kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
1685

1685 (MDCLXXXV) var ett normalår som började en måndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari 
6 februari – Vid Karl II:s död efterträds han som kung av England, Skottland och Irland av sin bror Jakob II.
7 februari – I Norge delas Agdesiden amt upp i Nedenes amt och Lister og Mandal.

Okänt datum 
 Kinas armé attackerar ryska utposter vid Albazin.
 Sveriges första förordning mot judar införs i form av ett kungligt brev med bestämmelsen att inga odöpta judar får finnas i landet. Judar som konverterar till protestantism är dock välkomna.
 Postväsendet omfattar nu hela det svenska riket. Postföringen söderut förbättras genom att en postjakt svarar för trafiken mellan Ystad och Stralsund.
 Prästen Haquin Spegel skriver skapelseverket Guds Werk och Hwila.
 Nya sjöartiklar för den svenska flottan utfärdas. Bland annat inrättas Skeppsgossekåren, där unga pojkar från åtta års ålder skall utbildas till sjömän. Denna institution kommer att finnas kvar till 1939.
 Det svenska riksamiralämbetet avskaffas vid Gustav Otto Stenbocks död.
 Code Noir utfärdas.

Födda 
 7 januari – Jonas Alströmer, svensk industrialist.
 23 februari – Georg Friedrich Händel, tysk-brittisk tonsättare (död 1759).
 17 mars – Jean-Marc Nattier, fransk målare.
 21 mars – Johann Sebastian Bach, kompositör (död 1750).
 19 maj – Neri Maria Corsini, italiensk kardinal.
 18 augusti – Brook Taylor, brittisk matematiker.
 26 oktober – Domenico Scarlatti, italiensk kompositör
 Nanny of the Maroons, ledare för maroonerna på Jamaica.
 Aldegonde Jeanne Pauli, politiskt inflytelserik bankir i Österrikiska Nederländerna.

Avlidna 
 6 februari – Karl II, kung av Skottland 1649–1651 och av England, Skottland och Irland sedan 1660.
 20 februari – Sofia Amalia av Braunschweig-Lüneburg, drottning av Danmark och Norge 1648–1670, gift med Fredrik III.
 11 mars – Klara Izabella Pacowa, politiskt aktiv polsk hovdam.
 16 april – Gustav, svensk prins, son till Karl XI och Ulrika Eleonora av Danmark.
 2 maj – Adriaen van Ostade, nederländsk konstnär.
 30 maj – Ulrik, svensk prins, son till Karl XI och Ulrika Eleonora av Danmark.
 30 juni – Archibald Campbell, 9:e earl av Argyll, avrättad.
 24 september – Gustaf Otto Stenbock, svensk greve, riksråd, militär och ämbetsman, riksamiral 1664–1676.
 23 oktober – Elizabeth Gaunt, engelsk anbaptist och välgörare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1291

1291 (MCCXCI) var ett normalår som började en måndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Augusti 

1 augusti – Det schweiziska edsförbundet, ursprunget till dagens Schweiz, bildas, genom att de tre urkantonerna Unterwalden, Uri och Schwyz går samman i ett förbund, som sluts på Rütliängen.

September 
8 eller 15 september – Johan dör dock i Frankrike och gravläggs i Sigtuna dominikanerkloster.
Franciskanermunkar omnämns i Marstrand.

Okänt datum 
Den svenske ärkebiskopen Johan reser till påven för att framföra sitt stifts talan, på grund av en strid med Lundabiskopen Jens Grand.
En ny tegelkyrka invigs i Strängnäs, men på invigningsdagens kväll rasar östra delen av kyrkan.
Acre, korsfararnas sista huvudstad i Heliga landet, faller i saracenernas händer.

Födda 
Clemens VI, född Pierre Roger, påve 1342–1352.

Avlidna 
 25 maj – Bengt Birgersson, svensk hertig av Finland och biskop av Linköping.
 24, 25 eller 26 juni – Eleonora av Provence, drottning av England 1236–1272 (gift med Henrik III)
 15 juli – Rudolf I, tysk-romersk kejsare sedan 1273.
 8 eller 15 september – Johan, svensk ärkebiskop sedan 1289.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1758

1758 (MDCCLVIII) var ett normalår som började en söndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Juli 
 6 juli – Sedan Benedictus XIV har avlidit den 3 maj väljs Carlo della Torre di Rezzonico till påve och tar namnet Clemens XIII.

September 
 26 september – Svenskarna besegras av preussarna i slaget vid Tarnow.
 28 september – Svenskarna besegrar preussarna i slaget vid Fehrbellin.

Oktober 
 14 oktober – I Sverige utkommer Norrköpings Tidningar med sitt första nummer.

Okänt datum 
 Förstärkningar på 7 000 man skickas från Sverige, med hjälp av franska subsidier.
 De svenska trupperna når nästan Berlin, men tvingas tillbaka, eftersom utrustningen är dålig och underhållet inte fungerar. Dessutom fungerar inte samarbetet med Ryssarna, på grund av ömsesidig misstro. Svenska hären drivs därför tillbaka till Stralsund där den innesluts.
 Kemisten Axel Fredrik Cronstedt skapar en mineralogi som bygger på mineralernas kemiska sammansättning. Med hjälp av den så kallade blårörsanalysen kan han göra en snabb och grov bestämning av mineralernas kemiska struktur. Denna mineralogi kommer att ersätta Johan Gottschalk Wallerius' mineralogi både nationellt och internationellt.
 Mariebergs porslinsfabrik grundas i Stockholm.
 Holländaren Erasmus Mulder kommer till Sverige efter att ha flytt från Nederländerna. Han kommer att leda sedeltillverkningen i det nyinrättade Tumba bruk.
 Johan Pasch blir svensk hovintendent.
 Jamphel Gyatso blir Dalai Lama.

Födda 
 20 januari – Marie-Anne Pierrette Paulze, fransk kemist.
 12 februari – Sir David Ochterlony, angloindisk militär.
 9 mars – Franz Joseph Gall, tysk läkare, frenologins grundläggare.
 28 april – James Monroe, amerikansk politiker, USA:s president 1817–1825.
 29 april – Georg Carl von Döbeln, svensk general.
 6 maj – Maximilien Robespierre, fransk revolutionspolitiker.
 29 juni – Clotilde Tambroni, italiensk professor.
 31 juli - Rosalie de Constant, schweizisk naturalist.
 29 september – Lord Horatio Nelson, brittisk sjömilitär.
 20 november – Abraham B. Venable, amerikansk politiker.

Avlidna 
 8 april - Louise-Anne de Bourbon, fransk prinsessa.
 3 maj – Benedictus XIV, född Prospero Lorenzo Lambertini, påve sedan 1740.
 20 maj – Henric Benzelius, svensk ärkebiskop sedan 1747.
 27 augusti – Barbara av Portugal, spansk drottning.
 19 oktober – Johan Helmich Roman, svensk kompositör.
 Carlo de Dominicis, italiensk arkitekt.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1492

Denna artikel handlar om året 1492. För filmen, se 1492 – den stora upptäckten.

1492 (MCDXCII) var ett skottår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 2 januari – Morernas sista fäste i Spanien, Granada i Emiratet av Granada, faller för det katolska kungaparet Ferdinand II av Aragonien och Isabella I av Kastilien och avslutar reconquistan av den Iberiska halvön.

Juli 
 29 juli – Nederluleå kyrka utanför Luleå återinvigs.
 31 juli – Judarna förvisas från Spanien; 150 000 flyr. Sultan Bayezid II av Osmanska riket får höra om det, skickar Osmanska flottan för att föra judarna i säkerhet i osmanska områden, framför allt städerna Thessaloniki och İzmir.

Augusti 
 3 augusti – Christofer Columbus avseglar från Spanien med de tre skeppen Santa María, Pinta och Niña.
 11 augusti – Sedan Innocentius VIII har avlidit den 25 juli väljs Rodrigo Lanzol-Borja y Borja till påve och tar namnet Alexander VI.

Oktober 

 12 oktober – Christofer Columbus siktar land vid den karibiska ön Hispaniola.
 27 oktober – Christofer Columbus upptäcker Kuba.

November 
 7 november – Ensisheimmeteoriten, en 127 kilo stor meteorit, slår ner i ett vetesfälten vid byn Ensisheim i Alsace.

December 
 5 december – Christopher Columbus blir första kände europé att landstiga på ön Hispaniola.
 31 december – Omkring 100 000 judar förvisas från Sicilien.

Okänt datum 
 Den första fullständiga utgåvan på latin av den heliga Birgittas "Himmelska uppenbarelser" trycks i Lübeck av Bartholomæus Gothan på uppdrag av Vadstena kloster.
 Den som helgon dyrkade biskop Brynolfs kvarlevor skrinläggs i Skara domkyrka.

Födda 
 4 april – Ambrosius Blarer, tysk-schweizisk reformator.
 20 april – Pietro Aretino, italiensk författare, poet, dramatiker och satiriker under renässansen.
 12 september – Lorenzo II de' Medici, härskare i Florens 1513–1519, hertig av Urbino 1516–1519.
 12 november – Johan Rantzau, dansk krigare.
  – Lars Siggesson (Sparre), svenskt riksråd, riksmarsk 1523–1554 (född omkring detta år).
  – Margareta av Angoulême, politiskt aktiv fransk prinsessa och kulturmecenat.

Avlidna 
 9 april – Lorenzo de' Medici, florentinsk statsman (född 1449)
 7 juni – Kasimir IV, storhertig av Litauen sedan 1440 och kung av Polen sedan 1447
 8 juni – Elisabet Woodville, drottning av England 1464–1470 och 1471–1483 (gift med Edvard IV)
 25 juli – Innocentius VIII, född Giovanni Battista Cibò, påve sedan 1484
 12 oktober – Piero della Francesca, italiensk målare och matematiker
  – Kristina Abrahamsdotter, drottning av Sverige 1470 (gift med Karl Knutsson)

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Atari Jaguar

Atari Jaguar 64 är en spelkonsol som Atari släppte 1993 och kunde köpas för 250 Amerikanska dollar. Konsolen marknadsfördes som världens första 64-bitars spelkonsol och hade utvecklats under tre års tid. Spelkonsolen tillverkades av IBM åt Atari. Den blev ingen försäljningssuccé, delvis beroende på bristande marknadsföring och att hårdvaran var svårprogrammerad. Atari försökte förbättra försäljningen genom att tillverka en tilläggsmodul, Atari Jaguar CD, men detta hjälpte föga då formatet på CD:n, som tillät att upp till 790 MiB data kunde lagras, inte var speciellt stabilt och framför allt inte kompatibelt med vedertaget CD-ROMformat. Skivorna var dessutom känsliga och läsfel var vanliga.

Atari Jaguar CD 
Atari Jaguar CD är ett tillbehör som gör det möjligt att spela Jaguar-spel lagrade på en CD-skiva. Enheten började säljas den 21 september 1995 och tillverkades i 20 000 exemplar innan företaget Atari och alla tillgångar såldes.

Speltitlar till Jaguar CD
Baldies
Battlemorph
Blue Lightning
Brain Dead 13
Dragon's Lair
Highlander: The Last of the MacLeods
Hover Strike: Unconquered Lands
Iron Soldier 2
Myst 
Primal Rage
Robinson's Requiem
Space Ace

Se även
 Femte generationens konsoler

Källor 

Jaguar
Produkter lanserade 1993
Eva Braun

Eva Anna Paula Braun, dog som Eva Hitler, född den 6 februari 1912 i München, död den 30 april 1945 i Führerbunker, Berlin, var Adolf Hitlers flickvän och senare hustru.

Biografi 
Eva Braun var dotter till läraren Friedrich "Fritz" Braun (död 1964) och sömmerskan Franziska Kronberger (död 1976). Hon hade två systrar, Ilse (1909–1979) och Margarete "Gretl" (1915–1987). Ilse, som var sekreterare åt en judisk läkare, med vilken hon också hade ett förhållande, kom att ta avstånd från Hitler. Den senare systern, Margarete, gifte sig med Hermann Fegelein 1944.

Eva Braun och Adolf Hitler träffades första gången i oktober 1929 när Braun arbetade som assistent och modell för Adolf Hitlers personlige fotograf Heinrich Hoffmann. Hon blev i slutet av år 1932 Hitlers flickvän och de levde tillsammans fram till sitt gemensamma självmord i Führerbunkern omkring klockan 15.30 den 30 april 1945. Föregående dag hade de gift sig. Vigseln förrättades av notarien Walter Wagner med Joseph Goebbels och Martin Bormann som vittnen. Eva Braun anses inte ha spelat någon stor politisk roll.

Sovjetiska officerare påträffade Hitlers och Brauns kvarlevor den 5 maj 1945 och på uppdrag av SMERSJ obducerades dessa. Kvarlevorna begravdes på ett militärområde i Magdeburg i februari 1946. I väst florerade spekulationerna om var Hitler befann sig och 1952 tillsattes en rättslig utredning beträffande Hitlers och Brauns död. Hitlers tandläkare Hugo Blaschke blev av ryska myndigheter vid flera tillfällen förevisad Hitlers underkäke och överkäksbrygga samt Brauns underkäksbrygga och gav en positiv identifiering av dessa. Resterna av Hitler och Braun kremerades av KGB den 5 april 1970 och askan ströddes i en flod i närheten av Magdeburg.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Vidare läsning 
 

Personer i Nazityskland
Personer från München
Födda 1912
Avlidna 1945
Kvinnor
Personer som begått självmord
Adolf Hitler
Giv mig ej glans, ej guld, ej prakt

Julvisa, även känd efter inledningsorden Giv mig ej glans, ej guld, ej prakt, är en julpsalm av Zacharias Topelius diktad 1887. Den publicerades för första gången i Publicist-klubbens tidning JulQvällen och ingår i fjärde bandet av Zacharias Topelius' Samlade skrifter. Dikten presenterar "den åldrande skaldens syn på julens gåvor, änglavakt och frid, ljus, förtröstan, hopp och tro". Den tonsattes av den då 30-årige Jean Sibelius 1895 (opus 1, nummer 4). 

Den finska inledningen lyder "En etsi valtaa, loistoa" och visan publicerades på finska första gången 1909, möjligen i översättning av Martti Korpilahti, och togs med i den finska psalmboken 1986 i översättning av Niilo Rauhala från 1984. Sången hade dock hunnit bli mycket populär i den tidigare översättningen och det är i den versionen den i allmänhet sjungs bland finskspråkiga.

Svensk mediedatabas förtecknar nära 100 grammofoninspelningar av sången. Sången hör till de populäraste julsångerna i Finland.

Publikation 
Julvisa i 
Julvisa i '
 Finlandssvenska psalmboken som nr 510 i tillägget 1923 till 1886 års version under rubriken ”Julpsalmer”.
 Finlandssvenska psalmboken 1943 som nr 28 under rubriken ”Jul”.
 Frälsningsarméns sångbok 1968 som nummer 591 under rubriken ”Högtider - Jul”.
 Finlandssvenska psalmboken 1986 som nr 32 under rubriken ”Jul”.
 1986 års psalmbok i Sverige som nummer 645, som en tvåspråkig psalm i två versioner under rubriken Från Finland.
 Virsikirja 1986 som nr 31 under rubriken ”Jul”.
 Psalmer och Sånger 1987 som nummer 491 under rubriken ”Kyrkoåret - Jul”.
 Frälsningsarméns sångbok 1990 som nummer 722 under rubriken ”Kyrkoårets högtider, Jul”.
 Många profana sångböcker

Referenser

Noter 

Finländska psalmer
Julpsalmer
Verk av Zacharias Topelius
Finländska julsånger
378

378 (CCCLXXVIII) var ett normalår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari 
 Mitten av februari – Lentienserna korsar den frusna Rhen och invaderar därmed Romarriket.

Maj 
 Maj – Lentienserna besegras av Gratianus i slaget vid Argentovaria.

Augusti 
 9 augusti – Visigoternas rytteri besegrar romerska legioner, ledda av kejsar Valens, i slaget vid Adrianopel och får året därpå bostäder av kejsar Theodosius I. Valens stupar, tillsammans med två tredjedelar av armén.

Okänt datum 
 Valens har under året färdigställt den akvdedukt i Konstantinopel, som hade påbörjats av kejsar Konstantin den store.
 Gregorius Nazianzus utnämns till biskop av Konstantinopel.
 Theodosius I blir östromersk kejsare efter Valens död.
 Påven Damasus I anklagas för otrohet men frikänns av kejsar Gratianus.
 Siyah K'ak' börjar ersätta mayakungar med släktingar till Spjutkastande Ugglan, kejsare av Teotihuacan.
 Beduindrottningen Mavias krig mot Rom.

Födda 
 Germanus av Auxerre, biskop av Auxerre

Avlidna 
 9 augusti – Valens, romersk kejsare (stupad i slaget vid Adrianopel)
 Khui Ningomba, Meiteisk kung av Manipur

Externa länkar
48 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Gaius Julius Caesar och Publius Servilius Isauricus blir konsuler i Rom.
 4 januari – Caesar landstiger vid Dyrrhachium (Durazzo).
 Mars – Marcus Antonius går med Caesar.
 April – Dyrrhachium börjar belägras.
 Maj – Isauricus, Caesars medkonsul, förstör Caelius magistratsstol vid hans rättegång.
 10 juli – Caesar undviker med nöd och näppe ett svidande nederlag till Pompeius i Makedonien genom slaget vid Dyrrhachium; han retirerar till Thessalien.
 9 augusti – Caesar besegrar Pompeius i det avgörande slaget vid Farsalos, varvid Pompeius flyr till Egypten.
 Caesar utnämns till konsul för fem år framåt.
 Det romerska Bellonatemplet på Capitolinus utanför Rom bränns ner.
 Alexandria börjar belägras.
 Oktober – Kung Farnakes II av Pontos besegrar Caesars man Gnaeus Domitius Calvinus i slaget vid Nikopolis.
 December – Caesar besegrar tillsammans med sin allierade Kleopatra VII av Egypten sina rivaler Ptolemaios XIII och drottning Arsinoe IV i slaget vid Alexandria. Kungaparet flyr från staden, men under slaget fattar en del av Biblioteket i Alexandria eld och brinner ner (enligt en version).

Kina 
 Han Yuandi blir kejsare av den kinesiska Handynastin.

Födda 
 Lucius Calpurnius Piso, romersk konsul

Avlidna 
 29 september – Pompeius, romersk politiker och fältherre (mördad av sina egna män eller av en romersk soldat i tjänst hos den Egyptiske regenten)
 Titus Annius Milo, romersk politiker (död i exil)
 Afriana Carfania, romersk jurist

Externa länkar
1741

1741 (MDCCXLI) var ett normalår som började en söndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Mars 
 31 mars – Kungliga Vetenskapsakademien i Sverige får sina stadgar.

Maj 
 15 maj – Carolus Linnaeus påbörjar en forskningsresa till Öland.

Juni 
 4 juni – Linnaeus kommer fram till Öland.

Juli 
 28 juli – Hattarnas ryska krig utbryter genom att Sverige förklarar Ryssland krig, trots att både svenska armén och flottan är stridsodugliga.

Augusti 
 23 augusti – Svenskarna besegras av ryssarna i slaget vid Villmanstrand.

November 
 November – Charles Emil Lewenhaupt bryter upp med svenska hären och tågar mot Sankt Petersburg.

December 
 6 december – Stillestånd sluts mellan Sverige och Ryssland.
 December – Ryske tsarens dotter Elisabet, med vilken svenskarna i hemlighet underhandlar, gör sig till tsarinna genom en statskupp i S:t Petersburg.

Okänt datum 
 Bogesund byter namn till Ulricehamn, efter drottning Ulrika Eleonora.
 Carolus Linnaeus adlas under namnet Carl von Linné och blir professor i Uppsala.
 För att främja textilmanufakturernas intressen får invandrade anglikanska och reformerta torsbekännare rätt att utöva sin religion i Sverige.
 Arkitekten Carl Hårleman tar officiellt över rollen som svensk överintendent efter Carl Gustaf Tessin, en titel han i realiteten redan övertagit tidigare.
 Beslut tas att Gävle slott skall återuppbyggas och Carl Hårleman anlitas för uppdraget.

Födda 
 20 januari – Carl von Linné den yngre, svensk naturforskare.
 24 februari – Johan Henrik Hästesko, svensk överste.
 20 mars – Jean-Antoine Houdon, fransk skulptör.
 22 mars – Moses Robinson, amerikansk politiker.
 26 juni – John Langdon, amerikansk politiker.
 Peter Simon Pallas, tyskfödd naturforskare.
 31 december – Isabella av Parma, prinsessa.

Avlidna 
 28 juli – Antonio Vivaldi, italiensk violinist och tonsättare.
 24 november – Ulrika Eleonora, regerande drottning av Sverige 1718–1720 och drottning av Sverige sedan 1720, gift med Fredrik I.
 11 december – Jacob Fabricius, svensk amoralitetspastor och poet.
 19 december – Vitus Bering, dansk-rysk upptäcktsresande.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Nicolas Charles Oudinot

Nicolas Charles Oudinot, född 25 april 1767, död 13 september 1847, hertig av Reggio 1809, var en fransk militär; marskalk 1809. Han var far till Victor Oudinot.

Oudinot utmärkte sig under revolutionskrigen i försvaret av Biteha 1793 och slaget vid Kaiserslautern 1794, blev brigadgeneral 1794, divisionsgeneral 1799. Han bidrog till segern i slaget vid Austerlitz 1805.

Oudinot utmärkte sig i spetsen för en grenadjärdivision av Lannes' kår vid Friedland 1807. I slaget vid Wagram (1809) förde han 2:a armékåren med synnerlig tapperhet mot fiendens front, varför han belönades med marskalksstaven och hertiglig värdighet. På 1812 års tåg mot Ryssland anförde Oudinot 2:a och i början av 1813 års krig i Tyskland 12:e kåren. Efter stilleståndets utgång fick han befälet över de tre armékårer, som skulle rycka fram mot Berlin, men misslyckades häri genom förlusten av slaget vid Grossbeeren (23 augusti 1813). Han var även, i spetsen för 12:e kåren, med i nederlaget vid Dennewitz (6 september). I slaget vid Wachau (16 oktober) förde han med framgång två divisioner av "unga gardet".

Efter Napoleons fall (1814) slöt Oudinot sig till Ludvig XVIII och fick befälet över en division. Under "hundra dagarna" (1815) förblev han i overksamhet. Som chef för 1:a armékåren deltog Oudinot i 1823 års fälttåg i Spanien. Efter julirevolutionen (1830) drog han sig tillbaka och var från 1843 till sin död guvernör för Invalidhotellet. Oudinot var en tapper truppförare, men visade sig ständigt oförmögen att föra självständigt befäl.

Referenser

Noter

Källor
 

Marskalkar av Frankrike
Franska hertigar
Personer i Napoleonkrigen
Födda 1767
Avlidna 1847
Män
Ugglan
Deltagare i slaget vid Leipzig
Deltagare i slaget vid Wagram
Deltagare i slaget vid Austerlitz
Deltagare i slaget vid Grossbeeren
Deltagare i slaget vid Dennewitz
Namn ingraverat på Triumfbågen
En liten stund med Jesus

En liten stund med Jesus, (orig. "A little talk with Jesus"), är en psalmsång om bönegemenskap med Jesus författad av Anne Louise Ashley-Greenstreet 1871. Texten översattes till svenska av Lina Sandell 1879. Varje strof, av totalt sex, utom den sista börjar: "En liten stund med Jesus". Den sjätte och sista versen avslutas med "en evighet med Jesus Och allt, ja allt är gott".

Melodin är hämtad ur Ahnfelts sånger 1872, samma som till Hos Gud är idel glädje, och anges i Musik till Sionstoner (1909), vara komponerad av Oscar Ahnfelt, medan utgivaren av Nya Pilgrimssånger hänvisar till Sionstoner för melodin.

Publicerad som
Nr 216 i Sionstoner 1889 
Nr 330 i Nya Pilgrimssånger 1892 under rubriken "Trygghet, glädje och tröst".
Nr 302 i Svensk söndagsskolsångbok 1908 under rubriken "Lärare- och föräldramöten".
Nr 351 i Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 under rubriken "Guds barns trygghet."
Nr 15 i Fridstoner 1926 under rubrike "Böne- och lovsånger".
Nr 240 i Frälsningsarméns sångbok 1929 under rubriken "Jubel, erfarenhet och vittnesbörd".
Nr 240 i Musik till Frälsningsarméns sångbok 1930
Nr 407 i Sionstoner 1935 under rubriken "Nådens ordning: Trosliv och helgelse".
Nr 380 i Guds lov 1935 under rubriken "Före och efter predikan".
Nr 4 i Andliga sånger 1936 (Örebromissionens förlag)
Nr 35 i Sions Sånger 1951.
Nr 232 i Frälsningsarméns sångbok 1968 under rubriken " Det Kristna Livet - Andakt och bön".
Nr 123 i Sions Sånger 1981 under rubriken "Kristlig vandel".
Nr 207 i Den svenska psalmboken 1986, 1986 års Cecilia-psalmbok, Psalmer och Sånger 1987, Segertoner 1988 och Frälsningsarméns sångbok 1990 under rubriken "Stillhet - meditation".
Nr 246 i Lova Herren 1987 under rubriken "Gemenskap i bön och Ordets betraktande".
 Nr 324 i den finlandssvenska psalmboken 1986 under rubriken  "Bön och förbön"
Sions Sånger (2008) som nr 150.

Inspelningar
På CD:n Svenska folkets psalmer med Ulf Christiansson
Frank Ådahl på albumet Helt enkelt, 2008

Noter

Brittiska psalmer
Slaget vid Karstula

Slaget vid Karstula var ett slag under finska kriget 1808–1809. Slaget stod mellan svenska och ryska styrkor den 21 augusti 1808.

Slaget 
Strax söder om Karstula kyrka hade den svenska kåren, som omfattade 1 600 man med sex kanoner, grupperat sig. Framför den svenska linjen fanns två små sjöar och en å som gav ett tvivelaktigt skydd eftersom man kunde vada över den på flera ställen. Striden blev ojämn redan från början. Ryssarna under Jegor Vlastov disponerade omkring 3 200 man och sju kanoner. Ryssarna inledde sitt anfall på morgonen den 21 augusti 1808. Efter en duell mellan artilleriet på den svenska och ryska sidan gick ryssarna till anfall över ett näs mellan de två sjöarna. De inledde även försök att kringgå svenskarna längre norrut.

Striden blev hård och hopplös ur svenskt perspektiv. Det var finska arméns ödesstund. Snart stod det klart att det inte gick att hejda ryssarnas försök att ta sig in mellan de två sjöarna. Fieandt beordrade reträtt när han förstod att en rysk kringgång var farligt nära att lyckas norrut. Den svenska kåren lyckades precis undkomma att bli omringad, och retirerade under ständiga strider med de förföljande ryssarna.

Slagskeden

Referenser 

 Schulman, Hugo (1909). Striden om Finland 1808-1809

Karstula
1808 i Sverige
1808 i Finland
1808 i Ryssland
1808 i Europa
Krigsåret 1808
Karstula
Karstula
Karstula
Karstula