kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Orsa

Orsa (orsamål Ossa) är en tätort samt centralort i Orsa kommun, Dalarnas län. 

Orsa ligger vid Oreälvens utlopp i Orsasjön i norra delen av Siljansbygden cirka 15 km norr om Mora. Genom orten går Inlandsbanan och Europaväg 45, dessutom ansluter järnvägen Bollnäs-Orsa.

Historia
Orsa är kyrkby i Orsa socken och ingick efter kommunreformen 1862 i Orsa landskommun. I denna inrättades för orten 13 juni 1902 Orsa kyrkby municipalsamhälle, från 1925 benämnt Orsa municipalsamhälle, som upplöstes med utgången av 1966. Orten ingår sedan 1971 i Orsa kommun där Orsa är centralort.

År 1901 förstördes stora delar av gamla Orsa centrum genom en eldsvåda. Kyrkan var en av de få byggnader som klarade sig. I samband med återuppbyggnaden anlades en ny centrumbebyggelse invid järnvägen som hade öppnat för trafik tio år tidigare. Efter nya Järnvägsgatan, som blev ortens huvudgata, uppfördes några intressanta byggnader, bland dem stationshuset (idag Orsa Station bed & breakfast), det ståtliga Jernvägshotellet (idag Orsa järnvägshotell) och August Larsson-huset, det senare i hörnet med Älvgatan (se nedan).

Befolkningsutveckling

Samhället
I Orsa finns Orsa kyrka, Orsa Slipstensmuseum och Orsa Camping, startad 1932, med sin kilometerlånga sandstrand, invid Orsasjön. Dalarnas största musikaffär, Hellzephyrs ligger i Orsa centrum. En av de mest framträdande byggnaderna i Orsas stadsbild är det så kallade August Larsson-huset vid Järnvägsgatan 21, byggt för handlaren Carl Strandell. Huset är uppkallat efter klädhandlaren August Larsson (1891–1961) som hade sin affär i byggnaden efter 1919 och många år framåt. Fortfarande finns neontexten Aug. Larsson på hörntornets fasad.

I Orsa finns skogs- och verkstadsindustri. Turism och service är viktiga näringar. Orsa kommun är den största arbetsgivaren i Orsa.

Bankväsende
Kopparbergs  enskilda bank öppnade ett kontor i Orsa på 1890-talet. Den år 1904 öppnade Dalarnes bank hade avdelningskontor i Orsa från dess start. Denna bank uppgick 1908 i Bankaktiebolaget Stockholm-Öfre Norrland. Senare uppgick båda bankerna i Göteborgs bank och Svenska Handelsbanken. Göteborgs bank lämnade sedermera orten. Orsa hade även ett sparbankskontor tillhörande Kopparbergs läns sparbank.

Den 31 maj 2021 stänger Handelsbanken i Orsa, varefter orten lämnas utan bankkontor.

Bildgalleri

Evenemang
Varje onsdag i juli och första onsdagen i augusti hålls årligen en gatumusikfestival i Orsa centrum kallad OrsaYran. Musiker vallfärdar dit från landets alla hörn för att spela för och med varandra och för den stora skara av turister och andra musikintresserade som besöker Orsa på onsdagskvällarna. Musiker av olika slag syns till i varje gathörn och förtäringstält. Yran brukar börja med att alla musiker samlas inne på Orsa Stadshotell för att sedan tåga längs gatorna tillsammans, spelande och sjungande, innan man till slut delar på sig och fortsätter underhålla kvällen lång.

Se även 
 Orsa socken
 Orsamål
 Orsa spelmän

Referenser

Externa länkar 

Tätorter i Sverige
Centralorter i Dalarnas län
Orter i Orsa kommun
Orter i Mora kommun
Rättviks kommun

Rättviks kommun är en kommun i Dalarnas län. Centralort är Rättvik vilket gör kommunen till en av de 42 som har ett tidigare municipalsamhälle som centralort.

Administrativ historik 
Kommunens område motsvarar socknarna: Rättvik, Boda (från 1875) och Ore. I dessa socknar bildades vid kommunreformen 1862 landskommuner med motsvarande namn, dock bildades Boda landskommun 1 maj 1875 genom en utbrytning ur Rättviks landskommun.

Rättviks municipalsamhälle inrättades 25 november 1910 och upplöstes vid årsskiftet 1965/1966.

Kommunreformen 1952 påverkade inte indelningarna i området.
1963 införlivades Boda landskommun i Rättviks landskommun.

Rättviks kommun bildades vid kommunreformen 1971 genom en ombildning av Rättviks landskommun. 1974 införlivades Ore kommun. 

Kommunen ingick sedan bildandet till 1 september 2001 i Leksands domsaga och ingår sen dess i Mora domsaga.

Kommunvapnet 
Blasonering: Sköld kvadrerad: fält 1 och 4 i rött en stolpvis ställd bila av guld, fält 2 och 3 i guld två korslagda dalpilar.

Vapnet fastställdes för Rättviks landskommun 1948, bilden kommer från ett 1600-tals sockensigill. Eftersom det var vanligare i Dalarna, än i övriga landet, att även landskommuner hade heraldiska vapen så fanns tre vapen (Boda, Ore och Rättvik) efter kommunreformen i början av 1970-talet. Den namngivande enhetens vapen valdes och registrerades hos PRV år 1979.

Befolkningsutveckling

Indelningar
Fram till 2016 var kommunen för befolkningsrapportering indelad i
Boda församling
Ore församling
Rättviks församling

Från 2016 indelas kommunen i följande distrikt, vilka motsvarar socknarna:
Boda
Ore
Rättvik

År 2015 fanns fortfarande samma församlingar än i årsskiftet 1999/2000, vilket distriktsindelningen är baserad på.

Tätorter 
Vid tätortsavgränsningen av Statistiska centralbyrån den 31 december 2020 fanns det sju tätorter i Rättviks kommun. 

Centralorten är i fet stil.

Politik

Kommunfullmäktige

Mandatfördelning i Rättviks kommun, valen 1970–2022

Vänorter 
Rättvik har följande vänorter:

  Higashiomi, Japan - Det internationella samarbetet är f.n. vilande

Se även
Lista över insjöar i Rättviks kommun
Naturreservat i Rättviks kommun
Lista över fornlämningar i Rättviks kommun
Personer med anknytning till Rättviks kommun

Källor

Externa länkar 
 Rättviks kommun

Sveriges kommuner
SM i innebandy herrjuniorer 20

SM i innebandy herrjuniorer 20 avgjordes genom en grundserie, juniorallsvenskan, och sedan SM-slutspel. Laget som vann slutspelet blev svenska mästare. Svenska mästare korades från säsongen 1990/1991 och framåt. Efter säsongen 2002/03 lades mästerskapet ner på grund av för stora kostnader för klubbarna.

Svenska mästare genom åren

Källor

Fotnoter

Se även
 SM i innebandy

Innebandyturneringar
Herrjuniorer 20
SM i innebandy damjuniorer 20

SM i innebandy damjuniorer 20 avgjordes genom en grundserie, juniorallsvenskan, och sedan SM-slutspel. Laget som vinner slutspelet blir svenska mästare. Svenska mästare korades från säsongen 1990/1991 och framåt. Efter säsongen 2000/2001 lades mästerskapet ner på grund av för stora kostnader för klubbarna.

Svenska mästarinnor genom åren

Se även
 SM i innebandy

Källor

Fotnoter

Innebandyturneringar
Damjuniorer 20
Mallbackens IF Sunne

Mallbackens IF Sunne, tidigare Mallbackens IF, är en damfotbollsförening från Lysvik i Värmland, som spelar i Elitettan 2023.

Mallbackens IF har spelat 14 säsonger i Damallsvenskan, och ligger på 16:e plats i maratontabellen. Senast Mallbacken spelade i Damallsvenskan var säsongen 2016. Klubben har tagit sitt namn efter byn Mallbacken strax utanför Lysvik i norra delen av Sunne kommun, där man har sin hemmaplan.

Historik 
Mallbacken var med i den första upplagan av damallsvenskan år 1988. Två av klubbens främsta spelare under den här tiden var systrarna Maria och Carina Adolfsson, som båda fick chansen i damlandslaget. Klubben åkte ur damallsvenskan 1990, men vann 1992 division 1 södra med 17 poängs marginal och var tillbaka i högsta serien. Comebacken i allsvenskan blev dock bara ettårig; klubben slutade näst sist i damallsvenskan 1993 och fick återigen börja om i division 1. Man vann än en gång ettan i överlägsen stil, men åkte ur igen direkt 1995, då man bara lyckades vinna 2 av 22 matcher och slutade sist i serien.

Efter fem säsonger i division 1 lyckades Mallbacken år 2000 vinna sin serie och ta sig tillbaka till damallsvenskan. Bland 
klubbens bästa spelare 2001 slutade klubben på sjätte plats i högsta serien, och 2002 på nionde. Samma år slog klubben även publikrekord med 1 532 åskådare då topplaget Umeå IK gästade Strandvallen och vann med hela 11–1. 2006 åkte Mallbacken återigen ur allsvenskan, efter att ha slutat sist i serien.

2012/2013 bytte föreningen namn till Mallbackens IF Sunne, och 2013 var klubben tillbaka i högsta serien. Man slutade dock näst sist i serien och fick åter börja om i ettan. Efter en lyckosam säsong kvalificerade sig klubben åter för damallsvenskan 2015, och lyckades hålla sig kvar 2015 men trillade återigen ur serien 2016.

Referenser

Externa länkar 
 Mallbackens IF

Fotbollsklubbar i Sverige
Sportklubbar bildade 1942
SM i innebandy herrjuniorer 18

SM i innebandy herrjuniorer 18 avgörs ungefär på samma sätt som fotbollens Champions League. Alltså först är det kvalgrupper (som kallas JSM-kvalgrupper) och sedan SM-slutspel. Laget som vinner slutspelet blir svenska mästare. Svenska mästare koras sedan säsongen 1996/1997.

Svenska mästare genom åren

De två första åren var turneringen för spelare upp till 17 år, sedan 1998/1999 för spelare upp till 18 år.

Källor

Fotnoter

Se även
 SM i innebandy

Innebandyturneringar
Herrjuniorer 17
SM i innebandy damjuniorer 18

SM i innebandy damjuniorer 18 avgörs ungefär på samma sätt som fotbollens Champions League. Alltså först är det kvalgrupper (som kallas JSM-kvalgrupper) och sedan SM-slutspel. Laget som vinner slutspelet blir svenska mästare. Svenska mästare koras sedan säsongen 1996/1997.

Svenska mästarinnor genom åren

Källor

Fotnoter

Se även
 SM i innebandy

Innebandyturneringar
Damjuniorer
SM i innebandy pojkar under 16

SM i innebandy pojkar under 16 avgörs ungefär på samma sätt som fotbollens Champions League. Alltså först är det kvalgrupper (som kallas U16-kvalgrupper) och sedan SM-slutspel. Laget som vinner slutspelet blir svenska mästare. Svenska mästare koras sedan säsongen 1994/1995.

Svenska mästare genom åren

Källor

Fotnoter

Se även
 SM i innebandy

Innebandyturneringar
Pojkar 15
SM i innebandy flickor under 16

SM i innebandy flickor under 16 avgörs ungefär på samma sätt som fotbollens Champions League. Alltså först är det kvalgrupper (som kallas U16-kvalgrupper) och sedan SM-slutspel. Laget som vinner slutspelet blir svenska mästare. Laget som vinner slutspelet blir svenska mästare. Svenska mästare koras sedan säsongen 1994/1995.

Svenska mästarinnor genom åren

Källor

Fotnoter

Se även
 SM i innebandy

Innebandyturneringar
Flickor 15
Stockholm Exiles RFC

Stockholm Exiles Rugby Football Club, eller Stockholm Exiles RFC, är en rugbyklubb från Stockholm. Den grundades 1963 av britter, USA och australiensare. De första 20 åren hade klubben mest utländska spelare men från tidigt 1980-talet har klubben bytt profil och har flera svenska spelare även om klubben fortfarande attraherar många utländska. Klubben har en av de största och mest framgångsrika ungdomssektionerna i landet.

Stockholm Exiles har som tradition att resa mycket och gärna och har spritt kunskapen att rugby spelas i Sverige som ingen annan klubb. Resor har gjorts till bland annat USA, England, Skottland, Wales, Frankrike, Danmark, Finland, Norge, Tyskland, Singapore, Hongkong och Sydafrika.

Stockholm Exiles fick som regerande svenska mästare representera Sverige 2005 i den nyinrättade Europacupen för mästarlag. Den första omgången vanns efter segrar mot finska mästarna Jyväskylä och danska mästarna Frederiksberg.

Klubben har blivit svenska mästare i XV-rugby 1972, 1989, 2002, 2004, 2005, 2008, 2010, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2020 och 2021. Damerna har också blivit svenska mästarinnor ett antal gånger, senast år 2007.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Stockholm Exiles Rugby Football Club

Rugbyklubbar i Sverige
Sportklubbar i Stockholms kommun
Sportklubbar bildade 1963
Erik Slottner

Erik Mikael Slottner, född 16 april 1980 i Kalmar, är en svensk politiker (kristdemokrat). Sedan 2022 är han civilminister och statsråd i Finansdepartementet i regeringen Kristersson.

Slottner var tidigare gruppledare för Kristdemokraterna i Stockholms stad och var fram till 2022 äldre- och trygghetsborgarråd för Stockholms stad. Han var dessutom ledamot i stadsbyggnadsnämnden och vice ordförande för Micasa Fastigheter.

Slottner var förbundsordförande för Kristdemokratiska ungdomsförbundet 2004–2005 och har även arbetat som politiskt sakkunnig vid Kristdemokraternas riksdagskansli. Under 2018 var han tjänstgörande ersättare som riksdagsledamot.

Biografi 
Slottner är uppvuxen i Kalmar och sedan september 2001 bosatt på Kungsholmen i Stockholm. År 2001 avlade han en politices magisterexamen i statsvetenskap vid Linköpings universitet. Han var förbundsordförande för Kristdemokratiska Ungdomsförbundet (KDU) 2004–2005. Slottner är öppet homosexuell. Han ansågs tillhöra den liberala falangen inom KDU, som står i opposition mot de som betonar värdekonservatismens idéer.

Slottner utsågs till förbundsordförande på KDU:s stämma den 22 maj 2004 i en omröstning som han vann med två rösters övervikt mot den värdekonservative Andreas Olofsson. Slottner ville verka för att bryta bilden av Kristdemokraterna som ett "intolerant och homofobt parti". På riksmötet den 6 maj 2005 tvingades han avgå som ordförande efter att ha förlorat medlemmarnas förtroende. Han valde då att säga upp sitt medlemskap i KDU.

Efter tiden som förbundsordförande arbetade han som politiskt sakkunnig i riksdagen på Kristdemokraternas parti- och riksdagskansli. Han arbetade med frågor inom utbildningsutskottet och kulturutskottet.

Slottner var riksdagsledamot (tjänstgörande ersättare för Désirée Pethrus) från 5 februari till 24 september 2018 för Stockholms kommuns valkrets.

Sedan 2018 är Slottner ledamot i Stockholms kommunfullmäktige och är äldre- och trygghetsborgarråd för Stockholms stad.

Referenser

Noter

Externa länkar 

Erik Slottners blogg

Ledamöter av Sveriges riksdag för Kristdemokraterna
Sveriges civilministrar
Regeringen Kristersson
Svenska politiker under 2000-talet
Politiker från Kalmar
Födda 1980
Levande personer
Män
Tumba församling

Tumba församling var en församling i Stockholms stift och i Botkyrka kommun i Stockholms län. Församlingen uppgick 2006 i Botkyrka församling.

Administrativ historik
Församlingen bildades 1974 genom en utbrytning ur Botkyrka församling och utgjorde därefter ett eget pastorat. 2006 återuppgick församlingen, liksom Tullinge församling, i Botkyrka församling.

Areal
Tumba församling omfattade den 1 januari 1976 en areal av 66,4 kvadratkilometer, varav 63,0 kvadratkilometer land.

Kyrkor 
Tumba kyrka 
Ängskyrkan

Se även 
 Tumba (tätort)
Tumba distrikt

Källor 

Indelningar i Botkyrka kommun
Historiska församlingar i Stockholms stift
Tullinge församling

Tullinge församling var en församling i Stockholms stift och i Botkyrka kommun i Stockholms län. Församlingen uppgick 2006 i Botkyrka församling.

Administrativ historik
Församlingen bildades 1992 genom en utbrytning ur Botkyrka församling. 2006 återuppgick församlingen i Botkyrka församling.

Kyrkor 
Tullinge kyrka
Ljusets kyrka

Se även 
 Tullinge
Tullinge distrikt

Källor 

Indelningar i Botkyrka kommun
Historiska församlingar i Stockholms stift
Tillbringare

Tillbringare, en vanligen bukig och högre kanna med handtag och snås, av glas, lergods, porslin eller metall. Den används för drycker som måste tillredas eller blandas eller för drycker vars förpackning inte är lämplig.

Se även
 Karaff

Källor 

Servisdelar
Dryckeskärl
Oscars församling

Oscars församling är en församling i Östermalms kontrakt i Stockholms stift. Församlingen ligger i Stockholms kommun i Stockholms län. Församlingen utgör ett eget pastorat.

Församlingen ligger i Stockholms innerstad inom stadsdelarna Östermalm, Ladugårdsgärdet och 
Djurgården.

Administrativ historik
Oscars församling bildades den 1 maj 1906 genom en utbrytning ur Hedvig Eleonora församling och har därefter utgjort ett eget pastorat. Församlingen skrevs till 1962 Oskars församling.

Areal
Oscars församling omfattade den 1 januari 1976 en areal av 12,2 kvadratkilometer, varav 8,5 kvadratkilometer land.

Kyrkoherdar

Förste komministrar

Andre komministrar

Organister
Lista över organister.

Kyrkor 
Oscarskyrkan
Djurgårdskyrkan
Gustaf Adolfskyrkan
Olaus Petri kyrka.

Se även
Stockholms Oscars distrikt
Oscars församlingshus

Källor

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Församlingar i Stockholms kommun
Östermalm
Djurgården
Gärdet
Sankt Matteus församling

Sankt Matteus församling är en församling med eget pastorat i Domkyrkokontraktet i Stockholms stift i Svenska kyrkan, grundad 1906. Församlingen omfattar ungefärligen Vasastan i Stockholm och är uppkallad efter aposteln Matteus.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 1 maj 1906 genom en utbrytning ur Adolf Fredriks församling och har därefter utgjort ett eget pastorat.

Areal
Sankt Matteus församling omfattade den 1 november 1975 (enligt indelningen 1 januari 1976) en areal av 1,4 kvadratkilometer, varav 1,3 kvadratkilometer land.

Kyrkoherdar

Förste komministrar

Andre komministrar

Tredje komministrar

Organister
Lista över organister.

Kyrkobyggnader 
 Sankt Matteus kyrka
 Mikaelskapellet

Se även
Stockholms Sankt Matteus distrikt

Källor

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Vasastan

Församlingar i Stockholms kommun
Lucius Tillius Cimber

Lucius Tillius Cimber, död troligen 42 f.Kr., var en romersk militär.

Tillius Cimber var först anhängare till Julius Caesar, men blev sedan hans bittraste fiende. Den 15 mars 44 f.Kr. gav han de sammansvurna signalen att mörda diktatorn, som vägrat att benåda Cimbers bror, genom att rycka togan från hans skuldra. Därefter begav han sig till Bithynien, förde befälet över flottan och föll antagligen i slaget vid Filippi.

Källor 
 

Romerska militärer
Födda okänt år
Avlidna 42 f.Kr.
Män
Ugglan
Maria Magdalena församling

Maria Magdalena församling är en församling i Södermalms kontrakt i Stockholms stift. Församlingen ligger på Södermalm i Stockholms kommun i Stockholms län och utgör ett eget pastorat.

Administrativ historik
Församlingen bildades 25 juli 1591 ur Storkyrkoförsamlingen under namnet Södermalms församling som namnändrades 1654 till Sankta Maria Magdalena församling som i sin tur namnändrades 1907 till Maria Magdalena församling. 1654 utbröts Katarina församling. 1815 utbröts Kronospinnhusets församling och 1888 utbröts Stiftelsen Konung Oscar I:s minne församling som bestod av internerna på Kronospinnhuset respektive de boende på änkeboendet Konung Oskar I:s minne. 1889 införlivades Straff- och arbetsfängelset å Långholmen och Stockholms stads södra kronohäkte för män församling. 1925 utbröts Högalids församling.

Församlingen har utgjort och utgör ett eget pastorat utom under tiden 1 januari till 1 maj 1925 då den var moderförsamling i pastoratet Maria Magdalena och Högalid.

Areal
Maria Magdalena församling omfattade den 1 november 1975 (enligt indelningen 1 januari 1976) en areal av 0,7 kvadratkilometer, varav 0,6 kvadratkilometer land.

Kyrkoherdar

Förste komministrar

Andre komministrar

Organister 
Lista över organister.

Kyrkor 
Maria Magdalena kyrka

Se även
Stockholms Maria Magdalena distrikt

Källor 

Organister

Externa länkar 
 

Församlingar i Stockholms kommun 
Södermalm
Hammarby församling

För den tidigare församlingen med detta namn i Södermanland, se Hammarby församling, Strängnäs stift.

Hammarby församling är en församling i Sollentuna kontrakt i Stockholms stift. Församlingen ligger i Upplands Väsby kommun i Stockholms län. Församlingen utgör ett eget pastorat.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen bildade till 1982 gemensamt pastorat med Fresta församling som moderförsamling under medeltiden och mellan 1962 och 1982 och annexförsamling däremellan. Från 1982 utgör församlingen ett eget pastorat.

Kyrkor 
 Hammarby kyrka
 Vilunda kyrka

Se även 
Hammarby socken
Hammarby distrikt

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Stockholms stift
Indelningar i Upplands Väsby kommun
Fresta församling

Fresta församling är en församling i Sollentuna kontrakt i Stockholms stift. Församlingen ligger i Upplands Väsby kommun i Stockholms län. Fresta kyrka, som har delar från 1200-talet, är församlingskyrka. År 2017 invigdes Klippkyrkan, en friluftskyrka eller andaktsplats under bar himmel framför nåra klippblock. Den ligger vid Norrvikens nordostra strand och är station 6 på församlingens pilgrimsled Birgittavandringen. Här hålls ett par gudstjändter varje år och den går att använda för till exempel vigsel.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung och utgör ett eget pastorat.

Församlingen bildade till 1982 gemensamt pastorat med Hammarby församling som annexförsamling under medeltiden och mellan 1962 och 1982 och moderförsamling däremellan. Från 1982 utgör församlingen ett eget pastorat.

Se även 
 Fresta socken
Fresta distrikt

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Stockholms stift
Indelningar i Upplands Väsby kommun
Pelare

Pelare är ett fristående, vertikalt stöd, som skiljer sig från en kolonn i det att den varken behöver vara cylindrisk eller överensstämma med någon av kolonnordningarna. En pelare i en byggnad är i princip en vertikal balk. Pelarens uppgift är att vara underlag för horisontella balkar och dessutom leda kraften nedåt i konstruktionen. Pelaren bär lasten vertikalt och denna följer därmed pelarens egen riktning.

Belastningen angriper oftast inte pelarens mittaxel som axialbelastning utan har ofta sin angreppspunkt utanför denna. Den kraft som belastar mittaxeln benämns som centrisk och den som belastar området utanför mittaxeln kallas excentrisk. På en pelare är det alltså vanligast att lasten är en excentrisk last. Denna excentricitet är belastningens avstånd till pelarens mittaxel och ger i kombination med lasten ett böjningsmoment.

Andra typer av pelare 
Man talar även om olika organisationer och religioners pelare etcetera:
Europeiska unionens tre pelare
Islams fem pelare
Skapelsens pelare
Vishetens sju pelare

Se även 
Järnpelaren i Delhi
Kc-pelare
Lenas pelare
Obelisk
Pelarhelgon
Stödpelare

Referenser 

 Watkin, David (1986). A History of Western Architecture. Barrie and Jenkins. .

Externa länkar 
Synonymer till pelare: stolpe, kolonn, pilaster, post, påle, stöd, stötta, obelisk
SAOB

Byggnadsdetaljer
Byggteknik
Entablement

Entablement (av franskans entabler 'hopfoga') är ett element i klassisk arkitektur. Entablementet, oftast kallat bjälklag, består uppifrån och ned av gesims (även kallad kornisch), fris och arkitrav och bärs upp av kolonner, pelare eller pilastrar.

Referenser 

Begrepp inom arkitektur
Byggnadsdetaljer
Triglyf

Triglyf (grekiska triglyphos, "tresnitt", egentligen tre gånger kluven) är en del av den doriska frisen. En triglyf består av en stenplatta med två, genom släta ytor skilda lodräta räfflor vilka i genomskärning är triangulära, på det doriska templet omväxlande med metoperna vilande på arkitraven i axeln på varje kolonn och dess mellanrum.

I antik och klassicerande arkitektur består triglyfen av en fyrsidig (rektangulär) platta delad i tre lika stora delar av två lodräta räfflor, och placerad mellan metoperna i en dorisk fris. Triglyfer anses av vissa forskare vara reminiscenser av bjälkändar i äldre grekisk träarkitektur. Under antiken var de ofta målade i blått. Triglyfen anger således läget för de gamla timrade templens balkar.

Referenser

Byggnadsdetaljer