kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Göran Sommardal

Göran Arne Sommardal, född 25 juni 1947 i Gävle, är en svensk poet, kritiker, radioproducent och översättare från kinesiska. Han har doktorerat i sinologi vid Stockholms universitet, på en avhandling om klassisk kinesisk poetik.
Sommardal är bosatt på Södermalm i Stockholm.

Bibliografi 
1974 – En småborgares bekännelser (dikter, Rabén & Sjögren)
1976 – I mitten (dikter, Rabén & Sjögren)
1978 – Sång efter uppror (dikter, Rabén & Sjögren)
1982 – Utkast till en brist på himmel (dikter, Rabén & Sjögren)
1992 – Det tomma palatset: en arkeologi över ruiner och rutiner i kinesisk litteraturtradition (Symposion)
1998 – The Empty Palace: an Archaeology of Ruts and Ruins from the Chinese Literary Mind (Stockholms universitet) [Diss. Stockholms universitet]
2001 – Den befriade foten: ett kinesiskt försök att tala om litteratur (och mindre om politik) (Symposion)
2011 – Kinesiska samtidigheter: sju kapitel om den skrivna erfarenheten (Symposion)
2013 – Dagens dikt 75 år: en meta-antologi (redigerad av Göran Sommardal, Ellerström)
2016 – Varför var vi i Afghanistan? (Atlas)

Översättningar
 Ba Jin: Vårens höst (Gidlund, 1972)
 Li Bai: Det långa ruset (FIB:s lyrikklubb, 1977)
 Lu Xun: I de matta spåren av blod: essäer och prosastycken 1918-36 (urval och översättning tillsammans med Britta Kinnemark, Cavefors, 1978)
 Lu Xun: Vildgräs (Yecao) (FIB:s lyrikklubb, 1988)
 Tadeusz Różewicz: Regio ; Relief (FIB:s lyrikklubb, 1996) [Innehåll: Regio (översättning från polska ... av Göran Sommardal) ; Relief (översättning från polska av Anders Bodegård)]
 En tunga ska växa ut: ny kinesisk dikt (översatt tillsammans med Li Li, Föreningen Karavan, 2007)
 Yin Jianling: Den inramade katten = Huakuang li de mao (JH Publishers, 2012)
 Yin Jianling: Flykten (Chu tao) (JH Publishers, 2013)

Fotnoter

Externa länkar

Svenska poeter
Svenska sinologer
Svenska översättare
Födda 1947
Män
Levande personer
WP:Projekt Kina
Översättare från kinesiska
Översättare från polska
Personer från Gävle
Lucy Walter

Lucy Walter, född omkring 1630, död 1658, var en älskarinna till Karl II av England. Med honom fick hon den sonen James Scott, 1:e hertig av Monmouth. Det förekom redan under hennes livstid spekulationer om att Lucy Walter var hemligt gift med Karl II, och att deras son därför var arvsberättigad till tronen.

Biografi
Lucy Walter tros ha fötts 1630 eller något senare på Roch Castle nära Haverfordwest i Wales. Hon var dotter till William Walter från Haverfordwest och hans maka, Elizabeth Protheroe, en walesisk adelsdam, född i (andre hertigen av Norfolk) Thomas Howards andra äktenskap. Familjen Walter var en walesisk adelsfamilj, som tog parti för kungen under inbördeskriget i England. Roch Castle beslagtogs av de parlamentariska styrkorna 1644, och Lucy Walter fick söka skydd först i London, och därefter i Haag. 

I Haag träffade hon den blivande Karl II, som där levde i exil. År 1649 avled Karl I, och Karl ansågs av rojalisterna ha efterträtt honom som Karl II. År 1648 hade Karl ett förhållande med Walter, som resulterade i en son. Parets förhållande räckte åtminstone fram till 1651, möjligen till 1656. Lucy Walter återvände till London 1656, men arresterades av den republikanska styrelsen i sin egenskap av titulärmonarkens mätress och utvisades för att förödmjuka Karl. Hon återvände då till Karls exilhov. Hon kom under denna tid i konflikt med Karl, som ska ha velat separera henne från deras son. År 1658 avled Walter i Paris. Enligt obekräftade rykten hade hon förvisats dit av Karl på avstånd från sin son, men sonen befann sig i själva verket där med henne. Hon ryktades ha avlidit i syfilis, men det antas nu inte stämma.

Det förekom tidigt rykten om att Lucy Walter och Karl II hade gift sig i hemlighet. På grundval av det ryktet ville en protestantisk fraktion i England sätta upp hennes son som tronarvinge framför Karl II:s katolske bror, den blivande Jakob II. Det finns inga bevis för att en vigselceremoni ägde rum, och Karl II förnekade detta och stödde sin brors anspråk.

Referenser

Noter

Externa länkar

Engelska mätresser
Personer i England under 1600-talet
Födda 1630
Avlidna 1658
Kvinnor
Sigrid Elmblad

Sigrid Agneta Sofia Elmblad, född Pettersson 28 maj 1860 i Stockholm, död där 23 maj 1926, var en svensk författare, journalist och översättare. Signatur: Toivo.

Biografi
Elmblad var dotter till Abraham Raphael Ulric Pettersson (1824–1866) och Elma Edvina Rosalie (Rosa) af Heurlin. Fadern var arkitekt vid Överintendentsämbetet och tillhörde Karl XV:s intima umgängeskrets, farfadern var Abraham Zacharias Pettersson, som var sonson till Abraham Pettersson. Den musikaliska modern var dotter till finska titulära statsrådet Carl Edvard af Heurlin.

Sigrid Elmblad fick privatundervisning i hemmet och hon gifte sig 1888 med operasångaren Johannes Elmblad (1853–1910); makarna fick två barn. Hon var bosatt i Stockholm, men från 1888 vistades hon och mannen utomlands i flera år.

I början av 1880-talet började hennes dikter publiceras i olika litterära kalendrar och 1885 utkom diktsamlingen Vind för våg. Vid decenniets mitt började hon medarbeta i Dagens Nyheter och var även redaktionssekreterare i Svenska Familj-Journalen.

Hon var medlem i sällskapet Nya Idun från dess bildande och träffade där ledande personligheter inom kvinnorörelsen. Då hennes man var operasångare följde hon honom till olika platser i Europa, framför allt Bayreuth. Hon skildrade europeiskt musikliv i essäer i tidskrifterna Hertha och Ord och bild. Hennes intresse för Richard Wagner resulterade i att hon översatte hela operasviten Nibelungens ring samt operorna Mästersångarna i Nürnberg och Parsifal till svenska.

Kring sekelskiftet bodde makarna i Sverige men var 1903–1906 åter på resor. Maken insjuknade och dog 1910. Därefter ägnade sig Elmblad åt översättningar, skrev sagoböcker och medarbetade i flera olika tidningar och tidskrifter. År 1920 skrev hon en biografi över Jenny Lind. Sedan hon återvänt till Sverige blev hon åter aktiv i sällskapet Nya Idun och var dess sekreterare 1912–1918 och ordförande 1918–1921.

Hon skrev den svenska texten till Santa Lucia.

Bibliografi

Skönlitteratur

För barn och ungdom
 - Med 32 illustrationer av Jenny Nyström.
 - Bilder av Lotten Rönquist.

 - Med illustrationer av Aina Stenberg-Masolle.

 - Teckningar av Saga Walli.

Varia
 - Med bidrag av författaren.

Referenser

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 

 "Sigrid Elmblad, 1860–1926", av Stefan Johansson och Staffan Vahlquist i Svenskt översättarlexikon
 http://www.ub.gu.se/fasta/laban/erez/kvinnohistoriska/tidskrifter/idun/1892/pdf/1892_37.pdf

Svenska sångtextförfattare
Svenskspråkiga författare
Kvinnor
Födda 1860
Avlidna 1926
Svenska författare av barn- och ungdomslitteratur
Svenska författare under 1800-talet
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Svenska journalister under 1800-talet
Författare från Stockholm
Journalister från Stockholm
Dan Larhammar

Dan Sigurd Larhammar, född 1 april 1956, är en svensk farmaceut och professor i molekylär cellbiologi vid Uppsala universitet. Han forskar på signalämnen och hormoner i hjärnan med särskild inriktning på farmakologi och evolution.

Larhammar avlade apotekarexamen 1980 vid Uppsala universitet och disputerade 1984.

Han valdes in som ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien 2007 och är sedan 1 juli 2018 dess preses.

Larhammar var ordförande i föreningen Vetenskap och Folkbildning 1998–2004. Som kritiker av pseudovetenskap har han främst granskat alternativmedicin och kreationism. Han har även framträtt som religionskritiker, och Humanisterna utsåg honom år 2000 till den första Hedenius-pristagaren, bland annat med motiveringen att han "med skärpa och patos försvarat vetenskaplig kunskap, rationalism och humanism".

År 2016 utsågs Larhammar till Årets Farmaceut av Sveriges Farmaceuter.

Utmärkelser 
  H. M. Konungens medalj i guld av 12:e storleken i Serafimerordens band (Kon:sGM12mserafb, 2022) för förtjänstfulla insatser inom svenskt akademiväsen
 Japanska regeringens utmärkelse (hösten 2022) The Order of the Rising Sun, Gold and Silver Star för sina stora insatser för att främja akademiska utbyten och ömsesidig förståelse mellan Japan och Sverige

Källor

Externa länkar
Dan Larhammars forskning
Dan Larhammar på Uppsala universitet

Svenska professorer i molekylärbiologi
Skeptiker
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Alumner från Uppsala universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Män
Födda 1956
Levande personer
Arvid Rosén

Arvid Rosén, född 28 december 1895 i Göteborgs Karl Johans församling, Göteborgs och Bohus län, död 5 januari 1973 i Lindome församling, Göteborgs och Bohus län, var en svensk skolman, läroboks- och sångtextförfattare. Han skrev texten Natten går tunga fjät till Luciasången.

Rosén tog studenten 1914 och studerade sedan vid Göteborgs högskola, där han blev filosofie kandidat 1919 och filosofie magister 1921. Han avlade sedan folkskollärarexamen 1922. Efter provår vid Göteborgs folkskollärarseminarium och lärartjänster vid Göteborgs folkskolor och Göteborgs kommunala mellanskola blev han rektor vid Göteborgs praktiska mellanskolor 1933. Han undervisade i modersmålet, tyska och historia. Under Roséns rektorstid fick skolan 1950 nya lokaler, och efter grundskolereformen används dessa sedan 1971 av Katrinelundsgymnasiet.

Arvid Rosén var sedan den 25 oktober 1924 gift med Ingrid Rosén (1904–2000).

Bibliografi (urval)
1928 – Stackare, rackare och andra.
 Medborgarkunskap, 3 upplagor, 1932–1948 (tillsammans med Oscar Jonsson).
1933 –  Det har sina sidor.
 Sveriges historia för folkskolan 2 band, 1937, 1939 (tillsammans med Jenny Wahlman).
 Känn ditt samhälle. En skolornas medborgarbok, 7 upplagor, 1938–1955 (tillsammans med Oscar Jonsson).
 Tysk teknisk läsebok, 1942, 2:a upplagan senast tryckt 1951 (tillsammans med Sven Svenningsson).

Sångtexter i urval 
Luciasången: Natten går tunga fjät

Källor
 Rosén, Arvid, i Vem är vem, Götalandsdelen utom Skåne, 1948.

Svenska sångtextförfattare
Födda 1895
Avlidna 1973
Män
Författare från Göteborg
Svenska författare under 1900-talet
Hertig av Buccleuch

Hertig av Buccleuch är en brittisk titel, som först gavs till James Scott, 1:e hertig av Monmouth, som var oäkta son till Karl II av England. Hans hustru, som var dotter till Francis Scott, 2:e earl av Buccleuch (av samma släkt som sir Walter Scott), fick titeln i sin egen rätt när de gifte sig. Den omfattades därför inte av indragningen av hans titlar 1685. Titeln ärvdes och utökades via gifte till familjen Montagu-Douglas-Scott, skotsk uradel. Den tredje hertigen ärvde också titeln hertig av Queensberry.

Hertigar av Buccleuch

 Anne Scott, 1:a hertiginna av Buccleuch (1651–1732)
 Francis Scott, 2:e hertig av Buccleuch (1694-1751)
 Henry Scott, 3:e hertig av Buccleuch, 5:e hertig av Queensberry (1746-1812)
 Charles William Henry Montagu-Scott, 4:e hertig av Buccleuch, 6:e hertig av Queensberry (1772-1819)
 Walter Montagu-Douglas-Scott, 5:e hertig av Buccleuch, 7:e hertig av Queensberry (1806-1884)
 William Montagu-Douglas-Scott, 6:e hertig av Buccleuch, 8:e hertig av Queensberry (1831-1914)
 John Montagu-Douglas-Scott, 7:e hertig av Buccleuch, 9:e hertig av Queensberry (1864-1935)
 Walter Montagu-Douglas-Scott, 8:e hertig av Buccleuch, 10:e hertig av Queensberry (1894-1973)
 Walter Montagu-Douglas-Scott, 9:e hertig av Buccleuch, 11:e hertig av Queensberry (1923-2007)
 Richard Montagu-Douglas-Scott, 10:e hertig av Buccleuch, 12:e hertig av Queensberry (1954-  )

Skotska adelstitlar
Pentti Irjala

Pentti Irjala, född 23 september 1911 i Kemi, död 25 juni 1982, var en finländsk skådespelare.

Han tilldelades Pro Finlandia-medaljen 1972.

Han är begravd på Sandudds begravningsplats i Helsingfors.

Filmografi (i urval) 

1952 – Heta från Niskavuori

Källor

Noter 

Födda 1911
Avlidna 1982
Finländska skådespelare under 1900-talet
Män
Personer från Kemi
Mottagare av Pro Finlandia-medaljen
Gravsatta på Sandudds begravningsplats
Ragnar Strömberg

Ragnar Strömberg, född 16 augusti 1950 i Göteborg, är en svensk författare, översättare och kritiker i Expressen, Göteborgs-Tidningen sedan 1977 och i BLM sedan 1974. Han har även varit sportskribent i Göteborgs-Posten.

Strömberg hämtar sin inspiration från rockmusiken men även mycket från den romerske poeten Catullus. Han har bland annat skrivit en Catullustrilogi som avslutades 1996 med Fraktkostnad för elefantskulptur i naturlig storlek. 

Han har översatt poesi av bland andra John Ashbery och Paul Auster.

Bibliografi 
(Poesi, om ej annat anges, förlag Norstedts, om ej annat anges)
1975 – Utan önskningar
1976 – Som ett folk
1978 – Tidigt, innan träden
1980 – Inbördeskrig
1982 – Tidens oro, tidens lekar (artiklar)
1983 – Den levande spegeln
1984 – Betraktarens begär (dikter till bilder av Jim Berggren, Kjellåke Gerinder, utg. av Gerinder)
1986 – När jag inte drömmer om honom
1988 – Munnens bok
1989 – Virilia [prosa]
1990 – Hon med de gula ögonen
1992 – I händernas tid: dikter 1971-1991
1993 – Jag kommer från framtiden med döden i hälarna (Bonnier Alba)
1996 – Fraktkostnad för elefantskulptur i naturlig storlek (Bonnier Alba)
2000 – En förort till kärleken (Albert Bonniers Förlag)
2014 – I ditt hjärtas sista slag (Bonnier)

Priser och utmärkelser 
1987 – Göteborgs-Postens litteraturpris
2000 – Göteborgs Stads författarstipendium
2000 – Karl Vennbergs pris
2012 – Läsarnas Sveriges medalj

Externa länkar

Albert Bonniers förlags författarporträtt
"Översättarintervjuer - 17. Ragnar Strömberg" av Bodil Zalesky

Svenska författare under 1900-talet
Svenskspråkiga författare
Födda 1950
Sommarvärdar 1987
Män
Levande personer
Författare från Göteborg
Svenska författare under 2000-talet
Pentti Auer

Pentti Auer, född 21 maj 1931 i Lampis, Finland, död 3 februari 2004 i Esbo, var en finsk skådespelare och fotoassistent.

Filmografi (roller i urval)

Källor 

Finländska skådespelare under 1900-talet
Finländska skådespelare under 2000-talet
Män
Födda 1931
Avlidna 2004
Personer från Tavastehus
Dalbohund

Dalbohund är en utdöd svensk hundras. Den var en boskapsvaktare och vaktande herdehund av molossertyp som försvann omkring 1870-talet. Hundarnas uppgift var att skydda frigående nötkreatur, hästar, får och getter mot angrepp från varg och björn. Dess hemtrakter var Västergötland, Bohuslän, Dalsland, Värmland och Østfold. Försvinnandet hör samman med de stora rovdjurens utrotning; då framstod det som alltför kostsamt att hysa stora hundar som inte tillförde någon särskild nytta.

Första gången dessa hundar nämndes i skrift var i Gunno Brynolphi Blutherus' (1609-1657) Dalia från 1632. De fick sitt namn i skrift första gången 1843 i Bohusläns historia och beskrifvning av Axel Emanuel Holmberg (1817-1861). Muntliga traditioner går tillbaka till 1700-talet. Det har angetts att dalbohunden ska ha liknat cão da serra da estrela, mankhöjden skall ha varit upp till 80 cm. 

På senare år har ett skinn från en dalbohund påträffats, som har gett ny information om hundrasens kroppsbyggnad och utseende. 2013 upptäcktes ett tidigare okänt fotografi av en dalbohund, taget av Nils Ferlins faster, Hanna Ferlin. Kännare anser att fotografiet är det bästa fotot på en dalbohund som hittills hittats.

I huvudsak avskräcker boskapsvaktande hundar rovdjur genom sin närvaro bland tamboskapen, alltså en ganska fredlig syssla. Men de historier som finns bevarade handlar om hundar som dödat vargar eller själva blivit dödade. Rasen anses ha haft ett skarpt temperament och stort mod.

Ett rabiesutbrott vid Kinnekulle 1854 tros ha påskyndat dalbohundens försvinnande. En annan bidragande orsak kan ha varit missväxten 1867-1868. 1913 gjordes ett försök att inventera rasen för bevarande, men då var det redan för sent.

Från sagalitteraturen finns indikationer på att vikingarna ska ha haft stora vakt- och herdehundar med ursprung från Brittiska öarna. I Njáls saga får Gunnar på Hlidarende en stor irländsk hund i gåva. I Olav Tryggvasons saga i Heimskringla finns en berättelse om Olavs hund som skulle kunna vara en herdehund.

Referenser

Noter

Källor
 Carl-Reinhold von Essen (red): Hundboken, Stockholm 1955-1956
 Desmond Morris: Dogs, North Pomfret, Vermont 2008,

Vidare läsning
 Hembygden, Dalslands Fornminnes- och Hembygdsförbund 1955

Utdöda hundtyper
Hundraser från Sverige
Schnauzer och pinscher, molosser och bergshundar samt sennenhundar
Maurice Jaubert

Maurice Jaubert, född 3 januari 1900 i Nice Alpes-Maritimes, död 19 juni 1940 i Azerailles Frankrike, var en fransk kompositör.

Filmmusik i urval
1939 – Le jour se lève
1938 – Le quai des brumes
1934 – Le dernier milliardaire
1934 – L'Atalante
1932 – Zéro de conduite

Franska kompositörer
Franska musiker under 1900-talet
Födda 1900
Avlidna 1940
Män
Lars-Håkan Svensson

Lars-Håkan Svensson, född 20 september 1944, är en svensk poet, litteraturvetare, översättare och litteraturkritiker på Sydsvenskan.

Lars-Håkan Svensson har tidigare varit universitetslektor och docent i engelska med litteraturvetenskaplig inriktning vid Lunds universitet. År 2001 utnämndes han till professor i engelska vid Lunds universitet och 2002 blev han professor i språk och kultur vid Linköpings universitet (numera professor emeritus). Hans forskning rör främst engelskspråkig lyrik från renässansen och från den egna samtiden. Hans avhandling behandlar den engelske renässansskalden Samuel Daniels sonettcykel Delia.

Utmärkelser, ledamotskap och priser
 Ledamot av Vetenskapssocieteten i Lund (LVSL, 1985)
2012 – Stiftelsen Natur & Kulturs översättarpris
2016 – Tegnérpriset

Bibliografi 
Dikter 1963–1967 (1971)
Tio anteckningar efter ett avsked (1979)
Silent Art (1980, doktorsavhandling)
Från Rhys till Rushdie (1999)
Elegier på en lantlig bilkyrkogård (1999)
Snöns eftermäle (2023)

Översättningar (urval) 
 John Matthias: Två dikter (Ellerström, 1989)
 Paul Muldoon: Att möta britterna (tillsammans med andra översättare) (Ellerström, 1991)
 Søren Ulrik Thomsen: Hemfallen (Ellerström, 1994)
 Euripides: Helena (Helene) (översatt tillsammans med Jan Stolpe) (Ellerström, 1996)
 Tomas Tranströmer och Robert Bly: Air mail: brev 1964-1990 (Bonnier, 2001)
 Sofokles: Antigone (Antigonē) (översatt tillsammans med Jan Stolpe) (Ellerström, 2003). Ny, rev upplaga 2013
 Aischylos: Den fjättrade Prometheus (Promētheus Desmōtēs) (översatt tillsammans med Jan Stolpe) (Ellerström, 2011)
 Paul Muldoon: En hare på Aldergrove (Ellerström, 2012)
 Sapfo och Alkaios: Eros skakar mig (översatt tillsammans med Jesper Svenbro) (Ellerström, 2013)
 Katherine Mansfield: Trädgårdsfesten och andra noveller (Ellerström, 2013)

Referenser

Externa länkar 
Publikationer Lars-Håkan Svensson, Linköping University Electronic Press

Svenskspråkiga författare
Svenska professorer i litteraturvetenskap
Svenska författare under 1900-talet
Svenska översättare under 1900-talet
Översättare från engelska
Översättare från danska
Översättare från klassisk grekiska
Personer verksamma vid Linköpings universitet
Födda 1944
Män
Levande personer
Mottagare av Stiftelsen Natur & Kulturs översättarpris
Ledamöter av Vetenskapssocieteten i Lund
Svenska översättare under 2000-talet
Svenska författare under 2000-talet
Svenska universitetslektorer
Svenska docenter
Svenska professorer i engelska
Svenska litteraturvetare under 1900-talet
Svenska litteraturvetare under 2000-talet
Personer verksamma vid Lunds universitet
Staffan Söderblom (författare)

Per Staffan Jonas Söderblom, född 22 november 1947 i Stockholm, är en svensk författare och översättare. Han är också kritiker i Aftonbladet och Bonniers Litterära Magasin.

Söderblom bedrev studier vid Stockholms universitet 1966–1968. Han anställdes vid Norstedts förlag 1968, blev litterär rådgivare där 1976 och adjungerad professor i litterär gestaltning vid Göteborgs universitet 1996.

Bibliografi 

 - Tysk översättning: Frosttage (1985)

 - Dansk översättning: Raseriet (2014).

 - Översatt till finska Kotka : ilmojen kuningas (2007), danska Ørnenes rige (2008) och engelska The kingdom of the eagle (2008).

Översättningar (urval)
1970 – Desmond Morris: Det mänskliga menageriet (The human zoo) (Norstedt)
1971 – Jerry Rubin: Snacka inte bara! (Do it! : scenarios of the revolution) (PAN/Norstedt)
1972 – Leonard Cohen: Dikter från ett rum (översatta tillsammans med Göran Tunström, PAN/Norstedt)
1988 – Einar Økland: Folkminne: dikter (Rabén & Sjögren)
1991 – Kristofer Uppdal: Ensamhetsdjungeln: dikter (FIB:s lyrikklubb)
1993 – Roy Jacobsen: Segerherrarna (Seierherrene) (Norstedt)
1994 – Thorvald Steen: Don Carlos (Don Carlos) (Tiden)
2009 – Ruth Maier: Ruth Maiers dagbok: ett judiskt kvinnoöde (Ruth Maiers dagbok) (Norstedt)

Priser och utmärkelser 
1985 – Tidningen Vi:s litteraturpris
1986 – Beskowska resestipendiet
1988 – Sveriges Radios Lyrikpris
1990 – Axel Liffner-stipendiet
1994 – Stipendium ur Lena Vendelfelts minnesfond
1996 – Lotten von Kraemers pris
2001 – Gerard Bonniers lyrikpris
2005 – Sten Hagliden-priset
2008 – Årets Pandabok för Örnarnas rike (tillsammans med Brutus Östling)
2010 – Signe Ekblad-Eldhs pris

Källor

Externa länkar 

 
 Intervju på Översättarsektionens hemsida. Läst 1 september 2023

Svenska författare
Svenskspråkiga författare
Svenska översättare
Översättare från engelska
Översättare från norska
Översättare från Stockholm
Författare från Stockholm
Födda 1947
Levande personer
Män
Konferencier

Konferencier eller konferencié, även konferenciär om kvinnlig konferencier, (franska conférencier), är en talare som presenterar något för en publik, exempelvis ett scenframträdande eller en cirkusakt, och som sålunda kan föra handlingen i framträdandet framåt och/eller få publiken i rätt sinnesstämning. Själva ordet kommer från latinets conferre som betyder sammanföra. En konferencier blir därmed den som har uppdraget att sammanföra. Ibland används även uttrycket värd.

I sammanhang där talaren har en mindre synlig roll, exempelvis i sportsammanhang, på marknader och festivaler, används istället ordet speaker. Vid marknadsföring av produkter/tjänster talar man om demonstratör och det mindre vanliga demonstratris.

Den engelska benämningen är Master of ceremonies (MC).

Källor 

Yrken inom scenkonst
Björner Torsson

Anders Björner Torsson, född 4 februari 1937 i Karlskoga, död 10 maj 2020 i Vamlingbo distrikt i Gotlands län, var en svensk poet, arkitekt och tidigare lärare vid Arkitekturskolan vid KTH i Stockholm.

Torsson studerade till arkitekt vid Tekniska högskolan i Stockholm. Han var gift med Kristina Torsson och far till Sara Szyber, Fabian Torsson och Palle Torsson. Han var bosatt i Vamlingbo på Gotland.

Bibliografi 
1964 – Duvan i oljeregnet
1974 – Staden som rum och gestalt
1979 – Tingens natur
1983 – Brudens kläder
1986 – Fråga hästen
1990 – Merzbau song
1992 – Stadig är ostadigheet
1995 – Tidslider
1998 – Youkali
2001 – I skuggan av en hare
2003 – Anita Gordh
2005 – I den benkvarn
2012 – Hüzun eller Den hopfällbara näsan
2015 – Blandade röster är de bästa rösterna
2017 – På språng över det som varit
2020 – Vara sten i sin sko

Priser och utmärkelser 
1983 – Stig Carlson-priset
1984 – Albert Bonniers stipendiefond för yngre och nyare författare
1992 – De Nios Vinterpris
1992 – Signe Ekblad-Eldhs pris
1998 – Bellmanpriset
2009 – Sveriges Radios lyrikpris
2013 – Gerard Bonniers lyrikpris för Hüzün eller Den hopfällbara näsan
2018 – Samfundet De Nios Särskilda pris

Referenser 

Svenska arkitekter under 1900-talet
Svenska poeter
Svenskspråkiga poeter
Poeter under 1900-talet
Poeter under 2000-talet
Gifta med ättlingar till Gerhard Bonnier
Personer från Karlskoga
Födda 1937
Avlidna 2020
Män