kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Necessär

Necessär, av franskans nécessaire, "nödvändig", är ett reseetui eller en mindre väska för toalettsaker.

På 1700-talet var det en liten tygbörs eller dosa till förvaring av parfym eller pastiller, därefter utvecklades den till att bli ett litet reseetui för toalettartiklar som parfym, puder, kam och borste. 

I takt med stigande krav på personlig hygien i modern tid har necessären fått ge plats åt allt fler hygienartiklar. Dit hör även tandborste och tandkräm, eventuellt tamponger, bindor, tvål, deodorant, schampo, diverse krämer för hudvård, plåster, kondomer med mera.

För resetransport av kosmetika förekommer speciella behållare.

Hygienartiklar
Väskor
Omlott

Omlott är en drapering eller ett sätt att stänga plagg genom att slå tyget i kors om bålen/bröstet.

Idén är inlånad från Orienten och förekom först i aftonklänningar och badplagg på 1930-talet. På 1940-talet kom omlottkjolar, inspirerade av saronger.

Kläddetaljer
Pagefrisyr

Pagefrisyr, page, (tidigare kallat "polkahår") är en frisyr med rakt, ofta tillplattat hår. Frisyren var vanlig bland män och pojkar under medeltiden. Under mitten av 1800-talet togs frisyren upp på nytt och användes av män. Den karaktäriseras av sitt långa nedhängande hår i nacken, med svag inåtgående lockning och tvärklippt lugg som når ner till ögonbrynen. Vanligt var även att gossebarn klipptes på detta sätt, åtminstone fram till mitten av 1950-talet.

Den blev en populär modefrisyr för kvinnor först under perioden 1936–1945, men började användas av skådespelerskor under 1920-talet, och är sedan tidigt 1970-tal vanligt förekommande. Kring 1960 och i olika perioder framåt har den varit populär även hos unga män.

Referenser

Externa länkar

Frisyrer
Göta Arkhuset

Göta Arkhuset, är ett kontors- och bostadshus vid norra sidan av Medborgarplatsen på Södermalm i Stockholm, som uppfördes 1983 i kvarteret Göta ark vilket gav huset sitt namn.

Kvarteret

På Petrus Tillaeus karta från 1733 hade kvarteret namnet Nederland. Norr om Högbergsgatan och ända upp till Sankt Paulsgatan låg kvarteret Göta ark (1989 namnändrad till Noe ark och Skaraborg). Den västra delen av kvarteret Nederland namnändrades redan på 1940-talet till Göta ark. Den östra delen fick behålla sitt ursprungliga namn. Däremellan anlades en förlängning av Repslagargatan. I kvarteret Nederland uppfördes 1861 Hotell Göteborg i direkt anslutning till den nya järnvägsstationen Södra station. 

På 1930-talet försvann byggnader och kvarter när Södergatan schaktades fram genom Södermalm. Fram till början av 1980-talet var kvarteret Göta ark och de västra delar av Nederland i princip helt utplånade, då hade Södergatan överdäckats för Söderledstunneln och kvarteren återskapats.

Byggnaden
Fastigheten utgörs av en kontorsbyggnad om ca 22 000 m² i fem till sju plan uppförd efter ritningar av Riksbyggens arkitektavdelning där Claes Mellin ansvarade för projektet. Fasaderna består av tidstypiska betongelement. En skorsten för Söderledstunnelns ventilationsanläggning kommer upp genom byggnaden och mynnar 50 meter ovan omgivande mark.

Nutida bilder

Om- och tillbyggnad
År 2010 väcktes planer på att bygga om och till Göta Arkhuset. Fastighetsägaren, GE Real Estate planerar en galleria i stället för tonvikt på kontor och bostäder. Cirka 11 000 kvadratmeter handel kommer att byggas i husets entréplan och det skall bli möjligt att passera igenom Göta Arkhuset mellan Medborgarplatsen och Högbergsgatan. Stadsbyggnadsnämnden antog detaljplanen för om- och tillbyggnaden den 17 februari 2011. Planförslaget möjliggör drygt 50 nya bostäder, 2 500 kvadratmeter nya kontorslokaler och 2 500 kvadratmeter för handel. Kvarteret utvidgas mot väster in mot Fatbursparken och mot norr genom att Högbergsgatan smalnas av. I oktober 2019 hade inga byggarbeten påbörjats. Idag ägs huset av Fastighetsbolaget Balder.

Källor
Stockholms stadsbyggnadskontor, bygglovsritningar upprättade av Riksbyggen 1983-04-18.
Stockholm direkt: Så blir Södermalms nya Medborgarplats, publicerad –5 november 2010
Detaljplan för Göta Ark i stadsdelen Södermalm, Dp 2007-36047-54

Vidare läsning
Kvarteret Göta Ark - Södermalm i tid och rum.

Externa länkar

Byggnader och anläggningar på Södermalm
Kvarter på Södermalm
Poncho

För seriefiguren, se Pooch Café.

Poncho (uttal:  /'pɔntʃo/) är enkelt klädesplagg. Det liknar oftast en fyrkantig filt eller täcke med hål i centrum, som huvudet träs genom. Det har likheter med cape och ingår i de sydamerikanska indianernas traditionella dräkt.

Ponchon fungerar både som ytterplagg under dagen och som filt på natten. Vanligen är den handvävd i lamaull, oftast randig och i starka, klara färger. Ponchon blev europeiskt modeplagg på 1960-talet och har som sådan också kommit att tillverkas i andra material än de traditionella.

Ursprung
Ordet poncho kommer från amerikansk spanska och är i sin tur hämtat ur ett inhemskt latinamerikanskt språk. Poncholiknande klädesplagg har dock funnits på de flesta kontinenter, som ett grundläggande enkelt klädesplagg. De tidigaste varianterna tros ha kommit ur det gamla bruket att klä sig i djurskinn som skurit hål i och sedan trätt över huvudet. Spridningen i historisk tid började sannolikt efter att man började med fåravel.

Regnponcho
Det enkla ponchoformatet har också kommit till användning för regnkläder. En regnponcho är gjord i ett vattentätt material och är ofta försedd med huva. Regnponchor används ofta av cyklister, då dess format ger stor rörelsefrihet under materialet.

Källhänvisningar

Externa länkar 

Ytterkläder
Rysch

Rysch, franska ruche "bikupa", tunn spets- eller tygremsa (volang) som läggs i täta plisseringsveck och rynkas samman, används som garnering på underkläder och damkläder.

Rysch förekom först på kragar under 1550-talet och blev särskilt populärt som dekorativa kantningar under 1700-talet. Rysch kallades frivolitet, då det förekom på underkläder under 1800-talet.

Kläddetaljer
Gärdet (tunnelbanestation)

Gärdet är en station inom Stockholms tunnelbana i stadsdelen Ladugårdsgärdet i Stockholms innerstad. Stationen trafikeras av linje 13 på röda linjen och ligger mellan stationerna Ropsten och Karlaplan. Stationen ligger i berget under kvarteren Verkstadsklubben, Karteschen och Vattentornet. Den har en plattform, 31 meter under Furusundsgatan och 22 meter under Rindögatan.

Stationen har två biljetthallar. Den södra har entré från Brantingsgatan och Askrikegatan. Den norra har entré genom lång gång från Värtavägen 59 samt hissförbindelse till Gärdeshöjden, Furusundsgatan 15.

Stationen ligger 4,4 kilometer från Slussen, och togs i bruk den 2 september 1967. Cirka 12 500 resenärer reser från stationen en vanlig vardag. 

Plattformen är konstnärligt utsmyckad med fantasiskalbaggar av konstnären Karl Axel Pehrson, som också skapat den skalbaggsskulptur som delas ut på Guldbaggegalan.  Utsmyckningen skapades 1967.

Bakom konsten på spårväggarna på stationen sitter sedan 2006 ett tåligt och lättsanerat emaljsystem för att minska kostnaden för klottersanering och trötta ut klottrarna.

Se även
 Gärdet

Referenser

Externa länkar

Stockholms tunnelbanestationer
Byggnader och anläggningar på Gärdet
Järnvägsstationer invigda 1967
1967 i Sverige
Skepparkrans

Skepparkrans, skägg hopvuxet med polisongerna, följer käklinjen, ett slags krans längs käkben och haka som först var populärt bland sjömän och fiskare på 1800-talet. Det blev mode på 1960- och 1970-talet, blygsamt återkommande bland intellektuella på 1990-talet. 

Skägg
Skjortblus

Skjortblus, den mer feminina varianten av skjorta, fick sitt utseende i slutet av 1800-talet. 1937 kom den figurslimmade damskjortan, som såg ut exakt som herrskjortor.

Se även 
Blus

Damkläder
Skjortor
Skjortklänning

Skjortklänning eller skjortblusklänning är en klänning som påminner om en skjorta eller blus med kjol. Den lanserades av Balenciaga 1939, men blev mode först 1956.

Externa länkar

Klänningar
Skjortbröst

Skjortbröst, hårdstärkt bröstplatta med kragstånd, används till exempel till frack. Skjortbröstet är en utveckling av riddarnas bröstplatta av plåt.

Se även
Plastrong (kravatt)

Herrkläder
Solglasögon

Solglasögon används för att skydda ögonen mot det starka ljus som återspeglas av ljusa eller reflekterande ytor i solljus såsom boksidor, snöklädda fält och vattenytor. Solglasögon daterar sig som mode från tidigt 1900-tal och de stora modehusen har numera ofta en kollektion solglasögon som kompletterar klädlinjen och stärker varumärket.

Historia 
8000 år f.Kr. skyddade jägare och samlare ögonen från solens reflektioner i snön genom att bära trä- eller benbitar med en springa i. På 1100-talet använde kinesiska domare glasögon med mörkt glas av tunnslipad brun kvarts för att inte vittnen skulle kunna utläsa och dra nytta av domarnas känslor. Det var först omkring år 1900 som faktiska solglasögon började tillverkas. De blev framför allt moderna efter att stumfilmsstjärnor använde dem för att skydda ögonen mot den starka studiobelysningen.

Pilotglasögonen, med Ray-Ban (strålspärr), lanserades av Bausch & Lomb 1934. Det speciella glaset i pilotglasögon var grå och därmed påverkades inte färgbilden av glaset. Gula, blå och bruna glas var populära runt sekelskiftet 1900; rosa glas kom på 1960-talet.

Tillverkning  
Solglasögon delas in i olika filterkategorier beroende på hur mycket av det synliga ljuset som linserna släpper igenom. Kategori 1 betyder att det mesta av ljuset släpps igenom, medan kategori 4 tar bort det mesta av ljuset och glasögonen blir mörkare. Om glasögonen ska användas vid bilkörning får de inte vara mörkare än kategori 3, vilket innebär att de släpper igenom 8–18 procent av ljuset.

Polaroidsolglasögon är solglasögon med polarisationsfilter, som släcker ut reflexerna från is och vatten så att man inte blir bländad av reflekterat solljus.

Funktion 
För personer med synfel och som bär glasögon finns det solglasögon med slipade glas. Ett annat alternativ är s.k. clips, som man kläms fast på de vanliga glasögonen.

Syftet med att bära solglasögon är för de allra flesta att man lättare ska kunna se i starkt solljus. Starkt solljus kan också skada ögats lins. Extra viktigt att skydda ögat när det på reflekterande ytor som snö, vatten och sandstränder. När ljuset reflekteras kan det bli så mycket strålning att ögats näthinna kan få brännskador. Ett fullgott skydd ger solglasögon som har UV400-skydd och CE-märkning. UV400 står för att skyddet gäller för UV med våglängd kortare än 400 nm. Att solglasögonen bara har mörkt glas betyder inte att det skyddar bra. Om UV400-skyddet inte är tillräckligt i ett par mörka glasögon så kan ögat skadas ännu mer då pupillen luras att vidgas ännu mer för att släppa in mer ljus.
Gröna och grå glas ger bäst färgåtergivning. Bruna glas är bäst vid bilkörning. Blå glas skyddar sämre. Plastglas ger bättre UV-skydd än mineralglas, men är inte lika reptåliga.

Solglasögon skyddar framförallt mot ultraviolett strålning som annars kan leda till  ögonsjukdomar som snöblindhet, grå starr och olika former av ögoncancer.

Källor

Noter

Webbkällor 
 Konsumenttidningen Testfakta 
 Skyddsnatet.se
 Om UV400-skyddet

Glasögon
Swagger

''För albumet av Flogging Molly, se Swagger (musikalbum)

Swagger, är en trekvartslång, A-formad, vid, raglanskuren damjacka eller kappa med riklig vidd baktill. Blev mode 1952 och hängde med i 1960-talsmodet.

Damkläder
Ytterkläder
Axel Turesson (Natt och Dag)

Axel Turesson (Natt och Dag), född 21 juni 1621 i Otterstads församling, död 23 augusti 1647 i Stockholm, var en svensk kammarherre hos Drottning Kristina och landshövding i Stockholms län. Han var herre till Dagöholm i Lerbo socken och Tynnelseö på Selaön i Södermanland samt Forsvik i Västergötland. 

I Strängnäs domkyrka finns ett ovalt Natt och Dag vapen utanför gravkoret samt sonens friherrliga vapen i Tynnelseöns gravkor.

Biografi
Axel Turesson (Natt och Dag) föddes 1621 på Traneberg i Otterstads församling. Han var son till assessorn Ture Axelsson (Natt och Dag) i Svea hovrätt och Ebba Axelsdotter Posse. Axel Turesson blev i mars 1633 student vid Uppsala universitet och han blev 1639 kammarherre hos Drottning Kristina. Han utnämndes 17 maj 1645 till landshövding i Stockholms län. Axel Turesson avled 1647 i Stockholm och begravdes 21 november samma år i Riddarholmskyrkan. Hans kropp gravsattes senare i Tynnelsögraven i Strängnäs domkyrka med Elisabet Carlsdotter (Gyllenhielm) och Baltasar Marschalk.

Axel Turesson ägde gårdarna Dagöholm i Lerbo socken, Tynnelseö i Överselö socken och Forsvik i Västergötland.

Familj
Axel Turesson gifte sig 13 november 1645 på Stockholms slott med Elisabet Carlsdotter (Gyllenhielm) (1622–1682), dotter till hertig Karl Filip av Södermanland och Elisabet Sevedsdotter Ribbing. De fick tillsammans sonen studenten Carl Axelsson (Natt och Dag) (1647–1664) vid Uppsala universitet. Efter Axel Turesson gifte Elisabet Carlsdotter om sig med hovmarskalken Baltasar Marschalk.

Referenser

Noter 

Födda 1621
Avlidna 1647
Män
Landshövdingar i Stockholms län
Natt och Dag
Personer under stormaktstiden
Personer från Otterstads socken
Sweetheart

Sweetheart, engelska sweetheart neckline "älsklingsringning", hjärtformad ringning på klänningar, rundad eller spetsig, speciellt populär på 1940-talet. Förekom först 1926, retromode på 1980-talet.

Kläddetaljer
Universitas 21

Universitas 21 är ett internationellt nätverk av forskningsintensiva universitet. Det grundades 1997 och har för närvarande 20 medlemsuniversitet i tolv länder. Universiteten har sammanlagt omkring en halv miljon studenter, 40 000 lärare och forskare och över 2 miljoner utexaminerade studenter.

Medlemsuniversitet
Australien
University of Melbourne
University of New South Wales
University of Queensland

Irland
University College, Dublin

Japan
Wasedauniversitetet

Kanada
University of British Columbia
McGill University

Kina
Fudanuniversitetet i Shanghai
University of Hong Kong
Shanghai Jiao Tong

Mexiko
Tecnológico de Monterrey

Nya Zeeland
University of Auckland

Singapore
National University of Singapore

Storbritannien
University of Birmingham
University of Edinburgh
University of Glasgow
University of Nottingham

Sverige
Lunds universitet

Sydkorea
Korean University

USA
University of Virginia

Externa länkar
Universitas 21, officiell webbplats

Universitet
Nätverk
Tankini

Tankini, tanktop eller revbenskort linne och bikinitrosor som set, bad- och underklädesmode sedan början av 1990-talet. Ordet är skapat av tank (som i tanktop) och slutet av ordet bikini.

Tankinin är tvådelad som en bikini men täcker nästan lika stor del av huden som en vanlig baddräkt. Den kombinerar därför baddräktens mer modesta stil med enkelheten hos en bikini.

Badkläder
Damunderkläder
Tulpankjol

Tulpankjol, tulpanform, form som syftar på att man vänder upp och ned på en tulpan. Den är snäv upptill och nedtill och kupad däremellan. Runt midjan/linningen utvecklas kronbladen, det vill säga tyget veckas och rynkas för att likna en blomma, nedtill avslutas kjolen med ett band.

Kjolar
João Vaz Corte Real

João Vaz Corte Real var en portugisisk upptäcktsresande, som kan ha nått den amerikanska kontinenten 1472, vilket skulle vara tjugo år före Christofer Columbus. Han uppgav sig ha besökt Terra do Bacalhau ("Torsklandet") som mycket väl kan ha varit Newfoundland, men då det inte finns några som helst handgripliga bevis, förblir det en spekulation. Hans söner Miguel och Gaspar var upptäcktsresande och besökte bevisligen Nordamerika, där de försvann.

Portugisiska upptäcktsresande
Avlidna 1496
Födda 1400-talet
Män
Amerikaforskare
Tutu

En tutu, även kallad nästning, är en ballerinas lårkorta eller vadlånga kjol av stärkt tyll, formad som en lampskärm. Den bärs företrädesvis av balettdansöser vid utövandet av ett balettnummer.

Ordet ”tutu” är en förvrängning av "tulle", det franska ordet för tyll, och/eller det franska ordet "cucu" som betyder liten bak. Källorna är oense.

Kjolen består av tre–fyra lager hårdstärkt tyll eller bobinett, den understa med en tunn ståltråd för att vippa ut kjolen. Den första tutun kom på 1830-talet och blev mode för vanliga damer på 1950-talet, för att sedan återkomma under 1980- och 1990-talen.

Benämningen balettlängd indikerar att kjolen eller till exempel brudklänningen slutar vid ankeln.

Externa länkar 

Balettermer
Kjolar
Bobinett

Bobinett eller engelsk tyll är glesvävd, nätliknande tyll som styvstärkt används som stöd och mellanfoder i hattar eller klänningsliv. De sexkantiga maskorna bildas av så kallade bobintrådar som slingrar sig ett varv kring varje varptråd.

Tyger
Ylle

Ylle definieras som textilvara med ull som karakteristisk beståndsdel, men kan innehålla andra fibrer.

Termen används som förled och efterled i ull-sammanhang. Ofta används ylle och ull som beteckning på samma material/produkt men ylle är tyget och ullen är råmaterialet.

Kvaliteter
Ylletyg är vävt av ullgarn, tidigare ansågs att ylletyger skulle innehålla minst 40 % ull, men numera finns ingen kvantitetsmässigt bestämd definition.
Helylle skall dock innehålla minst 95 % ull.
Halvylle är en blandning av ull och bomull.
Ylletyger delas upp i kamgarnstyger och kardgarnstyger.

Tvättråd
Tvätt av ylleplagg är känslig. Temperaturen får uppgå till högst 30°C; annars krymper plagget och filtar ihop sig. Ibland föreslås handtvätt, men det innebär sina egna risker då det är svårt att kontrollera att temperaturen håller sig under 30°C. För tvättmedel skall det uttryckligen anges att det lämpar sig för ylletvätt vid låg temperatur.

Ylle ska inte torktumlas, utan torkas på en plan yta, gärna på handdukar.

Antikt ylle
Lödöse museum norr om Göteborg har en stor samling av fragment med medeltida ylletyger (upp emot 700 år gamla) som visats under 2004. Mest förvånande bland fynden är en väv i krabbasnår som få bedömare trott att man känt till som vävteknik, samt att samlingen innehåller förvånande lite vadmalstyger.

Se även
 Marieholms Yllefabrik
 Tovning

Byggnadsvård
Bolero (klädesplagg)

En bolero är en kort, öppen, ofta slaglös jacka, avskuren strax under revbenen. Boleron är enkelknäppt med agraffer, ibland dubbelknäppt, sedermera med rundade knapplösa framstycken. Ursprunget är den spanska toreadorjackan.

I samband med att dansen bolero lanserades cirka 1800 fick kavaljerernas korta jacka sitt namn. I slutet av 1800-talet blev damjackor inspirerade av de spanska jackorna på modet, och förblev vanliga fram till början av 1900-talet. Under 1960-talet blev boleron mode igen, då ofta av svart sammet. Sydamerikanska gauchos har sin egen variant av boleron, en slaglös öppen jacka med broderier och dekorativa tennknappar, ursprungligen skapad cirka 1590.

Hatt
Bolero är även en oftast plattkullig hatt med uppåtvikta, korta brätten, inte helt olik sydamerikanska ursprungsbefolkningens plommonstopsliknande hatt. Den ingår i tjurfäktarnas klädsel.

Källor 

Ytterkläder
Tältklänning

Tältklänning, A-formad, vadlång eller fotsid klänning, på 1960- och 1970-talet en (ofta mönstrad) specialitet hos finska Marimekko. De är löst hängande utan markerad midja.  Tältklänningar var modernt 2007.

Källor 

Klänningar
Gerry Rafferty

Gerald "Gerry" Rafferty, född 16 april 1947 i Paisley, Renfrewshire, död 4 januari 2011 i Stroud, Gloucestershire, var en brittisk (skotsk) musiker, kompositör och sångare. Han var medlem i duon/trion The Humblebums 1969-1970 tillsammans med sångaren, skådespelaren och komikern Billy Connolly och senare medlem i gruppen Stealers Wheel 1972-1975. Hans musikaliska stil hade sina rötter i brittisk 1960-tals pop/rock med tydliga influenser från folkmusik och i viss mån jazz. Som sångare hade han en karakteristisk lite nasal röst och ett speciellt "sound" kännetecknat av vokala harmonier.

Biografi 
Rafferty slog igenom som soloartist tack vare singeln Baker Street, med dess välkända inledning på saxofon (spelad av Raphael Ravenscroft), tagen från albumet City to City från 1978. Singeln (som såldes i 4 miljoner exemplar över hela världen) nådde 3:e plats och albumet 6:e plats i Storbritannien. I USA låg singeln 2:a på Billboard-listan i sex veckor, medan City to City toppade albumlistan.

Andra låtar som placerade sig på listorna under de följande åren var Right Down the Line (nr 12) och Night Owl (UK nr 5).

1983 sjöng han låten The Way it Always Starts på det av Mark Knopfler komponerade soundtracket Local Hero. Knopfler medverkar på Raffertys album Another World från 2000.

Senare album från Rafferty har ofta fått gott betyg från kritikerkåren, utan att bli några storsäljare som de från åren 1978 - 1980.

Konstnären J. Patrick Byrne har målat omslagen till Raffertys album Can I Have My Money Back?, City to City, Night Owl, Snakes and Ladders samt Another World samt de tre albumen av gruppen Stealers Wheel.

Diskografi 

 (samlingsalbum)

 (samlingsalbum 1992-2000 + nya låtar)

Källor 
 

Skotska sångare
Brittiska popsångare
Män
Födda 1947
Avlidna 2011
Personer från Paisley
Arvingarna (TV-serie)

Arvingarna (originaltitel: The Brothers) är en brittisk TV-serie som hade premiär 1972. Serien skapades och skrevs av N. J. Crisp och Gerard Glaister. Totalt producerades serien i 92 avsnitt som ursprungligen sändes mellan 1972 och 1977.  

Serien handlade om de tre bröderna Hammond; Edward, Brian och David, som ärver faderns åkeriföretag. Den fjärde arvingen är den avlidne faderns sekreterare, Jennifer (Jennifer Wilson), med vilken han också har ett barn - något som avslöjas när testamentet lästes upp i första avsnittet. En långvarig konflikt blev sedan romansen mellan Edward och Jennifer, som brödernas mor gjorde allt för att sätta P för.

Serien blev en stor framgång både i England och Sverige under 1970-talet. Andra rollfigurer i serien var mamman (spelad av Jean Anderson) och broder Brians fru Anne (Hilary Tindall) som var lätt att tycka illa om. Fackföreningsbasen Bill Riley (Derek Benfield) körde lastbil i början, men blev till slut medlem av företagsstyrelsen. 

1974 anslöt den fruktade bankmannen Paul Merroney (Colin Baker) som hotade att ta över hela företaget. Ytterligare en prominent rollfigur var Jane Maxwell (Kate O'Mara), hårdför kvinnlig chef för ett flygfraktföretag.

Vid mitten av 1970-talet uppkom i Sverige en diskussion om att det dracks för mycket alkohol i TV. Arvingarna var ett av många andra som då nämndes i debatten, trots att det egentligen inte dracks påfallande mycket i Arvingarna. Några av skådespelarna uppträdde på Gröna Lund i Stockholm sommaren 1977. Paul Merroney (Colin Baker), April Merroney (Liza Goddard), Brian Hammond (Richard Easton), Gwen Riley (Margaret Ashcroft) och Bill Riley (Derek Benfield). 

Totalt gjordes det 92 avsnitt mellan åren 1972 och 1976. Första säsongen av serien gavs ut på DVD i England i oktober 2006. Den svensktextade utgåvan av första säsongen kom 18 februari 2009.

Referenser

Externa länkar 
 Arvingarna på Internet Movie Database

Brittiska TV-serier från 1970-talet
TV-seriestarter 1972
TV-serieavslutningar 1976
Fiktiva familjer
Engelskspråkiga TV-serier