Islamofobi

Denna artikel handlar om fördomar. För saklig kritik av religionen islam, se kritik av islam. För saklig kritik av politisk islam, se kritik av islamism.

Islamofobi (grekiska phobos, φόβος: osaklig fruktan), islamfientlighet eller antimuslimsk rasism, är ett begrepp inom vetenskap, politik och kriminalstatistik som åsyftar rädsla, hat, rasism (se exempelvis kulturrasism) eller fördomar riktade mot muslimer eller islam. Islamofobi utgör motiv för vissa hatbrott, religiös förföljelse och diskriminering som drabbar muslimer. I exempelvis Sverige anmäldes 306 fall av hets mot folkgrupp med "islamofobiska motiv" år 2012 enligt Brottsförebyggande rådet. 

Enligt religionshistorikern Mattias Gardell är rasism en sortering av människor inte enbart baserat på biologi. Islamofobi och antisemitism är enligt honom de två äldsta rasismformerna man känner till, eftersom dessa kulturellt definierade grupper började betraktas som mindre värda och stötas bort från Iberiska halvön under senmedeltid. I dag börjar muslimer återigen att ses som en rasifierad kategori människor.

Definition
Flera forskare ansluter sig till den analytiska definition av islamofobi som formulerats av Erik Bleich:

Klas Borell, professor i sociologi och socialt arbete, lyfter fram två aspekter som särskilt beaktansvärda i Bleichs definition:

 Betoningen av att islamofobi handlar om urskiljningslösa negativa attityder och känslor är central. Definitionen lyfter således fram antipatier baserade på stereotyper, det vill säga om negativa övergeneraliseringar som avgörande för vad som innefattas i begreppet. Alla muslimer tillskrivs därmed till exempel egenskaper och beteenden som bara vissa muslimer uppvisar.
 En central aspekt av Bleichs definition är vad den inte säger. Bleich frikopplar attityder från de diskriminerande handlingar som kan vara följden av sådana attityder. På så vis följer han enligt Borell en etablerad forskningstradition inom sociologin och socialpsykologin
Borell menar att islamofobi som analytiskt begrepp endast omfattar en övergeneraliserande indelning av världen i över- och underlägsenhet. Det har islamofobin gemensamt med rasism, antisemitism och andra former av fördomar mot folkgrupper.

Föreställningar om att muslimers närvaro i ett samhälle utgör en fara till följd av att deras religion betraktas som väsensskild från andra religioner betecknas av Nationalencyklopedin som islamofobi. Islamofobi avser ofta negativa eller kulturrasistiska generaliseringar kring kulturella särdrag bland muslimer, till följd av att muslimer betraktas som ett kollektiv med oföränderliga kulturella särdrag istället för som individer från en rad skilda kulturer (det finns inte bara en muslimsk kultur).

Islamofobiska åsikter innefattar, likt antisemitism, ofta konspirationsteorier med det vanligaste temat att det pågår en kamp mellan "raser" och kulturer. De islamofobiska konspirationsteorierna utmålar muslimerna som "fysiska ockupanter" som försöker ta över västvärlden genom massinvandring och barnafödande, och därmed slå sönder den inhemska kulturen och identiteten. I Sveriges fall skulle detta vara svenskheten. Motståndarna i denna utmålade kamp är enligt konspirationsteoretikerna också det "politiskt korrekta" etablissemanget, såsom etablerade politiska partier och etablerad media i Sverige, som står på mångkulturalismens sida och därmed uppfattas stå på islams sida.

Enligt Nämnden för statligt stöd till trossamfund är islamofobi omotiverad intolerans och motvilja mot islam, muslimer och muslimska kulturyttringar, eller attacker på och diskriminering av muslimer som motiveras av sådan fientlighet. Exempel på uppfattningar som brukar betecknas som islamofobiska är att islamsk kultur skulle vara fundamentalt annorlunda, underlägsen och mer våldsinriktad än västerländsk och kristen kultur, att ökningen av antalet muslimer skulle innebära ett hot mot västerländsk kultur.

Islamofobi är ett omdiskuterat begrepp. Forskare har problematiserat att islamofobi omfattar alla typer av fientlighet eller motstånd mot islam. De menar att det som borde vara avgörande för om en företeelse ska omfattas av begreppet är att den bygger på fördomar om islam eller stereotypa föreställningar om hur muslimer tros vara eller beter sig. En distinktion är att islamofobi inte är synonymt med kritik av islam som religion och kultur, eller kritik av islamism som politisk ideologi och normsystem. 

”Termen islamofobi anspelar på en rädsla för islam och muslimer. Termen inbegriper dock inte bara denna rädsla. Många muslimer upplever att det förs en propaganda mot islam och de personer som representerar denna religion. Islamofobi kan därför kort definieras som en rädsla för islam och muslimer, och som aktiverar en antiislamisk reaktion riktad mot muslimer.” (Regeringskansliet)

”I denna statistik definieras islamofobiska hatbrott som brott som begås på grund av rädsla för, fientlighet eller hat mot islam och muslimer, som aktiverar en antiislamisk reaktion mot islam, muslimsk egendom, dess institutioner eller den eller dem som är, eller uppfattas vara, muslimer eller representanter för muslimer. Såväl personer som är praktiserande muslimer och som uppfattas vara muslimer drabbas vid islamofobiska hatbrott.” (Brottsförebyggande rådet)

”Definitionen av islamofobi är beroende av hur och i vilket sammanhang man använder ordet. Det kan vara ett uttryck för rädsla för gruppen muslimer, men också för religionen islam. Begreppet omfattar ibland också en rasistisk reaktion eller en strukturell diskriminering som drabbar muslimer.” (Forum för levande historia)

Etymologi
Efterledet -fobi avser i detta sammanhang en allmän rädsla eller avvärjelse mot islam som religion och muslimer i allmänhet. Efterledet avser alltså inte en diagnos på en sjuklig rädsla utan används i överförd betydelse på samma sätt som i xenofobi (främlingsfientlighet), kristofobi (fördomar mot kristna) och homofobi i icke-psykologiska betydelse. Begreppet islamofobi har betydelselikhet med kulturrasism, religionsförföljelse och antisemitism, och orientalism. Begreppet kan användas pejorativt.

Ursprung

Begreppshistorik

Alphonse Étienne Dinet och Sliman ben Ibrahim, Algeriet, gav 1918 ut en biografi om profeten Muhammad. På franska använde de då ordet "islamophobie". I den engelska utgåvan blev ordet dock inte översatt till "islamophobia", utan istället till "feelings inimical to Islam" (negativa känslor till islam).

Internationell dag för att motverka islamofobi 
I mars 2022 antog FN:s generalförsamling en resolution om att utse 15 mars till internationell dag för att motverka islamofobi. Frankrike invände mot beslutet och bruket av termen islamofobi dels eftersom de menar att det saknas en internationellt vedertagen definition som manifesteras i internationell rätt, dels för att bruket av begreppet verkar splittrande på arbetet mot religiöst betingad intolerans eftersom man riktar in sig bara på en enda religion och utesluter alla andra, utan att ta hänsyn friheten att tro eller att inte tro. Även Indien och EU argumenterade mot att proklamera en internationell dag för att motverka islamofobi. Den internationella organisationen för islamskt samarbete OCI, som tillsammans med Pakistan lanserade initiativet i FN, menade istället att beslutet utgjorde ett viktigt steg i en nödvändig kamp mot uppvigling till hat, diskriminering och religiöst motiverade våldshandlingar.

Kritik av begreppet 
En invändning mot begreppet islamofobi är att det blandar och förenklar befogade rädslor för militant islamism med obefogade rädslor för islam som religion. Termen har även kritiserats för att sammanblanda saklig kritik av islam med fördomar om muslimer. Det har resulterat i att termen islamofobi ibland har beskrivits som mer polemisk än analytisk, som en term som används att tysta all kritik mot olika muslimska företrädare, organisationer och praktiker.

Termen har kritiserats för sitt innehåll av suffixet -fobi. Fobi används allmänt för att beskriva en psykiskt sjukdomstillstånd som karaktäriseras av en obefogad och överdriven rädsla som är omöjlig att kontrollera.

Vissa invänder mot begreppet med att muslimer inte är en ras och därmed inte heller kan utsättas för rasism. Ett sådant argument har dock flera svagheter. För att rasism ska uppstå är det inte nödvändigt att det finns några biologiska raser, som t.ex. rasbiologin antar. Inom rasismforskningen talar man om den sociala processen rasifiering, vilket innebär att olika individer tillskrivs en viss ras på grund av t.ex. hudfärg eller religionstillhörighet. Rasismen i sig skapar alltså sociala raser och hävdar att denna konstruerade identitet gör att vissa människor förtjänar bättre än andra. Att hävda att förekomsten av rasism kräver biologiska raser blir att erkänna rasbiologins syn på mänskligheten och mänskliga samhällen.

I Storbritannien har delar av vänsterrörelsen anammat islamismens syn på islamofobi där de uppmanar till censur av humanister som utmanar islamistisk ideologi eller förespråkar yttrandefrihet. Även delar av vänsterrörelsen i Sverige har anammat den islamistiska synen på islamofobi. Fastän vänsterns ideologi har få gemensamma grundläggande idéer förenas de i identitetspolitisk kamp mot Västvärlden, som ses som en fiende i båda lägren.

Se även 
 Antiarabism
 Kristen sionism
 Eurabien

Referenser

Notförteckning

Källförteckning  
  
 
 Staffan Gunnarsson (2011), Ett olyckligt begrepp - islamofobins förrädiska fallgropar. Humanisten nr 2 2011

Externa länkar 
 Rapport om islamofobi av Forum för levande historia
 Jonas Otterbeck The Depiction of Islam in Sweden: An Historical Overview (engelska)

Diskriminering
Icke-medicinska fobier
Pejorativa termer
Hat
Islamkritik
Wikipedia:Projekt neutralitet