (utanför Dalsbruk), sundet Jungfrusund, farleden Lövö krokar, grundet Järngrynnan (med fyr), stranden Ölmos Långsidan, öarna Falkö, Helsingholmen, Hitislandet, Högland, Kivskär (med seglarhamn), Rosalalandet, Snåldön, Storö, Tunnhamn (skärgrupp), Örö (kustfort) samt sjön Hammarsboda träsk.

Politik

Mandatfördelning i Dragsfjärds kommun, valen 1976–2004

Sevärdheter
I Dalsbruk finns en på 1920-talet uppförd slaggstenskyrka.
Den gula korskyrkan uppfördes 1755. Här finns kommunens gravgård.
Bengtskär
Söderlångvik

Källor

Externa länkar

Dragsfjärds kommuns webbplats
Söderlångvik
Baltic Jazz-festivalens webbplats

 
Före detta finländska kommuner
Skärgårdshavet
Orter i svenska Finland
Konduktör

Konduktör (fr. conducteur, "förare, ledare") även tågmästare, är en tjänsteman som på ett persontåg, en spårvagn, buss eller dylikt övervakar ordningen samt mottar och kontrollerar passagerarnas biljetter, färdbevis, rabattkort med mera. Konduktörer kan även förekomma på godståg, dock ej i Sverige. I dag kallas konduktörerna på SJ:s tåg formellt för tågvärdar. Konduktörer bär oftast i sin tjänsteutövning uniform.

Se även 
 Persontåg
 Tågvärd
 Spärrvakt

Källor

Järnvägsyrken
Dalsbruk Oy

Dalsbruk Oy Ab, även kallat Ovako Wire Oy Ab, tillverkar långa stålprodukter såsom valstråd och har sitt ursprung i Dalsbruks Järnverk som grundades i Dalsbruk år 1686. Dalsbruks Järnverk har bytt ägare mer än 20 gånger. I valsverket i Dalsbruk produceras årligen 400 000 ton valstråd av cirka 200 anställda.

Finländska tillverkningsföretag
Finländska ståltillverkare
Företag bildade 1686
Finlands industrihistoria
Lysette Anthony

Lysette Anthony, egentligen Lysette Chodźko, född 26 september 1963 i London i England, är en brittisk skådespelare. I Sverige är hon mest känd i rollen som Lady Rowena i TV-filmen Ivanhoe som sänds i svensk television på nyårsdagen.

År 2017 blev hon en av de många kvinnor som anklagat filmproducenten Harvey Weinstein för att ha utsatt henne för sexuella övergrepp och trakasserier.

Filmografi i urval 

1982 – Oliver Twist (TV-film)
, lady Rowena
1983 – Dombey and Son (TV-serie)
, lady Sarah
, Kathy Chalmers
, prinsessan Lyssa
, Patricia
, Agnes/Rose

, prinsessan Gilda
, Eileen/Marjan
, Fake Leslie
, Mary Jane Kelly
, lady Panthea Vyre
, Mistral
, Charlotte
, Liz
, Sam
, Filette d'Auferre
, Julie Sanson
, Samantha
, Ellie
, Lisa Kantrell
, Michelle Ramsey
, Jennifer
, Alicia
 Lucy/Lisa
, Sara Carver
, Lucy
, Laura/Bobbys mamma/doktor Simpson
, Mrs Crusoe
, Faith Moore
, Caitlin Bourke
, Claire
, The Hollow, Veronica Cray
, avsnitt 196, 232–235, Rachel Heath
, avsnitt 1.2458, Yvonne Summers
, avsnitt 1.2568, Yvonne Summers
, avsnitt 1.7402, Lydia Radcliffe

Externa länkar 
 

Födda 1963
Brittiska skådespelare
Brittiska TV-skådespelare
Skådespelare från London
Levande personer
Kvinnor
Adjunkt (lärare)

En adjunkt är en lärare i gymnasieskola, tidigare vid läroverk (läroverksadjunkt), vid högskola (högskoleadjunkt) eller vid universitet (universitetsadjunkt, akademiadjunkt  eller teologie adjunkt). Adjunkten har vanligtvis en magisterexamen men inte doktorsexamen. Högskoleadjunkter vid yrkesinriktade utbildningar har i allmänhet lång yrkeserfarenhet inom det aktuella fältet.

Anställning av universitetsadjunkter i konstnärliga ämnen grundas på konstnärliga och pedagogiska meriter och förutsätter ingen bestämd akademisk examen. Denna kategori av adjunkter har dock ofta konstnärlig utbildning på mycket hög nivå.

Finland
I Finland var, fram till 1951, adjunkt en ämbetstitel vid universiteten. 1951 ändrades denna titel till biträdande professor.

Sverige 
Tidigare undervisade adjunkter även på högstadiet, efter att ha undervisat vid läroverken innan enhetsskolan-grundskolan infördes. Detta började fasas ut som ett resultat av införandet av en enhetlig grundskollärarutbildning från 1988.

Referenser

Externa länkar 
 Lärarnas historia Hemsida med dokument från TAM-Arkiv och artiklar om lärarförbunden samt lärarnas historia.

Akademiska titlar
Lärare