kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Poel

Poel (uttalas , som svenskans "pöl") är en 36,02 kvadratkilometer stor ö i Östersjön, norr om Wismarbukten och en kommun (Gemeinde) i det nordtyska förbundslandet Mecklenburg-Vorpommern. Kommunens officiella namn är Insel Poel (svenska: ön Poel). Den har omkring   bofasta invånare, varav de flesta bor i huvudorten Kirchdorf. Ön tillhör länet Landkreis Nordwestmecklenburg.

Poel har långa sandstränder och är sommartid ett populärt turistmål. Andra viktiga näringar är växtförädling, fiske och jordbruk.

Historia
Namnet Poel kommer enligt vissa teorier från fornnordiskans Phol, ett annat namn på asaguden Balder. En annan teori är att det kommer från ett slaviskt ord för ett flackt fält.

Orten Fährdorf på Poel omnämns första gången i ett dokument från 1163. Området koloniserades av tyska bosättare under Henrik Burwin I av Mecklenburgs regeringstid omkring 1210, då bygget av kyrkan i Kirchdorf påbörjades. Under det trettioåriga kriget mellan 1618 och 1648 fanns en fästning på ön, som efter kriget tilläts förfalla då dess strategiska roll övertagits av Wismars befästningar.

I westfaliska freden 1648 avträddes ön, som bildade ett särskilt amt, till Sverige, som exklav till guvernementet Wismar. Ön utgjorde 1654-1689 en del av drottning Kristinas underhållsland samt lämnades 1803 tillsammans med Wismar och Neukloster av Gustav IV Adolf på 100 år till hertigen av Mecklenburg-Schwerin som säkerhet för ett lån på  rdr hamburger banko. Bruttoinkomsterna av Poel uppgick under den svenska tiden till något över 4 600 rdr.

Ön ockuperades under slutfasen av andra världskriget 1945 av brittiska trupper, men överlämnades därefter till den sovjetiska ockupationszonen. På ön finns ett minnesmärke över de döda från sänkningen av fångfartyget Cap Arcona i maj 1945, varav 28 flöt iland vid öns kust.

Fram till Tysklands återförening 1990 tillhörde ön Östtyskland.

Befolkningsutveckling 
Ön nådde sin största befolkning efter andra världskriget, då man tog emot många flyktingar från tidigare tyska områden vid Östersjökusten. Sedan Tysklands återförening har antalet bofasta på ön minskat.

 Befolkningsutveckling  i Insel Poel

Källa:,,

Vänort
Under 2003 tecknades ett vänortsavtal med Hammarö kommun.

Kommunikationer

Ön har förbindelse med fastlandet genom en vägdamm, som är belägen på öns östra del. Busslinjen 430 förbinder ön med järnvägsstationen i den närmaste större staden Wismar.

Poel har tre hamnar, i Kirchdorf, Timmendorf-Strand och Niendorf. Mellan maj och september trafikeras ön dagligen av turistbåtar från Wismar som lägger till i huvudorten Kirchdorf.

Referenser 

Kommuner och städer i Landkreis Nordwestmecklenburg
Öar i Mecklenburg-Vorpommern
Tyska öar i Östersjön
Kastanjetter

Kastanjetter (skrivs i plural) (fr. castagnettes, sp. castañuelas, eg. "små kastanjer", av sp. castaña, "kastanj"), ett i spanska och neapolitanska danser brukligt skallerinstrument, bestående av två i form av ett genomskuret kastanjeskal (därav namnet) sammansatta träbitar, genom vilkas hopslående med fingrarna - sedan musikinstrumentet medelst ett band fästs vid tummen - de dansande slår takten till sina rörelser. Vanligen har den dansande ett par kastanjetter i vardera handen.

Källor

Slagverk
Ugglan
DDR (olika betydelser)

DDR kan syfta på 

 DDR – en stat Deutsche Demokratische Republik som existerade från 1949 till 1990, se Tyska demokratiska republiken oftare kallat Östtyskland
 DDR – nationalitetsbeteckningen för motorfordon från Östtyskland
 DDR – en serie dansspel, se Dance Dance Revolution
 DDR – ett studioalbum från 1977 av Drifters, se Dansa, disco, rock
 DDR SDRAM – en typ av minneskrets
Maj 2004



Lördagen den 1 maj 2004
Europeiska unionen utvidgas från 15 till 25 medlemsstater i den s.k.  östutvidgningen. Anslutande stater är Estland, Lettland, Litauen, Polen, Ungern, Tjeckien, Slovakien, Slovenien, Malta och  Cypern.

Onsdagen den 12 maj 2004
Sveriges riksdag beslutar med 245 röster mot 45 om rökförbud på restauranger, pubar och kaféer från och med 1 juni 2005.

Fredagen den 14 maj 2004
 Kronprins Frederik av Danmark och Mary Elizabeth Donaldson gifter sig i Köpenhamn.

Fredagen den 19 maj 2004
 Den Amerikanska serien Angel sänder sitt sista avsnitt.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Norra Skrävlinge församling

Norra Skrävlinge församling var en församling i Lunds stift och i Svalövs kommun. Församlingen uppgick 2006 i Teckomatorps församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. Före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Skrävlinge församling.

Församlingen var till 1962 annexförsamling i pastoratet Torrlösa och (Norra) Skrävlinge. Från 1962 till 2002 moderförsamling i pastoratet Norra Skrävlinge, Norrvidinge och Källs-Nöbbelöv som till 1992 även omfattade Södervidinge församling. Församlingen uppgick 2006 i Teckomatorps församling.

Kyrkor

Norra Skrävlinge kyrka

Se även
Norra Skrävlinge socken

Referenser

Noter

Indelningar i Svalövs kommun
Historiska församlingar i Lunds stift
Fribourg

Fribourg  (,  eller Freiburg im Üechtland, ) är en stad och kommun i distriktet Sarine i kantonen Fribourg, Schweiz. Staden är huvudort i kantonen med samma namn. Kommunen hade  invånare ().

Staden grundades 1157 av Berchtold IV av Zähringen och gav staden samma rättigheter som Freiburg im Breisgau. Efter huset Zähringens utslocknande kom Fribourg under grevarna av Kyburg, och 1277 under huset Habsburg. 1452-77 var staden införlivad med Savojen. 1481 upptogs staden med omgivande kanton i det schweiziska edsförbundet. Fribourg blev biskopssäte 1613 efter att under 1500-talet varit centrum för motreformationen.

Det aristokratiska styrelseskicket utvecklades snabbare i Fribourg än i många andra schweiziska städer, och under början av 1800-talet var Fribourg ofta skådeplats för revolter och inbördeskrig.

Medeltida bebyggelse finns bevarad i staden. Bland den märks den gotiska katedralen Sankt Nikolaus, och rådhuset från början av 1500-talet med ett åttkantigt klocktorn. Staden här även flera ståtliga gamla stenbroar över floden Sarine. Staden har även ett katolskt universitet, grundat 1889.

Staden är tvåspråkig med en franskspråkig majoritet och en betydande tyskspråkig minoritet.

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Fribourg
Schweiz kantonshuvudstäder
Orter i Fribourg (kanton)
Kommuner i Fribourg
Delémont

Delémont () är en ort och kommun i distriktet Delémont i kantonen Jura i Schweiz. Kommunen har  invånare ().

Delémont är huvudort i kantonen Jura och i distriktet Delémont.

Historia 
Delémont fick stadsrättigheter 1289 och på  byggdes en stadsmur med fyra portar och ett runt försvarstorn. År 1447 anlades ett hospital som dock brann ner tillsammans med stora delar av staden 1487. De viktigaste offentliga byggnaderna byggdes upp igen på .

Furstendömet Basel erövrades av franska trupper och Delémont blev huvudort i ett av de annekterade distrikten 1793. År 1815 överfördes den till kantonen Bern.

År 1834 byggdes en masugn och ett gjuteri i Delémont och i slutet av  tillkom flera industrier, bland annat en knivfabrik och en klocktillverkare.

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Schweiz kantonshuvudstäder
Kommuner i Jura (kanton)
Orter i Jura (kanton)
Sireköpinge församling

Sireköpinge församling var en församling i Lunds stift och i Svalövs kommun. Församlingen uppgick 2006 i Billeberga-Sireköpinge församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 1962 annexförsamling i pastoratet Halmstad och Sireköpinge för att därefter till 2006 vara moderförsamling i pastoratet Billeberga och Sireköpinge. Församlingen uppgick 2006 i Billeberga-Sireköpinge församling.

Kyrkor

Sireköpinge kyrka

Se även
Sireköpinge socken

Referenser

Noter

Historiska församlingar i Lunds stift

Indelningar i Svalövs kommun
Billeberga församling

Billeberga församling var en församling i Lunds stift och i Svalövs kommun. Församlingen uppgick 2006 i Billeberga-Sireköpinge församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. .

Församlingen var till 1962 moderförsamling i pastoratet Billeberga och Tirup för att därefter till 2006 vara moderförsamling i pastoratet Billeberga och Sireköpinge. Församlingen uppgick 2006 i Billeberga-Sireköpinge församling.

Kyrkor

Billeberga kyrka

Se även
Billeberga socken

Referenser

Noter

Historiska församlingar i Lunds stift
Billeberga
Indelningar i Svalövs kommun
Källs-Nöbbelövs församling

Källs-Nöbbelövs församling var en församling i Lunds stift och i Svalövs kommun. Församlingen uppgick 2006 i Teckomatorps församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1 maj 1927 moderförsamling i pastoratet Källs-Nöbbelöv och Felestad för att därefter till 1962 vara annexförsamling i pastoratet Svalöv, Källs-Nöbbelöv och Felestad. Från 1962 till 2002 annexförsamling i pastoratet Norra Skrävlinge, Norrvidinge och Källs-Nöbbelöv som till 1992 även omfattade Södervidinge församling. Församlingen uppgick 2006 i Teckomatorps församling.

Kyrkor

Källs-Nöbbelövs kyrka

Se även
Källs-Nöbbelövs socken

Referenser

Noter

Indelningar i Svalövs kommun
Historiska församlingar i Lunds stift
Norrvidinge församling

Norrvidinge församling var en församling i Lunds stift och i Svalövs kommun. Församlingen uppgick 2006 i Teckomatorps församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1 maj 1929 moderförsamling i pastoratet Norrvidinge och Dagstorp för att därefter till 1962 vara annexförsamling i pastoratet Södervidinge, Annelöv, Norrvidinge och Dagstorp. Från 1962 till 2002 annexförsamling i pastoratet Norra Skrävlinge, Norrvidinge och Källs-Nöbbelöv som till 1992 även omfattade Södervidinge församling. Församlingen uppgick 2006 i Teckomatorps församling.

Kyrkor

Norrvidinge kyrka

Se även
Norrvidinge socken

Referenser

Noter

Indelningar i Svalövs kommun
Historiska församlingar i Lunds stift
Stans

Stans är en stad och kommun i kantonen Nidwalden i centrala Schweiz. Kommunen har  invånare (). Stans är huvudort i kantonen Nidwalden.

Orten har motorvägsanslutning och en järnvägsstation vid den smalspåriga järnvägen Luzern–Stans–Engelberg.

I Stans finns kantonens gymnasium, som fram till 1988 drevs av det numera nedlagda kapucinerklostret. En viktig arbetsgivare är flygplanstillverkaren Pilatus Flugzeugwerke.

Orten omnämns först år 1100 som Tannis. En brand år 1713 förstörde många hus men ledde till en ny och öppnare ortsplan.

Geografi 
Stans ligger på en slätt mellan bergen Stanserhorn och Bürgenstock. Staden är belägen cirka 11 kilometer sydost om Luzern och cirka 23 kilometer sydväst om Schwyz.

Kommunen Stans har en yta om 11,08 km². Av denna areal används 4,35 km² (39,3 %) för jordbruksändamål och 4,07 km² (36,7 %) utgörs av skogsmark. Av resten utgörs 2,36 km² (21,3 %) av bostäder och infrastruktur, medan 0,31 km² (2,8 %) är impediment.

Demografi 
Kommunen Stans har  invånare (). En majoritet (93,9 %) av invånarna är tyskspråkiga (2014). 69,9 % är katoliker, 9,1 % är reformert kristna och 21,0 % tillhör en annan trosinriktning eller saknar en religiös tillhörighet (2014).

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Kommuner i Nidwalden
Orter i Nidwalden
Schweiz kantonshuvudstäder
Sarnen

Sarnen är en stad och kommun i kantonen Obwalden i centrala Schweiz. Kommunen har  invånare (). Sarnen är huvudort i kantonen Obwalden.

Till kommunen hör även ortsdelarna/byarna Bitzighofen, Kägiswil, Kirchhofen, Ramersberg, Stalden och Wilen/Oberwilen.

Arkeologiska fynd visar att platsen var bebodd under sten- och bronsåldern. Alemannerna kom till området på , men egentliga byar etablerades först omkring år 1200.

1468 brann delar av Sarnen med rådhuset i trä ned. Byggnaderna byggdes upp igen och rådhuset som nu byggdes av sten utvidgades 1729–1731 och 1787. Orten har också drabbats av flera översvämningar, senast i augusti 2005 då vattennivån var 3 meter över normalen.

Geografi 
Sarnen ligger vid utloppet av Sarner Aa i vid den norra änden av Sarnersee. Staden är belägen cirka 18 kilometer söder om Luzern och cirka 61 kilometer öster om Bern.

Kommunen Sarnen har en yta om 73,11 km². Av denna areal används 27,73 km² (37,9 %) för jordbruksändamål och 38,07 km² (52,1 %) utgörs av skogsmark. Av resten utgörs 4,68 km² (6,4 %) av bostäder och infrastruktur, medan 2,66 km² (3,6 %) är impediment.

Demografi 
Kommunen Sarnen har  invånare (). En majoritet (92,4 %) av invånarna är tyskspråkiga (2014). 70,3 % är katoliker, 8,6 % är reformert kristna och 21,1 % tillhör en annan trosinriktning eller saknar en religiös tillhörighet (2014).

Bildgalleri

Referenser

Externa länkar 

Kommuner i Obwalden
Orter i Obwalden
Schweiz kantonshuvudstäder
Sankt Gallen

Sankt Gallen (, schweizertyska: Sanggale, , , ) är en stad och kommun i distriktet Sankt Gallen i kantonen Sankt Gallen i nordöstra Schweiz. Kommunen har  invånare (). Sankt Gallen är huvudort i kantonen med samma namn.

Staden växte fram på 700-talet och utgör idag det kulturella och administrativa centrumet i östra Schweiz. Namnet Sankt Gallen har staden fått efter den keltiske munken Gallus.

År 1837 avled Sveriges tidigare kung Gustav IV Adolf i staden. Fotbollslaget FC St. Gallen kommer härifrån. Klosteranläggningen med klosterkyrkan i Sankt Gallen är världsarv.

Geografi 
Staden är belägen i floden Steinachs dalgång, söder om Bodensjön. Sankt Gallen ligger cirka 63 kilometer öster om Zürich och cirka 64 kilometer norr om Chur.

Sankt Gallen gränsar till följande kommuner: Gossau i väster, Gaiserwald och Wittenbach i norr, Mörschwil, Untereggen och Eggersriet österut. Söderut gränsar staden mot kantonen Appenzell Ausserrhoden och kommunerna Herisau, Stein, Teufen och Speicher.

Kommunen Sankt Gallen har en yta om 39,38 km². Av denna areal används 10,89 km² (27,7 %) för jordbruksändamål och 11,10 km² (28,2 %) utgörs av skogsmark. Av resten utgörs 16,56 km² (42,1 %) av bostäder och infrastruktur, medan 0,76 km² (1,9 %) är impediment.

Demografi 
Kommunen Sankt Gallen har  invånare (). En majoritet (85,1 %) av invånarna är tyskspråkiga (2014). 38,5 % är katoliker, 21,8 % är reformert kristna och 39,7 % tillhör en annan trosinriktning eller saknar en religiös tillhörighet (2014).

Kända personer från Sankt Gallen 
 Robert Billwiller, meteorolog
 Marwin Hitz, fotbollsmålvakt

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Kommuner i Sankt Gallen
Orter i Sankt Gallen (kanton)
Schweiz kantonshuvudstäder
Schaffhausen

Schaffhausen (, , , ) är en stad och kommun i kantonen Schaffhausen i norra Schweiz. Kommunen har  invånare (). Schaffhausen är huvudort i kantonen med samma namn.

Den 1 januari 2009 inkorporerades kommunen Hemmental in i Schaffhausen.

Kommunen består av staden Schaffhausen samt orterna Herblingen och Hemmental.

Geografi 
Schaffhausen ligger på flodens Rhens högra flodbank, väster om Bodensjön. Den är belägen på en höjd av 403 meter över havet. Staden ligger cirka 36 kilometer norr om Zürich och cirka 25 kilometer nordväst om Frauenfeld.

Kommunen Schaffhausen har en yta om 41,85 km². Av denna areal används 8,15 km² (19,5 %) för jordbruksändamål och 22,41 km² (53,5 %) utgörs av skogsmark. Av resten utgörs 10,68 km² (25,5 %) av bostäder och infrastruktur, medan 0,68 km² (1,6 %) är impediment.

Demografi 
Kommunen Schaffhausen har  invånare ()  En majoritet (86,1 %) av invånarna är tyskspråkiga (2014). 24,5 % är katoliker, 33,2 % är reformert kristna och 42,3 % tillhör en annan trosinriktning eller saknar en religiös tillhörighet (2014).

Bildgalleri

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

 
Kommuner i Schaffhausen
Orter i Schaffhausen (kanton)
Schweiz kantonshuvudstäder
Orter vid Rhen
Frauenfeld

Frauenfeld är en stad och kommun i distriktet Frauenfeld i kantonen Thurgau i norra Schweiz. Kommunen har  invånare (). Frauenfeld är huvudort i kantonen Thurgau. Staden växte upp runt slottet i Frauenfeld.

I kommunen finns förutom staden Frauenfeld även orterna Gerlikon, Horgenbach och Bühl.

Historia 
Staden omnämndes först år 1246 och grundades av greven i Kyburg och abboten på Reichenau, på abbotens mark. År 1264 kom Frauenfeld i habsburgarnas händer för att uppgå i det schweiziska edsförbundet 1460. Två eldsvådor (år 1771 och 1788) förstörde hela staden förutom det medeltida slottet. År 1803 blev Frauenfeld kantonshuvudort i Thurgau.

Geografi 
Frauenfeld ligger vid floden Murg, nära dess sammanflöde med Thur. Staden är belägen cirka 34 kilometer nordost om Zürich och cirka 39 kilometer nordväst om Sankt Gallen.

Kommunen Frauenfeld har en yta om 27,35 km². Av denna areal används 11,33 km² (41,4 %) för jordbruksändamål och 6,72 km² (24,6 %) utgörs av skogsmark. Av resten utgörs 8,76 km² (32,0 %) av bostäder och infrastruktur, medan 0,59 km² (2,2 %) är impediment.

Demografi 
Kommunen Frauenfeld har  invånare (). En majoritet (86,4 %) av invånarna är tyskspråkiga (2014). En italienskspråkig minoritet på 3,1 % lever i kommunen. 34,5 % är katoliker, 37,1 % är reformert kristna och 28,4 % tillhör en annan trosinriktning eller saknar en religiös tillhörighet (2014).

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Kommuner i Thurgau
Orter i Thurgau
Schweiz kantonshuvudstäder
Bellinzona

Bellinzona  (,  ,  , äldre rätoromanskt namn: Blizuna ) är en stad och kommun i kantonen Ticino i södra Schweiz. Den är kantonens huvudort. Bellinzona är känt för sina tre medeltida borgar, Castelgrande, Montebello och Sasso Corbaro, vilka sedan år 2000 är upptagna på Unescos världsarvslista.

Kommunen har  invånare ().

Indelning 
Den 2 april 2017 inkorporerades tolv kommuner i Bellinzona och kommunen växte därmed från cirka  invånare till cirka  invånare. De tidigare kommunerna utgör numera kommundelar, Quartiere.
<div style="padding:1em 20px 1em 20px; color:#000000;text-align:left;">

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Orter i Ticino
Kommuner i Ticino
Världsarv i Schweiz
Schweiz kantonshuvudstäder
Sion, Valais

Sion  (,  , frankoprovensalska: Chyoun) är en stad och kommun i distriktet Sion i kantonen Valais i Schweiz. Kommunen har  invånare (). Sion är huvudort i kantonen Valais såväl som i distriktet Sion.

I Sion finns världens äldsta spelbara orgel. Den är byggd på 1400-talet.

Den 1 januari 2013 inkorporerades kommunen Salins in i Sion och den 1 januari 2017 inkorporerades kommunen Les Agettes.

Demografi 
Kommunen Sion har  invånare (). En majoritet (85,4 %) av invånarna är franskspråkiga (2014). En tyskspråkig minoritet på 2,7 % lever i kommunen. 72,0 % är katoliker, 4,2 % är reformert kristna och 23,8 % tillhör en annan trosinriktning eller saknar en religiös tillhörighet (2014).

Sport 
FC Sion är en framgångsrik fotbollsklubb från orten. Staden ansökte om att få arrangera olympiska vinterspelen 2006, men valet föll på Turin i Italien vid slutomröstningen i juni 1999.

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Kommuner i Valais
Orter i Valais
Schweiz kantonshuvudstäder
Zug

Zug  (, , ) är en stad och kommun i kantonen Zug i centrala Schweiz. Kommunen har  invånare (). Zug är huvudort i kantonen med samma namn.

Kommunen består av orterna Zug och Oberwil bei Zug.

På Zugerbergs lägre sluttningar växer många fruktträd och Zugs mest kända jordbruksprodukt är kirschwasser.

Historia 
Staden omnämndes första gången 1242 och beskrevs då som underställt grevarna i Kyburg. Den kallades för en oppidum 1242 och en castrum 1255. År 1273 köptes den av Rudolf IV av Habsburg. Staden styrdes av en fogde, som utsågs av habsburgarna, och en rådsförsamling. Flera områden i landsbygden (till exempel Baar, Menzingen och Aegeri) hade var och en sin egen Landsgemeinde (landskommun) men styrdes av en enda fogde som även denne utsågs av habsburgarna. Dessa områden kallades Äusseres Amt. Den 27 juni 1352 inträdde både Zug och Äusseres Amt i den schweiziska konfederationen. Efter flera turbulenta årtionden avsade sig habsburgarna alla sina territoriella anspråk på Zug.

I september 2001 inträffade Zugmassakern då en man med antisocial personlighetsstörning, beväpnad med bland annat ett automatgevär och en handgranat, mördade 14 politiker och skadade 18 i kantonsparlamentets byggnad.

Geografi 
Staden är belägen vid Zugsjöns nordöstra strand vid foten av Zugerberg (1 039 meter över havet). Zug ligger cirka 21 kilometer nordost om Luzern och cirka 23 kilometer söder om Zürich.

Kommunen Zug har en yta om 21,62 km². Av denna areal används 6,94 km² (32,1 %) för jordbruksändamål och 8,23 km² (38,1 %) utgörs av skogsmark. Av resten utgörs 5,99 km² (27,7 %) av bostäder och infrastruktur, medan 0,54 km² (2,5 %) är impediment.

Ekonomi 
Det på Stockholmsbörsen noterade bolag Fenix Outdoor International AG har sedan 2014 sitt huvudsäte Zug, då huvudkontoret flyttades från Örnsköldsvik.

Demografi 
Kommunen Zug har  invånare (). En majoritet (79,8 %) av invånarna är tyskspråkiga (2014). En italienskspråkig minoritet på 2,6 % lever i kommunen. 48,9 % är katoliker, 14,8 % är reformert kristna och 36,2 % tillhör en annan trosinriktning eller saknar en religiös tillhörighet (2014).

Sport 
Ishockeylaget EV Zug deltar i den schweiziska högstadivisionen National League, och spelar sina hemmamatcher i Bossard Arena. Peter Forsberg bor i Zug med familj.

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Zug
Kommuner i Zug
Orter i Zug (kanton)
Schweiz kantonshuvudstäder
Artie Shaw

Artie Shaw, eg. Arthur Jacob Arshawsky, född 23 maj 1910 i New York, New York, död 30 december 2004 i Thousand Oaks, Kalifornien, var en amerikansk jazzklarinettist, orkesterledare, kompositör och författare.

Biografi 
Artie Shaw föddes i New York men växte upp i New Haven i Connecticut, där han som 15-åring lärde sig att spela saxofon. Vid 16 års ålder började han turnera med en orkester. Han återvände emellertid till New York och spelade vid olika konserter. Han blev Benny Goodmans jazzrival. Under swingeran var hans orkester mycket populär med bland annat Begin the Beguine, Stardust, Rosalie, Oh Lady Be Good, Dancin' in the Dark och Frenesi.

Under andra världskriget tog han värvning i amerikanska marinen tillsammans med hela sin orkester och turnerade med den mellan olika amerikanska förläggningsplatser i Stilla Havsområdet och framträdde för soldaterna på samma sätt som Glenn Miller gjorde på den europeiska krigsskådeplatsen. Efter 18 månader blev han hemskickad på grund av psykisk utmattning.

Shaw var gift åtta gånger med bland andra Lana Turner, Ava Gardner och den populäre kompositören Jerome Kerns dotter Betty Kern. Sin sista hustru, skådespelaren Evelyn Keyes, var han gift med från 1957.

År 1955 lade Shaw klarinetten på hyllan och ägnade resten av sitt liv åt halvt självbiografiskt romanförfattande.

Källor

Externa länkar 
 

Amerikanska jazzmusiker
Amerikanska klarinettister
Amerikanska kompositörer
Amerikanska orkesterledare
Engelskspråkiga författare
Storband
Amerikanska författare under 1900-talet
Amerikanska musiker under 1900-talet
Personer från New York
Födda 1910
Avlidna 2004
Män