kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tamburmajor

Tamburmajor (tambour-major),  "övertrumslagare" eller "stavförare" är en benämning på en person som med en stav anför en musikkår i marschformation. Den egentliga benämningen inom svenska försvaret är taktofficer och rollen kallas inom armén för regementstrumslagare, inom flygvapnet för flottiljtrumslagare, i flottan för flaggtrumslagare och i hemvärnet för hemvärnstrumslagare.

Trumma heter på franska "tambour" och en regementstrumslagare "tambour-major".  

Tamburmajor är även en skämtsam benämning på rockvaktmästaren på en restaurang. Tamburmajor kallas också en fristående rockhängare.

Se även
Drill (dans)

Yrken inom musikbranschen
Airborne Early Warning

AEW, Airborne Early Warning är en typ av flygburen spaningsradar. För en typ av mer utvecklade AEW-system används ibland beteckningen AEW&C - Airborne Early Warning and Control.

Se även
 AWACS

Militärteknik
Flygplan

it:Airborne Early Warning
Dawn of the Dead (2004)

Dawn of the Dead är en amerikansk skräckfilm från 2004 i regi av Zack Snyder, med Sarah Polley, Ving Rhames, Jake Weber och Mekhi Phifer i rollerna. Filmen är en nyinspelning av George A. Romeros film med samma namn från 1978.

Handling
Filmen handlar om en zombieapokalyps där de levande döda vandrar på jorden. En grupp människor söker i filmen gemensamt skydd på ett köpcentrum för att försöka överleva.

Rollista

Musik 
 The Man Comes Around - Johnny Cash, spelas under förtexterna över ett montage av zombies som tar över världen.
 The Hangman's Song - Tyler Bates, spelas innan de överlevande försöker fly.
 People Who Died - The Jim Carroll Band, spelas över eftertexterna.

Källor

Externa länkar

Amerikanska filmer 2004
Engelskspråkiga filmer
Amerikanska skräckfilmer
Amerikanska actionfilmer
Amerikanska science fiction-filmer
Amerikanska thrillerfilmer
Wisconsin på film
Zombiefilmer
Nyinspelningar av filmer
Filmer från Universal Studios
Filmer från The Stone Quarry
Filmmusik av Tyler Bates
Regidebutfilmer
Filmer i regi av Zack Snyder
Monacos Grand Prix 1986

Monacos Grand Prix 1986 var det fjärde av 16 lopp ingående i formel 1-VM 1986.

Resultat 
 Alain Prost, McLaren-TAG, 9 poäng 
 Keke Rosberg, McLaren-TAG, 6
 Ayrton Senna, Lotus-Renault, 4 
 Nigel Mansell, Williams-Honda, 3 
 René Arnoux, Ligier-Renault, 2 
 Jacques Laffite, Ligier-Renault, 1 
 Nelson Piquet, Williams-Honda 
 Thierry Boutsen, Arrows-BMW
 Marc Surer, Arrows-BMW
 Stefan "Lill-Lövis" Johansson, Ferrari
 Philippe Streiff, Tyrrell-Renault 
 Jonathan Palmer, Zakspeed

Förare som bröt loppet 
 Martin Brundle, Tyrrell-Renault (varv 67, olycka) 
 Patrick Tambay, Team Haas (Lola-Ford) (67, olycka) 
 Gerhard Berger, Benetton-BMW (42, styrning)
 Riccardo Patrese, Brabham-BMW (38, bränslepump)
 Michele Alboreto, Ferrari (38, turbo)
 Elio de Angelis, Brabham-BMW (31, motor)
 Teo Fabi, Benetton-BMW (17, bromsar)
 Alan Jones, Team Haas (Lola-Ford) (2, olycka)

Förare som ej kvalificerade sig 
 Piercarlo Ghinzani, Osella-Alfa Romeo
 Johnny Dumfries, Lotus-Renault 
 Huub Rothengatter, Zakspeed 
 Christian Danner, Osella-Alfa Romeo
 Andrea de Cesaris, Minardi-Motori Moderni 
 Alessandro Nannini, Minardi-Motori Moderni

VM-ställning 

1986 i Monaco
Monacos Grand Prix
Kristoffer Sandström

Karl Kristoffer Sandström, född 15 mars 1975 i Lund, är en svensk tidigare handbollsspelare (högernia).

Kristoffer Sandström är fostrad och slog igenom i Lugi HF där han tog sitt första SM-silver 1996. Under karriären har han representerat klubbar som H43 Lund, Team Stavsten/Malmö HK, Stavstens IF och Olympic/Viking HK. I Europa blev det främst spel i HSG Düsseldorf i Tyskland och Barakaldo UPV i Spanien. Han var också en viktig kugge i HK Drott under Magnus Andersson, där han spelade mellan åren 2001 och 2004 och tog ett SM-guld (2002) och ett SM-silver (2003).

Klubbar 
  Lugi HF (–1996)
  H43 Lund (1996–1998)
  Team Stavsten/Malmö HK (1998–2000)
  HSG Düsseldorf (2000–2001)
  HK Drott (2001–2004)
  Barakaldo UPV (2004–2005)
  Olympic/Viking HK (2005–2006)
  Stavstens IF (2006–?)

Statistik
A-Landskamper: 5 (11)
J-Landskamper: 4 (13)
U-Landskamper: 4

Referenser

Externa länkar 

Födda 1975
Svenska handbollsspelare
Spelare i HK Drott
Män
Levande personer
Idrottare från Lund
Spelare i H43 Lund
Spelare i Olympic/Viking Helsingborg HK
Spelare i Lugi HF
Hood

Hood kan syfta på:

 Robin Hood – en sagohjälte
 Hood (auktor) – en auktorsförkortning för flera personer

Personer
 Ace Hood (1988–), amerikansk rappare
 Gavin Hood (1963–), en sydafrikansk filmregissör, manusförfattare och skådespelare. Han är utbildad jurist, och studerade film
 John Bell Hood (1831–1879), sydstatsgeneral
 Raymond Hood (1881–1934), amerikansk arkitekt
 Thomas Hood (1799–1845), brittisk författare
 Tom Hood (1835–1874), brittisk författare

Brittiska amiraler
Ett urval av brittiska amiraler, alla besläktade, varav åtminstone de tre första inte sällan blandas ihop:
 Samuel Hood, 1:e viscount Hood (1724–1816), brittisk amiral
 Samuel Hood, 1:e baronet (1762–1814), brittisk amiral
 Alexander Hood, 1:e viscount Bridport (1726-1814) (oftast benämnd "lord Bridport")
 Horace Hood (1870-1916), en brittisk konteramiral

Geografi
 Hood County – stratovulkan i norra Oregon
 Mount Hood – ett berg i USA
 Hood River – flera platser i Nordamerika

Se även
 HMS Hood – flera brittiska örlogsfartyg
En syndig man

En syndig man är en gammal botpsalm i nio verser av Laurentius Petri Gothus troligen från 1572 och texten bearbetades senare av Johan Olof Wallin för 1819 års psalmbok.

Psalmen inleds 1695 med orden:
En syndig man som låg i syndsens dwala
han hörde en röst af Himmelen til sigh tala

I 1697 års koralbok anges inte att melodin är densamma som någon annan psalm, men i 1937 års psalmbok anges att melodin är från 1500-talet och är densamma som för psalmerna Bönhör mig, Gud (1937 nr 274) och Anamma from de dyra nådeorden (1937 nr 401). I Sionstoner 1935 har vers 6-9 gett psalmen anslaget Miskundlig Gud, låt nådens sol upprinna.

Publicerad i
Göteborgspsalmboken 1650 under rubriken "Om Menniskiones Elendigheet".

1695 års psalmbok som nr 251 under rubriken "Boot-Psalmer".
1819 års psalmbok som nr 167 under rubriken "Nådens ordning: Kallelsen, väckelsen, upplysningen".
Sionstoner 1935 som nr 275 med titelraden "Miskundlig Gud, låt nådens sol upprinna" (Vers 6-9 av nr 167, 1819) under rubriken "Nådens ordning: Väckelse och omvändelse".
1937 års psalmbok som nr 254 under rubriken "Kallelse och upplysning".
Den svenska psalmboken 1986 som nr 533 under rubriken "Kallelse".
Svensk psalmbok för den evangelisk-lutherska kyrkan i Finland (1986) som nr 350 under rubriken "Skuld och förlåtelse".

Referenser

Noter

Externa länkar
Hos Sibelius-Akademin återfinns noterna enligt 1695 års melodi till En syndig man som låg i syndsens dwala där det framgår att förebilden är: "W Dachstein, Strasbourg 1525: Wol dem der in gottes forcht stet".

Svenska psalmer
Botpsalmer
Edinburgh (olika betydelser)


Edinburgh kan avse:
 8283 Edinburgh − en asteroid i huvudbältet

Geografi
Australien
 Edinburgh, South Australia

Kanada
 Edinburgh Island, Nunavut, Kanada
 New Edinburgh, Nova Scotia
 New Edinburgh, Ontario

Sydafrika
 Edinburgh, Limpopo
 Edinburgh, Nordvästprovinsen
 Edinburgh, Norra Kapprovinsen

USA
 Edinburgh, Indiana
 Edinburgh, Maryland
 Edinburgh, North Carolina
 Edinburgh, Ohio
 Edinburgh, South Carolina
 Edinburgh var också det ursprungliga namnet på Titusville, Pennsylvania 
 Edinboro, Pennsylvania, säte för Edinboro University of Pennsylvania
 Edinborough, Florida

Zimbabwe
 Edinburgh, Zimbabwe

Platser-Övrigt
 Edinboro, Saint Vincent och Grenadinerna, i pastoratet Saint Andrew
 Edinburgh of the Seven Seas, Sankta Helena, Ascension och Tristan da Cunha, största bosättningen på Tristan da Cunha i Sydatlanten

Skottland
 Edinburgh - huvudstaden i Skottland
 City of Edinburgh - en av Skottlands kommuner
 Edinburgh Airport
 Edinburghs universitet
 Edinburghbeslutet, en politisk kompromiss för att tillgodose Danmarks invändningar mot Maastrichtfördraget

Personer
 Hertig av Edinburgh
 Justin Edinburgh, engelsk fotbollsspelare

Fartyg
 , sex fartyg med detta namn

Se även
 Dunedin (olika betydelser)
 Edinburgh Place, Hongkong
 Edinburgh Square, Caledonia, Ontario, Kanada
 Edinburg
Mitt skuldregister, Gud

Mitt skuldregister, Gud är en gammal botpsalm i sex verser av Salomon Liscovius skriven 1683 och översatt 1693 av Johannes Petraeus. Till 1937 års psalmbok hade verserna minskat till tre, men det framgår inte vem som gjort bearbetningen.

Psalmen inleds 1695 med orden:
Mitt skuld-register när jagh wil
o Gudh! beskåda

Melodin är ursprungligen publicerad i New Ordentlich Gesangbuch 1648. Enligt 1697 års koralbok användes samma melodi som till Then wederwärdighet (1695 nr 293) men senare bytte psalmen melodi och i 1937 års psalmbok anges att psalmen då sjungs till en komposition från 1648 vilket är samma melodi som flera andra psalmer, bland annat Jag vet på vem jag tror (1937 nr 363) och den äldre Väl mig i evighet (1695 nr 241, 1937 nr 290). Enligt 1921 års koralbok med 1819 års psalmer skall den melodi som förekom till 1695 års psalm nr 323 användas: O gode Herde, du som gav ditt liv för fåren och då blir melodivariationerna och likheter med andra psalmers melodier ännu bredare.

Publicerad som
Nr 256 i 1695 års psalmbok under rubriken "Boot-Psalmer".
Nr 189 i 1819 års psalmbok under rubriken "Nådens ordning: Omvändelsen: Ånger och tro (botpsalmer)".
Nr 282 i Sionstoner 1935 med titelraden "Mitt skuldregister när", under rubriken "Nådens ordning: Väckelse och omvändelse".
Nr 285 i 1937 års psalmbok under rubriken "Bättring och omvändelse".

Tyska psalmer
Botpsalmer
Perkloretylen

Perkloretylen (tetrakloreten), C2Cl4, är en tung (densitet 1,62 g/ml) färglös vätska med skarp och sötaktig lukt. Den är svårlöslig i vatten, men lättlöslig i alkohol och löser med lätthet alla oljor, fettämnen o d.

Framställning
Perkloretylen upptäcktes första gången av Michael Faraday år 1821 genom termisk sönderdelning av hexakloretan.

Den framställs genom att klorgas får reagera med 1,2-dikloretan i närvaro av katalysator (kaliumklorid och aluminiumklorid) vid temperaturer runt 400 °C, enligt processen
 
ClCH2CH2Cl + 3 Cl2 → Cl2C=CCl2 + 4 HCl. 

Biprodukt blir trikloretylen, som separeras genom destillation.

Användning
Perkloretylen kan användas som extraktionsmedel, då det är fråga om lösning av fettämnen vid höga temperaturer.

På grund av att den ej är brandfarlig och dess goda lösningsmedelsegenskaper har den kommit att användas som tvättvätska i kemtvätt. Dessvärre är den cancerframkallande (klass 3), mutagen, reproduktionsstörande och miljöfarlig.

Källor
Meyers varulexikon, Forum, 1952

Klororganiska föreningar
Halogenerade lösningsmedel
Hälsovådliga luftföroreningar
Rengöringsmedel
Cancerframkallande ämnen
Kondenserad materia

Kondenserad materia är ett sammanfattande namn på de två aggregationstillstånden fast och vätska. I princip ingår även Bose-Einstein-kondensat i denna grupp.

Termen används ofta för att beskriva kondenserade materiens fysik. Termen fasta tillståndets fysik används för fasta kroppar.

Termodynamik
Aggregationstillstånd
Fokker D.XXI

Fokker D.XXI är ett ensitsigt jaktplan som konstruerats av den nederländska flygtillverkaren Fokker 1935 för holländska ostindiska arméns behov för användning i nuvarande Indonesien. Flygplanets jungfrutur utfördes den 27 februari 1936.

Flygplanet designades som ett billigt men stryktåligt flygplan och hade därmed ett gott rykte om sig i slutet på 1930-talet.

När den holländska ostindiearmén drog tillbaka sin beställning beställde det nederländska flygvapnet 36 st flygplan, av vilka alla anlände i tid för att kunna försvara landet mot tyskarna i maj år 1940. Fastän Fokker D.XXI var långsammare och sämre skyddad än tyskarnas Messerschmitt Bf 109, klarade den sig överraskande bra i luftduellerna, bl.a. på grund av sina goda manöveregenskaper. Det var dock den tyska numerära överlägsenheten som slutligen visade sig utslagsgivande. Alla holländska Fokker D.XXI-jaktplan förstördes under kriget.

Användare

Se även
Fokker D.XXI i Finland

Källor 
 engelskspråkig sida om Fokker D.XXI
 Jukka Raunio, Lentäjän näkökulma II

= Externa länkar 
 Färgning Fokker D.XXI

Jaktflygplan
Nederländska stridsflygplan under andra världskriget
Finska stridsflygplan under andra världskriget
Flygplan tillverkade av Fokker
Torpedbåt

Torpedbåt är ett ytattackfartyg som har torpeder för bekämpning av fientliga fartyg (oftast ytfartyg). Torpedbåtarnas föregångare var stångminbåtar.

Historia
Torpedbåten hade sitt ursprung i stångtorpedbåten, som uppstod under amerikanska inbördeskriget. Stångtorpedbåten var försedd med en sprängladdning som satt på en lång stång (mina) som skulle bringas att detonera mot målfartygets undervattenskropp. Metoden var föga realistisk och ersattes snart av självgående torpeder. Torpedbåtarna kallades dock minbåtar fram till år 1895.

De tidiga torpedbåtarna drevs av kolvångmaskiner och indelades efter storlek i tre klasser.

Hotet från torpedbåtarna kom att mötas genom att man tillverkade liknande, men större och snabbare fartyg som kallades jagare (underförstått av torpedbåtar). Ångtorpedbåtarna hade tjänat ut sin roll före andra världskriget och kom att efterträdas av de snabbare motortorpedbåtarna.

Svenska torpedbåtar
Sverige fick sin allra första torpedbåt 1882, "Rolf", byggd vid Stockholms Varv. Den hade 34 tons deplacement och en fart på 16 knop. Av tidiga Torpedbåtarnas tre klasser kom den minsta 3:a klass torpedbåt inte till användning i Sverige. Efter andra världskriget återupptogs namnet Torpedbåt av Plejadklassen, som dock inledningsvis kallades Motortorpedbåt större.

Den sista torpedbåtsklassen i Sverige som var av Norrköpingsklass, byggdes om till robotbåtar i början av 1980-talet.

Svenska flottans torpedbåtsklasser genom tiderna
1:a klass torpedbåt (1896-)
2:a klass torpedbåt (1894-)
Perseustyp (1951-1967)
Plejadklass  (1954-1981)
Spicaklass  (1966-1989)
Norrköpingsklass  (1973-2005)

Danska flottans torpedbåtsklasser genom tiderna
 Lista över Danska torpedbåtar

Bilder

Se även 
 Lista över svenska örlogsfartyg

Örlogsfartyg efter typ
Deutschland

Deutschland kan syfta på:

 det tyska ordet för Tyskland
 Deutschland (låt av Die Prinzen) – en låt av det tyska popbandet Die Prinzen
 Deutschland (singel) – en låt av det tyska bandet Rammstein
 Deutschland Cup – en ishockeyturnering i Tyskland
 Deutschland 83 – en tysk dramaserie i åtta delar från 2015
 Deutschland 86 – en tysk dramaserie i tio delar från 2018
 Deutschlandincidenten (1937) – ett flyganfall mot tyska kryssare Deutschland under spanska inbördeskriget
 Deutschland sucht den Superstar – den tyska versionen av Idols
 Alumniportal Deutschland – en tysk webbplats för så kallade Tysklandsalumner
 Aus Deutschland – en opera av Mauricio Kagel
 Neues Deutschland – en tysk dagstidning
 Nickelodeon Deutschland – en barn-TV-kanal i Tyskland
 Sky Deutschland – ett tyskt betal-TV-bolag
 Xmal Deutschland – en tidigare tysk new wave-grupp bildad 1980

Fartyg
 Deutschland (1916) – en tysk handelsubåt under första världskriget
 Deutschland-klass (kryssare) – en fartygsklass av tunga kryssare som byggdes för Reichsmarine 1931–33
 Deutschland (kryssare) – första av 1930-talets fickslagskepp, senare omdöpt Lützow; involverad 1937 i Deutschland-incidenten
  – transatlantisk oceangående fartyg från år 1900
  – ett slagskepp sjösatt 1904
  – en minläggare i tjänst 1914
  – oceangående fartyg sjösatt 1923, förliste 1945
  – ett segelfartyg som används som skolfartyg, för närvarande i Bremen som museifartyg
  – fartyg sjösatt 1997
  – kryssningsfartyg, sjösatt 1998
 Deutschland (expeditionsfartyg) – en norskbyggd båt speciellt anpassad för polarhaven

Se även
 Deutschland-klass

Se även
 Junges Deutschland – flera
Privatekonomi

Privatekonomi kallas den gren av ekonomin som behandlar privatpersoners inkomster, utgifter, tillgångar, skulder och dylikt.

De tyngsta elementen i en privatpersons utgifter är vanligen bostadskostnader (direkta och i form av ränta på bostadslån), transportkostnader samt kostnader för mat, kläder och andra förbrukningsvaror. Vad inkomsterna beträffar rör det sig framför allt om lön för arbete, avkastning av kapital eller olika former av bidrag som pension. Man kan också bedriva egen rörelse.

Reala kapitalinkomster eller utgifter 
Inlåningsräntan är den betalning man får när man sparar pengar på banken. Räntan kan beskattas som inkomst av kapital, och värdet av pengarna kan även ändras av inflation eller deflation. Den som lånar pengar betalar bankens utlåningsränta. Den som har en arbetsinkomst får i Sverige göra avdrag för ränteutgifter vilket minskar kostnaden, medan inflation eller deflation minskar eller ökar värdet av skulden.

Referenser 

Privatekonomi
Ränta

fr:Placement
nl:Belegging
Vad min Gud vill, det alltid sker

Vad min Gud vill, det alltid sker är en gammal tysk psalm Was mein Gott will, das g'scheh allzeit i fem verser skriven av hertig Albrekt av Preussen ca 1554 men översattes till svenska redan 1601 och bearbetades 1793 av Eric Michael Fant. I 1819 års psalmbok står författaren endast som "Tysk förf, 1500-tal" och Albrecht finns ej med i författarregistret. I 1937 års psalmbok omnämns författaren med namn.

Psalmen inleds 1695 med orden:
Hwad min Gudh wil altijd thet skeer
Hans wilje är then bäste

Melodin är en fransk världslig visa Il me souffit de tous mes maulx komponerad av Claudin de Sermisy, tryckt 1528 i hans sångbok Trente et quatre chansons musicales a quatre parties. Den användes för första gången i ett sakralt sammanhang i melodin till den 128:e psalmen i Souterliedekens, tryckt 1540 i Antwerpen, baserad på Psaltaren 129. Det är detta datum som uppges i 1937 års psalmbok. Melodin används även till psalmerna Min Gud, på dig förtröstar jag (1695 nr 70, 1937 nr 312), Allt arbet är ju fåfängt här (1695 nr 97) och Vad Gudi täckes, är mig täckt (1695 nr 265, 1937 nr 328).

Publicerad i
Göteborgspsalmboken under rubriken "Om Tröst i Bedröfwelse".
1695 års psalmbok som nr 262 under rubriken "Om Tolamod och Förnöijelse i Gudi".
1819 års psalmbok som nr 251 under rubriken "Kristligt sinne och förhållande - I allmänhet: Förhållandet till Gud: Glädje i Gud och förnöjsamhet med hans behag under alla skiften".
1937 års psalmbok som nr 325 under rubriken "Trons glädje och förtröstan".

Referenser

Noter

Externa länkar
På Bach Cantatas återges originalmelodin och ett flertal varianter. Där uppges att den äldsta förekomsten av texten är från 1547.
Originalet av Il me souffit de tous mes maulx finns digitaliserat.
Den 128:e psalmen (Psaltaren 129) Sy bestreden my dicmael / al van mijn ioncheyt die menschen quaet från Souterliedekens finns återgiven med melodi och den franska originaltexten i en ny upplaga från 1922.

Tyska psalmer
Svenska psalmer
Franska psalmer
Ericus Erici Helsingius

Ericus Erici Helsingius, född i Hälsingland, död 29 december 1612 i Riddarholmens församling, Stockholm, var en svensk präst.

Biografi
Ericus Helsingius föddes i Hälsingland. Han blev 20 mars 1612 predikant i Gråbrödraklostret i Stockholm. Helsingius förde under en tid protokollen åt Stockholms konsistorium. Han avled 1612 i Riddarholmens församling.

Hovpredikant hos hertig Karl av Södermanland. Han finns representerad i de svenska psalmböckerna från 1695 och 1819 med översättningen av minst ett verk (1819 nr 233).

Familj
Helsingius var gift med Ingrid.

Psalmer
Hav tålamod, var from och god (81695 nr 263, 1819 nr 233).

Referenser

Svenska psalmförfattare
Svenska hovpredikanter
Personer från Hälsingland
Svenska präster under 1600-talet
Män
Avlidna 1612
Hav tålamod, var from och god

Hav tålamod, var from och god är en gammal psalm i tre verser av Ludwig Hetzer och översatt av Ericus Erici Helsingius, senare bearbetad av Johan Olof Wallin. Enligt Högmarck (1736) är psalmen av Laurentius Paulinus Gothus och bearbetad av Jesper Swedberg. Högmarck nämner inte alls Ericus Erici Helsingus, som var en äldre kollega till Gothus i prästyrket. 

Psalmen inleds 1695 med orden:
Haf tolamod, war from och godh
Och efterfölg Gudz wilja

Melodin publicerad i Teutsch Kirchenampt, en koralbok från 1525, tryckt i två delar i Strassburg. I 1697 års koralbok anges inte att psalmens melodi används för någon annan psalm, men i Koralbok för Nya psalmer, 1921 uppges att melodin är från 1525 och densamma som för psalmen O Fader vår, barmhärtig, god (1695 nr 188, 1819 nr 21, 1986 nr 372).

Publicerad som
Nr 263 i 1695 års psalmbok under rubriken "Om Tolamod och Förnöijelse i Gudi".
Nr 233 i 1819 års psalmbok under rubriken "Kristligt sinne och förhållande - I allmänhet: Förhållandet till Gud: Tålamod och tröst av Guds godhet under korset och bedrövelsen".

Fotnoter

Schweiziska psalmer
Arbetsmiljölagen

Arbetsmiljölagen , förkortat AML, är en lag som är antagen av Sveriges riksdag 1977.

Lagens ändamål är enligt 1 kap 1 § att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet samt att även i övrigt uppnå en god arbetsmiljö.

Enligt 3 kap 1a § ska arbetsgivare och arbetstagare samverka för att åstadkomma en god arbetsmiljö.

Enligt 6 kap 1 § ska arbetsgivare och arbetstagare bedriva en på lämpligt sätt organiserad arbetsmiljöverksamhet.

Ursprungligen var lagens huvudsyfte att förbättra den fysiska arbetsmiljön, men från och med 1977 omfattar arbetsmiljölagstiftningen i Sverige även arbetstagarnas psykiska hälsa och välmående, så kallad psykosocial arbetsmiljö. 
Idag handlar arbetsmiljö alltså om allt som påverkar människor på jobbet. Luft, ljud, kemikalier, maskiner, arbetsmängd, arbetsinnehåll, arbetsorganisation, stress och möjlighet till återhämtning. Även de sociala behoven ingår som en del i arbetsmiljön: arbetet ska ge tillfälle till utveckling, ny kunskap och gemenskap med arbetskamrater. 
Arbetsgivaren har det huvudsakliga ansvaret för arbetsmiljön och ska enligt arbetsmiljölagen "vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagare utsätts för ohälsa eller olycksfall". Men det ligger också ansvar på arbetstagaren att följa lagen och aktivt medverka till att arbetsmiljön blir bra.

Se även
Bf9k
Skyddsombud
Skyddskommitté

Noter

Externa länkar

Arbetsmiljöverket
Arbetsmiljöforum
Landsorganisationens sidor om arbetsmiljö
Prevent - arbetsmiljö i samverkan
Arbetsmiljöupplysningen

1977 i Sverige
Politikåret 1977
Juridikåret 1977
Arbetsrätt i Sverige
Arbetsmiljö
Sveriges lagar
Folkhälsa i Sverige
Barnsoldat

En barnsoldat är ett barn som deltar i väpnad styrka i krig eller annan väpnad konflikt. Att bli soldat är ett av få sätt för många fattiga och föräldralösa barn i krigsdrabbade länder att få mat, bostad och någon som tar hand om dem. Antal barnsoldater världen över uppskattas omkring år 2006 till ungefär 300 000 stycken. Oftast är det pojkar som används som barnsoldater men även flickor förekommer. Vanligt vid bland annat inbördeskriget i Sierra Leone på 1990-talet.

Användandet av barnsoldater yngre än 15 år är förbjudet enligt Barnkonventionen, artikel 38 och är ett krigsbrott enligt Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen, artikel 8.2.26.

Palestina
PLO, Hamas och andra palestinska väpnade grupper har använt barnsoldater i konflikten vid Israel. Sedan 2002 har den Palestinska myndigheten förbjudit användandet av barnsoldater. Trots detta förekommer rapporter om sådana. 2005 dödades en barnsoldat av israeliska trupper när han deltog i en operation som Hamas tog ansvaret för. Hamas har också på sina egna webbsidor erkänt användandet av barnsoldater vid sex olika tillfällen 2006-2007 där soldater som rekryterats som underåriga dödats sedan de fyllt 18 år. 2007 rapporterades om en trettonårig barnsoldat som användes som observationspost. Palestinska Journalistförbundet har också förbjudit avbildandet av barn i uniform och med vapen, trots detta förekommer en intensiv propaganda riktad mot den egna befolkningen med beväpnade barn och barnsoldater som visas på TV. Hamas driver också aktiv propaganda för barnsoldater som självmordsbombare.

Bosnien 
Den 20 mars 1993 under Bosnienkriget dog en 14-årig (vissa källor säger 15) serbisk soldat i en granatattack vid namn Spomenko Gostić som var soldat i Republika Srpskas (Serbiska republiken) armé.

Se även 

 Soldat

Referenser

Soldater
Krigföring