kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Marieby

Marieby är en tätort i Marieby distrikt i Östersunds kommun och kyrkbyn i Marieby socken, belägen cirka 5 km söder om Östersund.

Orten ligger vid Brunflovikens södra strand.

Historia
1920 drogs elektricitet och 1924 började bussar att gå.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Marieby ligger Marieby kyrka invigd 1890.

Ovanför den gamla kyrkoruinen ligger Marieby hembygdsgård. Det före detta bostadshuset härbärgar nu ett museum som innehåller antikviteter från bygden.

Vid Storsjöns strand så finns det ett stort stenbrott där det anordnas  dans och musikunderhållning i brottet. Bland annat "Stenkult" som anordnas av elever från Östersund.

Näringsliv
Byn är känd för sina stenbrott där sten har tagits till att bygga många av husen i Östersund.

Se även 
 Andra sidan

Noter

Externa länkar 
 Svartsjöarna

  

Orter i Östersunds kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Marieholm, Gnosjö kommun

Marieholm är ett tidigare järnbruk och en småort i Gnosjö kommun i Jönköpings län. Orten förlorade sin tidigare status som tätort 2010 efter minskad befolkning.

Marieholms bruk grundades av Anders Wingård 1836. Han namngav det efter sin hustru Maria Petronella. Det blev det sista järnbruket som startades i Småland. Så småningom tog familjen Collén över verksamheten och byggde en ny herrgård och utvidgade jordbruket. Marieholms bruk har haft en masugn, gjuteri, spiksmedja, tråddrageri och dukväveri. Tillverkning skedde av lantbruksmaskiner som tröskverk och skärmaskiner för halm.

Under 1950-talet ställde bruket om produktion till att tillverka fritidbåtar. Det tillverkade båtar som segelbåten IF-båten och motorbåten Marieholm 24. Båttillverkningen lades ned 1987 och lokalerna är numera omgjorda till teater, restaurang och konferenshall.

Ett större magasin i sten byggdes om till brukskyrka i början på 1960-talet, Marieholms kyrka.

Orten har varken skola eller affär. De stängdes i början av 2000-talet.

Postorten heter Marieholmsbruk för att skilja orten från Marieholm i Eslövs kommun.

Mellan Marieholm och Hillerstorp finns en kanal, som tidigare användes för att frakta varor från industrierna i Marieholm till järnvägen i Hillerstorp. Nu har även den gamla hamnen reparerats.

Första lördagen i september varje år hålls Marieholmsdagen. Då ställer ortens många olika hantverkare ut sina alster till försäljning.

Befolkningsutveckling

Källor

Noter

Externa länkar 
 Marieholmsbruk.se

Orter i Gnosjö kommun
Småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Jönköpings län
Marmaskogen

Marmaskogen är en tätort i Söderhamns kommun, Gävleborgs län.

Befolkningsutveckling

Se även
Söderala socken
Marmaverken

Noter 

Orter i Söderhamns kommun
Tätorter i Sverige
Marmaverken

Inte att förväxla med Marma.

Marmaverken är en tätort i Söderhamns kommun, Gävleborgs län. Bebyggelsen var fram till 2015 avgränsad som en separat tätort, men blev då sammanvuxen med den i Marmaskogen och Söderala. Från 2018 utgör området åter en egen tätort.

Historia
År 1854 togs initiativ ett sågverk vid sjön Marmen i Hälsingland, vilket startades året därpå och 1858 ombildades av industrimannen Samuel Godenius till Marma Sågverks AB. Detta blev inledningen till en betydande industriepok. Företaget uppgick 1933 i Marma-Långrörs AB och från 1964 i Korsnäs-Marma AB, vilket fortlevde intill 1989.

Befolkningsutveckling

Se även 
Söderala socken
Marmaskogen

Noter

Litteratur 
Templet 222 Aftonstjärnan i Marmaverken 50 år, 1889-1939 (1939)
Marma-Långrörs Aktiebolag. Skrift utgiven i samband med bolagets jubileum 1953. 55 sidor (Söderhamn, 1953)
Boken om Marmaverken, utgiven år 1993 av Föreningen Marmabygden Marmaverken. Redaktör och layout Lisa Lofors, 
Henrik Lindberg: Industriell omvandling i Söderhamn och Hudiksvall under trävaruepoken 1850-1995. Licenciatuppsats, 149 sid. (1998)
Henrik Lindberg: Industrisamhällen i industrisamhället - Befolkning och industri i Marmaverken, 18 sid. Ingår i: Bebyggelsehistorisk tidskrift (Uppsala, 1999)
Marma Sågverks Aktiebolag 1854-1914. Föreningen Marmabygden. Red: Willy Olsson (2002)
Marmaverkens sulfatfabrik byggd 1927-1928. Föreningen Marmabygden. Red: Willy Olsson (utan årtal)
Britt Hallström: Minnen från Askesta och Marmaverken. Red: Jan Erik Hallström (2008)
Jan Erik Hallström: Farsan och flyget. Från Marmaverken till Mariehäll. (Atremi, 2009)   ; 91-85487-91-0

Orter i Söderhamns kommun
Tätorter i Sverige
Medle

Medle är en tätort i Skellefteå kommun.

Befolkningsutveckling

Se även
Skellefteå socken

Noter 

Orter i Skellefteå kommun
Tätorter i Sverige
Merlänna

Merlänna är en tätort i Strängnäs kommun och kyrkbyn i Länna socken.

Befolkningsutveckling

Noter 

Orter i Strängnäs kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Misterhult

Misterhult är en småort i norra delen av Oskarshamns kommun i Kalmar län, kyrkby i Misterhults socken. 2015 förlorade Misterhult sin status som tätort på grund av folkmängden minskat till under 200 personer. Istället avgränsades här en småort.

Befolkningsutveckling

Källor

Noter 

Orter i Oskarshamns kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Småorter i Sverige
Mjöbäck

Mjöbäck är en tätort  i Svenljunga kommun och kyrkbyn i Mjöbäcks socken.

Historia
I slutet av 1800-talet byggdes järnvägar och 1899 kom den till Mjöbäck. Det var Falkenbergs järnväg som byggdes ut och efter hand nådde Limmared. Järnvägen lades ner 1961.

Befolkningsutveckling

Samhället
I orten finns Mjöbäcks kyrka och en skola för årskurserna 0-3.

Näringsliv
Ett stort företag på orten är Västkuststugan AB, som grundades 1932.
Fler företag som även de är verksamma inom trähusindustri är Borohus AB, Mjöbäcks Entreprenad AB, SkönaHus AB samt ArvidHus.

Referenser

Externa länkar 
Mjöbäcks Hembygdsförening

Tätorter i Sverige
Orter i Svenljunga kommun
Mogata

Mogata är en tätort i Söderköpings kommun och kyrkby i Mogata socken.

Befolkningsutveckling

Personer från orten
Ewert Karlsson, signaturen EWK, tecknare
Lennart Kolte, arkitekt

Noter 

Orter i Söderköpings kommun
Tätorter i Sverige
Moholm

Moholm är en tätort i Töreboda kommun i norra Västergötland, belägen 15 km söder om Töreboda och 30 km norr om Skövde.

Historia
1859 öppnades på gränsen mellan Mo och Hjälstads socknar en järnvägsstation på den då nya Västra stambanan. Den fick namnet Moholm, efter Moholms herrgård belägen öster om samhället. 1874 öppnades en bibana som förband Mariestad med stambanan, och Moholm kom att bli en järnvägsknut. 1961 lades järnvägen till Mariestad ner.

1891 blev samhället också tingsort för Vadsbo södra tingslag. Tingsverksamheten upphörde med utgången av 1970.

Mellan år 1976 och 2000 hade den kristna organisationen Teen Challenge (som under många år gick under sin svenska benämning Kristen Utmaning) en av sina kursgårdar i Moholm.

Efter kommunreformen 1862 ingick orten i Mo landskommun och Hjälstads landskommun. I dessa inrättades  21 juni 1940 Moholms municipalsamhälle. Landskommunerna med orten uppgick 1952 i Moholms kommun som även municipalsamhället tillhörde som sedan upplöstes med utgången av 1955. Orten ingår sedan 1971 i Töreboda kommun.

Befolkningsutveckling

Samhället
Strax öster om Moholm ligger Moholms herrgård och Mo kyrka.

Näringsliv
Ortens största företag är Skaraborgs Städ AB, Betongbyggarna AB, Notposten AB och Moholms säteri AB. Ortens fotbollslag heter Moholms SK, förkortas MSK och spelar division 6 på Mogårdsvallen.

Se även
Moholm-Bällefors flygbas

Noter 

Tätorter i Sverige
Orter i Töreboda kommun
Moliden

Moliden är en tätort i Mo distrikt i Örnsköldsviks kommun, Västernorrlands län och kyrkbyn i Mo socken, Ångermanland, belägen vid Moälven cirka 20 kilometer nordväst om Örnsköldsvik.

Historia 
På 1500-talet anlades den första kvarnen vid ett tillopp till Moälven. Vid slutet av samma århundrade anlades även en av två kronosågar i Ångermanland här.

År 1759 anlades ett sågverk med stockfångstprivilegier i Söderåfors i Moälven mellan Mellansel och Gottne, ungefär sju kilometer uppströms Mo. Det flyttades 1779 till Mo. År 1817 blev Johan Wikner från Härnösand delägare i sågverket, som då var en finbladig såg med tre sågramar. Efter att Johan Wikner avlidit 1822 övertogs firman av sonen Olof Johan samt bokhållaren J.C. Kempe, som gift sig med Johan Wikners dotter Anna Catharina. Sågverket övertogs helt och hållet av firma Joh. Wikner & Co 1824. År 1836 blev J.C. Kempe ensam ägare till firman, inklusive sågverket i Mo. Tio år senare anlades i Mo även en smedja för tillverkning av stångjärn och manufaktur, främst för den lokala marknaden. När J.C. Kempe avled 1872 bildades Mo och Domsjö AB. Verksamheten i Mo bestod fram till 1895, då den nya ångsågen på Norrbyskär – även kallad Mo ångsåg – togs i drift. Merparten av arbetarna från Mo vattensåg flyttade dit. 

Under 1700- och 1800-talen fanns i Mo en vattensåg och ett järnbruk som blev ursprunget till Mo och Domsjö AB.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Moliden finns Mo kyrka och några meter därifrån intill Moälven finns Mo Bruks industri kulturhistoriska plats, Mo & Domsjö ABs vagga. På Rättargården finns nu ett Museum och Café.  

En av Sveriges största dansbanor ligger i utkanten av Moliden, som är öppen sommartid.

Idrott
Molidens IK bildades 1923 med målsättningen att samla idrottsintresserade i Moliden och byarna omkring. Klubben har sedan dess alltid varit aktiv. Fotboll har varit den dominerande sporten med ett herrlag (division 6, 2013) och senare även med ett damlag (division 2, 2013).

Klubben har även en skidsektion som årligen arrangerar skidloppet Molidenrännet. Dessutom erbjuder klubben bland annat innebandy och bordtennis som träningsalternativ. Molidens IK äger en idrottsplats med fotbollsplaner (både gräs och grus), en skidanläggning med elljusspår, klubbhus samt är även ägare till dansbanan.

Noter

Externa länkar 
Moliden.se (lokal webbplats)

Orter i Örnsköldsviks kommun
Tätorter i Sverige
Mollösund

Mollösund är en tätort i Orusts kommun, 15 km söder om Ellös och 30 km sydväst om kommunens centralort Henån. Samhället är beläget längst ute på en udde på sydvästligaste Orust, mittemot och i skydd av Mollön.

Historia 

Mollösund är ett av landets äldsta fiskelägen med anor tillbaka till 1500-talet. Det var då en del av Danmark-Norge och knutpunkt för det lukrativa sillfisket. När sillen försvann kom fattigdomen och fiskarna tvingades livnära sig på andra sätt, bland annat genom boskapsskötsel på Mollön. Med sillens återkomst på 1750-talet blomstrade samhället åter och folkmängden ökade till 500. 

Vid början av 1900-talet fanns som mest 1 000 invånare i Mollösund, som därmed var ett av landets största fiskelägen. Därefter minskade sillfisket i betydelse, även om det inte upphörde helt förrän på 1970-talet.  

Mollösund är kyrkby i Mollösunds socken och ingick efter kommunreformen 1862 i Mollösunds landskommun. I denna inrättades för orten 29 januari 1886 Mollösunds municipalsamhälle, vilket från 1952 med orten ingick i Morlanda landskommun, där municipalsamhället kom att kvarstå till 1971 då landskommunen upphörde och uppgick i Orusts kommun.

Befolkningsutveckling

Näringsliv
Fiskenäringen har inte helt försvunnit. Det finns fortfarande några fiskare och en fiskberedningsfabrik. Förr torkades långa på Mollön, som ligger på andra sidan sundet, för framställning av lutfisk. Framför allt är Mollösund en populär turistort, med betydligt större befolkning sommartid.

Se även
Mollösunds socken
Lilla Kålviks Båtbyggeri

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 
 Mollosund.com (lokal webbplats)

Fiskelägen
Orter i Orusts kommun
Tätorter i Sverige
Mora, Säters kommun

Mora (även Mora by för att undvika förväxling med Mora i Mora kommun) är en ort i Säters kommun, Dalarnas län. Orten klassades som tätort till 2015 då den ansågs sammanvuxen med Enbacka i en tätort som av SCB getts namnet Enbacka och Mora.

Mora ligger cirka 1 km söder om Gustafs kyrka, cirka 13 km sydost om Borlänge och 12 km nordväst om Säter. Orten ligger strax söder om riksväg 70.

Ortnamnet 
År 1325 skrev man i morom (i Mora). Ortnamnet har bildats av dativ pluralis av mor = "tät granskog på fuktig mark".

Befolkningsutveckling

Näringsliv
I orten finns flera träindustrier, vilka är verksamma inom rambranschen respektive inredningsbranschen.

Se även
Gustafs socken

Källor 

Orter i Säters kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Mosås

Mosås är kyrkbyn i Mosjö socken och en tidigare tätort i Örebro kommun, söder om Örebro och norr om Kumla. Orten förlorade 2010 sin status som tätort då den växt ihop med och blivit en del av tätorten Örebro.

Mosås ligger mitt på Närkesslätten, som till stora delar består av åkermark. Väster om orten ligger Mosjö golfklubb och längre bort går motorvägen E20. Samhället och Mosjö kyrka från 1100-talet är belägna på den rullstensås som löper norrut från Hallsberg genom Kumla och Örebro och som följs både av gamla landsvägen (tidigare europaväg) och järnvägen Godsstråket genom Bergslagen. Nordväst om Mosås ligger Mariebergs köpcentrum.

Ortnamnet 
Kyrkan och socknen har sitt namn av Mosjön, över vilken åsen höjde sig, men som torrlades i ett sjösänkningsprojekt på 1800-talet. Den resulterande åkermarken, som idag genomskärs av motorvägen, är mycket bördig och avvattnas genom Kvismare kanal till Hjälmaren. Som en tvilling till den forna sjön finns en torvmosse i söder på gränsen till Kumla kommun.

Ortnamnet Mosjö, (De) Mossas 1314, kommer av *Mossæ-as (Mosjö ås). Detta namn kommer av kyrkbyn, Mosås (paa Moses as 1452), eftersom kyrkan ligger på en ås.

Människor som inte är från trakten tar ofta fel på vilken ordaccent Mosås har. Det korrekta uttalet liknar närmast det för Borås.

Befolkningsutveckling

Kommunikationer 
Mosås genomkorsas av länsväg 690, Kumlavägen, som går mellan Örebro och Kumla och har hastighetsbegränsning till 50 km/h genom samhället. E20 går förbi Mosås en bit väster om tätorten, men det finns ingen trafikplats vid Mosås. Den närmsta trafikplatsen norr om Mosås ligger vid Mariebergs köpcentrum och den närmaste söder om Mosås ligger vid Kumla.

Mosås ligger längs järnvägen Örebro-Hallsberg, men järnvägsstationen i Mosås är sedan länge nedlagd.

Näringsliv 
Den mest kända industrin i Mosås genom tiderna har varit AB Alcometaller, numera AlcoPropeller AB. Sedan 1926 har det tillverkats propellrar och turbinblad av alcobrons. Mellan 1926 och 1939 tillverkades även dirigold som användes till bordsbestick, husgerådssaker och prydnadsföremål.

Se även 
Mosjö socken

Noter 

Orter i Örebro kommun
Munga

Munga är en tätort i Västerås kommun. 

Orten består i huvudsak av fritidshus, många bostäder är dock permanenta boenden (cirka 40%). Området är ett av Västmanlands största fritidshusområden (279 fastigheter). Stugområdet är byggt på den östra sidan av Mungasjön cirka 2 mil norr om Västerås.

Vid sjön finns en fin badplats. Inom området finns även en dansbana och en mindre fotbollsplan.

Befolkningsutveckling

Se även
Romfartuna socken

Noter

Externa länkar 
 Munga, och Mungasjöns Samfällighetsförening

Orter i Västerås kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Munka-Ljungby

Munka-Ljungby är en tätort i Ängelholms kommun och kyrkby i Munka Ljungby socken i Skåne.

Historia
Munka-Ljungby är kyrkby i Munka Ljungby socken och ingick efter kommunreformen 1862 i Munka Ljungby landskommun. I denna inrättades den 20 april 1945 Munka Ljungby municipalsamhälle, som upplöstes med utgången av 1961. Orten ingår sedan 1971 i Ängelholms kommun.

Befolkningsutveckling

Samhället
I orten ligger bland annat Munka-Ljungby kyrka och Munka folkhögskola. Munka-Ljungby har många industrier, de flesta i den södra delen av orten.

Kommunikationer 
Väg 13 går igenom södra delen av samhället och leder till Ängelholm och Klippan. Busslinjerna 511, 507 och 510, som körs av Skånetrafiken, trafikerar Munka-Ljungby.

Utbildning 

Centralt i tätorten finns Munka folkhögskola. För ungdom finns Toftaskolan som har årskurserna F-9 med ungefär 540 elever. Skolan tillhör Munka-Ljungby rektorsområde (tillsammans med Össjö skola).

Idrottsföreningar 
Munka-Ljungby IF - fotboll
Munka-Ljungby IBK - innebandy

Kända personer 
 Jarl Borssén, skådespelare
 Jonas Falk, brottsling
 Ragnar Skanåker, pistolskytt

Källor

Externa länkar 

 www.munkaljungby.nu
 

Orter i Ängelholms kommun
Tätorter i Sverige
Skepticism

Skepticism, (av grek. skeptikos, plural skeptikoi, sökare eller frågare) är ett begrepp som används på olika sätt inom filosofi, religion och vetenskap, och dessa olika betydelser bör inte blandas ihop med varandra. Skepticism är generellt sett ett ifrågasättande av kunskapspåståenden som bara baseras på ren tro eller dogm.

Filosofisk skepticism

Filosofisk uppfattning härstammande från antiken som innebär ett betvivlande av möjligheten till säkerhet i kunskap. Även om kunskap vore möjligt, skulle vi ej kunna säkerligen särskilja sanna föreställningar från falska. En underavdelning till denna skepticism är skepticism i moralfrågor.

Religiös skepticism

Uppfattning där man betvivlar påståenden i hela eller väsentliga delar av religioner. Ska inte förväxlas med ateism.

Vetenskaplig skepticism

Antipseudovetenskaplig (alltså vetenskaplig) inriktning, där man med vetenskapliga medel undersöker påstått vetenskapliga eller paranormala utsagor. Kopplat till organiserad skepticism.

Referenser

Se även
 Antiintellektualism
 Föreningen Vetenskap och Folkbildning
 Källkritik
 Scientism - övertro på naturvetenskap
Myckle

Myckle är en tätort i Skellefteå kommun, cirka fem kilometer från Skellefteå centrum.

Historia
Myckle, som förr skrevs Mykell, Mykele och Mykiäll, är en gammal jordbruksbygd. 1543 utgjordes den av sju hemman. Albrecht på Myckle 3 och hans son oskadliggjorde rövarna på Finnforsberget under början av 1500-talet. Enligt Ulf Lundström kan Albrecht vara inflyttad från Tyskland.

År 1941 kraschade ett av Nazitysklands flygplan, det så kallade Myckleplanet, på Frängsmoren utanför Myckle.

Befolkningsutveckling

Idrott 
Myckle IK har en ungdomsverksamhet inom fotbollen med faciliteter på Rickvalla med omnejd. Herrarnas A-lag spelar i division 4, medan damerna spelar i division 1.

Se även
Skellefteå socken

Referenser 

Orter i Skellefteå kommun
Tätorter i Sverige
Myggenäs

För den av Färöarna som heter Myggenæs på danska, se Mykines.

Myggenäs är en ort i Tjörns kommun, Västra Götalands län. Orten ligger nära Tjörnbrons västra brofäste, och är en viktig knutpunkt för kollektivtrafik på Tjörn och Orust.

Bebyggelsen klassades av SCB före 2018 som en egen tätort. Från 2018 räknas den som en del av tätorten Höviksnäs och Myggenäs,

Befolkningsutveckling

Samhället
I Myggenäs finns låg- och mellanstadieskolan Myggenässkolan. De första husen i Myggenäs villaområden byggdes runt 1960-talet.

Här finns också lokalen Sjöstugan i Myggenäs

I Myggenäs finns även livsmedelsbutik, apotek, gym, bank, vårdcentral, förskola och bensinstation.

Barn och utbildning
I Myggenäs finns förskola och grundskola med årskurserna F–5. 
 Myggenäs förskola, åldrarna 1–5 år, består av två enheter med totalt 9 avdelningar.
 Myggenäs skola, grundskola årskurs F–5.  Vid skolan finns en "särskild undervisningsgrupp" med hela kommunen som upptagningsområde samt en förberedelseklass.

Gång- och cykelvägar 
Från Myggenäs går det gång- och cykelvägar till Höviksnäs och vidare mot Kållekärr och Skärhamn samt till Stenungsund.

Se även
Valla socken

Källor

Externa länkar 

Tidigare tätorter i Västra Götalands län
Orter i Tjörns kommun
Gullspångs IF

Gullspångs IF är en idrottsförening från Gullspång, ca åtta mil söder om Karlstad. Föreningen är mest känd för att vara Olof Mellbergs moderklubb.

Externa länkar
Klubbens webbplats

Fotbollsklubbar i Sverige
Gullspång
Mysingsö

Mysingsö är en tidigare tätort i Oskarshamns kommun i Kalmar län, cirka 4 km sydost om centrum av Oskarshamn. Vid 2015 års tätortsavgränsning hade bebyggelsen vuxit samman med Oskarshamns tätort.

Befolkningsutveckling

Se även
Oskarshamns stad

Noter 

Orter i Oskarshamns kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Målerås

Målerås är en småort i Nybro kommun i Kalmar län. 

Målerås ligger cirka 60 km nordväst om Kalmar. Närmaste stad är Nybro, belägen cirka 30 km sydost om Målerås.

Strax utanför Målerås finns det kända dödismoränlandskap som går under namnet Gråstensmon.

Historia
Målerås uppkom som stationssamhälle i samband med invigningen Nybro-Sävsjöströms Järnväg 1876. Stationen var från början avsedd att placeras i Koppekull men då Melcher Ekströmer som ansvarade för järnvägsbyggnationen ägde mark vid det då obebygda Målerås valde han att placera stationen här. Till en början kom Målerås att bli en centrum för lastning av timmer för transport med järnväg, men även för lastning av glas från glasbruken. Minst tio sågverk och sju glasbruk skickade ut sina varor via Målerås. Vid sekelskiftet 1900 fanns här tre livsmedelsbutiker, två bagerier, hotell, matserveringar, skoaffär, skräddare och en modeaffär. Målerås har även varit en bruksort, med ett glasbruk som fortfarande finns kvar. 1899 öppnades även den till Målerås förlängda Kosta–Lessebo Järnväg. Den smalspåriga järnvägen sågs dock som en konkurrent till Nybro-Sävsjöströms Järnväg och fick därför inte använda dess stationsområde. Ett eget stationshus och stationshusområde uppfördes därför för denna järnväg, Södra stationsområdet, medan stationen för Nybro-Sävsjöströms Järnväg kom att kallas Norra stationsområdet. Den smalspåriga järnvägen lades ned 1931 och Nybro-Sävsjöströms Järnväg 1985. 

Västerviks handelsbank öppnade ett expeditionskontor i Målerås den 1 februari 1905. Banken blev inte långvarig på orten.

Administrativ historik
Före 2015 och efter 2018 klassades Målerås som en tätort. 2015 förlorade Målerås sin status som tätort på grund av att folkmängden minskat till under 200 personer. Istället avgränsades här en småort.

Befolkningsutveckling

Kultur
Många av de småländska glasbruksorterna hade förr en egen musikkår; en av de få överlevande kårerna finns i Målerås. Målerås musikkår grundades 1933.

Idrott
Målerås IF bildades 1929. Idrottsplatsen heter Parkvallen, där spelade Målerås IF seriefotboll fram till 1984. Det finns även en sporthall i Målerås som drivs av Målerås IF.

Se även
Hälleberga socken

Noter

Externa länkar 
Målerås.nu

Orter i Nybro kommun
Glasriket
Bruksorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Tätorter i Sverige
Måttsund

Måttsund är en tätort i Luleå kommun.

Måttsund är en av Sörbyarna, tillsammans med tätorterna Antnäs och Ersnäs.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Måttsund finns det bl.a.:
skola (F-6), Måttsundsskolan 
förskola, Måttsunds förskola
sporthall
skidbacke för slalom, Måttsundsbacken
pizzeria, Måttsunds Restaurang
bensinstation, Gulf

Sport
Måttsund har en slalombacke med tre nedfarter och tre skidliftar. Nedfarterna heter "ettan", "tvåan" och "trean". Det finns också längdskidspår med elbelysning som går från byn Måttsund till skidbacken. Vid slalombacken finns även en restaurang och skiduthyrning.

Kända idrottare som kommer ifrån byn är ishockeyspelarna Marcus Oskarsson och Joel Lassinantti.

Se även
Nederluleå socken

Noter 

Orter i Luleå kommun
Tätorter i Sverige