kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tågåkeriet i Bergslagen

Tågåkeriet i Bergslagen AB, ofta förkortat TÅGAB, är ett järnvägsbolag baserat i Kristinehamn. Det startades 1994 av Lars Yngström som arbetade på dåvarande Statens Järnvägar och har ett antal verksamhetsgrenar inom järnvägsområdet, såväl gods- som persontrafik, uthyrning av lok och vagnar samt verkstad och reservdelsförsäljning. Företaget hade 2013 cirka 120 anställda, och 20–25 lok av olika storlekar, såväl ellok som diesellok.

Persontrafik

Historia

Tågab började persontrafiken den 13 december 2009 med en premiärtur med kaffe och luciafirande ombord. Tågen gick mellan Karlstad C och Göteborg C via Kristinehamn, Laxå, Skövde C och Alingsås. Bolaget använde sig ursprungligen av sex sextiotalsvagnar inköpta från Netrail i juni 2009 ommålade i Tågabs färger; silvriga vagnar med röda sidoränder och majoriteten av Rc-loken har liknande färgsättning. Vagnparken har efter hand utökats. 

Sedan 12 februari 2012 är trafiken utökad till linjen Falun C - Göteborg C via Kristinehamn, Karlstad C och Trollhättan. 

Sommaren 2013 utökades trafiken genom att sommartid även köra mellan Göteborg och Mora, för att ansluta till Inlandståget på Inlandsbanan, och därigenom utgöra en sydlig fortsättning av denna. 

Från och med 10 augusti 2015 började Tågab att köra ett tågpar varje eftermiddag mellan Karlstad och Stockholm. 

Den 5 maj 2017 utökades trafiken med sträckan Karlstad - Tranås via Hallsberg och Motala, sedan våren 2018 körs trafiken hela vägen till Alvesta på fredagar.

Biljetter säljs via SJ.

Trafik
Tågab trafikerar följande linjer:

Förutom under sommaren, körs endast enstaka tåg måndag-torsdag. 

 Falun/Mora-Karlstad-(Göteborg)
 Stockholm-Karlstad 
 Karlstad-Alvesta (endast fredagar)

Persontrafiken bedrivs till största del med personvagnar som dras av ellok typ Rc3, men även Rc2 eller motorvagn typ X10 kan förekomma. Kiosk/servering medföljer på tågen.

Fordon
Uppdaterat maj 2023

Ellok 
 Rc1, 2 st avställda (Rc1 1014 & 1026), inga lok i trafik
 Rc2, 12 st (Rc2 001, 002, 006, 007, 008, 009, 010, 1040, 1041, 1045, 1052 & 1066)
 Rc3, 4 st (Rc3 1059, 1062, 1063 & 1064)

Diesellok 
 T43, 4 st (T43 107, 111, 112 & 113)
 TMY, 4 st (TMY 101, 103, 105 & 110)
 TMZ, 4 st (TMZ 108, 109, 1425 & 1448)
 Z (växellok), 1 st (Z 210)
 Z65 (växellok), 6 st (Z65 202, 203, 204, 211, 217 & 219)
 Z70 (växellok), 5 st (Z70 712, 717, 730, 732 & 734)
 Zö (växellok), 3 st (Zö 209, 212 & 219)

Personvagnar 
 A2, 2 st (A2 5040 & A2 5151)
 AB3, 3 st (AB3 4874, 4875 & 4885) 
 ABS2, 1 st (ABS2 5131) (ombyggd 2017 från B5, för att få kiosk och 1:a klass)
 ABS5, 1 st (ABS5 4751) (ombyggd 2010 från BS5, för att få 1:a klass)
 B1, 5 st (B1 4922, 4924, 5107 & 5157)
 B5, 2 st (B5 5123 & B5 5128)
 B7, 1 st (B7 5248) (ombyggd 2015 från S1)
 BC2 2 st, (BC2 3492 & 3514) (Används endast som sittvagn)
 BS5, 2 st (BS5 4744 & 4745)
 R2, 1 st (R2 5170)

Motorvagnar 
 X10 2 st (X10 3201 & 3203)

Referenser

Externa länkar
Officiell webbplats

Svenska järnvägsbolag
Järnvägsbolag bildade 1994
Företag i Kristinehamns kommun
Svenska tåg
Transferering

Transferering, använt som samhällsekonomiskt begrepp, innebär att ekonomisk bärkraft genom kollektiva statsfinansiella åtgärder och dylikt överflyttas från vissa sociala grupper till andra sociala grupper.

Den grupp som belastas vid en transferering utsätts för beskattning, tvång att betala särskild avgift med mera. Den grupp som gynnas vid en transferering kan i gengäld motta bidrag, försäkringsersättning, pension med mera; i vissa fall är ett bidrag inte avhängigt en inkomstprövning, utan kan utbetalas generellt utan att äventyra transfereringseffekten. Även progressiv beskattning kan användas i transfereringssyfte. Det sistnämnda är vanligt vid inkomstbeskattning.

Se även
 Utanförskap

Nationalekonomi
Välfärdssamhälle
Tyfon

För andra betydelser av ordet tyfon, se Tyfon (olika betydelser)

Tyfon (eller taifun; från kinesiska tai fung eller persiska طوفان tūfān) är de kraftiga stormar som uppträder i nordvästra Stilla havet och Östasien med medelvind som överstiger 32,7 m/s = 118 km/h. Överlag uppmäts de allra lägsta lufttrycken hos de tropiska tyfonerna som därmed är jordklotets mest intensiva stormar. Motsvarande typer av kraftiga stormvindar är orkaner som bildas på Atlanten och cykloner vid Oceanien och Indiska oceanen.

En tyfon där medelvindhastighet överstiger 67 m/s (241 km/h) kallas Super-tyfon. Den motsvarar en kraftig kategori 4-orkan på den femgradiga Saffir–Simpson-orkanskalan.

Lista över kraftiga tyfoner

 Tyfonen Nancy (1961)
 Tyfonen Tip (1979)
 Tyfonen Keith (1997)
 Tyfonen Paka (1997)
 Tyfonen Xangsane (2006)
 Tyfonen Chanchu (2006)
 Tyfonen Durian (2006)
 Tyfonen Fengshen (2008)
 Tyfonen Morakot (2009)
 Tyfonen Etau (2009)
 Tyfonen Haiyan (2013)
 Tyfonen Jebi (2018)
 Tyfonen Trami (2018)
 Tyfonen Hagabis (2019)

Se även
Tropisk cyklon
Orkan
Tromb
Mistlur

Referenser

Noter

Externa länkar 

Meteorologi
Dante's Peak

Dante's Peak är en amerikansk action- och katastroffilm, från 1997.

Handling
När vulkanologen Harry Dalton (Pierce Brosnan) kommer till den utslocknade vulkanen Dante's Peak märker han att något är på gång, men i den lilla staden nedanför berget vill man inte höra talas om några varningar. Harry hade dessutom flera år tidigare utfärdat en vulkanvarning när inget vulkanutbrott skedde, vilket åsamkade stora finansiella förluster för ett samhälle. Borgmästaren Rachel Wando (Linda Hamilton) försöker dock övertala kommunstyrelsen att det finns viktigare saker än turism.

Om filmen
Dante's Peak regisserades av Roger Donaldson.

Rollista (i urval)

Filmer 1997
Amerikanska actionfilmer
Amerikanska katastroffilmer
Washington på film
Lågtryck

Lågtryck, motsatsen till högtryck (anticyklon), är ett område där lufttrycket är lägre än omgivningen.

På mellanbredderna och högre latituder blåser vinden i en virvel (cyklon) kring och in mot lågtryckets centrum. Corioliseffekten gör att vindarna blåser moturs på det norra halvklotet och medurs på det södra. Ju högre lufttrycksgradienten är, desto kraftigare blir vindarna.

Längs den intertropiska konvergenszonen (ITCZ), där corioliseffekten är svag, bildas istället långsträckta lågtrycksområden, vilka, i samverkan med det subtropiska högtrycksbältet , ger upphov till monsuner och passadvindar. När ITCZ närmar sig vändkretsarna (där corioliseffekten är starkare) under sommar och höst (då havsvattnet är varmt) kan små, men mycket kraftiga, tropiska cykloner "knoppas av" från våglika störningar i detta lågtrycksbälte. Dessa tropiska cykloner kan sedan förflytta sig mot högre latituder, böja av mot nordost på norra halvklotet (sydost på det södra) och därvid omvandlas till "vanliga mellanbreddscykloner", vilka ibland kan orsaka kraftiga oväder.

Det finns flera olika sorters lågtryck. På sommaren bildas värmelågtryck över kontinenter. Dessa ger ofta stora nederbördsmängder i form av regn- och åskskurar. Dessa är så kallade halvstationära lågtryck. 

Rörliga lågtryck hör samman med västvindsbältets vädersystem på bägge hemisfärernas mellanbreddgrader. Dessa så kallade mellanbreddslågtryck uppstår vid gränsen mellan varmare och kallare luftmassor.
På skiljeytan mellan de oliktempererade luftmassorna bildas fronter och längs fronterna kan moln och nederbörd uppstå. Dessa lågtryck förekommer i olika omfattning i världen beroende på fördelningen av kontinenter och hav. De rörliga lågtrycken är en bidragande orsak till väderleksförändringarna i Sverige.

I Europa styrs vädret ofta av rörliga lågtryck från Atlanten som rör sig i en väst-ostlig riktning. Dessa lågtryck föregås vanligen av en varmfront, vilket ger varma vindar innan lågtrycket passerat, och följs av en kallfront som ger kalla vindar då det passerat.

Cykloner/lågtryck har olika namn utifrån dess diametermått. Mesocyklon är benämningen på små cykloner/lågtryck (10-300 km i diameter). De ytterst små kallas misocykloner (tromber).

På väderkartan betecknas lågtryck med det nationella ordets begynnelsebokstav i versal. I Sverige och engelskspråkiga länder således med ett L och i Finland med ett M (matalan keskus).

Se även 
Högtryck
Orkanstyrka
Tråg
Varmfront
Kallfront
Väderkarta

Referenser

Noter

Källor 
 Jan O. Mattsson, 1971, ''Väderlekslära och klimatologi, Gleerups, Lund, 196 sid.  13,8 MB.

Meteorologi
Jan Svěrák

Jan Svěrák, född 6 februari 1965 i Zatec, Socialistiska republiken Tjeckoslovakien, är en  tjeckisk regissör och filmproducent, 

Svěrák växte upp i den tjeckiska filmvärlden som son till den stora manusförfattaren och skådespelaren Zdenek Svěrák. Han studerade dokumentärfilm vid universitetet i Prag och utexaminerades  1988. 1989 vann han det mest prestigefulla priset i sin kategori, studenternas Oscar för bästa utländska film med filmen Ropaci (Oil Gobblers). Hans film Grundskolan var Oscarsnominerad som bästa utländska film.

Filmografi
2010 - Kooky (Kuky se vrací)
2007 - Livet i återvinning (Vratné lahve)
2001 - Det djupa blå (Tmavomodrý svet)
1996 - Kolya
1994 - Jízda
1994 - Akumulator
1991 - Grundskolan (Obecná škola)

Externa länkar
 

Födda 1965
Tjeckiska filmregissörer
Män
Levande personer
Personer från Žatec
Höjdhopp för damer i friidrott vid olympiska sommarspelen 2004

Höjdhopp, damer vid  Olympiska sommarspelen 2004 genomfördes vid Atens olympiska stadion den 26 och 28 augusti.

Medaljörer

Resultat
Alla resultat visas i meter.
Q automatiskt kvalificerad.
q kvalificerad genom ett av de därnäst bästa resultaten
DNS startade inte.
OR markerar olympiskt rekord.
NR markerar nationsrekord.
PB markerar personligt rekord.
SB markerar bästa resultat under säsongen.
NM markerar ej resultat
DSQ markerar diskvalificerad eller utesluten.

Kval
Kvalgränsen var satt till 1,95 meter, vilket klarades av 9 deltagare, varför de tre resterande finalplatserna besattes av de tre med därnäst bästa resultaten.

Final

Rekord

Världsrekord
Stefka Kostadinova, Bulgarien - 2,09 - 30 augusti 1987 - Rom, Italien

Olympiskt rekord
Jelena Slesarenko, Ryssland - 2,06 - 28 augusti 2004 - Aten, Grekland

Tidigare vinnare

OS

1896 – 1924: Inga tävlingar
1928 i Amsterdam: Ethel Catherwood, Kanada – 1,59
1932 i Los Angeles: Jean Shiley, USA – 1,66
1936 i Berlin: Ibolya Csak, Ungern – 1,60
1948 i London: Alice Coachman, USA – 1,68
1952 i Helsingfors: Esther Brand, Sydafrika – 1,67
1956 i Melbourne: Mildred McDaniel, USA – 1,76
1960 i Rom: Iolanda Balas, Rumänien – 1,85
1964 i Tokyo: Iolanda Balas, Rumänien – 1,90
1968 i Mexico City: Miloslava Rezkova, Tjeckoslovakien – 1,82
1972 i München: Ulrike Meyfarth, Västtyskland – 1,92
1976 i Montréal: Rosemarie Ackermann, DDR – 1,93
1980 i Moskva: Sara Simeoni, Italien – 1,97
1984 i Los Angeles: Ulrike Meyfarth, Västtyskland – 2,02
1988 i Seoul: Louise Ritter, USA – 2,03
1992 i Barcelona: Heike Henkel, Tyskland – 2,02
1996 i Atlanta: Stefka Kostadinova, Bulgarien – 2,05
2000 i Sydney: Jelena Jelesina, Ryssland – 2,01

VM
1983 i Helsingfors: Tamara Bikova, Sovjetunionen – 2,01
1987 i Rom: Stefka Kostadinova, Bulgarien – 2,09
1991 i Tokyo: Heike Henkel, Tyskland – 2,05
1993 i Stuttgart: Ioamnet Quintero, Kuba – 1,99
1995 i Göteborg: Stefka Kostadinova, Bulgarien – 2,01
1997 i Aten: Hanne Haugland, Norge – 1,99
1999 i Sevilla: Inha Babakova, Ukraina – 1,99
2001 i Edmonton: Hestrie Cloete, Sydafrika – 2,00
2003 i Paris: Hestrie Cloete, Sydafrika – 2,06
2005 i Helsingfors: Kajsa Bergqvist, Sverige - 2,02

Friidrott vid olympiska sommarspelen 2004
Upsala Bayerska Bryggeri AB

Upsala Bayerska Bryggeri AB Bayerska Bryggeriet, tidigare bryggeri i Uppsala. Företaget grundades 1865, och avvecklades 1967, i samband med att öltillverkningen i Uppsala nedlades. 174 personer var då anställda inom företaget.

Historia
1856 inköpte friherre Henrik von Düben från Rasbo utanför Uppsala en tomt i kvarteret Sandbacken i centrala Uppsala. På tomten uppfördes ett brygghus och Bryggeribolaget von Düben & Co bildades. von Düben utträdde dock ur bolaget redan efter några år och 1865 övertogs verksamheten och lokaler av det nybildade Upsala Bayerska Bryggeri AB.

Ett s.k. "bayerskt" bryggeri tillämpade en industrialiserad bryggningsteknik som utvecklats i Bayern och blev vanlig i samband med skråväsendenas avskaffande.
 
På samma tomt som Bayerska Bryggeriet kom från och med 1908 även AB Apotekarnes förenade vattenfabriker att ha fabrik och kontor; en verksamhet som senare helt införlivades i Bayerskas rörelse. En allvarlig konkurrent var AB Stockholms Bryggerier som på 1920-talet erhöll aktiemajoriten i Upsala Bayerska Bryggeri AB. En viss samordning av produktion förekom emellanåt mellan bryggerierna. Bl.a. kunde den kända Pilsnern tappas i Stockholm men förses med Bayerskas etikett.

Norrtelje Ångbryggeri var Upsala Bayerska Bryggeri AB:s dotterbolag.
Ett flertal bryggerier i Uppland uppgick i Bayerska och ersattes av lokala depåer (till exempel Östhammars Bryggeri), eller samordnades med driften i Sandbacken (till exempel Fyris-Kronan).

Upsala Bayerska Bryggeri AB var ett lönsamt företag, och så sent som 1960 fanns planer på utbyggnad av anläggningen. När Pripp & Lyckholm fusionerades med Stockholmsbryggerierna 1964 inleddes en landsomfattande rationaliseringsprocess. Pripps började koncentrera all ölproduktion i Sverige till stordriftsanläggningar, vilket ledde till att själva produktionen i Uppsala upphörde 1966. Lager- och depåverksamheten fanns kvar i det gamla kvarteret (kv. Sandbacken) till 1968 då den flyttade till nya lokaler vid Nymansgatan i Uppsala.

År 1994 upphörde AB Pripps Bryggeriers Uppsaladepå. I kvarteret Sandbacken, där det gamla bryggeriet låg, finns sedan 1987 Uppsala stadsbibliotek och Uppsala stadsarkiv.

Byggnaderna

Bryggerianläggningen, som hade ett högt kulturhistoriskt värde, speglade Uppsalas industriella epok från vaggan till graven. Här verkade en och samma industri från 1850-talets industrialisering till 1960-talets nedläggningsvåg. Kvarteret ligger dock i det allra centralaste Uppsala och av de f.d. bryggeribyggnaderna återstår endast ett bostadshus i hörnet Svartbäcksgatan-Klostergatan. Byggnaden fanns på platsen innan bryggeriet etablerades i kvarteret, men försågs med en gul puts på 1860-talet i samband med Upsala Bayerska Bryggeri AB:s övertagande.
Gul färg var karakteristisk för industribyggnader då dess kulör så att säga stod emot rök och annan nedsmutsning.

Källor
 Upsala Bayerska Bryggeri från Uppsala industriminnesförening

Externa länkar
 Roland Agius: "Bayerska bryggeriet i Uppsala"

Företag i Uppsala
Ej längre existerande svenska bryggeriföretag
Företag bildade 1865
Företag upplösta 1967
Schoutenöarna

Schoutenöarna eller Biak (Kepulauan Schouten, tidigare kallad Misore-öarna) är en ögrupp utanför Nya Guinea i västra Stilla havet som tillhör Indonesien.

Geografi
Schoutenöarna ligger utanför kusten i provinsi (provins) Papua på öns nordöstra del i Cenderawasih Bay (Geelvink-baai). Geografiskt ligger öarna i Melanesien.

Ögruppen har en area om cirka 3 100 km² fördelad på de större öarna:
 Biak, huvudön, cirka 2 600 km²
 Num, cirka 84 km²
 Numfoor (Noemfoor), cirka 335 km²
 Supiori (Soepiori), cirka 660 km²
 Yapen (Korridu), cirka 2 424 km²
 samt en rad mindre öar.

Huvudön har cirka 70 000 invånare och huvudorten heter Biak City på öns södra kust. Den högsta höjden på cirka 1400 m ö.h. ligger på Yapen.

Kartor

Historia
Schoutenöarna upptäcktes troligen redan 1528 av spanske kapten Alvaro de Saavedra som då kallade dem Isla de Oro och 1545 av Ortiz de Retez men området föll i glömska och upptäcktes igen 1616 av nederländske Willem Schouten och Jacob Le Maire under deras expedition i Stilla havet.

Det råder oklarheter om öarnas namn då det finns ytterligare en ögrupp Le Maire-öarna som kallas "Schoutenöarna" beläget cirka 800 km längre österut utanför Nya Guineas nordöstra kust.

Den franske kartografen Louis Isidore Duperrey namngav 1823 Le Maire-öarna som "Schouten-öarna" medan Le Maire hade döpt den västra ögruppen så, senare ändrades namnen.

Ögruppen har varit nederländska koloni som övriga Indonesien.

Under andra världskriget ockuperades Biak mellan 1942 och 1944 av Japan.

Externa länkar
 om Biak

Indonesiens ögrupper
Melanesien
Schoutbynacht

Schoutbynacht (nederländska schout-bij-nacht) är den lägsta flaggmansgraden i en del flottor.

Användning
Titeln härstammar från Nederländerna, inom vars marin den ännu förekommer och har rang mellan viceamiral (Vice-Admiraal) och kommendör (Commandeur). I Sverige användes den sedan 1600-talets senare del och motsvarade vad som sedan 1771 kallats konteramiral. I Ryssland användes den 1720–1740 med samma betydelse.

Etymologi
En schout-bij-nacht (egentligen "uppsyningsman under natten") var ursprungligen den officer på ett skepp som hade befälet under natten när kaptenen inte var vaken. Titeln kom senare att användas för den amiralsperson i en flottilj som hade att hålla utkik bakåt (motsvarande engelskans Rear Admiral). Enligt SAOB:s förklaring "ålåg [det] ofta yngste amiralen inom en seglande linjeflotta att svara för flottans ledning o. bevakning vid nattlig förflyttning".

Referenser

Militära grader
Kairouan

Kairouan (arabiska: Al-Qayrawan) är en stad i Tunisien, ungefär 125 km söder om Tunis. År 2004 hade staden ungefär 115 500 invånare.

Kairouan grundades av Uqba ibn Nafi (Sidi Okba) år 670 efter Kristus under de stora arabiska erövringarna, och var huvudstad i Tunisien under aghlabiderna. Under fatimiderna blev Mahdia huvudstad. Under osmanska riket blev Tunis huvudstad, vilket den fortfarande är.

Kairouan är en av islams heligaste städer, och många sunnimuslimer anser den vara islams fjärde heliga stad efter Mecka, Medina och Jerusalem och den heligaste staden i Maghreb. Den är därför en välbesökt vallfartsort. I Kairouan finns många praktfulla moskéer, bland annat den stora Sidi Okba-moskén, vars äldsta delar är från 836. Moskén har 17 skepp i bönehallen och en mäktig, 35 meter hög minaret. Under lång tid fick icke-muslimer inte komma in i staden, men detta ändrades sedan fransmännen besatte den 1881.

Marknadsplatsen i den muromgärdade medinan i Kairouan är berömd. På marknaden säljs bland annat mattor och lädervaror. Liksom i de flesta stora tunisiska städer beror en stor del av marknadens inkomster på turismen. I filmen Jakten på den försvunna skatten spelades gatuscenerna i "Kairo" in i Kairouan. Kairouan upptogs 1988 på Unescos världsarvslista.

Se även 
Matt- och konsthantverksmuseet i Kairouan

Källor

Noter

Externa länkar 
 

Världsarv i Tunisien
Världsarv inskrivna 1988
Pilgrimsorter
Barbarossa (olika betydelser)

Barbarossa (italienska för 'Rödskägg') kan syfta på:

 Barbarossa – tillnamn på en osmansk kapare på 1500-talet, se Khair ed-Din
 Barbarossa – tillnamn på en osmansk kapare i början av 1500-talet, den föregåendes bror, se Oruç Reis
 Barbarossa – tillnamn på 1100-talet för den tyske kejsaren Fredrik I av Hohenstaufen
 Operation Barbarossa – täcknamn för den tyska invasionen av Sovjetunionen under andra världskriget
 The man from Barbarossa – den elfte romanen från 1991 av John Gardner om Ian Flemings hemlige agent, James Bond
 Barbarossa (brädspel)
 Barbarossa (datorspel)
 Barbarossa (film) – en italiensk film från 2009 i regi av Renzo Martinelli, originaltitel Barbarossa
Lightning Jack

Lightning Jack amerikansk/australisk film från 1994 med regi av Simon Wixer och manus av Paul Hogan.

Filmen handlar om australiern Lighting Jack Kane (Paul Hogan) som är en traditionell mästerbankrånare i vilda västern och dennes följeslagare, den stumme Ben Doyle (Cuba Gooding Jr).

Externa länkar
Lightning Jack på Internet Movie Database

Amerikanska westernfilmer
Filmer 1994
Australiska westernfilmer
Zoofili

Zoofili är en sexuell avvikelse (parafili) som kännetecknas av ett behov av sexuellt umgänge med djur, oftast husdjur eller sällskapsdjur. Zoofili innebär inte endast sexuellt umgänge, utan även att man har känslor för djuret i fråga. En zoofil kan därför känna stark kärlek gentemot djuret, utan att det behöver innefatta någon sexuell aktivitet.

Sexuellt umgänge med djur kallas för tidelag. År 1944 avkriminaliserades tidelagsbrottet i Sverige men 2014 återinfördes det i strafflagstiftningen.

Se även 

 Hästsexfallet i Enumclaw

Källor

Externa länkar 

Parafilier
Sexuell attraktion
Microsoft Outlook

Microsoft Outlook är en programvara som tjänar som e-postklient och kalender i Microsoft Office-paketet under Windows och Mac OS. Programmet följer med i nästan alla versioner av Microsoft Office.

Outlook Express var ett enklare gratisprogram som brukade installeras med Windows, men det hade trots namnet mycket litet gemensamt med Outlook. I Windows Vista ersattes Outlook Express med Windows Mail, och i Windows 7 med Windows Live Mail.

Versionshistorik 
 Outlook för MS-DOS
 Outlook för Windows 3
 Outlook 97 (Outlook 8)
 Outlook 98 (Outlook 8.5)
 Outlook 2000 (Outlook 9)
 Outlook 2002 (Outlook 10/Outlook XP)
 Office Outlook 2003 (Outlook 11)
 Office Outlook 2007 (Outlook 12)
 Office Outlook 2010
 Office Outlook 2013
 (Office) Outlook 2016
 Outlook 2019
 Outlook 2021
 Microsoft/Office Outlook 365

Se även 

Outlook Express
Mozilla Thunderbird

Referenser

Noter 

Kalenderprogram
Kommersiella e-postprogram
Microsoft Office
Genesis (rymdsond)

Genesis var en rymdsond i NASAs Discovery-program, som sändes upp från Cape Canaveral Air Force Station den 8 augusti 2001 med en Delta II-raket. Den var avsedd att samla partiklar från solvinden. Den 8 september 2004 kraschlandade sondens landningskapsel i Utahöknen i USA sedan dess fallskärmar inte vecklat ut sig. Den behållare som innehöll det insamlade materialet klarade kraschen relativt bra, och forskarna tror att det mesta av det kan användas som det var tänkt.

Kraschlandning
Kraschlandningen berodde på att en liten elektrisk komponent, på någon centimeter, hade monterats i fel hål.

Moderfarkosten
Efter att moderfarkosten släppt landningskapseln återvände den till L1 i jorden/solen-systemet, där den intog viloläge.

Källor 
NASA - Genesis Mission
Video med kraschen (6.4 Mb, Quicktime)

Referenser

Externa länkar 

Discovery-programmet
2001 i USA
Rymdfartsåret 2001
Utforskningen av Solen
Genesis (olika betydelser)

Genesis (grekiska Γένεσις, 'ursprung') kan syfta på:

 Genesis – den första av de fem Moseböckerna, se Första Mosebok
 Genesis (musikgrupp) – en brittisk rockgrupp som bildades 1967
 Genesis (rymdsond) – en rymdsond i NASA:s Discovery-program
 Genesis (ideell förening) – en svensk tidskrift och ideell förening
 Sega Genesis – en 16-bits spelkonsol från Sega från 1989
 Genesis: Skapelsen och Floden – ett avsnitt ur Bibelserien
 Hyundai Genesis – en lyxbil byggd av koreanska Hyundai Motor Company
 Genesis (Yamahamotor) – en motorcykelmotor från Yamaha

Se även 
Lilla Genesis