kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hypersensitivitetspneumonit

Hypersensitivitetspneumonit (HP), är en lungsjukdom som framförallt uppstår efter upprepad yrkesrelaterad inandning av organiskt damm. I lungornas alveoler (längst ute i luftvägarna) uppstår en immunologisk överkänslighetsreaktion mot det inhalerade dammet. Det tidigare namnet allergisk alveolit kan anses missvisande då det inte rör sig om en klassisk IgE-medierad allergi, även om det finns likheter.

Typer 
Det finns flera olika benämningar av HP beroende på vilken typ av organiskt damm som inhaleras. Några av benämningarna redovisas i tabellen nedan.

Symtom 
Sjukdomen går att dela in i en akut form, med en snabb symtomdebut inom dagar-veckor från exponering, och i en kronisk form, med en smygande symtomdebut inom månader-år. Vid den akuta formen har den drabbade oftast utsatts för en hög exponering av det utlösande ämnet under kort tid, medan den kroniska formen uppkommer efter en lägre exponering över lång tid. 

Symtom som kan uppkomma vid bägge former inkluderar hosta, andnöd och ett tryck över bröstet. Vid den akuta formen kan även influensaliknande symtom så som feber, frossa och muskelvärk uppkomma. Vid den kroniska formen kan istället viktnedgång, blåfärgning av hud och slemhinna (cyanos) och hjärtsvikt (cor pulmonale) ses. Den kroniska formen kan delas in i en fibrotisk och en icke-fibrotisk form.

Källor 

Lungsjukdomar
Allergi
The Skatalites

The Skatalites var ett jamaicanskt skaband som grundades 1964 av några av Jamaicas mest framstående musiker. Skatalites spelade bland annat som studioband i producenten Coxsone Dodds studio Studio One och anses vara de främsta pionjärerna inom skamusiken. Medlemmarna splittrades 1966 och spelade sedan i andra betydelsefulla band som utvecklade den jamaicanska musikscenen, däribland The Soul Brothers, Soul Vendors och Sound Dimension. 1967 blev deras inspelning av temat till filmen Guns of Navarone en internationell hit som nådde plats 36 på brittiska singellistan.

Gruppen återförenades 1989 och är fortfarande aktiva med turnéer och skivsläpp. Dock har de flesta ursprungliga medlemmarna avlidit, vissa slutat och vissa är fortfarande aktiva som solomusiker. Den ende aktive originalmedlemmen 2013 var saxofonisten Lester Sterling.

Medlemmar
Nuvarande medlemmar
 Lester Sterling – altsaxofon (ursprunglig medlem)
 Doreen Shaffer – sång (ursprunglig medlem)
 Azemobo Audu – tenorsaxofon
 Travis Antoine – trumpet
 Natty Frenchy – gitarr
 Val Douglas – basgitarr
 Andrae Murchison – trombon
 Ken Stewart – keyboard
 Trevor "Sparrow" Thompson – trummor

Tidigare medlemmar
 Roland Alphonso – saxofon (ursprunglig medlem, död 1998)
 Tommy McCook – saxofon (ursprunglig medlem, död 1998)
 Don Drummond – trombon (ursprunglig medlem, död 1969)
 Johnny "Dizzy" Moore – trumpet (ursprunglig medlem, död 2008)
 Lloyd Brevett – kontrabas (ursprunglig medlem, död 2012)
 Lloyd Knibbs – trummor, percussion (ursprunglig medlem, död 2011)
 Jerome "Jah Jerry" Haynes – gitarr (ursprunglig medlem, död 2007)
 Jackie Mittoo – piano (ursprunglig medlem, död 1990)
 Greg Glassman – trumpet
 Mark Berney – trumpet
 Nathan Breedlove – trumpet (1991–1998)
 Cedric "Im" Brooks – tenorsaxofon (2000–2002,2007–2010; död 2013)
 Karl "Cannonball" Bryan – saxofon (2003–2009)
 Calvin "Bubbles" Cameron – trombon (1983–1984)
 Welford "Will" Clark – trombon (1994–2003)
 Vin "Don D. Junior" Gordon – trombon (2003–2008)
 Devon James – gitarr (1987–2009)
 Bill Smith – keyboard (1993–1999)
 Cary Brown – keyboard (1990–1995)
 Ken Stewart – keyboard (1988–1990,1998-2009; också bandets manager)
 Clark Gayton – trombon (1989–1994)
 Luis Bonilla – trombon
 Arnold "Willie" Brackenridge – trumpet (1983–1984)

Bidragande musiker (studio och live)
 Jackie Opel – sång
 Tony Gregory – sång
 Lord Tanamo – sång
 Dennis "Ska" Campbell – tenorsaxofon
 Oswald "Baba" Brooks – trumpet
 Frank Anderson – trumpet
 Lyn Taitt – rytmgitarr
 Winston Grennan – trummor
 Johnny Moore – trumpet
 Ernest Ranglin – sologitarr
 Kevin Batchelor – sång, trumpet
 Rico Rodriguez trombon

Diskografi

Källor

Externa länkar 

 The Skatalites officiell webbplats
 The Skatalites på Allmusic

Jamaicanska musikgrupper
Jamaicanska reggaegrupper
Sarkoidos

Sarkoidos är en systemisk granulomatös sjukdom som drabbar flera olika organsystem, men oftast lungorna. Orsaken till sjukdomen är okänd.

Epidemiologi 
Sarkoidos debuterar oftast i åldrarna 20–40 år. Den är mycket ovanlig efter 60 år och före puberteten. Sjukdomen är något vanligare hos kvinnor. Prevalensen är högre i Skandinavien än i övriga världen, men eftersom sjukdomen ofta är subklinisk (det vill säga personer som är drabbade inte alltid söker vård, på grund av att symtomen inte är tillräckligt allvarliga), är detta ingen säker uppgift. I Sverige är prevalensen 30–50 fall per 100 000 invånare och år. Ingen säker ärftlighet är dokumenterad.

Sjukdomen 
Sjukdomen består av att epiteloida celler bildar granulom i olika vävnader och organ. Det kan liknas vid ett slags knölar eller cystor, men kan vara väldigt små. Symtomen beror då på i vilken vävnad som granulomen finns. Oftast försvinner dessa granulom av sig själva, men går i ca 10 procent av fallen över i fibros. Detta kan då skada vävnaden permanent och ge livslånga symtom, som till exempel nedsatt andningsförmåga (det vill säga om granulomen från början satt i lungorna).

Organsystem som ofta är drabbade är, förutom lungorna, levern, njuren, mjälten, lymfkörtlarna, hjärtat, huden och hjärnan.

Typer av sarkoidos 
 Icke-akut sarkoidos. Detta är den vanligaste formen av sarkoidos. Den är ofta symtomfri och upptäcks vid till exempel rutinmässig lungröntgen. Den icke-akuta sarkoidosen har god prognos, men ca 10 % utvecklar fibros och får livslånga besvär.

 Akut sarkoidos, även kallad Löfgrens syndrom. Denna form har ett snabbare förlopp med feber och ledvärk. Ledvärken är tydligast i fotleden. Man kan även få knölros och bli ljusskygg, så kallad fotofobi. Den akuta sarkoidosen läker oftast ut av sig själv inom ett halvår.

Diagnostik 
Akut sarkoidos har ett tydligt symtomatiskt förlopp, och tillsammans med lungröntgen ställs diagnosen relativt enkelt. Den icke-akuta sarkoidosen är svårare att skilja från andra sjukdomar, oftast andra lungsjukdomar med samma röntgenologiska bild, till exempel tuberkulos. Man kan ibland behöva göra en biopsi av den drabbade vävnaden och undersöka i mikroskop.

Behandling 
Eftersom man inte vet säkert vad som orsakar sarkoidos, finns det inte heller någon botande behandling. Vid allvarligare fall ger man kortison för att lindra besvären. Sjukdomen läker i 90 procent av fallen ut spontant, oavsett kortisonbehandling.

Historia 
Sarkoidos är även kallad Schaumanns sjukdom efter den svenske dermatologen Jörgen Schaumann.

Källor

Externa länkar 
  WASOG World Association for Sarcoidosis and Other Granulomatous Disorders 
 

Immunologiska sjukdomar
Lymfatiska sjukdomar
Löfflers syndrom

Löfflers syndrom är en kombination av pulmonella infektioner och högt antal av eosinofiler, en typ av vita blodkroppar. Lungan kan vara drabbad av parasiter, men även läkemedel kan vara orsaken. Trötthet och torrhosta är vanligt. Hostprov, röntgenundersökning och lungbiopsi görs vanligen.

Syndromet hör till en grupp sjukdomar som sammanfattas under begreppet pulmonell eosinofili.

Lungsjukdomar
Infektionssjukdomar
Linda McCartney

Linda Louise McCartney, född Eastman den 24 september 1941 i Scarsdale, New York, död 17 april 1998 i Tucson, Arizona, var en amerikansk-brittisk fotograf och musiker. 

Hon gifte sig med Paul McCartney den 12 mars 1969. Paret fick tre barn: Mary, Stella och James. Linda McCartney hade även en dotter i ett tidigare äktenskap, Heather. 

Hon var medlem i sin makes band Wings och i hans band när han turnerade som soloartist. Som bandmedlem sjöng hon vanligtvis kör och spelade keyboard. Efter hennes död i bröstcancer utkom soloalbumet Wide Prairie (1999).

Som fotograf fotograferade hon många av 1960-talets musikaliska storheter som Jimi Hendrix, Bob Dylan, Janis Joplin och Aretha Franklin. År 1968 blev hon den första kvinnan i historien att ta en omslagsbild till musikmagasinet Rolling Stone. När hon några år senare porträtterades på omslaget tillsammans med Paul McCartney blev hon den enda person som både har fotograferat och prytt omslaget till tidningen.

Linda McCartney var även känd för sin djurrättskamp. Hon var bland annat, liksom maken, vegetarian och gav ut ett flertal vegetariska kokböcker. I dag finns det ett sortiment färdigrätter under hennes namn. Hon har också tillägnats ett Simpsonsavsnitt – "Lisa the Vegetarian".

Asteroiden 7169 Linda är uppkallad efter henne.

Referenser

Externa länkar

Amerikanska fotografer under 1900-talet
Personligheter inom vegetarianism i USA
The Beatles
Amerikanska musiker under 1900-talet
Alumner från University of Arizona
Musiker från delstaten New York
Personer från Westchester County
Födda 1941
Avlidna 1998
Kvinnor
Rymdstation

En rymdstation är en rymdfarkost, där människor kan bo och arbeta. Till skillnad från övriga bemannade rymdfarkoster har rymdstationer varken framdrivande motorer eller landningsutrustning. Transporter till och från rymdstationen sker istället med en annan typ av rymdfarkost, till exempel en rymdfärja. Rymdstationer är avsedda för medellånga perioder, uppehåll på upp till några månader.

Rymdstationer används bland annat för vetenskapliga långtidsstudier av effekterna på människor vid långa rymdfärder.

Tidiga koncept 

Rymdstationer har varit planerade åtminstone sedan 1869, då Edward Everett Hale skrev om en 'tegelmåne' i novellen The Brick Moon, ursprungligen publicerad i månadstidningen Atlantic. Rymdstationer planerades också av Konstantin Tsiolkovskij och Hermann Oberth.

1929 publicerades Herman Potočniks The Problem of Space Travel, som var populär i över 30 år. 1951 publicerade Wernher von Braun sin hjulliknande design i Collier's weekly.

Då Apollo 11 landade på månen i juli 1969 hade USA vunnit tävlingen om vem som skulle komma först till månen mot Sovjet. Detta fick Sovjet att titta efter nya sätt att visa sin kapacitet i rymden, och i april 1971 skickade man iväg Saljut 1.

Rymdstationer

Rekord 

Sedan Skylab 2 sköts ut den 14 maj 1973 har alla tidsrekord för en människas uppehåll i rymden satts ombord på rymdstationer. Det gällande rekordet (2022) sattes av kosmonauten Valerij Poljakov ombord på Mir under 1994–1995 och varade i 437,7 dagar.

Det finns idag fyra astronauter som tillbringat mer än ett år i rymden, alla ombord på Mir.

Gennadij Padalka har totalt tillbringat 878 dagar i rymden, fördelat på fem olika flygningar.

Rymdstationer avsedda för ett stort antal människor och en framtida kolonisering av rymden har föreslagits vid flera tillfällen. Inga sådana "rymdstäder" har dock varit aktuella att genomföra som verkliga projekt.

Rymdstationer i populärkultur 
I science fiction spelar rymdstationer en viktig roll. Några kända rymdstationer är Dödsstjärnan i Star Wars, Deep Space Nine i Star Trek: Deep Space Nine och Babylon 5 i Babylon 5.

Källor

Fotnoter

Externa länkar 

Rymdstationer
Frisiska

Frisiska (västfrisiska: Frysk, saterfrisiska: Fräisk, nordfrisiska Friisk, Fresk, Freesk, Freesch, Fräisch, Frasch) är ett germanskt språk, eller numera snarare en språkgrupp, lokaliserad till nordsjökusten i Nederländerna och i Tyskland. Språkgruppen omfattar ett standardspråk, vanligtvis bara kallad ”frisiska” (västfrisiska), som talas av cirka 350 000 personer i den nederländska provinsen Fryslân (nederländska: Friesland) samt ett antal fristående dialekter med ett fåtal talare i de tyska delstaterna Niedersachsen och Schleswig-Holstein.

Historia 
Under medeltiden och tidigare var fornfrisiskan utbredd längs hela nordsjökusten mellan Rhens och Elbes mynningar samt norr därom i Nordfriesland. Öarna koloniserades av friser under 700-talet och fastlandet av andra friser under 1000-talet. Fornfrisiskan var nära besläktad med fornengelskan (anglo-frisiska språk), men det nära släktskapet syns inte lika tydligt hos de moderna språken. Västfrisiskan har kommit att påverkas starkt av nederländskan, bland annat genom många översättningslån. De nordfrisiska dialekterna har däremot påverkats i betydlig grad av danskan och av lågtyskan samt numera även av högtyskan. Frisiskan har efterhand trängts undan från större delen av sitt utbredningsområde av nederländskan och av lågtyskan alltsedan 1400-talet. Påverkan från frisiska märks dock mer eller mindre än idag hos de lågtyska och nederländska dialekter som har ersatt frisiskan.  

Frisiska är efter lågskotska det engelska språkets närmaste idag levande släkting. Exempel på ordformer är listade under "anglo-frisiska språk".

Frisiskan i Ostfriesland 
Friserna i Ostfriesland talar sedan 1800-talet inte längre frisiska, men har behållit sin kulturella identitet. Saterfriserna i Saterland härstammar från östfriserna. Saterfrisiska talas i vissa samhällen i Saterland i distriktet Cloppenburg, Niedersachsen. Saterfrisiskan är en sista rest av östfrisiskan som tidigare talades i Ostfriesland. 

Wangeroogfrisiskan talades på den ostfrisiska ön Wangerooge fram till 1930-talet, då de sista talarna av Wangeroogfrisiskan på ön dog. I samband med stormfloder i mitten på 1800-talet flyttade många Wangeroogbor till Varel. De sista talarna av Wangeroogfrisiskan i Varel dog på 1950-talet. Därmed räknas språket numera som utdött.

Frisiska språkgruppen 
 "Sydfrisiska"
 Västfrisiska (Frysk), standardspråk i Fryslân, fler än 350 000 talare
 Östfrisiska, en historisk dialektgrupp vid nordsjökusten i Groningen och främst i Niedersachsen
 Saterfrisiska (Seeltersk), cirka 2 000 talare i Saterland
 Nordfrisiska, två dialektgrupper utan standard, tillsammans cirka 9 000 talare i Nordfriesland, Schleswig-Holstein
 Önordfrisiska
 Sölring på Sylt, kanske 100 talare kvar
 Fering-Öömrang (fresk) på Föhr och Amrum
 Halunder på Helgoland, ett par hundra talare
 Kustnordfrisiska 
 Wiiringhiirder freesk
 Mooring (Böökinghiirder frasch)
 Gooshiirder fräisch/freesch
 Halifreesk

Se även 
 Friser

Källor 
 Rapport från riksdagen 2004/05:RFR3 Nationella minoriteter och minoritetsspråk.

Externa länkar 
 Nordfrisiska institutet

 
Ostfriesland
Språk i Tyskland
Språk i Nederländerna
Bronkiektasier

Bronkiektasier är en sjukdom med permanenta utvidgningar av delar av luftvägarna i lungan. Symptom är vanligtvis kronisk hosta med hög slemproduktion. Andra symptom är andfåddhet, blodiga upphostningar och smärta i bröstet. Väsande andning och trumpinnefingrar kan också förekomma. Personer med sjukdomen får ofta infektioner i lungorna.

Bronkiektasier kan bildas som resultat av ett antal smittsamma och förvärvade orsaker, inklusive lunginflammation, tuberkulos, problem med immunförsvaret och cystisk fibros. Cystisk fibros leder i nästan samtliga fall till allvarliga bronkiektasier. Hos dem utan cystisk fibros är orsaken till 10–50 procent av fallen okänd. Sjukdomen orsakas av en nedbrytning av luftvägarna på grund av alltför kraftig inflammatorisk reaktion. Drabbade luftrör blir förstorade och har därmed sämre möjlighet att tömmas på sekret. Denna sekretansamling ökar mängden bakterier i lungorna, vilket leder till att luftvägarna blockeras som leder till ytterligare nedbrytning. Bronkiektasier är klassat som en obstruktiv lungsjukdom, tillsammans med kronisk obstruktiv lungsjukdom och astma. Diagnosmisstanken grundar sig på symtomen och bekräftas med hjälp av datortomografi. Sputumodling kan vara användbar för att bestämma behandling bland dem som drabbas av akut försämring minst en gång per år.

Försämring kan sker till följd av infektion och i dessa fall kan behandling med antibiotika användas. Antibiotika kan också användas för att förhindra försämring av sjukdomen. Luftvägsrensande tekniker, en typ av sjukgymnastik, rekommenderas också. Bronkdilaterare kan hjälpa för vissa men evidensläget är inte särskilt bra. Inhalationssteroider har inte visat sig vara användbara. Kirurgi, även om det ofta görs, är inte välstuderat. Lungtransplantation kan vara ett alternativ för personer med mycket allvarlig sjukdom. Även om sjukdomen kan orsaka allvarliga hälsoproblem, kan många leva mycket väl med sjukdomen.

I Storbritannien drabbar sjukdomen ungefär 1 per 1000 vuxna. Sjukdomen är vanligare hos kvinnor och ökar när människor åldras. Den drabbar vissa etniska grupper oftare än andra, till exempel vissa ursprungsfolk. Sjukdomen beskrevs för första gången av René Laënnec år 1819.

Källor

Externa länkar
 

Kronisk obstruktiv lungsjukdom
Lungsjukdomar
Pleuravätska

Pleuravätska eller pleurautgjutning är ett allvarligt sjukdomstecken som innebär att lungsäcken (latin: pleura) är fylld med vätska.

Vanligaste orsaken till pleuravätska är infektioner och hjärtsvikt. Det kan också uppkomma vid cancer (lung-, bröst- och äggstocks-). Symptom på pleuravätska är andfåddhet och försämrad prestation.

Ibland tappas pleuran på vätska med en grov nål. Ibland "klistrar" man ihop lungsäcken för att komma ifrån problemet med pleuravätska.

Se även 
 Lungödem

Referenser 

Sjukdomar
Lungor
Medicinska symtom från respirationssystemet
Acute respiratory distress syndrome

Acute respiratory distress syndrome (ARDS, chocklunga) är en diffus grupp av skador på lungorna som är livshotande och saknar direkt uppenbar förklaring. Sjukdomsbilden vid ARDS kännetecknas av att det blir tyngre att andas, ödem i lungorna, atelektas och andnöd (hypoxemi). Ofta är tillståndet även associerat till en kronisk inflammation som förvärrar tillståndet genom att förstöra det fina kapillärnät som omsluter alveolerna

Orsaker
Olika former av trauma på lungorna eller i bröstkorgen
Misstag vid kirurgiskt ingrepp
Sepsis
Gastrisk reflux till luftstrupen
Toxiska och irriterande gaser (till exempel cigarettrök)
Hjärtoperation
Hypotermi
Covid-19

ARDS är en mycket allvarlig sjukdom och har en dödlighet på 30-40%, mycket beroende på vilken den bakomliggande sjukdomen är och hur gammal patienten är. Det existerar ingen botande behandling. Respirator blir ofta en nödvändig åtgärd. Tillägg av konstgjord lunga, så kallad veno-venös ECMO, har i en systematisk litteraturöversikt som har granskats och kommenterats av SBU visats öka överlevnaden hos vuxna med svår ARDS.

Referenser

Noter 

Luftvägs- och lungsjukdomar
Vårdrelaterade sjukdomar
Sår och skador
Brooklyn Nets

Brooklyn Nets är en amerikansk basketorganisation vars lag är baserat i stadsdelen Brooklyn i New York, New York, och spelar i National Basketball Association (NBA). Nets bildades 1967, då med namnet New Jersey Americans men ändrades till New York Nets efter första säsongen. Laget började spela i American Basketball Association (ABA) och var framgångsrikt, med två mästerskapsvinster (1974 och 1976). Efter den sista vinsten gick laget över till NBA, säsongen 1976/1977.

Från 1977 till 2012 hette laget New Jersey Nets och var baserat i Newark i New Jersey. Laget har aldrig lyckats vinna NBA-mästerskapet, trots två finaler i början av 2000-talet (2002 och 2003).

Historia

New Jersey Nets 
År 2000 anställdes general managern Rod Thorn, som är mest känd som den som draftade Michael Jordan till Chicago Bulls. Thorn började direkt med att sätta ihop Nets mest talangfulla lag sedan dess storhetsperiod på 1970-talet. Först och främst anställde han Byron Scott som huvudtränare.

Inför säsongen 2001/2002 genomförde Rod Thorn sitt mest framgångsrika drag som general managern för Nets. Dagen efter NBA-draften 2001 genomfördes en bytesaffär med Phoenix Suns där de två nyckelspelarna Stephon Marbury och Johnny Newman i Nets byttes mot Phoenixs Jason Kidd och Chris Dudley. Chris Dudley byttes bort redan nästa år men Jason Kidd gjorde enorm succé. I Kidd hade laget fått den bollförande ledare som länge hade saknats. Denna säsong vann laget först Atlantic Division (och Eastern Conference) sedan tog laget sig ända till final i slutspelet. I finalen förlorade de dock mot Los Angeles Lakers i fyra raka matcher.

Säsongen 2002/2003 upprepade laget den föregående succésäsongen genom att återigen gå till slutspel. I slutspelet åkte laget ur i kvartsfinalen mot Detroit Pistons efter 4–3 i matcher.

Den 18 februari 2010 flyttade laget från Izod Center, som varit hemmaarena sedan 1981, till Newark för att ha Prudential Center som ny hemmaarena. De började spela där från och med säsongen 2010/2011 och spelade där fram till flytten till Brooklyn och Barclays Center. Denna säsong blev laget fyra i Atlantic Division men 24:a i Eastern Conference och missade därmed slutspelet.

Brooklyn Nets 
Efter att säsongen 2011/2012 slutat för Nets den 30 april flyttades hela laget till Brooklyn i New York och bytte samtidigt namn till Brooklyn Nets. Deras nya hemmaarena blev den nybyggda Barclays Center, som började byggas våren 2010. Det var egentligen meningen att laget skulle ha flyttats tidigare men den försenades på grund av namnrättigheterna till den nya arenan.

Spelartrupp

Spelargalleri

Hemmaarena 
 Teaneck Armory (1967–1968)
 Long Island Arena (1968–1969)
 Island Garden (1969–1972)
 Nassau Veterans Memorial Coliseum (1972–1977)
 Rutgers Athletic Center (1977–1981)
 Izod Center (1981–2010)
 Prudential Center (2010–2012)
 Barclays Center (2012–)

Referenser

Externa länkar
Toronto Raptors

Toronto Raptors är en kanadensisk basketorganisation, bildad 1995, vars lag är baserat i Toronto i Ontario och spelar i National Basketball Association (NBA). Toronto Raptors är det enda nuvarande NBA-laget utanför USA. Sedan 1999 spelar Raptors sina hemmamatcher i Scotiabank Arena. Raptors vann sitt första mästerskap i klubbens historia säsongen 2018/2019 där man vann över Golden State Warriors med 4-2 i matcher.

Arenor 
Från 1995 till 1999 spelade laget i Rogers Centre (tidigare Skydome). Efter lagets flytt byggdes Rogers Centre om till en arena för kanadensisk fotboll och baseboll.

Spelartrupp

Coacher 
 Brendan Malone (1995–1996)
 Darrell Walker (1996–februari 1998)
 Butch Carter (februari 1998–2000)
 Lenny Wilkens (2000–2003)
 Kevin O'Neill (2003–2004)
 Sam Mitchell (2004–2008)
 Jay Triano (2009–2011)
 Dwane Casey (2011–2018)
 Nick Nurse (2018–)

Referenser

Externa länkar
Chicago Bulls

Chicago Bulls är en amerikansk basketorganisation, bildad den 26 januari 1966, vars lag är baserat i Chicago i Illinois och spelar i National Basketball Association (NBA).

Chicago Bulls hade sin storhetstid under 1990-talet, med spelare som Michael Jordan, Scottie Pippen och Dennis Rodman, och tränaren Phil Jackson. Bland annat halvsvenske Joakim Noah har spelat i laget.

Spelartrupp

Spelargalleri

Meriter 
 NBA-mästare: 1990/1991, 1991/1992, 1992/1993, 1995/1996, 1996/1997 och 1997/1998.

Spelarna under dynastiåren
Chicago Bulls brukar beskrivas som ett dynastilag för åren 1990–1993 och 1995–1998, när de dominerade NBA och vann samtliga ligamästerskap. Samtliga säsongsupplagor leddes av tränaren Phil Jackson.

Referenser

Externa länkar 

  

 
Basketklubbar i Illinois
Sportklubbar bildade 1966