kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Columbia (rymdfärja)

Columbia (OV-102) var den första rymdfärja som togs i bruk av NASA. Första flygningen genomfördes mellan 12 och 14 april 1981. Den 1 februari 2003, vid slutet av sitt 28:e uppdrag, brann Columbia upp under återinträde i jordens atmosfär, och alla sju rymdfarare inuti omkom.

Historik 
Tillverkningen av Columbia påbörjades 27 mars 1975 och den 24 mars 1979 kom rymdfärjan till John F. Kennedy Space Center i Florida för att förberedas för sin första uppskjutning. Den 19 mars 1981 dödades två arbetare och fem skadades då man testade en av färjans funktioner.

Med på Columbias första flygning fanns två astronauter, John W. Young som befälhavare, en veteran från Gemini- och Apolloprogrammen, och Robert Crippen, som aldrig tidigare varit i rymden, som pilot.

Columbia har rekordet för längsta färd i rymden bland alla rymdfärjor.

Columbias sista uppdrag 

På Columbias sista uppdrag medföljde i besättningen Ilan Ramon, den första israeliske astronauten, och den första kvinnliga astronauten född i Indien, Kalpana Chawla. Med på det sista uppdraget fanns även Rick Husband (befälhavare), William McCool (pilot), Michael P. Anderson, Laurel Clark och David Brown.

Columbia lyfte den 16 januari 2003 och genomförde sitt uppdrag utan problem fram till återinträdet i jordatmosfären. På morgonen den 1 februari, efter 16 dagar i rymden, förlorade Nasa radiokontakten med färjan, endast en dryg kvart före den väntade landningen kl. 9.16 på John F. Kennedy Space Center i Florida. Videoinspelningar visar att Columbia förintades under återinträdet, på cirka 63 km höjd över Texas, då hon hade en hastighet på 5,6 km/s.

Det som ledde till katastrofen var att en bit av isoleringen på bränsletanken lossnade under uppskjutningen. Ingen tog någon notis om detta då det är vanligt förekommande. I det här fallet kom den lossnade isoleringsbiten att träffa och orsaka en skada på ena vingens isoleringsplattor vilket gjorde att det inom ett mindre område saknades skydd mot hettan som uppstår vid återinträde i atmosfären.

Efter olyckan började man att filma och undersöka rymdfärjorna efter uppskjutning. Detta gjordes av både besättning och markkontroll. Man började också ta med sig verktyg för enklare reparationer om man skulle upptäcka skador.

Rymdfärdsuppdragen

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 NASA - Columbia (OV-102)

Rymdfarkoster
Rymdfärjor
Rymdfärjeprogrammet
Band (textil)

Band är i textila sammanhang smala och långa remsor av väv eller flätor.

Bandvävning, brickvävning och flätning har förhistoriska rötter och var ett enkelt sätt att framställa band för att dekorera kläderna och dessutom få en praktisk sammanhållning av klädesplaggen, såsom hos förkläden. Vanligen knyts förklädesbanden i ryggen i en rosett så att förklädet sitter väl på plats. Band har alltid haft och har fortfarande stor betydelse, både praktiskt och som dekoration, men dess användningsområden och tillverkningsmetoder har förändrats. 

Idag finns det band av många slag och material: axelband, bendelband (=handdukshankar), emballageband, hårband, kantband, knytband, måttband, plastband, skoband, snedband, strumpeband. Ordensband som bärs diagonalt över bröstet kallas band en echarpé. Ett med ordensbandet besläktat band är det studentikosa frackbandet. I republiker bär ofta presidenten ett presidentband som tecken för sitt innehav av ämbetet.

Se även
Banderoll
Vimpel

Band
Nyttoföremål
Edebäck

Edebäck är en tidigare tätort i Hagfors kommun som omfattar bebyggelse på båda sidor om Klarälven i Ekshärads socken samt Norra Råda socken, nordväst om Hagfors. Orten förlorade 2010 sin status som tätort. 

Edebäcks hamn var tidigare en viktig omlastningsplats för gods mellan båttransporter på Klarälven och smalspårsbanan Nordmark–Klarälvens Järnvägar. Från Edebäck utgick också passagerartrafik på bland andra S/S Wingäng till Vingängsjön strax söder om Sysslebäck i Torsby kommun. S/S Wingäng togs i bruk 1900 och gick sträckan två gånger i veckan. Hon kompletterades senare med S/S Klaran. Ångbåtstrafiken lades ned 1925.
  
Edebäcks station var ändstationen för en fem kilometer lång sidobana från Sjögränds staton vid Rådasjöns norra ända.

Befolkningsutveckling

Se även 
Ånghästen
Ekshärads socken
Norra Råda socken

Källor 
Lars-Gunnar Nyqvist: 130 Sjögränd (station) på varmlandskindustrihistoria.wordpress.com den 21 november 2018

Noter

Orter i Hagfors kommun
Tidigare tätorter i Sverige
John Ritter

Jonathan Southworth "John" Ritter, född 17 september 1948 i Burbank, Kalifornien, död 11 september 2003 i Burbank, Kalifornien, var en amerikansk skådespelare och komiker. Han var son till countrysångaren och skådespelaren Tex Ritter.
Ritter var bland annat känd för sina roller som Jack Tripper i Three's Company (1977–1984), Ben Hanscom i Det (1990) och som Paul Hennessy i 8 Simple Rules (2002–2003).

Död och eftermäle 
Den 11 september 2003, under inspelningen av ett avsnitt ur andra säsongen av TV-serien 8 Simple Rules, blev Ritter allvarligt sjuk och fördes till ett närliggande sjukhus. Han dog av en aortadissektion endast några timmar senare. De tre avsnitt av säsongen som redan spelats in sändes som en hyllning till Ritter. I det sjätte avsnittet skrevs rollfigurens död in i serien där han hade kollapsat i en matbutik och senare avlidit. Resten av säsongen handlar till stor del om hur familjen handskas med faderns död.

Filmografi i urval 
 (18 avsnitt)
 (gästroll i TV-serie, avsnittet "Deal Me Out")
 (tre avsnitt)
 (172 avsnitt)

 (TV-film, ej krediterad)

 (röst, sex avsnitt)

 (gästroll i TV-serie, avsnittet "Ted")
 (gästroll i TV-serie, två avsnitt)
 (TV-film)
 (ej krediterad gästroll i TV-serie, sju avsnitt)
 (64 avsnitt)
 (gästroll i TV-serie, två avsnitt)
 (gästroll i TV-serie, avsnittet "Monogamy")
 (31 avsnitt)

 (röst)

Källor

Externa länkar 

 

 
 John Ritter på TVTOME 

Amerikanska skådespelare
Amerikanska scenskådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Födda 1948
Avlidna 2003
Män
Personer från Burbank, Kalifornien
Alumner från USC School of Dramatic Arts
Edenryd

Edenryd är en bebyggelse i Bromölla kommun i Skåne län belägen i Ivetofta socken. Området avgränsades till en småort före 2015, och räknas därefter som en del av tätorten Valje.

Sångerskan Sanna Nielsen är från Edenryd.

Edenryds IF är en idrottsförening från Edenryd som ägnar sig åt fotboll. EIF har som högst spelat i division 4 säsongen 1992.

Befolkningsutveckling

Källor 

Orter i Bromölla kommun
Tidigare småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Skåne län
Edet, Piteå kommun

Edet är en småort i Piteå socken i Piteå kommun, Norrbottens län. Edet ligger strax norr om länsväg 373.

Noter

Orter i Piteå kommun
Småorter i Sverige
Edsele

Edsele är kyrkbyn i Edsele socken och en småort i Sollefteå kommun, beläget vid Faxälven.

Befolkningsutveckling

Samhället
Edsele kraftverk i Faxälven byggdes 1914. En inflyttning av såväl arbetare som tjänstemän skedde då och många av dem blev kvar på orten.

I byn finns Edsele kyrka och en obemannad bensinmack. 

2005 lades den kommunala skolan ned, men föräldrarna i byn kämpade för att få starta ett föräldrakooperativ. Hösten 2005 blev skolan i Edsele en friskola styrd av föräldrarna. Hösten 2007 tog personalen på friskolan över, och ett personalkooperativ bildades.

Idrott
Skidåkning är ett stort intresse i byn. I Edsele finns det även en vattenskidklubb som håller till vid Ramnsjön och en golf-range som ligger en liten bit utanför centrum.

Kända personer 
Emil Hellbom, konstnär

Noter 

Orter i Sollefteå kommun
Småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Sverige
Axvall

Axvall är en tätort i Skara kommun i Västra Götalands län.

Orten ligger till största delen i Norra Vings socken, men den norra delen tillhör Skärvs socken och en del ligger i Norra Lundby socken. Axvall ligger 10 minuter från Skara och 20 minuter från Skövde centrum.

Historia

I utkanten av Axvall ligger resterna av medeltidsborgen Axevalla hus och på den närbelägna Axevalla hed övade tidigare Skaraborgs regemente och Västgöta regemente. I det gamla lägret fanns till 2009 Pansarmuseet i Axvall.

Axvall var tidigare en station på Lidköping-Skara-Stenstorps Järnväg (LSSJ). Till samhället anslöt även Skövde-Axvalls Järnväg (SAJ) . Många stationer ombyggdes och utökades under åren, stationshusen moderniserades och elektrisk belysning har infördes i byggnader, verkstäder, signaler mm. 

För orten inrättades i Norra Vings landskommun  24 februari 1899 Axvalls municipalsamhälle som 1952 övergick till Valle landskommun och upplöstes 31 december 1960.

Befolkningsutveckling

Samhället
Axvall är väl utvecklat med livsmedelsaffär, pizzeria, bensinstation och goda bussförbindelser med Skara, Lidköping och Skövde.

Några kilometer norr om samhället ligger Skara Sommarland och Axevalla Travbana. 

Det tidigare sanatoriet Stora Ekebergs sanatorium strax intill Skara Sommarland byggdes under 00-talet om till vandrarhem med restaurang men är sedan 2012 ett asylboende för nyanlända flyktingar i Bert Karlssons regi.

Näringsliv
Hösten 2006 startade juiceföretaget PJ Fresh Company sin tillverkning av opastöriserade juicer i Axvall. Redan i december samma år gick företaget i konkurs, men konkursboet köptes senare upp av Brämhults Juice för fortsatt tillverkning av juice. Verksamheten bedrevs i det gamla mejeriet i Axvall, bland annat känt för Axvallsosten. Brämhults lade dock ner verksamheten i Axvall efter bara några månader.

Utbildning
I Axvall ligger Axevalla folkhögskola och Valleskolan som är en kommunal grundskola för klasserna 1-6.

Se även
Axevalla travbana

Noter 

Tätorter i Sverige
Orter i Skara kommun
Ardala

Ardala är en tätort i Skara kommun i Västra Götalands län, belägen intill väg E20.

Ardala ligger på gränsen mellan Västra Gerums och Marums socknar och var ursprungligen ett stationssamhälle.

Historia 
När Västergötland–Göteborgs Järnvägar invigdes den 1 januari 1900, var Ardala en av stationerna.  Persontrafiken på linjen lades ned 1970 och efter att även godstrafiken lagts ned 1984 revs järnvägen upp 1985. Banvallen mellan Ardala och Skara används i dag som cykelväg.

Det har även funnits lanthandel, bensintapp och kiosk i Ardala.

Befolkningsutveckling

Samhället  
I Ardala finns en skola, Ardalaskolan, med förskola och grundskola för elever årskurs F–6.
Ardala har också en förskola, Gläntan, som ligger i nära anslutning till idrottsplatsen Ardala IP där det på sommaren finns en kiosk och 2 utomhusbassänger. Utomhusbadet renoverades totalt under försommaren 2021. Dessutom finns det en pizzeria och mataffär i samhället.

Näringsliv
Industrin i Ardala innefattar bland annat minkfarmer, en kycklingfarm och ett nedlagt tryckeri. Numera huserar musikaffären Allmusik i tryckeriets lokaler.

Idrott
I Ardala finns fotbollsklubben Ardala GoIF, som spelar i division 5.

Noter 

Tätorter i Sverige
Orter i Skara kommun
Signum

Signum kan syfta på 

 Signum – ett ID-nummer som betecknar runristningar, se Samnordisk runtextdatabas
 Signum (matematik) – matematiskt begrepp
 Signumfunktionen – matematisk funktion
 Signum (restaurang) – restaurang i Härryda kommun
 Signum (tidskrift) – katolsk svensk fristående kulturtidskrift
 Signum (varumärke) – för livsmedel
 Bibliotekssignum – som anger var i samlingarna en bok står
 Bokförlaget Signum – ett bokförlag
 Opel Signum - bilmodell
Elisabet av Braunschweig-Lüneburg

Elisabet av Braunschweig-Lüneburg, född 1553, död 1618, var en svensk grevinna.

Hon var dotter till hertig Otto II av Braunschweig-Lüneburg-Harburg (1528–1603) och Margareta von Schwarzburg-Leutenberg (1529–1559). 

Hon gifte sig 24 juni 1582 på slottet Harburg i Braunschweig i Tyskland med den svenska greve Erik Brahe (1552–1614), greve av Visingsborg. Äktenskapet var olyckligt, dels för att han var katolik och hon protestant, men också på grund av Eriks upprepade otrohet.

Hon blev änka 1614. Som sådan blev hon indragen i en långdragen och uppmärksammad arvstvist om tillgängligheten till grevskapet Visingsborg.

Referenser 

Kvinnor
Födda 1553
Avlidna 1618
Svenska godsägare under 1600-talet
Personer under äldre vasatiden
Filip Kern

Filip Kern, död efter 1590, var en svensk ämbetsman. 

Han var från Meissen, och omtalas först 1567 som bardskärare eller fältskär vid Sala gruva. 1570 var han anställd hos Johan III och vann sedan dennes synnerliga förtroende. Han fungerade stundom som hans kammartjänare och användes som både läkare och byggmästare. Johannes Messenius berättar att det var han som tillredde det gift som skall ha ändat Erik XIV:s dagar.

Många var de byggnadsföretag, vid vilka han brukades, och ofta ingrep han i ledningen av arbetena på slottet Tre Kronor i Stockholm. 1578 fick han också överinseende över byggnadsarbetena vid Uppsala och Västerås slott. Han förordnades som befallningsman på Uppsala slott 1578 men missbrukade sin ställning och begick många våldsamheter. Därför ådrog han sig hertig Karls ovilja. 

I slutet av 1590 satt han fängslad i Stockholm, anklagad för oredlighet och maktmissbruk men frigavs inom kort. 1597 befann han sig bland Sigismunds anhängare på Åbo slott, efter vars intagande han enligt vittnesbörd av samma år blev svårt misshandlad av hertig Karl.

Han var far till:
Anna Filipsdotter, som i ett utomäktenskapligt förhållande med Erik Brahe (1552-1614) blev mor till Gustav Eriksson (adlad under namnet Örnevinge); 
Elisabeth Kerner
Valentin Filipsson
Jöran Filipsson.

Källor

Män
Personer under äldre vasatiden
Födda 1500-talet
Avlidna okänt år
Svenska ämbetsmän under 1500-talet
Johan III:s hov
Slitstyrka

Slitstyrka är ett annat ord för ett materials förmåga att tåla slitage, vilket uttrycks i och mäts i förmågan att motstå nötning. Slitstyrka är svårt att mäta på ett entydigt sätt.

Martindale är ett mått på hur tåligt ett tyg är, dvs hur mycket nötning det tål. Ett tygs Martindale-värde anger hur många varv en tygklädd platta har kunnat snurras mot tyget utan att några trådar gått av. Ju högre Martindalevärde, desto slittåligare textil.

Se även 
Materialvetenskap

Material
Messenius

Messenius kan syfta på:

Johannes Messenius, historiker, dramaturg, universitetslärare (cirka 1579-1636) 
Arnold Johan Messenius, den föregåendes son, rikshistoriograf (1608-1651)
Arnold Messenius, den föregåendes son, politisk förbrytare (1629-1651)

Släkter
Servett

En servett eller serviett är en vanligen fyrkantig vävnad av hellinne eller halvlinne, ofta i samma mönster som den bordsduk med vilken det dukats. Sedan slutet av 1800-talet tillverkas servetter även av mjukt papper för engångsanvändning. Servettens ändamål är att rengöra händer och mun i samband med måltiden samt att skydda kläderna mot spill.

Historia 
Servetter förekom redan hos romarna. Under medeltiden infördes seden att erbjuda matgäster att före måltiden torka av händerna på ett handkläde. Under själva måltiden fick nederdelen av bordsduken användas för ändamålet. En period infördes långsmala servettdukar som lades i knät på flera intillsittande matgäster. Bruket av servett infördes på 1400-talet (under Karl VII av Frankrike). Eftersom man då alltjämt tog maten med fingrarna, byttes servetterna ut flera gånger under 
måltidens lopp.

Kring mitten av 1500-talet blev gängse bruk att förse gästerna med individuella servetter, efter sed hos Erik XIV:s hov. Till en början lades den över vänster arm eller axel och ner mot knäet, men allteftersom bruket av kråsklädnad spred sig anbringades servetten knuten under hakan i stället. På 1800-talet fäste herrarna servetten i västen och det var först på 1900-talet som dess plats allmänt blev att läggas i knäet.

Haklappar med knytband, servetter för barn, finns dokumenterade sedan 1700-talet.

Servettring 
Servettring (liksom alternativen servettväska eller servettpåse), som möjliggjorde att samma servett användes flera gånger, kom i bruk hos medelklassen på 1800-talet. Aristokratin använde bara samma servett en gång medan arbetare och bönder inte använde servetter alls.

Servettbrytning 
En servett kan vikas, "brytas", för att dekorera en dukning. En sådan brytning är "Hovsnibben" som blev populär under 1700-talet och fungerar idag som en vardagsbrytning vid det svenska hovet.

Se även
Bordsduk
Decoupage

Referenser

Fotnoter 

Hemtextilier
Emma Wiberg

Emma Ulrika Wiberg, född 3 april 1901 i Valla i Undrom i Boteå församling i Ångermanland, död där 28 maj 1990, var en svensk damastväverska. 

Hon vävde särskilt stora damastdukar med tillhörande servetter på uppdrag av Ångermanlands läns hemslöjdsförening. Många av mönstren gjordes av textilkonstnären Gulli Lundquister, bland annat länets bröllopsgåva till prinsparet Gustaf Adolf och Sibylla 1932. Övriga medhjälpare var spinnerskor och väverskor som hon lärde upp själv. Damastvävarna har invävt en lax som står för Ångermanland och W som står för Wiberg.  

Emma Wiberg blev en symbol för förnyelsen i den ångermanländska linnevävtraditionen. Wiberg finns representerad vid bland annat Nationalmuseum i Stockholm.

Fram till sin död tillhörde Wiberg Filadelfiaförsamlingen i Undrom .

Källor 
Emma Wiberg i Undrom: en studie av en damastväverska med sekelskiftets husbehovsvävning som bakgrund av Ann Mari Karlsson, 1975. LIBRIS-ID:10210794
Emma Wiberg: Kunglig hovleverantör, artikel i Styrnäsbladet av Kerstin Sjögenbo 2010. LIBRIS-ID: 13983340
Hos Emma Wiberg damastväverska, artikel i Slöjdforum 1976. LIBRIS-ID: 10186293

Noter

Svenska konsthantverkare under 1900-talet
Representerade vid Nationalmuseum
Personer från Boteå socken
Födda 1901
Avlidna 1990
Kvinnor
Christoph von Tiedemann

Christoph Willers von Tiedemann, född den 24 september 1836 i Schleswig, död den 20 juli 1907 i Berlin, var en preussisk politiker. Han var far till Adolf von Tiedemann.

Tiedemann blev 1878 chef för rikskansliet, 1881–1899 regeringspresident i Regierungsbezirk Bromberg, ledamot av preussiska deputeradekammaren (1873–1876, 1879–1903) och tyska riksdagen (1898–1906). Han adlades 1883. Tiedemann författade Aus sieben Jahrzehnten. Erinnerungen (2 delar, 1905–1909).

Källor 

 

Preussiska politiker
Tysk adel
Nyadlade
Tyska politiker under 1800-talet
Personer från Schleswig
Födda 1836
Avlidna 1907
Män
Ugglan
Saturday Night Fever

Saturday Night Fever är en amerikansk dramafilm som hade biopremiär i USA den 16 december 1977 i regi av John Badham, med bland andra John Travolta och Karen Lynn Gorney.

Handling 
Den bekymrade, unge Tony Manero (John Travolta) bor med sina föräldrar i ett av Brooklyns kvarter. Han arbetar i en järnhandel, och familjen tillhör arbetarklassen. Men varje lördag tar han på sig en skjorta med breda snibbar, utsvängda byxor och platåskor och går till den discoklubb där han är kungen på dansgolvet. På dansgolvet ses han som en gud istället för en ung odåga. Men i mörkret, långt borta från discokulan och ljusen, är detta en tragisk historia om våld, besvikelser och brustna hjärtan.

Medverkande i urval 

 John Travolta – Anthony "Tony" Manero
 Karen Lynn Gorney – Stephanie Mangano
 Barry Miller – Bobby C.
 Joseph Cali – Joey
 Paul Pape – Double J.
 Donna Pescow – Annette
 Bruce Ornstein – Gus
 Val Bisoglio – Frank Manero, Sr.
 Julie Bovasso – Flo Manero
 Martin Shakar – Frank Manero, Jr.
 Nina Hansen – Tonys mormor/farmor
 Lisa Peluso – Linda Manero
 Sam Coppola – Dan Fusco
 Denny Dillon – Doreen
 Bert Michaels – Pete
 Robert Weil – Becker
 Fran Drescher – Connie 
 Monti Rock III – discjockey
 Robert Costanzo – kund i målaraffär
 Ann Travolta – pizzatjej (John Travoltas syster)
 Helen Travolta – kund i målaraffär (John och Ann Travoltas mamma)

Musik 

Filmens soundtrack är det mest säljande i historien med över 25 miljoner exemplar. Det klassas ofta som ett Bee Gees-album trots att det även innehåller annat material. De mest kända låtarna är dock Bee Gees "Stayin' Alive", "How Deep Is Your Love", "Night Fever" och "Jive Talkin'".

Källor

Fotnoter

Externa länkar 

 

Amerikanska filmer 1977
Amerikanska dramafilmer
Brooklyn på film
Filmer i regi av John Badham
Engelskspråkiga filmer
Filmer bevarade i National Film Registry
Amerikanska dansfilmer
Filmer från Paramount Pictures
Axel Urup

Axel Urup, född 13 september 1601 på Vapnö slott i Halland, död 15 mars 1671 i Köpenhamn, var en dansk krigare.

Axel Urup anlade vid Kielviken på 1630-talet den lilla fästningen Kristianspriis (nu Friedrichsort), som 1643 stormades av svenskarna. Från 1647 ledde Urup utvidgningen av Köpenhamns fästningsverk och blev 1655 riksråd. Han var anförare för hären i Skåne 1657. Han var en av de danska förhandlarna vid Freden i Roskilde 1658. Han deltog sedan i försvaret av Köpenhamn 1658-59 och ledde den danska sidan i fredsförhandlingarna vid Freden i Köpenhamn i mars 1660. Efter enväldets införande samma år blev han assessor i krigskollegiet. Med honom utgick den adliga släkten Urup.

Externa länkar

Danska riksråd
Födda 1601
Avlidna 1671
Män
Personer från Vapnö socken
Deltagare i belägringen av Köpenhamn
Mottagare av Elefantorden
Janne, min vän

Janne, min vän är författaren Peter Pohls debutroman från 1985. Filmen Min vän Joe från 1997 bygger löst på boken.

Boken har översatts till elva språk:
Danska: Min bedste ven 1987
Norska: Janne min venn 1988
Tyska: Jan, mein Freund 1990
Nederländska: Jan, mijn vriend
Engelska: Johnny, My Friend
Franska: Jan, mon ami 1995
Italienska: Il mio amico Jan 1996
Estniska:  Janne, mu sõber 1997
Japanska: 『ヤンネ、ぼくの友だち』 1997
Isländska: Janni vinur minn 1997
Plattyska: Jan, mien Fründ  2000

Handling
En av de sista dagarna i augusti 1954 gör rödhåriga och fräkniga Janne entré i 12-åriga Krilles tillvaro och blir snabbt hans bästa vän och en del av gänget på Söders Höjder. Janne har en enormt snygg cykel med tillräckligt många reglage för att hålla en bläckfisk sysselsatt på heltid som Krille uttrycker det och med den kan han göra massor med svåra trix. Trots att Janne är liten till växten är han väldigt tuff och en skicklig slagskämpe som sätter sig i respekt med hårda nävar. Bandet mellan de två vännerna stärks men Krille blir undan för undan medveten om att Janne verkar bära på en hemlighet. När en ny sommar står för dörren försvinner Janne spårlöst och utan ett ord. Han kommer tillbaka till hösten och då är ingenting sig mera likt. Krille börjar förstå att hans vän befinner sig i fara.

Källor

Externa länkar
Joe contra Janne - en fundering av Peter Pohl

Skönlitteratur 1985
Svenska debutromaner
Svensk ungdomslitteratur
Svenskspråkig skönlitteratur
Korg (olika betydelser)

Korg kan syfta på:

 Korg – ett förvaringskärl av flätat material
 Korgflätning – en sammanfattande benämning på flätteknik använd inom olika icke-textila hantverksformer
 Korg – en del av en växt, se blomställning 
 Korgblommiga växter – en mycket stor familj av blommande växter
 Korg Inc. – en japansk tillverkare av synthesizers

Sammansättningar
 Cykelkorg – en korg som används som bagageutrymme på cyklar
 Kundkorg – en korg, ofta gjord av plast eller metall, som kunder använder i butiker
 Papperskorg – en behållare att slänga avfall i

Se även
 Korgen
Hjärtum

Hjärtum är en tätort i Lilla Edets kommun och kyrkbyn i Hjärtums socken, belägen vid Göta älv i södra Bohusläns inland, 6 km norr om Lilla Edet och 18 km söder om Trollhättan.

Historia
Namnet Hjärtum kommer från "hjort" och "hem" och nämndes första gången i skrifter på 1200-talet. 

Orten blev krigsskådeplats under Karl X Gustavs första danska krig, i Västsverige kallat Krabbefejden, då slaget vid Hjärtum ägde rum här den 27 september 1657.

Befolkningsutveckling

Samhället
I samhället ligger Hjärtums kyrka. Där finns också en av landets få kvarvarande yxsmedjor, i vilken Hjärtumsyxan (även kallad Daskebackar'n) smids på gammaldags vis.

Idrott
Hjärtums IS har här sin hemmaplan, Billerödsvallen.

Se även 
Hjärtums socken

Referenser

Externa länkar 
Hjärtums bygdegård

Tätorter i Sverige
Orter i Lilla Edets kommun