kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Rid i natt!

Rid i natt! är en roman från 1941, författad av Vilhelm Moberg.

Handling
Handlingen utspelas i Värend vid mitten av 1600-talet. Främmande herremän har kommit in i landet. En av dem är tysken Klewen som intagit Ubbetorps herrgård. De tidigare fria bönderna i Brändebols by har blivit tvingade att betala skatt till honom. Det är nödtid och missväxt och eftersom bönderna inte kan betala skatten kallas de till dagsverke på herrgården. Bönderna viker sig för Klewen och hans fogde Borre, men till slut är det bara en av bönderna, Svedje, som vågar värja sig med vapen i hand. Han tvingas därmed gå från sin gård och leva som fredlös i skogen. 

Bönderna fortsätter att varje morgon gå till sitt tunga dagsverke på herrgården. En natt kommer budkavlen till byn med uppmaning till uppror mot förtryckarna, men byåldermannen Jon Stånge gräver skräckslagen ner budkavlen och intalar sig att han handlat klokt och rättrådigt. Senare får han samvetskval och fylls av ångest, ty budkavlebrädets maning kan aldrig tystas: "Det skulle alltid finnas, någonstädes i tiden och världen skulle det finnas, alltid, alltid."

Produktionshistoria
Moberg påbörjade arbetet med romanen hösten 1940, efter att han hemförlovats från beredskapstjänst vid ett bevakningskompani. Som förlaga hade han ett tidigare utkast till en roman om ett bondeuppror i Värend på 1600-talet. Han omarbetade händelserna tidigare under året, när tyska trupper ockuperade Danmark och Norge, till en roman i historisk förklädnad. Romanen blev på kort tid en stor kommersiell framgång, och inom ett års tid hade den sålts i 57 000 exemplar. Den tilläts komma ut i Danmark 1942 och blev även där en stor framgång.

Dramatiseringar och filmatiseringar
Moberg dramatiserade romanen till en pjäs som uppfördes på Dramaten i Stockholm 1942. Gustaf Molander filmatiserade romanen 1942 – se Rid i natt! (film).

Se även
Per Stigman

Referenser

Noter

Källor
Den svenska litteraturen 1920-1950, Bonniers 1989 
Berömda svenska böcker, Bokförlaget DN 2004 

Skönlitteratur 1941
Historiska romaner
1600-talet i skönlitteratur
Småland i skönlitteratur
Romaner av Vilhelm Moberg
Svenska romaner som blivit film
Oskar Merikanto

Frans Oskar Merikanto, född 5 augusti 1868 i Helsingfors, död 17 februari 1924 i Hausjärvi, var en finländsk tonsättare och organist. Fadern Frank Mattsson förfinskade familjens namn till Merikanto år 1882. Han var far till Aarre Merikanto.

Biografi 
Merikanto började tidigt studera musik och spelade som konserterande organist. Han studerade efter 1887 musik i Leipzig och Berlin, och anställdes vid Johanneskyrkan i Helsingfors. Han var även dirigent vid den Inhemska operan. Han gjorde i början av 1900-talet en stor insats för att operor skulle uppföras mer i Finland. Hans opera Pohjan neiti (Nordens dotter) från 1899 var den första opera som skrevs på finska. Hans sångkompositioner är ofta enkla, folkliga och melodiska, med en virtuost behandlad pianostämma. Han har bearbetat flera finska folkvisor samt särskilda betydande orgelpedagogiska verk och har verkat som musikkritiker vid tidningen Helsingin Sanomat. Oskar Merikanto har också tonsatt flera andliga sånger, däribland Säg minnes du psalmen vi sjöngo? med text av Eino Leino. En sång som flera storsångare sjungit på konserter och skiva bl.a. den svenske kyrkosångaren Einar Ekberg. I egenskap av pianist gjorde Merikanto ett flertal skivinspelningar med artister som Eino Rautavaara, Alarik Uggla, Abraham Ojanperä och Wäinö Sola. 

Merikantos musik och sånger har framförts av ett otal artister genom tiderna, däribland Pia Ravenna, Emil Svartström, Pasi Jääskeläinen, Emil Kauppi, Adolf Niska, Erik Cronvall och Hanna Granfelt. I Sverige är hans mest kända komposition Folkvisa, bättre känd som Där björkarna susa, som har legat på Svensktoppen i två omgångar. Första gången som en inspelning av Jailbird Singers, vilken låg på listan i 21 veckor under perioden 30 januari-19 juni 1965, med en andraplats som högsta placering. Den andra gången som en inspelning av Hootenanny Singers, vilken låg på listan i fem veckor under perioden 31 december 1972–28 januari 1973, med tredjeplats som högsta placering.

Oskar Merikanto ligger begravd på Sandudds begravningsplats. Den 6 maj 1928 avtäcktes en minnesvård över Merikanto vid hans gravplats. Vården utfördes av den finske skulptören Yrjö Liipola.

Kompositioner i urval 
 Folkvisa (Där björkarna susa), texten av Viktor Sund – vanligt bröllopsmusikstycke
 Pohjan neiti ('Nordens dotter', 1899) – opera
 Valse lente – piano & fiol (vals)
 Färdemannens psalm
 Säg minnes du psalmen vi sjöngo, med text av Eino Leino
 Pai, pai paitaressu (tillägnad Naëmi Ingman-Starck)
Soi vienosti murheeni soitto
Itkevä huilu
Tuulan tei
Kymmenen virran maa
Reppurin laulu
Vallinkorvan laulu

Referenser

Externa länkar 
 

Finländska klassiska kompositörer
Gravsatta på Sandudds begravningsplats
Musiker från Helsingfors
Födda 1868
Avlidna 1924
Män
Clarksdale

Clarksdale är en stad (city) i Coahoma County i delstaten Mississippi i USA. Staden hade 14 903 invånare, på en yta av 48,68 km² (2020). Clarksdale är administrativ huvudort (county seat) i Coahoma County.

Clarksdale kallas ofta "bluesens födelsestad", bland annat eftersom den legendariske bluesmusikern Robert Johnson vid en vägkorsning där anses ha sålt sin själ till djävulen mot att få en talang att spela blues bättre än någon annan. Clarksdale är också födelsestad för många kända amerikanska musiker, såsom Muddy Waters, John Lee Hooker, Sam Cooke och Ike Turner. I staden finns idag bluesmuseet "Delta Blues Museum".

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Orter i Mississippi
Orter grundade 1848
Coahoma County
Blues
Helge Roundquist

Helge Roundquist, född Helge Vilhelm Rundqvist den 1 juni 1907 i Arbrå Gävleborgs län, död den 18 december 1983 i Djursholm, var en svensk kompositör, populärtextförfattare och skivproducent.

Han var verksam under pseudonymerna Arne Alm, S. Aina, Carl-Allan, Carl-Arne, Lars-Arne, Oleg Quist, Sun Shine, Sunshine och Miguel Torres.

Roundquist arbetade som skivproducent vid Sonora 1932–1947 och vid Cupol 1947–1972. Han är gravsatt i Gustav Vasa kyrkas kolumbarium vid Odenplan i Stockholm.

Sångtexter i urval
Aloha oe - jag älskar dig - musik Yngve Stoor - W.Blue
Annie Laurie - musik Sven Arefeldt
Bitterljuva avsked - musik Yngve Stoor
Efter regn kommer solsken - musik Artur Beul
Hawaiiflickan - musik Yngve Stoor
Jag blir så glad när solen skiner - musik Kai Normann Andersen
Sickans solskensmelodi - musik Per-Martin Hamberg
Vår lyckostjärna - musik René Pardi
En afton på Öljaren - musik Philip Widén
Sjömansjul på Hawaii - musik Yngve Stoor
Säg det med ett leende - musik Jokern-Paddock

Källor

Svenska sångtextförfattare
Svenska kompositörer under 1900-talet
Personer från Arbrå socken
Gravsatta i Gustaf Vasa kyrkas kolumbarium
Födda 1907
Avlidna 1983
Män
Ernest Gillet

Ernest Gillet född 1856, död 1940, fransk kompositör och musiker.

Filmmusik
1950 - Södrans revy

Källor

Franska kompositörer
Franska musiker
Födda 1856
Avlidna 1940
Män
Lennart Reuterskiöld (sångtextförfattare)

Albert Lennart Reuterskiöld, född 23 februari 1898 i Göteborg, död 7 september 1986 i Stockholm, var en svensk sångtextförfattare och musikförläggare. 

Reuterskiöld var verksam bland annat under pseudonymerna Leo Breitner och Karl-Lennart. Han gifte sig 22 juli 1943 med sångtextförfattaren Ingrid Reuterskiöld.

Reuterskiöld grundade 1925 musikförlaget Reuter & Reuter Förlags AB. Lennart Reuterskiöld är begravd på Solna kyrkogård.

Se även
Reuterskiöld, släkt

Källor 

Födda 1898
Avlidna 1986
Män
Svenska sångtextförfattare
Författare från Göteborg
Lennart
Gravsatta på Solna kyrkogård
Albert W. Ketèlbey

Albert William Ketèlbey, född 9 augusti 1875 i Aston Manor, Birmingham, död 26 november 1959 i Cowes, Isle of Wight, var en brittisk tonsättare, dirigent och musiker.

Mest kända av hans kompositioner är På en persisk marknad (In a Persian Market) och I en klosterträdgård (In a Monastery Garden). Han var även verksam under pseudonymerna William Aston och Anton Vodorinski.

Referenser 

Brittiska kompositörer
Brittiska musiker
Födda 1875
Avlidna 1959
Män
Personer från Birmingham
Folke Åström

Folke Axel Birger Å(h)ström, född 13 mars 1912 i Linköping, död 20 augusti 1964 i Örgryte, Göteborg, var en svensk skådespelare.

Han är begravd på Östra kyrkogården i Göteborg.

Filmografi

Teater

Roller (ej komplett)

Referenser

Noter

Källor 

Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska scenskådespelare
Skådespelare från Linköping
Gravsatta på Östra kyrkogården i Göteborg
Födda 1912
Avlidna 1964
Män
Eben E. Rexford

Eben Eugene Rexford, född 1848 i Wisconsin, USA död där 1916, var en amerikansk sångtextförfattare.

Sånger
O, var är det folk som på Andens bud (översatt till svenska 1900 av Anna Ölander)
Silver Threads Among the Gold (kompositör Hart Pease Danks; (översatt som Silvertrådar i ditt gyllne hår av Harry Iseborg )
Silver Threads Among the Gold (kompositör Hart Pease Danks; fristående svensk text som Varför skola mänskor strida av Emil Norlander med textbearbetning 1915 av Valdemar Dalquist)

Källor

Amerikanska sångtextförfattare
Män
Födda 1848
Avlidna 1916
Morbus

Morbus kan avse:

 Dimension X (Morbus) – en fiktiv planet i serien Teenage Mutant Ninja Turtles
Rid i natt! (film)

Rid i natt! är en svensk dramafilm från 1942 i regi av Gustaf Molander. I huvudrollerna ses Lars Hanson, Oscar Ljung, Gerd Hagman och Erik Berglund. Skådespelaren Eva Dahlbeck gör här sin filmdebut.

Handling 
Invånarna i den småländska byn Brändebol får veta att de skall göra dagsverken hos fogden. De lovar varandra att aldrig gå med på det, men när fogdens män kommer för att hämta dem vågar ingen protestera. Bara Ragnar Svedje vill hålla på rättvisan. Han tvingas lämna sin gård och flyr till skogs.

Om filmen 
Filmen premiärvisades den 23 november 1942. Inspelningen av filmen skedde med ateljéfilmning i Filmstaden Råsunda med exteriörscener från i 1600-talsbyn Viby i närheten av Sigtuna av Åke Dahlqvist. Som förlaga har man Vilhelm Mobergs roman Rid i natt! som utgavs 1941; romanen har även uppförts som pjäs vid Dramaten, Göteborgs stadsteater, Hälsingborgs stadsteater och som turnépjäs av Riksteatern.

Rid i natt! har visats i SVT, bland annat 1982, 1990, 1998, 2021 och september 2023.

Rollista i urval 
Lars Hanson – Jon Stånge, byålderman i Brändebol 
Oscar Ljung – Ragnar Svedje på Svedjegården 
Gerd Hagman – Annika 
Eva Dahlbeck – Botilla, åldermans dotter, Ragnars trolovade 
Erik Berglund – Lars Borre, kammarherren Bertold Klewens fogde 
Hilda Borgström – mor Sigga, Ragnars mor 
Nils Lundell – Ygge, kallad Bläsmåla tjuv 
Erik Hell – Hans i Lenhovda, mästerman 
Hugo Björne – prästen Petrus Magni 
Sven Bergvall – ärkebiskopen 
Carl Ström – Klas Bock, bonde i Brändebol 
Gunnar Sjöberg – främmande bonde med budkavlen 
Erik Faustman – Bo Eriksson, bonde i Brändebol 
Josua Bengtson – Danjel, gästgivaren
Axel Högel – Ola i Kalvamo
Gunnar Collin – Matts Elling, bonde i Brändebol

Musik i filmen 
Frihetsvisan, kompositör Jules Sylvain, text Tomas Simonsson

DVD 
Filmen gavs ut, digitalt restaurerad, på DVD 2018 i samlingsboxen Svenska litterära mästerverk på film, volym 1.

Externa länkar 

 
 

1600-talet i svensk film
Svenska filmer 1942
Svenska dramafilmer
Svenska filmer baserade på romaner
Filmer i regi av Gustaf Molander
Småland på film
Svenskspråkiga filmer
Vilhelm Moberg-filmatiseringar
Svenska 1940-talsfilmer
Marinen

Marinen kan syfta på:

Marinen – en vapengren i länders försvar. Se örlogsflotta
Danska marinen – den marina delen av Danmarks försvarsmakt
Finländska marinen – en del av Finlands försvarsmakt
 Franska marinen – den maritima delen av Frankrikes krigsmakt, se Marine Nationale
Irländska marinen – en del av Irlands försvarsmakt
Nederländska marinen – en del av Nederländernas försvarsmakt
Norges marinförsvar – en av de militära försvarsgrenarna i Norge
Peruanska marinen – en del av Perus försvarsmakt
Spanska marinen – marinen inom Spaniens försvarsmakt
Svenska marinen – en av de tre försvarsgrenarna inom Sveriges försvarsmakt
Tyska marinen (historia)
Deutsche Marine – Tysklands marin 1990–
Bundesmarine – Västtysklands marin 1956-1990
 Volksmarine – Östtysklands marin 1961-1990
Kriegsmarine – Tysklands marin 1935–1945 
Reichsmarine – Tysklands marin 1921–1935
Kaiserliche Marine – Tysklands marin 1872–1918

Se även
Royal Navy – Storbritanniens örlogsflotta
Sovjetunionens flotta – den marina vapengrenen i Sovjetunionens väpnade styrkor
USA:s flotta – en av USA:s fem vapengrenar
Marinkår – en militär styrka med ursprunglig uppgift att delta i landstigningar och andra operationer i kustmiljö
Hembiträdeslagen

Hembiträdeslagen var en lag i Sverige som infördes 1944 och reglerade arbetsvillkoren för hembiträden. Den ersattes av lagen om husligt arbete, som efter att ha beslutats av riksdagen 1970 trädde i kraft den 1 juli 1971.

Hembiträdeslagen gällde endast för husligt arbete som utfördes i arbetsgivarens hushåll. Däremot gällde den inte arbete av huslig karaktär som utfördes i och för arbetsgivarens rörelse, till exempel köksarbete i hotell, restaurang eller kafé, eller till exempel städningsarbete utanför arbetsgivarens hushåll, exempelvis på kontor.

Bestämmelser

Arbetstid
Den ordinarie arbetstiden skulle, om inte annat avtalats, sluta senast klockan 19.00 på kvällen. Bestämmelsen gällde dock inte hembiträden som bara hade som arbetsuppgift att sköta barn, det vill säga barnflickor.

Bostad

Inneboende hembiträden hade rätt till bostadsutrymme efter bestämmelserna i hälsovårdsstadgan om bostadsrum. Om de hade eget rum skulle det inte användas av arbetsgivaren eller andra medlemmar av dennes familj.

Fridagar
Även om annat avtalats, hade hembiträden rätt till fridagar:
Var tredje söndag eller annan allmän kyrklig helgdag eller efter klockan 13.00, varannan sådan dag.
En bestämd vardag varje vecka efter klockan 14.00.
Den 1 maj efter klockan 13.00; annan tid gällde om denna dag redan var annan fridag.
Avtalsstadgade fridag kunde, om arbetsgivaren och hembiträdet var överens, bytas ut mot motsvarande ledighet under annan tid.

Arbetsgivarna hade rätt att vid behov sätta hembiträdena i begränsat övertidsarbete enligt särskilda regler. Hembiträden hade också rätt till semester, vilket gav dem ytterligare ledighet. För hembiträden under 18 år fanns särskilda bestämmelser.

Källor
Populär juridisk handbok 1946

Fotnoter

1944 i Sverige
Lagen
Politikåret 1944
Svenska historiska lagtexter
Juridikåret 1944
Arbetsrätt i Sverige
Lag om husligt arbete

Lag om husligt arbete är en lag i Sverige som utfärdades den 17 december 1970 och som ersatte hembiträdeslagen från 1944. Ursprungligen gällde även den nyare lagen främst hembiträden och andra husligt anställda, till exempel barnflickor, men denna yrkesgrupp har gradvis minskat i antal och är i dag mycket fåtalig. Numera är det kanske främst personliga assistenter som berörs av lagen.

Lagen trädde i kraft den 1 juli 1971 och reglerar bland annat arbetstiderna, och det finns särskilda bestämmelser för dessa om den anställde är under 18 år.

Även au pair-flickor i Sverige lyder under lagen, även om de som är under 18 år bara omfattas av vissa delar av lagen.

Med lagens införande fick hembiträden i Sverige också åtta timmars arbetsdag.

Källor
 Sveriges riksdag 1970 - Svensk författningssamling'

Fotnoter

1971 i Sverige
Politikåret 1971
Husligt arbete
Hushållsarbete
Juridikåret 1971
Arbetsrätt i Sverige
Ekonomiåret 1971
Minneskort

Ett minneskort är en digital lagringsenhet i form av ett litet kort som kan sättas in i digitala apparater, till exempel datorer, digitalkameror, MP3-spelare och mobiltelefoner, för att spara data som bilder och musik på. Minneskort finns även till vissa TV-spel och fyller då funktionen att de sparar spelarstatistik som till exempel poäng, inställningar, med mera. Minneskort avsedda för TV-spel saknar ofta praktisk användning på andra sätt än tillsammans med den konsol som de är avsedda för.

För att läsa av ett minneskort behövs elektronik som kan läsa och överföra data från minneskortet. Många apparater som idag använder minneskort har inbyggd läselektronik och kommunicerar med omvärlden genom till exempel en USB-port. I dessa fall är det inte nödvändigt att ta ut minneskortet ur apparaten. Andra och äldre apparater som använder minneskort men inte har inbyggd läselektronik kan kräva att man tar ut minneskortet ur apparaten och sätter in det i en separat kortläsare. Marknaden erbjuder enkla, små minneskortläsare som kan kopplas till en dator via en USB-port, såväl som minneskortläsare permanent installerade i en dator.
Minneskort kan idag köpas i olika format och kapaciteter från några få MB (megabyte) till hundratals GB (gigabyte)

Generella minneskort 
Det finns idag en mängd olika minneskort tillgängliga på marknaden. Det utvecklas ständigt nya minneskort för att uppfylla de behov som uppstår när elektroniken krymper och flera nya typer av apparater kan produceras. Här följer en lista på några vanliga minneskort:

 CompactFlash
 Secure Digital (SD)
 Memory Stick
 SmartMedia
 xD-Picture Card
 MultiMediaCard
 miniSD
 microSD

Specifika minneskort 
Exempel på TV-spel som till viss del kan använda separata minneskort:
 Dreamcast
 Playstation
 Nintendo 64
 Playstation 2
 Gamecube
 Xbox
 Xbox 360
 Wii
OBS! Ett flertal TV-spel har sparfunktionen inbyggt i själva konsolen eller i spelkassetten och använder i flertalet av dessa fall inte några separata minneskort. Detta gäller till exempel alla Game Boy, NES- och SNES-enheter.

Se även 
 Flashminne
 USB-minne

Externa länkar 

Datorminnen
Nadezjda Allilujeva-Stalina

Nadezjda Allilujeva-Stalina, född 22 september (9 september enl. g.s.) 1901 i Baku, död 9 november 1932 i Moskva, var den sovjetiske statschefen Josef Stalins andra hustru. Hon förälskade sig i den 22 år äldre Josef Stalin efter att Ryssland lämnat första världskriget och de gifte sig 1919. Hon födde två barn, sonen Vassilij Stalin och dottern Svetlana Stalina-Allilujeva. Äktenskapet var spänt och makarna grälade ofta. Allilujeva-Stalina begick självmord 1932 efter ett bråk med sin man.

Sovjetiska personer
Födda 1901
Avlidna 1932
Kvinnor
Personer som begått självmord
Personer från Baku
Josef Stalin
Ulams spiral

Ulams spiral är en uppställning av primtalen, de heltal som inte är delbara med något annat tal förutom 1, som uppvisar märkliga mönster. Den upptäcktes år 1963 av matematikern Stanisław Ulam, då han uttråkad försökte fördriva tiden under ett vetenskapligt möte med hjälp av en penna och ett rutat papper. Han skrev ner talen 1, 2, 3, ... i en spiral och markerade primtalen:

   37--36--35--34--33--32--31         37--  --  --  --  --  --31
    |                       |          |                       |
   38  17--16--15--14--13  30             17--  --  --  --13
    |   |               |   |          |   |               |   |
   39  18   5-- 4-- 3  12  29                  5--  -- 3      29
    |   |   |       |   |   |          |   |   |       |   |   |
   40  19   6   1-- 2  11  28             19        -- 2  11
    |   |   |           |   |          |   |   |           |   |
   41  20   7-- 8-- 9--10  27         41       7--  --  --    
    |   |                   |          |   |                   |
   42  21--22--23--24--25--26               --  --23--  --  --
    |                                  |
   43--44--45--46--47--48--49...      43--  --  --  --47--  --  ...

Till sin förvåning lade Ulam märke till att primtalen tycks hamna längs diagonala linjer. Det visar sig att liknande mönster upprepas då spiralen görs mycket större (se bild), samt att primtalen faller längs diagonaler även då något annat tal än 1 väljs som utgångspunkt.

En konsekvens är att det tycks finnas många konstanter b och c sådana att polynomet

ger upphov till oväntat många primtal. Mönstren i Ulamspiralen har dock aldrig förklarats till fullo, och är intressanta med tanke på att primtalen i många avseenden tycks vara "slumpmässigt" utspridda bland heltalen. Upptäckten sågs som så betydelsefull att Ulams spiral år 1964 hamnade på omslaget till Scientific American.

Talteori
Primtal
C64 Direct-to-TV

C64 Direct-to-TV eller C64DTV är en enchipstillämpning av Commodore 64 i en joystick, med 30 inbyggda spel. NTSC-versionen av C64DTV kom ut på den amerikanska marknaden 2004 och påminner om Ataris Atari Classics 10-in-1 men med C64-spel. En PAL-anpassad variant, C64D2TV, kom ut 2005 med en något annorlunda uppsättning inbyggda spel.

C64DTV skapades av Jeri Ellsworth, en självlärd datordesigner. Före C64DTV skapade hon C-One tillsammans med Jens Schönfeld.

Till skillnad från många andra små spelkonsoler inbyggda i en handkontroll som bygger på emulering eller en piratkopierad NES är C64DTV så gott som 100% kompatibel med en riktig C64. På kretskortet har man dessutom tydligt markerade lödpunkter för hur man kan koppla in ett PS/2-tangentbord och en Commodore-diskettstation, för att därmed själv kunna programmera eller spela diskettbaserade spel. Vidare har man utökat C64DTV med extra skärmlägen som inte finns i en äkta C64, vilket har gjort C64DTV till en populär leksak för hackare av olika slag.

Inbyggda spel 
PAL-versionen innehåller en blandning av spel främst från Epyx och Hewson:

Commodore Business Machines
Spelkonsoler
Komossa

Komossa kan avse:

 Komossa (växt) –  en bladmossart i familjen Splachnaceae
 Komossa, Oravais – en by i Oravais, Finland

Se även
 Komossatjärn – en sjö i Skellefteå kommun i Västerbotten i Sverige
Hadash

Hadash (חד"ש) är ett vänstersocialistiskt parti i det israeliska parlamentet Knesset. 
Förkortningen Hadash står för Hachazit Hademokratit leshalom uleshivyon (החזית הדמוקרטית לשלום ולשוויון) - eller Demokratiska Fred- och Rättvisefronten på svenska.

Hadash är en sammanslutning av det israeliska kommunistpartiet Maki ( f d Rakah) och andra vänstergrupper.

I de allmänna valen hade Hadash valsamverkan med det arabiska nationalispartiet Ta'al och erövrade tre av 120 platser i Knesset. 

Hadash betraktas i Israel som ett vänsterextremt arabiskt parti.
Majoriteten av partiets väljar- och medlemsbas utgörs av palestinier men en inte obetydlig minoritet är även judar. Ett exempel är Hadashs mångårige partiledare Meir Vilner.

Partiet kräver ett totalt tillbakadragande av alla judiska bosättningar från Västbanken och Gazaremsan och upprättande av en palestinsk stat i dessa områden.

Partiet förespråkar även starkare fackliga rättigheter och en utbyggd social sektor.
Hadash definierar sig självt som antisionistiskt och kräver att Israel skall omvandlas från en judisk till en sekulär, mångkulturell stat (מדינה דו-לאומית).

Politiska partier i Israel
Socialistiska partier
Politiska partier bildade 1977