kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Villervallavillan

Villervallavillan (engelska: Mr. Blandings Builds His Dream House) är en amerikansk komedifilm från 1948 i regi av H.C. Potter. Filmen skrev och producerades av teamet Melvin Frank och Norman Panama, baserat på Eric Hodgins populära roman Mr. Blandings Builds His Dream House från 1946, som illustrerades av William Steig (författaren till Shrek!). I huvudrollerna ses Cary Grant, Myrna Loy och Melvyn Douglas.

Handling 
Jim Blandings (Cary Grant) bor tillsammans med sin fru (Myrna Loy) och sina två döttrar i en trång lägenhet i New York. De bestämmer sig för att bygga sitt drömhus en kort tågresa bort, men det går inte alls enligt planerna.

Rollista i urval 
 Cary Grant – James Blandings
 Myrna Loy – Muriel Blandings
 Melvyn Douglas – William "Bill" Cole
 Louise Beavers – Gussie
 Reginald Denny – Henry Simms
 Jason Robards, Sr. – John Retch
 Lex Barker – förman, snickeri 
 Connie Marshall – Betsy Blandings
 Sharyn Moffett – Joan Blandings
 Ian Wolfe – Smith, fastighetsmäklare 
 Nestor Paiva – Joe Apollonio
 Harry Shannon – W.D. Tesander
 Tito Vuolo – Mr. Zucca

Se även 
 Hem dyra hem, film från 1986 med Tom Hanks och Shelley Long.
 Drömkåken, film från 1993 med Björn Skifs och Suzanne Reuter.
 George Washington Slept Here, film från 1942 med Jack Benny och Ann Sheridan.

Externa länkar 
 
 
 
 

Filmer 1948
Amerikanska komedifilmer
Connecticut på film
New York på film
Filmer i regi av H. C. Potter
Engelskspråkiga filmer
Filmer baserade på amerikanska romaner
Filmer från RKO Pictures
Folsom State Prison

Folsom State Prison (FSP), är det fängelse i Folsom, Kalifornien i USA öppnat 1880 där Johnny Cash spelade in skivan At Folsom Prison tillsammans med sin blivande fru June Carter den 13 januari 1968. Han har även skrivit en sång om fängelset, "Folsom Prison Blues".

FSP har en kapacitet på att förvara 2 065 intagna men för den 23 november 2022 var det överbeläggning och den förvarade 2 500 intagna.

Fängelset nämns även i låten "Walla Walla", av The Offspring, som finns med på deras album Americana.

FSP ligger granne med ett annat fängelse i California State Prison, Sacramento, som faktiskt var en del av FSP mellan 1986 och 1992 med namnet New Folsom Prison.

Folsom Women's Facility
I januari 2013 invigdes det ett kvinnofängelse, med säkerhetsnivån "låg", på ägorna för FSP. Den fick namnet Folsom Women's Facility (FWF). FWF har en kapacitet på att förvara 403 intagna och för den 23 november 2022 förvarade den 215 intagna.

Referenser

Fängelser i Kalifornien
Bildanden 1880
Folsom, Kalifornien
Fenixorden (Tyskland)

Fenixorden, orden instiftad av furst Filip Ernst I av Hohenlohe-Waldenburg-Shillingsfürst 29 december 1757. Orden har inte delats ut sedan 1806.

Ej längre existerande tyska ordnar
Chamois

Chamois är en ort och kommun i regionen Aostadalen i Italien. Chamois gränsar till kommunerna Antey-Saint-André, Ayas, La Magdeleine och Valtournenche. Den hade  invånare (2017) och har italienska och franska som officiella språk.

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Orter i Valle d'Aosta
Vintersportorter i Italien
Kommuner i Valle d'Aosta
Cheney, Yonne

Cheney är en kommun i departementet Yonne i regionen Bourgogne-Franche-Comté i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Tonnerre som tillhör arrondissementet Avallon. År  hade Cheney  invånare.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Cheney

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Yonne

Källor 

Kommuner i Yonne
Jag såg honom först!

Jag såg honom först! (originaltitel: The Bachelor and the Bobby-Soxer) är en amerikansk screwballkomedi från 1947 med Cary Grant, Myrna Loy och Shirley Temple. Filmen regisserades av Irving Reis. Filmens manusförfattare, Sidney Sheldon, belönades med en Oscar för bästa originalmanus.

Handling 
Tonårsflickan Susan Turner (Shirley Temple) förälskar sig i playboyen Richard Nugent (Cary Grant). I sin tonårsförälskelse så tycker Susan det som en smart idé att smyga in i Richards lägenhet för att stå model för honom. Men Susans syster, domaren Margaret Turner (Myrna Loy), upptäcker sin syster där och hotar Richard med fängelse. För att undvika det hela lovar Richard att gå ut med Susan till förälskelsen lagt sig.

Rollista i urval 
 Cary Grant – Richard Nugent
 Myrna Loy – Margaret Turner
 Shirley Temple – Susan Turner
 Rudy Vallée – Tommy Chamberlain
 Ray Collins – Dr. Matt Beemish
 Harry Davenport – domare Thaddeus Turner
 Johnny Sands - Jerry White
 Don Beddoe - Joey
 Lillian Randolph - Bessie
 Veda Ann Borg - Agnes Prescott
 Dan Tobin - Walters
 Ransom M. Sherman - domare Treadwell
 William Bakewell - Winters
 Irving Bacon - Melvin

Externa länkar 

Filmer 1947
Amerikanska komedifilmer
Amerikanska romantikfilmer
Engelskspråkiga filmer
Söndagsbarn

Söndagsbarn kan syfta på:

 Söndagsbarn (1980) – västtysk film
 Söndagsbarn (1992) – dansk/finsk/isländsk/norsk/svensk film
 Söndagsbarn (folktro) – barn födda en söndag skulle enligt folktro få framgång i livet
 Söndagsbarnet – västtysk film från 1956
Söndagsbarn (1980)

Söndagsbarn, västtysk film från 1980.

Om filmen
Filmen är inspelad i Hüttenheimgruvan och Marktbreit i Bayern. Den hade västtysk premiär den 23 februari 1980.

Rollista
Nora Barner - Elsie
Hartmut Becker - Konradi
Friedrich von Thun
Pola Kinski - Lona
Caroline Ohrner - Inka
Erika Pluhar - Mamma
Elisabeth Schwarz - Thilda
Gerd Seid - Pappa

Externa länkar

Filmer 1980
Västtyska dramafilmer
Västtyska krigsfilmer
Västtyska romantikfilmer
Söndagsbarn (1992)

Söndagsbarn är en svensk dramafilm från 1992 i regi av Daniel Bergman med manus av Ingmar Bergman.

Handling
"Jag är också ett söndagsbarn", säger far och son omväxlande på sin resa i filmen (även Bergmans favoritdramatiker August Strindberg var söndagsfödd, liksom den sanningssökande huvudpersonen "Studenten" i dennes Spöksonaten, som Bergman flera gånger regisserat). Filmen är det andra verket i Bergmans trilogi om föräldrarnas komplicerade relationsliv – TV-serierna Den goda viljan (1991) och Enskilda samtal (1996) är de båda andra.

Växelvis berättas några episoder med "Pu" (Ingmar Bergman) som barn och som vuxen och framförallt relationen till sin prästfar. En sommar vid familjens sommarställe i Dalarna berättas om spänt familjeliv och en resa med tåg och cykel, då fadern erbjuder pojken att följa med till den avlägsna kyrka fadern ska hålla gudstjänst i. Trivsam gemenskap varvas med plötsliga utbrott av upprörd vrede, oro och misshandel från faderns sida. Däremellan besöker den vuxne Ingmar sin åldrade far för samtal om det som varit och de komplicerade familjerelationerna.

Om filmen
Filmen hade biopremiär den 28 augusti 1992 och är tillåten från 11 år. Den har även visats på SVT och TV4.

Rollista (urval)
Thommy Berggren - far
Henrik Linnros - Pu (Ingmar som barn)
Lena Endre - mor
Malin Ek - Märta
Marie Richardson - Marianne
Irma Christenson - moster Emma
Birgitta Valberg - mormor
Börje Ahlstedt - morbror Carl
Maria Bolme - Maj
Majlis Granlund - Lalla
Birgitta Ulfsson - Lalla
Carl-Magnus Dellow - urmakaren
Melinda Kinnaman - fruntimret
Per Myrberg - Ingmar
Helena Brodin - syster Edit
Halvar Björk - farbror Ericsson
Lis Nilheim - kyrkoherdens fru
Bertil Norström - kyrkoherden
Suzanne Ernrup - Helga Smed
Carl-Lennart Fröbergh - bröllopsgäst

Musik i filmen
Blinka lilla stjärna, bearbetning Wolfgang Amadeus Mozart, svensk text Betty Ehrenborg-Posse, sång Marie Richardson 
Songes, text och musik Carl Jonas Love Almqvist, sång Marie Richardson 
Sonat, cello, op. 8, musik Zoltán Kodály, instrumental
Konsert, violin (2), stråkorkester, BWV 1043, d-moll, musik Johann Sebastian Bach
Härlig är jorden, svensk text Cecilia Bååth-Holmberg

Utmärkelser
1992 – Festival Premiers Plans d'Angers - Europeiska juryns specialomnämnande – långfilm, Daniel Bergman
1992 – Festival des Films du Monde (Montréal) - Bästa foto Tony Forsberg
1992 – Festival des Films du Monde - FIPRESCI-priset, Daniel Bergman
1992 – Festival des Films du Monde - Bästa debutfilm, Daniel Bergman
1993 – Guldbagge - Bästa foto Tony Forsberg

Externa länkar

Fullständig lista över medarbetare i samband med filmen (på engelska)

Svenska filmer 1992
Svenska dramafilmer
Svenskspråkiga filmer
Filmer i regi av Daniel Bergman
Filmmanus av Ingmar Bergman
Svenska 1990-talsfilmer
Filmer vars fotograf belönades med Guldbaggen för bästa foto
Söndagsbarnet

Söndagsbarnet, västtysk film från 1956 baserad på Hans Müller-Schlössers pjäs Schneider Wibbel.

Om filmen
Filmen hade svensk premiär den 26 augusti 1957.

Rollista (urval)
Heinz Rühmann - Anton Wibbel
Hannelore Bollmann - Fin
Werner Peters - Mölfes
Günther Lüders - Mattes
Walter Giller - Bosty Mc. Millar
Carla Hagen - Mariechen
Otto Wernicke - Willowitz
Siegfried Lowitz - kriminalpolis

Externa länkar
IMDb - Söndagsbarnet

Filmer 1956
Västtyska komedifilmer
Eurocup

Eurocup (av arrangörerna skrivet EuroCup) är en e-sportturnering som sedan år 2000 anordnas två gånger per år av E-sportcommunityn Clanbase. Turneringen spelas online mellan de olika klanerna som anmäler sig till de diverse spelen och vissa år avslutas allt med matcher på ett LAN som traditionellt hålls Nederländerna, men i september 2006 hölls i Danmark. Första gången turneringen gick (våren 2000) spelades endast Quake 3 Arena, men nya spel tillkommer ständigt och gamla spel byts ut när nyare versioner fått tillräckligt med popularitet och redan hösten 2000 anordnades det även en Counter-Strike turnering.

Referenser

Externa länkar 
Clanbases hemsida

E-sportturneringar
Falkenberg (olika betydelser)

Falkenberg kan syfta på:

Personer 
 Falkenberg (släkt) – en som finns i flera olika grenar i Sverige och personer i släkten

Personer med namnet och inte del av släkterna
 Dietrich von Falkenberg (1580-1631), tysk krigare i svensk tjänst
 Gustav Adolf Falkenberg (1816-1886), dansk officer

Geografi

Finland 

 Falkenberg, Nousis – en by i Nousis kommun, Västra Finlands län

Frankrike 

 Faulquemont, kommun i departementet Moselle i regionen Grand Est,

Polen 

 Falkenberg – tyska namnet på en stad i Opole vojvodskap, se Niemodlin 
 Landkreis Falkenberg O.S. – ett län i dåvarande Preussen 1816–1945

Sverige 

 Falkenbergs kommun – en kommun i Hallands län
 Falkenberg – en tätort i Halland och centralort i Falkenbergs kommun
 Falkenbergs stad – en tidigare kommun i Hallands län, före 1558–1970
 Falkenbergs församling – en församling i Falkenbergs pastorat i Varbergs och Falkenbergs kontrakt i Göteborgs stift
 Falkenbergs kyrka – en kyrka som ligger i Falkenberg och tillhör Falkenbergs församling
 Falkenbergs distrikt – ett distrikt i Falkenbergs kommun och Hallands län 2016–
 Falkenberg (borg) – en tidigare borg

Tjeckien 

 Sokolí vrch (kulle), Ústí nad Labem,

Tyskland 

 Falkenberg, Berlin, del av en befolkad plats, 
 Falkenberg, Altmärkische Wische – ort, Altmärkische Wische, Sachsen-Anhalt, 
 Falkenberg (Mark) – kommun, Brandenburg, 
 Falkenberg/Elster – en stad i Landkreis Elbe-Elster, Brandenburg
 Falkenberg, Tirschenreuth – kommun, Tirschenreuth, Bayern, Oberpfalz, 
 Falkenberg, Rottal-Inn – kommun, Rottal-Inn, Bayern, Niederbayern,
 Falkenberg (Odenwald) – berg, Hessen, Regierungsbezirk Darmstadt, 
 Gartenstadt Falkenberg  – ett område i stadsdelen Bohnsdorf i stadsdelsområdet Treptow-Köpenick i Berlin
 Falkenberg, Heideblick – ort, Heideblick, Brandenburg 
 Falkenberg, Tauche – ort, tidigare kommun, Tauche, Brandenburg

Efternamn
Robotskapade Frankrikeförgreningar
Robotskapade Tjeckienförgreningar
Sveriges Rundradiomuseum

Sveriges Rundradiomuseum (tidigare  Motala Rundradiomuseum) är ett teknikhistoriskt museum vid Radiovägen 1 i området  Bondebacka i Motala, Östergötlands län.  Museet öppnade 1977 och är inrymt i stationsbyggnaden för Motala långvågsstation från 1927.

Bakgrund
Den nuvarande museibyggnaden byggdes 1926-1927 efter ritningar av arkitekt Carl Åkerblad från Stockholm. Han stod även som arkitekt bakom Radiostationen i Grimeton, invigd 1924 och sedan år 2004 världsarv. I Motala inleddes 1927 de första publika radiosändningar i Sverige och här användes för första gången det kända anropet Stockholm - Motala, ofta använd av Sven Jerring. Programmen producerades i Stockholm medan utsändningen skedde i bland annat Motala. Sändningsverksamheten upphörde 1962 och sedan 1977 har den tidigare långvågsstationen i Motala fungerat som museum.

Museet

Den gamla sändarehallen med sin originalutrustning från 1935 är bevarad i sin helhet och utgör hjärtat i museet. Sändaren är av fabrikat Marconi och hade en effekt av 150 kW, vilket var europarekord på sin tid. Intill sändarehallen ligger maskinhallen med en lång rad omformare och kvicksilverlikriktaren för  till 150 kW-sändaren.

I hallen innanför står den gamla 30 kW långvågssändaren från 1927, även den från Marconi, och flera ditflyttade sändare, bland annat en 10 kW mellanvågssändare från Göteborg, som var i drift mellan 1928 och 1951, en långvågssändare från Karlsborg från 1922 samt en mellanvågssändare som var i drift mellan 1925 och 1932. I ett angränsande rum, Luxor-rummet, finns ett urval av radiomottagare av fabrikat Luxor med början 1924. På tomten står de båda 120 meter höga radiomasterna kvar, men den ursprungliga antennutrustningen är demonterad. I en av masterna kan man klättra under sakkunnig ledning.

Fram till stationens 70-årsjubileum 1997 hette museet Motala Rundradiomuseum. I oktober 2012 övertog Motala kommun förvaltningen av museet från Teracom. År 2014 beviljade Riksantikvarieämbetet ett anslag på  för att skapa en radiostudio för pedagogiskt ändamål.

Bilder

Sändare, 30 kW och 150 kW

Utrustning i 150 kW-anläggningen

Övrigt

Källor

Externa länkar

Sveriges Rundradiomuseum
Klättring i en av Motalamasterna
Video där Timell berättar om Sveriges Rundradiomuseum

Teknikmuseer i Sverige
Museer i Östergötlands län
Telekommunikationsmuseer
Arbetslivsmuseer i Sverige
Kanotslalom

Kanotslalom är en olympisk tävlingssport som går ut på att föra en kanadensare eller kajak på snabbast tid genom portar som hänger över banan. Varje port består av två stänger som är antingen röda/vita eller gröna/vita, och portarna ska passeras i nummerordning. De röda portarna ska passeras uppströms och de gröna nedströms. Nuddar åkaren någon av käpparna får han eller hon ett tidstillägg på två sekunder. För att korrekt passera en port krävs att "hela huvudet och en del av kanoten" passerar mellan käpparna. Missar åkaren en port eller passerar genom porten åt fel håll får åkaren 50 sekunders tidstillägg.  Att passera en port med huvudet under vattnet räknas också som en missad port.

En tävlingsbana består av en cirka 250 meter lång fors med 18 till 25 portar som skall passeras i nummerordning.
Grönvita portar passeras nedströms. Sex eller sju portar passeras uppströms och är rödvita. Portkäpparna hänger cirka 25 cm över vattenytan. En port består av två käppar och är 120 till 350 cm bred.
En tävling består av två åk, där bästa åket räknas.

Majoriteten av de internationella topptävlingarna avgörs i konstgjorda forsarenor byggda speciellt för ändamålet. 2018 öppnade Falu Vildvattenpark - Nordens första konstgjorda arena för kanotslalom. Detta förespås bli ett stort lyft för idrotten i Sverige. 

Kanotslalom är en olympisk sport och har varit med i spelen 1972 och från 1992. I OS 2016 i Rio de Janeiro deltog för första gången en atlet från Sverige genom Isak Öhrström från Falu Kanotklubb. 

Det finns flera olika grenar inom sporten. K1 kallas grenen där paddlaren sitter ned i kajaken och paddlar med en dubbelpaddel. C1 kallas grenen där paddlaren sitter på knä i kanadensaren och paddlar med en enkelpaddel. Dessutom finns även C2 där två paddlare sitter i samma kanot. Alla olika grenar kan på tävling paddlas individuellt och i lag om tre kajaker/kanadensare.

Externa länkar
Kanotslalom 

Grenar inom kanotsport
Porto Venere

Porto Venere (latin: Portus Veneris, liguriska: Portovenere) är en stad och kommun i regionen Ligurien i Italien. Kommunen hade  invånare (2018).. Porto Venere är tillsammans med öarna Tino, Palmaria och Tinetto, och med Cinque Terre, en nationalpark som är med på Unescos världsarvslista. Sedan 1200-talet håller man varje augusti en procession för Madonna Bianca.

Referenser 

Kommuner i provinsen La Spezia
Orter i Ligurien
Världsarv i Italien
Capriate San Gervasio

Capriate San Gervasio är en stad och en kommun i provinsen Bergamo i regionen Lombardiet i Italien. Kommunen hade  invånare (2018) och gränsar till kommunerna Bottanuco, Brembate, Canonica d'Adda, Filago, Trezzo sull'Adda och Vaprio d'Adda.

I stadens närhet ligger världsarvslistade Crespi d'Adda.

Externa länkar 
 Capriate San Gervasios officiella webbplats

Referenser 

Kommuner i provinsen Bergamo
Orter i Lombardiet
M32

M32 kan syfta på:
 M32 – en galax, se Messier 32.
 M32 (spårvagn) – en spårvagnstyp i Göteborg
 M32 (motorväg) – en motorväg i England
Hjort Anders Olsson

Hjort Anders Olsson, vanligen kallad Hjort Anders (vid gårds- och förnamn), född 27 oktober 1865 i Rättvik, Dalarna, död 28 augusti 1952 i Solna, var en av Sveriges främsta spelmän. Hjort Anders är morfar till spelmannen Nils Agenmark.

Hjort Anders var uppvuxen i Bingsjö, Rättviks finnmark i Dalarna, där han lärde sig spela dansmusik till fiol, exempelvis när han under några somrar arbetade vid sågverk i Söderhamnstrakten. Som spelman var han ofta anlitad vid danser och bröllop. 1908 flyttade han med sin familj - hustru, åtta barn och svärmor - till Altuna i Börje i Uppland. Hustruns, Lisbet Mattsdotters (1866-1943), föräldragård Hjortgården såldes och man köpte en ny gård i Altuna. Förmodligen hade flyttningen ekonomiska orsaker.

I november 1907 blev Hjort Anders kontaktad av Nils Andersson, upptecknare av svensk folkmusik, och de två möttes i Uppsala där Andersson nedtecknade ett antal låtar som Hjort Anders framförde på fiol. Andersson inbjöd honom att delta i den spelmanstävling som arrangerades i juni 1908 av bland andra Anders Zorn på Sandängarna utanför Mora. Hjort Anders vann där första pris: 50 kronor och en fiol värd 300 kronor, som skänkts av grosshandlare Axel Rundström.

Flyttningen till Uppland innebar förmodligen ett möte med helt andra folklåtar än låtarna runt Bingsjö, och detta kan vara förklaringen till att Hjort Anders började skriva låtar i den stil som var populär i Uppland. Bland hans mer kända låtar kan nämnas Trettondagsmarschen, som han skrev någon gång under perioden 1907-1910, men troligen har han inte skrivit Gärdebylåten, som tillskrivits honom.

Efter framgången vid spelmanstävlingen började Hjort Anders turnera runt Sverige. På hösten 1909 reste han genom södra och mellersta Sverige med spelmannen Anders Frisell. 1910 turnerade han tillsammans med Höök Olof Andersson. 1911 flyttade han och familjen från Altuna till en arrendegård i Håga strax utanför Uppsala. Hjort Anders kan dock knappast ha haft mycket tid för jord- och skogsbruk de närmaste åren. Våren 1913 anställdes han som biografmusiker i Stockholm. Från 1916 uppträdde han regelbundet på Skansen. Förutom att spela fiol tillverkade han näverburkar inför besökarna i en av Skansens gårdar. Hjort Anders fortsatte spela i hög ålder. Han är begravd på Solna kyrkogård.

Referenser

Noter

Externa länkar

Dalarnas museum
FolkWiki
Svensk mediedatabas
Låtar på YouTube
Svenska låtar - noter till 66 nedtecknade låtar 

Svenska fiolspelmän
Dalaspelmän
Personer från Rättviks socken
Födda 1865
Avlidna 1952
Män
Gravsatta på Solna kyrkogård
Stjärtlapp

Stjärtlapp (även stjärtla och åklapp) är en utomhusleksak av kulört plast som består av ett sittunderlag med handtag. Den används för att med hjälp av stjärten åka nedför snöklädda backar.

Sedan 2008 anordnas Nordiska mästerskapen i extrem stjärtlapp, så kallad X-treme Asslapp, i Riksgränsen.

Ett tefat påminner om en stjärtlapp, men är rund, har högre kanter och ett handtag på varje sida. Utseendet kan liknas ett tefat.

Se även 
Snowracer
Åkmadrass

Källor 

Plastleksaker
Snö
Låggolv

Låggolv är ett begrepp som används främst inom kollektivtrafiken, där låggolv betyder att golvet i ett fordon är helt eller nästan i nivå med en hållplatsplattformskant. Låggolv underlättar på- och avstigning för alla, vilket också ger snabbare hållplatsuppehåll. Det underlättar särskilt för rörelsehindrade och passagerare med barnvagn. 

För att tekniskt kunna konstruera ett fordon med helt eller delvis låggolv krävs det att utrymmet mellan golv och vägbana är stort nog för att rymma underrede med diverse utrustning. Detta åstadkommer man delvis genom höjda plattformskanter och delvis med mindre, och mindre utrymmeskrävande utrustning, i fordonets underdel. Det är vanligt för bussar att golvet sluttar uppåt där bak så att det blir utrymme under golvet. På rälsgående fordon är det lättare då hjulen har mindre diameter. Dock kräver metallhjulen en annorlunda fjädring som är mer komplicerad och skrymmande.

Det är mycket lättare att konstruera fordon med bara delvis lågt golv. Det kallas lågentré. Då kan man få bättre plats för motorer och annan utrustningm under golvet, och slipper kompromissa med sådant som fjädring och isolering. Det krävs då trappsteg inne i fordonet, för att ansluta delar med olika golvhöjd.

Se även
Höggolv
Låggolvsbuss
Låggolvsspårvagn
Kollektivtrafik
Bussar
Spårvagnar
Tjänsteföretag

Tjänsteföretag är en beteckning på företag vars affärsidé är att i första hand tillhandahålla någon form tjänst till marknaden. Tjänsteföretag särskiljs från tillverkande företag som tillhandahåller olika former av produkter och företag som tillhandahåller obearbetade råvaror. Många gånger kan gränsdragningen mellan tjänsteföretag och tillverkande företag vara oklar, då många tillverkande företag ofta tillhandahåller olika former av tjänster också, till exempel installation eller service. 
Enligt konsumentverket är du själv eller ditt företag tillverkade om du påverkar en produkts egenskaper eller framstår som tillverkare för den som köper produkten. 

I nationalekonomi betecknar man tjänsteföretag och tjänsteproduktionens andel av tillverkande företag gemensamt för tjänstesektorn. Ibland inkluderas tjänsteproduktion inom offentlig sektor i måttet men andra gånger inkluderas bara den privatägda tjänsteproducenterna. I Sverige har olika beräkningar kommit fram till att tjänstesektorn utgör mellan 60 och 70 procent av BNP. 

Tjänstesektorns andel av BNP har ökat i de flesta utvecklade länder på den varuproducerande sektorns bekostnad, något som försökt förklarats på olika sätt. En förklaring är att det sker en förskjutning av efterfrågan mot tjänster då inkomsterna ökar. En annan förklaring är att det är den snabba produktivitetsutvecklingen i tillverkningsindustrin som gör arbetskraft överflödig, arbetskraft som istället sysselsätts i tjänstesektorerna. En tredje förklaring är den ökade specialiseringen och renodlingen i näringslivet, där tillverkningsindustrier har valt att lägga ut produktion (outsourca) av olika tjänster på externa företag istället för att sköta det själva. Då ökar tjänstesektorns andel av BNP på tillverkningsindustrins bekostnad i statistiken, trots att samma varor och tjänster produceras som tidigare.

Se även
 Tillverkningsindustri
 Kunskapsföretag
 Tjänsteproduktion
 Tjänstesamhälle
 Tjänstesektor
 Almega

Referenser

 
Företagstyper
Nationalekonomi
Rörelsehinder

Rörelsehinder är en nedsättning av en kroppsfunktion, ofta nedsatt motorik med förlust av rörelseförmåga som följd.

Exempel på tillstånd som kan ge upphov till rörelsehinder:
Förlamning
Reumatism
Fetma
Muskelsjukdomar
Multipel skleros (MS)

Rörelsehinder är en funktionsnedsättning. Det finns omkring 560 000 rörelsehindrade över 16 år i Sverige, och omkring 7000 barn i den situationen. Ungefär hälften av dessa använder någon form av förflyttningshjälpmedel. 63 % av personerna med rörelsehinder är kvinnor och 37 % är män.

Personer med rörelsehinder är ofta i behov av hjälpmedel, exempelvis en rullstol. En mycket liten del personer med rörelsehinder - cirka 6000 - har en eller flera personliga assistenter anställda för att hjälpa till med saker som till följd av funktionshindret är svåra eller omöjliga att utföra för dem själva.

Se även
Funktionsnedsättning

Motoriska tillstånd och störningar
Funktionsnedsättning