kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Rock

Rock har flera betydelser: 

 Rockmusik – en modern  musikalisk och populärkulturell rörelse
 Rock'n'roll – den ursprungliga ungdomsorienterade musikgenren till den övriga rockmusiken
 Rock'n'roll (dans) – en tävlingsdans som utövas till bland annat 1950-talsrockmusik
 Rock – ett klädesplagg, se Ytterrock
 Fågel Rock – en jättelik fågel i persiska och arabiska sagor

Personer
 Kid Rock (född 1971), amerikansk rocksångare, artistnamn
 Rock Hudson (1925–1985), amerikansk skådespelare

Geografi
 Rock, Caerphilly – en ort i Caerphilly, Wales
 Rock, Cornwall – en ort i Cornwall, England
 Rock, Devon – en ort i Devon, England
 Rock, Neath Port Talbot – en ort i Neath Port Talbot, Wales
 Rock, Northumberland – en ort i Northumberland, England
 Rock, Somerset – en ort i Somerset, England
 Rock, West Sussex – en ort i West Sussex, England
 Rock, Worcestershire – en ort i Worcestershire, England

TV-program 

 Rock!!!, ett musikprogram i SVT våren 2000

Se även
 Rock'n'roll (olika betydelser)

Efternamnsförgreningssidor
Halsten

För andra betydelser av Halsten, se Halsten (olika betydelser).

Halsten (eller Hallsten) Stenkilsson, troligen född cirka 1050, död okänt år, var en svensk kung som regerade i Sverige under en kort tid efter år 1067, troligen fram till omkring 1070. Adam av Bremen nämner honom i en skolie, och säger att han fördrevs till förmån för Anund Gårdske. Han är även omtalad i kungalängderna i äldre Västgötalagen och Hervarsagan samt möjligen i ett påvebrev.

Biografi
Källorna är överens om att Halsten var son till kung Stenkil. Västgötalagen och Hervarsagan anger dessutom att han var far till de båda kungarna Filip och Inge den yngre, och Hervarsagan påstår också att han samregerade med sin bror Inge den äldre, vilket möjligen stöds av ett brev från påven Gregorius VII riktat till Inge samt en kung "A" som denne ska ha regerat tillsammans med. De båda uppmanas införa tionde och kallas reges wisigothorum ("västgötarnas kungar", men egentligen 'visigoternas kungar'). Denne "A" tolkas vanligen som Halsten, men kan möjligen syfta på Håkan Röde.

I Västgötalagens regentlista sades han vara hövlig och glad, och närhelst ett lagärende lades fram för honom, dömde han rättvist, och "därför försämrades Sverige av hans frånfälle och död". Ingen av källorna nämner dock när detta skall ha skett.

Han efterträddes i sinom tid på tronen av sina söner Filip och Inge.

Referenser

Noter

Källor
 The Saga of Hervör and Heithrek, in Stories and Ballads of the Far Past, translated from the Norse (Icelandic and Faroese), by N. Kershaw.Cambridge at the University Press, 1921. 
 Västgötalagens kungalängd, i översättning återgiven i Mats G. Larsson: Götarnas riken (Stockholm 2002)

Vidare läsning 
 

Födda 1050
Avlidna 1070
Stenkilska ätten
Män
Sveriges regenter
Personer i Sverige under 1000-talet
Karl II av Spanien

Karl II (, ; även benämnd som Carlos El Hechizado, Karl den förhäxade), född 6 november 1661, död 1 november 1700, var kung av Spanien, Neapel, Sicilien och Sardinien från faderns bortgång 1665 fram till sin död. 

Karl II var son till Filip IV och Mariana av Österrike. Bristen på manliga tronarvingar efter Karl II:s död inom den spanska grenen av huset Habsburg utlöste det Spanska tronföljdskriget.

Biografi 
Karl II var fysiskt funktionsnedsatt och hade en lätt utvecklingsstörning, troligen på grund av inavelsdepression. 

Hans mor änkedrottningen styrde riket under större delen av hans regeringstid. Från 1665 till 1675 styrde hon landet formellt som hans regent under hans minderårighet, men då det visade sig att han inte kunde styra landet ens som vuxen, fortsatte hon fungera som regent, nu informellt. Trots att hon drevs i exil av kungens utomäktenskaplige bror, Johan av Österrike, 1677 kunde hon återvända till landet och återuppta sitt styre efter dennes död 1679. Under Karl II:s regeringstid fortsatte Spanien den nedgång som hade startat under hans alltmer inkompetenta habsburgska anfäder.

Han var gift två gånger, första gången 1679 med Marie Louise av Orleans (1662–1689), en brorsdotter till Ludvig XIV av Frankrike. Efter hennes död gifte han om sig med Maria Anna av Neuburg (1667–1740). Båda äktenskapen var barnlösa.

Karl II var den siste kungen av det habsburgska husets spanska gren. Då han inte hade någon arvinge lät han testamentera riket och tronen till prins Filip, hertig av Anjou, sonson till hans halvsyster Maria Teresia som var drottning till Ludvig XIV av Frankrike, vilket efter hans död ledde till att spanska tronföljdskriget bröt ut då de andra stormakterna ville förhindra ett närmande av de franska och spanska kronorna.

Antavla

Referenser

Noter

Externa länkar 

Personer i Spanien under 1600-talet
Personer i Spanien under 1700-talet
Artiklar med släktträd
Spaniens regenter
Huset Habsburg
Födda 1661
Avlidna 1700
Män
Neapels regenter
Milanos regenter
Sardiniens regenter
Siciliens regenter
Alfons XIII av Spanien

Alfons XIII av Spanien (), född 17 maj 1886 i Madrid, död 28 februari 1941 i Rom, var kung av Spanien 1886–1931.

Biografi
Han var postum son till Alfons XII och drottning Maria Kristina av Österrike. Han utropades till kung redan vid födseln, och hans mor utsågs att regera som förmyndare. När han fyllt 16, år 1902, övertog han själv kontrollen av regeringen.

Den 31 maj 1906 gifte sig Alfons i Madrid med prinsessan Victoria Eugenia av Battenberg, systerdotter till den engelske kungen Edvard VII. När kungen och drottningen återvände från vigseln utsattes de för ett bombattentat, arrangerat av anarkisten Mateu Morall, men lyckades precis undkomma. I explosionen dödades och skadades dock många åskådare och deltagare i den kungliga processionen.

Under Alfons XIII:s regeringstid förlorade Spanien sina sista kolonier i Kuba, Puerto Rico och Filippinerna, förlorade flera krig i Nordafrika och utstod Primo de Riveras diktatur 1923-30. När den andra spanska republiken utropades 1931 flydde Alfons XIII från landet utan någon formell abdikation.

Han avled i exil i Rom, efter att ha överlämnat sina tronanspråk till sin fjärde (men andra överlevande) son Juan av Bourbon, prins av Asturien, också känd som greven av Barcelona. Den senare blev far till Juan Carlos, som blev spansk kung 1975.

Barn 
 Alfons, 1907-1938; led av blödarsjuka, avstod från tronföljden 1933; död i en bilolycka i Florida.
 (Don) Jaime, 1908-1975; såsom döv avstod han från tronföljden 1933; hans son var Alfonso (1936-1989) som var spansk ambassadör i Sverige och gift med Francisco Francos dotterdotter Maria del Carmen. Sonsonen Luis Alfonso (f. 1974) är idag överhuvud för Capetinger-dynastin/legitimistpretendent till den franska tronen.
 Beatrice, 1909-2002, gift med prins Alessandro Torlonia di Civitelli (1911-1986)
 Ferdinand, född och död 1910.
 Maria Christina, 1911-1996, gift med greve Enrico Marone (1895-1968)
 Juan av Bourbon, prins av Asturien, 1913-1993
 Gonzalo, 1914-1934; blödarsjuk; död i kraftiga blödningar efter en bilolycka.

Anfäder

Utmärkelser

  315th Storkors av Portugisiska Torn- och svärdsorden 1900
  815th Främlingsriddare av Strumpebandsorden - 16 maj 1902 - Kung Edward VII:s bror prins Arthur, hertig av Connaught och Strathearn närvarade vid kröningen och upptog honom i orden.
  Riddare av Serafimerorden - 28 maj 1888 samt kedjan den 16 maj 1902 - Kung Oscar II skickade sin yngste son prins Eugen till kröningen, varvid han tilldelades kedjan.
Hedersamiral i Svenska flottan

Källor

Noter

Externa länkar

Män
Födda 1886
Avlidna 1941
Spaniens regenter
Huset Bourbon
Riddare av Spanska Gyllene skinnets orden
Mottagare av Karl III:s orden
Storkorset med kedja av Karl III:s orden
Mottagare av Isabella den katolskas orden
Storkorset av Isabella den katolskas orden
Mottagare av Spanska Sjöförtjänstorden
Mottagare av Spanska Militärförtjänstorden
Riddare av Strumpebandsorden
Riddare och kommendör av Kungl. Maj:ts Orden
Mottagare av Serafimerorden
Personer i Spanien under 1800-talet
Mandat

Mandat (av lat. mandatum) är i etymologisk mening ungefär liktydigt med uppdrag.

Mandat kan vara ett avtal, varigenom en person förbinder sig att för annans räkning utföra ett rättsärende.

Ett mandat kan även innebära ett uppdrag att genom allmänna val vara medlem av ett lands eller en kommuns representation. I Sverige kallas de tillgängliga riksdagsplatserna i varje valkrets för mandat, sammantaget 349 riksdagsmandat.

Ett mandatområde (NF-mandat) var ett område som vid första världskrigets slut som tidigare varit tyska kolonier eller osmanska områden. Dessa mandat ställdes under NF:s förvaltning med en segrarmakt från första världskriget som ansvarig. Målet var att förbereda områdena för självständighet.

Mandatet i rättslig mening
Ett mandat är i juridisk mening ett uppdrag, ett avtal, varigenom en person förbinder sig att för en annans räkning utföra något av rättslig karaktär. Mandatet kan avse, att mandatarien (uppdragstagaren) ska utföra uppdraget i eget namn och således själv i stället för mandanten (uppdragsgivaren) träda i rättsförhållande till tredje man, och benämns i sådant fall mandat i egentlig mening; hit hör kommissionsavtalet, varav speditionsavtalet är en underkategori. 

Men i modern rätt är det även möjligt, att uppdraget ska utföras icke bara för uppdragsgivarens räkning, utan även i uppdragsgivarens namn, så att personen omedelbart förvärvar de rättigheter och ikläder sig de förpliktelser, som kommer ur rättsärendet. Denna art, vilken var för den romerska rätten principiellt okänd, uppkommer genom mandatets förening med en fullmakt och kan kallas fullmaktsmandat (jämför Fullmakt). Det är detta, som egentligen avses i lagen (se Handelsbalken 18 kap.) liksom i de flesta främmande. Även beträffande mandat utan fullmakt (kommissionsavtal) anses mandanten omedelbart berättigad genom uppdragets utförande; särskilt brukar mandanten tillerkännas separationsrätt i mandatariens konkurs. I motsats till den romerska ger den nyare rätten mandatarien i regel anspråk på arvode.

Viktiga användningar av det rättsliga mandatet är bland annat rättsförhållandet emellan ett bolag och dess styrelse samt firmateckningsrätten, av vilka anvisning och växel anses vara sammansatta.

Se även
Fasta mandat
Utjämningsmandat
Degressiv proportionalitet

Källor

Juridik
Val
Statsråd

Statsråd är ett högt statsorgan som kan existera både inom republiker och monarkier. Detta organ kan antingen fungera som landets officiella regering, eller i en rådgivande roll där det officiellt är landets statschef som fattar besluten. I det senare fallet är den formella regeringen ett separat organ med en annan benämning, exempelvis kabinett, ministerråd, ministär, etc. I konstitutionella monarkier är statsrådet vanligtvis ett kungligt råd och det organ där monarken sammanträder i konselj för att ge kunglig sanktion till ny lagstiftning.

Exempel på statsråd eller motsvarigheter

Finland

I Finland är statsrådet (finska valtioneuvosto) det formella namnet på den finländska regeringen, där förutom regeringens ministrar även presidenten kan ingå då den deltar i statsrådets möten. Före 1918 kallades det Senaten för Finland.

Se även: Statsråd en av republiken Finlands president utdelad hederstitel.

Frankrike
I Frankrike är statsrådet (franska Conseil d’État), inrättat 1799, ett organ som leds av premiär- eller justitieministern, och ansvarar för rättsliga frågor.

Irland
I Irland bistår statsrådet (iriska: Comhairle Stáit) presidenten i hur vederbörande utövar sina konstitutionella befogenheter.

Kina

I Kina är statsrådet (förenklad kinesiska: ) ett exekutivt organ under det ständiga utskottet till Nationella folkkongressen.

Nederländerna
I Nederländerna är statstådet (nederländska: Raad van State) ett rådgivande organ till det nederländska kabinettet, den holländska regeringen och är även landets Högsta Förvaltningsdomstol.

Norge

Enligt den norska grundloven är statsrådet formellt sett ett kungligt råd som endast bistår kungen i dennes maktutövning, men i praktiken är det ledamöterna av statsrådet som utgör Norges regering.

Storbritannien och övriga samväldesriken

I Storbritannien är kronrådet (engelska: Privy Council) det rådgivande organ som biträder monarken. Kabinettet är formellt sett ett verkställande utskott till kronrådet, vars medlemmar inte enbart utgörs av medlemmar underhusets majoritetsparti.

Motsvarande kronråd finns också i övriga samväldesrikena, det vill säga Australien (Australiens federala verkställande råd), Kanada (Kanadas kronråd, Nya Zeeland med flera, där samväldesrikets generalguvernör representerar monarken.

Sverige

I Sverige var statsrådet den officiella benämningen på ministärer under 1809 års regeringsform. Fram till 1974 fattade dock statsrådet sina regeringsbeslut i Kungl. Maj:ts namn. I Sverige kallas också enskilda regeringsledamöter för statsråd.

Referenser 

Regeringsorgan
 
Politiska titlar
Budgetproposition

En budgetproposition är den verkställande maktens förslag till statsbudget för följande budgetår. Den innehåller bland annat finansplan, nationalbudget, anslag till olika ändamål och även förslag till inkomst- och utgiftsramar. Budgetpropositionens innehåll och utformning kan dock variera för olika länder, stater.

Den svenska budgetproposition 
Se artikeln Budgetpropositionen till Sveriges riksdag

Se även
 Budgetpropositionen till Sveriges riksdag
 Vårproposition
 Sveriges statsbudget
 Budgetpromenaden
 Sveriges finansminister
 Regeringen Reinfeldt#Regeringens politik
 Sveriges ekonomiska politik
 Statsverket

Politik i Sverige
Sveriges ekonomi
Återkommande evenemang i april
Återkommande evenemang i september
Sveriges riksdag
Betänkande

Riksdagen: Utskottsbetänkande. En skrivelse (rapport) från ett utskott till riksdagen med motiverat förslag till riksdagsbeslut, det vill säga om hur riksdagen ska besluta om förslagen i propositioner, motioner m.m. 

Regeringen: Utredningsbetänkande. Rapport och förslag från en av regeringen tillsatt utredning eller kommitté, vanligen publicerad i Statens offentliga utredningar (SOU) eller som Departementsserien (Ds).

Bibliografi

Politik i Sverige
Författning

Författning kan syfta på:

 Författning (Sverige) – i Sverige samlingsbenämning för lag, förordning och föreskrift
 Författningssamling – en samling lagar och andra författningar
 Svensk författningssamling – en kronologisk sammanställning av Konungariket Sveriges författningar
 Lag – en av lagstiftande myndighet utfärdad föreskrift
 Förordning – en bestämmelse från regeringen
 Föreskrift – en bindande regel som skapats genom ett beslut i något offentligt organ
 Statsförfattning – en lagsamling som utgör de grundläggande formella normerna i en stat
 Sveriges författning – Regeringsformen: "Sveriges författning", informellt för regeringsformen

Se även
 Grundlag
Kvorum

Kvorum (av latinets quorum med betydelsen 'av vilka') innebär beslutsmässighet. Det är det minsta antal närvarande medlemmar, ledamöter eller dylikt som måste vara närvarande vid ett möte eller sammanträde för att beslut ska kunna fattas. Någon allmänt vedertagen kvorumregel finns inte, utan antalet bestäms i lag, andra bestämmelser (till exempel stadgar) eller genom praxis. 

Vanligtvis krävs mer än hälften eller fler av alla ledamöter för att församlingen ska anses ha rätt att fatta beslut. Dock har man exempelvis i brittiska överhuset haft kvorum vid endast tre ledamöter (av totalt upp till omkring ettusen ledamöter). I valda församlingar med hög kvorumregel förekommer det att en minoritet blockerar beslut genom att inte inställa sig till förhandlingarna.

Ibland används begreppen deltagarkvorum, då krav på visst deltagarantal föreligger, och godkännandekvorum, då krav på att vinnande alternativet ska stödjas av en viss andel av de röstberättigade.

Se även 
 Majoritet

Referenser 
 Gyllenbok, Jan. Bättre möten - om mötestyper i ideella organisationer. ICD Publ., 2013.
 Jungar, Ann-Cathrine. Folkomröstningar i Europa. Norstedts, 2007.

Sammanträdesteknik

fi:Päätösvaltaisuus
Motion

Motion (av latinets motio, "rörelse") kan avse:

 Motion (fysisk aktivitet) – genom fysisk aktivitet vinna bättre kondition och hälsa
 Motionscykel – ett träningsredskap som liknar en cykel
 Motionsgymnastik – en form av gymnastik som utförs som motionsidrott snarare än som en tävlingsgren
 Motionsidrott – drott där huvudsyftet är att genom fysisk aktivitet vinna bättre kondition och hälsa
 Motionssal – en inomhusanläggning eller en lokal för fysisk träning
 Motion (förslag) – ett förslag till beslut som väcks av en enskild person eller en grupp av personer i en beslutande församling
 Motion (datorprogram) – ett datorprogram för grafik och animering i 3D

Se även
 Träning – aktiviteter som har till syfte att förhöja, upprätthålla eller att fördröja degeneration av sin kapacitet
Riksdagsordningen

Den här artikeln handlar om Sveriges riksdagsordning. Finlands riksdagsordning, som 1928 ersatte lantdagsordningen från 1906, ersattes år 2000 av Finlands grundlag.
Riksdagsordningen (RO) är en lag med bestämmelser om riksdagsarbetet. I Regeringsformen finns de grundläggande reglerna om riksdagen, i Riksdagsordningen finns detaljerade bestämmelser om arbetet i riksdagen och i vallagen finns detaljerade bestämmelser om val till riksdagen.  Den nu gällande Riksdagsordningen i Sverige är från 2014 och ersatte den tidigare som var från 1974. Ändringarna var främst redaktionella och språkliga. Den nya lagen innehöll också regler som hur riksdagen beslutar om statsbudgeten och om ledamöters möjligheter att lämna in motioner. 

Riksdagsordningen intar en mellanställning mellan grundlag och vanlig lag, och är indelad i huvudbestämmelser och tilläggsbestämmelser. Huvudbestämmelser kan ändras endast med kvalificerad majoritet eller som grundlag. Tilläggsbestämmelse ändras på samma sätt som en vanlig lag, alltså som huvudregel med enkelt majoritetsbeslut.

Tidigare riksdagsordningar
Den första särskilda riksdagsordningen antogs 1617, och beskrev främst formalia vid riksdagens hållande. 1723 antogs en ny riksdagsordning, som upphöjde riksdagsordningen till en av grundlagarna och stadfäste riksdagens inflytande över politiken. I samband med Gustav III:s statskupp avskaffades 1723 års riksdagsordning och 1617 års riksdagsordning trädde i dess ställe. Med upprättandet av 1809 års regeringsform inrättades en ny riksdagsordning. Då ståndsriksdagen avskaffades inrättades en ny, 1866 års riksdagsordning. I samband med den allmänna rösträttens införande 1909 genomfördes förändringar i riksdagsordningen av 1866 men den behölls i sin grund. Slutligen avskaffades riksdagsordningen från 1974 genom den nuvarande från 2014.

Källor

Externa länkar
Länkar till Riksdagsordningen:
 2014 års riksdagsordning, gällande från 1 september 2014
 1974 års riksdagsordning

1974 i Sverige
Politikåret 1974
Juridikåret 1974
Svenska riksdagsordningar
Offentlig rätt
Sveriges lagar
Ämbetsförklaring

Sveriges statschef kan inför kammaren avge en ämbetsförklaring, det vill säga förklara att han eller hon är villig att åta sig de med ämbetet förenade plikterna. Den ersatte den i Sverige den till 1975 gällande konungaförsäkran. Den här paragrafen har ännu inte använts eftersom vår nuvarande och våra tidigare statschefer tillträtt innan lagen ändrades.

Referenser
Juridiska termer
Kabinettssekreterare

Kabinettssekreteraren är i Sverige utrikesdepartementets högste ämbetsman näst efter utrikesministern, och motsvarar statssekreterare vid andra departement inom Regeringskansliet.

Kabinettssekreteraren tillsätts av regeringen.

Bakgrund
Före 1791 låg kabinettssekreterarens uppgifter på presidentsekreteraren i Presidentkontoret. När så Konungens kabinett för den utrikes brevväxlingen upprättades av Gustav III fick dess chef titeln kabinettssekreterare. I och med 1809 års regeringsform blev i stället utrikesstatsministern högste chef, och när kabinettet vid departementalreformen 1840 omvandlades till ett utrikesdepartement började kabinettssekreteraren allt mer likna en statssekreterare.

Kabinettssekreterare genom tiderna

Se även
Statsråd (regeringsorgan)

Referenser

Externa länkar
 Utrikesdepartementet

Titlar i statsförvaltning
Sveriges utrikespolitik
2

2 (II) var ett normalår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Den mediske kungen Ariobarzanes II blir kung av Armenien.
 Gaius Caesar träffar kungen av Parterriket vid floden Eufrat.
 Publius Alfenus Varus och Publius Vinicius blir konsuler i Rom.
 Augustus återkallar Tiberius till Rom för att utnämna honom till arvinge och framtida kejsare.
 Kinas första folkräkning genomförs och visar på en befolkning på 57 miljoner människor, däribland nära en miljon i Vietnam.

Födda 
 13 mars – Apollonios från Tyana, grekisk filosof och matematiker (död 98)
 Deng Yu, kinesisk general och statsman (död 58)

Avlidna 
 Lucius Caesar, son till Marcus Vipsanius Agrippa och Julia Caesaris (född 17 f.Kr.)

Externa länkar
Tvåmänning

Tvåmänning kan vara

 Tvåmänning – släkting i andra led (ålderdomligt/dialektalt),  se kusin
 Tvåmänning (båt) – en gotländsk allmogebåt
Noll (efternamn)

Noll är ett efternamn som har burits av bland andra:

 A. Michael Noll (född 1939) – amerikansk professor i teknik och telekommunikation
 Alexander Noll (född 1970) – tysk politiker (FDP)

 Ben Noll (född 1981) – amerikansk fotbollsspelare
 Chaim Noll (ursprungligen Hans Noll; född 1954) – tysk-israelisk författare
 Christine Noll Brinckmann (född 1937) – tysk filmvetare
 Christina Noll (1880–1935) – tysk politiker (SPD) i MdL Hessen
 Chuck Noll (1932–2014) – tidigare amerikansk fotbollsspelare och -tränare
 Conrad Noll (född 1991) – tysk jazzbasist

 Eleonore Noll-Hasenclever (1880–1925) – tysk alpinist
 Emil Noll (född 1978) – tysk fotbollsspelare
 Friedrich Noll (född 1920) – tysk politiker (SPD) i MdL Schleswig-Holstein
 Fritz Noll (1858–1908) – tysk botaniker
 Greg "Da Bull" Noll (född 1937) – vågsurfningspionjär
 Günther Noll (född 1927) – tysk musikpedagog
 Hans Noll – tysk roddare i naturliga spår
 Heinz-Herbert Noll (född 1949) – tysk sociolog
 Helmut Noll (född 1934) – tysk roddare
 Ingrid Noll (född 1935) – tysk thrillerförfattare
 João Gilberto Noll (född 1946) – brasiliansk skribent
 John Francis Noll (1875–1956) – biskop i det romersk-katolska stiftet i Ft. Wayne i Indiana
 Kai Noll (född 1964) – tysk skådespelare
 Karel Noll (1880–1928) – tjeckoslovakisk skådespelare
 Karl Noll (1883–1963) – tysk politiker (Zentrum) i MdL Hessen
 Keith S. Noll – amerikansk astronom
 Kevin M. Noll (född 1975) – kanadensisk entreprenör
 Kip Noll (1958–2001) – amerikansk pornografisk skådespelare i gaypornografiska filer och tidskrifter under 1970- och 1980-talet
 Landon Curt Noll (född 1960) – amerikansk matematiker, upptäckaren av två Mersenneprimtal, och politiker i Sunnyvale i Kalifornien
 Lou B. Noll (1927–1986) – amerikansk poet
 Ludwig Noll (1872–1930) – tysk läkare och antroposof
 Mark Noll (född 1946) – amerikansk evangelisk författare och professor i historia
 Michaela Noll (född 1959) – tysk advokat och politiker (CDU)
 Otto Noll (1882–1922) – österrikisk fotbollsspelare
 Peter Noll (1926–1982) – schweizisk jurist och författare
 Richard Noll (född 1959) – amerikansk författare och klinisk psykolog
 Roger Noll (född 1940) – amerikansk ekonom
 Rudolf Noll (1906–1990) – österrikisk arkeolog
 Shaina Noll (född 1955) – amerikansk sångare
 Shannon Noll (född 1975) – australiensisk singer-songwriter
 Thomas Noll (född 1962) – tysk konsthistoriker
 Ulrich Noll (1946–2011) – tysk tandläkare och politiker (FDP)

 Wilhelm Noll (född 1926) – tysk motorcykelracer
 Wulf Noll (född 1944) – tysk författare och essäist

Tyska efternamn