kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Klockrike

Klockrike  är en tätort i Klockrike socken. Klockrike ligger i östra delen av Motala kommun, Östergötlands län, på Östgötaslätten cirka 9 kilometer söder om Borensberg.

Klockrike kyrkby med Klockrike kyrka och Klockrike skola ligger cirka 1 kilometer norr om Klockrike samhälle.

Historia

Klockrike samhälle byggdes upp kring Klockrike station vid järnvägslinjen Linköping – Fågelsta, Mellersta Östergötlands Järnväg, som invigdes år 1897 och lades ner 1963. 

Namnet Klockrike sägs ha sitt ursprung i "Klockarens ekeskog" som tros ha varit en hednisk kult- och offerplats öster om gamla kyrkogården. Där finns en offerkälla; Helge Björns holk.

Befolkningsutveckling

Samhället

I norra delen av Klockrike samhälle ligger gamla kyrkogården. Det kan tidigare ha funnits ett kapell där. Klockrikes första kyrka byggdes på 1200-talet och revs 1825 när nya kyrkan byggdes några hundra meter längre norrut. Bredvid den ligger byns förskola samt låg- och mellanstadieskola. Det finns även en bygdegård.

Idrott

Klockrike har en idrottsförening, Klockrikes allmänna idrottsförening (KAIF) med fotbollsplan och klubbstuga på Klockrikevallen.

Klockrike i litteraturen
Ortnamnet Klockrike blev känt genom Harry Martinsons roman Vägen till Klockrike (1948). Luffaren Bolle kommer dock aldrig fram till Klockrike utan byn är bara ett fjärran mål för hans vandring – en symbol för det ouppnåeliga paradiset. I maj 2009 firade Harry Martinson-sällskapet romanens 60-årsminne genom att sällskapets årshögtid förlades till Klockrike.

Noter

Externa länkar 
Privat webbplats om Klockrike

Orter i Motala kommun
Tätorter i Sverige
Klutmark

Klutmark är en tätort i Skellefteå kommun som ligger cirka 10 km väster om Skellefteå. I närheten ligger det före detta stationssamhället Klutmarks station.

I byn finns en förskola.

Befolkningsutveckling

Se även
Skellefteå socken

Referenser

Orter i Skellefteå kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Kläppa

Kläppa är en tätort i Kungsbacka kommun i Hallands län.

Historia
Kläppa bestod från början av tre gårdar. Kläppa villaområde påbörjades 1971 av Sven Gustavson. Han byggde reningsverk, vattenreservoar, vägar med vatten och avlopp. 1971-1983 var han verksam med att rita, sköta finansiering och myndighetskontakter, spränga, gjuta, mura, snickra och färdigställa husen; totalt 55 stycken.

Finansieringen av villaområdet skedde enbart med så kallad byggnadskreditiv och eget arbete. Checkkrediter eller dylikt förekom ej. Problemen med myndigheter och banker blev övermäktiga och resterande del i byggnadsplanen såldes 1990 till Ölmevalla Exploaterings AB.

Kungsbacka kommun planerar viss utbyggnad av Kläppa och det närbelägna Stockalid med villor och lägenheter. Ett gemensamt planprogram för de två områdena kommer att upprättas. .

Befolkningsutveckling

Se även
Släps socken

Referenser

Noter

Externa länkar 
Kläppa Samfällighet

Orter i Kungsbacka kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Klöverträsk

Klöverträsk är en tätort i Luleå kommun, vid sjön Klöverträsket.

Historia
Klöverträsk ligger i Nederluleå socken och anlades 1832 som ett nybygge. Under 2017 lade Skanova ner det kopparbaserade telenätet på orten.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Klöverträsk finns förskola och en F-6 skola. I tätorten finns också en pingstkyrka. Ägg producerade av Klöverbergsgården AB, som ligger i Klöverträsk, säljs bland annat på COOP-butiker i Norrbotten. I byn finns det också ett bageri.
Det finns också ett byggföretag och jordbruk.

Klöverträsk utsågs till Årets by 2006 samt Årets by 2017 i Luleå kommun och även utsedd till Årets by i Norrbotten 2006 av länsstyrelsen i Norrbottens län.

Klöverträsk på film och TV 
En del av filmen Bröderna Karlsson är inspelad i Klöverträsk. Orten förekommer också i tv-programmet Mitt Sverige.

Källor 

Orter i Luleå kommun
Tätorter i Sverige
Forskningsstationer i Antarktis

Forskningsstationer i Antarktis finns från ett antal nationer. 1988 fanns ett 50-tal stationer, under 2010-talet cirka 70 stycken från 29 länder.

Historia 
I samband med Internationella geofysiska året 1957 etablerades ett internationellt samarbete, och cirka 55 forskningsstationer etablerades därefter på fastlandet och öar strax utanför. 600–700 övervintrande bemannade tidigt dessa stationer, och USA samt Sovjetunionen var mest aktiva i detta arbetet.

Den svenska forskningsstationen Svea etablerades i samband med en svensk polarexpedition 1988–1989. Man upprättade även en andra forskningsstation, Wasa, i Dronning Maud Land.

Kartor över forskningsstationer i Antarktis

Forskningsstationer i Antarktis, sorterade efter land

Argentina

Australien

Brasilien

Bulgarien

Chile

Ecuador

Finland

Frankrike

Indien

Italien

Japan

Kina

Norge

Nya Zeeland

Peru

Polen

Ryssland

Spanien

Storbritannien

Sverige

Sydafrika

Sydkorea

Tyskland

Ukraina

Uruguay

USA

Referenser

Externa länkar
 Council Of Managers Of National Antarctic Programs (engelska)

 
Forskningsstationer i Antarktis
Knäred

Knäred är en tätort i Laholms kommun och kyrkbyn i Knäreds socken i sydöstra Hallands län, belägen cirka 21 km öster om centralorten Laholm längs med riksväg 15.

Historia
En medeltidskyrka låg mitt i byn och prästgården låg därintill. Vid marknadsplatsen och Karl XI:s brunn låg kyrkbyn. Kvar efter den medeltida kyrkan finns Knäreds kyrkoruin. Den är daterad till 1200-talet. Utgrävningar 1930 frilade grundmurarna. Knäreds nya kyrka var klar 1853 och invigdes 1854. Den har klockor och krucifix bevarade från ortens medeltida kyrka. Egentligen skulle den nya kyrkan ha invigts september 1849 men tornet rasade ner över kyrkan strax före kyrkans invigning.

Kyrkbyn var socknens lilla centrum och där hölls torgdag fyra gånger årligen. En restaurerad marknadsbod finns kvar som minne av platsen. Sista marknaden hölls 1946 och då var kyrkbyn inte längre samhällets centrum. Detta hade långt tidigare förskjutits söderut i samband med järnvägens tillkomst 1899. Tågtrafiken innebar ett kraftigt uppsving för den lilla kommunen. Varor transporterades, hus byggdes och affärsidkare etablerade sig.

I januari 1613 slöts här fred mellan Sverige och Danmark efter Kalmarkriget, Freden i Knäred. En minnessten finns vid Sjöared, 11 km öster om Knäred, just vid gränsen mellan Halland och Småland. Sverige förband sig bland annat att betala en miljon riksdaler för att återfå Älvsborgs slott, vilket är känt som Älvsborgs lösen.

Befolkningsutveckling

Samhället
På orten finns dagligvaruaffär, bank, förskola och grundskola. Där finns även en vårdcentral med läkarmottagning, folktandvård och ett par äldreboenden.

I samhället finns det även en camping, Flammabadets camping vid utomhusbadet Flammabadet.

2028 planeras Knäred att åter få tågtrafik.

Näringsliv
Ån Lagan har i Knäredsområdet flera betydande vattenfall med kraftstationer, som genom åren försett såväl södra Sverige som danska Själland med elektricitet. Övre och nedre Knäred från 1910 är välkända liksom uppströms belägna Bassalt och Majenfors. Nedströms ligger Karsefors med en fallhöjd av 32 meter.

KWA tillverkade bland annat trädgårdsmöbler. Heléns Rör AB i Halmstad har en del av sin verksamhet förlagd till Knäred. Där finns även mindre metallindustrier.

Handel 
Knäred var en av få orter i Sverige som längst hade en Coop-butik som drivs av en lokal konsumentförening, Konsumentföreningen Knäred m.o (organisationsnummer: 749200-1875). Föreningen grundades 1920. I december 2022 meddelades det att föreningen skulle uppgår i Coop Väst. Föreningen hade då en butik, belägen på Otterdalsvägen.

Bankväsende 
En egen sparbank för Knäred, Knäreds sparbank, fick sitt reglemente fastställt den 17 november 1910. År 1985 uppgick banken i Laholms sparbank. Laholms sparbank har alltjämt kontor i Knäred.

Skandinaviska kreditaktiebolaget hade under en period ett kontor i Knäred. Det drogs in 1925.

Personer från orten
Från Knäred kommer författaren Sven Martinson i Västralt.

Bilder

Se även 
Freden i Knäred

Referenser

Externa länkar 
Knäreds sockensida

Orter i Laholms kommun
Tätorter i Sverige
Korpilombolo

Korpilombolo är en tätort i Korpilombolo distrikt i Pajala kommun i Norrbottens län med  invånare (). Korpilombolo är även kyrkorten i Korpilombolo socken.

Korpilombolo utgör ett eget riktnummerområde.

Etymologi 
Namnet kan ha antingen samiskt eller finskt ursprung. Det samiska ordet kuorpa betyder "land, härjat av skogseld" och luobbal "utvidgning/lugnvatten i å/älv". Det finska ordet korpi betyder "grankärr" eller "ödemark" och lompolo "liten sjö". Den vanligaste översättningen av Korpilombolo är oegentligt "ödemarksby invid liten tjärn eller grunt träsk".

Kortformen på namnet Korpilombolo är Korpis på svenska och Korppi på finska.

Historia 
Området runt Korpilombolo (se Korpilombolo socken) är en utpräglad skogsbygd och fram till 1500-talet fanns ingen bofast befolkning. Området hade dock nyttjats tidigare, mest av skogssamer. Bönder från Övertorneå hade också nyttjat området som fångst- och slåtterland. Sjöarna var fiskrika och skogarna användes till jakt och fångst.

Den äldsta gården i byn omnämns 1680. Den anlades av nybyggaren Erik Mickelsson Kärki från Kuivakangas. De första husen byggdes tätt ihop, på var sida om en byväg, i sluttningen nedanför den nuvarande kyrkan. Senare spreds bebyggelsen ut efter en stor brand som inträffade 1825. Det berättas om hur ortsborna for på gudstjänst till Övertorneå och när de kom tillbaka brann många hus i byn.

Förutom natur- och gårdsnamn finns inte mycket kvar av den tidigaste bebyggelsen. Intresset för skogen ökade under 1800-talet genom industrialiseringen, och en liten form av den uppstod i Korpilombolotrakten då många startade tjärbränning. Det blev en viktig binäring till jordbruk och boskapsskötsel, som var andra viktiga delar av försörjningen. 1820 exporterades cirka 2 000 tunnor tjära därifrån.

Kvarnen var viktig för varje by och var oftast kollektivt ägd. Korpilombolobönderna hade sin kvarn ihop med grannbyn Lahdenpää, Lahen-mylly, och den är i dag restaurerad till stora delar. Man kan se rester av maskineriet, en vattendriven såg och kvarnrännan som grävts för att leda vattnet genom kvarnen.

Korpilombolo var centralort i Korpilombolo landskommun som existerade från 1870 till 1970.

Befolkningsutveckling

Samhället

I byn finns skola, värdshus, bensinstation, äldreboende och en ICA-butik. Korpilombolo kyrka ligger också mitt i byn.

Evenemang
Sedan 2005 hålls det årligen en kulturfestival, "Nattfestivalen", den 1–13 december.

Korpilombolo i musik och TV  
I sången "Tio mil kvar till Korpilombolo" från 1972 sjunger Agnetha Fältskog "Tio mil kvar till Korpilombolo, tåget det rusar hemåt i natten... Tio mil kvar till Korpilombolo, står du och väntar där på perrongen?" Låten blev populär på sin tid. I verkligheten har det aldrig funnits järnvägsanslutning till Korpilombolo.

I TV-serien Rena Rama Rolf förekommer i säsong 3, avsnitt 4, figuren "Den store Korpilombolo", som medverkar på ett möte med Masthuggarbröderna.

Referenser

Noter

Externa länkar

Orter i Pajala kommun
Tätorter i Sverige
Kopparmora

Kopparmora är en tätort i Värmdö kommun, Stockholms län. 

Strax norr om tätorten hade SCB fram till 2015 avgränsat en småort namnsatt till Kopparmora (norra delen). Vid 2015 års tätortsavgränsning hade de båda vuxit samman till en enda tätort.

Befolkningsutveckling

Se även
Värmdö socken

Noter 

Orter i Värmdö kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Korsberga, Hjo kommun

Korsberga är en tätort i Hjo kommun i Västra Götalands län och kyrkby i Korsberga socken.

Korsberga station var en av stationerna på Hjo–Stenstorps Järnväg.

Befolkningsutveckling

Referenser

Tätorter i Sverige
Orter i Hjo kommun
Korsberga, Vetlanda kommun

Korsberga, tidigare Österkorsberga, är en tätort i Vetlanda kommun i Jönköpings län, kyrkort i Korsberga socken. 

Korsberga är beläget längs riksväg 31 söder om Vetlanda.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Korsberga ligger Korsberga kyrka, Stocksbergskyrkan, en skola (årskurs 1-6) och ett servicehus. I Korsberga finns även en ICA-butik, en bensinstation "Börjes", en pizzeria, en fish & chips- och thairestaurang, en fiskebutik "Bengtssons" och en butik med cyklar, gräsklippare och båtar "Bengtssons".

Näringsliv
En av Sveriges största trähustillverkare, Trivselhus, ligger i Korsberga.

Idrott
Fotbollsklubben Österkorsberga IF är från orten.

Bildgalleri

Noter

Externa länkar
Korsberga samhällsförening

Orter i Vetlanda kommun
Tätorter i Sverige
Kosta

Kosta () är en tätort i Lessebo kommun i Kronobergs län.

Kosta tätort ligger i Ekeberga socken och södra delen omfattar Ekeberga med Ekeberga kyrka.

Historia
Landshövdingarna Anders Koskull och Georg Bogislaus Staël von Holstein startade Kosta glasbruk 1742, namnet på både bruket och orten bildades av de första stavelserna i deras efternamn.

Åren 1888–1889 byggdes en smalspårig järnväg om 30 km, Kosta-Lessebo Järnväg. Banan lades ner 1948.

Befolkningsutveckling

Samhället

Kosta är mest känt för Kosta Glasbruk, vars historia sträcker sig tillbaka till 1742. Här kan du besöka hyttan och se den glödande glasmassan formas. Här finns också glasbrukets fabriksbutiker och Kosta Outlet med försäljning av bland annat märkeskläder. I juni 2007 återinvigdes Bruno Mathssons, Kosta glashus, från 1956 efter att under åren 2004–2007 renoverats till sitt ursprungsskick. Husen utgör numera ett lagskyddat byggnadsminne. Under sommaren 2009 färdigställdes New Wave Groups hotellsatsning i Kosta, Kosta Boda Art Hotel. Hotellet är Sveriges första glashotell och byggdes i syfte att utveckla intresset för svenskt konstglas samt för att utveckla Kosta som utflyktsmål. New Wave har därefter fortsatt att göra stora satsningar på orten. Numera kan du t.ex. också ta bilen genom Kosta Safaripark för att se parkens visenter, vildsvin, mufflonfår eller kronhjortar. I Kosta finns vidare samhällsservice såsom skola, bibliotek, flera restauranger, livsmedelsbutik och Folkets Hus. Strax utanför samhället ligger Grönåsen Älg- & Lantdjurspark. Utanför samhället ligger också sedan 1971 Kosta skjutfält, från början använt av Kronobergs regemente (I 11) i Växjö. I området låg också Kosta flygbas.

Handel och service
I ortens norra del, med parkeringsplats i anslutning till Riksväg 28, finns ett kluster av olika butiker, främst outletbutiker för olika glasbruk. Enligt SCB:s avgränsning av handelsområden för år 2015 utgjorde dessa ett område med koden H0761006 med sju arbetsställen för detaljhandel med runt 100 anställda.

Ortens matbutik, en Coop, ligger längre söderut. Den har sitt ursprung i Kooperativa föreningen Fenix som bildades den 19 februari 1905. Fenix var en fristående förening fram till 2002 när den uppgick i Konsumentföreningen Göta.

Smålands enskilda bank hade under en period ett kontor i Kosta, som drogs in 1923. Senare har Kosta haft ett sparbankskontor, även det senare indraget.

Se även
Ekeberga socken
Orrefors Kosta Boda

Noter

Externa länkar

Orter i Lessebo kommun
Glasriket
Tätorter i Sverige
Kovland

Kovland är en tätort i Sundsvalls kommun. Kovland ligger i Sättna distrikt (Sättna socken) längs Sättnaån i Sundsvalls kommun nordväst om staden.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Kovland finns bland annat en livsmedelsbutik, pizzeria, kiosk, frisörsalong och fiskebutiken Storfiskare.se. I orten ligger även Sättna kyrka och Vallens skola, Sundsvalls äldsta skola från 1880 och som också blev Sveriges första miljöskola vid nyinvigningen 1996.

Näringsliv
Kovland är en ort som traditionellt dominerats av jord- och skogsbruk samt annan småföretagsamhet. Idag pendlar de flesta invånare till arbeten i Sundsvall eller Timrå.

Idrott
På orten verkar Kovlands IF, en förening grundad 1903 som under åren har fostrat många framstående utövare i olika sporter. Mest kända är kanske Per-Arne Ytterström (svensk mästare i brottning 1959), Arja Hannus, världsmästare i orientering och skidorientering, Annika Zell världsmästare i skidorientering, Magnus Löfstedt världsmästare i skidorientering, Erik Svensson, svensk mästare och landslagsman i orientering, Ann Larsson svensk mästare och landslagsåkare i skidorientering, Karin Ring med flera, flerfaldiga SM-vinnare i Varpa. År 2000 bildade Ishockeysektionen en egen förening som har namnet Kovlands Ishockeyförening.

Noter

Externa länkar 
 Kovland.com (lokal webbplats)
 Kovlands IF webbplats

Orter i Sundsvalls kommun
Tätorter i Sverige
Annika Davidsson

Annika Davidsson, född i Umeå 1968 var Fröken Sverige 1988.

Annika Davidsson utbildade sig till lärare, it-pedagog och specialpedagog vid Umeå universitet.

Källor 

Svenska lärare under 1900-talet
Kvinnor
Vinnare av skönhetstävlingar
Födda 1968
Fröken Sverige
Levande personer
Personer från Umeå
Korsträsk

Den här artikeln handlar om tätorten Korsträsk i Älvsbyns kommun. För byn Korsträsk i Arjeplogs kommun, se Korsträsk, Arjeplogs kommun. 

Korsträsk är en tätort i Älvsbyns kommun. Orten ligger öster om sjön Stor-Korsträsket efter riksväg 94, cirka 7 km väster om Älvsbyn. Det finns en F-3-skola i orten, medan de äldre barnen går i skola i Älvsbyn.

Korsträsk passeras av Stambanan genom övre Norrland och har en mötesstation.

Historia

Administrativa tillhörigheter
Korsträsk ligger i Älvsby socken som först tillhörde Piteå landskommun som bildades vid kommunreformen 1862 och sedan Älvsby landskommun från den 1 januari 1874. Vid kommunreformen 1971 bildades Älvsbyns kommun genom sammanslagning av Älvsby landskommun med det 1948 bildade Älvsbyns köping. Korsträsk har tillhört Älvsbyns kommun sen dess.

Befolkningsutveckling

Källor 

Orter i Älvsbyns kommun
Tätorter i Sverige
Kristdala

Kristdala är en tätort i Oskarshamns kommun i Kalmar län, kyrkby i Kristdala socken.

Historia 
Den medeltida Kristdala kyrka revs 1792 och samma år invigdes den nya kyrkan. Kring kyrkan lades en marknadsplats som än i dag samlar stor publik på marknadsdagarna i juli och oktober, se Kristdala marknad. Här låg en viktig vägknut, där vägarna från kusten (Figeholm, Döderhult) mötte vägarna från inlandet (Hultsfred, Vimmerby). Det fanns förslag till smalspårig järnväg i Kristdala men det byggdes aldrig , den var tänkt att byggas mellan Berga och Totebo. Den skulle i sådana fall gått igenom orten för att på så sätt knyta ihop Västervik och Kalmar med varandra.

Befolkningsutveckling

Samhället
Kristdala har en något ålderdomlig prägel, där "centrum" fortfarande ligger vid kyrkan och längs byns infartsgator.

Enfamiljshus är den vanligaste boendeformen, och det finns mycket få flerfamiljshus i Kristdala.

Idrottsföreningen IF Ariel kommer ifrån Kristdala som har verksamheter i både Fotboll Division 5 samt Innebandy i Division  4.

Varje år så anordnas det två marknader i Kristdala: en sommarmarknad i mitten av juli och en höstmarknad i mitten av oktober. Sommarmarknaden är mest populär för att det oftast är vackert väder, många människor har semester, samt att barnen har sommarlov.  Det har också blivit en form av återvändar-dag då många människor som härstammar ifrån Kristdala eller på annat sätt har anknytning till orten väljer att komma hem.

Det finns en Coop-Butik En Service-Butik/Pizzeria Bibilotek intill skolan vid Samhällets centrum.

Näringsliv
Tätorten har aldrig dominerats av en stor enskild arbetsgivare, men man har haft en hel del mellanstora industrier som sågverk och svets-/plåtindustri. Pendlingen till Oskarshamn är omfattande.

Noter 

Tätorter i Sverige
Orter i Oskarshamns kommun
Kristineberg, Malmö kommun

Kristineberg är ett delområde i stadsdelen Oxie i Malmö stad. Mellan 1965 och 2005 var Kristieberg tätort med tätortskod 3536, men växte 2010 samman med Oxie tätort.

Kristineberg ligger öster om Käglingevägen, norr och väster om Galgebacksvägen. Länsväg 101 passerar den södra delen av Kristineberg. Malmö busslinje 1 har Kristineberg som ändhållplats.

Befolkningsutveckling

Samhället
I området finns en del industrier längs järnvägen, men främst förekommer villor och radhus, varav många från 1970-talet.

Svängedammens förskola ligger mitt i tätorten. Ett stort fält kring den gamla galgbacken håller på att bebyggas.

Oxie vattentorn och Tycho Brahe-observatoriet hittar man på en höjd nära järnvägsspåret.

Noter 

Oxie
Orter i Malmö kommun
Tidigare tätorter i Skåne län
Kristineberg, Lycksele kommun

Kristineberg är en småort i Björksele distrikt (Lycksele socken) i Lycksele kommun. Invid Kristineberg ligger Kristinebergsgruvan och S:ta Anna Underjordskyrka. Orten har haft en vikande befolkning ända sedan toppen på 1950-talet då den som mest var uppe i drygt 1 000 invånare. Byns enda affär lades ned 2008 och i samma veva stängdes även skolan och kyrkan och flera gamla hus revs. Några år senare återöppnades dock affären av en tysk familj som flyttat till orten. I och med gruvföretaget Bolidens satsningar så har det också uppstått ett behov av nya lägenheter. Byns skola, med förskoleklass till och med årskurs tre, har också öppnats igen. Byn har även en simhall som är öppen året om utan under sommarmånaderna.

Befolkningsutveckling 

2015 förlorade Kristineberg sin status som tätort på grund av folkmängden minskat till under 200 personer.

Noter

Externa länkar 
 Kriberg.com - Kriberg Från Förr (webbplats med en mängd lokal historia)
 Underjordskyrkan i Kristineberg 
 Underjordskyrkans egna hemsida 

Orter i Lycksele kommun
Småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Sverige
Myrna Loy

Myrna Loy, ursprungligen Myrna Adele Williams, född 2 augusti 1905 i Helena i Montana, död 14 december 1993 i New York i New York, var en amerikansk skådespelare. Bland Loys filmer märks Den gäckande skuggan (1934) och dess fem uppföljare, Situationens herre (1936), Den store Ziegfeld (1936), De bästa åren (1946) och Villervallavillan (1948). Loys karriär började sedan sakta ner och hon medverkade endast i några få filmer under 1950-talet, däribland i Dussinet fullt (1950), Ambassadörens dotter (1956) och Möte med okänd (1958).

Biografi 
Myrna Loy växte upp på föräldrarnas boskapsfarm. Hennes far avled 1918 i spanska sjukan och familjen flyttade då till Los Angeles. Hon upptäcktes av Rudolph Valentino när hon var balettflicka på Grauman's Egyptian Theatre och fick en liten roll i stumfilmen Pretty Ladies (Jag söker mig en fästman… 1925). Under de följande åren hade hon en rad biroller, oftast som exotiska vamper.

År 1934 fick Myrna Loy sitt stora genombrott i detektivfilmen Den gäckande skuggan mot William Powell. I rollen som Nora Charles blev hon ett kvinnoideal som den perfekta, förstående kamrathustrun. Filmen fick fem uppföljare. I en omröstning 1936 utsågs Loy till "filmens drottning". Loy medverkade i cirka 130 filmer och TV-produktioner under sin aktiva tid, som varade mellan 1925 och 1981 och tilldelades en Heders-Oscar 1991.

Privat var Loy socialt engagerad; under andra världskriget ägnade hon all sin tid åt arbete för Röda korset och blev senare USA:s representant i FN-organet Unesco. Hon var gift fyra gånger, åren 1942–1944 med biluthyrningsarvingen John Hertz Jr.

Myrna Loy har en stjärna på Hollywood Walk of Fame vid adressen 6685 Hollywood Blvd.

Filmografi i urval 

 (den första i en serie filmer som byggde på författaren Dashiel Hammetts böcker)

Referenser

Källor

Externa länkar 

 
 
 

Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Amerikanska scenskådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Personer från Helena, Montana
Födda 1905
Avlidna 1993
Kvinnor
Odo (Star Trek)

Odo (fullständiga namn Odo'ital), fiktiv person i Star Trek-serien Star Trek: Deep Space Nine som spelas av René Auberjonois.

Biografi
Odo är en changeling, vilket innebär att han kan ändra sin fysiska form till nästan vad som helst.
Allt från ett fluffigt moln till en humanoid, en trädgren eller en matt yta.

Vad som mer kan sägas om Odo är att han tillhör ett större sammanhang som kallas för "The founders", vilket är ett kollektiv av changelingar som även styr över imperiet Dominion i gammakvadranten.

Rollfigurer i Star Trek: Deep Space Nine
Fiktiva figurer introducerade 1993