kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Protes

Protes (av grekiska pro: i stället för, och thesis: placerande) är ett konstgjort substitut för en förlorad eller skadad del av kroppen. Vanliga proteser är armproteser, benproteser, öronproteser, ögonproteser, tandproteser, ledproteser.

Åtskilliga av dessa styrs av elektriska signaler från musklerna och är sedda med minimotorer som driver de önskade rörelserna. Många är ortoser, som i princip fungerar som proteser men anbringas runt eller på en förlamad extremitet eller rygg.

Dessa hjälpmedel tillverkas vid de större sjukhusens ortopediska kliniker eller av fristående företag. Forskning inom området bekostas och stöds i stor utsträckning med statliga medel i samarbete med branschföretagen. I viss utsträckning verkar även Hjälpmedelsinstitutet genom att stimulera forskning och informera.

Historik
Från en blygsam början med lösgommar och emaljögon, träben och järnhänder har protestillverkningen utvecklats till en avancerad specialindustri, som utnyttjar de nyaste framstegen inom materialområdet samt vidare elektronik, datateknik, nervfysiologi, kardiologi och andra teknisk och medicinska områden. Därigenom har svårt skadade, amputerade, förlamade eller från födseln (t. ex. genom neurosedynkatastrofen) gravt handikappade människor fått en chans till ett bättre liv.

Man kan välja mellan olika vävnadsvänliga plastmaterial eller stållegeringar för att framställa konstgjorda hjärtklaffar eller inopererade knä- och höftleder. Hand-, arm- och benproteser tillverkas av starka och lätta metallegeringar och glasfiberarmerade plaster. Kosmetiska proteser som kvinnobröst eller avsedda för ansikten som blivit vanställda genom olycksfall eller livräddande tumöroperationer framställs bl. a. av silikonplaster. Ett stort antal människor bär idag nya leder av plast eller metall och många lever med hjälp av batteridrivna hjärtstimulatorer (pacemaker).

Källor
 Bra Böckers lexikon, 1979.

Se även 
 Handikapphjälpmedel
 Implantat
 Träben

Medicinsk utrustning
Handikapphjälpmedel
Torn (olika betydelser)

Torn kan syfta på:

 Torn – en hög byggnad eller byggnadsdel
 Torn (botanik) – en utväxt som liknar en tagg
 Torn (Creed-låt) – en låt av rockbandet Creed
 Torn (Ednaswap-låt) – kanske mest känd genom en cover av Natalie Imbruglia
 Torn, Korpo – en ö i Korpo, Pargas stad, Finland.
 Torn (Lisa Ajax-låt) – en musiksingel av Lisa Ajax från 2019
 Kanontorn – en konstruktion som innehåller en kanon av något slag som skyddar själva vapnet samt tornets eventuella besättning
 Torn (schack) – en schackpjäs
 Torns landskommun – en tidigare kommun i förutvarande Malmöhus län 1952–1967
 Torns församling – i Lunds stift 1992–
 Torns distrikt – ett distrikt i Lunds kommun och Skåne län 2016–

Personer
 Rip Torn (1931–2019), amerikansk skådespelare

Se även
Tornet (olika betydelser)
Torna
 Turell
Östra Nöbbelöv

Östra Nöbbelöv är kyrkbyn i Östra Nöbbelövs socken i Simrishamns kommun i Skåne.

Orten är omgiven av öppen odlingsmark i det mjukt kuperade landskapet sydväst om Brantevik och Gislövshammar.

Historia
Ortnamnet som 1322 skrev Nybbile innehåller nyböle nybygge.

Enskiftet genomfördes i Nöbbelöv år 1818.

Alfred Nobels släkt härstammar från byn. Släkten antog namnet Nobelius som en latiniserad variant av bynamnet, vilket senare ändrades till Nobel.

Samhället
I byn ligger Östra Nöbbelövs kyrka.

Utmed den slingrande bygatan, som leder i en mjuk båge söder om nuvarande landsvägen ligger byns gårdar och gathus oregelbundet placerade. Flera gårdar ligger kvar på ursprunglig plats och har bibehållen kringbyggd gårdsform med stensatt gårdsplan. Längor i tegel eller med putsade fasader dominerar men även korsvirket finns representerat. 

Merparten av byggnadsbeståndet tillhör 1800-talet. I byn finns en god representant för allmogeträdgårdar med klippta häckar och rundlar, som vanligen anlades omkring 1850 och framåt. Bykärnan inramas delvis av äldre lövträd.

Referenser

Orter i Simrishamns kommun
Österlen
Hicka

Hicka betecknar oönskade, upprepade medfödda reflexsammandragningar i mellangärdet. Den plötsliga luftströmmen ner i lungorna får stämbanden att slå ihop varvid det hickande ljudet uppstår.

Bakgrund
Även om hicka är ett välkänt fenomen är dess biologiska funktion inte fullständigt klarlagd. Hickan tycks inte uppfylla något syfte hos vuxna, men kan observeras hos foster med hjälp av ultraljud. Detta har lett till teorier om hickans funktion i utvecklingen av andningsmuskulaturen. 

Man vet inte säkert varför hicka uppstår, men vissa aktiviteter såsom att under en längre tid ha utsatts för kyla, äta hastigt, skratta, svälja luft, dricka kall dryck tillsammans med varm mat, äta mycket varm eller starkt kryddad mat, nikotin eller att hosta kan orsaka hicka.

Behandling 
Det finns en mängd olika huskurer mot hicka som ibland påstås vara effektiva. En metod är att dricka kallt vatten, gärna från glasets bortre kant, dvs upp och ner. Det psykologiska tricket att sitta avslappnad, med lugna regelbundna andetag och helt enkelt själv försöka att inducera hickan, har gott stöd inom den kognitiva beteendeterapin. Att stimulera kräkreflexen genom att stoppa fingrarna i halsen är en obehaglig men i vissa fall effektiv metod. En annan är att återandas i påse för att höja koldioxidhalten i blodet. 

För långvarig och ihållande hicka finns olika läkemedelsbehandlingar med varierande grad av vetenskapligt stöd bakom. Läkemedel som metoklopramid, baklofen, samt vissa antiepileptika och antipsykotiska läkemedel används ibland som behandling.

Folktro
I svensk folktro trodde man att man drabbades av hicka när man hade blivit förtalad av någon. Gissade man vem det var skulle hickan gå över. Ett annat sätt att bli kvitt hickan var att säga: "Kyss mig i ändan!" En tredje behandling i folktron var att dricka tre klunkar vatten och för varje klunk kasta en blick under kärlets botten. Den som ville hjälpa till med att bota den som hickade kunde skrämma eller förarga vederbörande. Om en svårt sjuk person började hicka ansågs det vara ett varsel om död.

Se även 
 Somatoform autonom dysfunktion
 www.1177.se Hicka

Referenser 

Medicinska symtom i matspjälkningen
Respiration

Respiration är den process där energi utvinns av tidigare lagrad näring, huvudsakligen glukos. Processen, som är kemisk, äger rum i cellerna. Termen är ofta använd som synonym till andning, men respirationen äger bara rum i cellerna. Därför kallas respiration ibland för cellandning, intern andning eller vävnadsandning, för att särskilja från andning.

Man skiljer mellan aerob respiration och anaerob respiration. Aerob respiration använder sig av syre, medan anaerob inte gör det. Hos djur är de första respirationsstegen anaeroba och omvandlas till pyrodruvsyra. Först senare oxideras syran aerobt och bryts ner till koldioxid och vatten.

Respirationen är katabolisk, det vill säga den bryter ner ämnen till mindre beståndsdelar. Motsatsen till katabolism är anabolism, där olika ämnen byggs ihop till nya via kemiska reaktioner. Den energi som respiration bildar används till anaboliska reaktioner som bygger upp proteiner.

Aerob respiration 
Aerob respiration kräver syre för reaktionen. Näringsmolekylerna förenas med syret i en process som kallas oxidation; näringen oxiderar. All näring innehåller kol-, väte- och syreatomer. Oxidationsprocessen konverterar kolet till koldioxid och vätet till vatten. Samtidigt frigörs energi som cellen kan använda till andra reaktioner.

 + 6 → 6 + 6 + 2 830kJ

Dessa 2 830 kilojoule är den mängd energi som man får av att oxidera 180 gram glukos till koldioxid och vatten. I cellerna frigörs inte all energi samtidigt, utan stegvis, där varje steg behöver sitt eget enzym, och där varje steg släpper lite energi. Stegen kan beskrivas som följande: I steg 1, har man en hel glukosmolekyl. I steg 2, binder specifika enzymer till molekylen och bryter ner den till två 3-kolmolekyler. Under nedbrytningen frigörs energi. Därefter i steg 3 - Krebs cykel - bryts dessa 3-kolmolekyler ner till koldioxid. Nedbrytningen frigör energi, och koldioxid bildas. Då har glukosen oxiderats till koldioxid och vatten, och all energi är utlöst.

Den aeroba respirationen äger rum i mitokondrierna, som genererar en viktig molekyl som kallas adenosintrifosfat (ATP). Celler i alla levande varelser använder sig av denna molekyl för att transportera energi till alla möjliga kemiska reaktioner bland annat i cellplasman och cellkärnan.

Anaerob respiration 
Anaerob respiration görs helt utan närvaro av syre. Det ska inte förväxlas med fermentation (jäsning). Anaerob respiration kan utföras av vissa prokaryoter som använder en annan elektronmottagare än syre, till exempel sulfatjoner. I övrigt liknar det vanlig aerob respiration.

Fysisk ansträngning
Vid hög fysisk ansträngning, som konditionsträning, kan pyrodruvsyran tillverkas snabbare än den oxideras. Då uppstår mjölksyra som bryts ned i blodet. När mjölksyran når levern oxideras en del av den till koldioxid och vatten, och en del av syret försvinner på vägen. När man slutat träna kan en hög syrekonsumtion kvarstå tills överflödet av mjölksyra oxiderats. Uppbyggnaden av mjölksyra som senare oxideras sägs skapa en syreskuld. När mjölksyran ansamlas i musklerna kan man drabbas av muskeltrötthet. Ibland påstås det att mjölksyra även orsakar kramp.

Referenser

Vidare läsning
Bågskytte

Bågskytte är konsten att skjuta med pil och båge.

Modernt bågskytte

Bågskytte som sport 

Bågskytte är idag främst en sportgren som förekommer i Olympiska spelen.

Bågskyttebana 
Banan bör innefatta säkerhetsanordningar, skyttemållinje med måltavlor, skytteområde och skyttelinje.

De regelstadgade längderna på banan är tavelavstånd, felmarginal för tavelavstånd, skyttavstånd, säkerhetsavstånd i längdledd samt säkerhetsavstånd i sidled. Tavelavstånd kan variera mellan 20 och 90 meter utomhus, och 18 meter inomhus. Olika tavelstorlekar används beroende på skyttens ålder. Felmarginaler för nivåerna är 15 centimeter för intervallet 30-50 meter och 30 centimeter för intervallet 60-90 meter. I OS krävs dessutom att skytten har en väntelinje 5 meter bakom skyttelinjen. Skyttavståndet (det vill säga det avstånd som är mellan gränserna mellan skyttarna, även kallat "skyttelucka") ska vara 80 centimeter. Säkerhetsavståndet i längdledd (det vill säga bakom måltavlorna) ska vara 50 meter om inte särskild säkerhetsutrustning för uppsamling av pilar finns.

Bågskyttemål 
Måltavlorna i bågskytte finns i fyra olika utföranden, dessa presenteras nedan:

Måltavlorna för 18 meters bana inomhus för åldern 16 år och uppåt har 40 centimeters diameter; denna diameter används även för skyttar i åldern 13-15 på 12 meter inomhus. 60 centimeters diameter gäller för 25 meters bana inomhus, och används också skyttar i åldern 10-13 på 12 meter inomhus. 80 centimeters diameter gäller för 30-50 meters bana utomhus och 122 centimeters diameter för 40-90 meters bana utomhus.

Jakt med pil och båge 

Jakt med pil och båge är inte tillåtet i Sverige utan speciellt tillstånd; det är dock vanligt förekommande i USA. Vanliga vilt som jagas med pil och båge är bland annat krokodiler och vildsvin.

Bågskytte inom historiskt återskapande 
Som en del av återskapandet av kända historiska slag förekommer att fraktionerna beskjuter varandra med långbågar. Försiktighetsåtgärder vidtas för att inte skada deltagarna.

Bågskytte på tornerspel 
På många tornerspel förekommer bågskyttetävlingar med långbågar som en del av uppvisningen. Bågskyttarna är tidsenligt klädda och de skjuter vanligen på halmtavlor.

Eldpilsregn 
Ett eldpilsregn är benämningen då en grupp bågskyttar avlossar ett pilregn med brinnande pilar. Detta förekommer bland annat som ett essentiellt inslag under medeltidsveckan på Gotland, där brinnande pilar skjuts ut i vattnet. Historisk sett har detta använts inom krigföring.

Bågskytte på levande rollspel 
På de flesta lajv där bågskytte förekommer som en del av stridssimuleringen skjuter deltagarna med svaga bågar, vanligen mellan 20 och 35 pund, på andra lajvare. Pilarna har särskilt utformade bofferspetsar för att inte orsaka skada. De bågar som används är vanligen långbågar i trä eller glasfiberkopior av sammansatta så kallade ryttarbågar

Referenser

Externa länkar 
 Svenska Bågskytteförbundet
 Bågskytte: Historiska artiklar 

Bågskytte
Gälar

Gälar är andningsorgan som finns hos vattenlevande djur som blötdjur, kräftdjur, insekter, fiskar och groddjur. Gälarna skyddas av ett eller flera så kallade gällock. Hos fiskar består gällocken av ben- eller broskbitar som skyddar gälarna. Det går att ålderbestämma fiskar genom att koka rent gällocken och räkna årsringarna.

Funktion 
 
Gälar är uppbyggda så att de minimerar problemen med att andas vatten. Vattenflödet genom en gälkammare är enkelriktat, och gälkammaren har således en ingång och en separat utgång. Vattnet transporteras inte som luften i en lunga: först in och sedan tillbaka ut samma väg. Behovet för syrgas är mycket stort eftersom vatten innehåller 23000 gånger mindre syre per kilo än luft.

Både hajar och benfiskar tar in andningsvattnet genom munnen. Benfiskarna pumpar ut det genom två öppningar, en på vardera sidan av huvudet, som öppnas när de lyfter på gällocket. Hajarna pumpar ut vattnet genom flera gälspringor, vanligen fem på vardera sidan av huvudet.
Blodflödet i gälar brukar vara anordnat så att blodet strömmar i motsatt riktning mot det vatten som pumpas genom gälhålan, den så kallade motströmsprincipen. Detta gör att det syrgasrikaste vattnet, som just kommit in i gälkammaren, möter det syrgasrikare blodet, som just ska lämna gälkammaren. Det syrgasfattigaste vattnet, som just ska lämna gälkammaren, möter det syrgasfattigaste blodet, som just kommit in i gälkammaren. Då är syrgashalten högre i vattnet än i blodet längs med hela syreupptagningsytan. Detta gör att syrgas tas upp längs med blodkärlens hela längd med diffusion och syrgasupptaget blir effektivare.

Referenser

Noter 

Djuranatomi
Blindtarm

Blindtarmen, caecum eller cecum (latin för "blind"), är en blint avslutande utbuktning av tarmen. Den ser ut på olika sätt hos olika djurarter. Hos människan återfinns den vanligen i den nedre, högra delen av buken, och avslutas av blindtarmsbihanget (appendix vermiformis). Inflammation i bihanget kallas appendicit och i dagligt tal ofta "blindtarmsinflammation".

Blindtarm och bihang 
Människans blindtarm är den första, cirka 10 cm långa delen av tjocktarmen (intestinum crassum). Efter blindtarmen fortsätter tarmsystemet i tjocktarmen (colon). Den mänskliga blindtarmen slutar blint nedåt, med ett mindre utskott som kallas blindtarmsbihanget eller blindtarmens maskformiga bihang (appendix vermiformis, 'maskformigt bihang').

Blindtarmsbihanget är cirka 1 cm brett och 10 cm långt, men längden kan variera mellan 5 och 15 cm. Hos människan är inte bihangets funktion tydligt klarlagd, men aktuella hypoteser säger att det fungerar som en reservoar för bakterier som kan komma till användning när den övriga tarmens bakterieflora skadas.

I bihanget hos primater, gnagare och hardjur finns lymfvävnad, där bland annat B-lymfocyter utvecklas och producerar antikroppar. B-lymfocyter utvecklas hos människan däremot huvudsakligen i andra delar av kroppen, vilket innebär att bihanget inte har någon avgörande betydelse för det lymfatiska systemet.

Hos fåglar finns oftast två små blindtarmar på tjocktarmen, medan kräldjur har en blindtarm. De flesta benfiskar har en mängd korta blindtarmar (pylorusbihang) som sitter i en krans mellan magsäcken och tarmen.

Inflammation 

Inflammation i det maskformiga bihanget, appendicit – som ofta oegentligt kallas för "blindtarmsinflammation", drabbar cirka 7–8 procent av den svenska befolkningen.

I de flesta fall av appendicit opereras bihanget bort. Ofta ges preoperativ antibiotikabehandling.

Källor

Externa länkar 

Mag- och tarmsystemet
Tjocktarmen
Edin-Ådahl

Edin-Ådahl var en svensk kristen popgrupp och vinnare av Melodifestivalen 1990.

Gruppen bildades den 10 juni 1978 när bröderna Simon (född 1957) och Frank Ådahl (född 1960) började spela med Gävle-bröderna Lasse (född 1954) och Bertil Edin (född 1958).

Gruppen är mest känd för att de vann Melodifestivalen 1990 med Som en vind. I Eurovision Song Contest i Zagreb samma år visade det sig att deras låt var två sekunder för lång, varför de ökade tempot i låten. Gruppen slutade på 16:e plats med 26 poäng – och fick som mest sex poäng av ett land, Nederländerna. Efter genomslaget är det främst bröderna Frank och Simon Ådahl som har haft framgång och deltagit i senare melodifestivaler. 

Gruppen lades ner 1992 och genom åren blev det totalt åtta album. Musiken på de olika albumen har varierat från andlig rock och pop till soul, synthpop och gospel, mycket beroende på vem i bandet som skrivit och sjunger. Idag är Frank Ådahl och Simon Ådahl fortfarande aktiva artister, medan bröderna Edin dragit sig tillbaka från scenerna. Mot slutet av gruppens tid hade Lasse Edin en neurologisk sjukdom; han bor i dag i Gävle. Bertil Edin blev pastor i Sundbyberg.  

Lasse och Bertil Edin är bröder till tv-journalisten Pelle Edin.

Diskografi

Referenser

Externa länkar 

Deltagare i Melodifestivalen 1990
Artister som representerat Sverige i Eurovision Song Contest
Svenska kristna musikgrupper
Musikgrupper bildade 1978
Musikgrupper upplösta 1994
Svenska popgrupper
Musikgrupper med syskon
Deltagare i Eurovision Song Contest 1990
Efternamnspar
Anita Hallberg Egervall

Ingrid Anita Hallberg Egervall, ogift Hallberg, född 24 november 1955 i Gärdhems församling i dåvarande Älvsborgs län, är en svensk journalist.

Hon är uppvuxen i Trollhättan flyttade till Boden 1976, där hon gifte sig. Hon har varit verksam i Stockholm sedan 1998. Hon började arbeta på Nordnytt, Sveriges Television 1980, Från 1998 har hon arbetat som nyhetsankare på A-ekonomi, 24 Direkt samt reporter på Aktuellt och Rapport.

Hon gifte sig 1986 med ishockeyspelaren och uppfinnaren Lars-Anders Edström (1949–2013), efter skilsmässa från honom gifte hon sig med Bo Egervall (född 1953).

Källor

Svenska journalister under 1900-talet
Kvinnor
Födda 1955
Levande personer
Personer från Gärdhems socken
Svenska journalister under 2000-talet
Jakob Stadell

Jakob Staffan Stadell, född 19 april 1972 i Sollentuna församling, Stockholms län, är en svensk sångare, skådespelare och musikalartist.

Biografi 
Stadell växte upp i Sollentuna och Ockelbo och började sin artistkarriär på Wallmans salonger i Stockholm.

Karriär 
Han mottog Guldmasken för sin insats i musikalen Rent på Göta Lejon 2001, där han spelade rollen som Mark. En annan stor framgång för Stadell var huvudrollen i Hur man lyckas i business utan att bli utbränd som spelades 210 gånger på Intiman.

Han har även spelat i Avenue Q, Joseph and the Amazing Technicolor Dreamcoat, Forever Plaid, En vacker dag, Annie, Guys and Dolls, Jesus Christ Superstar, Boeing Boeing, Tartuffe och Wiraspelen. Stadell har också lånat ut sin röst till nära hundratalet tecknade filmer och TV-serier, bland annat Rio och Boog & Eliott. Han gjorde även rösten till Sinbad i Sinbad: Legenden om de sju haven och räven Nick i Zootropolis.

Han medverkade i Melodifestivalen 2002 med låten Ge mig mitt hjärta tillbaka som är skriven av Suzzie Tapper. Han har också synts på TV i bland annat Allsång på Skansen, Så ska det låta och Go'kväll. Stadell medverkade 2006 i musikalen Sweet Charity på Intiman, tillsammans med Nanne Grönvall.

2013 medverkade Stadell i musikalen Rock of Ages på Chinateatern som även, våren 2014, spelades på Rondo i Göteborg.
2011 var Jakob Stadell med i den bulgariska melodifestivalen med låten "Wicked Way Of Love" som är skriven av Jakob Stadell själv, Peter Hägerås och Mats Frisell. Våren 2015 hade filmen Småstadsliv The Movie premiär, skriven och regisserad av Christer Johansson, där Stadell spelar huvudrollen Anders.

I Melodifestivalen 2017 skrev Stadell, tillsammans med Peter Hägerås och Mats Frisell, låten "Crucified" som framfördes av Bella & Filippa och slutade femma i tredje deltävlingen.

Teater

Roller (i urval)

Filmografi (urval) 
 (röst)
 (röst)
 (röst)
 (röst)
 (röst)
 (röst)
 (röst)
 (röst)
 (röst)
 (röst)
 (röst)
 (röst)
 (röst)
 (röst)
 (röst)
 (röst)
 (röst)
 (röst)
 (röst)
 (röst)
 (röst)
 (röst)
 (röst)
 (röst)
 (röst)

TV-produktioner 
 (röst)
 (röst)
 (röst)
 (röst som B2 i den animerade serien)
 (röst)

Filmografi röstskådespelare 

 (svensk omdubb)

Referenser

Fotnoter

Externa länkar 
 
 
 Jakob Stadell på Reliable Produktion

Födda 1972
Svenska musikalartister
Svenska röstskådespelare
Deltagare i Melodifestivalen 2002
Män
Levande personer
Personer från Sollentuna
Charta 77

Charta 77 var en politisk gruppering i Tjeckoslovakien som förespråkade reformer i opposition mot Gustáv Husáks kommunistiska regim under hela 1980-talet. Rörelsen tog namnet Charta 77 från titeln på ett dokument som ursprungligen rört sig inom Tjeckoslovakien i januari 1977. Några av förgrundsfigurerna var Václav Havel och Jan Patočka. Charta 77 var en reaktion på Helsingforskonferensen 1975, vars människorättsprinciper gruppen kritiserade sin regering för att inte kunnat efterleva.

Framväxt och ideologi
Charta 77 var en rörelse som var emot normaliseringsprocessen efter Pragvåren. Dokumentet Charta 77 blev känt för en större allmänhet som en programförklaring publicerad den 6 januari 1977 i flera västliga tidningar (som Le Monde, Frankfurter Allgemeine Zeitung, The Times och New York Times) och hade undertecknats av 242 tjeckoslovakiska medborgare som representerade olika arbeten, politiska åsikter och religioner. År 1980 hade dokumentet undertecknats av 1 200 personer. Regeringen blev kritiserad av Charta 77 för att ha låtit bli att genomföra de mänskliga rättigheterna i en mängd dokument som de hade skrivit under. Den tjeckoslovakiska konstitutionen, slutakten till 1975 års Konferens om säkerhet och samarbete i Europa, och FN:s konventioner om politiska, medborgerliga, ekonomiska och kulturella rättigheter var några av dessa som regeringen inte genomförde.

Dokumentet beskrev undertecknarna som en "fri, informell och öppen sammanslutning av människor förenade av viljan att arbeta enskilt och gemensamt för respekt för mänskliga och medborgerliga rättigheter i vårt land och i hela världen." Det markerades att Charta 77 inte var en organisation, att de inte hade stadgar eller permanenta organ, och "att de inte ligger till grund för någon oppositionell politisk verksamhet." Det sista yttrandet var ett försök att hålla sig inom gränserna för tjeckoslovakisk lag, som förbjöd organiserad politisk opposition.

Källor 
 Den här artikeln är helt eller delvis en översättning från engelskspråkiga Wikipedia.

1977 i Tjeckoslovakien
Tjeckoslovakiens historia