kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tjelvar

Tjelvar är en gestalt i Gutasagan, där han meddelas vara den förste som gör upp eld på ön, som dessförinnan sjönk i havet om dagen och steg upp om natten, men som nu stannade uppe. Tjelvars son Havde (Hafþi) och hans hustru Vitastjerna (Huítastierna) blev gutarnas förfäder. Enligt sägnen skall han vara begraven i Tjelvars grav på Gotland.

Det har antagits att Tjelvar skulle vara identisk med Tjalve, och såsom tjänare till åskguden Tor, vara förknippad med eld.

Den 31 december 2007 hette 64 personer Tjelvar.

Se även 
Tjelvars grav

Externa länkar 
Tjelvar i Gutasagan
Tjelvars grav

Personer i Gotlands historia
Tjalve

Tjalve (även Tjälve eller Tjalfe) är i nordisk mytologi Tors tjänare och följeslagare. Han är bror till Röskva. Gestalten Tjalve förekommer i Snorres Edda och omnämns i Sången om Harbard och i Thórsdrápa. Namnet har ansetts härstamma från ett urnordiskt *þewa-alfaR, som betyder "tjänande alv".

Beskrivning
Snorres berättelser om Tjalve.
I "Tors färd till Utgårdaloke" om hur Tjalve knäckte det ena benet på Tors slaktade bock för att komma åt märgen. Vid återupplivandet dagen därpå var bocken halt. Som ersättning måste Tjalve, tillsammans med sin syster Röskva, träda i Tors tjänst. 
I berättelsen om Mökkurkalfe är Tjalve sekundant åt Tor i ett envig med två jättar.
I Sången om Harbard rättfärdigar Tor sitt dråp på två jättelika trollkärringar med att säga att de snarare var honvargar som jagat Tjalve med stålklubbor.

Arkeologi
Det finns bevis som talar för att Tjalve kan ha dyrkats av hedningar. På en sländtrissa från England, daterad till tusentalet, har man funnit en tydlig runinskription med texten: oþen.ok.einmtalr.ok.þalfa.þeir.ielba.þeruolflt.ok.kiriuesf. vilket har översatts och transkriberats till: Oden och Heimdall och Tjalva, dem hjälper dig, Úlfljótr. Dock så antyder formen "Þjálfa/Tjalva" att det är en feminin motsvarighet till namnet. Gutasagans Tjelvar, Gotlands legendariske grundare eller den första människan på ön, har ofta satts i samband med Tjalve, och även fornminnen som "Tjelvars grav" och andra platser på Gotland har satts i samband med honom. Det är osäkert hur gamla dessa traditioner är, men liksom i namnet Torsburgen, finns det en tydlig gammal koppling mellan Tjalve-Tjelvar och myterna kring Tor.

I populärkulturen
Berättelsen om Tjalve och Röskva står för huvudhandlingen i det första av Valhalls albumäventyr.

Namn
Namnen förekommer sparsamt som förnamn i Sverige. Den 31 december 2007 hade 9 personer namnet Tjalve, en man Tjälve och en man Tjalfe. Tjelvar fanns tidigare med i den svenska namnlängden.

Referenser

Människor i nordisk mytologi
1580-talet



Händelser 
 1582 - Gregorianska kalendern införs i ett antal katolska länder. Det dröjer dock till 1930, innan hela världen har övergått till den.
 Kopparbrytningen vid Stora Kopparberget får ett uppsving i mitten av årtiondet.

Födda 
16 juni 1583 – Axel Oxenstierna, svensk greve, statsman och rikskansler.
20 juni 1583 – Jakob De la Gardie, svensk fältherre.
10 november 1584 – Katarina av Sverige, prinsessa av Sverige.
18 april 1589 – Hertig Johan, prins av Sverige.

Avlidna 
16 september 1583 – Katarina Jagellonica, drottning av Sverige.
10 april 1585 – Gregorius XIII, påve.
4 april 1588 – Fredrik II av Danmark, kung av Danmark och kung av Norge.

Externa länkar
1662

1662 (MDCLXII) var ett normalår som började en söndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari 
19 februari – Norge delas in i amt.

September 
 18 september – Genom Malmö recess får de skånska ständerna säte och stämma i Sveriges riksdag, men den känsliga frågan om skåneadelns privilegier skjuts på framtiden.

Okänt datum 
 Änkedrottning Hedvig Eleonora av Holstein-Gottorp börjar låta uppföra Drottningholms slott efter ritningar av Nicodemus Tessin d.ä.
 Hovsorgen efter Karl X Gustavs död avläggs officiellt och det blir åter tillåtet med musik och dans på slottet.
 Olof Rudbecks anatomiska teater, Theatrum anatomicum, börjar byggas på taket av Gustavianum i Uppsala. Det åttakantiga rummet blir en stor sevärdhet.
 Det så kallade Duellplakatet införs i Sverige, vilket stadgar stränga straff för alla adelsmän, som inger sig i dueller.
 Före detta drottning Kristina återvänder till Rom efter att ha besökt Sverige i samband med Karl X Gustavs bortgång.
 Bondepraktikan ges för första gången ut på svenska.

Födda 
 28 april – Aurora von Königsmarck, grevinna, älskarinna till August den starke.
 30 april – Maria II, drottning och regerande drottning av England, Skottland och Irland 1689–1694, samregent och gift med Vilhelm III.
 3 maj – Matthäus Daniel Pöppelmann, tysk barockarkitekt.

Avlidna 
 8 april – Birgitte Thott, dansk författare och översättare. 
 19 augusti – Blaise Pascal, fransk fysiker och matematiker.
 13 oktober – Laurentius Gunnari Banck, svensk rättslärd och publicist.
 20 december – Axel Lillie, svenskt riksråd och generalguvernör.
 datum okänt – Lucrezia Orsina Vizzana, italiensk kompositör.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1728

1728 (MDCCXXVIII) var ett skottår som började en torsdag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Maj 
 25 maj – Ett kungligt dekret utfärdat av Ludvig XV av Frankrike tillåter vin att transporteras på flaskor, vilket blir starten för champagnehusen.

Oktober 
20–23 oktober – Köpenhamn drabbas av en brand.

Okänt datum 
Carl Gustaf Tessin får i uppdrag att inreda Stockholms slott. Tessin kommer, genom sina många utlandsresor, att spela en stor roll för rokokons genombrott i Sverige.
Amatörfysikern Mårten Triewald, en pionjär inom den moderna experimentalfysiken, håller föreläsningar och demonstrationer i Stockholm.
Den första ångmaskinen i Sverige, konstruerad av Mårten Triewald, tas i bruk vid Dannemora gruva.
Den danske upptäcktsresanden Vitus Bering korsar Berings sund.

Födda 
16 januari – Niccolò Piccinni, italiensk kompositör.
12 februari – Étienne-Louis Boullée, fransk arkitekt.
21 februari – Peter III av Ryssland, rysk tsar.
12 mars – Anton Raphael Mengs, tysk målare och konstteoretiker.
22 juni – Anna Jabłonowska, polsk adelskvinna och politiker.
3 juli – Robert Adam, Brittisk arkitekt, inredningsarkitekt och möbelformgivare. 
27 oktober – James Cook, brittisk kapten & upptäckare.
25 december – Robert Orme, brittisk historiker.

Avlidna 
16 februari – Aurora von Königsmarck, grevinna, älskarinna till August den starke.
7 maj – Rosa Venerini, italiensk nunna, helgon.
Johann Georg Gmelin d.ä., tysk kemist och apotekare.
 Maria Guyomar de Pinha, thailändsk kock.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1641

1641 (MDCXLI) var ett normalår som började en tisdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Maj 
10 maj – Johan Banér dör i Halberstadt och efterträds som svensk överbefälhavare av Lennart Torstenson.

Juni 
19 juni – Svenskarna besegrar kejsarens trupper i slaget vid Wolfenbüttel.

Juli 
14 juli – Stillestånd sluts mellan Sverige och Brandenburg i Stockholm.

Augusti
9 augusti – Österrike erkänner Graubünden.
16 augusti – Järle län konstitueras som eget landshövdingedöme vid ett möte i Riksrådet.

November 
25 november – Nederländerna ockuperar Maranhão.

Okänt datum 
Gymnasierna i Skara och Viborg inrättas.
Louis De Geer adlas för sina förtjänster som svenska kronans vapenleverantör och industrimagnat.
Avesta stad och Falu stad får stadsprivilegium.
Kalmar slott drabbas av en svår brand.
Byggandet av Riddarhuset i Stockholm påbörjas.
Den indiska staden Madras grundas av Brittiska Ostindiska Kompaniet.
Flera tusen katolska upprorsmän dödas i Irland efter ett misslyckat uppror mot England.

Födda 
22 november – Anthonie Heinsius, nederländsk statsman.
20 december – Urban Hjärne, svensk läkare och naturforskare.
Giovanni Battista Contini, italiensk arkitekt.
Gertrud Möller, tysk författare.

Avlidna 
2 april – Georg, hertig av Braunschweig-Lüneburg.
10 maj – Johan Banér, svensk militär och fältmarskalk, en av Sveriges främsta fältherrar.
9 december – Anthonis van Dyck, flamländsk målare.
 Sara Copia Sullam, italiensk-judisk poet, författare och salongsvärd.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Nils Otto Ahnfelt

Nils Otto Ahnfelt, född 31 oktober 1801 i Gullarps socken, Malmöhus län, död 1 januari 1837 i Knästorps socken, Malmöhus län, var en svensk teolog och botanist, känd för sina upptäckter rörande mossorna. 

Ahnfelt blev docent i dogmatik vid Lunds universitet 1821 men hans håg låg åt botaniken. Hans främsta vetenskapliga insats blev de bidrag till mossornas systematik, som han lämnade dels i sin Despositio muscorum Scaniae hypnoidourum (1835), dels genom bearbetning av dessa partier i två av Elias Fries' floristiska arbeten. Ahnfelt har också givit namn åt rödalgsläktet Ahnfeltia.

Ahnfelt utgav 1832, tillsammans med Johan Henrik Thomander, veckotidningen Gefion och deltog vid stiftandet av Akademiska Föreningen i Lund, vars ordförande han var 1831–1832.

Ahnfelts far, kyrkoherden Jonas Ahnfelt, härstammade från en adlig nordtysk släkt och modern Elisabet Margaretha Florman var syster till anatomen Arvid Henrik Florman. Nils Otto Ahnfelt var bror till Paul Gabriel Ahnfelt och Oscar Ahnfelt.

Källor

Noter

Externa länkar 
 

Svenska docenter
Personer verksamma vid Lunds universitet
Personer verksamma inom Akademiska Föreningen
Svenska botaniker under 1800-talet
Personer från Gullarps socken
Födda 1801
Avlidna 1837
Män
Svensk uppslagsbok
Paul Gabriel Ahnfelt

Paul Gabriel Ahnfelt, född 25 mars 1803 i Gullarp, död 11 oktober 1863 i Helsingborg, var en svensk skriftställare och kyrkoherde. Han var son till kyrkoherden Jonas Ahnfelt och Elisabeth Margaretha Florman, anatomen Arvid Henrik Flormans syster. Paul Gabriel var far till Arvid Ahnfelt samt bror till Nils Otto Ahnfelt och Oscar Ahnfelt.

Ahnfelt författade verken Studentminnen som utgavs i två delar. Verken är för det mesta samlade i samma band. Ahnfelt berättar om sin uppväxt och personerna som korsat hans väg. Tyngdvikten ligger på studierna som bedrevs vid Lunds universitet. Professorerna som omnämns är bland andra Esaias Tegnér.

Källor

Noter

Externa länkar 

  
 
 

Svenska memoarskrivare
Präster i Svenska kyrkan
Svenska präster under 1800-talet
Personer från Gullarps socken
Födda 1803
Avlidna 1863
Män
Memoarskrivare under 1800-talet
Arvid Ahnfelt

Arvid Wolfgang Nathanael Ahnfelt, född 16 augusti 1845 i Lund, död 17 februari 1890 i Köpenhamn, var en svensk publicist och författare.

Biografi
Ahnfelt studerade vid Uppsala universitet, där han blev filosofie kandidat 1869 och doktorerade samma år. Därefter fick han tjänst som extra ordinarie amanuens vid Kungliga biblioteket samt som medarbetare vid Ny Illustrerad Tidning, men fortsatte sedan till Aftonbladet och därefter bland annat Stockholms Dagblad. Han skrev även för utländska tidningar och levde sedan 1876 uteslutande av sin penna.

Uppfostrad i en liberal tradition, vilket i hans fall var kombinerad med en satirisk läggning, verkade han för spridandet av dess idéer. Han är uppmärksammad för verken Verldslitteraturens historia (1874-1876, en bearbetning av ett arbete av Johannes Scherr) och biografier över Carl Jonas Love Almqvist och Leonard Fredrik Rääf. Han skrev även böcker om hovlivet och om industrihistoria samt utgav olika svenska författares skrifter. År 1881 startade han tidskriften Ur dagens krönika som blev ett viktigt debattforum för 1880-talets unga Sverige. 

Arvid Ahnfelt  var son till Paul Gabriel Ahnfelt och Hedvig Sofia Ekstrand samt kusin med biskopen Otto Ahnfelt. Han gifte sig 1871 med plymfabrikanten Hilda Ahnfelt. De blev föräldrar till Astrid Ahnfelt och farföräldrar till Sigmund Ahnfelt. Arvid Ahnfelt avled av en hjärtinfarkt på hotell "Kongen af Danmark".

Bibliografi

 - 7 volymer.
 - 2 volymer.

 - Medförfattare: August Emil Holmgren.

Redaktörskap
 - 2 volymer. - Under medverkan af sakkunnige personer sammanfattad och utgifven af Arvid Ahnfelt.
 - Samlade och utgifna av Arvid Ahnfelt ; [med porträtt af J.H. Thomander].
 - Utgivna av Arvid Ahnfelt, med lefnadsteckning

 - Med porträtt samt lefvnadsteckning af Arvid Ahnfelt.

 - I urval utgivna av Arvid Ahnfelt ; (med Kullbergs lefnadsteckning och porträtt).
 -  Under medverkan av flera fackmän redigerade av Arvid Ahnfelt
 - [Årg. 1](1881)-årg. 11(1891). - Utgivare: Arvid Ahnfelt.
 -  Med levnadsteckning av Arvid Ahnfelt.

 - Utgivna av Arvid Ahnfelt.
 - 3 volymer.
 - Urvalt och redigerat av Arvid Ahnfelt.
 - Redigerad af Arvid Ahnfelt.
 - Utgivna av Arvid Ahnfelt.
 - Utgivna av Arvid Ahnfelt.

Källor

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 

 
 

Födda 1845
Avlidna 1890
Författare från Lund
Svenska journalister under 1800-talet
Svenska fackboksförfattare
Svenskspråkiga fackboksförfattare
Män
Gravsatta på Solna kyrkogård
Journalister från Lund
Fördraget i Brömsebro

Fördraget i Brömsebro var ett avtal som slöts 1541 mellan Sveriges konung Gustav Vasa och Kristian III av Danmark. Avtalet innebar en allians mellan Sverige och Danmark mot den tysk-romerska kejsaren Karl V (även kung av Kastilien och Aragonien under namnet Karl I) och löpte på 50 år. I avtalet stod även att man skulle hjälpa varandra mot upprorsrörelser, varvid Danmark senare hjälpte Gustav Vasa i Dackefejden.

Se även
 Freden i Brömsebro

Fördrag
Gustav Vasa
Sverige under vasatiden
Danmark under 1500-talet
Relationer mellan Danmark och Sverige
Freden i Brömsebro

Freden i Brömsebro avslutade den 13 augusti 1645 Torstensonska kriget, som inleddes 1643 mellan Sverige och Danmark-Norge under drottning Kristinas respektive Kristian IV av Danmarks regeringsperioder. 

Fredsförhandlingarna initierades av Frankrike som i januari 1644 skickat diplomaten Gaspard Coignet de La Thuilerie. Den 25 december detta år lyckas han få Sverige och Danmark-Norge att skriva under en traktat om att fredsförhandlingar ska inledas vid Brömsebro i februari 1645. I förhandlingarna företräddes Sverige av Axel Oxenstierna och Danmark av Corfitz Ulfeldt.

Det första mötet ägde rum den 8 februari 1645 vid gränsstenen på den lilla holme i  Brömsebäck, där Brömsebron leder över bäcken. Därefter skedde förhandlingarna genom att de la Thuilerie reste mellan svenskarnas inkvartering i Söderåkra och danskarnas inkvartering i Kristianopel. Den 13 augusti möttes medlarna åter vid gränsstenen på holmen för att till varandra lämna över den av kungarna godkända och underskrivna traktaten.

De militära framgångarna i kriget för Sverige gjorde att de svenska kraven var mycket långtgående. Freden innebar att Danmark-Norge avträdde de norska landskapen Jämtland och Härjedalen, och de danska öarna Gotland och Ösel i Östersjön till Sverige. Sverige erhöll dessutom Halland under 30 år samt viss tullfrihet i Öresund, också för svenska besittningar på andra sidan Östersjön.

Idre och Särna socknar i Dalarna kom visserligen redan 1644 i svenska händer, men detta glömdes bort i fredstraktaten, och först i ett särskilt avtal 1751 formaliserades dessa socknars tillhörighet till Sverige. Representanter för Särna, Idre och Hede bygdelag skrev dock under drottning Kristinas trohetsed i Älvdalens prästgård redan den 21 november 1645.

Brömsebro var namnet på bron; någon ort med det namnet fanns inte förrän 1899. Det är därför egentligen riktigare att tala om freden vid Brömsebro.

Andra historiska händelser i Brömsebro
Eftersom Brömsebro låg vid gränsen, träffades man ibland där för förhandlingar. Fördraget i Brömsebro slöts 1541 mellan Sverige och Danmark och innebar en allians mellan länderna.

Källor 
Carlson & Rosén, Den svenska historien, band 4, sid. 112. Stockholm 1967
Svensk uppslagsbok, 2 uppl. 1947–1955
Nordisk familjebok, 2 uppl., artikel Brömsebro 
Grimberg, Svenska folkets underbara öden, band 3, sid. 431–32, Stockholm 1918

Noter

Vidare läsning
Fabian Bæhrendtz, "Anteckningar om Brömsebro", Meddelanden från Kalmar läns fornminnesförening 4 (1904), s. 35–73
Torsten Gislestam, ”Freden i Brömsebro : ett 350-årsminne”, Gotländskt arkiv 67 (1995), s. 127–134.
August Hammarström, Om freden vid Brömsebro1645 : samt Sveriges och Danmarks ömsesidiga politiska förhållande under närmast föregående tid, Lund, 1873

Anneli Palmsköld, "Fredstraktatet från freden i Brömsebro år 1645" i årsboken Halland 78 (1995).  Utgiven av Museet Halmstad ISSN 0347-4364,, s. 87–90

Brömsebro
Danmark under 1600-talet
Norge under 1600-talet
1645 i Danmark
1645 i Sverige
Axel Oxenstierna
1615

1615 (MDCXV) var ett normalår som började en torsdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari 
3 februari – Engelske kaptenen John Milward från Engelska ostindiska kompaniets skepp Thomas upptäcker Julön.

Juni 
 11 juni – Karl IX:s dotter Katarina Vasa gifter sig med pfalzgreven Johan Kasimir av Pfalz-Zweibrücken. De blir sedermera föräldrar till Karl X Gustav.

Juli 
 31 juli – Svenskarna marscherar mot Pskov.

Augusti 
 20 augusti – Pskov blir helt inneslutet av svenskarna.

September 
 3 september – Svenskarna får fram artilleri och kan börja beskjuta Pskov.
 30 september – Sedan den svenska situationen vid Pskov har blivit allt sämre kommer order om reträtt.

Oktober 
 9 oktober – Innan reträtten gör svenskarna ett misslyckat försök att erövra Pskov.

Okänt datum 
 Jesper Mattson Cruus af Edeby blir ny svensk riksskattmästare.
 Halmstads slott färdigställs.
 Miguel Cervantes publicerar andra delen av romanen Don Quijote. Den första delen ges ut 1605.
 En ovanligt kraftig islossning och vårflod i Torne älv för bort kyrkan i Särkilax.

Födda 
 1 januari – Seved Bååth, svensk ämbetsman, president för Svea hovrätt 1661–1668 och riksskattmästare 1668–1669.
 25 januari – Govert Flinck, nederländsk konstnär.
 27 januari – Nicolas Fouquet, fransk politiker.
 13 mars – Innocentius XII, född Antonio Pignatelli, påve 1691–1700.
 20 juni – Salvator Rosa, italiensk målare, poet och gravör under barocken.
 Josina Walburgis van Löwenstein-Wertheim-Rochefort, nederländsk abbedissa.

Avlidna 
 4 juni – Yodo-dono, inflytelserik japansk adelskvinna.
 27 maj – Margareta av Valois, drottning av Navarra och Frankrike.
 september – Arabella Stuart, engelsk adelskvinna.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Carol I av Rumänien

Carol I, född 20 april 1839, död 10 oktober 1914, var prins av Hohenzollern, furste av Rumänien 1866 och kung av Rumänien från den 14 mars 1881. Han var son till Karl Anton av Hohenzollern-Sigmaringen och Josefin av Baden och gift (15 november 1869) med Elisabet av Wied.

Efter Berlinkongressen då Rumänien erkänts som självständigt kungadöme kröntes Carol 1881 till kung. Han hade då varit landets furste sedan 1866, då den förre domnitorn Alexandru Ioan Cuza tvingades abdikera efter en statskupp. Som kung genomförde han en administrativ och militär modernisering av Rumänien efter tysk modell.

Carol I efterträddes av sin äldre bror Leopolds son Ferdinand I av Rumänien.

Han fick ett barn med Elisabet av Wied, Maria, född 8 september 1870 i Bukarest, död 9 april 1874 i samma stad.

Fotnoter

Externa länkar 
 
 Rumäniens kungahus
 Hohenzollernfurstehus
 Wieds furstehut
 Online utgåva av boken Reminiscences of the King of Roumania från 1899

Personer i Rumänien under 1800-talet
Personer i Rumänien under 1900-talet
Rumäniens regenter
Huset Hohenzollern
Födda 1839
Avlidna 1914
Män
Mottagare av Rumänska kronorden
Storkorset av Rumänska kronorden
Riddare och kommendör av Kungl. Maj:ts Orden
Mottagare av Serafimerorden
Arbetsgivaravgift

Arbetsgivaravgift är en form av beskattning som betalas av en arbetsgivare ovanpå den lön som betalas till en arbetstagare, normalt som ett procentuellt påslag att betalas in till skattemyndigheterna. Arbetsgivaravgifter kan, beroende på land, helt eller delvis vara en social avgift kopplad till socialförsäkringssystemet eller en renodlad beskattning.

Arbetsgivaravgiften skiljer sig något från den inkomstskatt som arbetstagaren undanhåller och betalar, även om det förekommer, exempelvis i Sverige, att inkomstskatten betalas in av arbetsgivaren som källskatt.

De flesta länder har någon form av arbetsgivaravgift under olika beteckningar. Storleken på arbetsgivaravgiften varierar dock mycket mellan länder, eftersom olika länder valt att fördela sitt totala skatteuttag olika mellan arbetsgivaravgifter och inkomstskatter. Exempelvis har Sverige och Danmark, som har ungefär samma nivå på det totala skatteuttaget valt olika lösningar: Sverige har högre arbetsgivaravgifter, och Danmark har högre inkomstskatter och ett system där sociala avgifter huvudsakligen betalas av inkomsttagaren. 

Det totala skatteuttaget varierar mycket mellan olika stater.

Sverige

I Sverige uppgår arbetsgivaravgiften till 31,42 procent för alla anställda. Tidigare har Sverige under perioder haft olika storlek arbetsgivaravgifterna baserat på ålder. Arbetsgivaravgiften baseras alltid på löntagarens bruttolön. Drygt 21% av arbetsgivaravgifterna är en form av löneväxling där arbetsmarknadens parter gemensamt kommit överens om att en del av lönepotten (löneökning) skall betalas in till statskassan för att täcka delar av de sociala kostnaderna.

Singapore 
I Singapore förekommer en liknande form av beskattning som del av "Central Provident Fund" (CPF). De pengar som betalas in till denna sätts in på ett personligt konto som kan användas av skattebetalaren till att täcka sjukvårdskostnader (enskilt och för familjemedlemmar), pension samt köp av bostad.

Källor 

Skatter
Företagsekonomi
Egenavgifter

Egenavgifter kallas de sociala avgifter som egenföretagare verksamma i Sverige måste betala i avgift för att finansiera socialförsäkringssystemet. Egenavgifterna motsvaras av de arbetsgivaravgifter en arbetsgivare måste erlägga för sina anställda, och beräknas på egenföretagarens nettointäkt, dvs. överskottet av näringsverksamheten.

Aktuella egenavgifter 
För inkomståret 2020 omfattar egenavgifterna 28,97 procent för de flesta egenföretagare, och består av följande avgifter:

Undantag 
Nivån 29,71 procent gäller under 2010 egenföretagare som är födda åren 1945 till 1983 och inte har börjat ta ut hel ålderspension, medan lägre nivåer gäller för företagare som är födda före 1945 eller efter 1983.

För personer födda 1938 till 1944, respektive 61 till 65 år gamla personer som tagit ut hel ålderspension under hela inkomståret, gäller också lägre avgifter. Dessa betalat enbart ålderspensionsavgift om 10,21 procent.

För personer födda 1937 och tidigare betalas varken sociala avgifter i form egenavgifter, arbetsavgifter eller särskild löneskatt.

Den tidigare nedsättningen av egenavgifter för ungdomar slopades den 1 juni 2016.

Karensdagar 
Nivån på sjukförsäkringsavgiften beror på hur många karensdagar egenföretagaren väljer att ha. Den som inte gör ett aktivt val har en karensdag och den normala nivå på egenavgifterna gäller då. Därutöver går det att välja att ha tre respektive 30 karensdagar. Vid tre karensdagar sjunker sjukförsäkringsavgiften till 6,74 % (och summan av egenavgifterna till 29,67 %), och vid 30 karensdagar gäller 5,95 % (summa 28,88 %).

Se även
Arbetsgivaravgifter

Källor

Skatter i Sverige
Sveriges näringsliv