Marib

Den gamla staden Marib är belägen i den östra delen av Jemen som gränsar mot den stora öknen Rub al-Khali. Man tror att den grundades någon gång under det 2. årtusendet f.Kr. Den hade en strategisk belägenhet utmed den gamla karavanleden för rökelse och kryddor, Rökelsevägen, som ledde från kusten vid Arabiska havet via Hadhramaut norrut mot Medelhavet. Marib var under många århundraden huvudstaden i kungariket Saba fram till 500-talet e.Kr.

Maribdammen 
Den gamla maribdammen är belägen sydväst om staden Marib, 172 kilometer öster om Jemens huvudstad  Sana'a.  

Det sydarabiska jordbruket under de sista årtusendena för Kristus grundade en speciell bevattningsteknik i de stora dalarna som leder från höglandet i väster ner mot öknarna Arabiska halvöns inre. Dammen byggdes för att under regnperioderna samla upp störtfloderna från bergen och under torrperioderna bevattna områdena på ömse sidor om dalens mynning. Genom att spärra dalarna med dammar leder man vatten ut i ett system av fördelarstationer som gör att stora arealer kan bevattnas. Det räcker med ett par sådana störtfloder per år för att få en god skörd. Systemet utvecklas redan under tredje årtusendet f Kr.

Konstruktion 
Den första dammen och var en enkel konstruktion av jord vid den smalaste delen av floddalen med en sluss på vardera sidan . och uppskattningsvis 4 meter hög. Senare höjde man vallen och denna andra jorddamm var 7 meter hög och klädd av murade stenar på sidan mot vattnet dvs uppströms för att göra dammen vattentät och för att motstå vattenvågornas eroderande effekt. Den slutliga Maribdammen lär ha varit omkr. 15 meter hög, 700 meter lång och 60 meter bred vid basen (uppgifterna på dammens storlek varierar) och täckt av sten. I varsin ände av dammen fanns en sinnrikt utarbetad slussbyggnad genom vilka vattnet strömmade ut i bevattningssystemets kanaler med en kapacitet av 60 kubikmeter per sekund. Murarna till de två slussarna finns fortfarande bevarade. De gamla jeminitiska dammbyggarna tog optimal fördel av platsens topografi. För att bygga dammens vall grävde man i floddalens bädd ända ned till berggrunden. Slam, träd och stenar som samlats bakom vallen rensades bort för hand varje århundrade och återanvändes vid reparationsarbetena. Inskriptioner visar att dammen kollapsade och byggdes upp ett flertal gånger. Den sista gången några större arbeten utfördes var under den abessinska ockupationen av Jemen på 500-talet e.Kr. År 575 förstördes dammen ånyo och har sedan dess inte återuppbyggts.

Dammen och bevattningssystemet beskrivs som antikens mest sofistikerade ingenjörsarbete. Man uppskattar att mer än 10 000 hektar odlingsbar mark bevattnades med dammens hjälp där cirka 50 000 människor bodde. Det är odisputabelt att dammen var av avgörande betydelse för området tills den slutligen upphörde att fungera och invånarna försvann. Maribdammens kollaps var en ödesdiger händelse med långtgående konsekvenser. Vad som en gång var ett fruktbart land blev ödelagt. Stor skaror av emigranter från Jemen spred sig till andra delar av och utanför arabiska halvön.

Historia 
Maribdammen blev inte bara del av Jemens mytologi utan kom också in i den islamiska traditionen. Legenden berättar om en profetia inom befolkningen i Saba som innebar att dammen skulle bli förstörd av en stor råtta.

Saba och det stora dammgenombrottet med dess följder omnämns i Koranens 34:e sura, Sabas sura:

Det har funnits många planer på att återuppbygga den gamla berömda dammen men på grund av sin historia är platsen av stor arkeologisk betydelse och man har därför valt att bevara ruinerna som de är. En ny damm invigdes 1986 längre upp i floddalen och man fyller åter områdets kanaler och brunnar med vatten.
Även en ny stad Marib har under de senaste åren byggts upp några få kilometer från den gamla.

Källor 
Architectural Guidance

Jemens historia
Tentativa världsarv i Jemen