kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
En stjerne skinner i natt

"En stjerne skinner i natt" är en norsk julsång skriven av Eyvind Skeie och Tore W. Aas. Den spelades ursprungligen in på albumet Tusen julelys med Oslo Gospel Choir 1992.

Den första svenskspråkiga texten, som lyder "En stjärna lyser i natt", gjordes av Lasse Kronér och spelades in 1998 av Triple & Touch på julalbumet De 3 vise männen.  samt av bland andra Christer Sjögren 2010 julpå albumet En stjärna lyser i natt.

En alternativ svenskspråkiga text, "En stjärna lyser så klar", skrevs av Ingela "Pling" Forsman och spelades bland annat in av Carola Søgaard på hennes julalbum Jul i Betlehem 1999. 

Det finns ytterligare en svensk översättning, gjord av pastor Björn Hald.

Publikationer
Hela familjens psalmbok 2013 som nummer 74 under rubriken "Hela året runt".

Källor

Fotnoter

Norska julsånger
Norskspråkiga sånger
Sånger 1992
Nebraskas flagga

Nebraskas flagga antogs 1925. Delstatens sigill, som syns i mitten, fastställdes 1867, året då Nebraska blev amerikansk delstat.

Referenser 
 Znamierowski, A, "The World Encyclopedia of Flags: The Definitive Guide to International Flags, Banners, Standards and Ensigns", sid 199, Anness Publishing Ltd (2006)

Noter 

USA:s delstatsflaggor
Nebraska
Träckning

Träckning, driva, är en metod att bearbeta metall som främst silversmeder använder sig av. En plan metallplåt bearbetas så att till exempel en mugg eller vas framställs ur ett enda metallstycke.

Exempel på arbetsmetod för framställning av en silvermugg genom träckning:
  
 Med en silversmedshammare och ett urgröpt underlag av hårt trä (ofta ek), veckas en rund silverplåt i riktning från ytterkant, in till det som skall vara botten. Mellanrummen på vecken bör vara 1-2 cm, men är beroende av vilken storlek av hammare som används.
 Vecken slås platta med hammaren i 90 graders vinkel mot vecken, med ett slätt underlag av trä.

För att ge en bild av hur silverplåten kan se ut efter steg 1, en bit i processen, kan man jämföra med en svensk sockerkaksform från 1800-talet.

Metoden innebär att metallen i ytterkant trycks ihop, vilket gör att tjockleken i ytterkant oftast är större än i botten.

Detta upprepas flera hundra, ibland upp till 1000, gånger, med upprepade glödgningar för att undvika att metallen spricker.

Smide
Länsväg 176

Länsväg 176 är 5,7 km lång och går mellan Strömstad (Uddevallavägen) och Värmlandsbro (vid E6 norr om Strömstad) .
Hela sträckan ligger i Bohuslän, och i Strömstads kommun.

Anslutningar
E6
Länsväg 164

Historia
Denna väg gavs numret 176 år 1985. Innan dess hade norra infarten numret 164, och den södra infarten inte något skyltat nummer.

Se även
 Lista över länsvägar i Västra Götalands län

Referenser

Länsvägar i Västra Götalands län
I Love Lucy

I Love Lucy är en klassisk amerikansk komediserie som bland annat har kallats den första sitcom-serien. Den handlar om den vimsiga Lucy Ricardo (spelad av Lucille Ball) som driver sin make och sina grannar till vansinne. Serien sändes 1951–1960.

179 avsnitt spelades in under åren 1951–1955. I övriga roller återfinns bland andra Balls dåvarande make Desi Arnaz, Vivian Vance och William Frawley.
Serien är känd för Rickys återkommande replik: "Lucy, you got some explaining to do!"

Serien belönades med utmärkelsen Emmy 1952 och 1953.

1962 fick serien en uppföljare, Lucy Show. Under 1990-talet spelades serien in i en svensk variant av I Love Lucy - Älskade Lotten som visades på TV3, med Charlott Strandberg och Kjell Bergqvist som det äkta paret och Sissela Kyle och Jan Holmquist som deras grannar.

Externa länkar 

 

Amerikanska komediserier på TV
TV-seriestarter 1951
TV-serieavslutningar 1957
Connecticut i fiktion
Engelskspråkiga TV-serier
TV-program i CBS
Amerikanska TV-serier från 1950-talet
Att döda ett barn (olika betydelser)

Att döda ett barn kan syfta på:

 Att döda ett barn – en novell av Stig Dagerman, publicerad första gången 1948

Filmer
 Att döda ett barn (1953) –  svensk kortfilm från 1953 i regi av Gösta Werner
 Att döda ett barn (2003) – en svensk/finsk kortfilm från 2003 i regi av Björne Larsson och Alexander Skarsgård
Silversmedshammare

Silversmedshammare är ett verktyg som en silversmed kan använda sig av för träckning av metaller. Hammaren har på huvudet, i båda ändar, en pen som sitter i 90 graders vinkel mot skaftet. Penen är rundad och blankpolerad.

Hammare
Smide
Tuva-Lisa Johansson

Tuva-Lisa är en serie ungdomsromaner av de svenska författarna Anders Jacobsson och Sören Olsson. Serien handlar om den 12-åriga svenska flickan Tuva-Lisa Johansson, som snart fyller 13. Hennes föräldrar arbetar med teater, och hon har själv skrivit egna teaterpjäser och vill bli skådespelare. Tuva-Lisas kompis heter Jessica.

Bland teaterpjäserna som Tuva-Lisa skrivit finns bland andra "Ett vemodigt tillstånd av tråkighet", som handlar om en ensam gammal gubbe som tänker tillbaka på sitt liv som grönsakshandlare.

På andra språk
Finska: Iida-Liisa

Böcker

Externa länkar
 Soren-Anders.se - Tuva-Lisa

Källor

Johansson, Tuva-Lisa
Johansson, Tuva-Lisa
Johansson, Tuva-Lisa
Bokserier lanserade 1992
Länsväg 178

Länsväg 178 går mellan Varekil (vid väg 160) och Ellös. Båda platser ligger på Orust (Orust kommun, Västra Götalands län). Vägen är 17 km lång. T.o.m. år 1998 fanns anslutning till Rågårdsvik på Skaftö i Lysekils kommun via vägfärja.

Anslutningar
Den ansluter endast till
 Länsväg 160.

Historia
Vägen är byggd i nyare tid, i slutet av 1990-talet. Den följer den tidens princip för länsvägsstandard och är cirka 8-9 m bred och skyltad 90 km/h och har långa svepande kurvor. Innan vägen byggdes var det en krokig småväg i en liknande sträckning.

Se även
 Lista över länsvägar i Västra Götalands län

Referenser 

Vägen invigdes 1994

Länsvägar i Västra Götalands län
Familjen Anderssons sjuka jul

Familjen Anderssons sjuka jul var Sveriges radios julkalender 1998, och är baserad på Suneserien av Anders Jacobsson och Sören Olsson. Den gavs 1998 också ut som bok, då under titeln Sune och familjen Anderssons sjuka jul. Även i julkalendern Håkan Bråkan 2003 blir Karin sjuk, och handlingen i den TV-serien är baserad på radioserien/boken Familjen Anderssons sjuka jul.

Adventskalendern 
Papperskalendern visar familjen Andersson och en läkare i en sjukhuskorridor, prydd med diverse julpynt. Karin sitter i en rullstol som är på väg att börja rulla nerför trappan.

Bokomslaget 
Bokomslaget visar familjen Andersson, och Håkan är utklädd till tomte.

Handling 
Vid frukostbordet blir Sunes mamma konstig, klipper av pappas slips och stoppar den i brödrosten. Hon är utarbetad, och behöver vila på sjukhus. Pappa får nu sköta hemmet ensam, samtidigt som han har ett jobb att sköta (vilket kallas "momsredovisningsprogrammet"). Sune, Anna och Håkan tycker inte han är jordens mest praktiska och effektiva människa. Ingen vet dock vad lilla bebisen Isabelle tycker, då det redan är besvärligt att hon är "blöjbajsmästare".

Serien berömdes bland annat för att ta upp ämnet att julen firas till minne av Jesu födelse.

Utgivningar 
Musik och sketcher från kalendern gavs ut på CD samma år på skivmärket Bolero, inklusive en singel med Linda Östergren.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar 
Sune

Böcker utgivna på Rabén & Sjögren
Julkalendrar i Sveriges Radio
Radioprogram nedlagda 1998
Radioprogram startade 1998
Skönlitteratur 1998
Suneböcker
Att döda ett barn (1953)

Att döda ett barn är en svensk kortfilm från 1953 baserad på Stig Dagermans novell med samma namn.

Handling
Filmen visar hur en man genom grov ovarsamhet kör över ett barn.

Om filmen
Filmen spelades in sommaren 1952 i Haväng på Österlen i Skåne, och hade urpremiär  31 oktober 1952 på Uppsala Studenters Filmstudio. Officiell premiär var 27 augusti 1953.

Filmen var tillåten från 15 år.

Rollista
Karl-Erik Forsgårdh - bilföraren 
Marie-Anne Condé - kvinnan i bilen 
Georg Årlin - barnets far 
Sissi Kaiser - barnets mor 
Kerstin Thörn - barnet 
Sten Larsson - bensinförsäljaren

Musik i filmen
Springtime Romance av Rudolf Nelson, instrumental
Nosegay av Walter Joseph, instrumental

Referenser

Externa länkar
 
Filmarkivet - Att döda ett barn

Stig Dagerman-filmatiseringar
Svenska filmer 1953
Svenska kortfilmer
Svenska filmer baserade på böcker
Filmer i regi av Gösta Werner
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1950-talsfilmer
Pascual Contursi

Pascual Contursi, född 18 november 1888 i Chivilcoy Argentina, död 29 maj 1932 i Buenos Aires Argentina, var en argentinsk poet, sångtextförfattare och dramatiker.

Noter 

Födda 1888
Avlidna 1932
Spanskspråkiga författare
Argentinska författare under 1900-talet
Argentinska dramatiker
Sångtextförfattare
Män
Carl Holmberg (sångare)

Carl August Holmberg, född 11 november 1910 i Maria Magdalena församling i Stockholm, död 5 mars 1976 i Högalids församling i Stockholm, var en svensk sångare.

Holmberg utbildade sig till målare, och arbetade under några år som sådan. Han debuterade som sångare på grammofonskiva 1942 och hade sin storhetstid som artist under 1950-talet då han fick smeknamnet Söders Sinatra.

Efter sångkarriären var han kassör på Etnografiska museet i Stockholm.

Holmberg är begravd på Sandsborgskyrkogården i Stockholm.

Diskografi (urval) 
Höstdrömmar 
Den är din melodi (No te importe saber) – Seymour Österwalls orkester (debutskivan)
The Echo of a Serenade (Consuela) – Lulle Ellboj's orkester 
Allt detta och himlen därtill – Waldimirs orkester
I dina blåa ögon – Thore Ehrlings orkester
Auf Wiederseh'n, my dear – Gösta Theselius orkester 
Avsked – Gunnar Svenssons orkester 
Beate-Christine – Åke Jelvings orkester
Du kommer till mig i en sång (You Keep Coming Back Like a Song) – William Linds orkester
Förgäves (Without You) – Charles Redlands orkester, Sonora 23 mars 1949
En röd blomma till en blond flicka (Red Roses for a Blue Lady) – Seymour Österwalls orkester
På promenaden (Easter Parade) – Åke Jelvings ensemble
Sången från Moulin Rouge (The Song from Moulin Rouge) – Sonoraorkestern 
Säg det i toner ur filmen Säg det i toner – Gösta Theselius orkester 
Den ena röd, den andra vit – (Sonora SEP17)
Den ena röd, den andra vit – Gösta Theselius orkester 
Någon stal mitt hjärta – Gösta Theselius orkester 
Vill du bli min för hela livet – Gösta Theselius orkester 
Mallorca – Gösta Theselius orkester

Referenser

Externa länkar 
Carl Holmberg på Svensk mediedatabas
Carl Holmberg på Discogs 
Porträttbild på Sjöberg bildbyrå
Carl Holmberg på YouTube

Svenska sångare under 1900-talet
Sångare från Stockholm
Gravsatta på Sandsborgskyrkogården
Födda 1910
Avlidna 1976
Män
Bestickssilversmed

En bestickssilvermed tillverkar främst bestick, genom att bearbeta silver, koppar, mässing och guld med olika verktyg som till exempel silversmedshammare, smideshammare, vals eller penhammare. Produkten skall av bestickssilversmeden skapas ur ett sammanhängande metallstycke, utan lödningar, för att rätt beskriva yrket. Närliggande yrken är silversmed, guldsmed och gertler.

Utbildning
Utbildning till bestickssilversmed finns sedan 1968 ej längre i Sverige. Närmsta utbildningsanstalt finns i Köpenhamn, Danmark, på Guldsmedehøjskolen samt i staden Pforzheim, Tyskland. Utbildningen är fyra år lång.

Hantverksyrken
Vasstarr

Vasstarr (Carex acuta) är en gräslik växt i släktet starrar och familjen halvgräs. Den har även kallats skarpstarr och haft det vetenskapliga namnet Carex gracilis.

Vasstarr har basala röd- eller svartbruna slidor, dess strån är grova, vasst kantiga och sträva. Dess mörkgröna blad är fyra till tio mm breda, långa och veka. Vid torka är de utåtrullade. Stödbladen är platta och längre än axsamlingen. Två till fyra hanax och två till sex honax som är tre till tio cm långa, kortskaftade och ofta nickande. Axfjällen som är svartbruna och spetsiga har en grön mittnerv. Fruktgömmena är 3 till 3,5 mm långa, gröna till blekgula med tydliga nerver och smal, kort näbb. Vasstarr blir från 20 till 40 cm hög och blommar från juni till juli. Hybrider med norrlandsstarr och hundstarr är rätt vanliga.

Utbredning

Vasstarr är vanlig i Norden och återfinns i utbredda bestånd eller glesa tuvor på våt, näringsrik, lerig eller dyig mark, helst i grunt vatten, som exempelvis sjö- och åstränder, dammar, diken och alkärr. Återfinns i hela södra och mellersta Sverige, hela södra och mellersta Finland, nästan hela Danmark och i vissa områden i södra och mellersta Norge.

Externa länkar

Den virtuella floran - Vasstarr
Referens: Den nya nordiska floran 
 

Starrar
Va Växtindex
China Girl

China Girl är en sång skriven av David Bowie och Iggy Pop, under deras tid i Berlin. Den släpptes först på Iggy Pops album The Idiot, i mars 1977. David Bowie fick dock en större framgång med låten, då han släppte den på sitt album Let's Dance, i april 1983.

Bowie beslutade sig för att ta med China Girl på albumet då Pop befann sig i ekonomisk kris och var nära konkurs. Detta så att Pop kunde inkassera hälften av de royalties som sången inbringade. Bowies version gavs även ut som singel i maj 1983 med B-sidan Shake it. Singeln fanns även som picture disc.

Musiksinglar 1983
Sånger 1983
Att döda ett barn (film, 2003)

Att döda ett barn är en svensk/finsk kortfilm från 2003 baserad på Stig Dagermans novell med samma namn.

Handling
Om fyra minuter kommer en man att köra på ett barn. Novellen skrevs ursprungligen på beställning av Nationalföreningen för trafiksäkerhetens främjande för att få folk att inte överskrida hastighetsbegränsningen.

Om filmen
Filmen hade premiär 7 februari 2003 och har även visats på SVT1. Den är barntillåten.

Rollista
Valter Skarsgård - Barnet
Christer Fjellström - Pappan   
Evalena Ljung Kjellberg - Mamman   
Jonas Sjöqvist - Mannen 
Sofia Zouagui - Kvinnan
Stellan Skarsgård - Berättarröst

Utmärkelser
2003 Odense International Film Festival - Grand Prix: Alexander Skarsgård och Björne Larsson
2003 Odense International Film Festival - Pressens pris: Alexander Skarsgård och Björne Larsson

Externa länkar
 
Att döda ett barn på Glimz.net
 

Svenska kortfilmer
Svenska filmer 2003
Finländska dramafilmer
Finländska filmer baserade på böcker
Finländska kortfilmer
Svenska dramafilmer
Svenska filmer baserade på böcker
Stig Dagerman-filmatiseringar
Röd flugsvamp

Röd flugsvamp (Amanita muscaria) är en vanligt förekommande svamp. Hatten är röd med vita prickar. Liksom många flugsvampar är den röda flugsvampen giftig och skall därför inte användas som matsvamp.

Användning
Traditionella användningsområden är som insektsgift och som drog. Sibiriska schamaner använde svampen i ritualer vars syfte var att etablera kontakt med andevärlden. Linné beskrev hur sönderstött röd flugsvamp kunde användas för att fördriva vägglöss.

En spridd uppfattning är att vikingar använde röd flugsvamp för att framkalla tillräckligt mycket vrede för att kunna gå bärsärkagång. Det finns dock inga historiska bevis för detta, utan uppfattningen bygger på en hypotes av en enskild 1700-talsforskare, Samuel Ödmann.

Giftighet
Den röda flugsvampen innehåller bland annat de cellskadande gifterna ibotensyra, muskazon och muscimol. Typiska förgiftningssymtom är bland annat illamående, kräkningar, förvirring, yrsel, synrubbningar och hallucinationer. Svampen är inte lika giftig som lömsk eller vit flugsvamp – ända in på 1950-talet beskrevs den i en del svampböcker som god efter förvällning och avdragning av hatthuden.

Förgiftningar är mycket ovanliga i Sverige och drabbar vanligen personer som velat uppnå en stark berusningseffekt som blivit betydligt obehagligare än väntat. Vid låga doser får man enbart svaga hallucinationer. Enstaka fall gäller barn som lockats av utseendet eller personer som förväxlat den med den bland annat i södra Europa växande matsvampen kejsarflugsvamp.

Röd flugsvamp har egenheten att ur normal mark ta upp betydande mängder vanadin (upp till några hundra mg/kg torrvikt), som i svampen binds i anjonkomplexet amavadin.

Galleri

Källor

Externa länkar

Vidare läsning 
 

Flugsvampar
Sveriges svampar
Giftiga svampar
Stickel

En stickel är ett verktyg med en vass spets som används för att rista eller gravera in mönster i ett hårt material. En stickel hyvlar av material, med handkraft, från ytan som bearbetas.

Under yngre stenåldern tillverkades sticklar av flinta med smal, tvär egg och användes som mejsel eller kniv vid tillverkning och ristning av ben- och hornföremål. Sticklar förekom under större delen av den nordiska stenåldern, ända från yngre paleolitikum, vilket innebär att de är bland vårt lands äldsta typ av redskap. Sticklarna fick dock lite olika utseende under åren som gick. De såg heller inte helt likadana ut. 

Vanligast i Sverige är de s.k. kantsticklarna, vilka har stickeleggen i redskapets ena hörn, samt mittsticklarna, vilka har eggen i mitten, tillverkad genom två slag. Även skivsticklar gjorda av skivor, mikrosticklar, spånsticklar gjorda av spån och liknande förekom. De var nästan alltid tillverkade av flinta i södra Sverige, mera ofta  av kvarts längre norrut i Sverige.

Mikrosticklar var ofta resultatet av redskapstillverkningen under mesolitikum och allts ofta avfall och inte ett redskap.

Exempel på en stickel i Kristianstad Museum 
Kristianstad Museum 103/51 90 Bild nr 103/51 (Negativnummer KrM103Y51_90) Beskrivning: Kantstickel av mörkbrun Kristianstadsflinta. Oerhört kraftig med bruksretusch på stickeleggen. Skrapretusch på motsatta kortsidan. Fyndplats Kolmossarna. Ref. katalogbox 66 (teckning på katalogkortet) Specialbenämning Kantstickel Material Flinta Datering Stenålder

Övrigt
En modern stickel är tillverkad av härdat stål med en mycket vass, slipad spets och har ett trähandtag och hålls oftast i handen. Läs mer om detta i artikeln Gravyrstickel.

Referenser 

Arkeologiska artefakter
Stenåldern
Verktyg
Att döda ett barn

Att döda ett barn är en novell av Stig Dagerman, publicerad första gången 1948. Den är förmodligen den mest kända av Stig Dagermans texter. Novellen finns utgiven i bokform i de postuma samlingarna Vårt behov av tröst (1955) och Dikter, noveller, prosafragment (1983).

Bakgrund 
Novellen skrevs 1948 på beställning av Nationalföreningen för trafiksäkerhetens främjande, för att få ner hastigheten i trafiken.

Handling 
Att döda ett barn är skriven på ett vardagligt och avskalat framställningssätt, men under ytan föreligger en ödesmättad stämning. Här skildras vardagslivet för de inblandade innan en av dem oavsiktligt kör på ett litet barn. Läsarna vet från början vad som ska ske och författaren arbetar med en berättarteknik som kallas plantering. I novellen förekommer parallellhandlingar eftersom två händelseförlopp varvas men utspelas samtidigt.

Filmatiseringar 
Baserat på novellen har det spelats in två filmer, Att döda ett barn 1953 i regi av Gösta Werner och Att döda ett barn 2003 i regi av Alexander Skarsgård.

Referenser 

Svenskspråkig skönlitteratur
Noveller av Stig Dagerman
Skönlitteratur 1948
PL

PL kan syfta på:

 PL – nationalitetsbeteckning enligt ISO 3166-1 för Polen
 PL – en svensk lag som fastställer polisens uppgifter,dess befogenheter och dess organisation, se Polislagen
 pl – språkkod enligt ISO 639-1 för polska
 pl – förkortning postlåda (pl xxxx) för adresser på landsbygden.

 .pl – nationell toppdomän för Polen
 .pl – filändelse för skriptspråket perl 
 .pl – filändelse för programspråket Prolog (programmeringsspråk)
 p.l. – förr som tjänstetitel för tjänstgörande kyrkoherde, se Pastor loci
 p.l. – krönt skald eller hovskald, poeta laureatus
 pl. – förkortning i bland annat ordböcker för pluralis
 pl. – förkortning för plansch

Akronymer
DK

DK kan avse:

 DK – nationalitetsbeteckning för motorfordon från Danmark
 .dk – nationell toppdomän för Danmark
 DK (konstnärsgrupp) – svensk konstnärsgrupp, främst aktiv på 1980-talet bestående av Inger Arvidsson, Katarina von Rettig, Amy Lindau och Lena Zachrisson. De drev bland annat galleri DK på Humlegårdsgatan i Stockholm.
 DK – ett ungerskt politiskt parti, se Demokratisk koalition
 DK – förkortning för drätselkammare
 dk – den halvtimme mellan hel timme och utsatt tid då en fest eller dylikt börjar, se dubbel kvart
 DK - förkortning för Värvade arméns disciplinkompani

Se även 
 Donkey Kong – en spelfigur skapad av Nintendo
 Dungeon Keeper, – ett datorspel
 Death Knight – klass av karaktärer i datorspelet World of Warcraft
EST

EST eller est kan syfta på:

 EST  – landskod för Estland
 Est– medlem av folkgruppen ester (folkgrupp)
 EST – tidszonen för USA:s och Kanadas östkust, se  Eastern Standard Time
 EST – tidszonen i Egypten, se Egypt Standard Time
 EST – sekvenserat transkript av gen i molekylärbiologi, se Expressed sequence tag
 EST  – IATA:s kod för en flygplats i Estherville i Iowa i USA, se Estherville Municipal Airport
 EST – ICAO:s kod för ett flygbolag i  Mexiko, se Carga Express Internacional
 e.s.t. – en jazztrio, se  Esbjörn Svensson Trio
 est. – en skrift i Gamla Testamentet, se Esters bok
 est – utbildningsprogram, föregångare till Landmark Forum, se Erhard Seminars Training
 "electric shock treatment" (electroshock treatment) eller "electric shock therapy" (electroshock therapy) - äldre benämning på ECT

Geografi

Antarktis 

 Est (strömfåra),

Burkina Faso 

 Est, Burkina Faso, region,

Kamerun 

 Östra regionen (region i Kamerun),

Nederländerna 

 Est (ort), Gelderland, Gemeente Neerijnen, 

Robotskapade Antarktisförgreningar
Robotskapade Burkina Fasoförgreningar
Robotskapade Kamerunförgreningar
Robotskapade Nederländernaförgreningar
RO

RO, ro eller .ro kan avse

 RO – nationalitetsbeteckning för Rumänien
 .ro – Rumäniens toppdomän
 RO – en lag med bestämmelser om riksdagsarbetet, se Riksdagsordningen
 ro – språkkod för rumänska
 RO – Reklamombudsmannen

Se även 
 Rodd
BG

BG, Bg, bg eller .bg har flera betydelser:

 BG – landskod enligt  för Bulgarien
 BG – nationalitetsmärke för Bulgarien
 .bg – nationell toppdomän för Bulgarien
 BG – ett bandysällskap i Karlstad, se BS BolticGöta
 B.G. – en amerikansk rappare, Christopher Dorsey (1980–)
 B.G.'s  – ursprunglig namnet på en australiensisk musikgrupp, se Bee Gees
 bg – språkkod enligt ISO 639-1 för Bulgariska
 Sammanskrivet bg – en symbol för en svensk gireringtjänst, se Bankgirot
TR

TR eller tr kan syfta på:

 TR – ISO 316-6 landskod för Turkiet
 tr – ISO 639 språkkod för turkiska
 .tr – Turkiets toppdomän
 <tr> – en HTML-tagg som tillsammans med den avslutande </tr> används för att skapa rader i tabeller
 t/r, ToR, t.o.r. – förkortning för tur och retur
 tr. – förkortning för trappa, se Lista över förkortningar
 tr (Unix) – verktygsprogram för Unix och Unixliknande system
 TR – tidigare förkortning för Teatrarnas Riksförbund
 TR – förkortning för AB Trafikrestauranger
Zuklopentixol

Zuklopentixol (Cisordinol, Clopixol Depot), är ett neuroleptikum. Dess systematiska namn är (Z)-2-[4-[3-(2-klortioxanten-9-yliden)propyl]-1-piperazinyl]etanol.

Zuclopenthixol är en modifierad version av den tidigare medicinen clopenthixol (Sordinol), och har samma kemiska formel som denna med undantag av att två atomer bytt plats (så kallad cisform i stället för transform).

Zuclopenthixol ges ofta som depåinjektioner (långtidsverkande sprutor) vid maniska och schizofrena tillstånd. Preparatet ger mindre biverkningar än till exempel perfenazin (Trilafon) men har också något sämre effekt.

Zuklopentixol är mitt emellan hög- och lågdospreparat med en ganska stor spännvidd beträffande doseringen. Depotberedning används som underhållsbehandling, men kan ge sederande och avtrubbande effekt. Det ger ofta en kognitiv nedsättning som påverkar patientens vardag negativt.

Farmakologi

Zuklopentixol, syntetiserad år 1958 i Danmark av Lundbeck som en del av "Tioxantengruppen". Det som uttryckt Tioxantener vid farmakologisk front förutom  dopamin D2 är att de verkar stark antagonist av dopamin D1. De var till skillnad från många andra, även mycket potent för dopamin D1-receptorn (som blockeras). Zuklopentixol är sederande medan Flupentixol är en modifierad version, med tvärtom, oftast uppiggande effekt. Zuklopentixol kan orsaka akut dystoni och parkinsonism.

Källor

Externa länkar
 Information från FASS

Typiska antipsykotika
Piperaziner
Tioxantener
Klororganiska föreningar
Alkoholer