kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gori

Gori (georgiska: გორი) är en industristad i regionen Inre Kartlien i Georgien, belägen där floden Stora Liachvi rinner samman med Kura. Staden är huvudsäte för distriktet med samma namn. Gori har en befolkning på 48 143 invånare (år 2014). Staden grundades av David IV (1089–1125), en av Georgiens mäktigaste kungar. Den äldre staden blev nästan helt förstörd i en jordbävning år 1920.

Staden är nog mest känd som Sovjetunionens ledare Josef Stalins födelseplats (1878). I staden finns ett Josef Stalin-museum med föremål relaterade till hans liv och huset han föddes i. En av de sista statyerna av Stalin i forna Sovjetunionen stod utanför Goris stadshus. Den är numera flyttad till museet.

Källor 

Orter i Inre Kartlien
Hyperrymd

Begreppet hyperrymd () är ett fysikaliskt rum med fler än fyra dimensioner.

Inom science fiction, där begreppet funnits länge och förekommit i kiosklitteratur åtminstone sedan 1930-talet, gör hyperrymden det möjligt att resa snabbare än ljuset.

Dess egenskaper varierar mellan olika författare och olika filmer, men ofta utgörs den av en extra dimension. Detta gör att den kortaste vägen inte längre är en rak linje i tre dimensioner; jämför med jordklotet där den kortaste tredimensionella vägen mellan två antipod går genom jordens inre och inte längsmed jordytan (även om människan i dagsläget saknar teknik för att bygga farkoster som kan borra sig och färdas genom Jordens innandöme).

I många berättelser måste den som reser genom hyperrymden vara långt ifrån ett masscentrum, som en planet eller stjärna vid såväl inträdet som utträdet. I många berättelser finns även risker med resa genom hyperrymden, exempelvis i Star Wars finns risken, om inte navigationsdatorn lyckats räkna ut de rätta koordinaterna, att farkosten vid utträdet färdas rakt genom en stjärna eller kommer för nära en explorerande supernova.

I Star Trek talar man i stället om begreppet subspace. Hyperrymden förekommer även i Babylon 5, men med andra förutsättningar. Ett hyperrymdsystem (Immaterium) förekommer även i Warhammer 40,000, där förutom att det där finns diverse monster, även rumtiden förvrängs och när man genomför en sådan färd under några månaders lopp kan flera årtusenden passera i den vanliga rymden.

Riktningarna i en hyperrymd kallas ana-kata från ana grekiska för "upp" och kata grekiska för "ned"

Källor

Fotnoter

Fiktiv vetenskap
Geometri
Teoretisk fysik
Science fiction-koncept
Kräftan (stjärnbild)

Kräftan (Cancer på latin) är en relativt liten stjärnbild på ekliptikan. Den ligger mellan Tvillingarna i medurs riktning och Lejonet moturs. Den är en av de 88 moderna stjärnbilderna som erkänns av den Internationella Astronomiska Unionen.

Historik 
Kräftan var en av de 48 konstellationerna som listades av den antike astronomen Ptolemaios i hans samlingsverk Almagest.

Mytologi 
Stjärnbilden ska föreställa den kräfta, som skickades av gudinnan Hera för att hindra hjälten Hercules från att döda hydran. Den nöp också honom hårt i foten, så att han blev skadad.

Enligt myten finns konstellationen i ett område som är stjärnfattigt, för att inte Kräftans klor ska kunna ställa till med skada.

Stjärnor 

 α - Alfa Cancri (Acubens, Al Zubanah, Sertan) är bara den fjärde ljusstarkaste stjärnan i Kräftan, trots att den fått Bayer-beteckningen alfa. Dess magnitud varierar mellan 4,20 och 4,27.
 β - Beta Cancri (Al Tarf) är ljusstarkast, med magnitud 3,5.
 δ - Delta Cancri (Asellus Australis) är en orange jättestjärna med magnitud 3,94. Den är också känd för sitt alternativa namn, Arkushanangarushashutu, vilket är det längsta av alla officiella egennamn på stjärnor. Det betyder ”den sydöstra stjärnan i kräftan/krabban” på babyloniska.
 γ - Gamma Cancri (Asellus Borealis) är en vit jätte med magnitud 4,66.
 Zeta Cancri (Tegmine) är en multipelstjärna som består av minst fyra stjärnor. Den kombinerade ljusstyrkan är 4,67.

Djuprymdsobjekt

Stjärnhopar 

 Messier 44 (Praesepe, Bikupan, NGC 2632) är en öppen stjärnhop som vid bra förhållanden syns tydligt för blotta ögat, med magnitud 3,7. Den observerades redan av Ptolemaios, som kallade den en ”nebulös massa i Kräftans bröst”. Stjärnhopen innehåller mer än ettusen stjärnor.
 Messier 67 (NGC 2682) är också en öppen stjärnhop, med magnitud 6,1.

Galaxer 
 NGC 2536 är en stavgalax.
 NGC 2775 (Caldwell 48) är en spiralgalax på 55,5 miljoner ljusårs avstånd.

Abell 31 är en planetarisk nebulosa på ett avstånd av 2000 ljusår.

Referenser

Externa länkar
Annelövs kyrka

Annelövs kyrka är en kyrkobyggnad i Annelöv. Kyrkan tillhör från 2010 Häljarps församling i Lunds stift.

Kyrkobyggnaden 
Kyrkan byggdes i gråsten runt år 1200 och bestod då, i romansk tradition, av långhus med kor och absid i öster. På 1400-talet byggdes tornet i väster. År 1825-1830 byggdes en mycket stor korsarm på den norra sidan. Efter byggandet av denna möblerade man om och flyttade altaret från den ursprungliga platsen i koret till den södra väggen. Man skaffade då också en altartavla från en annan kyrka med nattvarden som motiv. Även orgelläktaren byggdes vid detta tillfälle. År 1884 på våren, genomfördes en restaurering av kyrkan för ca. 1 000 kronor. Kyrkostämman beslöt i maj att även införskaffa en orgel till kyrkan. Anders Victor Lundahl kontaktades för en ritning och kostnadsförslag som max fick kosta 3 000 kr. År 1966-1967 renoverades kyrkan och altaret flyttades tillbaka till sin ursprungliga plats i absiden. Man passade också på att mura nya korsvalv i både långhus och kor. I samband med renoveringen upptäcktes också en medeltida runsten, Annelövstenen, i kyrkans södra långvägg. Biskop Martin Lindström återinvigde kyrkan den 3 juni 1968, Annandag pingst.

Inventarier 
 På 1500-talet tillkom den dopfunt i trä, vilken fortfarande används. Troligen skaffades den som ett provisorium, men den har blivit kvar i kyrkan. 
 Predikstolen, med bilder av de fyra evangelisterna, är från 1500-talet.
 År 1970 fick absiden en vacker glasmålning gjord av lokale konstnären Bertil Sandegård.

Orgel
Kyrkan hade tidigare en fjäderorgel byggd av A. Svensson i Trollenäs. Den blev skänkt till skolan i och med nya orgeln av Lundahl installerades.
1885 byggde Anders Victor Lundahl, Malmö en orgel med 8 stämmor. Kontrakt om den ingicks av församlingen i december 1884. Kostade 3 000 kronor.
Den nuvarande orgeln byggdes 1926 av A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund och är en elektrisk orgel. Den har en fri och en fast kombination. Orgeln omändrades 1986 av K Anderssons Orgelservice, Sjöbo.

Källor

Noter

Externa länkar 

Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader i Landskrona kommun
Remix

En remix är en alternativ version av en inspelad låt. Ofta har musiken dance- och klubbmusikkaraktär men kan också ha en mer avslappnad och stämningsfull stil än originalet. I vissa fall kan remixen låta som originalet men fått en längre speltid. Det är även vanligt att man plockar bort eller byter ut vissa ljud från originalet för att skapa en ny version. Ofta görs remixer när en artist eller en låt ska presenteras på en ny marknad eller läggs som bonusspår på singlar eller album. Det är också vanligt att remixer finns på artistens webbplats.

För att göra en remix krävs vanligtvis tillstånd från den som äger rättigheterna till originalet. Dels från eventuellt skivbolag, men även från ägarna till låten såsom kompositörer och textförfattare.

Se även
 Remixalbum
 Remixkultur
 Cover
 Sampling
 Dub

Referenser 

Typer av musikstycken
Titta vi flyger

Titta vi flyger (amerikansk originaltitel: Airplane!) är en amerikansk komedifilm från 1980. Den är en parodi på katastroffilmer, i synnerhet En sekund från döden från 1957.

I Australien och Nya Zeeland är filmen också känd under den alternativa engelska titeln Flying High.

Handling 
Ted blir den ende tillgänglige som kan flyga ett plan när besättningen drabbas av matförgiftning. Fördelen är att han är pilot. Nackdelen är att han är flygrädd sedan "Kriget". Hans ex-flickvän, flygvärdinnan Elaine, är också ombord.

Om filmen 
 Titta vi flyger regisserades av Jim Abrahams, David Zucker och Jerry Zucker, vilka även skrivit filmens manus. 
 Titta vi flyger (och uppföljaren Nu flyger vi ännu högre (Airplane II: The sequel) (1982) är några av de tidigaste filmerna av samma komedisort som Den nakna pistolen – spoof. 
 Filmen parodierar i första hand filmen En sekund från döden (Zero Hour) från 1957, men använder många och tydliga klichéer från senare katastroffilmer som Airport – flygplatsen från 1970 och dess uppföljare, exempelvis Airport 75.

Rollista (urval) 
 Robert Hays – Ted Striker
 Julie Hagerty – Elaine
 Leslie Nielsen – Dr. Rumack
 Peter Graves – kapten Oveur
 Lloyd Bridges – McCroskey
 Robert Stack – Rex Kramer
 Lorna Patterson – Randy
 Stephen Stucker – Johnny
 Jonathan Banks – Gunderson
 Kareem Abdul-Jabbar – Roger Murdock
 Maureen McGovern – nunna
 Ethel Merman – löjtnant Hurwitz

Källor

Fotnoter

Externa länkar 

Amerikanska filmer 1980
Amerikanska parodifilmer
Los Angeles på film
Flygplan på film
Filmer i regi av David Zucker
Filmer i regi av Jerry Zucker
Regidebutfilmer
Engelskspråkiga filmer
Filmer bevarade i National Film Registry
Amerikanska slapstick-komedifilmer
Filmer från Paramount Pictures
Robert Servatius

Robert Servatius, född 31 oktober 1894 i Köln, död 7 augusti 1983 i Köln, var en internationellt uppmärksammad tysk jurist.  

Servatius försvarade bland andra Fritz Sauckel vid Nürnbergprocessen 1945–1946. Under Läkarrättegången i Nürnberg 1946–1947 försvarade han den huvudåtalade Karl Brandt. 

1961 försvarade han Adolf Eichmann i Jerusalem.

Referenser

Externa länkar 

Personer från Köln
Tyska jurister
Födda 1894
Avlidna 1983
Män
Mitt andra jag

Mitt andra jag () är en amerikansk långfilm från 1984 i regi av Carl Reiner, med Steve Martin, Lily Tomlin, Victoria Tennant och Madolyn Smith i rollerna. Filmen är baserad på den outgivna romanen Me Two av Edwin Davis. Martin och Tennant blev ett par under inspelningen av filmen och gifte sig senare.

Handling
Advokaten Roger (Steve Martin) får problem när hans rika men dödssjuka klient Edwina Cutwaters ande ska föras över till den unga kvinnan Terry (Victoria Tennant), men överföringen misslyckas och anden hamnar i honom istället. Nu kontrollerar den bittra Edwina halva hans kropp, medan Terry gör vad hon vill med Edwinas egendomar.

Rollista

Källor

Noter

Externa länkar

Filmer 1984
Amerikanska komedifilmer
Engelskspråkiga filmer
Beslut utan återvändo

Beslut utan återvändo (originaltitel Executive Decision, i vissa länder även känd som Critical Decision) är en amerikansk film från 1996 i regi av Stuart Baird, med bland andra Kurt Russell, David Suchet, Halle Berry och Steven Seagal i huvudrollerna.

Handling 
När en muslimsk extremist kapar ett flygplan och tänker spränga det ovanför Washington DC, måste presidenten välja om han ska skjuta ner det eller rädda gisslan. Ett elitteam skickas dit för att smugglas ombord under färden, tillsammans med en expert på muslimska extremister. Men bara en del av elitteamet överlever och det blir upp till den förläste experten att ta över kommandot. Planet har nog med C-stridsmedel för att förgöra halva USA och det är upp till Grant att stoppa terroristerna.

Om filmen 
Filmen spelar på hoppet att kommandosoldater ska lösa problemet, och det anses vara en av orsakerna till filmens framgång.

Tagline 
Fasten your seat belts.

Rollista (urval)
Kurt Russell - Dr. David Grant
Steven Seagal - överstelöjtnant Austin Travis
Halle Berry - Jean, kabinpersonal
John Leguizamo - Rat
Oliver Platt - Dennis Cahill
Joe Morton - sergeant Charlie 'Cappy' Matheny
B.D. Wong - sergeant Louie
Len Cariou - försvarsminister Charles White
Whip Hubley - sergeant Baker
Marla Maples Trump - Nancy
J.T. Walsh - senator Mavros
Ken Jenkins - general Wood
David Suchet - Nagi Hassan (skurken)

Externa länkar 

Filmer 1996
Amerikanska actionfilmer
Flygplan på film
Terrorism på film
Engelskspråkiga filmer
Filmmusik av Jerry Goldsmith
Ljudeffekt

För fysikalisk betydelse, se ljudintensitet eller effekt.
En ljudeffekt eller ljudeffekter är artificiella ljud som är pålagda i efterhand i olika medium som film, tv- och datorspel, ibland även i olika föreställningar som teater. I serietidningar illustreras dock ljudeffekter ofta, ibland som en referens till film och ibland för att förtydliga en handling.

Ljudeffekter i film 
Inom film finns det olika typer av ljudeffekter:
 Ljudeffekter som dörrstängningar, gevärsskott eller billjud läggs på i efterhand av en ljudeffektläggare. 
 Atmosfärsljud eller bakgrundsljud behöver inte synka (men kan också göra det) med det som händer i filmen och ger en atmosfär i miljön. Atmosfärsljud ger ofta mycket känsla och trovärdighet till filmen.
 Tramp eller foley kallas den typ av ljudeffekter som är vardagliga ljud, vanligen fotsteg, rörelseljud och andra ljud som kommer från vardagliga saker. Dessa ljud är många gånger särskilt inspelade för filmen i en ljudstudio avsett för detta ändamål.

Se även 
 Wilhelmskriket, en av filmvärldens mest kända ljudeffekt.

Vidare läsning

Externa länkar 

 Gestaltande Ljudläggning Svensk sida om filmljud
 FilmSound.org Samlingssida för ljudläggning av film med ordlistor, ljuddesignartiklar, filmljudsböcker, filmljudets historia, ljudläggningsklichéer mm (engelsk sida)

Ljud
Filmproduktion
Konståret 1885



Händelser

Okänt datum
 Anders Zorn och Emma Amalia Lamm gifter sig.
 Centralskolan för konstflit grundades i Finland.
 Opponenterna, en grupp svenska konstnärer, kräver att Konstakademin ska moderniseras.
 Crocker Art Museum grundas.
Nya Idun bildades i Stockholm

Verk 

 August Malmström - Grindslanten
 Vincent van Gogh - Potatisätarna
 William Harnett - After the Hunt, 4th version (California Palace of the Legion of Honor, San Francisco)
 Paul Cézanne - Montagne Sainte-Victoire (Metropolitan Museum of Art, New York)
 Ilja Repin - Ivan den förskräcklige mördar sin son (Tretjakovgalleriet, Moskva)

Utställningar
 Opponenternas två utställningar, "Från Seinens strand" och "Opponenternas utställning" blir genombrottet för det franskinspirerade friluftsmåleriet inom svensk konst.

Födda 
 21 januari – Duncan Grant (död 1978), skotsk målare.
 7 februari – Olof Tandberg (död 1952), svensk målaremästare och konstnär.
 11 februari – Knut Jern (död 1948), svensk skulptör.
 12 februari – Ivar Johnsson (död 1970), svensk skulptör och formgivare.
 12 februari – Wladimir Meurman (död 1964), svensk grafiker, ritare och målare.
 18 februari – Henri Laurens (död 1954), fransk skulptör.
 8 mars – Yngve Lundström (död 1961), svensk konstnär, dekorationsmålare och restauratör.
 31 mars – Jules Pascin (död 1930), bulgarisk målare.
 8 april – Norman Clyde (död 1972), amerikansk fotograf.
 12 april – Robert Delaunay (död 1941), fransk målare.
 30 april – Luigi Russolo (död 1947), italiensk målare och kompositör.
 18 maj – Ignácz Caroly Beôrecz (död 1940), ungersk-svensk konstnär och musiker.
 5 juni – Cecilia Olander (död 1971), svensk konstnär.
 5 juli – André Lhote (död 1962), fransk målare.
 11 juli – Roger de La Fresnaye (död 1925), fransk målare.
 15 juli – Josef Frank (död 1967), österrikisk-svensk arkitekt, formgivare och professor i arkitektur.
 5 augusti – Filip Wahlström (död 1972), svensk konstnär och författare.
 30 augusti – Paul Gösch (död 1940), tysk konstnär och arkitekt.
 5 september – Gustaf Franzén (död 1922), svensk konstnär, målare och tecknare.
 8 september – Torsten Palm (död 1934), svensk konstnär.
 9 september – Greta Welamson (död 1946), svensk tecknare.
 16 september – Kustaa Salminen (död 1918), finsk konstnär (målare).
 23 september – Pär Olsson (död 1925), en svensk konstnär.
 3 oktober – Svante Bergh (död 1946), svensk målare.
 15 oktober – Jóhannes Sveinsson Kjarval (död 1972), isländsk konstnär.
 21 oktober – Jan Altink (död 1971), nederländsk målare.
 27 oktober – Sigrid Hjertén (död 1948), svensk konstnär.
 1 november – Albert Krüger (död 1965), svensk konstnär.
 14 november – Sonia Delaunay (död 1979), ukrainsk designer.
 19 november – Ebba Orstadius (död 1960), svensk skulptör.
 18 december – Hilda Kristina Gustafson-Lascari (död 1937), svensk skulptör
 26 december – Vladimir Tatlin (död 1953), rysk målare och arkitekt.
okänt datum – Franz Krischke (död 1960), österrikisk konstnär.

Avlidna 
 23 september - Carl Spitzweg (född 1808), tysk målare.
 30 oktober - Bernt Lund (född 1812), norsk ingenjör och landskapsmålare.

Externa länkar
Potatisätarna

Potatisätarna () är en oljemålning av den nederländske konstnären Vincent van Gogh. Den utfördes i april 1885 och ingår i Van Gogh-museets samlingar i Amsterdam.

Potatisätarna skildrar proletär- och bondeliv i byn Neuen i provinsen Noord-Brabant. Familjens namn var De Groot-van Rooij. Van Gogh gick noga till väga i sin förberedelser och målade ett hundratal porträttskisser, flera teckningar och två hela skisser i olja. En av de senare finns idag utställd på Kröller-Müller Museum i Otterlo i Gelderland. Därtill utförde van Gogh flera litografier på samma motiv varav en tillhör Museum of Modern Art i New York.

Källor 
Van Gogh-museets webbplats
Kröller-Müller Museums webbplats
Museum of Modern Arts webbplats

Målningar av Vincent van Gogh
Målningar 1885
Genremålningar
Målningar på Van Gogh-museet
Målningar med motiv från Nederländerna
Potatis
Målningar på Kröller-Müller Museum
Tunaskolan

Tunaskolan kan avse:

 Tunaskolan, Luleå
 Tunaskolan, Lund
 Tunaskolan (musikalbum) – ett musikalbum av Mattias Alkberg BD i Luleå
Slacker

Slacker är ett engelskspråkigt uttryck för en lat person, en slöfock. Uttrycket kan härledas till USA under första och andra världskriget för att beskriva personer som undvek militärtjänsten. Under 1990-talet kom det dock mer att beskriva tendenser i den yngre generationen - något som befästes av Richard Linklaters film Slacker, vilket senare gav upphov till uttrycker "slacker-generation".

En typisk slacker karaktäriseras av ett statiskt, oentusiastiskt uppträdande som manifesteras i ett uppenbart avsaknande av att "ta tag" i saker. Denna avsaknad av motivation representeras ofta av arbetslöshet eller en anställning som kräver minimal ansträngning.

Slackers och datorer 
Termen slacker används även för en person som använder distributionen Slackware av Linux. Ironiskt nog så anses Slackware vara en av de mest tekniskt orienterade distributionerna och har av ägarna till VectorLinux kallats "ungefär lika användarvänligt som en ihoprullad skallerorm", även om många också anser den vara den mest stabila distributionen .

Se även 
 Slacktivism
 Stekare

Källor 

Subkulturer
Biologiska museet, Södertälje

Biologiska Museet är ett kommunägt biologimuseum vid Erik Dahlbergs väg 1–3 i Södertälje. 
Museet visar uppstoppade däggdjur och fåglar från de sörmländska omgivningarna i sina naturliga miljöer. Totalt har man samlat över 100 olika arter i lokalerna. 

Museet öppnades i november 1913 och är Södertäljes äldsta museum.

Historik

Biologiska museet var en gåva till staden från mecenaten Carl Fredrik Liljevalch, ägare av Saltskogs gård. Byggnaden uppfördes i jugend efter ritningar av arkitekt Hjalmar Cederström och stod färdigt 1913. Byggkostnaden blev 25 000 kronor och inredningen inklusive uppstoppade djur och miljöer kostade 10 000 kronor. Museet, som hälsades med "odelad tillfredsställelse och beundran", byggdes ursprungligen som studiesamling för två närbelägna skolor (dagens Telgegymnasiet och Rosenborgsskolan) men för att öka folkbildningen välkomnades även allmänheten. 

Utställningarna skapades av Gustaf Kolthoff och hans son Kjell Kolthoff (1871-1947). Gustav Kolthoff blev 1878 konservator vid Uppsala universitets zoologiska museum och gestaltade även Biologiska museet i Stockholm och Biotopia i Uppsala.
Kjell Kolthoff målade de naturtrogna dioramorna som än i dag finns kvar i museet. Museet totalrenoverades år 1970, för att återinvigas 1983. Sedan restaureringen har museet drivits av Torekällbergets museum.

Källor
 Torekällberget: Biologiska museet.

Externa länkar

 Informationsbroschyr från 1983.

Se även 
 Biotopia i Uppsala
 Biologiska museet  i Stockholm
 Taxidermi

Byggnader och anläggningar i Södertälje
Museer i Stockholms län
Biologiska museet

Biologiska museet kan syfta på:

 Biologiska museet, Stockholm – ett biologiskt museum på Djurgården
 Biologiska museet i Uppsala – ett museum i Vasaparken, se Biotopia
 Biologiska museet, Södertälje – ett kommunägt biologimuseum
 Biologiska museet i Åbo – ett museum i Åbo
 Biologiska museerna i Lund – ett museum i Lund, se Zoologiska museet i Lund
Reproduktion

Reproduktion kan syfta på

 Reproduktion (sociologi) – en sociologisk term
 Reproduktion – en biologisk term, se fortplantning
 Konstreproduktion – ett uttryck inom konsten

Se även
Reproducerbarhet – begrepp inom vetenskapsteorin
 Reproteknik
Oberoende studenter

Oberoende studenter, OBS, senare OS, var ett kårparti vid Stockholms Universitets Studentkår. Partiet bildades 1973 som en utbrytning ur det tidigare stora partiet Stockholms universitets studenter. Under många år var Oberoende studenter det enda partiet i kårfullmäktige som inte hade någon uttalad politisk ideologi utan som enbart var ett "fackligt" parti. Under 1980- och 90-talen profilerade sig partiet bl.a. genom att slå vakt om sexuella minoriteters rättigheter. Jämställdhet på universitetet och kårobligatoriets avskaffande var andra viktiga frågor. Man ansåg att studentkåren skulle värna extra om och avsätta ekonomiska medel till grupper som Gaystudenterna och Arbetsgruppen för kvinnliga studerande.
Kårpartier vid Stockholms universitet
Käglingeparken

Käglingeparken är ett naturområde vid Käglinge i Malmös utkant.

Området är ett gammalt grustag som gjorts om till rekreationsområde. Många av Skånes djur och växter finns representerade. Till exempel finns nio olika grodarter i dammar på området. Under våren överröstar grodornas sång fåglarnas kvitter. Grodans hus innehåller utrustning för naturstudier åt Malmös elever.

Malmö stad hänvisar till området som Käglinge naturområde

Referenser

Parker i Malmö