kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Varp

Varp hkan syfta på:

 Varp (textil) – en vävteknikterm
 Varp (malm) – en benämning på malmfattig sten
 Varp (fiske) – inom fiske benämning dels på de stållinor som går från fiskefartyget till trålen, dels på de linor som används för att dra in en landvad till stranden

Se även
Varpa
Varpning
Inslagstäthet

Inslagstäthet vid vävning påverkar resultatet och materialåtgången avsevärt. Som regel bör man göra en provväv för att se vilken inslagstäthet som är lämplig med hänsyn till material i varp och inslag, samt vald vävteknik.
För gardiner och plädar är det vanligt med en låg inslagstäthet, och vid vävning av gardiner är det inte ovanligt att ett vältränat öga ser "kaffepausränder", det vill säga att väverskan efter kaffepausen slagit väven hårdare än innan. Tätheten har en tendens att variera ju längre man väver mellan framflyttningar av väven också, varför man rekommenderar täta framflyttningar av vävda tyget om inslagstätheten är viktig att hålla jämn. 

I amerikansk vävlitteratur anges inslagstätheten med ppi, vilket tolkas som antal "Picks Per Inch." Pick betyder här inslagstråd. (Observera, att inch aldrig får försvenskas till tum. En svensk tum, d.v.s. verktum är mindre än en inch!)

Vävning
När löven faller

När löven faller, skriven av Carola Häggkvist (text) och Ingemar Åberg (musik), är en ballad. Carola Häggkvist sökte in till den svenska Melodifestivalen 2003 med denna sång, och kom med. Men hon ville inte sjunga den själv då, och sången kom inte att framföras under tävlingen eftersom reglerna säger att personen som sjunger på inskickad demo även måste gå med på att sjunga bidraget i festivalen.

Den 11 maj 2003 gick sången in på Svensktoppen, på åttonde plats . Förstaplatsen nåddes aldrig, utan placerade sig där som bäst på tredje plats. Den 9 november 2003  var melodin utslagen från Svensktoppen efter 26 omgångar .

Carola framförde sången första gången den 9 mars 2003 i TV-programmet Söndagsöppet.

Publicerad i
Ung psalm 2006 som nummer 255 under rubriken "Håll om mig – tårar, tröst och vila".

Externa länkar
 Information i Svensk mediedatabas.

Referenser

Fotnoter 

Höstsånger
Musiksinglar 2003
Singlar utgivna på Universal Music Group
Svensktoppsmelodier 2003
Sånger framförda av Carola
Svenskspråkiga sånger
Låtar som har diskvalificerats i Melodifestivalen
Varp (textil)

Varp är den längsgående tråden i ett vävt tyg som sätts upp i vävstolen.

Den maximala längden på tråden avgörs dels av vilken vävstol man har, dels av vilka varpförhållanden man har (det vill säga, vilken varpställning man har tillgång till).
Varpen är densamma hela tiden tills nästa uppsättning är på plats och begränsar variationsmöjligheterna i vävandet till den vävbredd och täthet man satt upp i vävstolen.
Däremot kan man förhållandevis enkelt solva om en uppsatt varp, och även byta vävsked för att erhålla en annan skedbredd i viss mån.

Avancerade hobbyvävare och professionella vävare rationaliserar gärna bort själva uppsättningsarbetet, som är tidsödande, genom att med olika mer eller mindre sinnrika metoder förlänga varpen, t.ex. genom att klistra fast en ny varp eller knyta i en ny varp innan den gamla är slut.

Utländska termer 
I amerikansk vävlitteratur anges ofta varptrådarnas täthet i måttet epi. Detta ska tolkas som Ends Per Inch där man med end menar en varptråd, en trådända. Inslagets (väftens) täthet anges med ppi vilket ska tolkas som "antal Picks Per Inch,"  där pick betyder en inslagstråd.

En av de faktorer, som bestämmer vävens karaktär är förhållandet mellan varpens täthet och inslagets täthet. Kvoten epi/ppi kallas sett.

Källor 

Vävning
Zlatan

Zlatan (på serbiska och bulgariska Златан, från sydslaviskans "zlato" vilket betyder "guld") är ett manligt förnamn av slaviskt ursprung, vanligt på Balkanhalvön. Namnet är speciellt vanligt i Bosnien då det är etniskt neutralt; det vill säga att det delas av bosniaker, serber och kroater. I Ungern förekommer namnet lånat som Zoltán.

Smeknamn till Zlatan är "Zlaja". Även namnformen Zlatko är vanlig. Den feminina namnformen är Zlata eller Zlatka, och är vanlig bland kvinnor från Bosnien och Bulgarien.

Personer med namnet Zlatan 

Zlatan Azinović, svensk fotbollsspelare
Zlatan Bajramović, bosnisk fotbollsspelare
Zlatan Čehić, musiker i bandet Divlje Jagode
Zlatan Ibrahimović, svensk fotbollsspelare
Zlatan Ljubijankič, slovensk fotbollsspelare
Zlatan Muslimović, bosnisk fotbollsspelare (bosniskt och svenskt medborgarskap)
Zlatan Nalić, fotbollsspelare från forna Jugoslavien, fotbollstränare
Zlatan Stipišić, kroatisk sångare och musiker

Personer med namnet Zlatko 
Zlatko Jakuš, kroatisk frimärksgravör
Zlatko Jankov, bulgarisk fotbollsspelare
Zlatko Vuletić, serbisk-norsk artist
Zlatko Zahovič, slovensk fotbollsspelare
Zlatko Dalić, kroatisk fotbollstränare

Personer med namnet Zoltan 
Zoltan Bajkai, svensk skådespelare
Zoltán Czibor, ungersk fotbollsspelare
Zoltán Gera, ungersk fotbollsspelare
Zoltán Kodály, ungersk tonsättare
Zoltán Kövágó, ungersk friidrottare
Zoltán Mechlovits, ungersk bordtennisspelare
Zoltan Pluto, tidigare keyboardist i metalbandet HIM
Zoltán Szilágyi, ungersk mungigesmed
Zoltán Tildy, ungersk politiker

Se även 
 Zlatopramen
 Zlatoust
 Zlatan Court

Externa länkar 
Behind The Name: Zlatan 

Mansnamn
Bosniska förnamn
Tygbredd

Tygbredd är den bredd ett vävt tyg har efter att det genomgått efterbehandling och därmed krympning på bredden. Material i varp och inslag påverkar krympningen olika på bredd och längd, men kan av naturliga skäl inte provas i förväg, utan utgår som regel från tidigare erfarenheter. Den färdiga tygbredden är särskilt viktig att beakta vid vävning av möbeltyger och tyger för sömnad som fordrar korrekt tygbredd för att räcka till ändamålet.
När man vet med sig eller antar att tyget kan krympa mycket på bredden behöver man således varpa och dra på motsvarande fler trådar i vävstolen.

Vävning
Vävbredd

Vävbredd är den faktiska bredd en väv har sedan tyget tagits ner ur vävstolen, och inte som man kan tro den bredd som man väver när varpen sitter i vävstolen.
Med hänsyn till varp och inslag sker en omedelbar krympning på bredden när tygets spänning släpps vid nertagningen ur vävstolen.

Vävning
Skedbredd

Skedbredd är varpens exakta bredd i vävskeden. Skedbredden ska mätas upp så att mitten av varpen hamnar mitt i vävstolen, annars blir tyget snett vid nertagningen eftersom varpen sitter på mitten av varpbommen och genom framknytningen placeras mitt på tygbommen. 
Slagbommens anslag blir därmed helt vinkelrät mot inslaget också.

Vävning
Trådantal

Trådantal i en väv avgörs av den bredd man vill åstadkomma i tyget, men styrs också av vilket mönster man valt att väva och vilka mönsterrapporter som därmed är möjliga att göra. Mönstret reglerar också antalet trådar per rör som ska träs i vävskeden för att åstadkomma rätt täthet i väven.

Den formella beräkningen av trådantalet är: antal rör i vävskeden/centimeter gånger antalet trådar i rör gånger skedbredden i centimeter.

Vävning
100 meter häck för damer i friidrott vid olympiska sommarspelen 2004

100 m häck damer vid Olympiska sommarspelen 2004 genomfördes vid Atens Olympiastadion mellan 21 och 24 augusti.

Medaljörer

Resultat 
Från de fem försöksheaten gick de två främsta i varje heat samt de sex bästa tiderna därutöver vidare till semifinalerna.
Från de två semifinalerna gick de fyra främsta från varje heat till finalen.

Alla tider visas i sekunder.
  innebär avancemang utifrån placering i heatet.
  innebär avancemang utifrån total placering.
  innebär att personen inte startade.
  innebär att personen inte fullföljde.
  innebär diskvalificering.
  innebär nationellt rekord.
  innebär olympiskt rekord.
  innebär världsrekord.
  innebär världsrekord för juniorer
  innebär världsdelsrekord (area record)
  innebär personligt rekord.
  innebär säsongsbästa.
 w innebär medvind > 2,0 m/s

Försöksheat

Semifinaler

Final

Rekord

Världsrekord 
 Jordanka Donkova, Bulgarien - 12,21 - 20 augusti 1988 - Stara Zagora, Bulgarien

Olympiskt rekord 
 Joanna Hayes, USA - 12,37 - 24 augusti 2004 - Aten, Grekland

Tidigare vinnare

OS 
 1896 - 1928: Inga tävlingar
 1932 – 1968: 80 m
 1932 i Los Angeles: Mildred ”Babe” Didrikson, USA – 11,7
 1936 i Berlin: Trebisonda Valla, Italien – 11,7
 1948 i London: Fanny Blankers-Koen, Nederländerna – 11,2
 1952 i Helsingfors: Shirley Strickland de la Hunty, Australien – 10,9
 1956 i Melbourne: Shirley Strickland de la Hunty, Australien – 10,7
 1960 i Rom: Irina Press, Sovjetunionen – 10,8
 1964 i Tokyo: Karin Balzer, DDR – 10,54
 1968 i Mexico City: Maureen Caird, Australien – 10,39
 1972 i München: Anneliese Erhardt, DDR – 12,59
 1976 i Montréal: Johanna Schaller, DDR – 12,77
 1980 i Moskva: Vera Komisova, Sovjetunionen – 12,56
 1984 i Los Angeles: Benita Fitzgerald-Brown, USA – 12,84
 1988 i Seoul: Jordanka Donkova, Bulgarien – 12,38
 1992 i Barcelona: Paraskevi Patoulidou, Grekland – 12,64
 1996 i Atlanta: Ludmila Enquist, Sverige – 12,58
 2000 i Sydney: Olga Sjisjigina, Kazakstan – 12,65

VM 
 1983 i Helsingfors: Bettine Jahn, DDR – 12,35
 1987 i Rom: Ginka Zagortjeva, Bulgarien – 12,34
 1991 i Tokyo: Ludmila Narozjilenko, Sovjetunionen – 12,59
 1993 i Stuttgart: Gail Devers, USA – 12,46
 1995 i Göteborg: Gail Devers, USA – 12,68
 1997 i Aten: Ludmila Enquist (f.d. Narozjilenko), Sverige – 12,50
 1999 i Sevilla: Gail Devers, USA – 12,67
 2001 i Edmonton: Anjanette Kirkland, USA – 12,42
 2003 i Paris: Perdita Felicien, Kanada – 12,53

Friidrott vid olympiska sommarspelen 2004
Saltvägen

Saltvägen är en gata i stadsdelen Hökarängen i Söderort inom Stockholms kommun.

Gatan går från Pepparvägen 23 i sydost till Korintvägen 1, där det finns vändplan. Längs gatan som är ca 550 meter lång ligger flera bostadshus. Gatan fick sitt namn 1946. Denna del av Hökarängen kallas inofficiellt för Kryddhyllan.

På Saltvägen 14 har trubaduren Cornelis Vreeswijk en gång bott.

Kvarter längs gatan

Alla fastigheter är byggda på 1940-talet utom kvarteret Smördritteln.

Saltvägen/Pepparvägen 17-23, kvarteret Skeppsskorpan, 2 bostadshus
Saltv. 3-5, kv. Smördritteln, barnstuga
Saltv. 4-6, kv. Kryddosten, 2 bostadshus
Saltvägen 10-14, kv. Bordssaltet, 3 bostadshus
Saltvägen 17-27, kv. Peppardosan, 3 bostadshus
Saltvägen 20-24/Kumminv 2-6, kv. Krakmandeln, 1 bostadshus
Saltvägen 26/Kumminv 1-21/Muskotv 2-14/, kv. Kaffebalen, 7 bostadshus
Saltvägen 28-30/Muskotv. 1-5, kvarteret Kardemumman, 6 bostadshus
Saltvägen 31-39, kv. Muskotblomman, 2 bostadshus
Saltvägen 43-45, kv. Korinten, 1 bostadshus

Vid kvarteren Kaffebalen/Kardemumman ligger den högsta punkten i Hökarängen, 61 m ö.h.

Källor

Hökarängen
Gator och torg i Söderort
Rör (vävning)

Rör i vävsammanhang är utrymmet mellan lamellerna i vävskeden där varpens trådar träs med hjälp av en skedkrok. Antalet rör per centimeter avgör tygets täthet och beroende på antal trådar per rör.
Ofta, men inte alltid, träs dubbla trådar i rör, men ibland ända upp till fyra och i extremfallet kan möjligen åtta trådar per rör förekomma.

Vävredskap
Stadkant

Stadkant - eller bara stad - på tyg görs för att öka hållfastheten i sidan av väven. Bredden på stadkanten styrs av antalet rör i vävskeden som träs med högre antal trådar. Stadträdning är således det extra antalet trådar vävaren trär in i vävskedens kanter och ska inräkna i varpens trådantal för att åstadkomma en stadkant på väven. 
Val av stadkant styrs av vilket material varp och inslag har, samt vävens trådantal i skeden i övrigt. Minst två rör används för stadkanten.

Vid industriell vävning av damast och jacquard förekommer att varje enskilt inslag klipps av inuti stadkanten, dels i syfte att förstärka stadkanten ytterligare och ge ett slätare tyg, dels i syfte att därmed eliminera behovet av övervakning för byte av skyttel till inslaget.

Vävning
Textilier
Nedjma Chaouche

Nedjma Marcelle Chaouche, född 24 december 1958 i Schweiz, är en svensk journalist. 

Chaouche är född i Schweiz och kom 1973, vid 14 års ålder, ensam till Sverige. Hennes far är algerier och hennes mor schweiziska. Chaouche studerade på Journalisthögskolan 1985-1987 och har även studerat två år vid psykologlinjen vid Stockholms universitet.

Hon var anställd på SVT från 1987 till 2006 och började arbeta på Sveriges Televisions Aktuellt 1993. Hon har även arbetat på Rapport, ABC och Striptease. Chaouche var Sveriges första programledare med invandrarbakgrund på ett svenskt nyhetsprogram. Hon var nyhetsankare på SVT i 20 år innan hon hösten 2006 blev informationsrådgivare på Gullers Grupp där hon arbetade till 2008. Chaouche arbetade under en period på Migrationsverket där hon bland annat ansvarade för samhällskontakter. Hon har även varit kommunikationschef på Rädda Barnen och 2011 tillträdde hon som presschef för Hälso- och sjukvårdsförvaltningen vid Stockholms läns landsting.

Källor

Kvinnor
Födda 1958
Svenska journalister under 1900-talet
Svenska TV-programledare
Levande personer
Svenska journalister under 2000-talet
Svenska kommunikatörer
Vävlängd

Vävlängd är som regel den längd man faktiskt ska väva i vävstolen för att få den mängd och längd av tyget som man tänkt sig när efterbehandling är gjord (till exempel tvättning eller ruggning av plädar). 
För uträkning av längden på varpen utgörs dock vävlängden av den teoretiska längd man ska åstadkomma till vilken man måste addera krympning, invävning och fållar.

Vävning
Erik och Alrik

Alrik - eller Alrek - och Erik var två bröder och samregerande svenska sagokungar enligt Snorre Sturlassons Ynglingasaga. De var söner till Agne Skjalfarbonde. De skall ha varit mäktiga krigare och idrottsmän, skickliga på att rida in hästar, men ofta tävlande med varandra. En dag skall de ha ridit ut ensamma, och senare båda funnits döda: de hade slagit ihjäl varandra med sina hästbetsel.

De efterträddes av Alreks söner Yngve och Alf. Alf skall han ha fått med Dageid, dotter till Dag den mäktige .

Källor

Svenska sagokungar
Krympning

Krympning, det vill säga den minskning av textila material i storlek som sker efter tvätt, är vid vävning beroende av den temperatur som material i varp och inslag tål, samt vävtekniken som påverkar mängden material och karaktären på inslaget. Vissa tekniker fordrar ymnig tillgång på inslaget, andra att inslaget hålls en aning sträckt. 

För beräkning av varpflätans längd ingår som regel den längsgående krympningen i beräkningen på vävsedeln, men det kan vara väldigt lätt hänt att glömma bort krympningen på bredden som i och för sig som regel är avsevärt mindre.

För bomull beräknas en generell krympning på 10 %, lingarn 5 %, ull 10 %, cottolin 10 %, men textilier som är framställda i vissa vävtekniker krymper mer än andra beroende på inslagstäthet och antal bindepunkter.

Även stickade textila material, vanligen kallade "trikå", krymper vid tvätt.

Vävning
Gallimatias

Gallimatias eller gallimattias är ursprungligen en latinsk term som betyder "struntprat" eller "nonsens". Det är således en text eller annan utsaga som saknar mening, eller är så orimlig att den gränsar till det meningslösa. Åtminstone tre typer av satser som är gallimatias kan alltså urskiljas:

 Satsen bryter mot grammatiska eller logiska regler och blir därför meningslösa.
 Satsen framstår som uppenbart orimlig eller osammanhängande utan att i någon formell mening vara felaktig.
 Satsen utgör experimentell prosa som använder gallimatias som ett stilistiskt grepp.

En teori om ordets uppkomst är att disputationerna vid det medeltida universitetet i Paris gick så häftigt till att deltagarna liknades vid stridstuppar. Detta gjorde att deras verksamhet kom att kallas stridstuppsvetenskap, från det latinska ordet gallus, "tupp", och den grekiska efterleden -mathia, "vetande". Disputationerna råkade i vanrykte till följd av de barocka ämnen som behandlades och gallimatias blev då synonymt med struntprat.

Gallimatias är även titeln på b-sidan av svenska hiphop-singeln Ja! från 1989, med blivande JustD, då under namnet Crafoord.

Källor 

Latinska ord och uttryck
Språkvård
Regionfullmäktige

Regionfullmäktige (tidigare landstingsfullmäktige) är i Sverige en regions högsta beslutande organ. Val till regionfullmäktige sker vart fjärde år. Regionfullmäktige består av ett antal regionfullmäktigeledamöter som kan variera från 31 ledamöter i regioner med färre än  invånare till 149 ledamöter i Region Stockholm, Västra Götalandsregionen och Region Skåne. Från och med 2020 benämns fullmäktige i alla Sveriges regioner för regionfullmäktige istället för den tidigare benämningen landstingsfullmäktige, då Sveriges landsting övergick till att kallas regioner.

Regionfullmäktige leds av ett presidium med en ordförande och en eller flera vice ordförande. Regionfullmäktige utser ledamöter i regionstyrelsen samt ledamöter i övriga nämnder och fullmäktigeberedningar. Föredragningsansvar i regionfullmäktige har regionråd samt i vissa förekommande fall nämndordförande.

Regionfullmäktiges arbetsformer regleras i Kommunallagen.

Det tidigare begreppet landstingsfullmäktige infördes 1991 i samband med att en ny, för kommuner och landsting gemensam, kommunallag trädde i kraft. Tidigare kallades detta organ för landsting, medan själva enheten kallades landstingskommun (enligt 1954 års landstingslag) eller landstingsområde. Det äldre begreppet landstingskommun levde dock kvar i regeringsformen, vilket tillsammans med 1991 års betydelseskiftning ledde till viss terminologisk förvirring vid läsning av äldre texter. Vid 2010 års grundlagsreform utmönstrades begreppet landstingskommun ur regeringsformen. Istället talar regeringsformen om kommuner på regional nivå. Som regeringen påpekade (se prop. 2009/10:80 s. 247) innebär ändringen att det inte längre i regeringsformen anges hur kommuntypen ska betecknas i lag.

Se även 
 Region (landsting)
 Sveriges landsting
 Kommunfullmäktige
 Kyrkofullmäktige

Referenser

Externa länkar 
 Valresultat Landstingsvalet 2018

Politik i Sverige
Sveriges regioner
Kommunalpolitik i Sverige
Lokala beslutande församlingar
Fåll

Fåll är en invikt och tillsydd tygkant, eller ibland en uppvikning och uppläggning i nederkanten av kläder. I äldre språkbruk användes ordet fåll om längsgående, tillsydda veck på ett klädesplagg.

Vid vävning ingår fållen i vävsedelns beräkning av varpens längd och bestäms således på ett tidigt stadium, men för alla eventualiteters skull är det vanligt att lägga till lite längd på varpen för att ha handlingsutrymme att åstadkomma andra slags fållar och avslutningar än man ursprungligen tänkt sig. I synnerhet om man är osäker på valet av frans eller vävd fåll påverkas varpens åtgång. 
Fransar förbrukar ofta avsevärt längre varp än vävda fållar.
Bredden på fållen avgörs av tygets totala mått och tygets funktion. En matta har ofta avsevärt bredare fåll än en tunn bordsduk vävd i tunnaste lingarn. Fållen behöver också anpassas till tygets eventuella mönster.

För en väv avsedd som väggbonad skall man inräkna monteringsmetoden i överkant och nederkant. För en frans som flätas åtgår avsevärt mer varp än för en oflätad frans.

Referenser 

Sömnad
Vävning

fr:ourlet
IBK Dalen

IBK Dalen, innebandyklubb i Umeå, bildad 1990, herrlaget spelar i  den högsta serien; Svenska Superligan och damerna spelar för tillfället i Allsvenskan efter att ha spelat i Svenska Superligan under många år. Föreningen har cirka 750 medlemmar och 33 lag i seriespel. Hemmaarenan är Umeå Energi Arena Vind för både damlaget och herrlaget samt Musköten för juniorer/ungdom. Publikrekordet är på 2700 personer i Umeå Energi Arena Vind (fullsatt).

Historia
Föreningen IBK Dalen bildades 1990 av två kompisgäng från Grubbe-Umedalen och Hissjö-Håkmark. Målsättningen var att bilda ett lag för licensierat spel i division IV.

Herrlaget jobbade sig igenom serie för serie, för att stanna till och växa till sig i division 1. De senaste säsongerna har laget spelat i högsta serien. Elitseriekontraktet hängde dock på en skör tråd i början, men nu har laget etablerat sig på den övre halvan.

Damlaget bildades bara någon månad efter föreningens uppkomst. Tjejerna följde i killarnas spår, och gick rakt igenom tabellerna upp till den högsta serien, vilket dock bara varade en säsong. Efter det har laget huserat i toppen av division 1 norra. Säsongen 05/06 tog de klivet upp i elitserien och där spelade laget fram till säsongen 2019/2020 när laget blev nedflyttat till allsvenskan när serien avbröts med två matcher kvar att spela. Detta på grund av coronapandemin

Säsongen 2022–2023 hamnade herrlaget på nedflyttningsplats i Svenska Superligan efter 26 raka säsonger i Sveriges högsta division.

Källor

Externa länkar
 IBK Dalen
 Svenska Innebandyförbundet
 Innebandymagazinet.se
 Internationella Innebandyförbundet
 

Innebandyklubbar i Sverige
Sportklubbar bildade 1990
Sport i Umeå
Sportklubbar i Umeå kommun
Jo Siffert

Joseph "Jo" Siffert, född 7 juli 1936 i Fribourg, död 24 oktober 1971 på Brands Hatch i England, var en schweizisk racerförare.

Racingkarriär 

Siffert var en sportvagnsförare som börja köra privat i formel 1 säsongen . 
1964 kontrakterades han av det brittiska privatägda stallet R R C Walker, vilket han tillhörde till 1969.
Hans första seger kom i  i en Lotus-Ford på Brands Hatch. Efter ett mellanår i March gick Siffert över till BRM och kom då femma i formel 1-VM 1971. 

Siffert omkom under ett grand prix-lopp utanför mästerskapet efter säsongen på Brands Hatch, just på den bana där han haft sin största framgång.

F1-karriär

Noter

Källor 
 

Födda 1936
Avlidna 1971
Schweiziska racerförare
Schweiziska Formel 1-förare
Brabham F1-förare
BRM-förare
Cooper F1-förare
Team Lotus F1-förare
Formel 1-racevinnare
Formel 1-racevinnare under 1960-talet
Formel 1-racevinnare under 1970-talet
Förolyckade F1-förare
Sportvagns-VM-förare
Män
Brands Hatch

Brands Hatch är en racerbana i Kent, 32 km sydost om London i England.

Race of Champions kördes här med vissa uppehåll 1965-1983. 
Storbritanniens Grand Prix och Europas Grand Prix i formel 1 har tidigare även körts här.

F1-vinnare

Noter

Externa länkar 
 
 Brands Hatch Race Circuit

Formel 1-banor
Racerbanor i Storbritannien