kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
John Hamilton-Gordon, 1:e markis av Aberdeen och Temair

John Campbell Hamilton-Gordon, 1:e markis av Aberdeen och Temair, född 3 augusti 1847, död 7 mars 1934, känd som earlen av Aberdeen mellan 1870 och 1916, var en skotsk statsman. Han var sonson till premiärminister George Hamilton-Gordon, 4:e earl av Aberdeen. 

Aberdeen övergick 1878 till det liberala partiet, var vicekung på Irland i Gladstones ministär 1886 och Kanadas generalguvernör 1893–1898. Han var åter vicekung på Irland under ministärerna Henry Campbell-Bannerman och H.H. Asquith december 1905–januari 1915. År 1916 upphöjdes han till earl av Haddo och markis av Aberdeen och Temair.

Referenser

Noter

Externa länkar

Kanadas generalguvernörer
Vicekungar
Brittiska markiser
Skotsk adel
Tidigare brittiska överhusledamöter
Brittiska politiker under 1800-talet
Brittiska politiker under 1900-talet
Födda 1847
Avlidna 1934
Män
Ugglan
Alumner från Saint Andrews-universitetet
Alumner från University College, Oxford
Australiens Grand Prix 1992

Australiens Grand Prix 1992 var det sista av 16 lopp ingående i formel 1-VM 1992.


Resultat
 Gerhard Berger, McLaren-Honda, 10 poäng
 Michael Schumacher, Benetton-Ford, 6 
 Martin Brundle, Benetton-Ford, 4 
 Jean Alesi, Ferrari, 3
 Thierry Boutsen, Ligier-Renault, 2
 Stefano Modena, Jordan-Yamaha, 1 
 Mika Häkkinen, Lotus-Ford 
 Aguri Suzuki, Footwork-Mugen Honda
 Christian Fittipaldi, Minardi-Lamborghini 
 Gianni Morbidelli, Minardi-Lamborghini
 Nicola Larini, Ferrari 
 Jan Lammers, March-Ilmor 
 Johnny Herbert, Lotus-Ford

Förare som bröt loppet 
 JJ Lehto, BMS Scuderia Italia (Dallara-Ferrari) (varv 70, växellåda) 
 Emanuele Naspetti, March-Ilmor (55, växellåda)
 Bertrand Gachot, Larrousse-Lamborghini (51, bränslesystem)
 Riccardo Patrese, Williams-Renault (50, motor) 
 Ukyo Katayama, Larrousse-Lamborghini (35, differential)
 Andrea de Cesaris, Tyrrell-Ilmor (29, motor) 
 Nigel Mansell, Williams-Renault (18, kollision) 
 Ayrton Senna, McLaren-Honda (18, kollision) 
 Mauricio Gugelmin, Jordan-Yamaha (7, snurrade av) 
 Erik Comas, Ligier-Renault (4, motor) 
 Michele Alboreto, Footwork-Mugen Honda (0, snurrade av)
 Olivier Grouillard, Tyrrell-Ilmor (0, kollision) 
 Pierluigi Martini, BMS Scuderia Italia (Dallara-Ferrari) (0, kollision)

VM-slutställning

Källor 

1992 i Australien
Australiens Grand Prix
Stena Danica (1965–1969)

M/S Stena Danica 1965-1969 var den första Stena Danica. I början körde hon mellan Göteborg/Stenpiren/Skandiahamnen och Frederikshavn. Hon var 86 meter lång och tog 1 000 passagerare samt 129 bilar. Hon ersattes av en annan Stena Danica våren 1969.

Externa länkar

Passagerarfartyg
Fartyg sjösatta 1965
Fartyg byggda i Frankrike
Lista över evangelisk-lutherska biskopar i Norden



Biskopar i Svenska kyrkan och dess dotterkyrkor
Lista över biskopar och ärkebiskopar i Uppsala
Lista över biskopar i Skara stift
Lista över biskopar i Linköpings stift
Lista över biskopar i Västerås stift
Lista över biskopar i Strängnäs stift
Lista över biskopar i Visby stift
Lista över biskopar i Växjö stift
Lista över ärkebiskopar och biskopar i Lunds stift
Lista över biskopar i Stockholms stift
Lista över biskopar i Karlstads stift
Lista över biskopar i Göteborgs stift
Lista över biskopar i Härnösands stift
Lista över biskopar i Luleå stift
Lista över biskopar i Kalmar stift Självständigt stift 1678-1915.
Lista över svenska biskopar i Svenska kyrkans dotterkyrkor

Biskopar i Evangeliska-Lutherska kyrkan i Finland
Lista över biskopar och ärkebiskopar i Åbo
Lista över biskopar i Tammerfors stift
Lista över biskopar i Uleåborgs stift
Lista över biskopar i S:t Michels stift
Lista över biskopar i Borgå stift
Lista över biskopar i Kuopio stift
Lista över biskopar i Lappo stift
Lista över biskopar i Helsingfors stift
Lista över biskopar i Esbo stift

Stift i danska Folkekirken
Lista över biskopar Köpenhamns stift
Lista över biskopar i Helsingörs stift
Lista över biskopar i Roskilde stift
Lista över biskopar i Lolland-Falsters stift
Lista över biskopar i Fyns stift
Lista över biskopar i Ålborg
Lista över biskopar i Viborgs stift, Danmark
Lista över biskopar i Århus stift
Lista över biskopar i Ribe stift
Lista över biskopar i Haderslev
Lista över biskopar i Färöarnas stift
Lista över biskopar i Grönlands stift

Island
Lista över biskopar i Skálholt
Lista över biskopar i Hólar
Lista över biskopar på Island i modern tid

Biskopsdömen i Norska kyrkan
Lista över biskopar i Nord Hålogalands biskopsdöme
Lista över biskopar i Sör Hålogalands biskopsdöme
Lista över biskopar i Nidaros biskopsdöme
Lista över biskopar i Möre biskopsdöme
Lista över biskopar i Hamars biskopsdöme
Lista över biskopar i Björgvins biskopsdöme (tidigare Selja)
Lista över biskopar i Tunsbergs biskopsdöme
Lista över biskopar i Oslos biskopsdöme
Lista över biskopar i Borgs biskopsdöme
Lista över biskopar i Agder og Telemarks biskopsdöme
Lista över biskopar i Stavangers biskopsdöme

Listor över biskopar
Listor med anknytning till Norge
Listor med anknytning till Sverige
Listor med anknytning till Danmark
Listor med anknytning till Finland
Listor med anknytning till Island
Syrier (olika betydelser)

Syrier eller syrisk  kan syfta:

 Syrier – medborgare i staten (grundad 1946), se Syrien
 Syrier – talare av syriska
 Assyrier/syrianer - en kristen folkgrupp i flera länder i Mellanöstern och anses vara Mesopotamiens ursprungsbefolkning

Se även
 Franska mandatet för Syrien och Libanon - ett NF-mandat 1920-1946
 Osmanska riket
 Syrier i Sverige
 Assyrier/syrianer i Sverige
Skandiahamnen

Skandiahamnen är en hamn på Hisingen i Göteborg. Härifrån går främst större container- och bilfraktfartyg, men även lastbilsfärjor. Skandiahamnen är Sveriges största hamn för containertrafik. DFDS Seaways passagerarfartyg har tidigare seglat härifrån, men flyttade in till Norra Frihamnspiren i centrala Göteborg i början av 2000-talet.

Skandiahamnen öppnades 1966 och skapades genom att en yta av 1 300 000 kvadratmeter av Älvsborgsfjorden vallades in och fylldes ut. Den är avsedd att fungera som svensk huvudhamn för enhetslaster: styckegods och andra varor stuvade i lastbehållare med standarddimensioner som  containrar, lastflak eller semitrailers, vilka fraktas obrutna genom alla led i transportkedjan från leverantör till kund. Hamnen har en kajlängd av 2 200 meter med ett vattendjup på 6-14 meter.

Källor

Noter

Se även
Göteborgs hamn

Göteborgs hamn
Hisingen
Containerterminaler
Lista över biskopar i Åbo stift



Romersk-katolska biskopar

Lutherska biskopar

Fortsättes av Lista över Finlands ärkebiskopar.

Biskopar i Åbo ärkestift
Ilkka Kantola 1998–2005
Kari Mäkinen 2006–2010
Kaarlo Kalliala 2011–2021
Mari Leppänen 2021-

Vidare läsning 

 Gardberg, C.J; Heininen, Simo; Welin, P. O. Nationalhelgedomen Åbo Domkyrka 1300-2000. Tammi förlag, Helsingfors 2000. ISBN 951-31-1706-5

Biskopar i Åbo
Åbo 01
Romersk-katolska biskopar
Listor med anknytning till romersk-katolska kyrkan i Sverige
Lista över ärkebiskopar och biskopar i Lunds stift

Det här är en lista över ärkebiskopar och biskopar i Lunds stift.

Biskopar i Skåne före stiftsindelningen

Biskopar och ärkebiskopar i Lunds stift före och under reformationen

1000-talet

1100-talet

1200-talet

1300-talet

1400-talet

1500-talet

Superintendenter och biskopar i Lunds stift efter reformationen

1500-talet

1600-talet

1700-talet

1800-talet

1900-talet

2000-talet 
{| style="text-align:center; width:99%" class="wikitable"
! width=15% | Namn
! width=100px | Bild
! width=15% | Född
! width=15% | Tillträde
! width=15% | Avgång
! width=15% | Död
! width=15% | Anmärkning
! width=5% | Källor
|-
| Christina Odenberg
| 
| 26 mars 1940 i Stockholm
| Utsedd 5 juni 1997, vigd 5 oktober samma år i Uppsala.
| 31 mars 2007 (pension)
| 
| Första kvinnan att utnämnas till biskop i såväl Lunds stift som i Sverige.
|
|-
| Antje Jackelén
| 
| 4 juni 1955 i Herdecke
| Vald 17 oktober 2006, vigd 15 april 2007 i Uppsala.
| 9 juni 2014 (nedlade insignierna i Lund inför tillträdet som ärkebiskop)
| 
| Sveriges ärkebiskop från 2014; första kvinnan i Sverige på denna post.
| 
|-
| Johan Tyrberg
| 
| 20 juni 1963
| Vald 1 april 2014; vigd 24 augusti samma år i Uppsala.
|
|
| 
| Presentation av Tyrberg hos Lunds stift
|-
! width=15% | Namn
! width=100px | Bild
! width=15% | Född
! width=15% | Tillträde
! width=15% | Avgång
! width=15% | Död
! width=15% | Anmärkning
! width=5% | Källor
|}

Källor
 Svenskt biografiskt lexikon (SBL) (Stockholm 1917– )
 Nordisk familjebok (NF) (Stockholm 1904–1926)
 Carl Frederik Bricka (red): Dansk biografisk Lexikon (Köpennhamn 1887–1905)
 Maria Cinthio: De första stadsborna - Medeltida gravar och människor i Lund (Stockholm/Stehag 2002)
 Allan Green: Biskopar i Lunds stift 1060-1637 och händelser kring dem (Lund 1973)
 Allan Green: Biskopar i Lunds stift 1638-1865 och händelser kring dem (Lund 1986)
 Ulrika Lagerlöf Nilsson: Med lust och bävan - Vägen till biskopsstolen inom Svenska kyrkan under 1900-talet (Göteborg 2010)
 Lauritz Weibull: "Tiden för Absalons tillträde till ärkebiskopsdömet Lund" i Scandia'' nr 1 1940
 "Från biskop Henrik till biskop Antje" (biskopslängd på Lunds domkyrkoförsamlings hemsida)
 Lista över biskopar i Lunds stift på Svenska kyrkans hemsida

Lunds stift
Evangelisk-lutherska biskopar
Romersk-katolska biskopar
Listor med anknytning till romersk-katolska kyrkan i Sverige
Lista över biskopar i Västerås stift



Biskopar i Västerås före och under reformationen

David av Munktorp (död 1082) har uppgetts vara den första Västeråsbiskopen, vilket dock avfärdats av moderna historiker. Stiftet hade flera biskopar under 1100-talet, men de är okända till namnet.

Robertus 1219–1225
Magnus 1232–1258
Carolus 1258–1283
Petrus 1284–1299
Öiarus 1299
Haquinus 1299–1300
Nicolaus Catilli 1300–1308
Israel Erlandi 1309–1328
Egislus Birgeri 1329–1352
Magnus Augustini 1353–1369
Laurentius Boberg 1370
Mathias Laurentii 1371–1379
Hartlevus Hartlevi 1379–1383
Beno Henrici Korp 1383–1394
Nicolaus 1395–1403
Andreas Johannis 1403
Petrus Ingevasti 1403–1414
Ingemarus Ingevaldi 1414
Nafno Johannis Gyrstinge 1414–1421
Olaus Jacobi Knob 1421–1442
Achatius Johannis 1442–1453
Petrus Mathiae de Vallibus 1453–1454
Olaus Gunnari 1454–1461
Benedictus Magni 1461–1462
Birgerus Magni 1462–1464
Ludechinus Abelis 1465–1487
Olaus Andreae de Vallibus 1487–1501
Otto Olavi (Svinhufvud) 1501–1522
Petrus Jacobi Guti (Sunnanväder) 1523
 Petrus Magni / Peder Månsson 1523–1534

Biskopar i Västerås under och efter reformationen
Henricus Johannis / Henrik Jönsson 1534–1556
Peder Swart (Petrus Andreae Niger) 1557–1562
Johannes Nicolai Ofeegh 1562–1574
Erasmus Nicolai Arbogensis 1574–1580
Petrus Benedicti Ölandus 1583–1588
Olaus Stephani Bellinus 1589–1606
Nicolaus Petri 1606
Vakant 1606-1608
Olaus Stephani Bellinus 1608–1618
Johannes Johannis Rudbeckius 1619–1646
Olavus Laurentii Laurelius 1647–1670
Nicolaus Johannis Rudbeckius 1670–1676
Johannes Petri Brodinus 1677–1680
Carolus Carlson 1680–1708
Petrus Malmberg 1708–1710
Matthias Iser 1711–1725
Sven Cameen 1725–1729
Nils Barchius 1731–1733
Andreas Kallsenius 1733–1750
Samuel Troilius 1751–1760
Lars Benzelstierna 1760–1800
Johan Gustaf Flodin 1800–1808
Eric Waller 1809–1811
Gustaf Murray 1811–1825
Sven Wijkman Casparsson 1829–1839
Gustaf Nibelius 1839–1849
Christian Fahlcrantz 1849–1866
Carl Olof Björling 1866–1884
Gottfrid Billing 1884–1898
Johan August Ekman 1898–1900
Nils Lövgren 1900–1920
Einar Billing 1920–1939
John Cullberg 1940–1962
Sven Silén 1962–1975
Arne Palmqvist 1975–1988
Claes-Bertil Ytterberg 1988–2008
Thomas Söderberg 2008-2015
Mikael Mogren 2015-

Referenser
Västerås stifts biskopar genom tiderna Svenska kyrkan.

 *
Biskopar i Västerås stift
Västerås stift
Svenska biskopar
Niels Christian Hvidt

Niels Christian Hvidt, född 1969, är en dansk teolog, teologie doktor vid Gregorianauniversitetet i Rom, han mottog 1997 Köpenhamns universitets guldmedalj för sin avhandling "Profeti och Åpenbaring". Han har också skrivit boken "Mirakler: Möte mellan himmel och jord" där han bland annat redogör för vetenskapligt oförklarliga fenomen och hur människor tolkar dessa.

Han är känd för att stödja Vassula Rydén som en katolsk profet, en hållning som är kontroversiell.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Nils Christian Hvidts website

Danska teologer
Män
Födda 1969
Levande personer
Jewish Defense League

Jewish Defense League (JDL) är en judisk organisation med målet att skydda judar från antisemitism. Den bildades av Rabbi Meir Kahane i New York år 1968, dess syfte enligt dem själva var att skydda chassidiska judar från trakasserier i Brooklyn, och att protestera mot antisemitism i området. När den bildades blev hundratals ortodoxa judar från Brooklyn medlemmar i den judiska organisationen, och 1972 hade organisationen över 15 000 medlemmar. Gruppen organiserade demonstrationer utanför arabiska ambassader och protesterade mot förtrycket av judar i Sovjetunionen och började genomföra bombdåd mot sovjetisk och arabisk egendom i USA. Flera medlemmar i JDL är ansvariga för mord, bland annat på en regional ledare för en arab-amerikansk antidiskrimineringsbyrå. År 2001 beskrev FBI organisationen som en högerterrorgrupp. Organisationen Southern Poverty Law Center (SPL) beskriver JDL som en hatgrupp och enligt Anti-Defamation League (ADL), består JDL av "thugs and hooligans" (svenska: "ligister och huliganer").

Terrorism 
I rapporten Terrorism 2000/2001, beskrev FBI organisationen som en "högerterrorgrupp" och "våldsam extremistisk judisk organisation" och konstaterade att FBI var ansvariga för att ha förhindrat åtminstone en av dess militanta aktiviteter. Organisationen Terrorism Knowledge Base beskriver att under JDL:s första två årtionden var den en "aktiv terroristorganisation". JDL nämndes också av FBI:s verkställande direktör för terrorismbekämpning, John S. Pistole, i hans rapport för den amerikanska kommissionen som arbetar mot inhemsk terrorism. Den framhåller dock att JDL för närvarande inte är en terroristorganisation, men både aktiva och gamla medlemmar finansierar den förbjudna Israeliska terroristorganisationen Kahane Chai.

Externa länkar 
Jewish Defense League
Jewish Defense League Tyskland
Jewish Defense League Frankrike
Jewish Defense League Israel
Jewish Defense League Europa

Referenser 

Politiska organisationer
Terrorism
Sionism
Högerextremism i USA
Aktivism
Antikommunism i USA
Hatgrupper
Oddset Lången

Oddset Lången är ett penningspel hos Svenska Spel där man kan spela antingen via olika ombud eller över Internet.

Utfall
Man kan spela på utfallet på en till tio matcher. Man spelar på utfallet av olika matcher där man kan spela på antingen hemmaseger (1), oavgjort (X) eller bortaseger (2). Matcher som ställs in får automatiskt oddset 1,00 och alla tre utfall blir giltiga. Utfallet gäller för match som har spelats full tid. Om en match går till förlängning eller straffar är det resultat som stod vid full tid som gäller.
dvs om det står 0-0 innan förlängning/straffar efter 90min så är det det som räknas

Insatser
Insatsen man får göra är från 10 kronor upp till 500 kronor per spelkupong. Oddset får inte vara högre än att insatsen gånger det totala oddset överstiger 300 000 kronor. Oddset per match sätts av Svenska Spel och oddset kan öka/minska efter förändrade förutsättningar etc. När spelet är inlämnat förblir spelarens odds fast. Det totala oddset räknas samman genom att multiplicera de olika odds man spelar på och avrundas till närmaste hundradel.

Matcherna
minst 1 och högst 10 matcher. Vinsten får dock inte överstiga 300.000 kronor. Det är inte tillåtet att kombinera ett långensystem med olika spel ifrån samma match.

Spelkort
Svenska Spel inför till sommaren 2014 obligatoriskt spelkort för allt spel med undantag för köp av fysiska lotter och spel inne på Casino Cosmopols kasinon.
Under hösten 2018 blev samtliga spelkort från Svenska spel ogiltiga numera gäller endast legitimation på samma sätt som spelkorten har fungerat.

Vinst
Vinst blir det om alla utfall man har spelat på går in. Vinner man så blir summan av den utbetalade delen insatsen gånger oddset. Vinsten blir utbetald del minus insats.

Långenliknande spel erbjuds av andra än Svenska Spel men av bolag som inte ligger i Sverige. Då sker spelet över Internet. 

Vadslagningsspel från Svenska Spel
Bull (företag)

Bull (även känt som Bull Computer) är ett franskt stordatortillverkande företag som grundades 1931 som H.W. Egli - Bull, för att använda den norske ingenjören Fredrik Rosing Bulls (1882–1925) patent på hålkort. Efter en omorganisation 1933 ändrades namnet till Compagnie des Machines Bull.

År 1982 nationaliserades företaget av franska staten och slogs ihop med övrig fransk datorindustri. År 1994 återprivatiserades bolaget.

Franska IT-företag
Franska datorföretag
Företag bildade 1931
Richard Foster

Richard Foster är en amerikansk författare och teolog, med bakgrund i kväkarrörelsen, han är grundare av Renovaré, en rörelse för andlig förnyelse.

Bibliografi
Bön - när törsten möter källan
Strömmar av levande vatten
Vägar till Glädje
Pengar, sex och makt
Andlig läsning - från Augustinus till Stinissen
Tid för stillhet
Fri att leva enkelt

Externa länkar
Streams of Living Water, Bradford Cathedral
Renovaré

Amerikanska teologer under 1900-talet
Amerikanska teologer under 2000-talet
Födda 1942
Levande personer
Män
Karl Eriksen

Karl Eriksen Galen, Carl den röde, död 16 maj 1334 var ärkebiskop i Lunds stift från 1325 till sin död. Karl tillhörde släkten Galen, en mäktig adelsätt i Skåne. Hans far hette Erik Jensen och hans mor Inger. Han var domprost och senare kanik i Lund och därefter Roskilde.

Vid Esger Juuls död 1325 valdes Karl Eriksen, som den främste i domkapitlet, till ärkebiskop. I oktober 1325 vigdes han till ärkebiskop av påven Johannes XXII i Avignon. Han deltog följande år i förhandlingarna när kung Kristofer II avsattes och ersattes av Valdemar av Slesvig. När Valdemar tre år senare tvingades återlämna kungamakten till Kristofer blev Skåne pantsatt till hans halvbror greve Johan III av Holstein. Skåne behandlades så pass illa att ärkebiskop Karl med en delegation av skånska stormän inledde förhandlingar med den svenske kungen Magnus Eriksson. I juni 1332 hyllades Magnus Eriksson som kung för Skåne. Vid en förlikning i november 1332, efter Kristofer II död, köpte Magnus Eriksson den skånska panten från Johan.

Karl Eriksen dog 1334 och begravdes i Lunds domkyrka.

Källor
 

Danska ärkebiskopar
Biskopar i Lunds stift
Födda 1200-talet
Avlidna 1334
Män
DBL
Personer i Danmark under 1300-talet
Kondensering

Kondensering eller kondensation är en ändring av aggregationstillståndet hos en substans till en tjockare fas, såsom när en gas (eller ånga) övergår till vätska.<ref>[http://goldbook.iupac.org/C01235.html condensation in atmospheric chemistry]</ref> Kondensation sker till exempel när ånga kyls ner och övergår till vätska, men kan också ske om ånga komprimeras (det vill säga att trycket mot ångan ökas) till en vätska, eller får undergå en kombination av nedkylning och kompression. Vätska som har kondenserat från ånga kallas för kondensat''.

Vatten som ses på utsidan av ett kallt glas en varm dag är kondens. Motsatsen till kondensering är förångning, då en vätska övergår till gas eller ångform.

Se även 
 Aggregationstillstånd
 Avdunstning
 Deposition
 Förångning

Källor

Externa länkar 

Termodynamiska processer
Aggregationstillstånd
Ananda Mahidol

Ananda Mahidol, Rama VIII, född 20 september 1925 i Heidelberg, Tyskland, död 9 juni 1946 i Bangkok, var kung av Thailand från 1935 till 1946. Han blev med största sannolikhet mördad, då han på morgonen den 9 juni 1946 påträffades skjuten i sitt sovrum. Han efterträddes av sin yngre broder Bhumibol Adulyadej (1927–2016).

Referenser

Externa länkar 

Thailands regenter
Personer i Thailand under 1900-talet
Chakri-dynastin
Födda 1925
Avlidna 1946
Män
Bullarium

Bullarium (latin) betecknar en samling av påvliga bullor, encyklikor och breve. 

Bland större utländska samlingar märks framför allt: 
 Bullarium magnum romanum a Leone magno usque ad Benedictum XIV, 19 band, 1727–1758
 Regesta pontificum romanorum ad annum 1198, Jaffé, 1851
 Regesta pontificum romanorum 1198–1304, Potthast, två band, 1874–1875

Klas Örnhiälm och Johan Peringskiöld samlade var för sig bullor angående Sverige, och deras samlingar förvaras i handskrift i Kungliga Vitterhets Historie och Antikvitets Akademiens arkiv. Ett tryckt bullarium för Sverige utgavs av Celse år 1782; fortsättningar utgavs av Henrik Gabriel Porthan och Johan Henrik Schröder.

Se även 
 Lista över viktigare påvliga encyklikor

Källor
 

Kanonisk rätt
Sfragistik
Ugglan
Bullatus

Bullatus (från medeltidslatin) är ett begrepp för att någon utnämnts genom en "bulla". Exempelvis doktorer, som då betecknades doctores bullati.

Danske psalmdiktaren Thomas Kingo utnämndes på detta sätt av kungen till teologie doktor 1682 och adlades året därpå.

Källor

Akademiska titlar
Ugglan
Första slaget vid Bull Run

Första slaget vid Bull Run utkämpades under amerikanska inbördeskriget på floden Bull Runs stränder i Virginia, USA den 21 juli 1861, då sydarmén på 32 000 man vann en fullständig seger över nordstaternas 35 000 soldater. Båda sidor var dåligt ledda vilket resulterade i amatörmässiga konfrontationer och ofullständiga manövrar. Sydstaternas seger resulterade i en självsäkerhet som varade ända fram till slaget vid Gettysburg. 

  

Bull Run 01
Bull Run 01
Bull Run 01
Krigsåret 1861
Virginias historia
Andra slaget vid Bull Run

Andra slaget vid Bull Run utspelades 28-30 augusti 1862 och var ett slag under amerikanska inbördeskriget som slutade med seger för sydstaterna.

Referenser

Bull Run 02
Bull Run 02
Bull Run 02
Krigsåret 1862
Virginias historia
Bull Run

Bull Run är en liten flod i nordöstra delen av den amerikanska staten Virginia, med utlopp i ett av floden Potomacs tillflöden. Vid dess stränder utkämpades under amerikanska inbördeskriget första och andra slaget vid Bull Run.

Källor
 

Vattendrag i Virginia
Chesapeake Bays avrinningsområde
Ugglan
Palaiseau

Palaiseau är en fransk stad i departementet Essonne och regionen Île-de-France.

Palaiseau är en stad och kommun i departementet Essonne i regionen Île-de-France i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Palaiseau som tillhör arrondissementet Palaiseau. Staden är en av Paris södra förorter och huvudstad i arrondissementet Palaiseau. Den ligger 16,9 kilometer från Paris centrum. Palaiseau är hemort åt Institut polytechnique de Paris. År  hade Palaiseau  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Palaiseau

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Essonne

Källor

Externa länkar 

Orter i Île-de-France
Kommuner i Essonne
Pantin

Pantin är en kommun i departementet Seine-Saint-Denis i regionen Île-de-France i norra Frankrike. Kommunen är chef-lieu över 2 kantoner som tillhör arrondissementet Bobigny. År  hade Pantin  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Pantin

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Seine-Saint-Denis

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbsida

Orter i Île-de-France
Kommuner i Seine-Saint-Denis
Le Perreux-sur-Marne

Le Perreux-sur-Marne är en kommun i departementet Val-de-Marne i regionen Île-de-France i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Le Perreux-sur-Marne som tillhör arrondissementet Nogent-sur-Marne. År  hade Le Perreux-sur-Marne  invånare.

Kommunen är en medelklassförort som ligger några mil väster om Paris. Det bor mestadels barnfamiljer i området.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Le Perreux-sur-Marne

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Val-de-Marne

Källor

Externa länkar 

Perreux-sur-Marne, Le
Kommuner i Val-de-Marne
Pessac

Pessac är en kommun i departementet Gironde i regionen Nouvelle-Aquitaine i sydvästra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen chef-lieu för 2 kantoner som tillhör arrondissementet Bordeaux. År  hade Pessac  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Pessac

Referens:INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Gironde

Källor

Externa länkar 

Orter i Nouvelle-Aquitaine
Kommuner i Gironde