kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Skomakare

Skomakare är en person som har till yrke att tillverka eller laga skor. Efterleden "makare" härrör från tyskan machen, att göra.

Skomakare i Sverige 

Skomakarna i Sverige var ursprungligen organiserade i ett skrå, kallat Skomakareämbetet (bildat 1474 och nedlagt 1848). De var inställda på massproducering av enklare skor, medan finare skor och särskilt damskor normalt sett importerades. Yrkesgruppen har alltid varit en av de vanligaste och största till antalet och förekom i alla städer och även på landsbygden. I Stockholm fanns i snitt runt 20 verksamma skomakarmästare under perioden 1461–1615.

Att starta en skomakarverkstad krävde inget stort kapital, vilket gjorde att gesäller som hade svårigheter att starta en verkstad inom skrået ofta startade egna verkstäder utanför dem, vilket kraftigt underminerade skomarkarskrået. Även kvinnor öppnade sådana verksamheter utanför skråna – år 1809 beskrevs till exempel en "skomakerska" i Stockholm, "Fru Söderlund", som en av huvudstadens mest populära inom sitt yrke och överlastad av uppdrag.

Fram till mitten av 1800-talet gick skomakarna i allmänhet runt i gårdarna och tog upp beställningar på skor. Anders Andersson skomakare och torparson från Kumla ändrade på detta genom att göra flera par skor i olika storlekar som han sedan sålde på marknaden. Anders Andersson, partiskomakeriets fader, tog ett stort steg mot en industrialiserad skotillverkning med centrum i Kumla och Örebro.

Idag är det Sveriges Skomakarmästarförbund (bildad 1901) som värnar skomakarnas intressen och är dess branschorganisation. Förbundet har sitt kontor på Tyskbagargatan 7 i Stockholm.

Skoflickare
Skoflickare, även kallat skobötare (böta = laga), skolappare eller lappskomästare, är en äldre yrkesbenämning på en person som lagade skor, till skillnad från skomakare som tillverkade skor. Yrket fanns på kontinenten redan under medeltiden, men omnämndes först i Sverige på 1600-talet. Redan runt 1770 föreslogs att skoflickareämbetet och skomakareämbetet skulle förenas, men det skedde först 1827 och därmed upphörde skoflickarehantverket att vara ett självständigt yrke.

Referenser

Noter

Externa länkar

Yrken
Skotillverkning
Skor
Lu

Lu eller LU kan syfta på:
 Lu – kemiskt tecken för lutetium
 Lu (namn) – ett kinesiskt efternamn
 Lu (stat) – en stat i det antika Kina under vår- och höstperioden
 .lu – toppdomän för Luxemburg
 LU – ett företag som tillverkar olika former av kex, se Lefèvre Utile
 Lunds Universitet
 Lu, Piemonte, kommun i Italien
 Lú, iriska namnet på staden Louth, Irland
Lefèvre Utile

Lefèvre Utile, oftast förkortat LU, är ett franskt företag grundat 1846 som tillverkar olika former av kex. Lefèvre Utile (LU) ingick tidigare i den franska Danone-koncernen, men köptes 2007 av Mondelēz International.

Lefèvre Utile tillverkar bland annat den populära kakan Digestive, samt har en egen serie med kakor till kaffet, Café au LU.

Se även 
Danone

Externa länkar 

Franska livsmedelsföretag
Kextillverkare
Företag bildade 1846
Stormtruppseffekten

Stormtruppseffekten, en. stormtrooper effect, är en iakttagelse över hur filmfigurers skyttefärdigheter varierar med deras scentid och vilken sida de kämpar för. Ett lysande exempel är skillnaden mellan amerikanska och japanska soldaters förmåga i Windtalkers. Andra exempel är James Bond och Stjärnornas krig. Uttrycket härstammar från Star Wars-filmerna där stormtrupperna inte lyckas träffa hjältarna trots sin överlägsenhet i antal, militära träning och vapen. Detta trots att de tidigare visat sig vara mycket effektiva i strid mot mindre viktiga figurer. Obi-Wan Kenobi kommenterar till och med vid ett tillfälle att stormtrupperna är mycket effektiva och träffsäkra.

En-åt-gången-attack 
Ett liknande fenomen, som förekommer i närstridsscener, är att endast en i taget av hjältens motståndare anfaller. De andra rör sig vanligen runt de som slåss så att det inte ska se ut som att de bara står och väntar. När hjälten har slagit ner en motståndare anfaller nästa.

Filmtermer
Star Wars
Gällivarevisan

Gällivarevisan är en text på Stadsbudsvisan, som handlar om supigt leverne i och kring Gällivare. Visan finns med i många sångsamlingar som används vid festliga tillfällen av det supigare slaget, och används även ibland på studentikosa tillställningar. Sångboken Ultima Thule från Luleå tekniska universitet anger att visan ska sjungas "med kraftig finsk brytning". Sången börjar "Tänkte på lörda skulle fara, in till Gällivare på Karakkatorg. Där supa, trikka, prännvinsflaskan gå som sälva satan voj, voj".

Det sägs ibland att texten till Gällivarevisan är skriven av Liikavaara-Frans, men enligt Norrlåtar som spelat in den på skiva är texten skriven av Helmer Andersson. Helmer Andersson är registrerad upphovsman hos STIM.
Helmer Andersson, född i Kiruna 1913, var yrkeslärare i Malmberget från 40-talet fram till senare delen av 70-talet. Förutom Gällivarevisan har han skrivit flera texter i liknande jargong. Han framförde också själv Gällivarevisan vid flera tillfällen, såsom till exempel examensfester för yrkesskoleeleverna och deras lärare. Han sjöng den med hittills oöverträffad bravur, förmodligen därför att han under uppväxten i Kiruna blivit väl insatt i den finsk/tornedalska brytningen. I sin ungdom medverkade han i lokalrevyer. Helmer Andersson dog 1987.

Sånger
Kextillverkare

Kextillverkare är en person eller ett företag som yrkesmässigt tillverkar kex. 

Exempel på sådana företag är Göteborgs Kex, Saetre, LU och Kantolan Keksi OY.

Se även 
 Kategori:Kextillverkare

Företagstyper
Kextillverkare
Fredagen den 13:e (1980)

Fredagen den 13:e () är en amerikansk skräck/slasherfilm som hade biopremiär i USA den 9 maj 1980, regisserad av Sean S. Cunningham och skriven av Victor Miller. I huvudrollerna syns Betsy Palmer, Adrienne King, Harry Crosby och Kevin Bacon i en av sina tidigaste roller. Filmen handlar om en grupp tonåringar som åter öppnar ett övergivet läger efter att en ung pojke drunknat i en närliggande sjö. Tonåringarna kommer sedan, en och en, falla offer till en mystisk mördare.

Fredagen den 13:e, inspirerad av succén från John Carpenters Halloween, gjordes med en budget på ungefär 550,000 dollar. Filmen släpptes av Paramount Pictures i USA och Warner Bros. internationellt och fick blandad kritik av filmkritiker, men spelade in över 39,7 miljoner dollar på bio i USA och blev en av de slasher-filmer som tjänat in mest pengar i historien. Det var även den första filmen i sin genre att säkra distribution i USA av ett stort filmbolag, Paramount Pictures. Filmens succé ledde till en lång serie uppföljare, en crossover med Freddy Krueger och en nyinpslening som släpptes den 13 februari 2009.

Handling 
Det hela börjar 1958 där två lägerledare vid Camp Crystal Lake, Barry (Willie Adams) och Claudette (Debra S. Hayes), smyger iväg från lägerbrasan för att ha sex. Innan de hunnit klä av sig, smyger sig en angripare in och dödar dem båda.

Filmen flyttar sedan fram till fredagen den 13 juni 1980. En ung kvinna vid namn Annie (Robbi Morgan) går in på ett litet café och frågar efter vägen till Camp Crystal Lake, vilket chockar anställda på restaurangen. Enos (Rex Everhart), en truckförare från restaurangen, går med på att skjutsa henne halvvägs till lägret. En mystisk gammal man, Ralph (Walt Gorney), upprörs av nyheten om att lägret öppnas igen och varnar henne om att de alla är dödsdömda. Under bilresan berättar Enos om en pojke som drunknat i Crystal Lake 1957, ett år innan morden ägde rum, med bränder och förgiftningar i vattnet som följd. Förutom dessa rykten närmar sig ett våldsamt oväder. I lägret pågår redan förberedelser och det finns inga planer på att avbryta sommaraktiviteten.

Rollista

Om filmen 
Filmen hade Sverigepremiär den 10 november 1980 på Palladium och Fanfaren i Stockholm.

Censur

Första granskningen 
Statens Biografbyrå bedömde filmen den 29 juli 1980. Resultatet blev en 15-årsgräns efter fyra klipp:
 0:00:07 - Scen med död blodig kvinna
 0:00:07 - Scen med död, hängande man
 0:00:02 - Bild av död kvinna
 0:00:13 - Slagsmål mellan två kvinnor

Andra granskningen 
Den 13 augusti 1997 granskades filmen igen. Beslutet står fast vid en 15-årsgräns men den här gången utan klipp.

Referenser

Externa länkar 
 
 
 

Filmer från Paramount Pictures
Fredagen den 13:e
Amerikanska filmer 1980
1958 på film
1980 på film
Halloweenfilmer
Skräckfilmer
Arvika travbana

Arvika travbana är en travbana i Arvika som anordnar omkring 5–7 tävlingsdagar per år, främst under juni och juli månad. 

Den byggdes redan 1954 av medlemmar i Wermlands Trafvarsällskap, 1972 lades banan om och 1992 byggdes den om. Banan är i sitt nuvarande utförande en kort bana på 800 meter (liknande bland annat Åmål, Hoting och Karlshamn) samt 19,2 meter bred och har ett kort upplopp på endast 114 meter.

Höjdpunkter 
Arvika är en säsongsbana som tävlar under sommaren. Säsongens höjdpunkt är Arvikas Jubileumslopp som körts sedan 1992. Varje år arrangeras även midsommartravet söndagen efter midsommardagen, och en V65-tävling under juli månad.

Referenser

Externa länkar

 
 Info på Svensk Travsports Hemsida

Travbanor i Sverige
Sportanläggningar i Arvika kommun
Sportanläggningar invigda 1954
1954 i Sverige
Sundbyholms travbana

Sundbyholms travbana är en travbana i Sundbyholm norr om Eskilstuna. Travbanan invigdes 1955. Här körs sedan 2008 de fyra finalerna i unghästserien Breeders' Crown.

Större lopp 
På Sundbyholms travbana körs det anrika loppet Mälarpriset, som körts sedan 1962. I loppet har bland annat stjärnor som Torvald Palema och Scarlet Knight segrat.

Eskilstuna är en av medarrangörerna till treåringsserien E3, så varje år körs även något av loppen i E3-serien här.

Anläggningen har sex banor, två restauranger, pub och gatukök.

Banor
Tävlingsbanan (1000 m)
Innerbanan (800 m, belägen innanför tävlingsbanan och används för träning av unghästar)
Sandbanan (1000 m)
Skogsslingan (1500 m)
Rakbanan (900 m)
Hagbanan (800 m)

Referenser

Externa länkar

 
     
 Info på Svensk Travsports Hemsida

Travbanor i Sverige
Sportanläggningar i Eskilstuna kommun
Sportanläggningar invigda 1955
1955 i Sverige
Örebrotravet

Örebrotravet, i stadsdelen Marieberg, cirka 10 kilometer söder om centrala Örebro, Örebro län, är en av Sveriges permanenta travbanor.

Örebrotravet invigdes den 11 juni 1954. Cirka 10 000 personer kom till premiärdagen och i de tolv loppen som gick av stapeln under tävlingsdagen spelades det för totalt 453 289 kronor. Under hela premiäråret 1954 spelades det för totalt 5,3 miljoner kronor.

Kända profiler och rekord
Express Gaxe, tränad och körd av sin uppfödare Gunnar Axelryd, är Örebrotravets största profil genom tiderna. 2013 valdes han in i Travsportens Hall of Fame, vilket innebar att Örebro fick sin första Hall of Fame-representant.

Reven d'Amour, körd av Björn Goop, satte absolut banrekord på Örebrotravet den 3 maj 2014 när han segrade på tiden 1.10,3 över 1609 meter med autostart i ett uttagningslopp till Elitloppet. Reven d'Amours rekord slogs av Dante Boko, körd av Adrian Kolgjini, den 6 maj 2017 i ett försökslopp av Gulddivisionen. Dante Bokos segertid och det nya absoluta banrekordet på Örebrotravet skrevs till 1.10,0 över 1609 meter med autostart. Dante Bokos rekord tangerades den 5 maj 2018 av Volstead, körd av Stefan Melander.

Mellan åren 1987 och 2008 blev Carl-Erik Lindblom champion 18 gånger, vilket gör honom till den kusk som blivit champion på Örebrotravet flest antal gånger.

Största lopp
Sedan 2003 heter banans största lopp Örebro Intn'l, som är ett stayerlopp över distansen 3140 meter. Örebro arrangerar även Svampen Örebro för tvååriga varmblod från och med 2011.

Örebro är även en av sex banor som tillsammans arrangerar storloppsserien E3 för unghästar. De övriga banorna är Gävle, Färjestad, Romme, Bergsåker och Eskilstuna.

Referenser

Externa länkar
 

Travbanor i Sverige
Sportanläggningar i Örebro kommun
Företag i Örebro
Sportanläggningar invigda 1954
1954 i Sverige
Tingsrydtravet

Tingsrydtravet är en travbana i Tingsryd i Kronobergs län. Travbanan är landets yngsta och invigdes 2003.

Om banan
Banan mäter 1 mile, 1 609 meter, runt om, och är Sveriges enda milebana för tävlingsverksamhet.

Banan är byggd för världsrekordfart och har den amerikanska travbanan Meadowlands Racetrack som förebild. En milebana har längre och vidare kurvor än en vanlig bana. Detta är en av orsakerna till att det går fortare på en milebana, och många världsrekord sätts på dessa banor. Sveriges övriga travbanor är 1 000 meter eller 800 meter runt om. 

Domartornet på Tingsrydtravet är placerat utanför banan vilket är ovanligt då domartornen brukar stå innanför banan. 

Betting Pacer innehar det absoluta banrekordet med tiden 1.09,0. Rekordet sattes i ett sprinterlopp över 1609 meter den 14 juni 2023 tillsammans med kusken Björn Goop.

Sedan 2021 har Tingsrydtravet Sveriges längsta upplopp på 285 meter. Tidigare mätte det 218 meter.

Konkurs
Den 21 maj 2015 försattes den dåvarande ägaren Tingvalla Travsällskap i konkurs. Travbanan köptes av Tingsryds kommun och har hyrts ut till en hästförening. Viss travtävlingsverksamhet återupptogs från hösten 2016.

Bilder

Referenser

Externa länkar
 
 

Travbanor i Sverige
Sportanläggningar i Tingsryds kommun
Sportanläggningar invigda 2003
2003 i Sverige
Axevalla travbana

Axevalla travbana är en travbana cirka 8 kilometer öster om Skara alldeles i närheten av Axvall och Axevalla hed. Vid travbanan ligger även Västergötlands travsällskap.

Om banan 
Västergötlands Travsällskap bildades redan 1955, och året efter hade Axevalla travbana premiär. Den 12 augusti 1956 invigdes banan av landshövding Fritiof Domö, och under premiärdagen var ca 10 000 personer på plats.

Travbanan arrangerar ett 40-tal travdagar (2019), och är mest känt för helgen Trippeltravet, då storloppet Stochampionatet körs. Stochampionatet är öppet för 4-åriga svenska ston, och körs över 2640 meter (fram till 1978 över 3100 meter). Det första championatet vanns av Gösta Nordin med Goldhook år 1969. Två av segrarna i loppet, Queen L. (1990) och Ina Scot (1993), har båda vunnit Prix d'Amérique.

Banan hade länge det längsta upploppet av alla travbanor i Sverige, på 227 meter. Sedan 2021 har Tingsrydtravet Sveriges längsta upplopp på 285 meter. Axevalla travbana har dock Sveriges längsta upplopp över en tusenmetersbana.

Den 27 februari 2010, då V75 arrangerades på banan, delades 67 312 633 kronor ut till en ensam vinnare, vilket är den högsta vinsten hittills.

Kända profiler 
En rad framgångsrika travtränare är, eller har varit hemmahörande på Axevalla.
 Åke Svanstedt, som hade Axevalla som hemmabana under 2001–2013 och vann under den tiden Elitloppet två gånger.
 Bröderna Anders och Rickard Svanstedt, som driver sina träningsstall på Bjertorps travcamp.
 Ulf Stenströmer, som bland annat vunnit Prix de France med Noras Bean.
 Sofia Aronsson, som bland annat tränat Anna Mix som deltagit i Prix d'Amérique.
 Pär Hedberg, som är huvudtränare för Stall Palema och bland annat tränar miljonhästen Southwind Feji.

Referenser

Externa länkar 
 
 Info på travsport.se

Travbanor i Sverige
Sportanläggningar i Skara kommun
Sportanläggningar invigda 1956
1956 i Sverige
Arena Dannero

Arena Dannero eller Dannero travbana är en travbana i Sandslån cirka 10 km norr om Kramfors och invigdes den 23 februari 1958.

Banovalen (ett varv på bana) är 1000 m lång och upploppet fram till mållinjen är hela 200 meter långt.

År 2005 utbröt en brand på området och efter branden byggdes en ny modern multihall upp. Sedan dess har travbanan en publikkapacitet på ca  åskådare. 

Banan är en s.k. "sommarbana" som arrangerar och genomför lopp från april till oktober månad under tävlingssäsongen.

Kända lopp som körs här är Svenskt Kallblodskriterium, Kriteriestoet och Ådalspriset. 

Banan har även arrangerat både V75- och V86-tävlingar årligen de senaste åren.

Referenser

Externa länkar
 
 Info på travsport.se

Travbanor i Sverige
Sportanläggningar i Kramfors kommun
Sportanläggningar invigda 1958
1958 i Sverige
Färjestadstravet

Färjestadstravet, i Karlstad, Värmlands län, är en travbana. Färjestadstravet öppnades år 1936 och blev då den fjärde travbanan i Sverige. Färjestadstravet ligger bredvid Löfbergs Arena.

Färjestads travbana är en av Sveriges mellanbanor, strax efter storbanorna Solvalla, Åbytravet och Jägersro. Det största loppet som anordnas är Färjestads Jubileumslopp, i vilket Copiad satte världsrekord 1994.

Till minne av den svensk-norska unionsupplösningen anordnas sedan år 2005 det så kallade Unionstravet i samband med Färjestads V75-arrangemang på höstkanten. Det innebär gemensam spelpott med Norge och högklassiga, men oftast svårtippade lopp, där främst svenska och norska hästar gör upp om prispengarna.

De mest kända travtränarna från Färjestad är Björn Goop, Dagfinn Aarum, Mikael J. Andersson, Magnus Jakobsson, Carl Johan Jepson, Jonas Moberg, Morgan Ivarsson, Stig Sjögren, Uno Swed, Leif Berggren, Karl O. Johansson och Erik Berglöf.

Baninformation - Färjestadstravet  
 Längd: 1000 meter.
 Bredd start 2140m: 20,4 meter.
 Bredd start 1640 m: 21,1 meter.
 Upploppets längd: 177 meter.
 Dosering kurvor: 16,5 %.
 Kurvradie: 92 meter.
 Banbelysning: 33 master med 148 armaturer à 2000 W.
 Startbilsvinge: Rak

Snabbaste tider genom åren 
 Varmblod: San Moteur (2022) 1.09,4a.Magic Tonight (2014) 1.09,5a.
 Kallblod: Järvsöfaks (2005) 1.18,8a.

Referenser

Externa länkar
 
 Info på Svensk Travsports Hemsida

Travbanor i Sverige
Sport i Karlstad
Sportanläggningar invigda 1936
Sportanläggningar i Karlstads kommun
1936 i Sverige
Karlshamnstravet

Karlshamnstravet eller Arena Albertswill  är en travbana i Tostarp strax norr om Karlshamn. Banan invigdes den 8 augusti 1993.

Banovalen är 800 m lång och upploppet 157 m. Ett unikt signum för Karlshamnstravet är att all publik samlas på banans innerplan.

Travbanan drivs i samarbete med Blekinge Travsällskap. 

Den 21 juli 2016 segrade Torbjörn Jansson med travaren Ed Tanic på Karlshamnstravet, vilket gjorde Jansson till den första och hittills (år 2016) enda kusk som har vunnit lopp på samtliga av Sveriges 33 travbanor.

Evenemang 
Smakfestivalen hålls här sedan 2011. Närodlade råvaror och förädlade produkter från bygden tillhandahålls av ett 60-tal utställare i ett samarrangemang tillsammans med Karlshamns kommun.

Referenser

Externa länkar 
 
 Info på Svensk Travsports Hemsida

Sportanläggningar i Karlshamns kommun
Travbanor i Sverige
Sportanläggningar invigda 1993
1993 i Sverige
Travbana

Travbana kallas en oval grusbana, oftast 1 000 meter lång med doserade kurvor, där kuskar och hästar deltar i travtävlingar. Med travbana avses även anläggningen runt banan med stall, åskådarläktare, totohall med mera.

Typer av travbanor 
Exempel på typer av travbanor avsedda för tävling:
 1 000-metersbana – den vanligaste typen av travbana i Sverige.
 800-metersbana – endast ett fåtal finns i Sverige, bland annat Åmålstravet
 Milebana – 1 609 meter lång, det vill säga en engelsk mil. I Sverige finns en milebana, på Tingsrydtravet i Tingsryd.
Vid travanläggningar finns ofta även andra travbanor än för tävling, avsedda för träning, uppvärmning, med mera.

Open stretch 
Fram till 1990-talet hade travbanor i Nordamerikansk travsport en skena på insidan av upploppets bankant, likt på galoppbanor. Denna skena ersattes sedan med en rad korta pyloner (vanligtvis av ett flexibelt material), som markerade banans inre gräns. Denna förändring gjordes främst av säkerhetsskäl, då det tillåter ett ekipage att köra in på banans insida om det behövs, till exempel vid galopp. Denna förändring möjliggjorde en ny uppfinning, "open stretch", vilket innebär ett ytterligare spår på insidan av banan, där skenan normalt skulle varit. Ekipaget bakom ledande häst får därmed chansen att på upploppet smita förbi på insidan. Det gör tävlingar mer öppna med potentiellt högre utbetalningar - och mer attraktiva för spelare.

I Sverige finns det två banor med open stretch: Skellefteåtravet (ett extra spår) och Åbytravet (två extra spår).

Se även 
 Lista över travbanor i Sverige

Referenser 

Travsport
Mellanslag

Mellanslag eller blanksteg är den funktion som ger ordmellanrum i typografi, ordbehandling och på skrivmaskiner. Funktionen åstadkoms vanligen med hjälp av mellanslagstangenten (engelska space) på ett tangentbord.

Funktionen har på senare tid börjat kallas blanksteg i IT-kretsar, vilket är en beskrivning för hur mellanrummet skapas med en radskrivare. Redaktörerna av Computer Swedens språkregler anser dock att det är en onödig ersättning av ett välkänt ord, och förordar att funktionen fortsatt skall kallas mellanslag, medan det tecken i ordbehandling som skapar mellanrummet bör kallas "ordmellanrum".

Mellanslag syftade i äldre typografi på typens mellanrum mellan raderna, det vill säga skillnaden mellan teckenstorleken (graden) och radavståndet (kägeln), men med skrivmaskinens födelse kom ordet att börja användas för funktionen av den speciella långa tangent som skapade ordmellanrum (man "slår in" ett mellanrum), och den betydelsen av ordet tog över i tryckerisammanhang när man började med skrivmaskinsliknande maskinsättning. Genom att variera mellanslagens längd kan man i typografisammanhang åstadkomma så kallad utslutning, det vill säga en utjämning så att alla rader i en spalt blir lika långa, det som i ordbehandling kallas marginaljustering.

ASCII-koden för ordmellanrum är 32 (decimalt) = 20 (hexadecimalt).

Se även 
 Hårt mellanslag
 Utslutning

Källor

Tangenter
Typografi
Shkodrasjön

Shkodrasjön, ibland även Skadarsjön, (albanska: Liqeni i Shkodrës; montenegrinska: Скадарско језеро, Skadarsko jezero; antikens Lacus Labeatus) är en sjö mellan Albanien och Montenegro. Sjön är 368 kvadratkilometer stor och belägen i en sänka på 6 m ö.h. Den är 44 meter djup och avrinner via Bunafloden till Adriatiska havet. Shkodrasjön har fått sin benämning efter staden Shkodra i Albanien.

Shkodrasjön är Balkanhalvöns största sjö.

Namnvariationer 
 Skadarsjön, alternativt namn på Shkodrasjön
 Shkodërsjön, alternativt namn på Shkodrasjön
 Skutarisjön, ett äldre namn på Shkodrasjön

Referenser

Noter 

Insjöar i Shkodër prefektur
Insjöar i Montenegro
Bunas avrinningsområde
Bo Pemer

Bo Pemer, född 9 juni 1934 i Östersund, död 16 juni 2009 i Göteborg, var en svensk författare. Han gav ut romanen Akta din båt 1978, och uppföljaren Strömdragen 1979, båda på Bokförlaget Forum.
Titlarna är hämtade från Edith Södergrans dikt Vanvettets virvel från 1918, som inleds "Akta din båt för övermänskliga strömdrag".

Bo Pemer är gravsatt på Västra kyrkogården, Göteborg.

Referenser

Noter

Svenskspråkiga författare
Män
Födda 1934
Avlidna 2009
Författare från Östersund
Gravsatta på Västra kyrkogården i Göteborg
Mats Pemer

Mats Olov Pemer, ursprungligen Johanson, född 26 april 1945 i Bromma församling i Stockholm, är en svensk arkitekt.

Mats Pemer har varit stadsplaneringschef i Stockholms stad. Han har representerat Vänsterpartiet i styrelsen för länsstyrelsen i Stockholms län samt varit sekreterare vid Kommunförbundet.

Under sent 1990-tal var han, tillsammans med Charlotte Holst, starkt delaktig i förvandlingen av Hornsberg från industriområde till bostadsområde. 

Han är medförfattare till publikationerna Stockholm bygger 2002 (2002), Boendesegregation – orsaker och mekanismer – en genomgång av aktuell forskning (2010), Den segregerade staden – tre kvarter i Stockholms innerstad (2011) och Nya Hornsberg – ett stadsbyggnadsprojekt på västra Kungsholmen (2014).

Pemer är son till byråchefen vid FMV Hans Johanson och studierektor Brita Pemer-Johanson. Han antog moderns flicknamn 1963. 1982 gifte han sig med forskaren, docent Elisabeth Lilja (född 1947), med vilken han har en son.

Bibliografi (urval)

Källor

Externa länkar
Mats Pemer på Libris (bibliotekskatalog)

Födda 1945
Svenska vänsterpartister
Svenska arkitekter under 1900-talet
Män
Levande personer
Brommabor
Svenska stadsplanerare
Personer från Stockholm