kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
1735

1735 (MDCCXXXV) var ett normalår som började en lördag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Mars 
17 mars – Frimurarorden införs i Sverige av greve Axel Wrede-Sparre.

Augusti 
Augusti – Arvid Horn lyckas genomdriva ett förnyande av förbundet mellan Sverige och Ryssland.

Okänt datum 
Carolus Linnaeus ger ut sitt genombrottsverk Systema naturae, där växterna delas in i 24 klasser. Hans sexualsystem för växterna blir så småningom världsförhärskande.
Föregångaren till den svenska Konstakademin, Akademien för de fria konsterna, inrättas.
Överintendent Tessin grundar svenska Kongl. Ritarakademien.
Den svenske kemisten Georg Brandt upptäcker metallen kobolt.
Fartyget Ulrika Eleonora återvänder till Sverige.
En fast svensk beskickning etableras i Konstantinopel och svenskarna får tillåtelse att bygga en protestantisk kyrka, vilket dock kommer att dröja till 1757.

Födda 
10 juli – Giovanni Bertati, italiensk librettist.
7 augusti –  Claudine Picardet, fransk kemist, mineralog, meteorolog och vetenskaplig översättare.
28 augusti – Andreas Peter Bernstorff, dansk statsman.
5 september – Johann Christian Bach, tysk tonsättare.
30 oktober – John Adams, amerikansk politiker, USA:s president 1797–1801.
1 november – Jakob von Engeström, svenskt kansliråd, misstänkt för delaktighet i sammansvärjningen mot Gustav III.
8 november – George Plater, amerikansk politiker, guvernör i Maryland 1791–1792.
 Okänt datum - Anna Hammar-Rosén, svensk tidningsredaktör.
 Okänt datum - Sprinze Helfft Levy, tysk bankir.

Avlidna 
27 september – Peter Artedi, svensk biolog, iktyologins fader (drunkning).
8 oktober – Yongzheng-kejsaren, kejsare av Kina.
27 oktober – Catharina Bröms, svensk brukspatron vid Wij säteri och bruk 1708–1735.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Johnny Adams

Johnny Adams, född den 5 januari 1932 i New Orleans, Louisiana, död den 14 september 1998 i Baton Rouge, Louisiana, var en amerikansk blues-, gospel-, soul- och jazzsångare.

Låtförteckning (urval)
I Won't Cry
Reconsider Me

Källor

Amerikanska bluessångare
Amerikanska gospelsångare
Amerikanska jazzsångare
Amerikanska soulsångare
Musiker från New Orleans
Män
Födda 1932
Avlidna 1998
John Couch Adams

John Couch Adams, född den 5 juni 1819 i Cornwall, död den 21 januari 1892, var en brittisk astronom.

Biografi
Adams blev professor i Saint Andrews 1858 och i Cambridge 1861 samt direktor för observatoriet där. Han delar med Leverrier äran att ha visat nödvändigheten av förekomst av en planet – Neptunus, vilken upptäcktes 1846 – på större avstånd från solen än Uranus. Adams utförde även en del viktiga undersökningar över månens rörelser och meteorsvärmar.

Adams var Fellow of the Royal Society och var i två omgångar, 1851–1853 respektive 1874–1876, president för Royal Astronomical Society. Han invaldes 1851 som ledamot av Akademie der Wissenschaften zu Göttingen, 1872 som utländsk ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien och 1883 som associerad ledamot av National Academy of Sciences.

Adams tilldelades 1848 Copleymedaljen och 1866 Royal Astronomical Societys guldmedalj.

Asteroiden 1996 Adams är uppkallad efter honom.

Källor

Noter

Brittiska astronomer under 1800-talet
Brittiska professorer
Professorer i astronomi
Personer verksamma vid universitetet i Saint Andrews
Personer verksamma vid universitetet i Cambridge
Ledamöter av Royal Society
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Ledamöter av Akademie der Wissenschaften zu Göttingen
Ledamöter av National Academy of Sciences
Mottagare av Copleymedaljen
Mottagare av Royal Astronomical Societys guldmedalj
Personer från Cornwall
Födda 1819
Avlidna 1892
Män
Ugglan
Alumner från St. John's College, Cambridge
Abigail Adams

Abigail Adams, född Smith, född 11 november 1744 i Weymouth, Massachusetts, USA, död 28 oktober 1818 i Quincy, Massachusetts, USA, var en amerikansk feminist. Hon var gift med USA:s president John Adams. Därmed var hon USA:s första dam 1797–1801.

Biografi
Hennes far var pastor i den kongregationalistiska statskyrkan i Massachusetts. Fastän hon inte hade någon formell skolutbildning läste hon mycket mer än de flesta flickor på den tiden och hon väckte sin blivande makes uppmärksamhet främst genom sina intellektuella intressen. De var djupt förälskade då de ingick äktenskap den 25 oktober 1764. Paret fick tre söner och två döttrar; en av döttrarna dog i späd ålder.

Hon beskrivs som klipsk, humoristisk och varmhjärtad, och anses ha varit till stor hjälp i makens karriär och senare även sonens, John Quincy Adams, även han sedermera president. Abigail Adams vann berömdhet för egen del genom att vara en duktig brevskrivare med ett livligt politiskt intresse.

Hon var den första presidenthustru som flyttade in i Vita huset i Washington, D.C., i november 1800. Byggnaden var då inte helt färdig och Abigail Adams blev omtalad för att hon hängde tvätten på tork framför den öppna spisen i vad som nu är Östra rummet, då ett av de få rum där man kunde få litet värme. Under den korta period innan hennes makes presidentperiod löpte ut (den 3 mars 1801) höll hon den första mottagningen i Vita huset – den ägde rum på nyårsdagen 1801, varvid 135 gäster inbjöds.

Hon avled i familjens hem i Quincy, Massachusetts, i oktober 1818.

Abigail Adams är den första kvinnan i USA:s historia som var hustru till en president och mor till en annan president, John Quincy Adams.

Referenser

Externa länkar 

Amerikanska feminister
USA:s första damer
Makar till USA:s vicepresidenter
Personer i USA under 1700-talet
Personer från Weymouth, Massachusetts
Födda 1744
Avlidna 1818
Kvinnor
1744

1744 (MDCCXLIV) var ett skottår som började en onsdag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Mars 
 Mars – Det danska krigshotet mot Sverige avlägsnas genom en uppgörelse med Danmark.

Juli 
 Juli
 Ryssland går motvilligt med på att kalla hem sina trupper från Sverige.
 Öregrund drabbas av en stadsbrand.
 17 juli – Adolf Fredrik gifter sig preliminärt med Lovisa Ulrika av Preussen.

Augusti 
 29 augusti – Den verkliga vigseln mellan Adolf Fredrik och Lovisa Ulrika äger rum.

Okänt datum 
 Arkitekten Carl Hårleman får i uppdrag att återställa Uppsala slott, med tanken att det skall bli bostad åt det svenska kronprinsparet.
 De första golfreglerna upprättas av Gentlemen Golfers of Leith i Edinburgh i Skottland.
 Enligt kunglig befallning reserveras tobaksförsäljningen i Sveriges städer för kvinnor i behov av att försörja sig, ruinerade borgare och krigsinvalider: denna regel bekräftas återigen 1772, då med tillägget att tobakshandlarna endast får anlita tonårspojkar eller kvinnor som assistenter och inte anta lärlingar.

Födda 
 13 februari – John Walker, amerikansk politiker, senator 1790.
 19 maj – Charlotte av Mecklenburg-Strelitz, drottning av Storbritannien 1761–1818 (gift med Georg III)
 9 juni – Frans Suell, svensk affärsman.
 15 juni – Maria Kristina Kiellström, förlagan till Bellmans Ulla Winblad.
 4 juli – Samuel Gottlieb Gmelin, tysk naturforskare.
 17 juli – Elbridge Gerry, amerikansk politiker (demokrat-republikan), guvernör i Massachusetts 1810–1812, USA:s vicepresident 1813–1814.
 20 juli – Joshua Clayton, amerikansk politiker.
 1 augusti – Jean-Baptiste de Lamarck, den förste vetenskapsman som lade fram en evolutionsteori.
 16 augusti – Pierre François André Méchain, fransk astronom.
 25 augusti – Johann Gottfried Herder, tysk filosof, författare, historiker och pedagog.
 29 augusti – Samuel Olof Tilas, svensk baron, poet och kommissionssekreterare i Konstantinopel.
 31 augusti – John Houstoun, amerikansk politiker och jurist, guvernör i Georgia 1778–1779 och 1784–1785.
 11 november – Abigail Adams, amerikansk feminist, gift med president John Adams, mor president John Quincy Adams.
 Jacob Guntlack, svensk tjuv.

Avlidna 
 25 april – Anders Celsius, svensk astronom, berömd för Celsius temperaturskala.
 30 maj – Alexander Pope, brittisk författare.
 18 oktober – Sarah Jennings Marlborough, politiskt aktiv brittisk hovfunktionär.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1767

1767 (MDCCLXVII) var ett normalår som började en torsdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

April 
1 april – Frankrike överför sin bosättning Puerto de Soledad på Västfalkland till Spanien. Spanjorerna kallar ögruppen Malvinerna.

Maj 
18 maj – Varberg drabbas av en stadsbrand.

Juni 
 18 juni – Brittiske sjökaptenen Samuel Wallis blir förste nedtecknade europé att sikta Tahiti.

Juli 
2 juli – Kapten Philip Carteret upptäcker Pitcairnön.

Okänt datum 
 Mössregeringens besparingsåtgärder och myntpolitik orsakar en ny svensk ekonomisk kris.
 Naturforskaren Torbern Bergman blir kemiprofessor i Uppsala, trots att han i stort sett saknar meriter inom kemi. Han är dock internationellt ryktbar som astronom och forskare i elektricitetslära och blir snart berömd som kemist och en av den analytiska kemins grundare.
 Carl Johan Cronstedt och Fabian Casimir Wrede demonstrerar för det svenska riksrådet en ny och effektivare typ av kakelugn med system av murade kanaler. Detta förbättrar bränsleekonomin betydligt och verkningsgraden blir nu upp till 90 procent.
 Nordens första skidtävling arrangeras i Kristiania i militär regi.
 All spinning till såväl husbehov som avsalu blir fritt tillåten i hela Sverige.

Födda 
 5 januari – Jean-Baptiste Say, fransk ekonom och politiker. 
 27 februari – Jacques-Charles Dupont de l'Eure, fransk advokat och statsman, president i franska republikens provisoriska regering 24 februari–9 maj 1848.
 15 mars – Andrew Jackson, amerikansk politiker, USA:s president 1829–1837.
 25 mars – Joachim Murat, fransk marskalk, kung av Neapel 1808–1815.
 18 april – Elisha Mathewson, amerikansk politiker, senator 1807–1811.
 21 april – Elisabeth Wilhelmine av Württemberg-Mömpelgard, österrikisk ärkehertiginna.
 16 maj – Carl Zetterström, svensk läkare, bibliognost och donator.
 18 maj – Wilhelm Faxe, svensk biskop.
 7 juni – Jonas Henrik Gistrén, svensk läkare, en av grundarna till Svenska Läkaresällskapet.
 11 juli – John Quincy Adams, amerikansk politiker, USA:s president 1825–1829.
 28 juli – James A. Bayard, amerikansk politiker, senator 1804–1813.
 28 oktober – Maria Sofia Fredrika av Hessen-Kassel, drottning av Danmark 1808–1839 och av Norge 1808–1814, gift med Fredrik VI.
 10 december 
 Fredrik Gyllenborg, svensk justitiestatsminister.
 Conrad Quensel, svensk naturforskare.
 Ulrika Melin, svensk konstnär.
 Marie Anne Victoire Pigeon, fransk matematiker.

Avlidna 
 13 mars – Maria Josefa av Sachsen, fransk kronprinsessa. 
 9 maj – Jean Fredman, svensk urmakare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
John Tyler

John Tyler, född 29 mars 1790 i Greenway, Virginia, död 18 januari 1862 i Richmond, Virginia, var en amerikansk politiker som var Virginias guvernör 1825–1827, senator 1827–1836, USA:s vicepresident under William Henry Harrison 1841 samt USA:s president 1841–1845.

Biografi
Tyler var son till John Tyler, Virginias guvernör. Tyler var liksom sin far jurist och började sin politiska karriär, liksom sin far, som Virginias guvernör. Han blev USA:s vicepresident 1841.

Tyler var den förste amerikanske vicepresident som fick överta rollen som president innan mandatperioden tog slut – den förre presidenten, William Henry Harrison, dog efter enbart en månad som president, och Tyler övertog presidentämbetet 4 april 1841.

Tyler mötte först stort motstånd från personer som inte gillade honom som president, men lyckades på grund av det motståndet få ännu större makt.

Under hans tid vid makten annekterades Texas 1845. Tyler ingick ett avtal med Kina som öppnade dörren till Orienten för första gången.

Tyler var gift första gången med Letitia Christian Tyler och andra gången med Julia Gardiner Tyler. I första giftet föddes åtta barn mellan 1815 och 1830, i andra giftet föddes sju, mellan 1846 och 1860. En son i andra giftet, Lyon Gardiner Taylor, 1853-1935, hade också många barn i två giften. Via honom hade Tyler, som alltså var född 1790, fram till september 2020 två levande barnbarn, sonsönerna Lyon Gardiner Taylor Jr, född 1924 (död september 2020), och Harrison Ruffin Taylor, f 1928. Harrison Tyler sköter om familjegodset, Sherwood Forest Plantation, i Charles City County, Virginia.

Referenser

Externa länkar 

 Political Graveyard

USA:s presidenter
USA:s vicepresidenter
Guvernörer i Virginia
Ledamöter av USA:s senat från Virginia
Ledamöter av USA:s representanthus från Virginia
Amerikanska whigs
Amerikanska presidentkandidater
Amerikanska politiker under 1800-talet
Personer från Charles City County
Födda 1790
Avlidna 1862
Män
Amerikanska presidentkandidater före år 1900
Alumner från College of William & Mary
Folkvang

Folkvang (”krigshärens fält”) var i nordisk mytologi gudinnan Frejas jättelika boning i Asgård. På modern svenska blir namnet Folkvång eller Folkäng och består av fornnordiska/fornsvenska folk  som här betyder "krigsfolk" och fornnordiska vang, nutidssvenska vång som betyder "ängsslätt". Freja tog emot hälften av de i strid fallna i Folkvang medan Oden gav rum åt den andra hälften i Valhall. Frejas sal i Folkvang heter Sessrumner, d.v.s. Sätesrymne ("som rymmer många säten").

Se även
Villa Folkvang

Referenser

Noter

Övriga källor 
 Åke Hultkrantz, Vem är vem i nordisk mytologi
 

Platser i nordisk mytologi
Ringmaskar

Ringmaskar (Annelida) är en stam inom djurriket med nästan 20 000 nu levande arter, mestadels levande i havet men en del även i sötvatten eller på land, till exempel daggmaskar. Ringmaskar är antingen nedbrytare, som daggmaskarna, eller parasiter, som iglar, och vissa havsborstmaskar är även rovlevande. Storleken varierar, de minsta arterna blir omkring en millimeter långa medan de största arterna kan bli upp till tre meter långa.

Ringmaskarnas kroppar är uppdelade i segment som liknar ringar och fungerar i viss mån som självständiga enheter. Varje ring har fyra borst som används när masken kryper fram i jorden. Kroppen är vanligen långsträckt, mjuk, tillplattad och vätskefylld. Tarmen sträcker sig genom hela kroppen, från mun till anus. Kroppshålan är vätskefylld, och genom sammandragning av muskler pressar vätskan kroppen i rörelse. Ringmaskar har en primitiv hjärna med enkla känselorgan som ögon och tentakler.

Daggmaskar är både hane och hona samtidigt, se hermafroditism. De byter spermier under parningen och befruktar varandras ägg. 

Det finns cirka 850 arter av ringmaskar i Sverige. De ringmaskarna som finns i Sverige är relativt korta och de flesta blir som mest bara några centimeter långa.
Iglar

Iglar (Hirudinea) är en underklass av vattenlevande parasitiska eller rovlevande organismer som suger blod eller annan kroppsvätska från andra djur. Den mest välkända arten är blodigel (Hirudo medicinalis). Det vetenskapliga namnet Hirudinea kommer ifrån latinets hirudo som betyder blodigel.

Tidigare användes iglar inom medicin för att dra ut "osunda vätskor". På senare år har de åter börjat användas inom medicinen, då främst inom kirurgin när man syr tillbaka förlorade kroppsdelar (en applicerad igel bidrar till att blodcirkulationen hålls vid liv) och för att suga ut var.

Det finns mer än 500 kända arter iglar, varav minst 28 finns i svenska vatten.

Iglarna räknas ibland som en egen klass, ibland som en underklass till fåborstmaskarna, dit bland annat daggmaskarna hör.

Bilden bredvid visar den i Sverige vanliga arten hästigel, Haemopis sanguisuga, som till skillnad mot blodigeln saknar längsgående band utmed kroppen.

Hemvist i livets träd

Familjer (urval) 
 Borstiglar, Acanthobdellidae
 Fiskiglar, Piscicolidae
 Broskiglar, Glossiphoniidae
 Käkiglar, Hirudinidae
 Hundiglar, Erpobdellidae

Källor

Externa länkar och källor 
 ITIS
 Naturhistoriska riksmuseet

Gördelmaskar
Pearl Harbor

Pearl Harbor är en hamn på ön Oahu, Hawaii. En stor del av hamnen samt området omkring denna upptas av en flottbas tillhörande USA:s flotta, basen rymmer också högkvarteret för den amerikanska Stillahavsflottan (U.S. Pacific Fleet). Den japanska attacken mot Pearl Harbor 7 december 1941 ledde till att USA drogs in i andra världskriget. 

Den militära basen är sedan 2010 sammanslagen med Hickam Air Force Base till Joint Base Pearl Harbor–Hickam.

Attacken mot Pearl Harbor 

På morgonen klockan 07.53, söndagen den 7 december 1941, rapporterades okänt flyg vara på väg mot Pearl Harbor. Meddelandet uppmärksammades inte på grund av att man visste att amerikanska B17-bombplan skulle flyga in från Kalifornien den dagen. Klockan 07.55 började japanskt flyg fälla bomber och torpeder mitt bland USA:s stillahavsflotta. Bland annat blev slagskeppet USS Arizona träffat i sitt ammunitionsförråd. Den amerikanska stillahavsflottan drabbades av mycket stora förluster i såväl materiel som människoliv; 2 403 personer omkom, medan 1178 skadades. De japanska förlusterna blev marginella i sammanhanget.

Att Japan inte förklarade krig mot USA innan attacken chockerade många amerikaner. Dagen därpå, den 8 december, förklarade USA krig mot Japan.

Att de amerikanska hangarfartygen undkom attacken på grund av att de var till havs, gjorde den japanska "segern" till ett strategiskt bakslag. Attacken mot Pearl Harbor och att Tyskland fyra dagar senare, den 11 december, förklarade krig mot USA resulterade i att USA gick med i andra världskriget på de allierades sida.

Se även 
 United States Pacific Command

Referenser

Noter

Externa länkar

Militära anläggningar under andra världskriget
Byggnader och anläggningar i Hawaii
Hamnar i USA
Blodigel

Blodigel (Hirudo medicinalis) är en blodsugande parasit som tillhör ringmaskarna.

Blodigeln var förr vanlig inom medicinen, idag är den ungerska underarten av blodigel (Hirudo medicinalis officinalis) vanligast, årsbehovet av iglar i Sverige var på 1850-talet cirka 800 000 exemplar.

Blodigeln kan bli cirka 15 centimeter, är svartgrön till svartbrun med sex rödgula band längs ryggen och lever i sötvatten i dammar, i skogar, trädgårdar och i sjöar, och lever på att suga blod från ryggradsdjur. Igeln kan uppnå en ålder av femton år.

Svalget har tre käkar med tänder, vilka kan såga sig genom huden på boskap och människor. När blodigeln bitit sig fast sprutas antikoagel in i vävnaden vilket hindrar blodet från att koagulera. Det naturliga antikoagulantiat hirudin utsöndras från blodigelns spottkörtlar. Ett sår efter bett från blodigel kan blöda i 10-15 timmar efteråt. När blodigeln sugit färdigt lagras blodet i hålrum längs tarmen, och den behöver inte äta på upp till nio månader.

Blodiglar är hermafroditer, och deras äggkokonger läggs i strandkanten i mitten av sommaren.

Blodigeln var i Sverige tidigare rödlistad i kategorin missgynnad (ofta förkortat NT, efter engelska near threatened). Den är inte ursprungligen från Sverige, utan infördes under medeltiden. I 2015 års rödlista anges den inte längre som hotad i Sverige, men väl internationellt.

Medicinsk användning av blodiglar 
Blodigeln användes förr till åderlåtning men dess popularitet avtog i slutet på 1800-talet samtidigt som åderlåtning tappade i status som medicinsk behandling.

I modern medicin används iglar i vissa fall för att rädda transplanterade kroppsdelar med dålig cirkulation. På grund av bristande venöst återflöde samlas blod i den transplanterade kroppsdelen vilket kan leda till komplikationer och vävnadsdöd. Iglar används för att transportera bort blodet tills det venösa återflödet hämtat sig. Igeln suger ut 5–15 milliliter blod, men på grund av de aktiva ämnena i igelns saliv kan ytterligare 20–50 milliliter sippra ut.

Iglar har på detta sätt räddat nästippar, öron, läppar och andra lemmar.

På grund av risk för blodsmitta destrueras iglar efter användning och ska inte återanvändas på flera patienter.

Blodiglar har i modern tid även använts för att minska svullnad vid åderbråck och som smärtlindrare vid knäledsartros. En svårighet med vetenskapliga studier på iglar är att placeboeffekten av igelbehandling är svårutredd.

Externa länkar och källor 
 Naturhistoriska riksmuseet
 Universitetsuppsats om blodiglars medicinska användning.

Noter

Käkiglar
Hematofagi
Gördelmaskar

Gördelmaskar (Clitellata) är en klass av ringmaskar.

Gördelmaskarna är hermafroditer, de parar sig med varandra och sedan lägger de ägg i ett slemhölje som utsöndras av clitellum, den 'gördel' (kraftig ring) man ser en bit ner på den nedre änden. Clitellum är en unik struktur för denna klass av ringmaskar och är en ring av sekretoriska celler i epidermis.

Klassen består av tre underklasser: fåborstmaskar och iglar samt Branchiobdellae. Det föreligger viss oklarhet vad gäller den noggrannare indelningen av ringmaskarna.
Arhynchobdellida

Arhynchobdellida är en ordning inom iglar.

Arterna i ordningen lever alla i sötvatten och är amfibiska, de lever alltså delvis på land. De har vanligen mellan 6 och 8 par ögon, i undantagsfall 5 par. Några medlemmar i ordningen suger liksom den välkända blodigeln (Hirudo medicinalis) blod men de flesta är rovdjur som jagar mindre ryggradslösa djur som sväljs helt.

Källor 

Gördelmaskar
Arhynchobdellida
Broskiglar

Broskiglar (Glossiphoniidae) är en familj iglar där bland annat fyrögd broskigel (Hemiclepsis marginata) återfinns.

Släkten
Desserobdella
Glossiphonia
Hemiclepsis
Placobdella
Torix
Actinobdella
Alboglossiphonia
Gloiobdella
Haementeria
Helobdella
Marvinmeyeria
Oligobdella
Theromyzon
Batracobdella
Boreobdella

Gördelmaskar
Käkiglar

Käkiglarna (Hirudinidae) är en familj iglar.

Arter (urval)
 Blodigel (Hirudo medicinalis)
 Hästigel (Haemopis sanguisuga)

Gördelmaskar
Snabeliglar

Snabeliglar (Rhynchobdellida) är en ordning iglar som kännetecknas av att de istället för käkar har en snabel.

Ordningen Snabeliglar indelas i familjer:
Borstiglar (Acanthobdellidae) Ex: Acanthobdella peledina
Broskiglar (Glossiphoniidae) Ex: andigel, fyrögd broskigel
Fiskiglar (Piscicolidae) Ex: fiskigel, rockigel ektoparasiter på fiskar

Gördelmaskar
Fiskiglar

Fiskiglar (Piscicolidae) är en familj iglar.

Arter i Sverige
Det finns 12 arter av familjen i Sverige (2003), bland andra:
 Fiskigel Piscicola geometra (Linné, 1761)    
 Piscicola milneri (Verrill, 1871)    
 Piscicola punctata (Verrill, 1871)    
 Piscicola salmositica Meyer, 1946    
 Piscicola zebra
  Rockigel Pontobdella muricata

Referenser:
 ITIS

Gördelmaskar
Shakespeare (olika betydelser)

Shakespeare kan syfta på:

 Frank Shakespeare (född 1925),  amerikansk affärsman och diplomat
 Frank Shakespeare (roddare) (född 1930),  amerikansk roddare
 Robbie Shakespeare (1953–2021), jamaicansk basist, ena halvan av reggaebandet Sly and Robbie
 William Shakespeare (1564–1616),   engelsk dramatiker, poet och skådespelare 
 William Shakespeare (sångare) (1948–2010),  australisk glamrocksångare
 Shakespeare (dikt) –  dikt från 1814 av Erik Gustaf Geijer

Astronomi 
 2985 Shakespeare –  asteroid
 Shakespeare (krater) –  krater på Merkurius
 Shakespeare (månkrater) –  krater på Månen