1864

1864 (MDCCCLXIV) var ett skottår som började en fredag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 16 januari – Danmark säger nej till ett avtal från Preussen och Österrike om att skrota den så kallade novemberförfattningen.

Februari 
 1 februari – Dansk-tyska kriget utbryter när österrikiska och preussiska trupper korsar floden Eider och rycker in i Slesvig.
2 februari –  Preussiska trupper går till angrepp mot den danska försvarslinjen Danervirke men besegras i slaget vid Mysunde.
3 februari – Österrikiska trupper erövrar danska positioner på Kongshøj, söder om huvudställningen Danevirke. 
5-6 februari – Danska armén under Christian de Mezas överbefäl utrymmer Danevirke och drar sig tillbaka till skanslinjen vid Dybbøl
 16 februari – En ny humaniserad svensk strafflag antas av riksdagen. Mannen förlorar lagstadgad rätt att aga sin hustru. Självmord avkriminaliseras genom 1864 års lag. Dessutom avskaffas straffet landsförvisning, vilket innebär att svenska medborgare inte längre kan utvisas ur riket.

April 
 6 april – Nästan hela Ronneby i Blekinge brinner ner till grunden i en stor stadsbrand.
 18 april – Efter dryga två veckors artilleribombardemang stormas de danska positionerna på Dybbølhöjden av preussiska trupper.  Detta blir krigets mest uppmärksammade slag.
 22 april – USA:s kongress antar 1864 års myntakt, som gör texten "In God We Trust" (som senare kom att antas som landets valspråk) obligatorisk på alla amerikanska mynt.

Maj 
 5–7 maj – Slaget i vildmarken under det amerikanska inbördeskriget utkämpas.
9 maj – En dansk flotteskader besegrar en österrikisk-preussisk i slaget vid Helgoland.
 28 maj – Joniska öarnas förenta stater skrotas och de Joniska öarna tillfaller Grekland.

Juni
 18 juni – Fullständig näringsfrihet införs med Förordningen för utvidgad näringsfrihet, som avskaffar  och kooperationstvång, burskapsägande borgares monopol, och handel och hantverk får utövas fritt både på landsbygd och i stad, både av myndiga personer, samt av omyndiga som fått sin förmyndares tillstånd.
29 juni–1 juli – Preussiska trupper landstiger på ön Als och tvingar danskarna att dra sig tillbaka till Kegnaes.

Juli 
3 juli – Danskarna besegras av preussarna i slaget vid Lundby. Detta blir krigets sista större drabbning.
4 juli – Bukarests universitet grundas.
14 juli–3 augusti – Amerikanska marinsoldater beskyddar landets minister i Japan under ett förhandlingsmöte i Yedo.

Augusti 
22 augusti – Första Genèvekonventionen undertecknas i Schweiz.

September 
 3 september – Alfred Nobels laboratorium i Heleneborg i Stockholm exploderar varvid hans yngre bror Emil dödas.
 4–14 september – USA, Storbritannien, Frankrike och Nederländerna tvingar Japan och fursten av Nagato att tillåta utländska skepp att få åka genom Shimonosekisundet i enlighet med avtal.
 28 september – Första internationalen grundas i London.

Oktober 
21 oktober –  Sverige får en ny jaktstadga, där jakten noggrant regleras.
 30 oktober – Dansk-tyska kriget avslutas och Danmark förlorar Holstein, Schleswig och Sachsen-Lauenburg.

 31 oktober – Nevada blir den 36:e delstaten att ingå i den amerikanska unionen.
 Oktober – Skandinaviska Kreditaktiebolaget, Sveriges första aktiebank, grundat av Teodor Mannheimer, startar sin verksamhet.

November 

 8 november – Republikanen Abraham Lincoln besegrar demokraten George B. McClellan vid presidentvalet i USA.

December 
 1 december – Södra stambanan i Sverige mellan Falköping och Malmö invigs i Jönköping. Därmed har Stockholm järnvägsförbindelse med Malmö..
 15 december – Under järnvägsarbetet vid landeriet Udden utanför Kristinehamn, Sverige dödas tre arbetare vid ett jordras.
 23 december
 Paraguay anfaller Brasilien.
 Sandsjöolyckan, en järnvägsolycka inträffar på Södra stambanan vid Sandsjö station, då ett tåg bakifrån kör in i ett annat. 7 personer dödas och 8 skadas.
 Oberoende liberala Dagens Nyheter börjar utges av Rudolf Wall. Genom att utnyttja järnvägarna blir tidningen först att täcka hela Sverige.

Okänt datum 
 Klasser införs i den svenska folkskolan.
 Studentexamen börjar avläggas vid universiteten i Sverige.
 Generell näringsfrihet för både män och kvinnor införs i Sverige (kvinnornas dock fortfarande beskuren). Kvinnor kan bara ägna sig åt yrken som vid denna tid, 1864, är anpassade för kvinnor.
 Gifta svenska kvinnor får rätt att bedriva handel och hantverk med mannens tillstånd.
 En ny svensk banklagstiftning antas. Räntebildningen blir fri även på den formella kreditmarknaden. Konkurrensen mellan bankerna förbättras.
 Dalslands kanal börjar byggas under Nils Ericsons ledning.
 Svenska statens normalskola för flickor inrättas. Den är en privatskola med statliga medel, som skall ge även flickor de baskunskaper som behövs för högre studier.
 Elfrida Andrée, organist och tonsättare, blir den första kvinnan i statlig tjänst i Sverige. Hon arbetar som telegrafist.
 Den svenska lanthandeln blir helt fri.
 Kravaller utbryter i Stockholm då Sveriges regering vägrar undsätta Danmark i dess krig mot Preussen.
 Alfred Nobel konstruerar en fungerande tändhatt.
 I Stockholm inrättas prostitutionsbyrån, som varje vecka skall registrera och undersöka prostituerade på medicinska kliniken. Detta kommer att pågå till 1918.
 Göteborgsvaruhuset Ferd. Lundquist & Co (sedermera Nordiska Kompaniet i Göteborg) grundas.
 Contagious Diseases Acts införs i Storbritannien.
Wallåkra stenkärlsfabrik grundas.

Födda 
 1 januari – Alfred Stieglitz, amerikansk fotograf.
 14 januari – Waldemar Bülow, svensk tidningsman, politiker och humorist.
 20 januari – Mathilda Malling, (pseudonym: Stella Kleve), svensk författare.
 21 februari – Albin Belar, slovensk seismolog, naturforskare, miljökämpe och uppfinnare.
 24 februari – Umberto Cagni, italiensk polarfarare och sjömilitär.
 5 mars – Filip Månsson, svensk konstnär.
 12 mars - Alice Tegnér, svensk tonsättare
 13 mars – Benjamin M. Miller, amerikansk demokratisk politiker och jurist, guvernör i Alabama 1931–1935.
 14 mars – Alfred Redl, österrikisk-ungersk officer och rysk spion.
15 mars – Carl Edvard Johansson, svensk som bidrog till uppkomsten av  kombinationsmåttsatsen
 25 mars – Aleksej von Jawlensky, rysk målare inom expressionismen.
 27 mars – Agostina Pietrantoni, italiensk nunna och sjuksköterska, helgonförklarad 1994.
 8 april – Oskar Textorius, svensk skådespelare, sångare och teaterdirektör.
 17 april – Carl Engdahl, svensk skådespelare och regissör.
 21 april – Max Weber, tysk sociolog och nationalekonom.
 5 maj – Sir Henry Hughes Wilson, brittisk fältmarskalk.
 8 maj – Clarence Wayland Watson, amerikansk demokratisk politiker och industrialist, senator 1911–1913.
 30 maj – Rudolf Abelin, svensk trädgårdsodlare.
 3 juni – Ransom Eli Olds, amerikansk industripionjär.
 11 juni – Richard Strauss, tysk tonsättare.
 13 juni – Rudolf Kjellén, svensk professor skytteanus och riksdagsman.
 20 juni – Carl Gunderson, amerikansk republikansk politiker, guvernör i South Dakota 1925–1927.
 24 juni – Heinrich Wölfflin, schweizisk konsthistoriker.
 16 juli – Carl Nærup, norsk litteraturkritiker.
 18 juli – Philip Snowden, brittisk politiker, finansminister 1924 och 1929–1931.
 20 juli
 Erik Axel Karlfeldt, svensk poet och författare.
 William F. Whiting, amerikansk republikansk politiker och affärsman, handelsminister 1928–1929.
 29 juli – Nils Andersson, svensk jurist, folkmusikuppteknare och utgivare av Svenska Låtar.
 17 augusti – Robert F. Broussard, amerikansk demokratisk politiker, senator 1915–1918.
 9 september – Louis Lingg, tysk anarkist.
 11 september – John Gardiner Richards, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i South Carolina 1927–1931.
 18 september – Knut Lambert, svensk regissör och skådespelare.
 21 september – Gertrud Törnell, svensk högerkvinna.
 27 september – Andrej Hlinka, slovakisk katolsk präst och politiker.
 29 september – Miguel de Unamuno, spansk författare och filosof.
 5 oktober – Arthur Zimmermann, tysk utrikesminister
 17 oktober – Robert Lansing, amerikansk demokratisk politiker, USA:s utrikesminister 1915–1920.
 25 oktober – John F. Dodge, amerikansk bilindustripionjär.
 30 oktober – Theodor Wiegand, tysk arkeolog.
 5 november – Truman Handy Newberry, amerikansk republikansk politiker och affärsman.
 9 november – Paul Sérusier, fransk målare.
 24 november – Henri de Toulouse-Lautrec, fransk konstnär.
 25 november – Albert G. Schmedeman, amerikansk demokratisk politiker och diplomat, guvernör i Wisconsin 1933–1935.
 26 november – Herman Gorter, nederländsk poet och filosof.
 7 december – Per Olsson i Fläsbro, svensk hemmansägare, trävaruhandlare och riksdagspolitiker.
 Gustaf Steffen, sociolog.

Avlidna 
 2 januari
 Lemuel J. Bowden, amerikansk politiker, senator 1863-1864.
 Johan Gabriel Richert, svensk jurist, politiker och liberal förkämpe.
 7 januari – Caleb Blood Smith, amerikansk politiker, jurist och publicist.
 27 januari – Leo von Klenze, tysk arkitekt.
 7 februari – Vuk Stefanović Karadžić, serbisk språkreformator.
 7 april – Robert Francis Withers Allston, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i South Carolina 1856–1858.
 12 maj – J.E.B. Stuart, amerikansk sydstatsgeneral.
 17 maj – Josef Himmermann, tysk författare och journalist.
 16 juli – Julia Baranova, rysk hovdam och pedagog.
 20 september – Charles B. Mitchel, amerikansk politiker.
 29 september – Jared W. Williams, amerikansk demokratisk politiker.
 1 oktober – Reuben Wood, amerikansk demokratisk politiker, jurist och diplomat, guvernör i Ohio 1850–1853.
 27 oktober – Andreas Randel, svensk kompositör och musiker (violinist).
 2 november – Nathaniel P. Tallmadge, amerikansk politiker.
 7 november – Samuel Medary, amerikansk demokratisk politiker.
 13 november – James Henry Hammond, amerikansk politiker.
 23 november – Friedrich Georg Wilhelm von Struve, tysk astronom.
 31 december – George M. Dallas, amerikansk demokratisk politiker, USA:s vicepresident 1845–1849.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar