kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
218

218 (CCXVIII) var ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Maj 
 16 maj – Heliogabalus utses till romersk kejsare. Hans styre kännetecknas av sedeslöshet och terror.

Juni 
 8 juni – Heligabalus besegrar Macrinus i ett slag, varvid Macrinus flyr, men avrättas några dagar senare.

Okänt datum 
 Sedan Zephyrinus har avlidit året innan väljs Calixtus I till påve (detta eller föregående år). Hippolytus ifrågasätter dock valet och blir så småningom motpåve.

Födda 
 Gallienus, romersk kejsare 253–268

Avlidna 
 8 juni
 Macrinus, romersk kejsare sedan 217 (avrättad)
 Diadumenianus, son och medkejsare till Macrinus (avrättad)
 Yue Jin, Cao Caos befälhavare

Externa länkar
Hubbles serie

Hubbles serie, eller Hubbleserien, är en indelning av galaxer i olika typer som skapades av Edwin Hubble 1925. Galaxtyperna brukar åskådliggöras i ett diagram på följande sätt:

där E0 till E7 utgör elliptiska galaxer, S0 till Sd är spiralgalaxer, SB till SBd är stavspiral-galaxer (B=bar - stav,stång) , och Ir (irregular) är oregelbundna galaxer

 Elliptiska galaxer har en formen av en ellipsoid med ganska jämn fördelning av stjärnor genom hela volymen. Siffran anger graden av eccentricitet där E0 är nästan sfäriska och E7 är mycket tillplattade.

 Linsformade galaxer - S0 och SB0 - har en skivliknande form med en rund utbuktning i mitten, men uppvisar ingen spiralstruktur.

 Spiralgalaxer har skivform och central utbuktning, och skivan innehåller spiralarmar som varierar från tätt omlindade (Sa) till en mycket lösare struktur (Sd).

 Stavspiralgalaxer - SBa till SBd, liknar spiralgalaxerna med avseende på spiralstruktur, men istället för att spiralerna utgår från en klotformad central utbuktning utgår de från de båda ändarna på en central stavliknande struktur.

 Oregelbundna galaxer - har ingen regelbunden form och passar inte in i något av de andra mönstren.

Hubble trodde att elliptiska galaxer var den yngsta och mest primitiva formen av galaxer, och att ovanstående diagram representerar en serie mot äldre och mer utvecklade galaxer. Detta har visat sig felaktigt, och elliptiska galaxer är tvärtom mycket gamla och representerar snarare ett slutstadium än en början.

Diagrammet för Hubbleserien brukar ofta populärt kallas "stämgaffel-diagrammet".

Galaxer
Galaxtyper
Vegaprogrammet

Vegaprogrammet (: VEnera + GAlleja/ВEнера-ГАллея) var ett sovjetiskt rymdprojekt avsett att utföra undersökningar av Venus, men man använde den även till att undersöka Halleys komet. Programmet utgjordes av två obemannade rymdsonder: Vega 1 och Vega 2.

Besöket vid Halleys komet hade kommit till i ett sent skede av planeringen, till följd av att det amerikanska halleyprojektet avbrutits 1981. Man fick tidigarelägga projektet och minska tiden för studierna av Venus. Den 15 december 1984 skedde uppskjutningen av Vega 1, och den 21:a i samma månad Vega 2.

Uppdraget
Vega 1 anlände till Venus den 11 juni och Vega 2 den 15 juni 1985. Avsikten med projektet var att undersöka Venus atmosfär och yta. För detta ändamål hade man med sig diverse utrustning som man släppte ned på planeten. Uppdraget blev lyckat och man fick de data man tänkt sig.

Efter denna del av uppdraget tog man hjälp av Venus gravitation för att ge rymdsonderna ny fart för att bege sig mot Halleys komet. Den 6 mars 1986 gjorde Vega 1 sin närmaste passage av kometen, ca 8 890 km från kometkärnan, och den 9 mars var Vega 2 som närmast, 8 030 km. Avsikten var att ta reda på vad kometens kärna bestod av; dimensioner, form, temperatur och vad ytan utgörs av. Projektet var i och med detta avslutat.

Referenser 

Vegaprogrammet
Rymdfarkoster
Rymdsonder
222

222 (CCXXII) var ett normalår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Mars 
 11 mars – Kejsar Heliogabalus mördas tillsammans med sin mor, Julia Soaemias, av legionärer under en inspektion. Praetoriangardet låter kasta deras kroppar i Tibern.

Oktober 
 14 oktober – Sedan Calixtus I har avlidit väljs Urban I till påve.

Okänt datum 
 Alexander Severus efterträder Heliogabalus. Eftersom han bara är 13 år gammal styrs riket av hans faster, Julia Maesa, med hjälp av Domitius Ulpianus och ett råd av senatorer.
 Kungariket Wu etableras i Kina.
 Sun Quan besegrar Liu Bei i slaget vid Yi Ling.

Födda

Avlidna 
 11 mars – Heliogabalus, romersk kejsare sedan 218 (mördad)
 Calixtus I, påve sedan 217 eller 218
 Tertullianus, romersk teolog
 Claudius Aelianus, romersk lärare och retoriker
 Ma Liang, officer under Liu Bei
 Huang Gai, veterangeneral i det kinesiska kungariket Wu
 Zhang Liao, veterangeneral i det kinesiska kungariket Wei
 Huang Zhong, veterangeneral i det kinesiska kungariket Shu

Externa länkar
Vega 1

Vega 1 () var en obemannad sovjetisk rymdsond i Vegaprogrammet. Rymdsonden sköts upp den 15 december 1984 med en proton 8K82K-raket. Rymdfarkosten var en vidareutveckling av rymdsonderna i Veneraprogrammet. Uppdraget som delades med ”tvillingen” Vega 2 var en förbiflygning av planeten Venus och Halleys komet, men också att göra ballongnedsläpp och att lämna en landningsmodul på Venus yta.

Venus 
Vega 1 anlände till Venus den 11 juni 1985.  Ballongnedsläppet, som gällde en 21,5 kg tung ballong var genomfört den 13 juni. Landningsmodulen landade norr om Aphrodite Terra vid positionen 7,2o N 177,8o O. På grund av häftig turbulens var dess endast masspektrometern som kunde sända tillbaka uppgifter.

Halleys komet 
Efter denna del av uppdraget tog man hjälp av Venus gravitation för att ge rymdsonden ny fart för att bege sig mot Halleys komet. Den 6 mars 1986 gjorde Vega 1 sin närmaste passage av kometen, cirka 8 890 km från kometkärnan. Avsikten var att ta reda på vad kometens kärna bestod av; dimensioner, form, temperatur och vad ytan utgörs av. Projektet var i och med detta avslutat och får till dess helhet sägas ha varit lyckat.

Besöket vid Halleys komet hade kommit till i ett sent skede av planeringen, till följd av att det amerikanska halleyprojektet avbrutits 1981. Projektet fick tidigareläggas och tiden för studierna av Venus minskas.

Kontakten med Vega 1 tappades den 30 januari 1987. Den befinner sig nu i en heliocentrisk bana.

Se även 
 Vegaprogrammet
 Vega 2

Källor

Fotnoter

Vegaprogrammet
Utforskningen av Venus
1984 i Sovjetunionen
Rymdfartsåret 1984
Vega 2

Vega 2 () var en obemannad sovjetisk rymdsond i Vegaprogrammet. Rymdsonden sköts upp den 21 december 1984 med en proton 8K82K-raket. Rymdfarkosten var en vidareutveckling av rymdsonderna i Veneraprogrammet. Uppdraget, som delades med ”tvillingen” Vega 1, var en förbiflygning av planeten Venus och Halleys komet, men också att göra ballongnedsläpp och att lämna en landningsmodul på Venus yta.

Venus 
Vega 2 anlände till Venus den 15 juni 1985.  Ballongnedsläppet, som gällde en 21,5 kg tung ballong var genomfört den 17 juni. Landningsmodulen landade i norr REGIONEN AV Aphrodite Terra vid positionen 7,14o N 177,67o O. Trycket vid landningsplatsen var 91 atmosfärer och temperaturen 736 Kelvin (463oC).

Halleys komet 
Efter denna del av uppdraget tog man hjälp av Venus gravitation för att ge rymdsonden ny fart för att bege sig mot Halleys komet. Den 9 mars 1986 gjorde Vega 2 sin närmaste passage av kometen, cirka 8 030 km från kometkärnan. Avsikten var att ta reda på vad kometens kärna bestod av; dimensioner, form, temperatur och vad ytan utgörs av. Projektet var i och med detta avslutat med lyckat resultat.

Besöket vid Halleys komet hade kommit till i ett sent skede av planeringen, till följd av att det amerikanska halleyprojektet avbrutits 1981. Projektet fick tidigareläggas och tiden för studierna av Venus minskas.

Kontakten med Vega 2 tappades den 24 mars 1987. Den befinner sig nu i en heliocentrisk bana.

Se även 
 Vegaprogrammet
 Vega 1

Källor

Fotnoter

Vegaprogrammet
Utforskningen av Venus
1984 i Sovjetunionen
Rymdfartsåret 1984
235

235 (CCXXXV) var ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Mars 
 Mars
 Trycket mot Romarriket från goterna, quaderna, parterna, frankerna och alemannerna ökar. Efter att ha blivit besegrade av germanerna massakreras Alexander Severus och hans mor Julia Mamaea nära Mongontiacum (nuvarande Mainz) av sina soldater.
 Maximinus Thrax blir romersk kejsare. Då han har en gotisk far och en alanisk mor är han den förste utlänningen som når den romerska tronen. Hans tillträde leder till den romerska imperiekrisen.

September 
 28 eller 29 september – Påven Pontianus blir avsatt av den romerske kejsaren. Därpå skickas han och några andra kyrkliga ledare, däribland författaren Hippolytus, i exil till Sardinien.

November 
 21 november – Sedan Pontianus har blivit avsatt väljs Anterus till påve.

Okänt datum 
 Origenes gör revisioner i Septuaginta.

Födda 
 Sun Xiu, kejsare (258-264) i det kinesiska kungariket Wu

Avlidna 
 18 mars – Alexander Severus, romersk kejsare sedan 222
 30 oktober – Pontianus, påve från 230 till 28 eller 29 september detta år (möjligen död detta datum)
 Hippolytus, kristen författare, motpåve sedan 217

Externa länkar
Östra Hoby kyrka

Östra Hoby kyrka är en kyrka i Östra Hoby och tillhör Gärsnäs församling.

Kyrkobyggnaden
Kyrkans absid är den äldsta delen som härstammar från 1100-talets första hälft. Under senare delen av 1100-talet byggdes långhuset och även det breda och kraftiga tornet. Vanligtvis byggdes inte kyrktorn så tidigt; varför just Östra Hoby kyrka fick kyrktorn är okänt.

Under 1400-talet försågs kyrkans innertak med valv och kalkmålningar utförda av Fjälkingemästaren. Åren 1849-1850 byggdes norra och södra sidoskeppet till.

Tornets bottenvåning har tunnvalv och var ursprungligen ett doprum.

Kalkmålningar

I långskeppets västra del finns unika takmålningar som föreställer Evas skapelse och syndafallet.

Inventarier

 Dopfunten med figurer i relief är tillverkad av Trydemästaren, Magister Majestatis.
 Predikstolen med kungligt vapen och altaret är från 1600-talet.

Orgel
1868 byggde Sven Fogelberg, Lund en orgel med 9 stämmor.
1924 byggde Åkerman & Lund, Sundbybergs köping en orgel med 14 stämmor.
Den nuvarande orgeln byggdes 1961 av Olof Hammarberg, Göteborg och är en mekanisk orgel.

Referenser

Källor 
 Våra kyrkor, sidan 430, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, 

 Borrby-Östra Hoby församling
 Åsbo Släkt- och Folklivsforskare

Externa länkar 

Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader i Simrishamns kommun
Borrby
Vega (Street Fighter)

För figuren i Street Fighter känd som Vega i Japan, se M. Bison.

Vega, känd som Balrog (バルログ) i Japan är den 3:e sista motståndaren i tv-spelet Street Fighter II. I Street Fighter har han en klo på sin högra hand, han kunde hoppa på väggarna samt klättra i ett stängsel på sin egen bana. Spelare kunde inte välja att spela som Vega i original-Street Fighter II, men i de senare uppdaterade versionerna kunde man spela som alla fyra bossar (Balrog, Vega, Sagat, M.Bison). Det gick också att slå av hans klo ibland om man gav honom duktigt med stryk. Han är spanjor och tycker att han är världens snyggaste kämpe. Han bär även mask för att skydda sitt ansikte ifrån skador.

Vega föddes i en välmående familj i Katalonien i Spanien.

Övrigt 
IGN rankade figuren på plats 10 i "Top 25 Street Fighter Characters".

Källor 

Figurer från Capcom
Fiktiva figurer från Spanien
Fiktiva figurer introducerade 1991
Datorspelsbossar
Datorspelsfigurer
Fiktiva män i datorspel
Gordianus I

Gordianus I (Marcus Antonius Gordianus Sempronianus Romanus Africanus), född omkring 159, död den 12 april 238 (självmord i Karthago), blev i mars 238 romersk kejsare tillsammans med sin son, Gordianus II. Gordianus var gift med Fabia Orestilla. De hade en dotter, Maecia Faustina och två söner: den ene var Gordianus II och den andres namn är okänt.

Spår av Gordianus I kan ses fortfarande i våra dagar då han som guvernör lät bygga amfiteatern i El Jem i nuvarande Tunisien.

Gordianus I och II, kejsare i tjugo dagar 
Maximinus Thrax kostsamma krig hade lett till tunga skattebördor för romarna, i synnerhet för de besuttna. Motreaktionen kom i provinsen Africa Proconsularis där indrivningen varit ovanligt aggressiv. En grupp unga aristokrater mördade i januari 238 den ekonomiske prokuratorn från Rom och tvingade sedan guvernören, Gordianus I, att utropa sig till kejsare. Från Karthago skickade Gordianus bud till senaten som gav både honom och sonen Gordianus II titeln Augustus.

Revolten blev kortlivad. Guvernören i grannprovinsen Numidien (latin Numidia) var en gammal ovän till Gordianus; han tog tredje legionen, vilket var den enda legionen i området, till Karthago, där den snabbt övermannade den lokala milisen. Gordianus II dog i striderna och när Gordianus I fick reda på det hängde han sig. De hade då varit kejsare i tjugo dagar.

Bilder

Källor

Noter

Tryckta källor

Externa länkar

Födda 159
Avlidna 238
Romerska kejsare
Män
Personer i Romerska riket under 200-talet
Romerska kejsare som begått självmord
Gordianus II

Gordianus II, född omkring 192, död 12 april 238 i Karthago, blev romersk kejsare den 22 mars 238 som Marcus Antonius Gordianus Sempronianus Romanus Africanus (samma kejsarnamn som fadern). Gordianus II regerade tillsammans med sin far Gordianus I och stupade i strid när han försvarade Karthago mot romerska trupper.

Gordianus I och II, kejsare i tjugo dagar 
Maximinus Thrax kostsamma krig hade lett till tunga skattebördor för romarna, i synnerhet för de besuttna. Motreaktionen kom i provinsen Africa Proconsularis där indrivningen varit ovanligt aggressiv. En grupp unga aristokrater mördade i januari 238 den ekonomiske prokuratorn från Rom och tvingade sedan guvernören, Gordianus I, att utropa sig till kejsare. Från Karthago skickade Gordianus bud till senaten som gav både honom och sonen Gordianus II titeln Augustus.

Revolten blev kortlivad. Guvernören i grannprovinsen Numidien (lat. Numidia) var en gammal ovän till Gordianus; han tog tredje legionen, vilket var den enda legionen i området, till Karthago, där den snabbt övermannade den lokala milisen. Gordianus II dog i striderna och när Gordianus I fick reda på det hängde han sig. De hade då varit kejsare i tjugo dagar.

Källor

Noter

Tryckta källor

Externa länkar

Romerska kejsare
Födda 192
Avlidna 238
Män
Kungligheter som stupat i strid
Personer i Romerska riket under 200-talet
Stjärnsystem

Ett stjärnsystem är ett litet antal stjärnor som kretsar kring varandra, bundna av gravitationskraft. Ett stort antal stjärnor bundna av gravitation kallas generellt en stjärnhop eller galax, men i stort sett är de också stjärnsystem. Stjärnsystemet kan också användas för att hänvisa till ett system med en enda stjärna tillsammans med ett planetsystem av kretsande mindre himlakroppar.

Referenser

Se även 
 Dubbelstjärna
 Trippelstjärna
 Stjärnhop
 Solsystem
 Solsystemet

Externa länkar

Astronomi
Sakigake

Sakigake (さきがけ, japanska för pionjär), obemannad japansk rymdsond som sköts iväg den 7 januari 1985 och flög förbi Halleys komet den 11 mars 1986 och mätte plasmavågor, solvind och magnetfält på kometen. Sonden gjorde även observationer av universum och jorden.

Den 8 januari 1992 gjorde Sakigake en förbiflygning av jorden, den första någonsin för en japansk rymdfarkost. i november 1995 tappade man kontakten med farkosten då den kört slut på sitt bränsle.

Sakigake var nästan identisk med sin kompanjon Suisei.

Källor

Fotnoter

Japans rymdprogram
Rymdsonder
1985 i Japan
Rymdfartsåret 1985
WP:Projekt Japan
Suisei (rymdsond)

Suisei är en obemannad japansk rymdsond som sköts upp med en M-3SII-2-raket från Kagoshima Space Center, den 18 augusti 1985.

Den passerade Halleys komet den 8 mars 1986. Den studerade kometens kärna och solvinden.

Suisei flög den 20 augusti 1992 förbi jorden, kort efter att den fått slut på bränsle. Tanken var att den skulle undersöka ytterligare två kometer, Giacobini-Zinners komet och Tempel-Tuttles komet, detta ställdes dock in.

Suisei var nästan identisk med sin kompanjon Sakigake.

Källor

Fotnoter

Japans rymdprogram
Suisei
1986 i Japan
Rymdfartsåret 1986
WP:Projekt Japan
Församlingskyrka

En församlingskyrka är inom kristendomen en kyrkobyggnad som är huvudkyrkan i en församling.

Inom Engelska kyrkan har de flesta församlingarna en kyrka. Om en församling saknar kyrka är det biskopens uppgift att se till att ordna gudstjänstlokaler.

Inom Svenska kyrkan användes före de stora sammanslagningarna, som inleddes år 2000, begreppet också för att indikera det handlade om en huvudkyrka i församlingen.

Källor

Fotnoter

 Kyrka
Kyrkobyggnader
Skuggan över stenbänken

Skuggan över stenbänken, 1982, är titeln på den första boken i Maria Gripes Skuggserie.

Handling 
Året är 1911, 14-åriga Berta bor i en liten stad tillsammans med sina föräldrar, lillasyster Nadja och storebror Roland. Dessutom har de både hushållerska och husa. En dag anställer de en ny husa, Carolin, och hon är inte lik någon annan husa de någonsin har haft. Hon dyker upp en kväll i november och vänder upp och ner på allt, och alla blir genast mycket förtjusta i henne. Men visst beter hon sig ganska märkligt ibland ?  Hur kommer det sig att hon är så intresserad av familjens gamla fotoalbum, och vart tar hon egentligen vägen om nätterna?

Maria Gripes skuggserie
1982 Skuggan över stenbänken
1984 ...och de vita skuggorna i skogen
1986 Skuggornas barn
1988 Skuggömman

Filmatisering
Skuggserien har blivit filmad som TV-serie under namnet Flickan vid stenbänken 1989; serien skildrar de tre första böckerna.

Källor

1911 i skönlitteratur
Skönlitteratur 1982
Utvecklingsromaner
Verk av Maria Gripe
Judestaten

Judestaten (orig. ty. Der Judenstaat), en bok skriven av Theodor Herzl, grundaren av den politiska sionismen. Judestaten, som utgavs i februari 1896, är en bok som i grunden förklarar hur och varför judar skulle skapa en egen stat, det vill säga bakgrunden till staten Israel.

Se även
Sionism

Externa länkar
Jewish Virtual Library - Judestaten (hela boken på engelska)

Debattböcker
Sionism
Facklitteratur 1896
Tyskspråkig facklitteratur
Politisk sionism

Politisk sionism är en rörelse som till skillnad från traditionell sionism är mer inriktad på politik i stället för förhoppningar. Grundaren av denna politiska sionism är Theodor Herzl.

Historia
Det judiska folket blev genom historien utsatt för pogromer och förföljelser. Eftersom judarna ej integrerades i de samhällen där de slog sig ned, kom filosofen Moses Mendelssohn på 1700-talet fram till att judarnas traditioner förhindrade integration. Han menade att judarna borde göra avkall på dem för att kunna integreras. 

Antisemitismens diskriminering av judarna förhindrade dock att så skedde och Theodor Herzl formulerade den politiska sionismen som ett ideologiskt svar och förespråkade att judarna skulle bilda en egen stat.

Externa länkar
Fördjupning - Politisk sionism
Jewish Virtual Library - Politisk sionism

Sionism
Sjöstugan

Sjöstugan strax norr om Borgholm, Öland är ett kafé som under flera decennier drevs av konstnären Axel Kargel och hans hustru. Nils Ferlin var på 1940-talet en ofta sedd gäst i den gamla gästgivargården, liksom flera av Kargels konstnärsvänner, något som gästboken vittnar om.  

Sjöstugans långgrunda badstrand är en tillflykt för många turister.

Externa länkar
Sjöstugan, historik

Galleri

Byggnader och anläggningar i Borgholm
Kaféer i Sverige
Gunnar Hultgren

Gunnar Axel Engelbrekt Hultgren, född 19 februari 1902 i Eskilstuna, död 13 februari 1991 i Uppsala, var Sveriges ärkebiskop mellan 1958 och 1967.

Biografi
Hultgren skrevs in vid Uppsala universitet 1920. Han blev teologie kandidat där 1925, teologie licentiat 1933 och teologie doktor 1940 på en avhandling om Det evangeliska kärleksbudet hos Augustinus, dess filosofiska och teologiska tolkning i hans skrifter 386–400. Han blev docent i systematisk teologi i Uppsala 1940. Han hade efter prästvigning för Strängnäs stift 1925 tjänstgjort som extra ordinarie präst i olika församlingar och som skeppspräst under omkring ett halvår, men kom till ärkestiftet 1930, då han där blev komminister i Viksta församling och några år senare, 1934, kyrkoherde i Björklinge församling. Han blev 1941 domprost i Härnösands stift, och utnämndes 1947 till biskop över Visby stift, och 1951 i Härnösands stift. Han utnämndes till ärkebiskop 1958 och avgick som emeritus 1967. Han var ledamot av Kungl. Vetenskapssamhället i Uppsala, Kungl. Vetenskapssocieteten i Uppsala (1967)  och i Kungl. Skytteanska samfundet (1957).

Utmärkelser
Hultgren utnämndes till ledamot och kommendör i andliga ståndet av Kungl. Maj:ts Orden (= Serafimerorden) 6 juni 1964. Han blev kommendör med stora korset av Kungl. Nordstjärneorden 28 november 1959.

Hultgren var mottagare av Storkorset av Finlands Vita Ros' orden samt av norska Haakon VII:s frihetskors.

Familj
Hultgren var son till läroverksadjunkt Axel Gustav Hultgren och Maria Kristina Andersson.

Hultgren gifte sig 1930 med Astrid Maria Eklund, född 16 december 1902 i Kalmar, död 23 mars 1958 i Härnösand, dotter till biskop J.A. Eklund och Maria Elisabeth Pettersson.

Han är gravsatt på Gamla kyrkogården i Härnösand.

Källor
Matrikel över Uppsala stift 1978, Uppsala 1978
Sveriges dödbok 1950–1999 (CD-ROM)
 Hultgren, Gunnar Axel E. på SvenskaGravar.se

Noter

Vidare läsning
 Klas Hansson, Svenska kyrkans primas. Ärkebiskopsämbetet i förändring 1914-1990. Acta Universitatis Upsaliensis. Studia Historico-Ecclesiastica Upsaliensia 47. Uppsala 2014. .

Svenska kyrkans ärkebiskopar
Biskopar i Härnösands stift
Biskopar i Visby stift
Domprostar i Härnösand
Hedersledamöter vid Södermanlands-Nerikes nation
Mottagare av Serafimerorden
Kommendörer med stora korset av Nordstjärneorden
Mottagare av Finlands Vita Ros’ orden
Ledamöter av Kungliga Vetenskapssamhället i Uppsala
Ledamöter av Kungliga Vetenskaps-Societeten i Uppsala
Ledamöter av Kungliga Skytteanska Samfundet
Svenska präster under 1900-talet
Präster från Eskilstuna
Födda 1902
Avlidna 1991
Män
Alumner från Uppsala universitet
Ingatorps församling

Ingatorps församling var en församling i Linköpings stift och Eksjö kommun. Den 1 januari 2005 uppgick församlingen i Ingatorp-Bellö församling.

Församlingskyrka var Ingatorps kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har  medeltida ursprung.

Församlingen var till 2005 moderförsamling i pastoratet Ingatorp och Bellö. Den 1 januari 2005 uppgick församlingen i Ingatorp-Bellö församling. 

Församlingskod var 068605.

Kyrkoherdar

Klockare och organister

Se även
Ingatorps socken

Referenser

Historiska församlingar i Linköpings stift
Indelningar i Eksjö kommun
Bellö församling

Bellö församling var en församling i Linköpings stift och Eksjö kommun. Den 1 januari 2005 uppgick församlingen i Ingatorp-Bellö församling.

Församlingskyrka var Bellö kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 2005 annexförsamling i pastoratet Ingatorp och Bellö. Den 1 januari 2005 uppgick församlingen i Ingatorp-Bellö församling. 

Församlingskod var 068604.

Komministrar

Klockare och organister

Se även
Bellö socken

Referenser

Historiska församlingar i Linköpings stift
Indelningar i Eksjö kommun