kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Atlantis (olika betydelser)

Atlantis kan syfta på

 Atlantis – en ö som omtalades av Platon
 Atlantis (datorspel) – ett datorspel
 Atlantis (djur) – ett släkte av skalbaggar
 Atlantis (Dubai) – ett hotell i Dubai i Förenade Arabemiraten
 Atlantis (fartyg) – ett tyskt hjälpfartyg under andra världskriget
 Atlantis (flygbolag) – ett tyskt flygbolag (1968–1972)
 Atlantis (rollspel) – ett rollspel
 Atlantis (roman) – en roman från 1919 av Pierre Benoit
 Atlantis (rymdfärja) – en amerikansk rymdfärja
 Atlantis, Sydafrika – en stad i Västra Kapprovinsen i Sydafrika
 Atlantis: Det försvunna riket – ett datorspel från Cryo Interactive
 Atlantis FC – en finländsk fotbollsförening
 Atlantis Attacks – en serietidningscrossover publicerad av Marvel Comics under sommaren 1989
 Atlantisområdet – område i Vällingby, Stockholm
 1198 Atlantis – en asteroid
 Bokförlaget Atlantis – ett bokförlag

Film och TV
 Atlantis (film, 1913) – en dansk film från 1913 i regi av August Blom, originaltitel Atlantis
 Atlantis (film, 1921) – en fransk film från 1921 i regi av Jacques Feyder, originaltitel L'Atlantide
 Atlantis (film, 1932) – en tysk film från 1932 som gjordes i tre språkversioner, i regi av G.W. Pabst, originaltitlar  L'Atlantide, The Mistress of Atlantis och Die Herrin von Atlantis
 Atlantis (film, 1948) – en amerikansk film från 1948 i regi av Gregg Tallas, originaltitel Atlantis, the Lost Continent eller Siren of Atlantis
 Atlantis (film, 1978) – en brittisk film från 1978 i regi av Kevin Connor, originaltitel Warlords of Atlantis
 Atlantis (film, 1991) – en fransk dokumentärfilm från 1991 i regi av Luc Besson
 Atlantis – En försvunnen värld – en tecknad film från 2001
 Stargate Atlantis – en kanadensisk-amerikansk science fiction-TV-serie

Musik
 Atlantis (låt) – en instrumentallåt av The Shadows från 1963
 Atlantis (musikalbum) – musikalbum av musikgruppen Eldkvarn
 Atlantis (musikal) – en dansk musikal från 1993
 Atlantis (sång av Donovan) – en poplåt från 1968 av Donovan
 Kejsaren av Atlantis – en opera från 1943 i en akt av Viktor Ullmann
 Atlantis Studio – inspelningsstudio i Stockholm
 Visions of Atlantis – ett symfoniskt power metal-band ifrån Österrike
Idefix

Idefix är Obelix lilla vitsvarta hund i den tecknade serien Asterix.

Idefix, vars namn anspelar på fix idé (på franska idée fixe), är en mycket liten och trofast hund, som följer sin husse Obelix vart han än går. Han gillar träd och blir mycket upprörd när de fälls, oavsett orsak. Obelix försöker träna honom att apportera bautastenar, med blandat resultat. Däremot är Idefix ofta bra på att spåra romare eller leta rätt på sin husse. 

Obelix och Idefix träffas i albumet Gallien runt. Där dyker Idefix plötsligt bara upp i en ruta där Asterix och Obelix är i Lutetia (dagens Paris) och handlar korv. Den lilla hunden bestämmer sig för att följa efter gallerna – utan att de verkar ta notis om saken. Först på sista sidan i albumet upptäcker Obelix den lilla varelsen och tar honom till sig.

I albumet Asterix och Latraviata får Idefix några valpar tillsammans med en okänd tik. Det har aldrig framkommit till vilken hundras Idefix sorterar.

Idefix har en mer framträdande roll i Asterix-albumen än vad exempelvis Milou har i Tintin-albumen. Milou konkurreras ut av framförallt Kapten Haddock, medan Asterix lyfter fram och förstärker Idefix roll. Ett exempel på detta finns i albumet Asterix och Kleopatra, där Idefix hjälper Asterix, Obelix och Miraculix att hitta ut ur pyramiden de hade blivit inlåsta i.

Se även 
Asterix
Figurer i Asterix

Källhänvisningar

Asterix
Fiktiva hundar
Seriefigurer introducerade 1963

de:Figuren aus Asterix#Idefix
Kontur

Kontur kommer av franskans contour och betyder omkrets, ytterlinje. 

Ett föremåls kontur är särskilt användbar i estetiskt framförande, till exempel målade tavlor, textila produktioner, dekorativa föremål. 

I marknadsföring är det inte ovanligt att varumärken skapas som utnyttjar en produkts eller företagsnamnets konturlinjer som säljande objekt.

Se även
Kontursöm
Konturetsning
Gestaltpsykologi

Konstens tekniker
Samojediska språk

Samojediska språk är i likhet med de finsk-ugriska språken en undergrupp till den uraliska språkfamiljen. Språken är utbredda i mellersta Sibirien, längs Jenisej och Ob, samt (nenetsiska) på tundran från Tajmyrhalvön till Kaninhalvön, enstaka nenetser även på Kolahalvön och förr på Novaja Zemlja. 

 Nordsamojediska språk
 (tundra)nenetsiska
 skogsnenetsiska
 entsiska
 nganasaniska
 matoriska (i Sajanska bergen, utdött på 1800-talet)
 Sydsamojediska språk
 sölkupska
 kamassiska (utdött sedan 1989)

Sammanlagt beräknas de samojediska språken ha ungefär 30 000 talare.
Unrepresented Nations and Peoples Organisation

Unrepresented Nations and Peoples Organization (UNPO, i svensk översättning Orepresenterade nationer och folks organisation) är en fristående organisation bildad 1991 av representanter för etniska minoriteter i olika stater under ledning av Dalai Lama. Sin förkortning till trots, är organisationen inte någon del av FN-systemet. FN har uppgetts betrakta organisationen som en internationell organisation till skydd för de mänskliga rättigheterna.

Organisation
Organisationen uppger sig i november 2019 företräda 44 medlemsorganisationer för olika etniska minoriteter. Skåneland var medlem från 1993 till 2011.

Högkvarteret är beläget i Bryssel, Belgien.

Ordförande är stockholmaren Nasser Boladai, som representerar West Balochistan och generalsekreterare är sedan 2018 Ralph J. Bunche III.

Medlemsländer
Listan innehåller de medlemmar som finns listade på UNPO:s hemsida i november 2019. Medlemsländer markerade med kursiv text är ursprungsmedlemmar.

Referenser

Externa länkar 
Organisationens webbplats

Etniska grupper
Internationella ideella organisationer
Organisationer bildade 1991
Konturetsning

Konturetsning är en grafisk metod med etsningsteknik för framställning av bilder där man endast definierat motivets konturer. Dessa kan sedan färgläggas med annan teknik, till exempel lavering med akvarell. Metoden blev vanlig under 1700-talets senare del. I Sverige introducerades metoden av bröderna Elias och Johan Fredrik Martin.

Referenser 

Konstens tekniker
Grafik
Fjällnäs

Ej att förväxla med Fjällnäs slott i Gällivare kommun.

Fjällnäs är en by vid sjön Malmagen i Härjedalens kommun i Tännäs socken och Funäsfjällen.

Orter i Härjedalens kommun
Funäsfjällen
Fjärdhundra

Se Fjärdhundraland för folklandet.

Fjärdhundra är en tätort i Enköpings kommun i Uppsala län. Orten ligger i Simtuna socken cirka 18 kilometer nordväst om Enköping invid riksväg 70 samt länsväg 254. 

Väster om tätorten ligger Simtuna kyrka.

Ortnamnet 
Namnet bestämdes i början av 1900-talet. Man behövde då namnge en ny järnvägsstation på Enköping-Heby-Runhällens järnväg. Namnet togs då från det område som historiskt hette Fjädrundaland.

Befolkningsutveckling

Idrott 

Fjärdhundra Sport Klubb är en idrottsklubb i Fjärdhundra som bildades 1986 vid en sammanslagning av de två klubbarna Simtuna SK och Torstuna SK samt ungdomsverksamheten från Härnevi BK. Klubben bedriver verksamhet på herr- och damsidan inom fotboll, handboll, innebandy (sedan 1997) och skidor.

Kommunikationer

UL-buss 225 som går mellan Enköping och Heby kör igenom tätorten. Vissa bussar kör endast Enköping-Fjärdhundra och omvänt.

Se även 
 Simtuna socken
 Fjädrundaland

Referenser

Noter 

Orter i Enköpings kommun
Tätorter i Sverige
Liviska

Liviska är ett östersjöfinskt språk som talas av liver i västra Lettland. Det är ett av de allvarligast utrotningshotade språken i världen för närvarande; det talas bara av omkring 35 personer, varav på sin höjd tio flytande (uppgift från 2009). Det rapporterades att den sista personen som hade liviska som modersmål dog i juni 2013. Men Biruta Lepste, född 1932, lever fortfarande. Hon är dotter till Līna Lepste som var dotter till Mārtiņš Lepste som var lärare i liviska språket ända till sin död 1958.

1925 räknades 1238 liver i Lettland och ännu i slutet av 1930-talet fanns 12 liviska byar i Kurland, men till följd av andra världskriget och kollektiviseringen under sovjettiden försvann dessa och med dem grunden för liviskan som vardagsspråk. 

Några liver lär eller har lärt sig språket i ett försök att återuppliva det, men antalet liver och tillfällen att använda språket är få. Äldsta liviskspråkiga boken är 1863 års översättning av Matteusevangeliet.

Liviska har erkänts som ett ursprungsspråk i Lettland. Språket är kritiskt utrotningshotat eller sovande. Antal talare är högst 18.

Alfabetet 
Det liviska alfabetet består av 39 bokstäver:

Versaler:

A Ā Ä Ǟ B D Ḑ E Ē F G H I Ī J K L Ļ M N Ņ O Ō Ȯ Ȱ Õ Ȭ P R Ŗ S Š T Ț U Ū V Z Ž

Gemener:

a ā ä ǟ b d ḑ e ē f g h i ī j k l ļ m n ņ o ō ȯ ȱ õ ȭ p r ŗ s š t ț u ū v z ž

Litteratur 
 Kettunen, Lauri: Untersuchung über die livische Sprache. Eesti Vabariigi Tartu Ülikooli Toimetused. Bd 8,3. Tartu 1925.
 Kettunen, Lauri: Livisches Wörterbuch : mit grammatischer Einleitung. Helsinki: Suomalais-ugrilainen seura, 1938 (1999).
 Laakso, Johanna: Rückläufiges Wörterbuch des Livischen, anhand des Livischen Wörterbuches von Lauri Kettunen. Lexica Societatis Fenno-Ugricae. Bd 5,2. Suomalais-ugrilainen seura, Helsinki 1988. 
 Posti, Lauri: Grundzüge der livischen Lautgeschichte. Helsinki, 1942.
 de Sivers, Fanny: Parlons live. Editions l’Harmattan, Paris 2001. 
 Sjögren, Johan Andreas: Livisches Wörterbuch. Livische Grammatik. Gesammelte Schriften Bd 2. Hrsg. v. F. J. Wiedemann. Imperatorskaja Akademija Nauk. Eggers, St. Petersburg 1861, 1868, Zentralantiquariat, Leipzig 1969 (Nachdr.).
 Tveite, Tor: The case of the object in Livonian : a corpus based study. Helsinki: Helsingin yliopisto, Suomalais-ugrilainen laitos, 2004.
 Wiik, Kalevi: Liivin katko. Turku: Turun yliopisto, 1989.

Referenser

Externa länkar 

Finska språk
Utrotningshotade språk
Språk i Lettland
Örngott

Örngott (finlandssvenska: dynvar) är det överdrag i tyg som i påsliknande form träs över kudden i sängen.

Örngottet är lätt avtagbart för tvätt, till skillnad från det inre överdrag som heter kuddvar, som används på kuddar som inte ligger i sängen. Kuddvaret kan också vara avtagbart men är ofta anbringat och monterat kring kudden med sömmar i avsikt att inte tas upp. 

Örngottshuva är den del av örngottet (eller ett kuddvar) som har sytts som en bård, broderad eller mönstervävd, på den kortsida av textilien som är avsedd att vara synlig utåt rummet i en inbyggd allmogesäng.

Etymologi
Ordet örngott har mycket gammalt ursprung och kan härledas till fornsvenskan. I äldre svenska avser örngott det man lägger huvudet mot. Denna tolkning stöds av homonymer i andra forngermanska språk som också betecknar huvudkudde. I modern svenska har örngott övergått till att enbart tolkas som varet (det som döljer) för kudden. 

Enligt Gösta Bergmans etymologiska ordbok Ord med historia, finns en tolkning från uppsalaprofessorn Adolf Noreen att örngottets ändamål var att "fånga upp öronen". Ordets föregångare finns belagda i Karl XII:s bibel från 1703 och i medeltida skrifter från 1480, vilket tyder på att örngottet varit i bruk sedan den tiden.

Se även
Kuddvar
Lakan

Referenser

Tryckta källor
Örngott i Svensk etymologisk ordbok (1922)

Noter

Externa länkar

"Örngott" i Språktidningen, september 2009
Sängkläder
Marc Abramsson

Jimmy Marc William Abramsson, född 7 september 1978 i Tyresö församling, Stockholms län, är en svensk politiker. Han var tidigare partiledare för Nationaldemokraterna från 2006 till 2014. Abramsson var tidigare ordförande för Nationaldemokraternas ungdomsförbund Nationaldemokratisk Ungdom 2002–2004. Abramsson satt även i Södertälje kommunfullmäktige mandatperioderna 2006-2014.

Abramsson har bakgrund i Sverigedemokraterna, där han bland annat var ordförande för Sverigedemokratisk Ungdom-Öst innan partiet delades 2001.

Marc Abramsson driver idag ett bygg- och hantverksföretag i Stockholm.

Biografi 
Abramsson är född och uppväxt i Tyresö. Som 12-åring flyttade han med familjen till Åkersberga norr om Stockholm. Efter gymnasiet och värnplikt i Boden studerade Abramsson först vid Komvux och sedan statskunskap och matematik vid Stockholms universitet. Han valde senare att engagera sig på heltid för Nationaldemokraterna.

Kriminalitet 
Abramsson dömdes 2004 vid Stockholms tingsrätt till fängelse för grov misshandel och våldsamt upplopp i samband med att personer i ungdomsförbundet Nationaldemokratisk Ungdom anföll Pridetåget 2003. Han friades dock senare från misshandel av Svea hovrätt, men dömdes till fyra månaders fängelse för våldsamt upplopp .

Se även
Priderättegången

Referenser

Födda 1978
Svenska nationaldemokrater
Tidigare sverigedemokrater
Män
Levande personer
Personer från Tyresö kommun
Högerextremister
Flerohopp

Flerohopp är en tätort i Nybro kommun i Kalmar län.

Historia
Flerohopp har varit en bruksort uppbyggd kring järnbruket som grundades på platsen 1725. Namnet Flerohopp kommer av förstavelserna i namnen på järnbrukets tre grundare: G.W. Fleetwood, G.F. Rothlieb och Caspar David Hoppenstedt. Råvaran till järnbruket var sjö- och myrmalm. Bruket var i drift till 1880. Mellan 1892 och 1960 fanns ett glasbruk i orten.

Orten förlorade sin status som tätort 2010 på grund av minskande befolkning. 2015 återfick orten sin status som tätort då folkmängden åter nådde 200 personer.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Flerohopp finns skola, daghem och idrottsplats.

Se även
Madesjö socken

Noter 

Orter i Nybro kommun
Bruksorter i Sverige
Svenska järnbruk
Tidigare småorter i Sverige
Tätorter i Sverige
Vávra Suk

Vávra (Vavrinec) Suk, född 18 mars 1973 i Prag i Tjeckoslovakien, är en svensk politiker och skribent. Efter att en period varit aktiv i Sverigedemokraterna, var han 2001 med och grundade Nationaldemokraterna. Där var han bland annat partisekreterare, men lämnade partiet 2012. 

Suk var under flera år chefredaktör för Nationaldemokraternas tidning Nationell Idag, fram till 2012. I slutet av samma år blev han chefredaktör på den då nystartade tidningen Nya Tider.

Familj och uppväxt 
Suk kom till Sverige med familj 1981 eftersom hans föräldrar var aktiva i den regimkritiska organisationen Charta 77 och tvingades lämna Tjeckoslovakien detta år. Som ung bodde Suk i stadsdelen Gottsunda i Uppsala. När Suk skulle börja högstadiet, flyttade familjen ut på landet i närheten av Knivsta.

Utbildning
Suk gick naturvetenskaplig linje på Celsiusgymnasiet i Uppsala. Därefter studerade han till civilingenjör inom teknisk fysik på Uppsala tekniska högskola i två år och sedan ytterligare tre år på Kungliga tekniska högskolan i Stockholm.

Suk läste kurser parallellt på Stockholms universitet inom filosofi, kriminologi och antikens kulturer. Suk påbörjade sitt examensarbete på civilingenjörsprogrammet, men slutförde det inte när hans politiska engagemang krävde allt mer av hans tid.

Karriär
I valrörelsen 1998 engagerade Suk sig i Sverigedemokraterna. Han fick snart ha hand om Sverigedemokratisk Ungdom i Stockholm, blev invald i ungdomsförbundets styrelse och som suppleant i Sverigedemokraternas riksstyrelse.

År 2001 var han med om att grunda Nationaldemokraterna och blev partiets chefsideolog, partisekreterare samt strateg. Samma år grundade han även partiets tidning Nationell Idag, som han var chefredaktör för från hösten 2006 till september 2012. Under hans ledning uppnådde tidningen presstöd 2010. Suk ska ha sparkats som chefredaktör 2012 och tidningens redaktion splittrats då delar av redaktionen följde med Suk till den nya tidningen Nya Tider.

Suk lämnade Nationaldemokraterna i oktober 2012. I november 2012 startade han veckotidningen Nya Tider och blev dess chefredaktör. 2018 medverkar han som journalist i nätpublikationen Free West Media.

Överfall 2009 
Söndagen den 8 februari 2009 deltog Suk i utdelning av tidningen Nationell Idag på Sergels torg i Stockholm. Några timmar senare överfölls han i Hagsätra i södra Stockholm av ett tjugotal maskerade personer beväpnade med stenar och påkar. Suk undkom genom att hoppa in i sin bil, men fick ta emot flera slag i huvudet samt ett stick i högra armen. Attacken rubricerades som mordförsök. AFA tog på sig ansvaret för överfallet.

Åsikter 
Suk var tidigare medlem i Nationaldemokraterna, i vars ideologi etnopluralismen är central.

Referenser 

Födda 1973
Svenska nationaldemokrater
Tidigare sverigedemokrater
Män
Svenska chefredaktörer
Levande personer
Svenska partisekreterare
Personer från Prag
Högerextremism i Sverige
Högerpopulism i Sverige
Konspirationsteoretiker
Fliseryd

Fliseryd är en tätort i Mönsterås kommun i Kalmar län, kyrkby i Fliseryds socken.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Fliseryd finns Fliseryds kyrka och en skola för åldrarna förskolan upp till klass sex. Även förskola och äldrevård på Ekåsa och en brandstation med deltidsbrandmän.

I Fliseryd finns det även en Ica nära-butik, ett innebandylag och ett fotbollslag som spelar i division 6. Det finns också en pizzeria.

Genom samhället rinner Emån.

Jungnerholmarna 
Norr om Fliseryd ligger Jungnerholmarna. Området är namngivet efter Waldemar Jungner som uppfann det alkaliska batteriet. 1910 byggdes där en batterifabrik, på 1990-talet sanerades marken och är nu ett friluftsområde.

I Emån vid Jungnerholmarna ligger ett vattenkraftverk, som producerar 800 MWh per år.

Noter 

Orter i Mönsterås kommun
Tätorter i Sverige
Otnäs

Otnäs (finska Otaniemi) är en stadsdel i Esbo stad och hör administrativt till Stor-Hagalund storområde. 

Otnäs är mest känt som hemvist för Aalto-universitetet och området har kallats Finlands enda campus. Alvar Aalto har planerat campusområdet och de första studentbostäderna blev klara år 1951. De fungerade som olympiaby under Olympiska sommarspelen 1952 i Helsingfors. Nya studentlägenheter byggdes år 2005 för att inhysa idrottare under VM i friidrott 2005. 

Namnet Otnäs är ett gammalt bynamn: Othenäs (1527), Ottnesby (1540), Outenesby (1543). Namnet baserar sig på det finska mansnamnet Uoti eller lågtyska Ode (av Oluf). Det finska namnet Otaniemi togs i bruk på 1930-talet. 

Kontorsområdet Kägeludden, med bland annat Nokias och Fortums huvudkontor, ligger i södra Otnäs.

Källor
Floby

Floby är en tätort i Falköpings kommun.

Historia
1858 öppnades Västra stambanan genom Floby socken och en station öppnades nära gränsen till grannsocknen Sörby. Stationen kallades först Sörby, men 1912 ändrades namnet till Floby. Kyrkbyn Floby kyrkby med Floby kyrka ligger strax sydost om Floby. 

Ett samhälle med industrier och service började växa fram, och det hade status som municipalsamhälle 1923-1961. Vid kommunreformen 1952 blev Floby centralort i Vilske kommun, vilken 1974 inkorporerades med Falköpings kommun.

Efter att stationen lagts ner och de kommunala funktionerna centraliserats bort började Floby gå tillbaka från mitten av 1970-talet, med minskande service och befolkning. Den negativa utvecklingen tycks ha stannat av i samband med att orten återfick tågförbindelse 2003, då Floby blev hållplats för regionala tåglinjer.

Efter kommunreformen 1862 ingick Floby i både Floby landskommun och Sörby landskommun. Floby municipalsamhälle inrättades för orten 5 juli 1923 i båda landskommunerna. När dessa 1952 uppgick i Vilske landskommun så ingick orten där samt municipalsamhället tills detta upplöstes 31 december 1961.

Befolkningsutveckling

Näringsliv
De största företagen är Automotive Components Floby AB (560 anställda), som tillverkar bromsskivor, navmoduler och vevstakar till fordonsindustrin, och Autokaross Rescue Systems (tidigare Autokaross i Floby) (80 anställda). Många pendlar in till industrierna från andra orter i närheten, men en hel del Flobybor pendlar också ut, främst till Falköping.

Sport
Volleybollaget Floby VK har blivit svenska mästare två gånger.

Noter

Externa länkar 

Tätorter i Sverige
Orter i Falköpings kommun
Fulleren

Fulleren är en av de fem kristallina allotroperna av kol (de andra är diamant, grafen, nanorör och grafit), som förekommer naturligt. En fulleren är en kompakt struktur (vanligen klot- eller rörformad) av kolatomer. Den fulleren som fått mest uppmärksamhet utanför forskningsvärlden är kol-60 eller C60 som består av sextio kolatomer som ligger ordnade i fem- eller sexkantiga figurer ungefär som lädret i en fotboll. En annan känd fullerentyp är nanorör, som är av rörform. 

Kol-60 och andra fullerener upptäcktes 1985 i laboratorieexperiment av Richard Smalley, Harold Kroto och Robert Curl. De upptäckterna belönades med Nobelpriset i kemi 1996. Molekylen har senare hittats utanför laboratoriemiljön i bland annat vanligt sot.

Kol
Argus (kårparti)

Argus var ett kårparti vid Uppsala studentkår under slutet av 1970- och början av 1980-talet.
 
Föreningen Argus bildades i slutet av 1970-talet av en grupp studenter som blivit uteslutna ur Clarté. Argus försökte hitta en vänsterposition utanför de gängse partibildningarna, tog avstånd från "sovjetvänstern" och såg kritiskt på sammansmältningen av stat och näringsliv.

Under namnet "Argus - Fackliga Socialister" deltog Argus framgångsrikt i det politiska arbetet på Uppsala studentkår och satt under flera år i kårstyrelsen. Viktiga för det kårfackliga partiet var bland annat att kunskaper skulle stå i centrum för hela utbildningsväsendet och att universitetsstudierna skulle vara forskninganknutna.

Föreningen Argus och dess kårparti hade många medlemmar som senare blivit mer eller mindre kända i det svenska samhällslivet. En av föreningens grundare och "chefsideolog" var Knut Carlqvist, historiker och författare. Andra namn var Annika Ström Melin, radiojournalist, gift med en annan argusit, Mats Melin, jurist. En annan journalist, Cecilia Bodström, arbetade för Argus på Uppsala studentkår. Tomas Olofsson, idag på Riksgäldskontoret och Anders Forslund, nationalekonom, socialdemokratiske redaktören Stig-Björn Ljunggren hörde till Argus skara, liksom den framlidne professorn i ekonomisk historia Bo Gustafsson.

Kårpartier vid Uppsala universitet
Uppsala universitets historia
Floda, Lerums kommun

Floda är ett samhälle i Lerums kommun, som före 2015 klassades som en separat tätort men sedan 2015 räknas som en del av tätorten Lerum. Samhället ligger 54 meter över havet vid sjön Sävelångens utflöde i Säveån. 

I sydväst längs Säveån ligger Säveåns dalgångs naturreservat och i nordöst vid sjön Sävelången ligger Nääs slott omgivet av Nääs ekhagars naturreservat.

Befolkningsutveckling

Samhället
Via Floda station finns tågförbindelse med Göteborg och Alingsås.

I sydöstra delen ligger Skallsjö och Skallsjö kyrka. Söder om Floda station och Säveån ligger "Equmeniakyrkan Floda".

Bankväsende 
Skandinaviska banken invigde ett kontor i Floda i september 1969. Vid denna tid hade även Sparbanken i Alingsås ett kontor i Floda.

SEB lade ner sitt kontor runt årsskiftet 2004/2005. I december 2010 lämnade även Sparbanken Alingsås orten.

Se även 
Skallsjö socken
Skallsjö landskommun

Noter

Externa länkar

Tidigare tätorter i Sverige
Orter i Lerums kommun
Vit makt-musik

Vit makt-musik är en musikgenre där textlyriken har ett nynazistiskt, rasistiskt eller nationalrevolutionärt budskap. Musikgenren kallas bland anhängare även för frihetsrock. Musiken är ofta rock, men även andra musikformer, till exempel inslag från folkmusik eller klassisk musik i sångerna, kan förekomma.

Sverige hade under 1990-talets andra halva ett rykte om sig att vara världsledande. Enligt en undersökning som gjordes 1997 bland Sveriges skolelever i åldrarna 12 till 20 år lyssnade 12% på vit makt-musik.

Subgenrer inkluderar NSBM och Rock Against Communism.

Kända band 
 Fyrdung
 Skrewdriver
 Saga
 Landser
 Pluton Svea, tidigare Pro Patria
 Vit Aggression, Tidigare Hooligans
 Division S
 Storm
 Dirlewanger
 Vit legion
 Midgårds Söner
 Von Thronstahl
 Kolovrat

Kända soloartister 
 Clifford Joseph Trahan (Johnny Rebel)

Se även 
Artister mot nazister
Brottbykonserten

Referenser

 
Högerextremism