kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Karstula

Karstula är en kommun i landskapet Mellersta Finland. Kommunen gränsar mot Soini i väster, Kyyjärvi i norr, Kivijärvi i nordost, Kannonkoski i öster samt Saarijärvi i söder. Antalet invånare är  och Karstula är enspråkigt finskt. Kommunen har en yta på  km², varav landarealen är  km².

Politik

Mandatfördelning i Karstula kommun, valen 1976–2021

Demografi

Befolkningsutveckling

Språk
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2022. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande. För språk med färre än 10 talare är siffran dold av Statistikcentralen på grund av sekretesskäl.

Noter

Externa länkar

 
Finlands kommuner
Damaskusskriften

Damaskusskriften är en judisk skrift avfattad på hebreiska. Dateringen är osäker, men den måste ha tillkommit före år 70 e.Kr. En del forskare menar denna skrift visar på en koppling mellan profeten Henok och esséerna, som levde i Qumran nära Döda havet.

Skriften, som sannolikt härrör från esséerna, innehåller bl.a. flera förmaningstal.

Upptäckt
Fragment av Damaskusskriften upptäcktes av Solomon Schechter 1897 i Ben Ezra synagogan i gamla Kairo. Fragmenten var stora och skrivna på hebreiska och arabiska. Flera texter överensstämnde med fragment från Dödahavsrullarna som upptäcktes 1947 i grottor nära Qumran vid Döda havet.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Handskrifter
Kinnula

Kinnula är en kommun i landskapet Mellersta Finland. Kommunen gränsar mot Perho i väster, Lestijärvi i nordväst, Reisjärvi i norr, Pihtipudas i öster, Viitasaari i sydost och Kivijärvi i söder. Kinnula har  invånare och är enspråkigt finskt. Kommunen har en yta på  km², varav landarealen är  km².

Politik

Mandatfördelning i Kinnula kommun, valen 1976–2021

Demografi

Befolkningsutveckling

Språk
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2022. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande. För språk med färre än 10 talare är siffran dold av Statistikcentralen på grund av sekretesskäl. För Kinnula kommun betyder det att inget främmande språk framgår i tabellen på grund av för få antal talare.

Kända personer från Kinnula
 Pirjo Lahdenperä, professor
 Mauri Pekkarinen, politiker

Noter

Externa länkar

Finlands kommuner
36

36 (XXXVI) var ett skottår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Pontius Pilatus kallas hem till Rom från Jerusalem, efter att ha slagit ner ett samaritiskt uppror.
 Vitellius besegrar Artabanus av Partien till stöd för en annan tronkrävare, Tiridates III.
 Herodes Antipas gifter om sig. Detta upprör hans första svärfar, Aretas de Nabatene, som krossar Herodes militärt. Denne söker emellertid hjälp från Tiberius, vilket Tiberius dock ignorerar eftersom hans guvernör över Syrien, Vitellius är tystlåten om stöd till Herodes.
 Marculius blir guvernör över Judeen och Samarien.

Födda

Avlidna
Kivijärvi

För sjön Kivijärvi i Luumäki och Klemis kommuner, se Kivijärvi (sjö). 

Kivijärvi är en kommun i landskapet Mellersta Finland. Kommunen gränsar mot Kyyjärvi och Perho i väster, Kinnula i norr, Viitasaari i öster samt Kannonkoski och Karstula i söder . Kivijärvi har  invånare och är enspråkigt finskt. Kommunen har en yta på  km², varav landarealen är  km².

Tätorten Kivijärvi kyrkoby ligger vid sjön Kivijärvi.

Politik

Mandatfördelning i Kivijärvi kommun, valen 1976–2021

Demografi

Befolkningsutveckling

Språk
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2022. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande. För språk med färre än 10 talare är siffran dold av Statistikcentralen på grund av sekretesskäl.

Bildgalleri

Källor

Noter

Externa länkar

 
Finlands kommuner
46

46 (XLVI) var ett normalår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Kolonin vid Celje får municipalrättigheter och får namnet municipium Claudia Celeia.
 Dobrudzja annekteras och införlivas med det romerska Moesia.
 En folkräkning visar att det finns mer än 6 000 000 romerska medborgare.
 Sedan kungen av Thrakien har dött blir området en romersk provins.
 Rom sammankopplas med sin nordöstra gräns genom byggandet av Donauvägen.
 Torka och gräshoppsinvasion drabbar de mongoliska stäpperna, vilket orsakar svält och en revolt vid Xiongnu.

Födda 
 Plutarkos, grekisk historiker (född omkring detta år)

Avlidna 
 Roimitalkes III av det thrakiska kungadömet Sapes (mördad)
 Pythodoris II, regerande drottning av Thrakien

Externa länkar
Konnevesi

Konnevesi är en kommun i landskapet Mellersta Finland. Kommunen gränsar mot Laukas i sydväst, Äänekoski i väster, Vesanto i norr, Rautalampi i öster och Hankasalmi i söder . Konnevesi har cirka  invånare och är enspråkigt finskt. Konnevesi har en yta på  km², varav landarealen är  km².

Konnevesi har fått sitt namn av ganska stor Konnevesi-sjön, som ligger mellan Konnevesi och Rautalampi. Det finns Södra Konnevesi nationalpark i sjöområdet.

Historia
Konnevesi församling grundades år 1919. Utbrytningen ur församlingen i Rautalampi slutfördes år 1921. Konnevesi kyrka, som ritades av arkitekten I. Launis, togs i bruk år 1922. Samma år grundades själva kommunen genom en delning av modersocknen Rautalampi.

President Urho Kekkonen besökte regelbundet åren 1964–1981 fiskeplatsen vid forsen Siikakoski. År 1990 reste kommunen vid nämnda fors en minnesplatta å Kekkonens minne (se bilden Konnevesi – Kekkosen kalapaikka).

Politik

Mandatfördelning i Konnevesi kommun, valen 1976–2021

Demografi

Befolkningsutveckling

Språk
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2022. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande. För språk med färre än 10 talare är siffran dold av Statistikcentralen på grund av sekretesskäl.

Kultur

Kommunvapnet
Kommunvapnet ritades av heraldikern Gustaf von Numers. Det togs i bruk år 1964. Blasonering: i den röda skölden en timmersax i silver.

Bilder

Källor

Externa länkar

 
Finlands kommuner
63

63 (LXIII) var ett normalår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Vespasianus blir guvernör över Africa.
 Gnaeus Domitius Corbulo återfår befälet efter det romerska debaclet i slaget vid Rhandeia. Han invaderar då Armenien och besegrar Tiridates II, som accepterar romersk överhöghet, varvid Parterriket drar sig ur kriget.
 Enligt legenden beger sig Josef från Arimataia till Glastonbury på den första kristna missionsresan till Britannien.
 Aulus Cornelius Celsus skriver ett lexikon om konst och vetenskap.

Födda 
 Plinius den yngre, romersk författare

Avlidna 
 Markus, en av Jesu lärjungar (traditionellt datum, troligare 61)

Externa länkar
60

60 (LX) var ett skottår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Boudicca plundrar London (omkring detta år).
 Rhoxolanerna besegras av romarna vid Donau.
 Vitellius blir (möjligen) prokonsul av Africa.
 Herodes Agrippa II blir härskare över nordöstra Judeen.
 Matteusevangeliet skrivs troligen någong gång mellan detta år och 65.
 Första Petrusbrevet skrivs troligen detta år.
 Aposteln Paulus reser till Rom, men lider skeppsbrott vid Malta. Han stannar på Malta i tre månader och omvänder den romerske guvernören Publius.
 Heron skriver Metrica, Mechanics och Pneumatics.

Födda

Avlidna 
 Domitius Afer, romersk orator
 Geminus (av Rhodos) (död omkring detta år)
 Petrus, en av Jesu lärjungar (officiellt årtal)
Korpilahti

Korpilahti kan avse:

 Korpilahti – finska namnet för en tidigare kommun i Mellersta Finland, se Korpilax
 Korpilahti – en by i Karleby stad i Mellersta Österbotten, se Korplax
 Korpilahti, Antrea socken – en by i Sankt Andree, Karelen
Korpilax

Korpilax eller Korpilahti () var en kommun i landskapet Mellersta Finland i Västra Finlands län. Kommunen sammanslogs den 1 januari 2009 med Jyväskylä stad. Vid sammanslagningen hade Korpilax cirka 5 060 invånare. Korpilax var enspråkigt finskt. Kommunen hade en yta på 794,62 km², varav landarealen var 614,58 km².

En av mätpunkterna på Struves meridianbåge ligger i Puolakka by vid Tornikallio på berget Oravivuori.

Fram till 1860-talet hörde Korpilax till Jämsä. Kommunen Korpilax grundades 1867, och också Haukanmaa, Muurame och Säynätsalo hörde till kommunen, tills Haukanmaa 1911 blev en del av ny kommun, Toivakka, och kommunen Muurame grundades 1921.

Politik

Mandatfördelning i Korpilahti kommun, valen 1976–2004

Referenser

Noter

Före detta finländska kommuner
Kuhmois

Kuhmois () är en kommun i landskapet Birkaland i Finland. Kommunen gränsar mot Kangasala och Orivesi i väster, Jämsä i norr, Luhanka (ingen landgräns) och Sysmä (ingen landgräns) i öster samt Padasjoki i söder. 

Kuhmois har  invånare och är enspråkigt finskt. Kommunen har en yta på  km², varav landarealen är  km². Före 2021 hörde Kuhmois till Mellersta Finland.

I början av 1500-talet avskildes Kuhmois som ett kapell under Padasjoki kyrksocken.

Politik

Mandatfördelning i Kuhmois kommun, valen 1976–2021

Demografi

Befolkningsutveckling

Språk
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2022. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande. För språk med färre än 10 talare är siffran dold av Statistikcentralen på grund av sekretesskäl. För Kuhmois kommun betyder det att inget främmande språk framgår i tabellen på grund av för få antal talare.

Kultur

Sevärdheter
 Päijälä fornborgsberg
 Vapen- och militärmuseet
 Papinsaari, nutida begravningsplats (kyrkogård) samt en forntida offerplats på en ö i Päijänne
 Klippmålningarna i Pyhänpää
 Isojärvi nationalpark

Bilder

Referenser

Noter

Externa länkar 

 
Finlands kommuner
Kyyjärvi

Kyyjärvi är en kommun i landskapet Mellersta Finland. Kommunen gränsar mot Soini i sydväst, Alajärvi i väster, Perho i norr, Kivijärvi i öster och Karstula i söder. Kyyjärvi har  invånare och en yta på  km².

Politik

Mandatfördelning i Kyyjärvi kommun, valen 1976–2021

Demografi

Befolkningsutveckling

Språk
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2022. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande. För språk med färre än 10 talare är siffran dold av Statistikcentralen på grund av sekretesskäl.

Se även
 Blå vägen

Referenser

Noter

Externa länkar 

 
Finlands kommuner
Sebastian (helgon)

Sebastian, född omkring 256 i Narbonne, Gallien, död 20 januari 288 i Rom, var en kristen soldat i kejsar Diocletianus armé som led martyrdöden. Han vördas som helgon inom Romersk-katolska kyrkan med festdag den 20 januari. Sebastians reliker vördas i basilikan San Sebastiano fuori le Mura i södra Rom.

Biografi
I Legenda Aurea (sammanställd på 1200-talet) berättas om Sebastians död. Kejsaren dömde helgonet till att bindas mitt på ett öppet fält och av soldaterna beskjutas med pilar. Motivet förekommer ofta i konsten.

Enligt en legend skall Sebastian ha överlevt beskjutningen med pilar och därefter vårdats av Irene, änka efter martyren Castulus. När Sebastian hade återhämtat sig, skall han ha konfronterat kejsar Diocletianus för dennes grymhet mot de kristna. Kejsaren lät då stena Sebastian. Han begravdes i Calixtus katakomber vid Via Appia.

De tidigaste framställningarna av den helige Sebastian återfinns i basilikan Sant'Apollinare Nuovo i Ravenna samt i San Pietro in Vincoli och San Saba i Rom.

Skyddshelgon
Under medeltiden då digerdöden gick över Europa kom Sebastian att bli ett skyddshelgon mot sjukdomen. Som sådant avbildas han genomstungen av pilar iklädd ett ländkläde, bunden mot ett träd i en lidande pose. Under 1700-talet kom sådana bilder och figuriner att samlas inom homoerotiska kretsar och Sankt Sebastian upptogs av dem som ett skyddshelgon. Som sådant ska Sebastian också ha aktualiserats under slutet av 1900-talet bland homosexuella i och med HIV och AIDS.

Bilder

Se även
San Sebastiano fuori le Mura
San Sebastiano al Palatino
San Sebastianello

Referenser

Källor

Externa länkar

 
Män
Avlidna 288
Kristna martyrer
Italienska helgon
Födda 256
Personer från Narbonne
Italienska martyrer
Personer i Romerska riket under 200-talet
Leivonmäki

Leivonmäki är en före detta kommun i landskapet Mellersta Finland i Västra Finlands län. År 2007 hade Leivonmäki cirka 1 140 invånare  och en yta på cirka 410 km², varav landarealen var cirka 381 km²  . Kommunen var enspråkigt finsk.

Leivonmäki sammanslogs med Joutsa den 1 januari 2008.

Historia

Församlingen
Leivonmäki bönehusförsamling grundades år 1772, underställd församlingen i Gustav Adolfs. 1850 omvandlades församlingen till en kapellförsamling, fortfarande underställd sin moderförsamling i Gustav Adolfs. 1860 överfördes kapellförsamlingen till församlingen i Joutsa. Senaten beordrade 1878 församlingen självständighet. Ordern förverkligades 1880. Vid kommunsammanslagningen 2008 sammanslogs även församlingarna i Joutsa och Leivonmäki. Den nya kapellförsamlingen i Leivonmäki underställdes ånyo församlingen i Joutsa.

Den första träkyrkan i Leivonmäki färdigställdes år 1775. Kyrkan revs efter att den andra kyrkan färdigställts 1873. Träkyrkan, som ritades av Theodor Decker, förstördes i en eldsvåda under saneringsarbetet 1958. Den tredje kyrkan, ritad av arkitekten Erkko Virkkunen, färdigställdes 1960.

Politik

Mandatfördelning i Leivonmäki kommun, valen 1976–2004

Kultur

Kommunvapnet
Olof Eriksson ritade kommunvapnet. Det togs i bruk år 1962.

Referenser

Noter

Externa länkar

Före detta finländska kommuner
Joutsa
288

288 (CCLXXXVIII) var ett skottår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum
 Diocletianus företar ett fälttåg i Raetia.
 Maximianus bygger i Gallien upp en flotta för att bekämpa Carausius.

Födda

Avlidna 
 Sebastian, kristen martyr
 Umro Bin Ada AI Lakhami, kung i nuvarande Bahrain
251

251 (CCLI) var ett normalår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Mars 
 6, 11 eller 13 mars – Sedan påven Fabianus har avlidit året innan väljs Cornelius till påve.

Juli 
 1 juli – Goterna besegrar romarna i slaget vid Abrittus, varvid kejsarna Decius och Herennius Etruscus dödas.

Okänt datum 
 I Rom efterträds Decius av Hostilianus, medan Trebonianus Gallus utropas till kejsare av trupperna. Gallus accepterar Hostilianus som medkejsare, men denne dör snart, då pesten utbryter i staden.
 En femton år lång pestepidemi utbryter i Romarriket.
 Gallus undertecknar ett avtal med goterna.
 Den sasanidiske kungen Shapur I intervenerar i Armenien (251–254).

Födda 
 Antonios Eremiten, kristet helgon

Avlidna 
 1 juli
 Decius, romersk kejsare sedan 249 (dödad efter slaget vid Abrittus)
 Herennius Etruscus, romersk medkejsare sedan början av detta år (stupad i slaget vid Abrittus)
 Hösten – Hostilianus, romersk kejsare sedan juli detta år (död i pesten)
 S:ta Agata, kristen martyr och helgon
 Origenes, romersk författare (möjligen död detta år)
 Sima Yi, strateg i det kinesiska kungariket Wei och rival till Zhuge Liang

Externa länkar
Luhanka

Luhanka [ˈluhaŋka] (föråldrat svenskt namn: Luhango) är en kommun i landskapet Mellersta Finland. Kommunen är belägen vid sjön Päijännes östra strand och gränsar mot kommunerna Kuhmois och Jämsä i väster, Jyväskylä i norr, Joutsa i öster, Gustav Adolfs i sydost samt Sysmä i söder. Luhanka har  invånare och är enspråkigt finskt. Kommunen har en yta på  km². Kommunen saknar tätorter. Kommunen är enligt invånarantalet den minsta i både landskapet och hela Fastlands-Finland.

Namn
Ibland används namnet Luhango istället för Luhanka. I Nordisk familjeboks andra upplaga (1904–1926) används namnet Luhango. Enligt Institutet för de inhemska språkens förteckning över svenska ortnamn i Finland är namnet Luhango föråldrat. På institutets lista över officiella namn på kommuner från den 27 december 1995 finns Luhango inte med. Det officiella svenska namnet är Luhanka.

Administrativa tillhörigheter
Kommunen tillhörde ursprungligen S:t Michels län och sedan från 1 mars 1960 Mellersta Finlands län. Genom länsreformen 1 september 1997 blev kommunen del av Västra Finlands län. Finlands uppdelning på län upphörde vid utgången av år 2009.

Politik

Mandatfördelning i Luhanka, valen 1964–2021
Statistik över kommunalval i Finland finns tillgänglig för enskilda kommuner från valet 1964 och framåt. Publikationen över kommunalvalet 1968 var den första som redovisade komplett partitillhörighet.

Demografi

Befolkningsutveckling

Referenser

Noter

Externa länkar
Multia

Multia (föråldrat svenskt namn: Muldia) är en kommun i landskapet Mellersta Finland. Kommunen gränsar mot Etseri i väster, Saarijärvi i norr, Uurainen och Petäjävesi i öster samt Keuru i söder . Multia har cirka  invånare och är enspråkigt finskt. Kommunen har en yta på  km². Höjden Kiiskilänmäki är belägen i Multia. Den är den högsta punkten (268,8 m ö.h.) i södra och mellersta Finland .

Politik

Mandatfördelning i Multia kommun, valen 1976–2021

Befolkningsutveckling

Referenser

Noter

Externa länkar 

Finlands kommuner
Muurame

Muurame är en kommun i landskapet Mellersta Finland, på Päijännes västra strand. Kommunen omges av staden Jyväskylä, förutom i öster där Muurame och Toivakka har en gemensam gränslinje i sjön Päijänne. Muurame har  invånare och är enspråkigt finskt. Kommunen har en yta på  km².

Historia

Muurame grundades år 1921 genom en delning av Korpilax kommun. 1924 utbröts Säynätsalo kommun ur Muurame.

Politik

Mandatfördelning i Muurame kommun, valen 1976–2021

Vänorter
 Alatskivi, Estland
 Fjends, Danmark
 Vinje, Norge

Befolkningsutveckling

Referenser

Noter

Externa länkar

 
Finlands kommuner
Pihtipudas

Pihtipudas är den nordligaste kommunen i landskapet Mellersta Finland. Kommunen gränsar mot Kinnula i väster, Reisjärvi i nordväst, Haapajärvi och Pyhäjärvi i norr, Pielavesi och Keitele i öster samt Viitasaari i söder. Pihtipudas har  invånare och är enspråkigt finskt. Kommunen har en yta på  km², varav landarealen är  km².

Bosättningarna och jordbruksmarkerna ligger i första hand vid sjöarna Muurasjärvi, Alvajärvi och Kolimajärvi. Kyrkbyn ligger på ett näs mellan Kolimajärvi i öster och Alvajärvi i väster.

Historia
År 1833 blev Pihtipudas kapell under Viitasaari, men bildade 1863 egen församling.

Politik

Mandatfördelning i Pihtipudas kommun, valen 1976–2021

Demografi

Befolkningsutveckling

Kända personer från Pihtipudas
 Jorma Kinnunen, spjutkastare och olympisk silvermedaljör
 Lauri Pihkala, friidrottare och idrottsteoretiker

Noter

Externa länkar

 
Finlands kommuner
Blast beat

Ett blast beat (skrivs även blastbeat) är ett extremt snabbt trumkomp som vanligast förekommer i bland annat grindcore, death metal och black metal. En vanlig utformning av ett blastbeat är att virveltrumma och bastrumma spelas på samma eller alternerande slag, med olika sorters accentuering på cymbaler, i en snabb takt. I en av de mer elementära varianterna av kompet spelas både virveltrumma, bastrumma och cymbal på samma slag. Syftet med blastbeatet är att förstärka den energiska, kraftfulla och vanligen ursinniga känslan man vill förmedla. Ursprungen till blastbeatet finner man både inom hardcorepunk och thrash metal, men likheter till kompet finner man även inom jazz.

Blastbeatet inom metal

Black metal
Inom black metal brukar blastbeats vanligen vara mindre förfinade än inom exempelvis death metal. Ofta används det mest elementära blastbeatet vilket varieras, på det fjärde taktslaget, med slag på exempelvis en crashcymbal. Liksom inom alla andra genrer används olika varianter av olika band och musiker. Blastbeatet är vanligare (där det kan utgöra det huvudsakliga kompet genom en hel låt) inom mer traditionell black metal (band som Darkthrone, Mayhem, Marduk och Dark Funeral) än inom mer symfonisk black metal (band som Dimmu Borgir).

Death metal
Det är inom death metal man finner de mer avancerade blastbeatsen. Band som Morbid Angel började tidigt använda sig av blastbeats och grupper som Suffocation, Hate Eternal och Deicide spelar några av de mest utvecklade formerna av detta trumkomp. Det tekniska kunnandet anses ofta viktigt inom death metal (särskilt inom subgenren teknisk death metal) och musiker lägger därför ofta stor vikt vid att använda sig av särskilt komplicerade, snabba eller originella former av detta komp. Även här varierar utnyttjandet av blastbeats, hos vissa grupper förekommer det inte alls, hos andra utgör det merparten av alla trumkomp.

Grindcore
Grindcore har, med sina rötter i punken, inte lika intrikata blastbeats som de som förekommer inom death metal. Utformningen skiljer sig också från de blastbeat man finner inom black metal. Grindcorebandet Napalm Death anses av många vara ett av metalbanden som introducerade blastbeatet inom heavy metal-genren som helhet. Blastbeatet är kanske allra tydligast förknippat med denna metalgenre.

Övrig metal
Blastbeats förekommer i olika hög grad i andra genrer av metal, däribland doom metal. 

Rytmik
Saarijärvi

Saarijärvi är en stad (kommun) i landskapet Mellersta Finland i Finland. Staden gränsar mot kommunerna Uurainen och Multia i söder, Etseri och Soini i väster, Karstula och Kannonkoski i norr samt Äänekoski i öster . Saarijärvi har  invånare och har en yta på  km². Saarijärvi är enspråkigt finskt.

Kommunerna Pylkönmäki och Saarijärvi sammanslogs den 1 januari 2009. Inför sammanslagningen hade Saarijärvi  invånare och en yta på  km², varav landarealen var 885,42 km².

Namn
Saarijärvi har inget officiellt svenskt namn, men namnet Saarijärvi översätts på svenska Holmsjö eller Ösjö.

Politik

Mandatfördelning i Saarijärvi stad, valen 1976–2021

Befolkningsutveckling

Kultur
Namnet Saarijärvi är känt i Sverige från titeln Högt bland Saarijärvis moar på den första delen av Väinö Linnas romantrilogi Täällä Pohjantähden alla (Här under polstjärnan). Den svenska titeln har i sin tur hämtats från namnet på en dikt av Johan Ludvig Runeberg i avdelningen Idyll och epigram i debutsamlingen Dikter (1830).

Kända personer från Saarijärvi
 Matthias Calonius, jurist och ämbetsman
 Toivo Hyytiäinen, OS-medaljör, spjutkastare
 Heikki Liimatainen, OS-medaljör, löpare
 Tarmo Manni, skådespelare
 Kirsti Paakkanen, ägare av Marimekko
 Eija Ristanen, OS-medaljör, skidlöperska
 Kain Tapper, skulptör

Källor

Noter

Externa länkar 

 
Finlands kommuner
Sumiainen

Sumiainen (föråldrat svenskt namn: Sumiais) är en före detta kommun i landskapet Mellersta Finland i Västra Finlands län. Sumiainen hade cirka 1 300 invånare (2006-12-31) och hade en yta på cirka 308 km², varav landarealen var cirka 230 km². Sumiainen var enspråkigt finskt.

Kommunen Sumiainen samt städerna Suolahti och Äänekoski sammanslogs den 1 januari 2007 till den nya staden Äänekoski.

Historia 
Sumiainen grundades 1896 genom en delning av Laukas kommun.

Församlingen 
Sumiainens bönehusförsamling grundades 1800, underställd Laukas församling. 1842 omvandlades församlingen till en kapellförsamling, fortfarande underställd sin moderförsamling. Församlingen blev självständig 1896, men delningen från Laukas församling slutfördes först 1907. Den förste kyrkoherden tillträdde ämbetet 1908, trots att församlingen hade varit en kyrkoherdeförsamling alltsedan 1885. Församlingen omvandlades på nytt till en kapellförsamling 2006, underställd församlingen i Suolahti. Året därpå (2007) underställdes församlingen Äänekoski församling.

Den första kyrkan i trä planerades av byggmästaren Anders Malander. Den färdigställdes 1802. Klockstapeln byggdes 1851, varefter själva kyrkan började förfalla. En ny kyrka ritades av länsarkitekten Theodor Granstedt och byggherre var Erik Johan Holpainen. Den nya träkyrkan byggdes på samma plats där den gamla kyrkan låg. Materiel från gamla kyrkan återanvändes vid bygget, som färdigställdes 1889. Altartavlan "Kristus på korset" målades 1891 av Vidolfa von Engeström-Ahrenberg.

Politik

Mandatfördelning i Sumiainens kommun, valen 1976–2004

Referenser 

 
Före detta finländska kommuner
PMS

PMS kan syfta på:

Premenstruellt syndrom – ett samlingsbegrepp för olika typer av fysiska och psykiska besvär under förstadiet till menstruationen (var fjärde vecka)
Pantone Matching System – ett färgsystem för dekorfärger
Språkkod för piemontesiska 

Akronymer