Konstitutionsutskottet

Konstitutionsutskottet (KU) är ett utskott i Sveriges riksdag med uppgift att bereda frågor och väcka förslag av konstitutionell och förvaltningsrättslig betydelse, samt att granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Utskottets verksamhet regleras i Regeringsformen och Riksdagsordningen. 

Med hänsyn till utskottets granskande roll, har man sedan 1991 kommit överens om att dess ordförande alltid skall komma från oppositionen. Utskottets nuvarande ordförande är Ida Karkiainen (S).

KU består av sjutton folkvalda riksdagsledamöter med alla riksdagspartier representerade, och till sig har de ett kansli med tjänstemän knutet.

Historia 
Första gången ett konstitutionsutskott tillsattes var inför riksdagen i maj 1809. Det spelade en mycket betydelsefull roll i arbetet med att ta fram en ny regeringsform, vilken antogs 6 juni samma år. Dess förste ordförande var Lars August Mannerheim, dess förste sekreterare var Hans Järta. Ledamöter i det första KU var bland andra Anders Jansson Hyckert, Gottlieb Gahn och Carl von Rosenstein. 

KU bildades permanent med 1809 års regeringsform 53 §, där det stadgas att riksdagen ska tillsätta utskott och däribland ett konstitutionsutskott att väcka och upptaga frågor rörande förändringar i grundlagarna och yttranden deröfver till riksens ständer afgiva, samt att granska de i statsrådet förda protokoll. Dess uppgifter fastställdes även i densamma regeringsform 105-107 §§ och riksdagsstadgan; funktionen är i princip oförändrad, fastän uppgifterna anpassats till det moderna samhällets förutsättningar och statsskickets förändring.

Uppgifter 

Konstitutionsutskottets områden gäller det som berör de svenska grundlagarna och riksdagsordningen, och det är en viktig del av riksdagens kontrollmakt. Ärenden som är aktuella för detta utskott handlar om lagstiftning om konstitutionen och förvaltningsrätt, lagstiftning om TV, radio och film, press- och partistöd, riksdagen, om myndigheter som finns i riksdagen som till exempel Riksrevisionen och Justitieombudsmannen (dock inte Riksbanken), granskning av regeringen och statsråden, tryck- och yttrandefrihet, det kommunala självstyret, opinionsbildning, och religionsfrihet. 

KU granskar regering och statsråd löpande och i särskilda fall efter s.k. KU-anmälningar. Den löpande granskningen läggs fram årligen i ett betänkande, kallat granskningsbetänkande, förut kallat "dechargebetänkandet". Kommer en anmälan in, inleder de utfrågningar av berörda personer. Utfrågningarna är sedan 1988 offentliga. Om åtal skulle vara aktuellt mot ett statsråd, är det KU som avgör detta. Fallet går då direkt till Högsta domstolen. Senaste gången ett statsråd åtalades var under mitten av 1800-talet, vilket togs upp i den numera avskaffade riksrätten. Vanligare är att KU kritiserar statsråd efter en utfrågning, vilket kan resultera i misstroendevotum mot vederbörande. Utskottet har även sista ordet i vissa prövningar och beredningar inför riksdagsbeslut.

Ordförande

Före 1971 (tvåkammarriksdagen) 
1809/1810: Lars August Mannerheim
1823: Baltzar von Platen
1828/1830: Lars August Mannerheim
1834/1835: Jakob Cederström
1840/1841: Carl Henrik Anckarsvärd
1851–1858:Gustaf Lagerbielke
1859/1860, 1862/1863, 1867/1871: Thomas Munck af Rosenschöld
1871 (urtima riksdagen): Gustaf af Ugglas
1872/1875: Thomas Munck af Rosenschöld
1876–1887B: Magnus Hallenborg
1888: Gunnar Wennerberg
1888–1898: Oscar Bergius
1899: Gustaf Åkerhielm
1900–1901: Gustaf Rudebeck
1902–1905 (lagtima riksdagen): Hugo Blomberg
1906–1908: Hugo Blomberg
1909–1910: Karl Staaff
1911: Ernst Trygger
1912: Carl Carlsson Bonde
1912: Theodor af Callerholm
1913–1917: Nils Edén
1918: Otto Mannheimer
1918 (urtima riksdagen): Jakob Pettersson
1919 (urtima riksdagen): Jakob Pettersson
1919 (urtima riksdagen)–1921: Viktor Larsson i Västerås
1922–1923: Sam Clason
1924: Viktor Larsson i Västerås
1925–1929: Knut von Geijer
1930–1938: Carl Axel Reuterskiöld
1939 (lagtima riksdagen)–1958 (B): Harald Hallén
1959–1964: Bengt Elmgren
1965–1972: Georg Pettersson

Efter 1971 (enkammarriksdagen)

Vice ordförande

Före 1971 (tvåkammarriksdagen) 
Johan Sjöberg    1869
Lars Johan Hierta  1871U
Pehr von Ehrenheim  1872 -1973
Magnus Hallenborg  1874 - 1875
Johan Sjöberg   1876 - 1878
Johan Nordenfalk  1879 - 1880
Adolf Erik Nordenskiöld  1884 - 1885
Per Siljeström   1886
Axel Ljungman  1887A
Johan Sjöberg 1887B
Axel Ljungman  1891 - 1899
Fredrik Barnekow  1900 - 1905L
Gullbrand Elowson  1905 1U - 1906
Theodor af Callerholm  1907 - 1909
Johan Fredrik Nyström   1910
Theodor af Callerholm  1911
Hjalmar Branting  1912 - 1914A
Sam Clason  1914B - 1917
Viktor Larsson i Västerås  1918L - 1918U
Sam Clason  1919 - 1921
Arthur Engberg  1922 - 1923
Knut von Geijer  1925
Arthur Engberg  1926 - 1928
Harald Hallén  1933 - 1938
Anton Pettersson  1939L - 1939U
Gustaf Adolf Björkman  1940 - 1940U
Jones Erik Andersson  1941 - 1951
John Pettersson  1952 -1960
Torsten Andersson  1961 - 1968
Gunnar Larsson  1969 - 1971

Efter 1971 (enkammarriksdagen)

Huvudsakliga källor 
Stig Hadenius, Riksdagen : En svensk historia (Sthlm 1994)
Riksdagens webbplats
Konstitutionsutskottets hemsida, på Riksdagens webbplats
Riksdagsordningen och Regeringsformen, 1809 års regeringsform
svt.se Bakgrund : Så arbetar konstitutionsutskottet

Noter

Externa länkar 
Riksdagen - Konstitutionsutskottet

Utskott i Sveriges riksdag
Konstitutionella konvent