kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Cimbrer

Cimbrer, eller kimbrer, var ett talrikt och mäktigt germanskt folk vars hemland av antika författare  förläggs till Cimbriska halvön, det vill säga till det som i dag är Jylland (jämför Himmerland).

Historik
Mot slutet av andra århundradet f. Kr. utvandrade större delen av folket med kvinnor och barn för att i sydligare trakter söka sig nya bostäder. När de 113 f. Kr. visade sig i Noricum, nuvarande Steiermark och Kärnten i Österrike, drog de sig på romersk uppmaning tillbaka men blev vid Noreia försåtligt överfallna av romarna, vilka emellertid led ett blodigt nederlag.

Vägen till Italien stod nu öppen, men cimbrerna vände sig mot Gallien. Där slog de 109 f. Kr. i grund en romersk här. Först sedan ytterligare några romerska härar besegrats, bland annat vid Arausio (Orange, Sydfrankrike) 105 f.Kr., tågade cimbrerna in i Italien.

Slutligen besegrades cimbrerna av den romerske fältherren Marius vid Vercellae (Vercelli, Norditalien) 101 f.Kr. Därmed var denna folkstam förintad.

Cimbrerna har flera gånger sagts ha ursprung och samband med nordligaste Jylland – alternativt Himmerland. Kopplingarna till Himmerland har inte bekräftats av genetiska jämförelser mellan ättlingar på Jylland och i norra Italien.

Referenser

Noter

Källförteckning

Vidare läsning

Germanska stammar
Folkslag i och kring romerska riket
Daner

Daner var en nordgermansk stam som i historiska källor första gången omtalas på 500-talet av Jordanes, Prokopios och Gregorius av Tours.

Skandinaver
Namnet användes också under vikingatid och tidig medeltid i Västeuropa som en beteckning som innefattade alla skandinaver, inklusive svear och norrmän. Även nordborna själva använde under samma tid uttryck som "dansk tunga" eller "danskt mål" när de ville beteckna det gemensamma fornnordiska språket.

Danernas ursprung
Stammens ursprung är dunkelt. I sin beskrivning av Skandza skriver Jordanes på 500-talet att de har samma härstamning som svearna. Danerna omnämns dock inte av Tacitus, vilket eventuellt kan tyda på att de på hans tid inte (första århundradet e.Kr.) separerat från suionerna. Danerna omnämns däremot som de som fördrev herulerna från Skandinavien på 600-talet.

Handelssystem
Något som kan beläggas med ganska stor säkerhet är dock att danerna i slutet av järnåldern hade ett omfattande handelssystem i Skandinavien. Många av de forntida städerna runt Östersjön och Nordsjön är ursprungligen danernas, till exempel Hedeby i norra Tyskland (tidigare Danmark), Uppåkra i Skåne och Kaupang i Norge.

Se även
 Danskar
 Jutar
 Svear
 Götar
 Gutar
 Geater

Referenser

Germaner
Germanska stammar
Högkultur

En högkultur är en högt utvecklad befolkning i början av historisk tid, vilket ofta innebär social stratifiering och introduktionen av tekniska redskap för till exempel jordbruk och krigföring. Exempel på högkulturer är Mesopotamien, Indusdalen, Egypten, Kina och kulturerna i Centralamerika. Även persiska stormakten blev en högkultur som expanderade över hela Mellanöstern under antiken.

Benämningen högkultur antyder att civilisationer kan och bör delas upp efter det utvecklingsstadium de befinner sig på. Antropologer undviker i dag termen och försöker så långt det går att undvika etnocentriska värderingar. Dessutom antyder hög en värdering med en skillnad mellan hög och låg. Istället eftersträvar man att beskriva varje kultur utifrån dess egna förutsättningar utan värderingar.

Se även
Civilisation
Kultur

Referenser 

Samhällstyper
Termer inom historia

en:Ancient civilization
Burgunder

Burgunderna var en germansk folkstam. Den är tidigast känd från områden öster om Oder.

Ursprung
Burgunderna hade en tradition om ett skandinaviskt ursprung. Det fornnordiska namnet på Bornholm var Burgundarholm. 

Enligt Jordanes besegrade goterna burgunderna först när de bosatt sig vid floden Wisłas mynning och fördrev dem därifrån. Burgunderna bodde sedan kvar i området till omkring 200 e.Kr.

Historia
Vid mitten av 200-talet e.Kr. befann sig burgunderna vid övre och mellersta Main. Omkring år 300 e.Kr. stormade de tillsammans med alemanner, franker och heruler den rhätiska gränsen vid nuvarande Österrike, men blev besegrade. De var en av de största stammarna under den stora oredan i Gallien i mitten av 300-talet då städerna blev ödelagda och gallerna blev slavar i Germanien, innan Julianus lyckades slå tillbaka germanerna igen. I slutet av 360-talet försökte kejsar Valentinianus få burgunderna till bundsförvanter mot alemannerna, som på nytt invaderat Gallien och lät dem samla en stor här, men övergav dem i den avgörande striden. Burgunderna stannade då kvar i ett område mellan frankerna och alemannerna och trängde så småningom de senare söderut. 

År 406 överskred burgunderna på nytt Rhen i samband med de stora germaninvasionerna av vandaler, alaner och sveber på flykt från hunnerna. År 436 krossades deras växande välde under deras hövding Gundahar av romare ledda av Aëtius, och hunner. Denna händelse återges i Nibelungenlied. Hunnerna hade då fortfarande bra förbindelser med romarna och Aëtius lät hunnerna besegra dem i grund varvid Gundahar och hela hans ätt stupade. Aëtius lät då burgunderna slå sig ned vid Genèvesjön, i den sydvästra delen av Gallien, som sedan dess bär deras namn Bourgogne. Där byggde de från ca 450 upp ett nytt rike, vilket utmärktes av ett relativt gott förhållande med de arianska burgunderna och de katolska romarna. Sin storhetstid hade de under Gundobads regering (474–516), då de var bundsförvanter med Teoderik den store. År 534 krossades deras rike av frankerna.

Landet Burgund
Efter att Frankerriket delas upp i tre karolingska riken 843 är Burgund en del av Lotharingia under Lothar I. Efter hans död delas riket upp. Burgund återuppstår som två självständiga stater, övre och nedre Burgund, i slutet av 800-talet. År 933 slogs dessa ihop till konungariket Burgund med huvudstad i Arles, ett rike som dock så småningom splittrades. Burgund återuppstod sedan som ett hertigdöme men 1477 blev Burgund en del av Frankrike. I våra dagar lever namnet kvar i den franska regionen Bourgogne (franska för Burgund).

Källor 
 
 

Germanska stammar
Pantheon (olika betydelser)

Panteon, Panthéon eller Pantheon kan syfta på flera saker

 Pantheon – ett tempel i Rom från antiken
 Pantheon (religion) – en religions samling av gudar
 Panthéon, Paris – en känd byggnad och ett turistmål vid Place du Panthéon i Paris
 Panthéon – alternativt namn på ett av de 20 arrondissement som tillsammans bildar departementet och staden Paris, se Paris femte arrondissement
 Stockholms panteon – ofullbordat byggnadsprojekt ritat 1791 av Erik Palmstedt

ja:パンテオン
Akropol

En akropol är en befäst stad, belägen på en klipphöjd i antikens Grekland. Namnet är sammansatt av grekiska akros ('överst') och polis ('stad'). Akropoler var vanliga, främst av försvarsmässiga skäl; där låg stadens kärna och helgedomar. 

Med tiden växte städerna fram även nedanför akropolen, men utsattes man för anfall kunde invånarna ändå dra sig tillbaka till denna plats. 

Den mest berömda akropolen är Akropolis i Aten. Det finns dock flera akropoler bevarade, bland annat i städerna Lindos och Rhodos.

Referenser

Externa länkar 

Grekiska städer under antiken
Partån

Partån – å i södra Hälsingland, Bollnäs kommun. Längd ca 10 km, mestadels brant sluttande. Förekomst av öring. Högerbiflöde till Ljusnan, där den mynnar strax öster om Vallsta. 

Bron över Partån i Vallsta byggdes om i oktober år 2003, då två rörtrummor ersattes av en stor halvtrumma med valvbågar, allt för att underlätta vandringen för fisk och andra djur i ån. Namnet Partån kommer från byn Parten i Vallsta.
Karta över Partåns läge i stort

Referenser 

Vattendrag i Hälsingland
Vattendrag i Bollnäs kommun
Ljusnans avrinningsområde
Merlot

Merlot är en mörkt blåfärgad vindruva av arten Vitis vinifera. Den är den vanligaste druvan i bordeauxviner och dominerar i druvblandningarna i bordeauxdistrikten Pomerol och Saint-Émilion. Smaken är mjukare än Cabernet Sauvignon, men den har annars stora likheter med denna. Den används också ofta i blandningar med just Cabernet Sauvignon.

Historia 
Merlots ursprung är lite av en gåta, men de flesta anser att den kommer från Bordeaux och härstammar genetiskt från Cabernet Franc. Det tidigast kända omnämnandet av Merlot är från Bordeaux år 1784. Från omkring sekelskiftet till nittonhundratalet odlades Merlot regelbundet i Médoc. Namnet tros härstamma från det franska ordet för koltrast, möjligen på grund av den blåsvarta färgen på druvorna.

Spridning 
I Europa odlas den framförallt i Bordeaux, Languedoc-Roussillon, norra Italien och Toscana, samt i Rumänien. Utanför Europa är den vanlig i Kalifornien, Chile, Sydafrika och Australien.

Smak och karaktär 
Merlot har en mycket varierad smak. Den kan vara tanninsträv som Cabernet Sauvignon och silkeslen som Pinot Noir. Fruktaromer som brukar förknippas med den är svarta vinbär, hallon, jordgubbar och körsbär. I Bordeaux kan den vara kryddig med kanel, korint, tryffel, tobak och lakrits som vanliga beskrivningar.

Viner gjorda på druvan är ofta väldigt lagringståliga. Bättre årgångar kan behöva 10-20 år för att utvecklas och kan behålla sin spänst i ytterligare några decennier. Blandningar med Cabernet Sauvignon ger ytterligare komplexitet och lagringskapacitet.

Källor

Vindruvor
Pomerol

Pomerol är en appellation och vinkommun i vinregionen Bordeaux. Den ligger norr om floden Dordogne, främst i kommunen Pomerol men även i delar av Libourne och Lalande-de-Pomerol. Området är tillsammans med Saint-Émilion känt för väldigt exklusiva rödviner, där - till skillnad från i Médoc - druvan Merlot dominerar. Pomerolvinerna brukar beskrivas som något kraftigare i stilen än Saint-Émilionvinerna.

Appellationen Pomerol omfattar 800 hektar, och gränsar i öster till Saint-Émilion och i norr till Lalande-de-Pomerol, som gör liknande viner som Pomerol.

Pomerol har, till skillnad från övriga traditionella prestigeappellationer i vinregionen Bordeaux, ingen officiell klassificering. Den mest kända egendomen i Pomerol är Château Pétrus.

Se även 
 Bordeauxviner

Externa länkar 

Franska viner
Kultur i Nouvelle-Aquitaine
Médoc

Médoc är en del av vindistriktet Bordeaux där de mest exklusiva bordeauxvinerna produceras. Området ligger på västra sidan av viken Gironde, nordväst om staden Bordeaux.

Franska viner
Gironde

Gironde kan avse:

 Girondeestuariet – mynningsviken till floderna Garonne och Dordogne i sydvästra Frankrike
 Gironde (departement) – ett departement i sydvästra Frankrike
 Gironde-sur-Dropt – en kommun i departementet Gironde i regionen Nouvelle-Aquitaine
 Gironden – ett moderat republikanskt politiskt parti under franska revolutionen
 Gironde (vattendrag i Frankrike, Pays-de-la-Loire), Département de la Sarthe, 
 Gironde (vattendrag i Frankrike, Provence-Alpes-Côte d'Azur), Département des Alpes-Maritimes,
Sumerisk mytologi

Sumererna praktiserade en polyteistisk religion och den sumeriska mytologin innehöll gudar och gudinnor som representerade naturkrafter och närvaro av andra väsen på ungefär samma sätt som gestalterna i den grekiska mytologin. Ursprungligen troddes gudarna ha skapat människorna som sina tjänare men därefter befriat dem från dessa tjänande uppgifter när de blev för svåra att handskas med.

Många av berättelserna i den sumeriska religionen påminner starkt om berättelserna i andra religioner i Mellanöstern. Till exempel liknar Bibelns beskrivning av människans skapelse och Noas ark sumeriska berättelser. Sumerernas gudar och gudinnor liknar också dem hos akkaderna, kanaanéerna och andra folk. Även till den grekiska mytologin finns många paralleller, till exempel mellan Inannas nedstigande till underjorden och Persefones.

Kosmologi 
Universum blev till när Nammu, en formlös avgrund, kollapsade och gav upphov till An, himmelsguden, och Ki eller Ninhursag, jordgudinnan. Dessa gudar skapade Enlil, vindguden som blev gud över de andra gudarna. Enlil blev emellertid fördriven från den himmelska boningen Dilmun efter att ha våldtagit Ninlil som födde honom mångudinnan Sin, också känd som Nanna. Sin och Ningal födde därefter Inanna, krigets och kärlekens gudinna, och Utu (alternativt Shamash), solguden. Under sin tid i exil blev Enlil fader till tre andra underjordsgudar, bl.a. Nergal.

Nammu födde också Enki, vattenavgrunden Abzus gud och den som hade makten över Me, de heliga dekret med vilka den fysiska världen och samhällets lagar styrdes.

Detta gav upphov till världen så som vi känner den.

Gudar och demoner 
I sumerisk mytologi fanns ett stort antal gudar och demoner. De viktigaste gudarna utgjorde tillsammans en familj i flera släktled, men dyrkades i olika städer. Gudarna representerade även olika naturelement.  

Dessutom fanns i folkets tro goda och onda demoner.

Källor 
De äldsta kända skrifterna som berör den sumeriska kosmologin kommer från Enheduanna

Se även 
 Mesopotamisk mytologi
 Lista över mytologiska gestalter
Göteborgs Stad Majorna

Göteborgs Stad Majorna kan syfta på:

 Majorna – en stadsdel i Goteborg
 Majorna (stadsdelsnämndsområde) – ett tidigare stadsdelsnämndsområde i Göteborg 1989–2010
Yamuna

Yamuna (äldre/engelsk namnform: Jumna, uttalat /'dʒɐmnə/) är en flod i norra Indien. Den har fått sitt namn efter gudinnan Yamuna, Yamus syster och är inom hinduismen ansedd som helig. Yamuna rinner upp i Himalaya och möter Ganges vid Allahbad. Floden är 1 350 kilometer lång.  Yamuna är av stor betydelse för den indiska huvudstaden Delhi som tar 75 procent av sitt dricksvatten från floden. På senare år har dock Yamuna blivit kraftigt förorenad av industri- och hushållsavlopp.

Referenser

Vattendrag i Indien
Hinduism
Ganges avrinningsområde
Telephone communication power

Telephone communication power (TCP) är en måttenhet för total utsändningseffekt från en mobiltelefon som hålls mot huvudet, införd av svenska TCO för att definiera hur bra en mobiltelefon använder effekten för att sända och ta emot signaler. Metoden är inte accepterad av industrin (sannolikt på grund av att mätningen sker med en ovanlig patenterad metod, som är dåligt verifierad).

Branschorganisationen Cellular Telecommunications & Internet Association (CTIA) har tagit fram liknande mätvärden. De har definierat mätmetoder både för TRP, total radiated power, vilket kan jämföras med TCO:s TCP, och TIS, total isotropic sensitivity, vilket är motsvarande för mottagaren.

CTIA:s mätmetod är dock mer klassisk än TCO:s och mätningarna går att göra på de flesta existerande antennmätplatser. (En jämförelse mellan TCP och TRP skulle vara intressant. Båda metoderna mäter med ett simulerat huvud intill telefonen.)

För att få märka en telefon med TCO-01 så krävs även att en mängd andra krav uppfylls. Dessa gäller knapparnas utseende, display, materialval med mera. På grund av detta skulle flera telefonmodeller som säljs idag antagligen inte gå att certifiera.

Se även
Specifik absorptionsnivå

Mobiltelefoni
Måttenheter
Deccan

Deccan (anglifierat av prak. dakkhin, från sanskr. dakṣiṇa, hind. dakṣiṇ, "söder", eller daksjina desa, "det högra landet, södern") är en högplatå i södra Indien, med en höjd från 500 meter över havet i norr till 1 000 meter över havet i söder.

Geografi 
Högplatån täcker stora delar av delstaterna Andhra Pradesh, Karnataka, Kerala, Tamil Nadu och Maharashtra. Enligt indiskt språkbruk är Deccan landet mellan Östra- och Västra Ghats, i söder begränsat av den endast 400 m höga sänkan vid Palghat, där järnvägen från Calicut till Madras går fram, samt i norr av de berg, som i söder följer Taptis och Godavaris floddalar. 

Det egentliga Deccan består av ett veckat arkaiskt grundberg av gnejs och skiffrar, diskordant överlagrat av paleozoiska skiffrar, sand- och kalksten samt i Gondwanaplatån av trias- och juralager. Deccan stod i äldre geologisk tid i landförbindelse med Arabien och Afrika, men under liastiden (äldsta juraperioden) skildes det från dessa länder genom väldiga instörtningar. Under tertiärtiden slutligen utbredde sig ett mäktigt vulkaniskt täcke över en stor del av Deccan, och utlöpare av detta fyller ännu hela nordvästra Deccan samt Malvaplatån längre i norr.

Demografi 
Angående Deccans befolkning, är den liksom hela Indiens en blandning av ljusa och mörka, stor- och småväxta, stammar av indoarier och andra. Deccan motsvarar ungefär det område i vilket de dravidiska folken är i klar majoritet (se även ariska invasionsteorin).

Historia 
Den första hinduiska erövringen i Deccan infaller så sent som omkring 500 e.Kr., då Jajasimha I kuvade de dravidiska pallava och grundade hinduriket Chalukya, som redan omkring 600 omfattade största delen av Deccan och 630 delades i ett östligt rike, som gick under 1060, och ett västligt, som genom delning mellan olika arvingar sönderföll i många småstater och slutligen självt alldeles utplånades omkring 1200. På 1300-talet ryckte muslimska erövrare in och lade under sig Deccan norr om Mysore. Den norra och västra delen av detta nya rike upplöstes senare i fem muslimska riken (Berar 1484-1568, Bijapur 1488-1686, Ahmednagar
1490-1595, Bidar 1492-1609 och Golconda eller Hyderabad 1512-1687). 

I södra Deccan uppstod ett starkt hinduiskt välde, Vijayanagar (1326), vilket redan omkring 1400 hade utefter östra Deccan utbrett sig ända till nedre Mahanadi, medan dess sydligaste del var det sentida riket Travancore. Mot detta rike förenade sig alla nordliga muslimska stater och lyckades till sist krossa det, under senare delen av 1500-talet. Men de små islamitiska rikena, som inte försvunnit redan förut, bortsopades av den kraftige stormogul Aurangzeb (1686-88). Däremot lyckades det för de indoariska maratherna, som på 1660- och 1670-talen, under Shivaji, bildat en stat med Poona (sedan Satara) som huvudstad, att bevara sin självständighet mot stormogul. Marathriket delades på 1700-talet i 5 stater, som under flera krig erövrades av britterna. 

Under brittiskt välde hörde Deccan till Centralprovinserna, presidentskapen Bombay och Madras, provinsen Berar samt vasallstaterna Hyderabad och Mysore.

Källor

Ugglan

Berg och högplatåer i Indien
Nora Järnvägsmuseum och Veteranjärnväg

Nora Järnvägsmuseum och Veteranjärnväg, NJOV är en stiftelse som är huvudman för att förvalta det järnvägshistoriska arvet i Nora och i Pershyttan. Stiftelsen bildades den 17 december 1981.

Se även
Nora Bergslags Veteran-Jernväg

Museer i Örebro län
Stiftelser i Sverige
Gwalior

Gwalior är en stad i den indiska delstaten Madhya Pradesh och är centralort i ett distrikt med samma namn. Folkmängden uppgick till lite mer än 1 miljon invånare vid folkräkningen 2011. Storstadsområdet beräknades ha cirka 1,3 miljoner invånare 2018.

Staden har industrier som bland annat tillverkar bomull, garn, färg och kemikalier. Här finns också sedan 1964 ett universitet.

Mest kända byggnaden i Gwalior är ett fort. Före Indiens självständighet 1947 var Gwalior huvudstad för ett litet furstendöme som var styrt av den marathiska ätten Scindia, som lydde under britterna.

<div style="clear:left;">

Källor

Orter i Madhya Pradesh
Britter

''Denna artikel handlar om ett nutida medborgarskap. För den keltiska ursprungsbefolkningen i Storbritannien, se artikeln Britanner.

Britter är medborgare i landet Storbritannien, eller deras ättlingar. I Storbritannien bor drygt 64 miljoner invånare med brittiskt medborgarskap, men det finns även en stor brittiskt diaspora på runt 5 miljoner britter runt om i världen, främst i länder som tidigare var en del av det brittiska imperiet. För att bli brittisk medborgare krävs bland annat att personen i fråga bor i Storbritannien samt att personen kan kommunicera på engelska. 

Till britterna räknas bland annat engelsmän, walesare, skottar och nordirländare. Dessutom kan invånare i Storbritanniens utomeuropeiska territorier blir brittiska medborgare om de bosätter sig i Storbritannien. 

Britter är enligt en undersökning gjord 2013, World Values Survey, ett av världens minst rasistiska folk.

Se även 
 Britter och nordirländare i Sverige

Referenser

Noter
Lista över invånarnamn

Det här är en lista över demonymer (svenska exonymer).

Noteringar

Referenser 

Listor över namn
Listor med anknytning till geografi
 
Nationalitetsbeteckningar
Hettitisk konst

Hettiterna införlivade det hurritiska Mitanniriket ca 1350 f.Kr., men  den hettitska konsten påverkades av hurriterna och kom att överleva det hettitiska imperiet. Efter det hettitiska imperiets undergång motsatte sig flera hettitiska stadsstater den nya assyriska stormakten, och den hettitiska kulturen fortlevde och blev ett uttryck för oberoende samtidigt som den upptog element från både egyptisk och fenicisk konst.

Arkitektur 
Hettiterna verkade i Anatolien där tillgången på sten och trä var god och alla deras bostäder uppfördes som korsvirkeshus på stengrund. Dessa hettitiska bostadshus var megaroner, långhus med ingång i kortsidan som de senare i Mykene, medan de hurritiska byggnaderna var av hilanityp, med ingång genom en portik på ena kortsidan, som de på Kreta. Både genom byggnadernas plan och deras dekoration återknyter denna åtskillnad till skillnaderna i det antika Grekland.

Skulptur 
Den hettitiska skulpturen bestod framför allt av reliefer, ortostater och dekorerade kolonner. Då materialet ofta bestod av mycket hård sten som basalt förblev den hettitiska skulpturen stiliserad, och motiven lånades ofta in från strids-, processions- och introduktionsscener på till exempel sigill.

Lista över hettitiska konstverk 
 Relief i klipphelgedomen vid Bogazköy, 1 300 f.Kr.
 Guden vid Karkemish
 Relief från Karatepe, 800 f.Kr.

Se även 
 Sumerisk konst
 Assyrisk konst
 Mesopotamisk konst
 Antikens konst

Hettiter
De tidiga högkulturernas konst
Macken (olika betydelser)

Macken kan syfta på:

 Macken – en svensk TV-serie från 1986 av Claes Eriksson och PA Norell med Galenskaparna och After Shave (6 avsnitt)
 Macken - TV-serien på scen – en teaterföreställning från 2016.
 Macken – Roy’s & Roger’s Bilservice – långfilm från 1990 (som räknades som avsnitt sju av TV-serien)
 Macken (sång) – ledmotivet till TV-serien, som sjöngs in av flera svensk artister.
 Macken (musikalbum) – musikalbum med låtar från TV-serien och filmen.
 Macken (EP) – en EP från 1986 av Galenskaparna och After Shave

Geografi
 Macken, Rheinland-Pfalz – en kommun i Tyskland