kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Internet Information Services

Microsoft Internet Information Services eller Server, Microsoft IIS, är en serverprogramvara från Microsoft för Internetbaserade tjänster. IIS fungerar på nyare versioner av Windows Server, samt Windows XP Professional.

Versioner 
 IIS 1.0
 IIS 2.0
 IIS 3.0 
 IIS 4.0
 IIS 5.0
 IIS 5.1
 IIS 6.0 - de protokoll som stöds i version 6 är FTP, SMTP, NNTP och HTTP/HTTPS.
 IIS 7.0
 IIS 7.5
 IIS 8.0
 IIS 8.5
 IIS 10

Se även 
 ASP
 ASP.NET
 ISAPI

Externa länkar 
 Internet Information Service, på Microsoft.com

Microsoftmjukvara
Serverprogram
Molarer

Denna artikel handlar om en sorts tänder. För den kemiska enheten, se molar.
 
Molarer är det latinska namnet för oxeltänder, de bakre kindtänderna som däggdjur har. Namnet (från latinets mola; 'kvarn') kommer av att de hos de flesta däggdjur används till att tugga eller sönderdela maten med. Hos människan är de strukturerade, där "topparna" kallas kuspar och har djupa fåror, fossor, för att styra maten till tandens mitt för att få tuggkraften i längdaxeln. Molarerna har två till fyra rötter, med nerver och blodkärl. Molarer med två eller fyra rötter är vanligast i underkäken; i överkäken är det vanligare med tre rötter.

Människan har i vuxen ålder oftast tre molarer i varje kvadrant, totalt tolv. Nummer sex, som även kallas för "sexårstand", är den första permanenta molaren att eruptera (framträda i munhålan). Bakom sexan erupterar sedan sjuan och sist åttan, som också kallas visdomstand. Förutom molarer delar man in tänderna i premolarer (främre kindtänder), caniner (hörntänder) och incisiver (framtänder).

Tänder
Odontologi
Madrass

Madrass är ett liggunderlag i kroppsstorlek som består av stoppning av något slag samt ett överdrag av tyg, plast eller annat material. En madrass brukar läggas på en säng eller utgöra en del av en säng, men kan även placeras direkt på ett annat underlag som exempelvis ett golv.

Ordets madrass har sitt ursprung i det arabiska ordet (al)-matrah, vilket betyder kudde eller egentligen "plats dit något kastas" och är belagt i svenska språket sedan 1560.

Personer som använder sängsele kan ha denna förankrad till en rem som spänns omkring madrassen.

Historik 
Madrasser stoppade med tagel och svinborst är kända sedan 1700-talet. Innan madrasserna introducerades sov man på halmbäddar, sänghalm, vilka täcktes med föregångarna till lakan, så kallade underbredor. Dessa kunde vara kalvskinnsfällar, fårskinnsfällar eller trasmattor i ljusa trasor. Sådana förekom i delar av Norrland ända in på 1900-talet.

När den senare madrassens stoppning inte förankrades i tyget talade man om ett bolster, och överdraget kom att heta bolstervar.

Olika typer av madrasser 
 Bolster är den äldsta typen av madrass och kunde fyllas med vad som fanns att tillgå, såsom flock (riven och raspad tyglump), halm, dun, fjäder, älg- eller renhår, kaveldun, ängsull eller torkad örnbräken. Fyllningen byttes vid behov.
 Resårmadrass tillkom så småningom; dessa madrasser byggdes upp av stålfjädrar, resårer, i bottenskiktet och ett mjukt lager av tagel i överdelen, möjligen med en separat dyna ovanpå, försedd med vadd.
 Skumgummimadrass, eller den första tidens skumplaster, har kortare livslängd än gedigna fjädermadrasser och kan därmed jämställas med de forna bolstervaren i rangordningen.
 Latexmadrass är hygienisk tryckavlastande madrass som framförallt används inom vården. Kärnan består av skumgummi och ytskiktet är flexibelt och lätt att rengöra.
 Resårbotten är en madrass med inbyggd trästomme undertill. I en resårbotten kan man direkt fästa ben eller medar, alltså behövs ingen säng (stomme och gavlar). En resårbotten kan dock användas i en säng. Använder man en resårbotten så behöver man inte lägga någon ribbotten i sängen. Det finns även madrassbottnar som även de har trästomme inbyggd, men de saknar resår.
 Bäddmadrass är en mycket tunn madrass eller dyna (vanligen 2–10 centimeter tjock), som läggs ovanpå en resårbotten/resårmadrass för ökad komfort och fräschhet.
 Plastmadrass eller galonmadrass har ett överdrag av vattenavvisande plast. Dessa madrasser är mycket lättskötta och kan användas av bland annat blöjbarn och inkontinenta vuxna. De används även i vissa institutionella miljöer som exempelvis sjukhus.
 Åkmadrass, skranor, kan användas på vintern istället för pulka.

Övrigt
I sagan om Prinsessan på ärten har madrasser en stor betydelse. Hon ligger i en säng med 20 madrasser med en ärta istoppad längst ner, som hon trots alla madrasser ändå känner.

Se även 
 Sängkläder

Referenser

Externa länkar 

Liggmöbler
Sömn
Libanesiskt pund

Libanesiskt pund eller lira (LL - arabiska Lubnāniyyah lira, franska livre) är den valuta som används i Libanon i Asien. Valutakoden är LBP. 1 Lira / Pund = 100 qirsh / piaster.

Valutan infördes 1924 i myntform och kompletterades 1925 med sedlar och ersatte det tidigare syriska pundet som i sin tur ersatte det egyptiska pundet som infördes 1918.

Användning 
Valutan ges ut av Banque du Liban - BdL som grundades 1963 och ersatte den tidigare Banque du Syrie et Grand-Liban. Huvudkontoret ligger i Beirut.

Valörer 
 Mynt: 250 och 500 Lira
 Underenhet: används ej, tidigare qirsh
 Sedlar: LL 1000, LL 5000, LL 10.000, LL 20.000, LL 50.000 och LL 100.000

Externa länkar 
 Centralbanken BdL
 LBP-sedlar
 Aktuell kurs från XE.com

Libanons ekonomi
Asiatiska valutor
Vadd

Vadd är ett voluminöst material av fibrer eller fibertussar som endast hålls samman av sin egen vidhäftningsförmåga, d.v.s. utan behandling för att hållas samman.

Vadd består av naturmaterial eller syntetfibrer. Exempel på användningsområden:

fyllnadsmaterial i kuddar, madrasser och dynor av olika slag 
skydd vid förpackning av bräckliga föremål
inom sjukvården för uppsugning vid blödningar och liknande (bomullsvadd)
klädesplagg är ibland vadderade på särskilda ställen där det enkla tyget kan förväntas inte skydda kroppen tillräckligt mycket, till exempel kan arbetsbyxor vara vadderade över knäna

Materialet är en biprodukt vid till exempel spinning, eller från produktion av fiberduk, filtvaror eller kviltvaror.

Textilmaterial
Flygsfors

Flygsfors är en tätort i Nybro kommun i Kalmar län.

Flygsfors är beläget längs Ljungbyån, 2 km öster om Orrefors, 3 km väster om Gadderås och 16 km norr om Nybro.

Historia
I Flygsfors fanns ett glasbruk som var i drift 1888-1979. Under brukets historia framställdes bland annat fönsterglas, belysningsglas, servisglas, flerfärgat konstglas och pressglas.

Befolkningsutveckling

Samhället
Det finns flera promenadstråk runt dammarna i samhället. Ängs- och hagmarkerna i samhällets västra delar är klassade som naturmiljö av riksintresse.

Vid idrottsplatsen Flöget finns badmöjligheter och solterrasser.

Se även 
Flygsfors glasbruk
Madesjö socken
Flygsfors/Gadderås IF

Noter

Externa länkar 
Flygsfors-Gadderås IF

Orter i Nybro kommun
Glasriket
Bruksorter i Sverige
Svenska järnbruk
Tätorter i Sverige
Phobos (mytologi)

Phobos var son till Ares och Afrodite, samt skräckens personifikation i den grekiska mytologin. Phobos uppträder oftast tillsammans med sin bror Deimos (fruktan) och gudinnan Enyo (fasa), då de följer Ares på stridsfältet. Hans romerske motsvarighet är Timor eller Timorus. I romersk mytologi kallas han också för Pavor. 

Phobos återkommer ihop med Deimos vid flera tillfällen i Illiaden.

Se även
Afrodite
Ares
Hera
Zeus
Phobos (måne)

Referenser 

Gudar i grekisk mytologi
Krigsgudar
Rädsla
Afrodite
Flärke

Flärke (sydsamiska Flïerke) är en småort i Gideå socken i Örnsköldsviks kommun och ligger ca 36 km nordost om Örnsköldsvik.

Befolkningsutveckling

Noter

Orter i Örnsköldsviks kommun
Småorter i Sverige
Smalltalk

Smalltalk är ett objektorienterat programspråk som togs fram vid Xerox Palo Alto Research Center (PARC) under 1970- och 1980-talet, av Alan Kay, Dan Ingalls, Ted Kaehler, Adele Goldberg. Första versionen släpptes redan 1972. De första publika versionerna spriddes under början av 1980-talet, baserade på framförallt Smalltalk-80.

Även om Smalltalk i sig inte blivit någon större framgång anses det ha varit grunden till många andra framsteg för datoranvändning, som till exempel användningen av fönsterhantering, ikoner för val på bildskärm, den moderna objektorienterade vokabulären, designmönster som Model-View-Controller (MVC), plattformsoberoende via användandet av Virtuell maskin (VM), Just In Time-kompilering (JIT) redan 1983 (då ibland kallad Deutsch-Schiffman-kompilering), samt tongivande i tillkomsten och utvecklandet av designmönster.

Trots att Smalltalk fortfarande för en lite tillbakadragen roll bland de "stora lagren av programmerare" frodas och görs fortfarande innovativ (föregångs-) utveckling inom bland annat webbteknologi, IDE-utveckling samt extremprogrammering med bland annat ledande utveckling inom testdriven utveckling och verktyg och tekniker för refaktorering.

Se även 
Squeak
VisualWorks

Externa länkar
 www.smalltalk.org
 www.iam.unibe.ch/%7Educasse/FreeBooks.html

Programspråk
Fors

Fors kan syfta på:

 Fors (vattendrag) – ett snabbt vattenflöde
 Fors (efternamn) – ett efternamn
 Fors Golf – en golfklubb i Västerhaninge i Södermanland
 Fors Nya Bryggeri – ett bryggeri i Fors, Avesta kommun
 Fors ullspinneri –ett ullspinneri i Nyköping
 -fors – ett svenskt ortnamnsefterled
 Fors (musikalbum) – ett studioalbum av Pelle Björnlert

Geografi

Dalarna
 Fors, Avesta kommun – en tätort i Avesta kommun
 Fors, Leksand – en by i Leksands kommun

Jämtland
 Fors socken, Jämtland – en socken i Jämtland i Ragunda kommun
 Fors landskommun, Jämtland – en tidigare kommun i Jämtlands län
 Fors församling, Härnösands stift – en församling inom Svenska kyrkan i Bräcke-Ragunda kontrakt av Härnösands stift
 Fors kyrka, Bispgården – en kyrkobyggnad i Bispgården i östra Jämtland
 Fors distrikt, Jämtland – ett distrikt i Ragunda kommun och Jämtlands län

Södermanland
 Fors socken, Södermanland – en socken i Södermanland i Västerrekarne härad
 Fors landskommun, Södermanland – en tidigare kommun i Södermanlands län
 Fors församling, Strängnäs stift –  en tidigare församling i Strängnäs stift (–1931)
 Fors kyrka, Eskilstuna – en kyrkobyggnad i Eskilstuna församling i Strängnäs stift
 Eskilstuna Fors församling – en tidigare församling i Strängnäs stift i Eskilstuna kommun (1931–2010)
 Eskilstuna Fors distrikt – ett distrikt i Eskilstuna kommun och Södermanlands län
 Fors, Nynäshamns kommun – en småort i Nynäshamns kommun

Västergötland
 Fors socken, Västergötland – en socken i Västergötland i Flundre härad
 Fors landskommun, Västergötland – en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län
 Fors församling, Göteborgs stift – en tidigare församling i Göteborgs stift i Trollhättans kommun (–2008)
 Fors kyrka, Sjuntorp – en kyrkobyggnad i Sjuntorp i Trollhättans kommun
 Fors distrikt, Västergötland – ett distrikt i Trollhättans kommun

Övriga Sverige
 Fors, Fellingsbro - en by och före detta brunnsort i Fellingsbro socken, Lindesbergs kommun
 Fors, Kungsbacka – en stadsdel i Kungsbacka
 Kungsgården och Fors – en småort i Gävleborgs län

Se även 
 Erik Jonsson i Fors, lantbrukare och politiker
 Forss AB, skogsindustribolag
 Forsränning

Hydrologi
Polismördaren (film)

Polismördaren är en svensk/tysk TV-film från 1994, regisserad av den tyske regissören Peter Keglevic. Filmen hade premiär på video i januari 1994 och visades av SVT i april 1994.

Handling 
Martin Beck tillkallas till byn Moby (inspelad i Grythyttan) för att utreda mordet på en ung kvinna som hittas strypt till döds på ett stängt nöjesfält. Media tror direkt att mördaren är offrets granne, Gunnar, som tidigare är dömd för mord men Beck tror inte att Gunnar har begått mordet.

Två ungdomar stjäl mördarens bil och hamnar senare i en skottlossning där en polis dödas. Pojken som var med vid skottlossningen lyckas fly och jagas av ett stort polisuppbåd, men Gunvald Larsson och Lennart Kollberg tror att han är oskyldig.

Rollista 
Gösta Ekman – Martin Beck
Kjell Bergqvist – Lennart Kollberg
Rolf Lassgård – Gunvald Larsson
Tomas Norström – Herrgott Nöjd
Johan Widerberg – Kasper
Anica Dobra – Kia, dubbad av Tova Magnusson-Norling (okrediterad)
Helmut Zierl – Gunnar Danielsson
Heinz Hoenig – kapten Mård, Sigbrits f d man
Jonas Falk – Stig Åke Malm
Agneta Ekmanner – Greta Hjelm
Stig Engström – Karl-Ivar "Kaj" Sundström
Anne-Li Norberg – Sigbrit Mård
Pia Green – Cecilia Sundström
Johan H:son Kjellgren – Mohlin
Petra Nielsen – Eva
Mattias Knave – Mats
Matti Boustedt – Rick
Christer Söderlund – Obducent
Gustaf Elander – Elofsson
Magnus Skogsberg – Hector
Fredrik Hammar – Ishockeytränare
Bibi Nordin – Värdinna
Annmari Kastrup – Ulla
Ola Sanderfelt – Bussförare
Mikael Persbrandt – Polis 1
Lars Göran Persson – Polis 2
Lars Adaktusson – TV-reporter
Maj Sjöwall – Boende i hus
Mari Therese Sarrazin – kapten Mårds kvinna

Om filmen 
Filmen var en av sex svensk/tyska samproduktioner från 1993/1994 om Martin Beck med samma skådespelarteam. Övriga filmer i serien är Roseanna, Brandbilen som försvann, Polis polis potatismos, Mannen på balkongen och Stockholm Marathon.

Detta var andra gången Johan Widerberg medverkade i en Beck-film; han filmdebuterade som baby i Mannen på taket, som regisserades av hans far Bo Widerberg. Dessutom gör Mikael Persbrandt sin Beck-debut i denna film, dock i en annan roll än den som Gunvald Larsson.

På DVD 
Efter att filmen tidigare funnits utgiven på DVD i orenoverad version så tog SF under 2005 beslutet att ge ut renoverade versioner av samtliga sex Beck-filmer med Gösta Ekman som Martin Beck i en samlingsbox. Filmerna i boxen gavs senare även ut separat.

Referenser

Externa länkar

Filmer 1994
Direkt till video-filmer
Beck-filmer
Svenska filmer baserade på böcker
Svenskspråkiga filmer
Forsby, Gävle kommun

Forsby är en bebyggelse i Gävle kommun mellan Åbyggeby och Stigslund. Området klassades som en separat tätort mellan 1995 och 2015, före och efter klassades som del av tätorten Gävle. Vid avgränsningen 2020 klassades bebyggelsen åter som en separat tätort, där dock Gråtnäsudden inte ingår.

Forsby omtalas första gången 1319 ('i Forrs'). 1541-1569 fanns här tre mantal skatte.

Befolkningsutveckling

Se även
Hille socken

Noter 

Orter i Gävle kommun
Tätorter i Sverige
Doktor Krall

Doktor Krall är ett svenskt barnprogram i 27 femminutersavsnitt som hade premiär 1974. Upphovsmän till programmet var Håkan Alexandersson och Carl Johan De Geer, som tidigare gjort Tårtan och senare gjorde Privatdetektiven Kant.

Handling
Serien handlar om studenten Rolf (spelad av Erik Appelgren) som minns sina upplevelser för länge sedan hos den märklige Doktor Krall (spelad av Krister Broberg), som på sin klinik kämpar mot sjukdomar och depressioner som kan drabba råttor, paddor, kaniner och hästar. Krall tröstar sig ofta med att spela på en vacker Hammondorgel i valnöt. Rolf försöker hjälpa till på kliniken men mycket går snett. Bland annat drabbas Rolf av afrikansk sömnsjuka från en tsetsefluga, och han råkar förstöra mycket av kliniken medan han försöker framställa en hostmedicin. Ökenråttorna Hans och Greta spelar stor roll i detta förtätade kammarspel.

Signaturmelodi 
Små sjuka råttor, hästar och kaniner får hjälp av en viss doktor Krall. Förkylda paddor kan få smådjursmedicin och goda råd av Rolf.

Medverkande
Källa: 
Krister Broberg - Doktor Krall
Erik Appelgren - Rolf

Referenser 

Svenska barnprogram på TV
Fiktiva figurer från Sverige
PL/1

PL/1 är ett programspråk utvecklat av IBM. PL/1 blev en produkt i mitten av 1960-talet och fick från början namnet NPL (New Programming Language). NPL ändrades snart till PL/1, som betyder Programming Language 1. PL/1 användes mest för vetenskapliga tillämpningar men kom även att användas för vissa affärstillämpningar. Språket är procedurorienterat, med namnrymder, innehåller grundläggande logiska element som IF THEN-ELSE, DO WHILE, DO UNTIL, SELECT, satsblock (DO-END) och viss avbrottshantering (till exempel ON ERROR), samt eget makrospråk. Dess styrka mot till exempel COBOL var att PL/1 implementerade avancerad text- och stränghantering samt logiska bitoperatorer.  Karakteristiskt för PL/1-språket är dess mycket omfattande grammatik med stor mängd tillval. På 1980-talet lanserades PL/1 även i en förenklad variant PL/80 för mikrodatorer.

Exempel på "Hello World" i PL/1:

 HELLO:   PROCEDURE OPTIONS (MAIN);
 
              / * A PROGRAM TO OUTPUT HELLO WORLD * /
              FLAG = 0;
 
 LOOP:     DO WHILE (FLAG = 0);        
             PUT SKIP DATA(HELLO WORLD!);
           END LOOP;
 
 END HELLO;

Programspråk
IBM
Bondage

Bondage (från engelskans "fjättrande") är ett sexuellt beteende där en eller flera personers rörelsefrihet starkt begränsas genom att de hålls fast eller fjättras med rep, bojor, kedjor eller liknande. Syftet är att öka den sexuella njutningen för de fjättrade och i allmänhet även för de som fjättrar. Ren bondage inbegriper varken våld eller tvång utan rörelsebegränsningen sker endast då, och så länge som, de fjättrade vill det. Grundläggande för bondage är ömsesidig tillit, respekt och omtanke.

Tillvägagångssätt 
Sätten att binda på är många men de vanligaste är på ett kors med armar och ben utsträckta eller på en bänk eller en säng. De vanligaste bindningssätten innefattar oftast att händer och fötter binds med rep eller handklovar. Detta kan utföras av alla och på alla. Sätten att binda kan sedan bli mer avancerade och krävande. Riktigt avancerad bondage är ytterst krävande och kräver en elitgymnasts kropp. Det kan då röra sig om att bli bunden i ställningar som liknar de en ormmänniska utför inom cirkusen. Sådan bondage kan vara en njutning att se för sådana som är intresserad av dessa lekar, och den som utför bondage på sin partner kan drömma om att kunna närma sig så avancerade positioner.

Varianter 
Många tror att bondage måste vara av den lite tuffare sorten (som på den andra bilden) men så är inte fallet. Det finns även så kallat soft bondage, där man endast håller i händerna, sätter på handklovar eller helt enkelt där den undergivne skall hålla händerna över huvudet och inte får släppa. Denna senare form av bondage tilltalar många och är betydligt vanligare än man kan tro. 

Bondage finns även i mer konstnärlig form och härrör från japansk bondage, så kallad shibari. Shibari i traditionell österländsk form har gamla anor och lever i dag vidare i japansk inriktning eller mer västerländsk. Shibari går också under namnet kinbaku.

Bondage kan även utföras i kombination med SM-sex, en medveten och överenskommen rollfördelning där en dominant master styr över en undergiven (BDSM). Den undergivnes roll är att lyda och underkasta sig den dominanta som utsätter den undergivne för olika handlingar. Dessa kan, till skillnad från handlingar inom ren bondage, också inkludera handlingar som känns smärtsamma eller förnedrande för den undergivne.

Säkerhet 
Om man utför bondage på ett säkert och förnuftigt sätt och utan alkohol i kroppen är det en helt säker och ofarlig lek för den som blir bunden. Men den som binder måste komma överens med/känna till vad den som blir bunden klarar av. Dessutom använder man sig ofta av så kallade stoppord som innebär att när den bundne säger ett visst ord, till exempel ”rött”, så ska den som binder omedelbart binda upp (alternativt klippa upp) den bundnes rep. Tillgång till sax är ett bra sätt att snabbt kunna frige den bundne om denna får panik eller liknande.

Ingen som binder vill skada den bundne eftersom det då inte är bondage längre, utan något helt annat. Att åsamka någon sådan skada kan dessutom vara straffbart enligt brottsbalken 3 kap 5 §.

Referenser

Externa länkar

BDSM
Forsheda

Forsheda är en tätort i Värnamo kommun, kyrkby i Forsheda socken, i Jönköpings län.

Forsheda ligger cirka 12 kilometer väster om Värnamo, vid järnvägslinjen Halmstad-Nässjö som är en del av Halmstad-Nässjö Järnvägar, som i sin helhet blev klar 1882. Genom Forsheda rinner Storån som senare rinner ut i sjön Bolmen.

Samhället 
Mitt i samhället ligger Forsheda kyrka som uppfördes år 1866 och invigdes år 1869. Strax väster om samhället, vid vägen mot Bredaryd, finns en runsten, Forshedastenen, där smålandet Finnveden nämns. Orten har ett hembygdsmuseum. 

Det finns en livsmedelsaffär (ICA Ässet), en grundskola (år 1-9), biblioteksfilial, två äldreboenden, en motionsslinga, en pizzeria, en blomsterhandel samt en bensinstation vid riksväg 27. 

Grundskolan består av Hanahöjskolan F-6 och Forsheda Skola 7-9. Till Forsheda Skola 7-9 kommer även barn från närliggande tätorter och byar, Bredaryd, Kärda och Hånger. Biblioteksfilialen tillhör Värnamo Kommun och huserar i samma lokaler som Forsheda Skola 7-9. Många börjar efter högstadiet på gymnasieskolor i Värnamo eller i närheten.   

Orten har en järnvägsstation.

Historia 
Forsheda socken ingick i Västbo härad som var en del av Finnveden. Vid kommunreformen år 1952 bildades Forsheda storkommun. Detta skedde genom en sammanslagning av de tidigare kommunerna Dannäs, Hånger, Kärda, Tannåker och Torskinge. År 1971 upplöstes kommunen. Forsheda bildade då ett pastorat med Torskinge, Dannäs, Hånger och Kärda församlingar. Pastoratet ombildades 2012 till en församling under namnet Forshedabygdens församling.

Befolkningsutveckling

Näringsliv
Samhället är ett industrisamhälle i Gnosjöregionen. Företag som kan nämnas är Trelleborg AB och Vibracoustic Forsheda AB (f.d. Forsheda AB), IKV samt Finnveden Metal Structures AB (f.d. Mekanoverken AB).

Idrott
I Forsheda finns Forsheda Idrottsförening med i huvudsak fotbollsverksamhet. Idrottsföreningen håller till i klubblokalen Bollagården. I anslutning till klubblokalen finns också ett utomhusbad med flera bassänger.

Kända personer från Forsheda 
 Christer "Kryddan" Peterson - Komiker och skådespelare
 Sven Slättengren - Revyartist och komiker
 John Ljunggren - Tvåfaldig olympisk mästare i gång

Se även 
 Forshedastenen

Noter

Externa länkar
 Forsheda i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883

Orter i Värnamo kommun
Tätorter i Sverige
Sexuell dominans

Sexuell dominans är ett sexuellt rollspel där en eller flera personer utövar tvång med den tvingades medgivande, mot en eller flera andra personer. Dominans är i sexuella sammanhang något erotiskt och sexuellt, där den ena parten är dominant och den andra är undergiven. Det bygger på att parterna blir sexuellt upphetsade i sina respektive roller. Dominans är ett av de element som ingår i BDSM. I sexuell dominans ingår inte nödvändigtvis våld eller smärta; det senare är istället grundläggande inom sadomasochism. 

Den person som dominerar får sexuell njutning genom att den undergivna överger makten över sin person till den dominanta. Handlingar i denna förbindelse kan vara verbala eller fysiska kommandon, fastbindning eller annan begränsning av rörelsefriheten (bondage) och/eller förödmjukelse. Den dominanta får således sin kick av att ha kontroll och bli åtlydd.

Terminologi 
En dominerande man omnämns ofta som Herre, Master eller liknande, medan motsvarande för den kvinnliga dominanta är Härskarinna, Domina eller Dominatrix. Den undergivne får ofta tillmälet slav/slavinna eller något liknande som demonstrerar maktförhållandet. På internet skrivs ofta första bokstaven på namnet med stor bokstav för den dominanta och med liten bokstav för den undergivna.

Med switch menas en person som kan vara i både en dominant och undergiven roll. Switchen växlar mellan att vara dominant och undergiven, beroende på känslan i den aktuella situationen. De flesta personer med intresse för sexuell dominans eller underkastelse har åtminstone ett visst intresse för båda typerna av maktförskjutning.

Varianter 
Ett mindre antal par har vad som kallas ett 24/7-förhållande, där maktförskjutningen råder dygnet runt (24 timmar om dygnet, 7 dagar i veckan). I mer extrema fall kallas detta för TPE eller Total Power Exchange (engelska för total maktförskjutning). I likhet med många andra BDSM-termer finns vedertaget inget svenskt ord, utan utövarna använder sig av engelsk terminologi.

Se även 
 BDSM
 Våldspornografi

Referenser

Noter 

BDSM