kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Storvreta IBK

Storvreta IBK är en innebandyklubb från Storvreta utanför Uppsala med IFU Arena som hemmaplan. Klubben bildades 1989 och är Sveriges fjärde största innebandyklubb med 711 licensierade spelare (15 november 2006) och 1700 medlemmar. Varje år arrangerar klubben världens största innebandyturnering: Storvretacupen.

Klubbens herrlag spelade säsongen 2015/2016 i Svenska Superligan och damlaget i Allsvenskan. Herrlaget har nått slutspel sju gånger varav semifinal två gånger och final fem gånger och damlaget nådde i början av 1990-talet slutspel två gånger. Herrarna har även vunnit SM-finalen sju gånger av nio möjliga (2009/2010, 2010/2011, 2011/2012, 2015/2016, 2017/2018, 2018/2019 och 2022/2023). Herrarna gjorde debut i Elitserien säsongen 2001/2002 och spelade slutspel första gången säsongen 2003/2004, vilket de gjort varje säsong sedan dess. Till lagets mest kända spelare hör landslagsspelarna Mattias Samuelsson, Alexander Rudd, Albin Sjögren, Henrik Stenberg, Tobias Gustavsson, Viktor Klintsten, Robin Nilsberth och Jimmie Pettersson. Storvreta IBK vann också europeiska klubbmästerskapen 2010, 2012 och 2016

Varje sommar anordnar Storvreta IBK ett träningsläger för pojkar och flickor i åldrarna 10-15 år. Där får man chansen att spela innebandy, möta a-lagsspelare från SIBK och framför allt få träffa nya kompisar och ha kul.

Damlaget satsar för att ta sig upp i Svenska Superligan efter värvningar som Anna Wijk, Matilda Andersson, Frida Bäve, Evelina Sparf, Klara Sundell och Amanda Skyltbäck.

Spelare

Nuvarande spelartrupp
(Uppdaterad 23 februari 2017)

Arenan
Laget spelar sina hemmamatcher i A-hallen i IFU Arena. Hallen har plats för ca 2880 åskådare. IFU är en större innebandyanläggning i Uppsala, med en tillhörande idrottsarena. Det finns fem rena innebandyhallar, A-, B-, C-, D- och E-hallen, varav A-hallen är den största. Förut brukade Storvreta IBK träna ute i hemorten Storvreta i Ärentunahallen, men nu är det bara Storvretas ungdomsverksamhet som tränar och spelar matcher där. Ungdomsverksamheten tränar även i Vattholmahallen och i innebandykomplexet IFU Arena

Meriter
SM
Guld (7): 2009/2010, 2010/2011, 2011/2012, 2015/2016 2017/2018, 2018/2019, 2022/2023

Silver (2): 2013/2014, 2020/2021
Brons (4): 2003/2004, 2004/2005, 2006/2007, 2008/2009
Europacupen
Vinnare (3): 2010, 2012, 2016

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Storvreta IBK
Storvreta IBK på Innebandy.se

Innebandyklubbar i Sverige
Sportklubbar i Uppsala kommun
Sportklubbar bildade 1989
Provvävning

Provvävning är när en matta vävs och vävaren testar olika mönster och/eller färger. Behovet av provvävning beror på att inslag och varp samverkar till resultatet och det är därför ofta nödvändigt att prova flera olika slags kulörer och garngrovlekar. En vävteknik som gåsögon kan ge helt olika slags tyger beroende på val av inslagsgarn.

Vävning
Invävning

Invävning utgörs av varpens väg upp och ner mellan inslagen och reglerar åtgången på varpen och varierar med inslagsgarn och vävteknik.

I en ripsmatta där effekten uppnås genom att väldigt många varptrådar helt täcker inslagsgarnet går det år mycket varp, jämfört med en gles gardin i tuskaft med ett tunt inslag där varptrådarna ligger i stort sett raka genom hela väven.

Vävning
Rondell (olika betydelser)

Rondell kan syfta på

 Rondell –  en vägkorsning med en cirkelformad refug i mitten, se cirkulationsplats
 Rondell (verktyg) – en rund slipskiva för olika verktyg

Personer
 Rondell Rawlins (1975–2008), en ökänd guyansk gängledare
 Rondell Sheridan (1958–),  en amerikansk skådespelare

Se även
 Rondellhund – en form av gatukonst
Framknytning

Framknytning av varpen görs när man knyter fast varpen på den käpp som via snören är fäst vid tygbommen.
Vid framknytning skall mitten av varpen placeras mitt på käppen, vars ytterkanter inte får ligga utanför vävstolens sidostycken. Snörenas placering på käppen avgörs av längden mellan de hål där snörena kommer ur tygbommen. Framknytningskäppens avstånd till bröstbommen mäts upp för att se till att varpen löper rakt. Annars blir tyget snett när det tas ur vävstolen.

Vid framknytning skall varpen delas upp i jämnt fördelade partier och knytningen börjar på mitten för att sedan knytas i båda ytterkanterna, därefter från mitten och utåt igen. Efter den första knytningen går man över alla knutar en gång till och spänner varpen jämnt mot käppen. Genom att sist knyta yttertrådarna på båda sidorna blir dessa som regel något hårdare spända än de mittre trådarna. Framknytningen avslutas med en fästande knut som inte löper eftersom varpen utsätts för ganska hård påfrestning när den sedan spänns inför vävningen för att ha ett bra skäl till inslaget.

Vävning
Effsingar

Effsingar (eller äfsingar, efsingar, eppsingar, näppsingar) är den del av varpen som man aldrig kan väva slut. 
Mot slutet av varpen måste ändå den sista biten förbli ovävd eftersom solven som är förbundna med tramporna är placerade bakom slagbommen.

Effsingarna är lika långa som avståndet från sista inslaget till de bakre solven, vilket kan vara upp till en meter, alltefter vävstolens konstruktion. Om väven ska ha en frans kan effsingarna användas för att knyta en sådan.

Etymologi
Efsing kan härledas från ett fornnordiskt ord efsa, som betyder avskära. Effsingar är alltså något som blivit avskuret.

Dialektalt har effsing i överförd bemärkelse blivit ett skämtsamt uttryck för Litet och svagt barn, barnunge, d.v.s. något som just inte duger till någonting. En annan dialektal tolkning av effsing = barnunge kan vara glad och livlig pojke.

Källor

Vävning
Casus belli

Casus belli (latin för "krigstillfälle") är en folkrättslig term med betydelsen "den händelse som ger anledning till krigsförklaring". Vad som utgör ett casus belli har varierat genom historiens gång. Enligt folkrättslig sedvänja är det numera endast beslut i FN:s säkerhetsråd om militär aktion eller självförsvar mot väpnat angrepp från annan suverän stat som utgör ett legitimt casus belli.

Referenser

Se även
Krigets lagar
Casus foederis
Lista över latinska ordspråk och talesätt

Latinska ord och uttryck
Internationell politik
Krigets lagar
Latinska uttryck inom juridiken
Säkerhetspolitik
Cornelis Hofstede de Groot

Cornelis Hofstede de Groot, född 9 november 1863 i Drenthe, död 1930 i Haag, Nederländerna. Nederländsk konsthistoriker och konstsamlare. 

Hofstede var son till en professor i Groningen, avslutade sina gymnasiestudier i Coburg, Tyskland och studerade sedan konsthistoria vid universitetet i Leipzig. Han specialiserade sig på nederländskt 1600-talskonst och blev dr phil 1891 på en avhandling om Arnold Houbrakens (1660-1719) De groote Schouburgh der Nederlantsche Konstschilders en Schilderessen ("De nederländska målarnas stora teater"; 1718–21). Han blev 1891 andre direktör för galleriet i Haag och var 1896-1898 föreståndare för kopparstickssamlingen i Rijksmuseum i Amsterdam. 

Hofstede de Groot var framför allt känd som en av de främste Rembrandtskännarna. Han var medarbetare i Wilhelm von Bodes väldiga beskrivande förteckning över Rembrandts alla kända målningar (8 bd, 1897-1906), utgav i samarbete med Lippmann Zeichnungen von Rembrandt (1901) och jämte Abraham Bredius Die urkunden über Rembrandt (1906). Sistnämnda år utgav han Rembrandt Bijbel (tysk uppl. 1912). Han har vidare utgett arbeten om Vermeer och Karel Fabritius och (med andra forskare) ett omfattande verk om framstående nederländska målare under 1600-talet (10 delar, 1907-1912).

Externa länkar
Biografi och bibliografi på Duke-universitetets webbplats

Källor
 

Avlidna 1930
Födda 1863

Män
Nederländska konsthistoriker
Ugglan
Personer från Drenthe
Bestick

Bestick är en uppsättning redskap som oftast förvaras tillsammans i ett fodral eller låda, till exempel ritbestick. Ett bords- eller matbestick är en sats med kniv (bordskniv), gaffel och sked som används vid en måltid.

Matsilverbestick, bordssilver, kan vara både vackra och praktiska och är en viktig del av bordsdukningen. Det finns olika typer av matsilver såsom matbestick, salladsbestick och andra uppläggningsbestick med en mängd olika modeller designade av olika konstnärer.

Bildgalleri

Källor
Rockparty

Rockparty var en ideell förening i Hultsfred som bland annat arrangerade Hultsfredsfestivalen, men den 2 juli 2010 gick föreningen i konkurs efter 29 år som arrangör.
Föreningen Rockparty bildades 16 december 1981 av ett gäng rockintresserade ungdomar som ville arrangera små konserter för sitt eget och sina kompisars höga nöjes skull. Första arrangemanget gick av stapeln den 31 januari 1982 då Biffen Steks, Destroid Future och Zwän Ruth stod på scenen på fritidsgården. Första stora konserterna hölls redan första våren med band som Eldkvarn, Attentat och framför allt Ebba Grön. Föreningen hade då en nära koppling till sammanslutningen Kontaktnätet.
Föreningen hade cirka 600 medlemmar och ägde ett antal dotterbolag som är verksamma inom musik- och upplevelsebranschen. Rockpartykoncernen sysselsatte cirka 40 personer på heltid i Hultsfred och arrangerade varje år Hultsfredsfestivalen, som 1991-2009 normalt besöktes av över 20 000 musikintresserade. Efter förluståren sparkades respektive avgick cheferna 2007 och 2011.

Dotterbolag 
 Gymnasium Rock City
 Metropol
 Musiclink
 Rockcity

Verksamheter inom Rockparty-sfären 
 Sveriges LjudmigreringsCentrum
 Musiklägret Popkollo
 Föreningen Sheena
 Svenskt Rockarkiv
 Hultsfredsfestivalen
Rookiefestivalen

Utbildningar inom Rockparty-sfären 
 Campus Hultsfred
 Destinations- och produktutveckling inom turism
 Digital Mediadistribution
 Gymnasium Rock City

Källor

Externa länkar 
 www.rockparty.se

Hultsfred
Musikorganisationer i Sverige
Organisationer bildade 1981
Bartholomeus Maton

Bartholomeus Maton, född mellan 1643 och 1646, troligen i Leiden, död sannolikt i Stockholm på 1680-talet, nederländsk genre- och porträttmålare som slutligen var bosatt i Sverige och vars flesta arbeten finns i Sverige.

Biografi
Maton tillhörde 1666 Leidens borgargarde, var 1669 elev till Gerard Dou och blev 1671 medlem av Leidens målargille, i vilket han var ordförande 1674 och 1675. 1679 reste han till Sverige och är sannolikt identisk med en vinhandlare i Stockholm med samma namn. Att han 1682 sålde sitt hus i Leiden, tyder på, att han icke ämnade resa från Sverige. En Barthold Maton, sannolikt målaren-vinhandlaren, stod 1684 fadder vid ett barndop i Tyska kyrkan i Stockholm. 

Matons taflor är ytterst starkt påverkade av läraren och mycket sirligt och glatt målade. Konstnären är dock av särskildt intresse för oss, eftersom han bodde i Sverige och hans flesta arbeten befinner sig inom landets gränser. Så finnas i Ekmanska samlingen på Mö gård i Östergötland icke mindre än sex målningar av hans hand: Piprökaren, Läkaren, Lutspelerskan, Drucplockerskan, Dam med ett glas och Dam med en sill i handen, alla komna från Finspångsgalleriet, där det 1809 fanns ytterligare fem, nu försvunna, målningar, Gubbe och en ung kvinna, Skolmästaren, Gubbe och en ung kvinna, som dricker, Gumma med en käpp och Ung kvinna, som skämtar med en gubbe. Utom dessa, till formatet små tavlor, vilkas förekomst på Finspång förklaras därav, att en Maton, troligen målarens bror, hade anställning vid Finspångs styckebruk, fanns omkr. 1890 i Lewenhauptska samlingen på Mauritzberg ett större stilleben av Maton.

Hans arbeten träffas, ehuru sparsamt, även i utländska samlingar, såsom i Sixska samlingen i Amsterdam, i Arenbergska samlingen i Bruxelles, i Rotterdams museum, Museum Bredius, och Nationalmuseum i Stockholm.

Källor

Noter
 

Nederländska konstnärer
Män
Födda 1640-talet
Avlidna 1680-talet
Personer från Leiden
Ugglan
Representerade vid Nationalmuseum
Illusion

En illusion är en falsk uppfattning av verkligheten, ofta orsakad av flertydiga sinnesintryck. En illusionist är en person som i underhållningssyfte utför trolleri men som medger att dessa är just illusioner, till skillnad från häxor, siare med flera som påstår sig utöva magi med övernaturliga effekter.

Illusioner kommer från något i den verkliga omgivningen medan hallucinationer skapas helt och hållet av hjärnan. Illusion är ett relativt vanligt symtom vid konfusion medan hallucinos är ett centralt symtom vid psykos.

Illusion kan också handla om uppfattning om hur vi kan veta att någon existerar eller att ens världen existerar. Detta är vanligt inom filosofi, existentialismen.

Sinnesintryck som kan ge upphov till illusioner
 Hägring
 Optisk illusion
 Skenperspektiv
 Synvilla
 Trompe l'œil
 Trolleri

Se även
 Allusion
 Självbedrägeri

Externa länkar

 Optical Illusions
  Illusion Video. 

Termer inom metafysik
Kognitiva symtom
Trolleri
Verklighet
Hägring

För filmen med samma namn, se Hägring (film)

Hägring är ett optiskt fenomen som beror på ljusstrålarnas brytning och reflexion mot luftlager av olika täthet och som uppträder då atmosfärens brytningsindex varierar med höjden.

En klassisk hägring berättas från Vitus Berings seglats runt Nordostpassagen. Ovanför polcirkeln i mörka polarnatten kunde solen ses genom hägring många dagar innan den enligt almanackan skulle dyka upp ovanför horisonten.

Det är just i Arktis och Antarktis som hägringar är vanliga. Flygledartorn och berg dyker plötsligt upp som hägringar ovanför horisonten. Hägringen är också ett fenomen som i alla tider har lurat karavaner som färdats genom öknen. Vid stora temperaturskillnader mellan olika höjder kan ljusstrålar böjas av, och därigenom kan föremål bortom horisonten dyka upp ovanför den.

Vid bilkörning i motljus en varm sommardag kan vägbanan plötsligt se regnvåt ut. När bilen väl hunnit till den till synes våta fläcken visar det sig att vägbanan är fullständigt torr. Förklaringen är att det är fråga om ett hägringsfenomen på grund av temperaturinversioner i ett tunt skikt strax ovanför vägbanan.

Hägringar är ingen optisk illusion i vanlig mening, utan ett äkta fysikaliskt fenomen.

Se även
Fata morgana (hägringsfenomen)

Externa länkar

Optiska fenomen

de:Luftspiegelung
Mikroorganism

En mikroorganism eller mikrob är en organism som är så liten att den inte kan ses med blotta ögat. Avgränsningen är parafyletisk, på så sätt att mikroorganismerna inte är en klad av organismer. Bakterier, arkéer, de flesta protozoer och vissa svampar, alger och djur är mikroorganismer. Ibland räknas även virus hit fastän de inte alltid är att betrakta som organismer. Mikroorganismer kan vara både encelliga och flercelliga.

Mikroorganismer finns i nästan alla miljöer på jorden och spelar en viktig roll i olika ekosystem. Till exempel är de viktiga för kretsloppen av näringsämnen, till exempel som nedbrytare.

Mikroorganismer och människan 
Många mikroorganismer lever i symbios med människan. Tarmfloran utgörs av de bakterier som finns naturligt i människans tarm. Bakterier bryter ned födan i människans mag- och tarmkanal. En bakterie i tjocktarmen bildar K-vitamin som krävs för att blodet ska stelna (koagulera). 

Det finns också mikroorganismer som är parasiter och som därför är skadliga för människan.

Referenser 

Mikrobiologi
Varpställning

Varpställning är det redskap med vilket man lindar upp varpen i hela dess längd. I gamla bondehem förekommer att man finner hål i golv och tak som använts för att anbringa varpställningens centrumaxel, kring vilken en fyrkantig träkonstruktion är uppbyggd (ofta ihopvikbar).
 
I nederkanten av varpställningen sitter skälpinnarna som skapar det skäl som är nödvändigt för att identifiera i vilken exakt ordning trådarna ska anbringas vid pådragning och den följande solvningen. Avståndet mellan sidorna i varpställningen avgör hur många varv varpen behöver gå för att få rätt längd. För en lång varp blir det många varv, och fästpinnen kring vilken man vänder, blir placerad högt upp i ställningen. Vanliga mått på varpställningens sidor är 1 meter eller 75 cm. Avståndet fram till skälpinnarna ingår i varpflätans längd. Vid vävning i en liten vävstol brukar just det avståndet kunna motsvara effsingarnas längd. 

Varpning sker med valfritt antal trådar åt gången, beroende på vad man ska väva och antal färgbyten samt tillgången till antal rullar garn. För en ripsväv med många trådar är att föredra 4 eller 6 trådar åt gången vid varpningen, som sprids mellan fingrarna för att motverka inbördes tvinning.

Vävredskap
Skänninge möte

Skänninge möte var ett kyrkomöte som hölls den 1 mars 1248 och som sammankallats av påve Innocentius IV:s legat, kardinalbiskopen Vilhelm av Sabina. Mötet fick stor betydelse för Sveriges (inklusive Finlands) införlivande i den västliga kristenheten och utvecklingen av Sverige till en nationalstat. Framför allt bidrog det till stärkandet av biskoparnas roll. För trehundra år framåt till reformationen drog mötet upp riktlinjer för rikets relation till den romersk-katolska kyrkan. Mötet bekräftade också Birger jarls rättighet att bruka romersk rätt i Sverige, vilket var mot de forna lagarna, vilket bidrog till Bjälboättens maktövertagande. 

Med på mötet var utöver kardinalbiskop Vilhelm även Birger Jarl, ärkebiskopen Jarler, rikets fem övriga biskopar, klosterledare, präster, Östergötlands lagman och ett antal stormän. 

På mötet bestämdes att präster skulle leva i celibat och sälja sin jord, utan att släktingarnas sedvanliga samtycke krävdes. Prästerna förbjöds ha hustrur eller bo ihop med en kvinna. Ifall sådant förekom skulle kvinnorna i fråga bannlysas. De präster som redan vara gifta eller levde ihop med en kvinna tvingades att inom årets slut skilja sig från henne. Undantag gjordes dock för präster som var över 50 år och som vid straff av höga böter lovat biskopen att leva avhållsamt samt att aldrig sova under samma tak som kvinnan. Präster fick inte behålla sina barn. 

Enligt Vilhelm av Sabina gjorde de svenska prästerna i det längsta motstånd mot celibatkravet. De hade enligt kardinalen "bedyrat att de under inga förhållanden kunde existera utan förbindelse med kvinnor och deras hjälp". 

Mötet hölls i Skänninge, endast några kilometer från sätesgården i Bjälbo.

Litteratur 
 Åke Ljungfors, "Mötet i Skänninge 1248." Kyrkohistorisk årsskrift 50 (1950).
  Svensk historia

Noter

Externa länkar 

1248
Sverige under 1200-talet
Katolska kyrkans i Sverige historia
Skänninges historia
Universal Description, Discovery and Integration

Universal Description, Discovery and Integration (UDDI) är en standardiserad katalogmodell för webbtjänster. En UDDI katalog-innehåller information om webbtjänsters funktionalitet och beskrivning.

Tillsammans med SOAP och WSDL är UDDI en av de tre grundstenarna för just webbtjänster.

UDDI fick aldrig det genomslag som man hoppades och flera har kritiserat specifikationen för att vara onödigt komplex. IBM, Microsoft och SAP stängde sina publika UDDI-tjänster 2006. Gruppen som tagit fram UDDI-specifikationen på standardiseringsorganet OASIS avvecklades 2007. Under 2010 meddelade Microsoft att kommande versioner av Windows Server inte kommer att inkludera UDDI-tjänsten.

Källor

Standarder och konventioner
Albert Svanberg

Albert Villiam Svanberg, född 11 mars 1966 i Överluleå församling, är en sportjournalist på SVT.

Svanberg har ett förflutet som ishockeyspelare i Kiruna AIF innan han valde den journalistiska banan.

Efter studier till journalist i Göteborg har Svanberg arbetat på NSD, Göteborgs-Posten, Expressen samt Sveriges Television (tillträdde 1993) och blev välkänd för den sportintresserade allmänheten som sportkrönikör under vinjetten Signerat Svanberg. Han låg tillsammans med Mats Nyström och Dennis Videmyr bakom den klassiska VM-krönikan om fotbolls-VM 1994.

Svanberg var sportchef på SVT från och med 2005 och fram till och med årsskiftet 2009 och därefter chef för SVT i Göteborg till och med sommaren 2011. Från och med hösten 2011 var han divisionschef för allmän-TV. Den 1 september 2015 blev han ny chef för SVT .

Svanberg, vars föräldrar var läkare, är uppvuxen i Kiruna. Han är sambo med sportjournalisten Katarina Hultling.

Referenser 

Fränberg, Magnus. Sportchefen går sin egen väg. Svenska Dagbladet 10 mars 2006, s. 30

Svenska sportkommentatorer
Män
Födda 1966
Personer från Överluleå socken
Levande personer
Svenska sportjournalister
Gaskammare

Gaskammare avser ett utrymme för avlivning av djur eller avrättning av människor med användning av giftig gas.

Gaskammare i botanik och fysik 
Det äldsta belägget för ordet "gaskammare" i svenska språket är från 1891. Gaskammare användes från början för att vid mikroskopi studera gasers verkan på strukturer och organismer. En samtida synonym till engelskans gas chamber var gas oven (gasugn), men denna synonym försvann gradvis, antagligen för att man ansåg att det berövade offren för förintelsen deras värdighet. Ordet fick senare en annan betydelse.

Gaskammare för avrättningar

Nazityskland 
I Nazitysklands koncentrations- och förintelseläger användes gaskammare för avrättning av judar, politiska motståndare, romer, funktionshindrade, psykiskt sjuka och andra för regimen misshagliga personer. Experiment med gasning av människor utfördes första gången på sovjetiska krigsfångar. Metoden ansågs vara kostnadseffektivare än arkebusering, som hade använts dittills. I Auschwitz användes Zyklon B, i Treblinka och Sobibór kolmonoxid från motorer.

Auschwitz II (Birkenau) var det läger i Nazityskland där flest människor gasades och sedan kremerades. Det tyska företaget , som ritade och tillverkade flera av förintelselägrets krematorier, utvecklade även teknik för befintliga gaskammare och designade gaskamrarna som byggdes in i deras nya krematorier 1943.

USA 

I USA kan vissa delstater använda gasning som alternativ avrättningsmetod. Verkställandet inleds med att den dömde placeras i en stol och spänns fast. Stolen står i ett speciellt gastätat rum (gaskammare) som tillsluts. En öppen behållare som finns under stolen fylls med svavelsyra genom ett rör från utsidan av kammaren. Ovanför behållaren finns en öppningsbar låda med pellets av kaliumcyanid. När domen verkställs öppnas lådan och kaliumcyaniden faller ner i svavelsyran. Den kemiska reaktionen mellan de båda ämnena bildar då en gas av vätecyanid, samma sort som Zyklon B. Genom ett stetoskop som blivit fäst på den dömdes bröst och är anslutet till utsidan av kammaren kan en läkare avgöra när döden har inträffat. Den gas som då finns kvar sugs ut med kraftiga fläktar och personal med skyddsmasker sanerar sedan kammaren och den avrättade med ammoniak.

Gasning användes första gången som avrättningsmetod 1915 i Utah och blev med tiden förknippad med San Quentin-fängelset i Kalifornien. Med tiden hamnade den i vanrykte då metoden kom att förknippas med nazisternas massmord under andra världskriget.

Gasning vid slakt av djur 
Inom slakterinäringen förekommer bedövning av djur genom gasning i slutna utrymmen. Bedövningsgasen är koldioxid som på några minuter söver djuren som sedan töms på blod och avlider utan att vakna. AGA beslutade 2002 att sluta sälja koldioxidgas för olovlig avlivning av höns i ladugårdar. Reglerna har ändrats. Den som vill avliva värphöns med koldioxid efter avslutad produktionsomgång behöver inte längre ansöka om dispens från Statens jordbruksverk.

Se även 
 Gasvagn
 Koncentrationsläger
 Krematorium

Referenser 

Avrättningsmetoder
Dykcertifikat

Dykcertifikat utfärdas av erkända dykutbildningsorganisationer. Dykcertifikaten beskriver dykarens utbildningsnivå.

Nedan presenteras en lista på certifikatsnivåer inom olika dykutbildningsorganisationer:
PADI
Open Water
Advanced Open Water
Rescue Diver
Dive Master
NAUI

CMAS
* (Enstjärnig dykare)
** (Tvåstjärnig dykare)
*** (Trestjärnig dykare)

Externa länkar 

 Dykinfo - Allt om dykcertifikat

Certifiering
Sportdykning