kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ynglingasagan

Ynglingasagan är den inledande sagan i Snorre Sturlassons "Heimskringla" från ca 1230. Den handlar om Ynglingaätten, där de äldsta medlemmarna sägs ha varit kungar i Svitjod och de yngsta var kungar i Norge. Ättens stamfäder sägs ha varit Oden, Njord och Frej, som dock i euhemeristisk anda förklaras ha varit vanliga människor som sedermera upphöjts till gudar. Berättelsen består av korta notiser om hur kungarna regerat, utövat religion och vad de åstadkommit. Den är författad på fornnordiska och bygger i delar på det mycket kortare 800-talskvädet Ynglingatal.

Historikernas förhållningssätt till Ynglingasagans källvärde har förändrats kraftigt. Numera betraktas den som en protohistorisk källa. Men i början av 1900-talet var kännedom om sagans innehåll som en del av Sveriges "andliga och materiella utveckling" obligatorisk för Folkskolans högre klasser. Att asarna utvandrat från Asien och slagit sig ner i Skandinavien där Frej blivit stamfader till en kungaätt i Norge och Sverige togs tidigare som historiska fakta som uppblandats med mytologiskt stoff. Detta togs upp av den göticistiska historieskolan hos vilka Ynglingasagans påståenden fördes samman med andra notiser om förhållanden i Sverige, bland annat Adam av Bremens uppgifter om Uppsalatemplet.

Snorre tillskriver Ynglingatal skalden Tjodolf av Hvin som skall ha levat på 800- eller 900-talet. Under senare tid har vissa forskare i stället velat förlägga Ynglingatals tillkomst till 1100-talet, men om det råder ingen enighet. Eftersom även Historia Norwegiae behandlar samma ämne och utgår från samma källa brukar Ynglingasagan jämföras med denna. Annat stoff kommer från muntliga berättelser och hyllningskväden. Stilen visar stundtals förtrogenhet med den kristna hagiografin och medeltida latinsk historieskrivning. Genren, att härleda en kungaätt till en fjärran forntid med fantasifulla konstruktioner av släktled och gudomligt ursprung, är känd sedan långt tidigare. För norra Europas vidkommande hade Geoffrey av Monmouth i Historia regum Britanniæ från 1100-talet härlett brittiska kungligheters ursprung till Troja, via kung Artur och Aeneas, ett tema som går igen i den någorlunda samtida keltiska Lebor Gabála Érenn. Greppet är dock känt sedan antiken (se till exempel gens Julia) och det finns otaliga exempel.

Berättelserna om Ynglingaätten, så som den beskrivs i Ynglingasagan, används inte som källa i modern historieforskning. En stor del av ynglingasagans kungar är enligt en utbredd uppfattning uppdiktade, men några av de senare kungarna kan vara historiska. Olov Trätälja och Ingjald Illråde brukar betraktas som historiska, och Harald Hårfager påstod att dessa var hans förfäder. Verket har dock stor betydelse som källa till föreställningsvärlden i Snorres egen tid, och språkhistoriskt som källa till fornnordiskan.

Referenser

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 
 Ynglinga saga på fornnordiska
 Ynglingasagan på svenska

Sveriges förhistoria
Norges förhistoria
Kungasagor
Österlånggatan

Österlånggatan ligger i Gamla stan i Stockholm, och sträcker sig i nordsydlig riktning från Slottsbacken till Järntorget, Stockholm.

Historia

Österlånggatan följde likt Västerlånggatan utanför stadens försvarsmur och var en av Gamla stans huvudgator. Gatan omnämns redan under 1400-talet under namnet Långa gatan. År 1558 används namnet Østra long gatan och 1593 Østralånggatenn.

På 1600-talet anlades Skeppsbron som då blev den ostligaste huvudgatan. Därmed förlorade "Östra långgatan" sin betydelse som huvudgata. Idag spelar Österlånggatan som turistgata en mer undanskymd roll än Västerlånggatan. Här är takten något lugnare och affärerna mindre souvenirbetonade. 

Portalen vid Österlånggatan 37 härrör från 1600-talet och av skapades troligen av stenhuggarmästaren Johan Wendelstam från Tyskland. Över porten finns en inskription med den nederländska texten GAET. HET. WEL. MEN. HEEFT. VEEL. VRINDEN. KERT. HET. LÜCK. WIE. KAN. SE. VINDEN (ungefär: Går det väl, har man många vänner. Vänder lyckan - var då finna dem?). Språket tyder på att beställaren kom från Holland. 

På Österlånggatan 51 finns den klassiska restaurangen Den gyldene freden, grundad 1722 och en av Stockholms äldsta kvarvarande på samma adress.

Byggnader och verksamheter (urval)
Före detta Förgyllta Remmaren, Österlånggatan 6
Före detta Marsyasteatern, Österlånggatan 13
Österlånggatan 14
Fem små hus, Österlånggatan 15 
Baggensgatan 27 / Österlånggatan 28
Före detta Källaren Draken, Österlånggatan 29
Före detta Källaren Remmaren,  Österlånggatan 34
Före detta Källaren Stjärnan, Österlånggatan 47 
Den gyldene freden, Österlånggatan 51

Intressanta kvarter (urval)
Från norr till söder, östra sida
Kvarteret Bootes, Österlånggatan 3-7
Kvarteret Orpheus, Österlånggatan 9
Kvarteret Marsyas, Österlånggatan 11-13
Kvarteret Python, Österlånggatan 15
Kvarteret Diana, Österlånggatan 17
Kvarteret Bacchus, Österlånggatan 19
Kvarteret Pollux, Österlånggatan 21-23
Kvarteret Castor, Österlånggatan 25-27
Kvarteret Apollo, Österlånggatan 29-31
Kvarteret Luna, Österlånggatan 33-35
Kvarteret Callisto, Österlånggatan 37
Kvarteret Glaucus, Österlånggatan 39-41
Kvarteret Phoebus, Österlånggatan 43-45
Kvarteret Argus, Österlånggatan 47-51

Från norr till söder, västra sida
Kvarteret Pegasus, Österlånggatan 2-12
Kvarteret Perseus, Österlånggatan 14-28
Kvarteret Medea, Österlånggatan 30
Kvarteret Venus, Österlånggatan 32
Kvarteret Trivia, Österlånggatan 34

Se även 
 Gator och torg i Gamla stan
 Kvarter i Gamla stan

Källor

Externa länkar

Gator och torg i Gamla stan
Fyn

Fyn är en dansk ö som ligger mellan Jylland och Själland. Den är med 3 100 km² Danmarks tredje största ö. Öns största stad är Odense. Hela ön hade 2019 en befolkning på 469 724 invånare. År 2011 hade Odense 130 000 invånare. Odinsö är ett fornnordiskt namn på ön.

Ön ingår numera i Region Syddanmark, men var tidigare den största delen av Fyns amt.

Fyn är förbunden med Själland, Danmarks största ö, genom Stora Bältbron. Stora Bältbron består egentligen av två broar, en låg bro som förbinder Fyn till den lilla ön Sprogø i mitten av Stora Bält, och en lång hängbro resten av vägen till Själland. Hängbron var världens näst längsta bro då den öppnades. Mellan Fyn och Sprogø använder sig tågtrafiken av en annan bro som ligger parallellt med bilbron, och är tillverkad på ett liknande sätt. En tunnel förbinder vidare Sprogø med Själland för tågförbindelsen.

Två broar förbinder Fyn med det danska fastlandet, Jylland. Den första byggdes under 1930-talet kort före andra världskriget, och var avsedd för både bilar och tåg. Den andra, en hängbro, byggdes på 1970-talet och är endast avsedd för bilar, se vidare Lilla Bältbron. Förutom huvudorten Odense ligger alla större städer längs med kusten.

Historia
Landskapet innehåller lämningar från forntiden, bland annat Dammestenen på östra Fyn.

Ladbyskeppet nära Kerteminde är en skeppsgrav från vikingatiden. Dess historia berättas på Vikingemuseet Ladby.

Fyns historia kännetecknas av de många köpingarna och det centrala läget i Danmark. Fyn har flest gamla slott och herrgårdar i Danmark, vilket beror på den rika jordbruksmarken. Omkring förra millennieskiftet uppfanns hjulplogen och på 1200-talet kom de första väderkvarnarna. Därefter ökade befolkningen, jorden odlades gemensamt och många byar uppstod.

Geografi
Fyn är omgiven av Lilla Bält, Kattegatt, Stora Bält och skärgården Fynske Øhav. Omkring Fyn ligger öarna Langeland, Thurø, Tåsinge, Æbelø, Ærø och cirka 90 småöar. Högsta berget är Frøbjerg Bavnehøj på 131 meter.

På den östra delen av Fyn ligger Knudshoved och Fyns Hoved. De största sjöarna är Arreskov Sø, Næsbyhoved Sø och Nørresø.

Natur
Norr om Fåborg ligger Svanninge Bakker, ett stort skogs- och naturområde som kännetecknas av böljande kullar med plötsliga branter och djupa dalar. Ett naturfenomen som är resultatet av den senaste istiden, som tog slut för 14 000 år sedan.

Norr om Kerteminde på nordöstra Fyn ligger halvön Hindsholm och naturområdet Fyns Hoved.

Största städerna

Slott (urval)
Det finns ett stort antal slott och herrgårdar som sätter sin prägel på landskapet.
Egeskov slott
Broholm slott
Valdemars slott
Odense Slott
Holkenhavn slott
Hindsgavi slott

Se även 

Arreskovtäcket

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
http://www.svendborgmuseum.dk/
http://www.vikingemuseetladby.dk/

Öar i Danmark större än 1000 kvadratkilometer
Danska öar i Östersjön
Lilla Bält

Lilla Bält () är ett sund mellan Jylland och Fyn i Danmark. Det är cirka 125 kilometer långt och täcker en yta om 2 400 km².

På det smalaste stället vid Middelfart är Lilla Bält 700 meter brett. Lilla Bält är en del av Bälthavet. Medeldjupet ligger på 14 meter. Sundet har ett maximalt djup på 81 meter och är därmed djupare än Stora Bält. Bland annat på grund av djupet står sundet för cirka 10 procent av genomströmningen mellan Östersjön och Kattegatt. I sundet ligger ett antal små öar. Under kalla vintrar isläggs sundet.

I det berömda tåget över Bält gick Karl X Gustav i spetsen för de svenska trupperna över Lilla Bälts isbelagda vatten den 30 januari 1658. De fortsatte sen över Stora Bält några dagar senare.

Se även 
 Lilla Bältbron (två olika)
 Stora Bält
 Valfångsten i Gamborg Fjord

Referenser

Externa länkar 

Sund i Danmark
Fyn
Jylland
Östersjön
1524

1524 (MDXXIV) var ett skottår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 17 januari – Giovanni da Verrazano påbörjar sin resa för att hitta en passage till Kina.

Maj 
 Försommaren - Stillestånd sluts mellan Sören Norby och Berent von Mehlen på Gotland.

September 
 1 september – Ett svensk-danskt möte hålls i Malmö under hanseitisk bemedling, vilket har gått till historien som Malmö recess. Härvid nödgas Sverige utrymma Gotland och Blekinge. Lübeck har nu övergått till danskarnas sida, eftersom Fredrik I har erbjudit bättre privilegier än Gustav Vasa har gjort.

Okänt datum 
 Gustav Vasas legotruppbefälhavare erövrar Blekinge och norra Bohuslän, samt Gotland, förutom Visby.
 Då Hans Brask kritiserar konfiskeringen av svenska kyrkans egendom försvarar Laurentius Andreæ den med att kyrkans egendom är folkets egendom.
 Olaus Petri börjar predika i Stockholm.
 De avsatta biskoparna Peder Sunnanväder och Knut Mikaelsson reser till Dalarna för att anstifta en resning mot kungen. Bland de upproriska finns också Kristina Nilsdotter (Gyllenstierna) och befälhavaren på Kalmar slott, Berent von Mehlen.
 Tyskan Elisabet Cruciger (den första kvinnliga psalmförfattaren i den evangeliska kyrkan) skriver psalmerna Kristus, den rätte Herren och Vår Herre Krist var Sonen.
 Tyska bondekriget inleds.

Födda 
 11 september – Pierre de Ronsard, fransk poet.
 5 oktober – Rani Durgavati, regerande drottning av Gondwana.
 Catherine Carey, engelsk hovfunktionär.
 Guyonne de Laval, fransk magnat.

Avlidna 
 20 juli – Claude av Frankrike, Frankrikes drottning.
 24 december – Vasco da Gama, Portugal upptäcktsresande.
 Anne de La Tour d'Auvergne, regerande fransk vasallgrevinna av Auvergne.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1498

1498 (MCDXCVIII) var ett normalår som började en måndag i den Julianska kalendern.

Händelser

November 
4 augusti – Christofer Columbus upptäcker Trinidad och Tobago och gör anspråk på ön för Spanien.

December 
19 december – Uddevalla stad blir bekräftat som stad genom stadsprivilegium.

Okänt datum 
Hans återvänder till Danmark och lovar att hålla överenskommelsen i Kalmar recess.
Sten Sture den äldre skänker Gripsholm till Kartusianerklostret Montesarium pacis Mariae Mariefreds kloster.
Vasco da Gama upptäcker sjövägen från Europa till Indien.

Födda 
Sophie av Pommern, drottning av Danmark och Norge 1523–1533, gift med Fredrik I.
Katharina Zell, tysk reformator och författare.

Avlidna 
7 april – Karl VIII, kung av Frankrike sedan 1483.
23 maj – Girolamo Savonarola, italiensk reformator, bränd på kättarbål.
14 juli – Gentile Budrioli, italiensk astrolog och örtläkare, bränd på häxbål.
Isabella av Aragonien, prinsessa.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Karl VIII av Frankrike

Karl VIII (franska Charles VIII), född 30 juni 1470, död 7 april 1498, kallad Karl den godmodige, var kung av Frankrike från 1483 till sin död 1498.

Biografi
Han var son till Ludvig XI av Frankrike och Charlotte av Savoyen, och sonson till Karl VII av Frankrike. Före hans myndighetsålder skötte Karls syster Anne de Beaujeu regeringen tillsammans med sin make Pierre de Beaujeu. 1491 gifte han sig med Anna av Bretagne, och därigenom införlivades Bretagne med Frankrike. Detta äktenskap ledde dock till att Karl hamnade i strid med hennes tidigare trolovade, kejsare Maximilian I, med vars dotter Karl tidigare varit förlovad. 

Karl var svag och sjuklig men ville gärna framstå som en stor krigarkonung, och gjorde anspråk på kungadömet Neapel, där han hade arvsanspråk efter det utdöda regenthuset Anjou. Med anledning av detta inledde han en serie krig mot flera italienska stater. Han erövrade 1495 Neapel utan strid, men lämnade plötsligt sin erövring i sticket, då flera italienska stater, kejsare Maximilian I och Ferdinand II av Aragonien ingick den så kallade ligan i Venezia mot Karl.

Karl dog 1498 i sviterna av en olycka. Han var på väg för att titta på Jeu de paume, när han slog sitt huvud i en dörrkarm. Efter matchen föll han plötsligt ihop i koma och dog senare, troligt dödsorsak var en hjärnblödning. Med honom utslocknade den äldre linjen av huset Valois.  

Efter Karl VIII:s död gifte hans änka om sig med hans efterträdare, Ludvig XII av Frankrike.

Barn 
 Charles-Orland (1492–1495)
 Charles (1496–1496)
 François (1497–1497)
 Anne (död ung)

Anfäder

Källor 

Personer i Frankrike under 1400-talet
Frankrikes regenter
Huset Valois
Födda 1470
Avlidna 1498
Män
Hertigar av Bretagne
Storfurste

Storfurste var en härskartitel som främst användes i Östeuropa. Ursprungligen uttryckte titeln anspråk på att innehavaren hade överhöghet över andra furstendömen. 

Storfurste blev under 1000-talet, då ryska riket splittrades i en mängd större och mindre "delfurstendömen", titel på den i Kiev härskande fursten, som skulle över hela Ryssland utöva ett slags medlarkall. Men då maktens medelpunkt flyttades från Kiev till andra trakter, upptog där härskande furstar titeln. 1157 uppträdde således en storfurste av Vladimir vid sidan av den i Kiev, och sedan 1328 bar den i Moskva residerande fursten titeln storfurste, "av allt Ryssland".

Medan Ryssland låg under Gyllene horden (1240-1480), berodde storfurstevärdigheten av khanens nåd, och furstarna i Moskva förstod att vinna och behålla den. 1547 lät storfursten Ivan IV kröna sig till tsar, som förblev den ryske härskarens officiella titel, tills den av Peter den store utbyttes mot kejsare.

Kejsaren bar dock jämte titeln storfurste till de erövrade områdena Litauen, Volynien och Podolien (sedan 1793) samt Finland (sedan 1809), vars härskare burit storfurstetitel. Även dynastins alla icke regerande medlemmar kallades storfurstar och storfurstinnor, men 1886 inskränktes rätten att bära denna titel till en kejsares barn, sonsöner och sondöttrar, bröder och systrar.

Titeln storfurste av Finland antogs av Johan III 1581 och ingick sedan i den svenska kungatiteln fram till 1720. Även Sigismund och Gustav II Adolf som prinsar och Gustav IV Adolfs son Karl Gustav (f. 1802, d. 1805) bar denna titel.

Även kejsaren av Österrike och konungen av Ungern bar titeln storfurste såsom härskare över
Siebenbürgen, som av Maria Teresia 1765 upphöjdes till storfurstendöme.

Källor

Noter 

Härskartitlar
Kungliga titlar
Rock Hudson

Rock Hudson, född Roy Harold Scherer, Jr. den 17 november 1925 i Winnetka, Illinois, död 2 oktober 1985 i Beverly Hills, Los Angeles, Kalifornien, var en amerikansk skådespelare. Hudson medverkade i filmer som En läkares samvete (1954), Morgondagen är vår (1955) och Jätten (1956), för vilken han nominerades till en Oscar för bästa manliga huvudroll. Hudson hade även framgång med en serie romantiska komedifilmer mot Doris Day i Jag hatar dej, älskling (1959), En pyjamas för två (1961) och Skicka inga blommor (1964). Efter att ha medverkat i filmerna Död man lever (1966), Slaget om Tobruk (1967) och Polarstation Zebra svarar ej (1968), inledde Hudson även en karriär inom tv under 1970- och 1980-talet, med roller i serier som McMillan & Wife och Dynastin.

Biografi 
Efter high school-examen arbetade Rock Hudson som postbud och var flygplansmekaniker under andra världskriget. Efter kriget var han under en period lastbilschaufför men en envis filmagent fick honom till att börja inom filmen, mycket tack vare att han var lång och såg mycket manligt bra ut. Hans tänder justerades och han fick lära sig att agera, sjunga, dansa, fäktas och rida. Det krävdes 38 omtagningar innan han lyckades säga sin allra första replik i sin debutfilm, Fighter Squadron (1948).

Hudson lyckades ändå utveckla sin talang och från mitten av 1950-talet, genom sin roll i En läkares samvete, blev han mycket populär och Oscarnominerades 1956 för sin roll i filmen Jätten (1956).

Under 1960-talet medverkade han i en rad romantiska komedier med Doris Day, Jag hatar dej, älskling (1959), En pyjamas för två (1961) och Skicka inga blommor (1964).

Trots att Hudson var homosexuell var han gift med Phyllis Gates åren 1955–1958. Hon var sekreterare vid ett filmbolag och stor beundrarinna av Rock Hudson. Äktenskapet arrangerades av filmbolaget för att göra slut på de rykten som florerade kring hans homosexualitet. Efter skilsmässan träffades de aldrig mer.

Rock Hudson hade också stor framgång på 1970-talet med deckarserien McMillan and Wife, där Hudson spelade San Francisco-polisen Stuart McMillan som löser rån och mordfall med sin fru Sally.

Hudson var den förste kändis som officiellt gick ut till massmedia och erkände att han drabbats av aids, vilket ledde till stora tidningsrubriker över hela världen. Sin sista roll hade han i såpoperan Dynastin i vilken han medverkade som Daniel Reece under det sista året av sitt liv – bland annat skapade hans kyssar med motspelaren Linda Evans mindre rubriker, då smittovägarna för HIV vid denna tid ännu inte var allmän kännedom.

Rock Hudson avled av aidsrelaterade komplikationer den 2 oktober 1985, i sitt hem i Beverly Hills, veckor innan sin 60-årsdag.

Hudsons ex-fru Phyllis Gates, som aldrig gifte om sig, utgav 1987 boken My Husband, Rock Hudson. Hon avled den 4 januari 2006, 80 år gammal.

Filmografi i urval

Referenser

Noter

Externa länkar 

 

Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Amerikanska TV-skådespelare
Födda 1925
Avlidna 1985
Skådespelare från Illinois
Män
Finnar

Finnar (; ) är en östersjöfinsk etnisk folkgrupp, som i mera allmän betydelse identifierar sig med det finska språket och den finska kulturen. De flesta finnar bor i Finland och de flesta finländare är finnar.

Det bor även finnar, och ättlingar till dessa, utanför Finland, bland annat i Sverige (sverigefinnar), USA (amerikafinnar), Norge (kväner, norgefinnar), Estland, Ryssland och Kanada (kanadafinnar).

I början på 1910-talet skapades i Finland ett sätt beteckna de olika språkgrupperna i Finland. Begreppen finne, finländare och finlandssvensk började standardiseras under denna tidsperiod. Dessförinnan hade termen finne oftast använts om alla invånare i Finland.

I Sverige görs ibland inte skillnad mellan sverigefinnar och andra finländare, varvid andra minoriteter såsom, sverigefinlandssvenskar, exkluderas.

Indelningar 

 Finska folkgrupper utanför Finland
 Tornedalingar (finska: länsipohjalaiset). Sverige.
 Skogsfinnar (finska: metsäsuomalaiset ). Sverige och Norge.
 Kväner (finska: kveenit). Norge.
 Diaspora
 Sverigefinnar (finska: ruotsinsuomalaiset). Sverige.
Ingermanlandsfinnar (finska: inkerinsuomalaiset)

Genetik 
En majoritet av finländarna, med Y-kromosom, har haplogrupp N1c, och drygt en fjärdedel har I1a. Finnarna ligger genetiskt närmast karelerna och vepserna.

Se även 

Svedjefinnar
Voter
Ingrer
Kareler
Finsk	
Skogsfinnar	
Språk i Finland
Fennicism
Fennomani

Referenser

Noter

Externa länkar 

Finlands etnologi
Östersjöfinska folk
Finsk-ugriska folk
Finlands demografi
Wing Tsun

Wing Tsun (詠春, "evig vår") är en form av kampkonst av kung fu-typ som leds av Leung Ting, bosatt i Hongkong. 

Leung Ting tränade under mästaren Leung Sheung som var elev till den inom Wing Chun legendariske Yip Man. Leung Ting tränade också delvis direkt under Yip Man, det är dock oklart i vilken utsträckning. Leung Ting grundade tidigt sin egen "familj" inom Wing Chun-stilen och kallade den Wing Tsun. Med stavningen WingTsun är detta numera ett registrerat varumärke för världens till antalet medlemmar största Kung Fu-organisation. Wing Tsun-familjen har ca 100 000 medlemmar över hela världen. Leung Ting var tidigare högt uppsatt inom Ving Tsun Athletic Association, en annan förgrening inom Wing Chun/Wing Tsun.

Wing Tsun kan anses vara en progressiv form av traditionell Wing Chun. Man lägger stor tonvikt vid att högt graderade utövare skall skriva avhandlingar både om Wing Tsun och andra kampformer. Wing Tsun-utövare vill gärna se sig själva som intellektuella kampformsutövare med en vetenskaplig ton i utövandet.

Rent visuellt kan man säga att Wing Tsun har ett mjukare, mer böljande uttryck än traditionell Wing Chun som ser "knyckigare" och hårdare ut. Kung Fu-teoretiker vill ofta placera Wing Chun bland de "hårda" eller "yttre" stilarna, men Wing Tsun-utövare vidhåller att ursprunget för deras stil ligger närmre de "mjuka" eller "inre" stilarna, såsom Taijiquan, Xingyiquan och Baguazhang.

I Europa leds Wing Tsun-familjen sedan många år av Keith R. Kernsprecht, bosatt i ett slott utanför Heidelberg i Tyskland.

Se även
 Kampkonst

Externa länkar
Wing Tsun Scandinavia - Sweden
WingTsun Online Magasin
Dynamic Kampkonst  - Wing Tsun i Stockholm

Kampsporter
Kung fu
WP:Projekt Kina
Krav maga

Krav maga, av hebreiska קרב מגע, "närstrid", (sammansatt av krav, "strid"; maga, "kontakt, nära"), ibland förkortat KM, är samlingsnamnet för flera självförsvars- och närstridssystem med rötterna i Israel. Krav maga utvecklades av Imi Lichtenfeld på 1930-talet, men sedan metoden togs i bruk av den israeliska armén på 1960-talet har det tillkommit civil-, polisiär- och tredjepartstillämpningar.

Krav maga i Sverige 
Systemet är sedan 2005 medlem av Svenska Budo- och Kampsportsförbundet . I Sverige finns flera olika krav maga-förbund.

Referenser

Externa länkar 

Kampsporter