kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gravsten

En gravsten är en, vanligtvis skulpterad eller graverad, sten som placeras ovanpå en grav.

Seder och bruk av gravstenar varierar mellan olika religioner.

Historia 
Redan 800 e.Kr. hade det utvecklats avancerade gravstensskulpturer hos de första kristna. De armeniska stenkorsen (Khachkars) har ett förkristet ursprung. Armenien var den första nation att anta kristendomen redan år 300 e.Kr. Stenkorsen tog sin form under 800-talet och försågs ofta med historiska inskriptioner. De har ingen motsvarighet i den övriga kristna världen. Den oskrivna regeln att aldrig plagiera ett annat kors har bidragit till en otrolig mångfald i formgivningen och variationen.

Gravstenar i Sverige
Utseende, form och material är förhållandevis valfritt, men regleras i varje kyrkogårds regelverk vilka upprättas efter förslag som förvaltningarna har tillgång till.

Montering av gravstenar följer särskilda regelverk upprättade av de parter som tillhandahåller gravstenar och de organ som utför arbetet. Arbetet är förenat med hantering av tunga varor och skall anbringas på ett sätt som tål väder och vind.

Vård av gravstenen åvilar gravrättsinnehavaren att ombesörja genom eget arbete eller avtal med kyrkogårdsförvaltningen.

I Sverige är gravstenar oftast av granit men även marmor och andra material förekommer. En vertikal, slipad granitsten med skrift i versal Helvetica och djupblästrad skrift med ett inskriptionsdjup på minst 4 millimeter (helst 5 mm) anses vara helt underhållsfri och är läsbar i flera hundra år. Där inskriptionsdjupet endast är 1,5 à 2 mm erfordras regelbundet underhåll för bibehållen god läsbarhet. Är skriften förgylld bör underhåll ske med intervall på 10 à 15 år. Liggande stenar samt stenar med grunda inskriptioner är läsbara väsentligt kortare tid. En liggande marmorsten måste ofta bytas ut redan efter 30 år i svenska klimat, men vid Medelhavet är läsbarheten god ännu efter flera hundra år. En vertikal sten bör helst vara så hög, att inskriptionen är läsbar även om marken är täckt av ett för orten normalt snötäcke.

På vissa gravstenar finns gudsnamnet i form av tetragrammaton JHWH med hebreiska bokstäver (se exemplet från Sofia Albertina kyrka i Landskrona).

Judiska gravstenar 
På en judisk begravningsplats är alla stenar vända mot samma håll d.v.s. i den riktiningen Jerusalem ligger. På stenarna står den avlidnes hebreiska namn med datum för födelse och död. Överst på inskriptionen på en judisk gravsten brukar återfinnas två hebreiska bokstäver, פּ״נ eller פּ״ט Det är en förkortning för "Här vilar..." På hebreiska פּה נטמן respektive פּה טמונה - skillnaden beroende på om det är en man (det förstnämnda) eller en kvinna (det senare).

När man besöker en judisk grav finns också en tradition att lägga en liten sten ovanpå gravstenen. Det är för att visa att någon har besökt graven. Det finns olika teorier till hur denna tradition har uppstått.

Se även 
 Gravkors
 Kenotaf
 Stele

Källor

Externa länkar

Begravning
Elitförband

Elitförband kallas ett militärt förband som utgör en elit i det landets krigsmakt. Elitsoldater får vanligtvis annan och bättre utbildning och utrustning än övriga soldater. Ett förbands elitstatus kan bero på en eller flera av en mängd saker: Det kan vara historiska segrar och kungars gunst, via sagor, legender och myter kring egna (faktiska eller påhittade) förmågor. Eller så beror det på att förbandet har uppgifter med hög status eller som är särskilt krävande.

Elitförband markerar ofta sin ställning genom särskilda kännetecken. Det kan vara särskilda uniformer, insignier och symboler. I våra dagar har till exempel särskilt gröna, svarta och röda baskermössor kommit att symbolisera elitförband.

Historia

Antiken 
Historiskt utgjordes ett lands elitsoldater av medlemmarna av de kungliga gardesförbanden. Alexander den store hade ett elitkavalleri som kallades kompanjonerna och i det antika Rom fanns praetoriangardet.

Medeltiden 
Vanligtvis rekryterades soldaterna, åtminstone officerarna, i elitförbanden ur samhällets sociala elit, överklassen eller aristokratin. Dessutom ställdes ofta särskilda krav på längd och fysisk kondition. En del av de historiska elitförbanden existerar fortfarande, men idag är deras elitstatus inte lika stor. I medeltidens Europa var riddare en slags elitsoldater och i det Feodala Japan hade Samurajerna en liknande roll.

Tidigmodern tid 
Exempel på elitförband i tidigmodern tid är Napoleon I:s Gamla Gardet eller de svenska drabanterna under den karolinska tiden. I polen var de bevingade hussarerna en moderniserad fortsättning på de medeltida riddarna.

Elitförband i modern tid 

Förändringarna i krigföringen under 1900-talet och särskilt andra världskriget och det kalla kriget gjorde att de gamla elitförbandens roll inte längre hade samma betydelse. Istället har rollen av militär elit i stor utsträckning kommit att fyllas av ett lands specialförband. Dessa är (ofta små) militära enheter med särskilda uppgifter, som skiljer sig från de övriga förbandens. Uttagning och utbildning är mycket krävande och i många fall omges de av en hemlighetsfull aura och mytbildning. 

Exempel på sådana elitförband är brittiska SAS, amerikanska gröna baskrarna, Navy SEALs samt svenska specialförbandet Särskilda operationsgruppen (SOG).

Svenska elitförband idag 
I Sverige finns flera olika elitförband som:
 Specialförbanden (FM SF) som utgörs av Särskilda operationsgruppen (SOG) och Specialförbandsledningen (SFL) samt stödjande specialenheter s.k. specialoperationsförband (FM SOF).
 Jägarförbanden som består av Arméns jägarbataljon (AJB), 31. Luftburna jägarbataljon, Fallskärmsjägarna, Flygbasjägarna 
 Amfibiebataljonerna som består av  Kustjägarna och kompanier med amfibieinriktning. 
 Säkerhetsbataljonen

Se även 
 Specialförband
 Jägarförband
 Commandos
 Corazzieri

Referenser

Noter

Tryckta källor

Truppslag
Saab 201

Saab 201 (alternativt namnet Flygplan 201, kort Fpl 201), senare Saab 202 (Flygplan 202, Fpl 202) var två tillfälliga beteckningar på den Saab 91A Safir som användes för att testa utformningen av Saab 29:s och senare Saab 32:s pilvinge.

Saab 201 
Inför tillverkningen av Saab 29 Tunnan visste man inte hur ett flygplan med pilvinge skulle uppträda i luften. För att samla erfarenhet försågs prototypen till Saab 91 Safir med en Tunnan-vinge i halv storlek. Detta provflygplan kom att betecknas Saab 201. 

Ett av de viktigaste testen som utfördes med Saab 201 var att ta reda på hur inställningarna av vingklaffarna skulle fungera. Alla inställningar skedde på marken eftersom flygplanet saknade reglage för att ändra klaffläget väl i luften.

Testerna pågick några månader under 1947–1948. I september 1948 flög Saab 29 Tunnan för första gången.

Saab 202 
Efter testperioden med Saab 29:s vingar byggdes planet om för liknande test inför Saab 32 Lansen. Flygplanet var då utrustat med en starkare motor och ombetecknades Saab 202.

Dessa tester gick bland annat ut på att testa lågfartsegenskaperna hos Lansens vinge.

Källor

Noter 

Provflygplan
Svensktillverkade flygplan
201
Henning Berger

Johan Henning Berger, född den 22 april 1872 i Stockholm, död den 30 mars 1924 i Köpenhamn, var en svensk författare.

Berger är mest känd för sina emigrationskritiska storstadsskildringar av "dollarlandet USA" där emigranter utnyttjas som billig arbetskraft, men han skrev även detektiv- och spökhistorier. Han var även en av de första svenska författarna som skrev direkt för film genom sitt manus till filmen Emigrant, 1910.

Biografi

Fadern Lars Johan Berger var betjänt åt greve Henning Hamilton, modern hette Sofia, född Sjöberg. Berger var gift 1:o med Anna Elisabet, född Lindquist, 2:o med Karin, född Vedel och 3:o med Viveke, född Elsass.

Efter en misslyckad skolgång åkte han 17 år gammal till USA för att söka lyckan. Efter bara sex månader i New York återvände Berger till Stockholm och arbetade som kontorist. År 1892 åkte han på nytt till USA, denna gång till Chicago, för att arbeta som bokhållare på White Star Line. Han skrev noveller om livet i Amerika och fick en publicerad i Sverige. År 1899 återvände Berger till Stockholm och blev 1900 redaktionssekreterare på tidskriften Varia. År 1901 debuterade han med novellsamlingen Där ute. Boken fick goda recensioner av Hjalmar Söderberg i Svenska Dagbladet.

Efter att ha gett ut ett par böcker började han resa runt i Europa. I Paris stannade han en längre tid för att skriva dramat Syndafloden. Pjäsen mottogs väl, och sattes upp på Kungliga Dramatiska Teatern i Stockholm. I Stockholm bodde Berger på hotell Anglais, och på sitt hotellrum råkade han natten mellan 2 och 3 oktober 1908 vådaskjuta sin författarkollega Hans Magnus Nordlindh till döds, endast två veckor efter premiären. Händelsen vållade enorm uppståndelse, och skvallerpressen antydde att Berger velat sätta en konkurrent ur spel.

Berger dömdes till en månads fängelse för vållande till annans död. Efter avtjänat straff flyttade han till Köpenhamn. Det antyddes att han flydde landet, men orsaken var att Berger gift sig med Karen Vedel. Hon var danska, dotter till Notarius publicus i Köpenhamn Johan Peter Bernt Wedel. Henning Berger levde och verkade i Köpenhamn fram till sin död 1924.

Bibliografi

 - Ny utvidgad upplaga av Dubbelgångaren 1912.

Samlade upplagor och urval

En litterär skylt 
Det finns ett 70-tal litterära skyltar på olika platser i Stockholm. En av dem har ett citat från "Fata Morgana"och är 1993 uppsatt i hörnet av Strandvägen och Grevgatan.

Referenser

1872 års män, N S Lundström, Hasse W Tullbergs Boktryckeri, Stockholm 1927 s.17

Vidare läsning

Externa länkar

Svenskspråkiga författare
Svenska författare under 1900-talet
Författare från Stockholm
Svenskar i Danmark
Födda 1872
Avlidna 1924
Män
Hälso- och sjukvård

Hälso- och sjukvård är de åtgärder för att förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador, och omfattar därför såväl sjukvården som hälsovården.

Hälso- och sjukvårdens organisation i Sverige 
Huvudartikel: Sjukvård i Sverige
I det svenska sjukvårdssystemet är ansvaret för hälso- och sjukvården delat mellan stat, landsting och kommun.  Hälso- och sjukvården regleras i hälso- och sjukvårdslagen (HSL), men inom en rad områden finns speciallagstiftning som, tillsammans med Socialstyrelsens föreskrifter, är styrande för verksamheten.

Staten 
Staten är ansvarig för den övergripande hälso- och sjukvårdspolitiken samt, via Socialstyrelsen, för tillsynen av all hälso- och sjukvård i riket. Sedan 2013 är Inspektionen för vård och omsorg, IVO, ansvarig för tillsynen.

Region 
Regioner ansvarar för att organisera vården så att alla medborgare har tillgång till en god vård.

Kommunerna 
Kommunerna ansvarar för vård av äldre samt stöd och service till dem som är färdigbehandlade och utskrivna från sjukhusvård. Kommunerna ansvarar också för boende, sysselsättning och stöd till dem med psykiska funktionsnedsättningar.

Hälso- och sjukvårdens tre nivåer 
Det finns nio regionsjukhus, omkring 70 läns- och länsdelssjukhus samt drygt 1 000 vårdcentraler. Detta ger tre nivåer:

Regionsjukvård 
Länssjukvård 
Primärvård

Se även 
Friskvård
Sjukvård
Tandvård
Hälsovårdsnämnd

Källor 

Hälso- och sjukvård
Brunnby kyrka

Brunnby kyrka är en kyrkobyggnad i Brunnby kyrkby på Kullaberg. Den är församlingskyrka i Brunnby församling av Lunds stift. Kyrkogården är central i Anders Österlings dikt "Den blå hortensian".

Kyrkobyggnaden
Kyrkan byggdes på 1100-talet i romansk stil med långhus och kor. Brunnby har fått sitt namn från den källa som ligger cirka 200 meter söder om kyrkan och som under medeltiden sprang fram och bildade en bred bäck med rinnande vatten året om.

På 1400-talet byggdes tornet, det södra vapenhuset och den norra korsarmen i gotisk stil. Valv slogs och i dessa gjordes kalkmålningar, flera av dessa har bevarats väl till våra dagar. Kyrkomålningarna tillskrivs Helsingborgsmästaren.

Vapenhuset revs 1752, och en korsarm byggdes istället.

1911–1912 byggde Theodor Wåhlin om kyrkan. Denna innebar att korsarmarna gjordes bredare i öster samt att kalkmålningarna åter såg dagens ljus. Ett nytt kor tillkom och gamla koret gjordes om till sakristia.

Kyrkan spelar en central roll i den klassiska ungdoms-tv-serien Kullamannen från 1967.

1994–1995 gjordes en restaurering av kyrkan då man bland annat rengjorde målningarna.

Inventarier
Predikstolen tillkom 1623 och bär Kristian IV:s namnchiffer. Altaruppsatsen är i barockstil. Flera votivskepp hänger i valven, ett tecken på församlingens koppling till sjöfarten. En Mariabild kommer ursprungligen från Arilds kapell, som är ett annex till Brunnby församling. 

En dopfunt, av skulpterad ek, skänktes till kyrkan 1895 av Friherre Nils Gyllenstierna på Krapperup. Tillhörande dopfat är från 1600-talet.

Ett stympat krucifix från 1300-talet finns numera på Lunds universitets historiska museum.

Nuvarande altartavla är målad 1873 av Nils Månsson Mandelgren från Väsby. Motivet är Jesus och de båda lärjungarna i Emmaus (Lukas 24:13-35). Tavlan är en kopia av ett verk utfört av den danske målaren Adam August Müller.

Orgel
1842 byggde Pehr Lund, Lund en orgel med 12 stämmor.
Den nuvarande orgeln byggdes 1912 av E. A. Setterquist & Son, Örebro och är en pneumatisk orgel. Orgeln har fria kombinationer, fasta kombinationer och registersvällare.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar
 Information från församlingen
 Medeltidens bildvärld med [ ett flertal bilder av kalkmålningarna]
 Åsbo Släkt- och Folklivsforskare

Kyrkobyggnader i Höganäs kommun
Kyrkobyggnader i Lunds stift
Sevärdheter i Skåne
Kullen
Hans Magnus Nordlindh

Hans Magnus Nordlindh född 1875 i Stockholm, död den 3 oktober 1908, var en svensk författare. 

Modern var "StatskommissarieEnka" 1890 och hette Louise (f.1842 i Stockholm). Hans Magnus hade 1890 två kända syskon Arvid (f.1873) och Louise Charlotta (f.1878). Han tog studenten 1892. 

Nordlindh är mest känd för att ha blivit vådaskjuten till döds av författarkollegan Henning Berger. Olyckshändelsen inträffade i rum 401 på hotell Anglais i Stockholm, strax efter klockan 03.30 den 3 oktober 1908. Berger förevisade sin revolver, av ovanlig fransk modell inköpt i Paris för 22 Francs, då ett skott brann av och Nordlindh blev skjuten genom ögat. Han fördes till Serafimerlasarettet där han avled. 

Det fanns flera vittnen till händelsen. Berger dömdes till en månads fängelse för vållande till annans död. Efter den händelsen vistade Berger mestadels i Köpenhamn, där han dog 1924.

Bibliografi

Källor

Noter

Externa länkar
 

Svenskspråkiga författare
Födda 1875
Avlidna 1908
Män
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Mölle kapell

Mölle kapell är en kyrkobyggnad i Mölle. Den tillhör Brunnby församling i Lunds stift.

Kapellets historik
Länge ansågs det inte behövas ett kapell i Mölle, de boende i fiskeläget fick besöka Arilds kapell eller Brunnby kyrka. När Mölle sedan växte om Arild befolkningsmässigt runt 1900 uppstod ett behov för ett kapell i Mölle. 1902 bildades Mölle kapellstiftelse och insamlingar till ett kapell startade. Första världskriget och dåliga tider gjorde att planerna drog ut på tiden.
Skisser till ett kapell ritades 1929 av L.G. von Dardel. Efter att skisserna genomgått vissa förändringar påbörjades bygget och 1935 kunde kapellet invigas. Det är byggt i tegel och har ett trappgavelstorn. Sedan invigningen har inga ombyggnader skett.

Inventarier
 Altartavla, predikstol och dopfunt är utförda av Gunnar Wallentin.
 Votivskeppet är byggt av kapten Lars Peter Norman och skänkt till kapellet av kapten Waldemar Elfversson.

Orgel
Den nuvarande orgeln byggdes och invigdes 1935 av Th. Frobenius og Sønner Orgelbyggeri A/S Lyngby, Danmark. Orgeln har en fast kombination. Den är bevarad i originalskick och en tidig representant i Sverige för orgelrörelsen.

Bilder
Bilder på kyrkan i september 2011.

Källor
Åstrand, Bertil. "Brunnby kyrka och kapellen i Arild och Mölle". CWK Gleerup 1972.
Magnusson, Erik. "Det vackra huset i Möllebergsbacken - om 150 år av turism vid Kullabergs fot." Monitorförlaget 2009.

Externa länkar

 Åsbo Släkt- och Folklivsforskare

Kyrkobyggnader i Höganäs kommun
Kyrkobyggnader i Lunds stift
Byggnader och anläggningar i Mölle
Kyrkobyggnader invigda 1935
Kapell i Sverige
1935 i Sverige
Höganäs kyrka

Höganäs kyrka, eller Himmelsfärdskyrkan, är en kyrkobyggnad i centrala Höganäs. Den tillhör Höganäs församling i Lunds stift.

Kyrkobyggnaden
Församlingskyrkan byggdes 1932-1934 och invigdes av biskop Edvard Magnus Rodhe på Kristi himmelsfärds dag 1934. Arkitekt var Ivar Tengbom. Kyrkan är byggd av höganästegel, med torn och invändigt ett smalare kor.

Innan kyrkan byggdes hölls gudstjänsterna i ett spinneri, som 1854 blev ombyggd till brukskyrka. Den kyrkan blev åter ombyggd 1882.

Kyrkogården, som ligger längst österut i Höganäs tätort, blev i september 2013 utsedd till landets finaste kyrkogård. På denna kyrkogård återfinns också Höganäs kapell som används som begravningskapell

Inventarier
 Altartavlan är målad av Gunnar Torhamn och föreställer Jesu himmelsfärd.
 Dopkapellets fönster är utförda av Hugo Gehlin.

Orgel
1854 byggde Sven Fogelberg, Lund en orgel med 4 1/2 stämmor.
1934 byggde Th Frobenius & Co, Lyngby, Danmark en orgel med 20 stämmor.
Den nuvarande orgeln byggdes 1958 av Marcussen & Søn, Aabenraa, Danmark och är en mekanisk orgel. Den har 29 stämmor.

Kororgel
Den nuvarande kororgeln byggdes 1959 av Marcussen & Søn, Aabenraa, Danmark och är en mekanisk orgel.

Noter

Källor
 Demografisk Databas Södra Sverige
 Åsbo Släkt- och Folklivsforskare

Kyrkobyggnader i Lunds stift
Byggnader och anläggningar i Höganäs
Byggnader ritade av Ivar Tengbom
Kyrkobyggnader i Höganäs kommun
Kyrkobyggnader invigda 1934
1934 i Sverige
Sankt Pauli kyrka, Göteborg

Sankt Pauli kyrka är en kyrkobyggnad belägen i stadsdelen Olskroken i Göteborgs kommun. Kyrkan tillhör Sankt Pauli församling i Göteborgs stift och Svenska kyrkan.

Kyrkan tillhörde 1883-1969 Göteborgs Gamlestads församling och under åren fram till den 1 maj 1883 Göteborgs domkyrkoförsamling.

Historia 
Kyrkan uppfördes, delvis i romansk stil, under åren 1880-1882. Invigningen skedde den 15 januari 1882. Arkitekten bakom var Adrian C. Peterson, och bygget bekostades av Renströmska fonden med 125 000 kronor. Kullen i parken där kyrkan står kallas Höga Lyckan och skänktes till Göteborgs domkapitel av kommendörkapten Jakob Emil Ekman (1815-1900). Byggnadens taxeringsvärde 1889 var 150 000 kronor. Arbetsnamnet för kyrkan var först Redbergskyrkan, men den 19 maj 1881 beslöt Göteborgs stadsfullmäktige att namnet skulle vara S:t Pauli kyrka. Sankt Pauli kyrka är den enda av Adrian C. Peterson som kom till genom en av staden utlyst tävling. Den är typiskt exempel på stiftelse- och donationsandan i Göteborg. Hela byggnaden finaniserades med privata medel.

Större renoveringar har gjorts under åren 1916-1917, 1941 och 1969. Från att ursprungligen haft plats för 1 200 besökare har man under den senaste renoveringen minskat dessa till 600.

Inventarier 
Utsmyckningar i kyrkan har utförts av bland andra konstnärerna Albert Eldh, Pelle Fäldt, Ninnan Santesson, Eva Spångberg, Erling Valldeby och Christina Westman.
Altarprydnaden utgörs av en gipsavgjutning efter Bertel Thorvaldsens bekanta Kristusbild som tidigare stått i Kjellbergska flickskolan.  
Dopfunten i sandsten är utförd av Ninnan Santesson.

Klockor
Tornklockorna är båda gjutna 1881 av Göteborgs mekaniska verkstad. Storklockan väger 925 kg och lillklockan 570 kg.

Orglar
Den första läktarorgeln var byggd 1882 av Salomon Molander  och hade 26 stämmor. Den ersattes 1934  av en orgel från A. Magnusson Orgelbyggeri AB med 46 stämmor, vilken 1941 utökades av Hammarbergs Orgelbyggeri AB till  50 stämmor. Dagens mekaniska verk, som byggdes 1969-1970, är kyrkans tredje av Marcussen & Søn, har 40 stämmor fördelade på tre manualer och pedal. Den byggdes om 2008 för att bli mer lämpad för kör och psalmsång.
I kapellet finns en orgel som har vandrat från Gårdsten via Burås till S:t Pauli och har sju stämmor fördelade på manual och pedal.
Desutom finns ett positiv tillverkat 1969 som har sex stämmor fördelade på manual och bihängd pedal.

Övrigt 
Nedanför kyrkan står en fontän med skulpturen Elementens kamp av skulptören Anders Jönsson, som ursprungligen var placerad på Olskrokstorgets norra sida. Den invigdes 6 juni 1930 och flyttades i samband med att stadsdelen Olskroken omdanades under 1960-talet. På sommaren 1971 återinvigdes fontänen på sin nuvarande plats.

Bilder

Källor

Göteborgs donationer - Göteborgs Jubileumspublikationer, del XII, Axel Ramm, Göteborgs Litografiska AB 1923 s. 61-62

Vidare läsning

Externa länkar 
Sankt Pauli församling

Kyrkobyggnader i Göteborg
Kyrkobyggnader i Göteborgs stift
Kyrkobyggnader invigda 1882
Olskroken
Byggnader ritade av Adrian C. Peterson
1882 i Sverige
Allhelgonakyrkan, Göteborg

Allhelgonakyrkan är en kyrkobyggnad belägen i Kortedala i östra Göteborg. Den tillhör Kortedala församling i Göteborgs stift och Svenska kyrkan.

Historia
Från 1960, då Kortedala bröts ut ur Gamlestads församling, till 1972 fungerade Allhelgonakyrkan som församlingskyrka. Under stadsdelens tillkomst på 1950-talet höll man först gudstjänster i en källarlokal på Kalendervägen och därefter i en så kallad vandringskyrka på den plats där Allhelgonakyrkan ligger idag. Kortedala församling hade även en andra kyrka, Vårfrukyrkan, som dock avvecklades 2007 till förmån för Allhelgonakyrkan som åren 2006–2007 utvidgades för att bli församlingens enda gudstjänstlokal.

Kyrkobyggnad
Allhelgonakyrkan uppfördes 1956 i tegel. Den enskeppiga salkyrkan och den fristående klockstapeln vid Citytorget är ritade av arkitekt Olov Geggen. Invigningen av kyrkan, som är uppförd av rödbrunt tegel, skedde på Allhelgonadagen den 3 november 1956 av biskop Bo Giertz. Ljusinsläpp sker genom tolv höga, smala fönster på sydsidan. Vid ombyggnaden 2007 togs bänkarna bort och ersattes med ekstolar och man byggde även till personalutrymmen. Den så kallade kryptan är ett litet gudstjänstrum som utschaktades efter att kyrkan blivit färdigställd och den invigdes 1967.

Klockstapel och klockor
Även klockstapeln är byggd av rödbrunt tegel. Från början hängde där endast storklockan, som var en donation. Stapeln byggdes om 1971 så att det blev plats för ytterligare två klockor, vilka också var gåvor. Mellanklockan har inskriptionen: Jag ringer till stillhet och sabbatsfrid / Till trygghet och styrka i vardagstid. Lillklockan bär inskriptionen: Jag kallar dig till glädjen i Guds hus / från jordens oro till Guds himmels ljus.

Inventarier
Cuppan till dopfunten dateras till 1500-talet och härstammar troligen från Nya Lödöse medeltida stadskyrka. Sockeln är tillverkad 1956 av kalksten från Göteborgs hamnkanal. 
Altaret är av tegel och täckt av en kalkstensskiva.
Mosaiken i kyrkan och kryptan är utförd av Knut Irwe. Tillsammans med Maj Stark utförde han en väggskulptur som visar Jungfru Marie bebådelsedag. Hon har även snidat en träskulptur som föreställer Jungfru Maria och Jesusbarnet. 
Kyrkotextilier har komponerats och utförts av Gunilla Sjögren.
Dopträdet är utfört av smeden Tommy Hansson.

Orglar
Tidigare fanns en mekanisk orgel med elva stämmor byggd 1964 av A. Magnusson Orgelbyggeri AB. Den flyttades 2007 i samband med ombyggnaden till Åh stiftsgård.  
Dagens orgel kommer från den 2007 avvecklade Vårfrukyrkan. Den tillverkades ursprungligen av Magnussons 1974, men det mekaniska verket byggdes om och renoverades av Tostareds Kyrkorgelfabrik i samband med flyttningen 2009, varvid klangliga förändringar gjordes och en stämma tillades. Fasaden nytillverkades. Orgeln har nu trettio stämmor fördelade på tre manualer och pedal.

Bilder

Referenser

Allhelgonakyrkan : nutid & dåtid. Folder utgiven av Kortedala församling 2016.

Externa länkar 

Webbplats: Allhelgonakyrkan - Nylöse pastorat (svenskakyrkan.se)

Kyrkobyggnader i Göteborg
Kyrkobyggnader i Göteborgs stift
Kyrkobyggnader invigda 1956
1956 i Sverige