kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Helvig av Holstein

Helvig av Holstein, även (felaktigt) känd under namnet Hedvig, född någon gång mellan 1255 och 1260, död någon gång mellan 1324 och 1326, dotter till greve Gerhard I av Holstein (död 1290) och Elisabet av Mecklenburg (död 1280, dotter till furst Johan I av Mecklenburg). Hon hade även en farbror som var kung. Hon var drottning till Magnus Ladulås.

Biografi

Drottning av Sverige 
Helvig blev svensk drottning, när hon gifte sig med Magnus Ladulås i Kalmar den 11 november 1276. Magnus hade året innan gjort sig till kung, genom att avsätta sin bror Valdemar. Denna avsättning ledde 1278 till uppror mot Magnus och under detta blev Helvigs far Gerhard tillfångatagen i Skara. Hon sökte då sin tillflykt till det närliggande klostret.

Den 29 juli 1281 kröntes Helvig i Söderköping; detta var första gången en kunglig gemål kröntes i Sverige. Som morgongåva fick hon av Magnus gården Dåvö i Munktorps församling samt tre härader i Västmanland: Snevringe (i vilket Dåvö ligger), Fellingsbro samt Åkerbo. Vid samma ceremoni utsågs deras son Birger till tronföljare. Under festligheterna var staden upplyst av flera tusen facklor, vilket vårdslöst resulterade i en stor eldsvåda.

Änka 

Efter makens död 1290 residerade Helvig på Dåvö fram till sin död. Hon levde där ännu 7 mars 1324, men avled före 14 februari 1326. Hon tros vara begravd tillsammans med sin make i Riddarholmskyrkan i Stockholm. Nyare undersökningar av graven har dock visat att ingen i den utpekade gravkammaren kan vara Magnus eller hans närmaste släktingar, men utvidgad efterforskning pågår i närheten av den (2014).

Barn 
I äktenskapet med Magnus födde hon följande barn:
Erik (född 1277, död 1279).
Ingeborg (född 1277 eller 1279, död 1319), drottning av Danmark, gift med den danske kungen Erik Menved (född 1274, död 1319).
Birger (född 1280 eller 1281, död 1321), kung av Sverige 1290-1318.
Erik (född omkring 1282, död på Nyköpingshus 1318), hertig av Södermanland.
Valdemar (född omkring 1285, död på Nyköpingshus 1318), hertig av Finland.
Rikissa (född 1285 eller 1287, död 1347 eller 1348), abbedissa i Sankta Klara kloster i Stockholm.

Källor
 Harrison, Dick, Jarlens Sekel – En berättelse om 1200-talets Sverige, Ordfront förlag, Stockholm 2002. , sid 129 f.
 Nordisk Familjebok, Uggleupplagan, band 11, sida 373, Stockholm 1909
 Beskrifning öfwer Westerås län på "Runeberg"

Externa länkar
 http://sok.riksarkivet.se/SBL/Presentation.aspx?id=12850

Kvinnor
Sveriges drottningar
Födda 1200-talet
Avlidna 1320-talet
Personer i Sverige under 1200-talet
Morgongåva

Morgongåva är en gåva som en man ger till sin hustru på morgonen efter bröllopsnatten. Ursprungligen var morgongåvan något som skulle trygga hustruns eventuella änkedom. De senaste 200 åren har morgongåvan oftast bestått av ett smycke som bärs om kvinnans hals.

Morgongåvan finns omtalad hos de flesta germanfolk redan i dess äldsta lagar, och hade ursprungligen till syfte att trygga kvinnans försörjning efter mannens död. På grund av alltför stor frikostighet vid morgongåvegivandet inskred lagstiftningen med bestämmelser på 640-talet hos visigoterna, och år 1350 i Magnus Erikssons landslag, och förordningar år 1577 i Danmark samt år 1664 i Sverige. Från år 1644 erhöll i Sverige änkan endast nyttjanderätt till morgongåvan i jordagods men hade äganderätten till lösöret. I 1734 års lag kvarstod regleringar av morgongåvorna med bibehållen skillnad mellan stads- och landsrätt. När lika arvsrätt mellan man och kvinna infördes 1845 infördes även samma regler rörande morgongåvor i stad som på landsbygden, det vill säga att endast barnlösa änkor fick rätt att njuta avkastningen av en morgongåva.

1920, när änkor gavs arvsrätt efter maken, om det inte fanns bröstarvingar eller adoptivbarn, avskaffades regleringarna av morgongåvorna i lagtext. Vissa fideikommissbrev medger dock fortfarande utanordnande av morgongåvan för fideikommissaries änka.

I landskapslagarna fastslogs att morgongåvan skulle utlovas redan på fästningsstämman, då äktenskapsavtalet slöts mellan parterna.

På 1700-talet och framåt blev det vanligt med en öppningsbar medaljong med mannens hårlock inuti, eller en handmålad miniatyrbild av mannen. När fotografierna blev vanliga kom de att ersätta hårlockar och handmålade miniatyrbilder.

Idag består morgongåvan oftast av ett hängsmycke med diamanter och färgstenar eller ett pärlband med odlade pärlor. Det kan även vara en ring att bära på höger hands ringfinger eller lillfinger. I äldre tider åtnjöt hustrun ej lott i mannens bo och syftet med morgongåvan var att nödtorftigt sörja för hennes underhåll efter mannens död. Morgongåvan bestod på den tiden vanligen av ett torp eller liknande, med ett mindre markområde för att kunna odla det viktigaste, och det var en gåva på bröllopsdagen från mannens föräldrar.

De i forntidens Grekland och i Gamla Testamentet omtalade gåvorna, diaparthenia, mohar, har ibland översatts med morgongåva, men torde i själva verket syfta på en form av brudpris.

Se även 
Brudpris
Morganatiskt äktenskap

Noter 

Äktenskap
Säby

Säby kan syfta på:

Socknar
Säby socken, Skåne – en socken i Landskrona kommun
Säby socken, Småland – en socken i Tranås kommun
Säby socken, Västmanland – en socken i Hallstahammars kommun

Landskommuner
Säby landskommun, Skåne – en tidigare kommun i dåvarande Malmöhus län
Säby landskommun, Småland –  en kommun i Jönköpings län
Säby landskommun, Västmanland – en tidigare kommun i Västmanlands län

Församlingar
Säby församling, Linköpings stift – en församling inom Svenska kyrkan i Linköpings stift
Säby församling, Lunds stift – en församling i Lunds stift i Landskrona kommun
Säby församling, Västerås stift – en församling i Västerås stift i Hallstahammars kommun i Västmanlands län

Kyrkor
Säby kyrka, Skåne – en kyrkobyggnad belägen i Säby i Landskrona kommun
Säby kyrka, Småland – en kyrkobyggnad i Säby församling i Linköpings stift
Säby kyrka, Salem – en kyrkobyggnad som tillhör Salems församling i Strängnäs stift, Södermanland
Säby kyrka, Västmanland – en kyrkobyggnad som tillhör Hallstahammar-Kolbäcks församling i Västerås stift

Platser

Sverige
Säby gård – herrgård och tidigare säteri i Järfälla socken i Järfälla kommun
Säby, Aspö – ett säteri i Södermanland
Hassle-Säby –  herrgård i Berga socken, Mariestads kommun
Vallox-Säby – en herrgård i Uppland
Värmlands Säby – ett gods i Värmland
Säby, Bäckaby socken - en herrgård i Bäckaby socken, Vetlanda kommun, Småland 
Bjärka-Säby slott – ett slott i Östergötland
Sånga-Säby - en herrgård i Ekerö kommun, Uppland
Säby, Ramdala socken – en by i Ramdala socken
Säby sluss – en sluss i Hjälmare kanal
Säbygården – ett museum i Säby på Tjörn
 Säby Västerskog – ett naturreservat i Linköpings kommun

Danmark
Sæby – en hamnstad i östra Vendsyssel i Jylland i Danmark 
Sæby kommun – en kommun i Nordjyllands amt i Danmark

Personer
Karin Säby – en svensk designer

Se även
 Säby distrikt
Carl Helmuth Wrangel

Carl Helmuth Wrangel, född 2 april 1894 på Säby i Aspö församling, död där 27 april 1977, var en svensk friherre, agronom, kapten och fideikommissarie till Säby i Södermanland. Han var son till Carl Herman Knut Wrangel och Sophia Charlotta Tamm. 

Efter hans död 1977 upplöstes fideikommisset Säby och såldes på auktion 1979.

Se även
Säby
Ätten Wrangel

Källor

Svenska militärer under 1900-talet
Svenska friherrar
Svenska agronomer
Personer från Aspö socken, Södermanland
Födda 1894
Avlidna 1977
Män
Wrangel af Lindeberg
Torpare

Torpare kan dels syfta på landbor som arrenderade mindre jordbruksenheter, så kallade torp; dels användes det som beteckning på självägande jordbrukare på mindre fastigheter under 1/4 mantal.

Arrendeförhållanden
Arrendet kunde erläggas såväl i form av dagsverken som in natura. Frälsetorp under godsen var ofta rena dagsverkstorp, där hela arrendet utgjordes av dagsverken. Det vanligaste var dock skattetorp, där arrendet vanligen erlades i fastställda kontanta eller naturabelopp, eller dagsverken i samband med slåtter eller liknande.

Torparrenden skrevs oftast på lång tid, från 10 ända upp till 50 år. Mera sällan fanns en fastslagen rätt till ärftligt arrende, oftast då på kronotorpen. Det förekom även att kontrakten förnyades årsvis.

Historia
Från 1600-talet spelade torparna en huvudroll som arbetskraft inom jordbruket i Sverige (med Finland).

Finland 

I Finland avskaffades torparinstitutionen hösten 1918 efter finska inbördeskriget, vars orsaker delvis kan tillskrivas torparinstitutionen. Torparna fick efter kriget rätt att inlösa sina torp, varigenom 45 000 nya jordbruk uppstod under 1920-talet.

Sverige 
I Sverige minskade betydelsen under senare delar av 1800-talet, när industrialisering, emigration, övergång till kontantarrenden och friköp av torp minskade deras antal från ca 100 000 år 1850 till drygt hälften 1910.

Ännu på 1930-talet fanns bortåt 20 000 torpare innan torparinstitutionen slutligen försvann från Sverige 1943. Då förbjöds dagverken som betalningsform för arrenden. Kronotorpen fanns dock kvar långt senare.

Se även
 Backstugusittare
 Soldattorp
 Torp
 Statare

Noter

Vidare läsning

Skönlitteratur
 -  - 

 -  
 -  - 

Agrarhistoria
CITES

CITES (Convention of International Trade in Endangered Species), kallas också Washingtonkonventionen efter första medlemsmötets (COP 1) plats. CITES är ett internationellt multilateralt avtal som producerar en lista där olika djur och växter rankas på grund av sin sårbarhet. Listan är till för att förhindra utrotning av hotade arter och fungerar som en hjälp i kampen mot den illegala handeln med djur och växter. Konventionen skrevs under 1973 och trädde i kraft 1975 (SÖ 1974:41).

Appendix 
De stater som är medlemmar ses vart fjärde år och diskuterar hur den internationella handeln av växt- och djurarter bör regleras. Arterna innefattas i sex olika appendix, vilka anger hur hotade arterna är, och vilken grad av skydd de bör ha. Uppgifterna kring populationerna kommer ofta från IUCN.

 Appendix I: Utrotningshotad, internationell handel är totalförbjuden
 Appendix II: Arten är, åtminstone i vissa områden, starkt hotad, internationell handel är reglerad, ofta med vissa populationer från vissa länder, och till namngivna köpare.
 Appendix III: Internationell handel tillåten, men under uppsikt, arten är "sårbar", och vissa länders populationer kan tillhöra App 2.

Syftet med att gruppera en djurart i appendix 1 är inte att den skall förbli där, med skyddet är tanken att den skall kunna tillväxa tills den återigen innefattas i appendix 5-6.

Syfte 
I motsats till vad många tror är CITES inte en organisation som skyddar djur mot jakt eller annan "användning", tvärtom är syftet att skydda de mest hotade arterna egentligen för att de skall kunna uppnå en nivå där de återigen kan till exempel jagas. Och detta skydd gäller bara för internationell handel inom och mellan de länder som är medlemmar. Myanmar till exempel är inte medlem, och djur och växter därifrån innefattas därför inte av CITES internationella skydd för handel. Samtliga stater, medlemmar eller ej, kan dessutom jaga och decimera sina egna djurstammar som de vill, skyddet är för internationell handel med djur, växter eller produkter från dessa, mellan medlemsländerna.

Det inhemska skyddet inom ett land är något annat, en helt skyddad art kallas i Sverige fridlyst och får ej jagas eller störas i sin fortplantning. Det finns dock undantagsregler som skyddsjakt och självförsvar, och Sverige saknar därmed verklig fridlysning, eftersom brottet mot fridlysning är ett relativt lågt straff.

Det finns 70 arter som växer i Sverige, upptagna på listan i Appendix II. De flesta tillhör familjen Orchidaceae.

Se även 
 IUCN
 Artskydd
 Fridlyst
 Naturvårdsverket

Externa länkar 
 CITES
 Naturvårdsverkets information om handel med hotade arter
 Jordbruksverkets information om handel med hotade arter
 Informationsmaterial från Europeiska kommissionen

Referenser

Akronymer
Naturskydd
Internationella konventioner
Internationella naturvårdsunionen

International Union for Conservation of Nature and Natural Resources (IUCN), på svenska Internationella naturvårdsunionen, är ett internationellt organ för naturskydd, hållbar utveckling och biologisk mångfald med över 1000 medlemsorganisationer. IUCN samordnar arbetet med att ta fram Rödlistan över hotade växt- och djurarter.

Historia i korthet 
 1948: På initiativ av Unescos generalsekreterare Julian Huxley grundas organisationen under namnet International Union for the Protection of Nature (IUPN).
 1973: IUCN:s medlemsstater möts för att diskutera Washingtonkonventionen.
 1975: Som ett resultat av Washingtonkonventionen startas CITES, vars sekretariat först lyder under IUCN (idag under FN:s miljöprogram).
 1956: IUPN byter namn till International Union for Conservation of Nature and Natural Resources (IUCN).
 1980: Tillsammans med UNEP och Världsnaturfonden samarbetar IUCN med Unesco för att publicera World Conservation Strategy.
 1982: Som ett resultat av IUCN:s förberedande arbete antar FN:s generalförsamling resolutionen World Charter for Nature (UN GA RES 37/7).
 1990: Organisationen byter namn till World Conservation Union, men behåller förkortningen IUCN.
 2008: IUCN byter tillbaka till det idag fortfarande gällande officiella namnet International Union for Conservation of Nature and Natural Resources.

Kategorier

Områden
 Ia. Strikt naturreservat (Strict nature reserve). Högsta skyddsnivån; mänsklig påverkan i stort sett begränsad till övervakning, forskning och utbildning.
 Ib. Vildmarksområde (Wilderness area). Område skyddat huvudsakligen för att bevara vildmark
 II. Nationalpark (National park). Bevarande av ekosystem och för rekreation
 III. Naturmonument (Natural monument or feature). Bevarande av naturföreteelser
 IV. Habitat/Artskyddsområde (Habitat/species management area). Bevarande främst genom aktiv skötsel
 V. Skyddat landskap/havsområde (Protected landscape/seascape). Bevarande av landskap/havsområde och för rekreation
 VI. Skyddat naturresursområde (Protected area with sustainable use of natural resources). Bevarande främst för hållbart nyttjande av naturliga ekosystem

Arter

Se även 
 Miljöorganisation

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats: IUCN

Naturskydd
Miljövård
Internationella ideella organisationer
Organisationer bildade 1948
Världsarv
Biologiska databaser
Observatörer vid FN:s generalförsamling
Mottagare av prinsen respektive prinsessan av Asturiens pris
Drottningholm (tätort)

Drottningholm är en tätort på Lovön i Mälaren som ligger i Ekerö kommun i Stockholms län. Drottningholm har broförbindelse med Nockeby i Stockholm genom Drottningholmsbron och Nockebybron (länsväg 261).

Befolkningsutveckling 
Drottningholms invånarantal har varit ovanligt stabilt genom åren. Vid sekelskiftet 1900 uppmättes 406 invånare, vilket kan jämföras med 429 hundra år senare. Befolkningen sjönk något under 1910- och 1920-talen för att åter stiga och nå toppnoteringen 483 år 1930.

Se även 
 Lovö socken
 Drottningholms slott
 Drottningholmsmalmen

Referenser

Noter 

Orter i Ekerö kommun
Tätorter i Sverige
Hans Georg Mörner

För affärsmannen med detta namn 1901-1958, se Hans Georg Mörner (affärsman), för sonsonen och översten se Hans Georg Mörner (1686–1738).

Hans Georg Mörner till Morlanda, Tonnestorp, Ålstorp och Högsäter, född  24 juni 1623, död 11 augusti 1685 i Jönköping, var en svensk friherre, generallöjtnant och stamfader för de friherrliga och grevliga ätterna Mörner af Morlanda.

Hans Georg Mörner var andre sonen och tredje barnet till landshövding Stellan Otto von Mörner i dennes första äktenskap med Maria von der Grünau (även von der Grünow), vars far var ståthållare i Sachsen, och stamfader för Morlanda-grenen i Sverige. När han föddes var fadern ståthållare över Åland, men på grund av dennes många befordringar kom familjen att flytta mycket. Modern avled när Hans Georg var nio år varefter fadern gifte om sig med den svenska adelsdamen Anna Aronsdotter Månesköld, som tillhörde ätten Månesköld af Seglinge, och Hans Georg fick sammanlagt fyra halvsyskon i det äktenskapet.

År 1644 blev Mörner ryttare vid ett tyskt regemente till häst i svensk sold, men övergick samma år till fältmarskalk Gustaf Horns svenska regemente där han blev kornett. Han avancerade från ryttmästare vid greve Robert Douglas regemente 1645, generaladjunkt 1646 till överstelöjtnant innan han 1651 blev kammarherre hos prins Karl Gustav. Efter några år vid Kungliga livgardet blev han överste vid Smålands kavalleri 1657, 1672 generalmajor över kavalleriet samt generallöjtnant 1675. Mörner utmärkte sig vid Tredagarsslaget vid Warszawa med flera slag, varför han förlänades Morlanda säteri, som tillhört ätten Bildt men som indragits från denna på grund av att Knut Bildt ställde sig på danskarnas sida i samband Bohusläns införlivning med Sverige 1658. Officiellt fick man nu släktnamnet "Mörner af Morlanda". Medlemmar av ätten Bildt motsatte sig förläningen och Mörner kunde därför aldrig ta godset i besittning och han överlämnade det därför med tiden till dem.

Mörner var landshövding i Kalmar län mellan 1679 och 1680, landshövding i Jönköpings län 1672–1685, dessutom guvernör över Kalmar- och Kronobergs län, senare även över Jönköpings län. 
 
Mörner föddes adlig och upphöjdes till friherre år 1674 och blev därigenom stamfar till den friherrliga ätten Mörner af Morlanda.

Mörner var gift med sin släkting Beata Schulman, dotter till översten Otto Schulman i släkten Schulman och Anna Catharina von Mörner. De fick fyra söner och fyra döttrar, varav deras näst äldste son, Carl Gustaf, blev upphöjd till greve.

Se även
Mörner

Källor

Biographiskt lexicon öfver namnkunnige svenska män, [nionde bandet], N M Lindh, Upsala 1843, s. 246f
 Gabriel Anrep, Svenska adelns Ättar-taflor 

Landshövdingar i Kalmar län
Svenska friherrar
Födda 1623
Avlidna 1685
Män
Personer under stormaktstiden
Landshövdingar i Jönköpings län
Deltagare i tredagarsslaget vid Warszawa
Generallöjtnanter i svenska armén
Svenska militärer under 1600-talet
Militärer från Jönköping
Ämbetsmän från Jönköping
Hans Georg
Fido Opus Seadog Standard Interface Layer

FOSSIL är en förkortning för Fido Opus SEAdog Standard Interface Layer och är en standard för seriekommunikation på DOS-baserade maskiner. FOSSIL:en laddas som en TSR och sedan anropas den av programmet som behöver seriekommunikation. FOSSIL-standarden skapades av en grupp sysops på Fidonet.

Externa länkar 
 Fundamentals of FOSSIL implementation and use

Datorkommunikation
UT1

UT1, Universal Time 1. Universaltid definieras genom astronomiska och geodetiska observationer som bundits till någon punkt på jordytan (Greenwich). UT0 har ingen korrektion för polvandringen, UT1 har korrektion för polvandringen, och den numera föråldrade UT2 har även korrektioner för jordrotationens årstidsvariationer. Systemet upprätthålls av IERS (International Earth Rotation and Reference Systems Service, tidigare BIH).

Se även 
UT
UT0
UT2
UTC
GMT

Geodesi
Tideräkning
Tidsskalor

de:Universal Time#UT1 - Universal Time No.1
Lista över länder efter yta

Det här är en lista över länder ordnade efter yta. Siffrorna är tagna från The World Factbook, utgiven av den amerikanska underrättelsetjänsten Central Intelligence Agency (CIA).

Listan innehåller även avhängiga territorier.

Lista över länder efter yta

Se även 
 Lista över länder efter befolkningstäthet
 Lista över länder efter folkmängd
 Lista över Europas länder i storleksordning

Anmärkningar

Referenser

Yta
Lista över länder efter folkmängd

Det här är en lista över länder ordnade efter folkmängd. År 2020 beräknade Förenta nationerna att jorden hade en befolkning på ungefär 8 miljarder människor.

Listan innehåller även avhängiga territorier, vilka står kursiverade.

Lista över länder efter folkmängd

Referenser

Anmärkningar

Noter 

Folkmängd
Vladimir Semitjov

Se Volodja Semitjov för Vladimir Semitjov den yngre.

Vladimir Semitjov, född 8 mars 1882 i Sankt Petersburg, Kejsardömet Ryssland, död 6 februari 1939 i Sankt Görans församling, Stockholm, var en svensk författare.

Semitjov var gift med Faima Semitjov, född Scharfnadel, samt far till Volodja Semitjov och Eugen Semitjov. Han var verksam som civilingenjör och journalist i Ryssland, innan han flyttade till Sverige 1923. Vissa böcker är skrivna under pseudonymen Viktor Somovs. Böckerna 43000000 mil genom världsrymden och Mot slocknande solar från 1936 och 1937 är science fiction-romaner för ungdomar. Semitjov är begravd på Lidingö kyrkogård.

Bibliografi

Varia

Musiknoter

Översättningar

Filmografi

1923 - Johan Ulfstjerna

Källor
Immigrantinstitutet: Invandrade författare, Vladimir Semitjov
Science fiction i Sverige 1
Noter

Ryskspråkiga författare
Svenskspråkiga författare
Ryska författare under 1900-talet
Svenska författare under 1900-talet
Författare från Sankt Petersburg
Gravsatta på Lidingö kyrkogård
Födda 1882
Avlidna 1939
Män
Allan Kämpe

Allan Kämpe var en tecknad serie skapad av Eugen Semitjov i december 1942 och publicerad i bland annat Veckans Serier 1943, Rekord-Magasinet 1944–1950, Serienytt 1962–1963 och 1971–1972 i Serie-Pressen.

Beskrivning
Huvudpersonen Allan är en flygare som tillsammans med sin flickvän Eva råkar ut för ett haveri i polartrakterna och kraschlandar i närheten av en mystisk anläggning. Invånarna i anläggningen räddar Allan Kämpe och flickvännen och visar sig vara en sammanslutning av forskare, den så kallade "Hjärntrusten", som från sin hemliga bas verkar för jordens bästa. Den rakryggade och modige Allan Kämpe ansluter sig till forskarna och börjar att bekämpa "superskurkar" och andra faror som hotar människosläktet.

Eugen Semitjov började teckna serien under sin tid som inkallad flygmekaniker på F 8 Barkarby, och Allan Kämpe beskrivs bäst som en svensk Blixt Gordon. Semitjov slutade teckna serien i maj 1957.

Historik
Allan Kämpe blev först publicerad i Veckans serier nr 22-42, 1943. 

År 1949, 1950 och 1951 kom det ut julalbum med Allan Kämpe.

År 1953 försökte Beliförlaget lansera Allan Kämpe i en egen tidning, men utgivningen varade endast i 18 nummer.

Åren 1962–1963 gav Formatic Press ut Allan Kämpe i egen tidning, som även den blev kortlivad – åtta nummer.

År 1976 utgavs ett samlingsalbum med dagstrippserier av Allan Kämpe från åren 1945–1957. Ursprungligen publicerades dagstripparna i en mängd olika dagstidningar, bland annat i den socialdemokratiska Morgontidningen.

Serien gick även på export till ett flertal länder, för det mesta med ändrad titel och namn på figurerna.

Källor
Allan Kämpe på Seriewikin

Noter

Externa länkar
Allan Kämpe på semitjov.se

Svenska seriefigurer
Svenska serier
Science fiction-serier
Svensk science fiction
Burton L. Mack

Burton L. Mack, född 1931, död 9 mars 2022, var författare och professor emeritus i tidig kristendom vid School of Theology i Claremont i Kalifornien. Han tog sin doktorsexamen i nytestamentliga studier och religionshistoria vid Göttingens universitet i Tyskland.  Han är också verksam vid Institute for Antiquity and Christianity.

Mack betraktades som en liberal forskare. Hans Jesus är en kyniker, en visdomslärare utan någon eskatologisk agenda. Genom att fokusera på det han ansåg vara den hypotetiska Jesuskällan Q:s  äldsta lager, återstod för honom endast sju sidor med det Jesus kan antas ha gjort och sagt, medan det övriga Jesusmaterialet är sådant som han menade har tillagts Jesus i efterhand. Detta innebar också att Macks Jesus blir mycket litet judisk.

Böcker

Referenser

Amerikanska teologer under 1900-talet
Män
Födda 1931
Avlidna 2022