kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hans Pauli Strøm

Hans Pauli Strøm, född 28 december 1947, är en färöisk politiker från Vágur på ön Suðuroy. Strøm är för närvarande ett av de åtta statsråden i Färöarnas regering, med uppdrag som hälsominister. Han representerar de färöiska socialdemokraterna Javnaðarflokkurin. Hans Pauli Strøm är utbildad statsvetare och sociolog.

Bland Strøms tidigare uppdrag märks ordförandeposten i Färöarnas landskolråd 1994-1996, ledamot av lagtinget från 1998 och social- och hälsominister 2004-2008 under Jóannes Eides-regeringen. I samband med att den nya regeringen under Kaj Leo Johannesen delades departementet och Ström blev hälsominister medan Annika Olsen blev socialminister. I samband med revision 2009 tvangs han avgå då det visat sig att hans förvaltning använt 117 miljoner danska kronor för mycket i budgetmedel. Han avgick efter interna möten och blev därmed "endast" lagtingsmedlem. 

Hans Pauli Strøm är tillsammans med sin fru, Gyðja Hjalmarsdóttir Didriksen, och tre barn bosatta i det lilla samhället Vestmanna på ön Streymoy.

Externa länkar 
 Färöarnas regering

Referenser 

Färöiska politiker
Män
Födda 1947
Levande personer
Personer från Vágur
Scott Sundquist

Scott Sundquist är en amerikansk musiker. Han var trummis i grungebandet Soundgarden under åren 1984–1986 och medverkar på albumet Deep Six.

Referenser

Amerikanska trummisar
Amerikanska musiker under 1900-talet
Födelseår saknas
Levande personer
Män
Tonande uvular klusil

En tonande uvular klusil är ett konsonant språkljud. Det tecknas i IPA som  (ett litet versalt g).

Egenskaper 
Egenskaper hos den tonande uvulara klusilen:
 Den är pulmonisk-egressiv, vilket betyder att den uttalas genom att lungorna trycker ut luft genom talapparaten.
 Den är tonande, vilket betyder att stämläpparna är spända under uttalet och därmed genererar en ton.
 Den är uvular, vilket betyder att den uttalas med bakre delen av tungryggen trycks mot gomspenen, längst bak på den mjuka gommen.
 Den är en klusil, vilket betyder att luftflödet är helt stoppat under en del av uttalet (ocklusionen).

Fonetik
Konsonantljud
Jógvan við Keldu

Jógvan við Keldu , född 30 januari 1944 i Klaksvík, var Färöarnas inrikesminister och oljeminister. Han tillhör partiet Fólkaflokkurin (Folkpartiet) och har suttit i lagtinget (Färöarnas parlament) först mellan 1988 och 1990 och sedan från 1998. Han representerade även Färöarna i Nordiska ministerrådet mellan 1998 och 2004.

Mellan 1971 och 1974 var han medlem i stadsrådet i Klaksvík. Han var även borgmästare mellan 1981 och 1989 samt 1993 och 2000.

Jógvan är son till Gigga við Keldu och Theodor við Keldu. Han är gift med Betty við Keldu och far till Gunvá, Pætur och Tóra við Keldu. Han gick litteraturutbildning hos Rósing Rasmussen i Runavík 1960-1961 samt i Kjølbro i Klaksvík 1961-1964. Den 22 juni 1995 utsågs han till riddare av Dannebrogordenen.

Den 9 november 2006, i Köpenhamn, lade Jógvan við Keldu fram förslaget att hela Norden ska lära sig det svenska språket som andraspråk. Han menade att i och med att det svenska språket är störst i Norden kommer det förstås av fler personer, eftersom det även värnar om den "nordiska identiteten".

Externa länkar
Officiell webbplats

Färöiska politiker
Personer från Klaksvík
Födda 1944
Män
Levande personer
Bjarni Djurholm

Bjarni Djurholm, född 19 mars 1957 i Kollafjørður, är en färöisk lärare och politiker i Fólkaflokkurin.

Bakgrund och yrkeskarriär
Djurholm är utbildad lärare vid Føroya Læraraskúli sedan 1982 och har sedan dess tagit flera efterkurser. Han var lärare vid Skúlin á Trøðni 1982-1984 och vid Tórshavns tekniska skola 1984-1996. Sedan 1996 är han assisterade rektor vid Eysturskúlin. Han var också lärare vid Føroya Handilsskúli 1993-1995. Han har också Fólkaflokkurins representant i Tórshavns skolråd (Tórshavnar Skúlaráð) 1984-1996. Idag är Djurholm bosatt i Hoyvík.

Sedan den 20 juni 2005 är han riddare av Dannebrogsorden.

Politiskt arbete
Djurholm var näringsminister 2000-2008, vicestatsminister 2004-2008, ordförande i Lagtingets kultur- och skolkommitté 1991-1993 och 1996-1998. Lagtingets första andraförman 1996-1998 och ordförande i Lagtingets finanskommitté 1998-2000. Han var kandidat till ordförandeposten i Fólkaflokkurin 2007, men förlorade mot Jørgen Niclasen. Sedan valet 2011 är Djurholm medlem i Lagtinget på eget mandat och ordförande i Lagtingets kulturkommitté.

Lagtingsuppdrag
 2011-2015 ordförande i Kulturkommitén
 2008-2011 medlem i Näringskommitén
 1998-2000 ordförande i Finanskommitén
 1996-1998 ordförande i Kultur- och skolkommitén
 1991-1993 ordförande i Kultur- och skolkommitén

Referenser

Litteratur
 Løgtingið 150 – Hátíðarrit, band 2 (2002), s. 271. (PDF)

Externa länkar
 Bjarni Djurholm på Lagtinget (färöiska)

Färöiska politiker
Män
Födda 1957
Levande personer
Epiglottal klusil

En epiglottal klusil är ett konsonant språkljud. Det tecknas i IPA som  (ett struket glottalstopptecken).

Egenskaper 
Egenskaper hos den epiglottala klusilen:
 Den är pulmonisk-egressiv, vilket betyder att den uttalas genom att lungorna trycker ut luft genom talapparaten.
 Den är tonlös, vilket betyder att stämläpparna är slappa under uttalet och inte genererar en ton.
 Den är epiglottal, vilket betyder att den uttalas med struplocket lyft mot struphuvudet.
 Den är en klusil, vilket betyder att luftflödet är helt stoppat under en del av uttalet (ocklusionen).

Användning i språk 
Den epiglottala klusilen är ovanlig som betydelsebärande ljud, men förekommer i bland annat de små språken Dahalo (Östafrika) och haida (Nordamerika).

Konsonantljud
Glottal klusil

En glottal klusil är ett konsonant språkljud. Det tecknas i IPA som  (ett glottalstoppstecken). Ljudet kan beskrivas som ett diskret klick. Det passerar ofta obemärkt, men om man viskar kan det vara lättare att sätta fingret på.

Egenskaper 
Egenskaper hos den glottala klusilen:
 Den är pulmonisk-egressiv, vilket betyder att den uttalas genom att lungorna trycker ut luft genom talapparaten.
 Den är tonlös, vilket betyder att stämläpparna är slappa under uttalet och inte genererar en ton.
 Den är glottal, vilket betyder att den uttalas genom att stämläpparna stänger luftflödet.
 Den är en klusil, vilket betyder att luftflödet är helt stoppat under en del av uttalet (ocklusionen).

Användning i språk 
Den glottala klusilen är vanlig i språk, men sällan fonematisk. I bland annat tyska och nederländska kan den uppstå mellan vokaler som tillhör olika stavelser.

I arabiskan och hebreiskan är den glottala klusilen ett eget fonem med ett eget tecken (ء respektive א). Även i hawaiiska och maltesiska är den fonematisk, i hawaiiskan med det apostrofliknande tecknet ʻ. I võru markeras ljudet med Q. 

Konsonantljud
Images and Words

Images and Words är det amerikanska progressiv metal/progressiv rock-bandet Dream Theaters andra studioalbum, utgivet 1992 av skivbolaget Atco Records.

Det är det första albumet där bandets nuvarande sångare, James LaBrie, dyker upp, och albumet ses idag som vägledande i utvecklingen av progressiv metal.

"Pull Me Under" fick en hel del speltid på olika radiostationer och på MTV, och är än idag bandets största hit. Albumet är också bandets hittills största kommersiella succé, och sålde till guld i USA och till platina i Japan.

Låtlista 
 "Pull Me Under" – 8:12
 "Another Day" – 4:23
 "Take the Time" – 8:20
 "Surrounded" – 5:29
 "Metropolis Pt. 1: The Miracle and the Sleeper" – 9:31
 "Under a Glass Moon" – 7:02
 "Wait for Sleep" – 2:31
 "Learning to Live" – 11:30

''Text: Kevin Moore (spår 1, 4, 7), John Petrucci (spår 2, 5, 6), Dream Theater (spår 3), John Myung (spår 8)Musik: Dream Theater (spår 1–6, 8), Kevin Moore (spår 7)

Medverkande 
Dream Theater
 James LaBrie – sång
 Kevin Moore – keyboard
 John Myung – basgitarr
 John Petrucci – gitarr
 Mike Portnoy – trummor

Bidragande musiker
 Jay Beckenstein – sopransaxofon i "Another Day"

Produktion
David Prater – producent, ljudmix
Doug Oberkircher – ljudtekniker, ljudmix
Steve Regina – assisterande ljudtekniker
Ted Jensen – mastering
Larry Freemantle – omslagsdesign
Dan Muro – foto

Referenser

Externa länkar 
Låttexter på DarkLyrics

Musikalbum 1992
Album av Dream Theater
Bilabial nasal

En bilabial nasal är ett konsonant språkljud. Det tecknas i IPA som . Ljudet förekommer i svenska, och representeras av bokstaven m i ”mål”.

Egenskaper 
Egenskaper hos den bilabiala nasalen:
 Den är pulmonisk-egressiv, vilket betyder att den uttalas genom att lungorna trycker ut luft genom talapparaten.
 Den är tonande, vilket betyder att stämläpparna är spända under uttalet och därmed genererar en ton.
 Den är bilabial, vilket betyder att den uttalas genom att läpparna mer eller mindre stänger luftflödet.
 Den är en nasal, vilket betyder att luftflödet helt eller delvis går genom näshålan i stället för munhålan.

Användning i språk 
I svenska liksom de allra flesta språk som använder det latinska alfabetet skrivs den nasala nasalen som m. Den uppträder även som en allofon av n före andra bilabiala konsonanter.

I språk som använder det kyrilliska alfabetet skrivs den med м. På grekiska skrivs den med μ.

Konsonantljud
Awake (Dream Theater)

Awake är det amerikamska progressiv metal/progressiv rock-bandet Dream Theaters tredje studioalbum, utgivet 1994 av skivbolaget EastWest. Det är mycket tyngre och mörkare än bandets tidigare studioalbum, och är det sista albumet med Kevin Moore på keyboard.

Låtlista 
 "6:00" – 5:31 
 "Caught in a Web" – 5:28 
 "Innocence Faded" – 5:43 
 "A Mind Beside Itself: I. Erotomania" (instrumental) – 6:44
 "A Mind Beside Itself: II. Voices" – 9:54
 "A Mind Beside Itself: III. The Silent Man" – 3:48 
 "The Mirror" – 6:45 
 "Lie" – 6:34 
 "Lifting Shadows off a Dream" – 6:05 
 "Scarred" – 10:59
 "Space-Dye Vest" – 7:30

''Text: Kevin Moore (spår 1, 8, 11), James LaBrie/John Petrucci (spår 2), John Petrucci (spår 3, 5, 6, 10), Mike Portnoy (spår 7), John Myung (spår 9)Musik: Dream Theater (spår 1–5, 7–10), John Petrucci (spår 6), Kevin Moore (spår 11)

Medverkande 
Dream Theater
 James LaBrie – sång
 Kevin Moore – keyboard
 John Myung – basgitarr
 John Petrucci – gitarr
 Mike Portnoy – trummor

Bidragande musiker
John Purdell – bakgrundssång (spår 6)
Rick Kern – programmering (spår 11)

Produktion
John Purdell, Duane Baron – producent, ljudtekniker, ljudmix
Ted Jensen – mastering
Dan Muro, Derek Oliver – omslagsdesign
Larry Freemantle – omslagskonst
Dennis Keeley – foto

Referenser

Externa länkar 
Låttexter på DarkLyrics

Musikalbum 1994
Album av Dream Theater
Labiodental nasal

En labiodental nasal är ett konsonant språkljud. Det tecknas i IPA som  (ett m med en krok).

Egenskaper 
Egenskaper hos den labiodentala nasalen:
 Den är pulmonisk-egressiv, vilket betyder att den uttalas genom att lungorna trycker ut luft genom talapparaten.
 Den är tonande, vilket betyder att stämläpparna är spända under uttalet och därmed genererar en ton.
 Den är labiodental, vilket betyder att den uttalas genom att underläppen och överkäkens framtänder möts.
 Den är en nasal, vilket betyder att luftflödet helt eller delvis går genom näshålan i stället för munhålan.

Användning i språk 
Den labiodentala nasalen tycks saknas som eget fonem i samtliga språk, men uppstår ofta som allofon av  och  framför de labiodentala frikativorna  och , bland annat i ordet amfibie.

Fonetik
Konsonantljud
Martin Rodbell

Martin Rodbell, född 1 december 1925 i Baltimore, Maryland, död 7 december 1998 i Chapel Hill, North Carolina, var en amerikansk biokemist. Han tilldelades, tillsammans med Alfred G. Gilman,
Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1994 "för deras upptäckt av G-proteiner och dessa proteiners betydelse för signalöverföring i celler".

Nervceller mottar signaler från sin omgivning genom att molekyler av signalsubstanser fäster sig på speciella receptorer på nervcellens yta.
I cellmembranet finns s.k. G-proteiner, upptäckta av Gilman och Rodbell, vars uppgift är att transportera signalen från receptorn in i cellen. 
Proteinerna utför sitt arbete genom att cykliskt växla mellan olika former. 
Förändringar i G-proteinernas funktionalitet är en del i vissa sjukdomar som till exempel kolera, där toxiner från kolerabakterien låser G-proteinerna i en av dess former och påverkar de nerver som reglerar salt- och vätskeupptagningen i tarmarna.

Källor

Externa länkar 
 Nobelprize.org, Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1994
 Nobelprize.org, Martin Rodbell - Självbiografi

Nobelpristagare i medicin
Födda 1925
Män
Avlidna 1998
Personer från Baltimore
Alumner från Johns Hopkins University
Alumner från University of Washington
Tonande retroflex nasal

En tonande retroflex nasal, ibland kallad tjockt n, är ett konsonant språkljud. Det tecknas i IPA som  (ett n med en retroflex krok). Ljudet förekommer i svenska, och representeras av bokstavskombinationen "rn" i många regionala varieteter av standardsvenska i ord som ”örn”.

Egenskaper 
Egenskaper hos den retroflexa nasalen:
 Den är pulmonisk-egressiv, vilket betyder att den uttalas genom att lungorna trycker ut luft genom talapparaten.
 Den är tonande, vilket betyder att stämläpparna är spända under uttalet och därmed genererar en ton.
 Den är retroflex, vilket betyder att den uttalas genom att tungspetsen viks bakåt och trycks mot gommen.
 Den är en nasal, vilket betyder att luftflödet helt eller delvis går genom näshålan i stället för munhålan.

Användning i språk 
Den retroflexa nasalen saknas i de flesta språk som eget fonem, men återfinns bland annat i flera svenska dialekter med tungspets-r som en allofon för uttal av bokstavskombinationen rn. I vissa dialekter förekommer även ljudet där inget r tidigare funnits.

Fonetik
Konsonantljud
Palatal nasal

En palatal nasal är ett konsonantiskt språkljud. Det tecknas i IPA som  (ett n med en krok till vänster). Några vanliga stavningar är ñ, ny, nj, nh och gn, varav den sista stavningen främst förekommer i romanska språk.

Egenskaper 
Egenskaper hos den palatala nasalen:
 Den är pulmonisk-egressiv, vilket betyder att den uttalas genom att lungorna trycker ut luft genom talapparaten.
 Den är tonande, vilket betyder att stämläpparna är spända under uttalet och därmed genererar en ton.
 Den är palatal, vilket betyder att den uttalas med tungryggen tryckt mot hårda gommen.
 Den är en nasal, vilket betyder att luftflödet helt eller delvis går genom näshålan i stället för munhålan.

Förekomst 
Den palatala nasalen förekommer inte fonematiskt i rikssvenskan, men återfinns däremot som eget fonem i många dialekter; exempelvis i Västerbottniskan och dess varianter, där det kan höras i ord som historiskt börjar på gn eller kn; t. ex. knyta, gnaga. Alla de stora latinska språken har ljudet: portugisiska, katalanska, franska och italienska, samt spanska, som har den dialektalt som variant av den palataliserade alveolara nasalen .

Östfinska dialekter har den som allofon till , och den återfinns även i flera slaviska språk, som polska, tjeckiska och slovakiska.

Fonetik
Konsonantljud
Anthony Berkeley

Anthony Berkeley (eg. Anthony Berkeley Cox) född 5 juli 1893 i Watford, England, död 9 mars 1971, var en brittisk deckarförfattare, journalist och kritiker. Hans mest berömda roman, Den förgiftade chokladasken från 1929, brukar räknas till en av deckargenrens absoluta topprestationer. Boken hamnar ofta mycket högt upp när deckarkännare röstar fram de främsta deckarna någonsin. Huvudpersonen i de flesta av hans böcker är amatördetektiven Roger Sheringham (märkta med (RS) nedan i bibliografin).

Berkeleys första deckare The Layton Court Mystery från (1925) publicerades anonymt utan någon uppgift om vem som skrivit den.

Berkeley skrev också böcker under pseudonymerna Francis Iles och A. Monmouth Platts. Även två av Iles-böckerna; Brottslig avsikt och Ont uppsåt, räknas till klassikerna, eftersom Berkeley i dessa böcker bröt mot pusseldeckarens oskrivna regler och redan i bokens början avslöjade mördarens identitet. Dessa böcker faller därför under genren inverterade deckare.

Bibliografi 
 The Layton Court Mystery (1925) (RS)
 The Wychford Poisoning Case (1926) (RS)
 Roger Sheringham and the Vane Mystery (1927) (RS)
 Mr. Priestley's Problem (1927)
 Cicely Disappears (1927) (som A. Monmouth Platts)
 The Silk Stocking Murders (1928)
 Den förgiftade chokladasken (1929; The Poisoned Chocolates Case) (RS)
 The Piccadilly Murder (1929)
 The Second Shot (1930) (RS)
 Top Storey Murder (1931) (RS)
 Brottslig avsikt (1931; Malice Aforethought) (som Francis Iles)
 Murder In The Basement (1932) (RS)
 Ont Uppsåt (1932; Before the Fact) (som Francis Iles)
 Sprattelgubbar (1933; Jumping Jenny) (RS) Holger Schildts förlag 1934
 Panic Party (1934) (RS)
 Försöka duger (1937; Trial and Error)
 Not To Be Taken (1938)
 Death In The House (1939)
 As For the Woman (1939) (som Francis Iles)
 The Roger Sheringham Stories (noveller) (1994) 
 The Avenging Chance'' (noveller) (2004)

Priser och utmärkelser 
 The Martin Beck award 1974

Filmatiseringar 
 1941 Illdåd planeras (Suspicion), regisserad av Alfred Hitchcock
 1979 Ont uppsåt, TV-serie i fyra avsnitt, regisserad av Cyril Coke

Referenser

Vidare läsning 
Kapitlet "Mannen med två ansikten" i Mordisk familjebok av Jan Broberg, 1972 () 

Brittiska författare
Engelskspråkiga författare
Brittiska kriminalförfattare
Födda 1893
Avlidna 1971
Män
Personer från Watford
Alveolar nasal

En alveolar nasal är ett konsonant språkljud. Det tecknas i IPA som . Ljudet förekommer i svenska, och representeras av bokstaven n i ”nål”.

Egenskaper 
Egenskaper hos den alveolara nasalen:
 Den är pulmonisk-egressiv, vilket betyder att den uttalas genom att lungorna trycker ut luft genom talapparaten.
 Den är tonande, vilket betyder att stämläpparna är spända under uttalet och därmed genererar en ton.
 Den är alveolar, vilket betyder att den uttalas genom att tungan eller tungspetsen trycks mot tandköttet bakom övre tandraden.
 Den är en nasal, vilket betyder att luftflödet helt eller delvis går genom näshålan i stället för munhålan.

Användning i språk 
I svenskan liksom de allra flesta språk som använder det latinska alfabetet skrivs den alveolara nasalen som n.

I språk som använder det kyrilliska alfabetet skrivs den med н. På grekiska skrivs den med ν.

Konsonantljud
When Dream and Day Unite

When Dream and Day Unite är det amerikanska progressiv metal/progressiv rock-bandet Dream Theaters första studioalbum, och släpptes 6 mars 1989 av skivbolaget Mechanic Records. Det är det enda Dream Theater-albumet med Charlie Dominici på sång.

12 mars 2002 släpptes en 32-bitarsremastring av albumet.

På albumets 15-årsjubileum spelade bandet albumet i sin helhet i Los Angeles, Kalifornien, med gästerna Charlie Dominici och Derek Sherinian på extranumret.

Låtlista
Sida A
"A Fortune in Lies" – 5:12
"Status Seeker" – 4:18
"Ytse Jam" (instrumental) – 5:46
"The Killing Hand" – 8:42

Sida B
"Light Fuse and Get Away" – 7:24
"Afterlife" – 5:27
"The Ones Who Help to Set the Sun" – 8:05
"Only a Matter of Time" – 6:36

Text: 	John Petrucci (spår 1, 4, 7), Petrucci/Charlie Dominici (spår 2),  Kevin Moore (spår 5, 8), Dominici (spår 6)Musik: Dream Theater (spår 1, 2, 4–8), Petrucci/John Myung/Moore/Mike Portnoy (spår 3)

Medverkande
Dream Theater
Charlie Dominici – sång
Kevin Moore – keyboard
John Myung – bas
John Petrucci – gitarr
Mike Portnoy – trummor

Produktion
Dream Theater – producent
Terry Date – producent, ljudtekniker, ljudmix
Steve Sinclair – exekutiv producent
Joe Alexander – ljudtekniker, ljudmix
Brian Stover, Trish Finnegan – assisterande ljudtekniker
Ioannis Vassilopoulos – omslagskonst

Referenser

Externa länkar 
Låttexter på DarkLyrics

Musikalbum 1989
Album av Dream Theater
Amerikanska debutalbum
Christiane Nüsslein-Volhard

Christiane Nüsslein-Volhard, född 20 oktober 1942 i Heyrothsberge nära Magdeburg, är en tysk biolog och genetiker. Hon tilldelades, tillsammans med Edward B. Lewis och Eric F. Wieschaus
Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1995 "för deras upptäckter rörande den genetiska styrningen av embryots tidiga utveckling".

Genom experiment på bananflugor, Drosophila melanogaster upptäckte Nüsslein-Volhard och Wieschaus ett litet antal gener, däribland hedgehog, av stor betydelse för bestämmandet av en övergripande "ritning" för embryots utveckling och bildandet av kroppssegement. Lewis undersökte vidare utvecklingen av enskilda kroppssegment till specialiserade organ. Lewis upptäckte att generna som styrde denna utveckling var placerade på kromosomen i samma ordning som ordningen mellan segmenten. Först kom gener som styrde utvecklingen av huvudet, gener i mitten styrde utvecklingen av det mellersta segement och de sista generna kontrollerade utformningen av "svans"-segmentet. Tillsammans har deras upptäckter haft stor betydelse för att förklara olika missbildningar vid den embryonala utvecklingen hos bland annat människan.

1991 tilldelades hon Albert Lasker Basic Medical Research Award.

Asteroiden 15811 Nüsslein-Volhard är uppkallad efter henne.

Utmärkelser

Källor

Externa länkar 

 Nobelprize.org, Christiane Nüsslein-Volhard - Självbiografi

Nobelpristagare i medicin
Tyska biologer
Alumner från Frankfurts universitet
Alumner från Tübingens universitet
Personer verksamma vid Basels universitet 
Personer verksamma vid Freiburgs universitet 
Personer verksamma vid Tübingens universitet
Kvinnor
Födda 1942
Levande personer
Storkorset av andra klassen av Förbundsrepubliken Tysklands förtjänstorden
Hedersdoktorer vid Tübingens universitet
Hedersdoktorer vid Oxfords universitet
Hedersdoktorer vid Cambridge University
Hedersdoktorer vid Harvard University
Ensjön, Östergötland

För tätorten, se Ensjön (tätort)

Ensjön är en sjö i Norrköpings kommun i Östergötland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Ljurabäck. Vid provfiske har en stor mängd fiskarter fångats, bland annat abborre, björkna, gers och gädda.

Sjön har fyra öar, som i folkmun efter sin storlek kallas Ettöringen, Tvåöringen, Femöringen och Lindsön. Femöringen har som officiellt geografiskt namn på kartor namnet Torsön. Lindsön förbands tidigare med fastlandet av en kort bro och hade sommartid en kiosk som var officiell badplats.

Tidigare var Ensjön omgiven av skog, åkrar och sommarstugor. Nu växer Norrköping fram mot sjöns norra och västra strand. Sommarstugeområden som Åselstad och Kårtorp har blivit nya villaområden. Vid Åselstad har också Norrköpings kommun byggt en badplats. På södra sidan ligger Stenskogen, Myrudden och Markgärdet. Något längre söderut Vagnsmossen. Intill Åselstad ligger ett berg - i folkmun kallat Stens berg med tydliga rester av en fornborg. Ensjön är reglerad och detta sker vid dess utlopp nära området Grönvik.

Det går att ta sig runt hela sjön till fots eller cykel, dock inte med bil, längs en slinga kallad "Ensjön runt". Norr om sjön går denna slinga dock flera kilometer från sjön och innesluter bland annat Vrinnevisjukhuset.

Delavrinningsområde 
Ensjön ingår i delavrinningsområde (649064-152324) som SMHI kallar för Utloppet av Ensjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 6 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Ljurabäck som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (21 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 26 procent av avrinningsområdet.

Fisk 
Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön:

 Abborre
 Björkna
 Gärs
 Gädda
 Gös
 Löja
 Mört
 Ruda
 Sarv
 Sutare

Se även 
 Lista över insjöar i Norrköpings kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Motala ströms avrinningsområde
Insjöar i Östergötland
Insjöar i Norrköpings kommun
Insjöar i Sverige om minst två kvadratkilometer