kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
896

896 (DCCCXCVI) var ett skottår som började en torsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

April
 11 april – Sedan Formosus har avlidit en vecka tidigare väljs Bonifatius VI till påve, men avlider själv två veckor senare (sannolikt efter att ha blivit förgiftad).

Maj
 22 maj – Sedan Bonifatius VI har avlidit den 26 april väljs Stefan VI till påve.

Födda 
Ali al-Masudi, arabisk författare.

Avlidna 
 4 april – Formosus, påve sedan 891.
 26 april – Bonifatius VI, påve sedan 11 april detta år (sannolikt förgiftad).
 Ermengard av Italien, drottning och regent av Provence.
1003

1003 (MIII) var ett normalår som började en fredag i den Julianska kalendern.

Händelser

Maj 
16 maj – Sedan Silvester II har avlidit fyra dagar tidigare väljs Giovanni Sicco till påve och tar namnet Johannes XVII, men avlider själv efter ett halvår.

December 
25 december – Sedan Johannes XVII har avlidit den 6 november väljs Giovanni Fasano till påve och tar namnet Johannes XVIII.

Okänt datum 
Sven Tveskägg, kung av Danmark, inleder sin första invasion av England.
Humbert I blir den förste greven av huset Savojen.
Robert II av Frankrike leder en invasion av Burgund, vilken dock misslyckas.
Boleslav I av Polen blir hertig av Böhmen och Mähren.

Födda 
Edvard Bekännaren, kung av England 1042–1066 (född omkring detta år)
Herleva, mor till Vilhelm Erövraren

Avlidna 
12 maj – Silvester II, född Gerbert d'Aurillac, påve sedan 999.
6 november – Johannes XVII, född Giovanni Sicco, påve sedan 16 maj detta år
Erik Röde (död detta eller nästa år)
Didda, regerande drottning av Kashmir.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Icke-förstörande komprimering

Icke-förstörande komprimering, alternativt felfri kompression eller förlustfri kompression, kallas, till skillnad från förstörande komprimering, sådana metoder för datakompression som komprimerar på ett sådant sätt att all ursprunglig data går att återskapa. Icke-förstörande komprimeringsalgoritmer är gynnsamma i de fall där komprimerad och ursprunglig data ska vara identisk, typiska exempel är körbara program, textdokument eller källkod.

Icke-förstörande komprimeringsmetoder

Stillbilder
GIF
PNG
WebP

Binära stillbilder
JBIG

Videobilder
 Ljud (inklusive musik):
 FLAC
 Apple Lossless
 AIFF

Tal
 Geometriska data:

 Övriga data:
 RAR
 Gzip
 Zip
 7z

Se även 
 Datakompression
 Bildkompression
 Ljudkomprimering
 Huffmanträd

Komprimeringsalgoritmer
Datavetenskap
Slaget vid Issos

Slaget vid Issos var ett fältslag mellan makedonen Alexander den store och Perserriket som ägde rum år 333 f.Kr. Trots stora styrkor emot sig lyckades Alexander besegra den persiska hären under Dareios III. Alexander ådrog sig allvarliga skador vid slaget, något som förföljde honom livet ut. 

Efter att ha besegrat perserna i slaget vid Granikos året före begav sig Alexander vidare österut, för att erövra de persiska medelhavshamnarna. Dareios ville bestämt stoppa honom och samlade en stor (men långsam) armé i Babylon, som senare marscherade upp emot Mindre Asien, vilket tog flera månader.  

Den persiska hären anlände till Syrien mot slutet av sommaren 333. Alexander hade länge blivit kvarhållen i Kilikien på grund av ett svårare sjukdomsfall. Vid underrättelsen om fiendens ankomst grep han, ännu knappt fullt återställd, till offensiven och ryckte genom kustpassen till Myriandos i Syrien där han väntade sig att möta Dareios. Men Dareios hade samtidigt överskridit passen i Amanos, som skiljer Syrien från Kilikien, och hade hunnit ned på kustslätten vid Issos. Han stod således bakom Alexander och skar av hans förbindelse med Grekland. I detta läge kunde endast en segerrik drabbning ge räddning, men i händelse av ett nederlag skulle hela den grekiska hären vara förlorad.  

Dock var platsen dålig för Dareios stora här och de makedonska falangerna och krigarna visade sig överlägsna de persiska, som anföll utspritt och undvek närstrid. Alexander anföll med kavalleriet och lyckades ta sig mycket nära Dareios, som flydde. Därmed var perserhären utan ledning och flydde snart.  

Det persiska lägret föll i Alexanders händer. Dareios mor, hans drottning Stateira II och deras barn råkade i fångenskap. Dareios hade räddat sig genom sin hastiga flykt, men han förmådde inte återsamla sin här. Han inledde därför underhandlingar och förklarade sig beredd att avstå Asien intill Eufrat och betala en krigsskadeersättning på 10 000 talenter. Alexander avböjde dock anbudet och fortsatte fälttåget.

Se även 
 Slaget vid Granikos
 Slaget vid Gaugamela
 Slaget vid Hydaspes

Referenser

Externa länkar 

Issos
Issos
Issos
333 f.Kr.
Asien under 300-talet f.Kr.
Alexander den store
Leninism

Leninism (ryska: ленинизм) är en politisk ideologi utvecklad av Vladimir Lenin som påvisar tillvägagångssättet för hur det kommunistiska samhället skall skapas. Lenin byggde på de teorier som presenterats av Karl Marx. Det råder delade meningar om hans originalitet och i vilken mån hans skrifter presenterade en sammanhållen samhällsteori. Efter Lenins död 1924 skapades under Josef Stalins ledning det som fick beteckningen marxism-leninism men som bara delvis kan härledas till Lenin.

Lenins tolkning av marxismen gav grunderna för bolsjevismen och den tidiga kommunistiska rörelsen i Ryssland. Lenin vidareutvecklade marxismen i det han själv menade var "imperialismens epok", som han såg som kapitalismens högsta och sista stadium. Lenin menade att arbetarklassen skulle ledas i revolution av ett disciplinerat, avantgardistiskt parti som praktiserade demokratisk centralism. Målet var att avskaffa kapitalismen och genom proletariatets diktatur bygga ett socialistiskt samhälle. Detta skulle kunna ske genom ett förbund mellan arbetare och bönder, och Lenin menade att en socialistisk revolution i det industriellt efterblivna Ryssland enbart vore möjlig med hjälp av den kraft bönderna tidigare visat i historien i form av bonderevolutioner. 

Lenins politik var därtill en kritisk reaktion mot den framväxande socialdemokratin, som menade att socialismen skulle gå att uppnå genom fredliga reformer. Lenin var internationalist och ansåg att socialismen enbart kunde uppnås genom världsrevolution.

Följaktligen bildades under Grigorij Zinovjevs ledning år 1919 den Kommunistiska Internationalen (Komintern), som hade till uppgift att leda kampen för världsrevolutionen efter förebild från bolsjevikernas maktövertagande efter oktoberrevolutionen 1917.

De fyra beståndsdelar vilka anses vara viktiga i Lenins ideologiska tankar är:
 Teorin om imperialismen vilka ger resultaten: imperialistiska krig, proletär revolution, arbetararistokrati och internationell klasskamp.
 Läran om partiet av ny typ – där partiet ska härska över statsförvaltning.
 Läran om proletariatets diktatur.
 Utbyggnad av den historiska marxismen till dialektisk materialism.

Lenin lät publicera sina tankar, bland annat i skrifterna.
 Vad bör göras? år 1902
 Ett steg framåt, två steg tillbaka år 1904
 Materialismen och empiriokriticismen år 1908
 Imperialismen som kapitalismens högsta stadium år 1917
 Staten och revolutionen år 1917

Källor

Noter

Litteratur 
 Kinder H, Hilgemann W: Tidens världshistoria. Stockholm, (1987)  
 Prismas Nya Uppslagsbok, , Otava Finland 1995.

Marxism
Kommunism
Socialism
Vladimir Lenin
Ruotsin Suomalainen

Ruotsin Suomalainen (RS) är en finskspråkig dagstidning som kommer ut med ett nummer i veckan. 

Tidningen grundades 1964 som organisationsblad och var månadstidning till 1970.  Från 1970 till 1972 kom tidningen ut varannan vecka till nr 15 1972 och därefter varje vecka. Tidningens grundare var Riksförbundet Finska Föreningar i Sverige (RFFS). RS ges ut i Hägersten, Stockholm, Sverige. Den är partipolitiskt och religiöst obunden. Tidningen har cirka 30 000 läsare. Utgivning sker med 52 nummer per år. 2006 var RS den upplagemässigt tredje snabbast växande tidningen i Sverige efter Svenska Dagbladet och Västerbottningen.

År 1972 började man utge tidningen en gång i veckan, men 1982 var RS konkursfärdigt. Mellan 1986 och 1988 ägdes tidningen av finländska Uusi Suomi, därefter övertogs tidningen av VD:n. Tidningens innehåll breddades med tiden. Innehållet är av allmän karaktär: nyheter, reportage, intervjuer men med fokus på det sverigefinska, samt en sammanfattning av nyheter från Finland. I tidningen finns även annonser för finskspråkiga verksamheter, sverigefinska evenemang och debatter och nyheter rörande minoritetspolitiken. Dessutom finns en sportbilaga samt TV-tablåer för TV Finland och SVT. Tidningen rymmer också matrecept, horoskop, korsord, kontaktannonser med mera. 

RS har lokalredaktioner/lokalredaktörer i Göteborg, Borås, Jönköping, Västmanland/Örebro, Värmland, Södermanland, Umeå, Skellefteå, Örnsköldsvik och Norrbotten (bland annat i Haparanda och Kalix).

Ansvarig utgivare och chefredaktör är Tapani Kekki (2007).

Källor
 Den svenska pressens historia, IV. Bland andra massmedier (efter 1945). Red: Karl Erik Gustafsson & Per Rydén. Ekerlids förlag: Stockholm 2002

Externa länkar
Ruotsin Suomalainen

Se även
Sverigefinnar
Sisuradio
Liekki
Uutiset
Ruotsin Sanomat

Källor
Ruotsin Suomalainen
Invandrartidskrifter

Tidskrifter startade 1964
Svenska veckotidningar
Finskspråkiga tidningar
Komstad, Sävsjö kommun

Komstad är en by i Norra Ljunga socken, belägen cirka fyra kilometer väster om Sävsjö stad och först omtalad 1370.

I Komstad låg från 1734 till 1908 Västra härads tingsplats och ett gästgiveri. Från 1864 började Sävsjö ta över som central ort i trakten i och med järnvägens utveckling. 1908 flyttade häradsrätten till det nybyggda och betydligt större tingshuset i centrala Sävsjö och Komstads ställning som tingsplats upphörde till förmån för Sävsjö.

Stiftelsen Komstad kvarn äger och förvaltar på grundval av donation 1987 av Evy och Bror Carlsson ett antal byggnader i Komstad, bland andra ramsågen från 1871, en cirkelsåg, kvarn, kvarnstensfabrik, smedja, lanthandel och häradshäkte.

I närheten av Komstad ligger Norra Ljunga kyrka från 1100-talet. Det finns fornlämningar som runstenar, gravfält och domarring.

Bildgalleri

Personer från Komstad
 Sjökaptenen och utvandraren Jonas Jonson Brunk som påstås ha givit namn åt stadsdelen Bronx i New York. Historien om Jonas Brunck och Sverige under 1600-talet finns samlad som en utställning i ramsågen i Komstad.

Källor
Hembygdsinformation på Stiftelsen Komstad kvarns webbplats

Orter i Sävsjö kommun
Tau (bokstav)

Tau (grekiska ταυ tar) (versal: Τ, gemen: τ) är den 19:e bokstaven i det grekiska alfabetet. Den hade i det joniska talbeteckningssystemet värdet 300. Tau motsvarar T, t i det latinska alfabetet och Т, т i det kyrilliska alfabetet.

Inom mekaniken används tau som beteckning för vridmoment och skjuvspänning. Inom reglerteknik och elektronik är gemena τ beteckningen för tidskonstanten i exponentialkurvor.

Man har föreslagit tau definierad som τ = 2π som ersättare för pi, dvs. τ = omkrets/radie (6.28318...). Eftersom en cirkel per definition utgörs av alla punkter ett visst avstånd (radien) ifrån en mittpunkt, så menar vissa att det är naturligare att använda τ och att det gör matematiska formler enklare att förstå, exempelvis så är en fjärdedels cirkelrotation (90 grader) lika med τ/4 radianer jämfört med π/2 radianer.

Unicode

Källor

Grekiska alfabetet
Matematiska konstanter
Irrationella tal
Transcendenta tal
Trần Đức Lương

Trần Đức Lương (född 5 maj 1936) var president i Vietnam mellan 1997 och 2006.

Han är född den 5 maj 1937 i byn Pho Khanh i distriktet Duc Pho i provinsen Quảng Ngãi. Han flyttade till Hanoi 1955 och studerade geologi och blev medlem i Vietnams kommunistiska parti 1955.

Luong valdes till statschef år 1996 (åttonde partikongressen) och omvaldes i april 2001 (nionde partikongressen). 2006 ersattes han av Nguyễn Minh Triết.

Källor

Externa länkar 
 

Vietnamesiska politiker under 1900-talet
Födda 1937
Män
Levande personer
Vietnamesiska politiker under 2000-talet
Mörbyligan

Mörbyligan var ett svenskt rockband som bildades i slutet av 1970-talet i Stockholmsförorten Danderyd.

Historik 
Mörbyligan var en musikgrupp från Mörby i Danderyd som var populära i slutet av 1970-talet. Gruppen spelade en säregen blandning av snabb punk och melodiös anarkistprogg. Mörbyligan hette från början Chilly Chimes och bildades 1974 av Åke Bylund, som då spelade trummor. Några år senare så bytte de många medlemmar och namn till just Mörbyligan. Mörbyligans första uppsättning bestod av tre tjejer och tre killar. Åke Bylund hade då börjat sjunga i bandet, han skrev även de flesta låtarna. Förutom sin egen musik hade Mörbyligan på sin repertoar låtar från så vitt skilda grupper som Dave Clark Five och Gudibrallan. Gruppens största hit var "Snälla pappa" men även "Ensamma Sussie" spelades flitigt.

I början av 1980-talet startade Åke Bylund även sidoprojektet "Åke Bylund Band". Han kom att ta avstånd från sitt tidigare vänsterengagemang och anslöt sig till Nysvenska rörelsen. Efter att det ursprungliga Mörbyligan upphört använde Bylund från 1984 bandets namn för senare inspelningar, delvis med karaktär av vikingarock och med i stort sett helt andra medlemmar.

Medlemmar i det ursprungliga Mörbyligan  
Åke Bylund – sång (född 23 november 1948, död 6 december 2005)
Annika Krok – sång (född 23 december 1958, medverkar på Mörbyligan och Järtecken)
Fredrik Krok – basgitarr, sång (medverkar på Järtecken)
Johan Krok – gitarr (född 30 september 1956, medverkar på Mörbyligan och Järtecken)
Anders Ström – basgitarr (född 19 februari 1960, medverkar på Mörbyligan och No 003)
Susanne Fragell – keyboard, orgel (född 2 juli 1963, medverkar på Mörbyligan och Järtecken)
Marie Lindstedt – trummor (född 17 oktober 1960, medverkar på Mörbyligan och Järtecken)
Åke Magnusson – gitarr (född 1956, medverkar på Mörbyligan, 1084 och Nordland)

Diskografi 
Studioalbum
1979 – Mörbyligan
1980 – Järtecken
1983 – No 003
1984 – 1084
1986 – Nordland
1994 – Isvakt
1995 – Tors återkomst

EP 
1978 – Mörbyligan EP
1979 – Världen Tillhör Dom Vackra
1980 – Den Lille Svanslösingen
1982 – Livet/En Sommarsaga

Referenser 

Musikgrupper inom proggrörelsen
Svenska rockgrupper
Musikgrupper bildade 1974
Åke Bylund

Karl Åke Bylund, född 23 november 1948 i Vaxholm, död 6 december 2005 i Danderyd, var en svensk musiker, skribent och grafolog.

Musikkarriär 
År 1974 bildade han gruppen Chilly Chimes, som kom ut med en singel, Join the Army. Senare under sjuttiotalet bytte gruppen namn till Mörbyligan, som på kort tid blev ett uppmärksammat proggband. Mörbyligan hörde åren kring 1980 till landets mer populära grupper med hits som "Ensamma Sussie" och "Snälla pappa". Senare kom Bylund att influeras av Per Engdahls fascistiska rörelse och ockulta företeelser som runmagi. Han hade på 1990-talet ett solo-projekt under namnet Odalmannen, där han underhöll med ofta grovkorniga nationalistiska sånger. Bylund gav ut romanen "Vargarna" (1996) under pseudonymen Karl Pettersson samt boken "Nordisk magi" (1995) under namnet Karl Gungner. I den senare boken skriver Bylund bland annat om "utomjordiska arier".

Åke Bylund avled i sviterna av diabetesrelaterad sjukdom 2005; begravningen hölls i Danderyds kyrka.

Diskografi

East-West 
1968 - H-moll blues (singel)
1969 - Doctor Brown (singel)

Chilly Chimes 
1975 - Join the Army (singel)
1975 - Ljud från Friberga (samlingsalbum)

Mörbyligan/Ligan 
1978 - Ensamma Sussie (EP)
1979 - Världen tillhör dom vackra (singel)
1979 - Mörbyligan
1980 - Järtecken
1980 - Den lille svanslösingen (EP)
1980 - Sveriges största singel (samlingsalbum)
1982 - Livet (singel)
1983 - No 003
1984 - 1084
1986 - Nordland
1993 - Mörbyligan 1978-80 (samlingsalbum)
1994 - Live! (livealbum)
1994 - Isvakt (samlingsalbum)
1994 - Per Engdahl 1909-1994 (minnesskiva)
1995 - Tors återkomst (samlingsalbum)
1995 - Motstånd - Rock för Sverige 2 (samlingsalbum)
2003 - Fest på Valhall (samlingsalbum)

Åke Bylund Band 
1981 - Det är dags att sova igen (EP)
1985 - Ich Liebe Dich (EP)
1986 - Nordland
1987 - Livets karusell (singel)
1994 - Isvakt (samlingsalbum)

Rags 
1985 - Annorlunda (singel)
1994 - Per Engdahl 1909-1994 (minnesskiva)

Margoth & the Jabs 
1988 - Child of the Northern Lights (singel)
1995 - Tors återkomst (samlingsalbum)
2003 - Fest på Valhall (samlingsalbum)

Odalmannen 
1994 - Live in Club Valhalla
1996 - Svenskodlat

Källor

Svenska rocksångare
Födda 1948
Avlidna 2005
Män
Personer från Vaxholm
Delta (olika betydelser)

Delta kan syfta på:

 Delta – en grekisk bokstav
 Delta – inom geografi, låglänta öar mellan flodgrenar vid flodmynning; se floddelta
 Delta – inom astronomi, den fjärde ljusstarkaste stjärnan i en stjärnbild; se Bayer-beteckning
 Delta – inom matematik, beteckning för skillnad; se differensoperator
 Delta (djur) – ett släkte av steklar
 Delta (förlag) – ett svenskt förlag
 Delta (orienteringsklubb) – en finsk orienteringsklubb 1992-2012 verksam i Lojo, Högfors och Vichtis
 Delta (radioprogram) – ett radioprogram i P2
 Delta Air Lines – ett amerikanskt flygbolag
 Delta Force – en amerikansk specialstyrka
 Visa Delta – ett brittiskt kortprogram

Teknik 
 Deltavinge – en typ av flygplansvinge
 Deltakoppling – en kopplingsmetod som används när man ansluter 3-fas växelströmsmotorer på elnätet, se Trefassystem
 Delta (datorspel) – ett datorspel från 1987 för Commodore 64
 Lancia Delta – en bilmodell från Lancia
 Delta3d – en programvara för spelutveckling
 Delta (raketserie) – en serie amerikanska raketer 1960–
 Delta II – en amerikansk rymdraket 1989–2018
 Delta III (raket) – en amerikansk rymdraket 1998–2000
 Delta IV (raket) – en familj flerstegsraketer 2002–
 Delta IV Heavy – en tung flerstegsraket 2004–
 Delta-klass – en serie strategiska ubåtsklasser byggda av Sovjetunionen under det kalla kriget
 Delta I-klass – en sovjetisk robotubåt som började utvecklas 1965
 Delta II-klass – en vidareutveckling av Murena-klassen
 Delta III-klass – den första ubåten som kunde avfyra alla sina ballistiska robotar samtidigt
 Delta IV-klass – den sista ubåtstypen ur Delta-klassen

Platser

Brasilien 

 Delta (kommun), Minas Gerais,

Grekland 

 Dimos Delta, kommun, Mellersta Makedonien, Nomós Thessaloníkis,

Kanada 

 Delta, British Columbia, ort,

Mexiko 

 Delta, Mexiko, Baja California, Mexicali,

Nigeria 

 Delta (delstat),

USA 

 Delta, Alabama, ort, Clay County, 
 Delta, Louisiana, Madison Parish, 
 Delta, Missouri, ort, Cape Girardeau County, 
 Delta, Pennsylvania, ort, York County, 
 Delta, Iowa, ort, Keokuk County, 
 Delta, Ohio, ort, Fulton County, 
 Delta, Colorado, countyhuvudort, Delta County, 
 Delta, Utah, Millard County,

Se även 
 Delta County – flera
Rho

Rho (grekiska ρω ro) (versal: Ρ, gemen: ρ eller ϱ) är den 17:e bokstaven i det grekiska alfabetet. Den motsvarar, och har samma ljudvärde som, R, r i det latinska alfabetet och Р, р i det kyrilliska alfabetet. I början av ord uttalades rho med spiritus asper, dvs. med h-förslag, och transkriberas då rh. Förutom rho var det endast vokaler som kunde uttalas såväl med spiritus asper som spiritus lenis (utan h-förslag). Nygrekiska saknar aspiration helt och gör inte denna åtskillnad.

I det joniska talbeteckningssystemet hade rho värdet 100.

Unicode

Matematik, Fysik och Kemi 
Rho (ϱ,) används även som beteckning i matematik, fysik och kemi där rho (ρ) kan beteckna densitet, resistivitet eller korrelation. Symbolen är i stort likadan som den grekiska gemenen, men brukar återgivas i mer stiliserad form än vad den gör i grekisk text för att undvika sammanblandning med latinska bokstaven p.

 Beteckning för krökningsradie, SI-enhet är meter (m).
 Beteckning för (elektrisk) resistivitet, SI-enhet är ohm-meter (Ω·m eller Ω·m)
 Beteckning för laddningstäthet, SI-enhet är coulomb per kubikmeter (C/m³).
 Beteckning för densitet, massa per volym, SI-enhet är kilogram per kubikmeter (kg/m³).    
 ϱA, beteckning för massa per area, SI-enhet är kilogram per kvadratmeter (kg/m²).  
 Reservbeteckning för reflexionsfaktor och reflektans. Normalbeteckningen är r och storheten är enhetslös.  
 Beteckning för ρ-mesonen i partikelfysiken. ρ-mesonen har spinn 1 och massa 770 MeV/c².
 Förstaderivatan för en aktieoptions pris avseende riskfria räntan.

Källor

Grekiska alfabetet
Sigma

Sigma (grekiska σίγμα sígma) (versal: Σ, gemen: σ, gemen finalform: ς) är den 18:e bokstaven i det grekiska alfabetet. Den motsvarar, och har samma ljudvärde som, S, s i det latinska alfabetet. Varianten ς av gemena sigma används när bokstaven står sist i ett ord.

I det joniska talbeteckningssystemet hade den värdet 200.

Inom naturvetenskapen brukar den versala formen beteckna summa. Den gemena står inom statistiken för standardavvikelse.

Unicode

Källor

Grekiska alfabetet
Gamma (olika betydelser)

Gamma kan syfta på:

 Γ, γ – bokstav i det grekiska alfabetet, se gamma
 Gamma (djur) – ett släkte av steklar
 Gammakorrigering – en egenskap hos bilder eller skärmar
 Gammafly  – en fjäril i familjen nattflyn

Fysik
 Gammastrålning – joniserande strålning av fotoner
 Gamma – en äldre icke-SI-enhet för mikrogram
 Gamma – en äldre icke-SI-enhet för nanotesla, se Tesla (enhet)
 γ – gemena, raka bokstaven används inom atomfysiken för att beteckna en gammapartikel, se foton

Företag 
 Gamma (agentur) – fransk bildagentur
 Gamma Entertainment — kanadensiskt IT-företag inom den pornografiska branschen

Matematik
 Γ – en matematisk konstant, se Eulers konstant
 Gammafunktionen – en matematisk funktion som generaliserar fakulteten n!
 Gammafördelning – en sannolikhetsfördelning

Medicin 
 Gammavågor – en vågform vid elektroencefalografi
 Gamma-hydroxibutansyra – en narkotikaklassad drog samt läkemedel som ofta säljs som en luktfri vätska se GHB
Fi

Fi eller phi (grekiska φι fi) (versal: Φ, gemen: φ) är den 21:a bokstaven i det grekiska alfabetet. Dess ursprungliga ljudvärde i klassisk grekiska var ett aspirerat p-ljud  men i modern grekiska representerar det . Den motsvarar Ф, ф i det kyrilliska alfabetet.

I det joniska talbeteckningssystemet hade fi värdet 500.

Inom trefassystem betecknar  fasskillnaden mellan ström och spänning.

Unicode

Se även 
 Gyllene snittet, som brukar betecknas φ

Källor

Grekiska alfabetet
Eta (olika betydelser)

eta(Η, η) är den sjunde bokstav i det grekiska alfabetet

ETA kan även syfta på

Teknik och vetenskap 
 eta – inom fysik en dimensionslös storhet används η (lilla eta) som en beteckning för verkningsgrad
 eta – η (lilla eta) är en storhetssymbol i viskositet

Organisationer 
 ETA (kårförening) – en kårförening på Chalmers tekniska högskola
 ETA – en baskisk separatistisk rebellgrupp från baskiska Euskadi ta Askatasuna
 Eta – en historiska benämningen på en social minoritetsgrupp i Japan (japanska 穢多), se Burakumin

Övrigt 
 ETA – beräknad ankomsttid från engelska Estimated Time of Arrival
 ETA – ICAO:s kod för ett flygbolag i Mexiko, se Estrellas Del Aire
 ETA SA Manufacture Horlogère Suisse – klocktillverkare i Swatch-gruppen
 ETA (flygplan) – ett segelflygplan
 Eastern AAA Hockey League (ETA) – ett kanadensiskt idrottsförbund för juniorishockey.
 Ett varumärke för snacks, tillhörande Griffin's Foods 
 Orkanen Eta, en kategori 4 orkan som 2020 orsakade skador i Centralamerika.
My (olika betydelser)

My kan syfta på:

 My – en bokstav i det grekiska alfabetet: Μ, μ
 My (namn) – ett kvinnonamn
 Lilla My – en av figurerna i Mumintrollen
 M/Y eller MY – förkortning för motoryacht
 .my – nationell toppdomän för Malaysia
 MY – en loktyp, se TMY

μ kan syfta på
 µ (my) – ett SI-prefix för att beteckna miljondel, se mikro
 µ – en dimensionslös storhet som beskriver friktion mellan fasta ämnen, se friktionskoefficient
 µ –  förmågan hos ett material att uppehålla skapandet av ett magnetiskt fält, se permeabilitet