kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Varbergs församling

Varbergs församling är en församling i Varbergs och Falkenbergs kontrakt i Göteborgs stift. Församlingen utgör ett eget pastorat och ligger i Varbergs kommun i Hallands län.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Församlingen utgjorde fram till 1616 ett eget pastorat, för att därefter vara moderförsamling i pastoratet Varberg, Lindberg och Torpa. Från 1882 utgjorde Varbergs församling åter ett eget pastorat.

Series pastorum 
Series pastorum för Varbergs församling:
 Martini Bosön, cirka 1400
 Andreas Nicolausön, cirka 1400
 Marqvard, cirka 1405
 Claws Agesön, cirka 1455
 Henrik Klawesön, cirka 1467
 Jens Lauritzön, cirka 1500–1530
 Svend Jensen, 1530–1565
 Hans Uge, cirka 1572–1591
 Christopher Jacobi Berg, cirka 1616
 Jörgen Jacobi, cirka 1624–1630
 Niels Aagesön, 1631–1643
 Hans Fredrici Hjort, 1643–1653
 Lars Hansson Bruun, 1653–1688
 Roserus von Achern, 1689–1695
 Lars Dahlberg, 1696–1726
 Eberhard Dahlberg, 1726–1751
 Anund Bengtsson Hammar, 1752–1779
 Martin Erik Strantze, 1781–1782
 Erik Bergsten, 1783–1794
 Jonas Wahlgren, 1795–1811
 Jonas Nordvall, 1812–1834
 Johan Lindberg, 1836–1843
 Gunnar Petersson, 1844–1880
 Magnus Ullman, 1882–1919
 Ernst Sjöblom, 1921–1953
 Gunnar Svenungsson, 1953–1962
 Frans Ergardt, 1962–1967
 Gösta Backlund, 1967–1978
 Lennart Flood, 1978–1986
 Ola Larsson, 1987–1997
 Carl-Ingvar Facks, 1997–2010
 Anders Moqvist, 2010–2014
 Fredrik Ivarsson, 2014–

Organist

Klockare

Kyrkor 
 Varbergs kyrka
 Apelvikshöjds kyrka
 Sollyckans kyrka
 sjukhuskyrkan på Sjukhuset i Varberg

Tidigare kyrkor 
 Caroli kyrka, nedbrunnen 1767.
 Brunnsbergs kyrka, såld 2011 till den romersk-katolska församlingen i Halland.

Se även
 Varbergs stad

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Varbergs kommun
Indelningar i Varbergs kommun
Confidential Mission

Confidential Mission är ett ljuspistol-spel utvecklat av Segas Hitmaker som släpptes till arkadmaskin år 2000 och till Dreamcast 2001 .

Datorspel 2000
Dreamcast-spel
Stjärna (olika betydelser)


Stjärna kan avse

 Stjärna – stor och självlysande himlakropp av plasma
 Dubbelstjärna – ett stjärnsystem som består av två stjärnor
 Trippelstjärna – ett stjärnsystem som består av tre stjärnor
 Stjärna – person som blivit berömd bland allmäheten, synonym till kändis, exempelvis filmstjärna, popstjärna, rockstjärna eller idrottsstjärna
 Stjärna (klassificering) – symbol för godhetsklassificering av produkter eller tjänster
 Stjärna (symbol) – en symbol som ofta har en positiv innebörd
 Stjärna (glyf) – skrivtecken inom typografi 
 Stjärna, Kopparbergsätten – en lågfrälsesläkt från Dalarna
 Betlehemsstjärnan – fenomen på himlavalvet som fått symbolisera Jesu Kristi födelse
Adventsstjärna – ett stjärnformat julpynt med elektrisk belysning, symboliserar Betlehemsstjärnan
Toppstjärna – stjärnformat julpynt som placeras högst upp i julgranen, symboliserar Betlehemsstjärnan
 Julstjärna –  en art i familjen törelväxter
 Kaststjärna – ett japanskt kastvapen, se shuriken
 Davidsstjärna – en sexuddig stjärna, mest förknippad med judendomen
 Stjärnan (tarotkort) – ett tarotkort

Litteratur, film och TV 
 Stjärnan (novell) – en science fiction-novell skriven av Arthur C. Clarke 1955
 Stjärnan (film, 1959) – en film av Konrad Wolf från 1959
 Stjärnan (film, 2017) – från 2017
 Stjärnorna på slottet – svensk porträttserie i SVT1, sändes första gången i januari 2006

Sport 
 IK Stjärnan – tidigare namn på en idrottsklubb i Sollentuna 1928-1929, se Helenelunds IK
 Stjärnorna (speedway) – en tidigare speedwayklubb i Hallstavik

Musik 
 Vem tänder stjärnorna? – ballad av Eva Dahlgren från 1991
 Stjärnorna – låt av Tuk Tuk Rally från 1992
 Och du tände stjärnorna – studioalbum av Thorleifs från 1994
 Och du tände stjärnorna – sång inspelad av Thorleifs och utgiven 1994
 Fråga stjärnorna – sång inspelad av Cajsa Stina Åkerström och utgiven 1994
 Stjärnorna – sång framförd av Roger Pontare och Marie Bergman vid svenska Melodifestivalen 1994
 Stjärnorna – sång inspelad av Lena Philipsson och utgiven år 1994

Se även
 Stjärnorna
 Superstjärna
 IF Stjärnan (olika betydelser)
 Röda stjärnan – flera betydelser
 Stjerna – ett släktnamn
Abbeyleix

Abbeyleix eller Abbeylaois (iriska: Mainistir Laoise) är ett samhälle i grevskapet Laois i Irland, belägen cirka 14 kilometer från Portlaoise. Abbeyleix ligger längs med vägen E201 (N8).

Källor

Externa länkar 

Orter i Laois
Thomastown

Thomastown (iriska: Baile Mhic Andáin) är ett samhälle i grevskapet Kilkenny på Irland, belägen söder om staden Kilkenny i den sydöstra delen av landet. Thomastown ligger längs med floden Nore och är den största i grevskapet efter Kilkenny. Fram till 1000-talet hette samhället Grennan.

Orter i Kilkenny
Comptonspridning

Comptonspridning (efter Arthur Compton) avser spridningen av en foton efter en växelverkan med en elektron och där fotonen förlorar energi. Om fotonens energi är oförändrad, talar man om Thomsonspridning.

Compton publicerade 1923 en rapport i Physical Review som förklarade röntgenstrålars frekvensändring genom att tilldela ljuskvanta en partikelliknande rörelsemängd. (Einstein hade 1905 föreslagit ljuskvanta för att förklara den fotoelektriska effekten, men Compton byggde inte på Einsteins arbete). Ljuskvantas energi beror endast på ljusets frekvens. I sitt arbete härledde Compton en matematisk relation mellan ändringen i våglängd och spridningsvinkeln för röntgenstrålarna genom att anta att varje spridd röntgenfoton växelverkade med endast en elektron. Han rapporterade också om experiment som verifierade hans härledda  relation

där
  är den intiala våglängden,
 är  våglängden efter spridning,
  är Plancks konstant,
 är elektronens vilomassa,
  är ljusets hastighet och
  är spridningsvinkeln

Comptonspridning visar att fotoner har rörelsemängd. Även vid lägre energier är det enklast att lösa ekvationerna för bevarande av energi och rörelsemängd om man använder relativistiska formler. Ännu intressantare är fallet, när elektronen är i rörelse - då kan energi föras över till fotonen och processen kallas omvänd Comptonspridning. Den processen är en viktig mekanism inom högenergiastrofysik.

Comptonvåglängd 
Elektronens comptonvåglängd är

där h är Plancks konstant, c ljusets hastighet och me elektronens massa. Vid denna våglängd är fotonens energi hf lika med elektronens vilomassa mec². Denna längd är ungefär 137 gånger mindre än Bohrradien och lika mycket större än Thomsonspridningslängden.

Se även
 Parbildning
 Fotoelektrisk effekt

Fotnoter

Externa länkar 

Kvantfysik
Elektromagnetisk strålning
Subatomär fysik
Templeogue

Templeogue (iriska: Teach Mealóg) är en förort till den irländska huvudstaden Dublin. Namnet kommer ifrån det iriska Teach mealóg som betyder St. Melogs hus eller kyrka. 

Dublin
Hälsingborgs stads spårvägar

Hälsingborgs stads spårvägar (HSS), ursprungligen Helsingborgs stads spårvägar, invigdes i samband med Helsingborgsutställningen 1903. Staden blev därigenom den tredje i Sverige med elektrisk spårvägsdrift.

Historik
Innan utbyggnaden av spårvagnsnätet fanns en järnväg (kallad Helsingborg-Råå-Ramlösa Järnväg, även kallad "Decauvillen"), på sträckan Helsingborg–Råå/Ramlösa, öppnad 1891. Den ersatte den kortare Hästspårvägen Ramlösa Brunn–Ramlösa Bad som drevs sommartid 1877–1890.

För elspårvägen fanns från början linje 1 från ungefär där Sankt Jörgens plats nu ligger, längs Drottning- och Järnvägsgatorna för att sedan svänga österut längs Trädgårdsgatan och sedan söderut längs Södergatan fram till den plats där denna korsas av järnvägen till Ramlösa, ungefär där brandstationen nu ligger. Linje 2 drogs från korsningen av Drottninggatan och Tågagatan för att sedan följa samma sträckning som linje 1 fram till den så kallade "Knutpunkten", belägen där Trädgårdsgatan, Bergaliden, Södra Storgatan och Södergatan möts. Här fortsatte linje 2 österut upp för Bergaliden för att sluta vid S:t Pedersgatan. Spårvägen invigdes den 10 juni 1903.

År 1921 tillkom en linje från S:t Jörgens plats österut längs Hälsovägen, som sedan svängde norrut vid Kopparmölleplatsen och följde Pålsjögatan ut till Pålsjö kyrkogård. Året efter förlängdes linje 2 norrut längs Drottninggatan för att sluta vid Pålsjö bäck. År 1924 tog spårvägen över driften av Decauvillen och samma år byggdes huvudlinjen ut till dubbelspår samtidigt som linje 6 byggdes till Wilson Park. Därefter fanns sex linjer. När linjenätet det var som störst fanns linjer till Pålsjöbaden, Senderöd, Stattena, Wilson Park, Ramlösa och Råå.

Helsingborgs spårvagnar var blåa i likhet med vagnarna i de flesta svenska städer. 

Under åren 1951–1955 lades flera linjesträckningar i ytterområdena ner och de resterande delarna av linjenätet försvann 1967 vid högertrafikomläggningen. De flesta av vagnarna skrotades därefter, men relativt många av Helsingborgs spårvagnar har bevarats i Malmköping av Svenska Spårvägssällskapet. Vid spårvägstrafikens upphörande 1967 ändrades trafikföretagets namn till Hälsingborgs Trafikverk (från 1971 Helsingborgs Trafikverk).

Utredningar om ny spårväg
I en förstudie 2013 föreslogs en  spårväg till Höganäs, Väla, Ramlösa och Ättekulla.

Litteratur
Andersson, Ingvar (2003) Spårvägen i Helsingborg - en pärla vid sundet, Stockholm: Trafiknostalgiska Förlaget
Rigstam, Ulf (1993) I fäders spår ..., Helsingborg: Helsingborgstrafikens museiförening,

Se även
Helsingborgs stadstrafik
Spårvägsstäder i Sverige

Externa länkar

Helsingborgs stads spårvägar, pdf-fil
Sporvognsrejser: Helsingborgs Stads Spårvägar (HSS)

Referenser

Helsingborgs historia 
Transport i Helsingborg
Historiska spårvägar i Sverige
Svenska kommunala affärsverk inom kollektivtrafik
Sigir

SIGIR -- Annual International ACM SIGIR Conference on Research and Development in Information Retrieval.

SIGIR är en ansedd årlig vetenskaplig konferens som behandlar frågor om informationssökning, informationsåtkomst och dess underområden såsom textsammanfattning, sökmotorer och fråge-svar-system. Konferensen SIGIR har fått sitt namn av Special Interest Group on Information Retrieval (SIGIR), en intressegrupp i ACM, Association for Computing Machinery, en i USA baserad intresseförening för datavetenskap och datateknik, som ordnar konferensen. Konferensen brukar alternera mellan USA, Europa och Asien. År 2017 ordnas SIGIR för 40:e gången, detta år i Tokyo.

Intressegruppen SIGIR anordnar även andra konferenser, varav störst är CIKM.

Externa länkar

ACM
Organisationen ACM SIGIR

Konferenser
Språkteknologi
Dedo de Dios

Dedo de Dios ("Guds finger") var en stenspira, monolit, som formats i havet utanför Puerto de las Nieves och byn Agaete, norra Gran Canaria (Spanien). Den såg ut som en hand med ett pekande finger. Den bröts av i den tropiska stormen Delta i november 2005. 
Vindar på upp till 130 km/h bröt av Guds finger, och en symbol för Gran Canaria försvann.
Borgmästaren i Agaete undersökte med hjälp av dykare om det fanns en möjlighet att restaurera fingret, eftersom förutom att det var en symbol även har inspirerat konstnärer och poeter genom tiderna. Myndigheterna lät slutligen naturen ha sin gång och gav upp planerna på en restauration.

Den som myntade namnet Guds finger var författaren Domingo Doreste.

Referenser 

Gran Canaria
Berg i Spanien
Firgas

Firgas är en kommun och stad på den spanska ön Gran Canaria i provinsen Las Palmas, Kanarieöarna. Kommunen hade 7 465 invånare (2016).

I Firgas finns en urgammal vattenkälla som använts i över 500 år. Det ansågs tidigare att vattnet hade en helande verkan. Vattenfabriken producerar 200 000 flaskor mineralvatten om dagen. Det produceras mineralvatten med och utan kolsyra.

Referenser 

Indelningar i Kanarieöarna
Gran Canaria
Orter i Kanarieöarna
Vattenkällor i Kanarieöarna
Hoburgsgubben

Hoburgsgubben är en känd rauk på södra Gotland. När man står i en viss vinkel, som är markerad med en skylt, liknar rauken ett manshuvud – därav namnet. Hoburgsgubben ligger på Hoburgen, så långt söderut man kan komma på Gotland. Själva 'gubben' är uppbyggd av revkalksten som tillhör Sundreformationen. Sundreformationen avsattes under sen Ludlow och tillhör den allra yngsta berggrunden på Gotland. Till Fårö fyr allra längst norrut på Gotland är det cirka 176 km från Hoburgsgubben.

I anslutning till Hoburgsgubben ligger restaurang Majstregården samt en kiosk och souvenirbutik. I området omedelbart nedanför och norr om raukformationen finns även ett stort antal registrerade fornlämningar, bl.a. en gravhög och ett sannolikt medeltida fiskeläge med spår efter husgrunder och båthus. Även Hoburgsgubben själv, liksom grottan sydväst om denna ("Hoburgsgubbens sängkammare") finns införda i Riksantikvarieämbetets Kulturmiljöregister.

Se även
10104 Hoburgsgubben, en asteroid uppkallad efter Hoburgsgubben

Referenser

Externa länkar

 Nordisk Familjebok, artiklar Hoberget och Hobergsgubben

Geologiska naturfenomen
Gotlands geografi
Prawitz Öberg

Hartwig Edmund Prawitz Öberg, född 16 november 1930 i Gislöv i dåvarande Malmöhus län, död 4 november 1995 i Västra Skrävlinge socken i Malmö kommun, var en svensk fotbollsspelare, back, mittfältare och anfallare, landslagsspelare (26 landskamper, 5 landskampsmål). Öberg Spelade i Malmö FF och tilldelades Guldbollen 1962. Han var verksam som aktiv spelare fram till 41 års ålder parallellt med tränaruppdrag. 1966 var han som spelande tränare med om att föra Gunnarstorps IF till allsvenskt kvalspel, klubben slutade dock trea i kvalet och blev kvar i division 2. Han hade ett tillslag som få på liggande boll.

Meriter 
Svensk mästare 1965

Källor

Externa länkar

Svenska fotbollsspelare
Fotbollsspelare i Malmö FF
Födda 1930
Avlidna 1995
Män
Svenska landslagsspelare i fotboll
Personer från Gislövs socken
Spelare i Fotbollsallsvenskan
Svenska idrottare under 1900-talet
Svenska mästare i fotboll
Arucas

Arucas är en kommun och stad på norra delen av spanska ön Gran Canaria i den autonoma regionen Kanarieöarna. Arucas är en förortskommun till Las Palmas, och befolkningen i kommunen uppgick till 35 280 invånare i början av 2007, varav 10 145 invånare bodde i själva staden. Kommunens yta är 33,01 kvadratkilometer.

I Arucas finns en romfabrik som tillverkar mörk rom och honungslikören Ron Miel i flera olika varianter. Staden är även känd för San Juan-kyrkan som byggdes mellan 1909 och 1977. Många kallar den för katedral trots att den egentligen är en stor kyrka.

Galleri

Källor

Gran Canaria
Indelningar i Kanarieöarna
Orter i Kanarieöarna
Magne Myrmo

Magne Gunbjørn Myrmo, född 30 juli 1943 i Rennebu, Norge, är en norsk tidigare längdskidåkare. Magne Myrmos karriär sträckte sig från slutet av 1960-talet och ett årtionde framåt.

Myrmo blev olympisk silvermedaljör på femmilen under olympiska vinterspelen 1972 i Sapporo i Japan. Det blev norsk dubbelseger i loppet då Pål Tyldum vann. Myrmo har kallats «den siste världsmästaren på träskidor», då han den 19 februari 1974 segrade på distansen 15 kilometer under världsmästerskapen i Falun i Sverige, sekunden före östtysken Gerhard Grimmer . 1974 blev Myrmo utnämnd till «Årets idrettsnavn» och fick de norska sportsjournalisternas staty. Samma år blev han också tilldelad Olavstatyn.

Källor

Tryckta källor

Digitala källor

Noter

Externa länkar

Födda 1943
Norska längdåkare
Världsmästare i längdåkning
Norska olympiska silvermedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 1972
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1972 från Norge
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 1972
Mottagare av Holmenkollenmedaljen
Män
Levande personer
Milano-Malpensa flygplats

Milano-Malpensa flygplats (Italienska: Aeroporto di Milano-Malpensa) (IATA: MXP, ICAO: LIMC) är en internationell flygplats cirka 48 km nordväst om Milano i Italien. Den är regionens största flygplats.

Från flygplatsen kan man åka tåg in till Milano med Malpensaexpressen. Det tar cirka 40 min till stationen Cadorna.

Se även 
 Milano-Linate flygplats
 Bergamo-Orio al Serios internationella flygplats

Externa länkar 

Flygplatser i Italien
Byggnader och anläggningar i Milano
Flygplatser invigda 1909
Pål Tyldum

Pål Bjarne Tyldum, född den 28 mars 1942 på Høylandet i Nord-Trøndelag, norsk tidigare längdskidåkare. Tyldum blev 1972 i Sapporo olympisk mästare på 50 kilometersdistansen. Då hade han redan ett OS-guld i stafett sedan han ingått i det norska vinnarlaget i OS 1968 i Grenoble.

I 1970 blev han tilldelad Holmenkollenmedaljen. Han fick Fearnleys olympiske ærespris för sina insatser i OS 1972.

Källor

Holmenkollenmedaljörer - klicka på Holmenkollmedaljen för nedladdningsbar PDF-fil 
Holmenkollenvinnare sedan 1892 - klicka på Vinnere för nedladdningsbar PDF-fil 

Födda 1942
Norska längdåkare
Olympiska guldmedaljörer 1968
Olympiska guldmedaljörer 1972
Olympiska silvermedaljörer 1972
Olympiska silvermedaljörer 1976
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1968 från Norge
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 1968
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1972 från Norge
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 1972
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1976 från Norge
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 1976
Mottagare av Holmenkollenmedaljen
Män
Norska olympiska guldmedaljörer
Norska olympiska silvermedaljörer
Levande personer
Österrikes Grand Prix 1986

Österrikes Grand Prix 1986 var det tolfte av 16 lopp ingående i formel 1-VM 1986.

Resultat
 Alain Prost, McLaren-TAG, 9 poäng
 Michele Alboreto, Ferrari, 6 
 Stefan "Lill-Lövis" Johansson, Ferrari, 4 
 Alan Jones, Team Haas (Lola-Ford), 3 
 Patrick Tambay, Team Haas (Lola-Ford), 2 
 Christian Danner, Arrows-BMW, 1 
 Gerhard Berger, Benetton-BMW
 Huub Rothengatter, Zakspeed 
 Keke Rosberg, McLaren-TAG (varv 47, elsystem)
 René Arnoux, Ligier-Renault 
 Piercarlo Ghinzani, Osella-Alfa Romeo

Förare som bröt loppet 
 Nigel Mansell, Williams-Honda (varv 32, bakaxel)
 Nelson Piquet, Williams-Honda (29, motor) 
 Thierry Boutsen, Arrows-BMW (25, turbo) 
 Teo Fabi, Benetton-BMW (17, motor) 
 Philippe Alliot, Ligier-Renault (16, motor) 
 Alessandro Nannini, Minardi-Motori Moderni (13, upphängning)
 Andrea de Cesaris, Minardi-Motori Moderni (13, koppling) 
 Ayrton Senna, Lotus-Renault (13, motor) 
 Martin Brundle, Tyrrell-Renault (12, turbo) 
 Philippe Streiff, Tyrrell-Renault (10, motor) 
 Johnny Dumfries, Lotus-Renault (9, motor) 
 Jonathan Palmer, Zakspeed (8, motor) 
 Allen Berg, Osella-Alfa Romeo (6, elsystem)
 Riccardo Patrese, Brabham-BMW (2, motor)

Förare som ej startade
 Derek Warwick, Brabham-BMW

Noteringar
 Benettons första pole position.

VM-ställning

1986 i Österrike
Österrikes Grand Prix
OK Landehof

OK Landehof är en orienterings-, skidklubb och skidskytteklubb belägen i Landvetter utanför Göteborg. Klubbstugan heter Landehofstugan och ligger i norra delen av Landvetter. 

Klubben bildades 1955. Runt Landehofstugan finns totalt 5 km elljusspår som vintertid beläggs med konstsnö för skidåkningsändamål.

Claes-Göran Strand, Bengt Strand, Michael Andersson, Ulf Eriksson, Pereric Hasselgren och Lennart Carlström togs ut för 10-mila 1975.

Källor

Externa länkar
 OK Landehofs webbplats

Härryda kommun
Orienteringsklubbar i Göteborg
Skidklubbar i Sverige
Sportklubbar bildade 1955
Chapman Stick

Chapman Stick är ett musikinstrument som uppfanns av Emmett Chapman i slutet av 1960-talet. Instrumentet kan liknas vid en greppbräda från en elgitarr men det är bredare och längre. Nuvarande modeller har en mensur på 36 tum men tidigare har mensuren varit 34 tum. En Chapman Stick har 8, 10 eller 12 strängar beroende på modell. Tony Levin är en av de mest kända Chapman Stick-spelarna och i Sverige finns bl.a. basisten och Stick-spelaren Jan Hellman.

En modell med 26,5 tums mensur finns också och kallas "Alto Stick". Denna finns endast med 10 strängar, vilka stäms ungefär en oktav högre än den traditionella modellen.

På vanliga stränginstrument väljs först tonhöjd genom att man trycker ner strängarna mot bandet på greppbrädan med ena handen, och därefter skapas tonen genom att man knäpper strängen med andra handen. På en stick behöver man inte knäppa strängen med den andra handen. Istället används samma hand för att välja strängens tonhöjd och samtidigt skapa tonen, genom att man slår mot strängen strax ovanför bandet. 

En Chapman Stick däremot spelar man på genom så kallad tapping. Det innebär att man bara trycker ner strängarna och får dem att vibrera, vibrationerna tas sedan upp av en mikrofon. På så sätt "frigör" man höger hand. Denna används då på samma sätt som vänsterhanden och det har Emmett Chapman utnyttjat i konstruktionen på instrumentet.

Han har delat in strängarna i två grupper, en melodigrupp och en basgrupp. Varje hand tar hand om varsin grupp och på sätt kan man spela melodislingor med höger hand och kompa sig själv med vänster.

Om man vill köpa en Chapman Stick får man räkna med en väntetid på tre till sex månader. Verkstaden ligger i anslutning till Emmett Chapmans hus i Woodland Hills i norra Los Angeles och instrumenten byggs i produktionsserier av varierande storlek.

Externa länkar
Stick.com

Fotnoter

Stränginstrument
Zerstörer 1938B

Zerstörer 1938B var en planerad klass av tyska jagare från tiden strax före det andra världskriget.

Vid samma tidpunkt som de stora jagarna av Zerstörer 1938A/Ac-klassen påbörjades påbörjade man även en fartygsklass av mindre jagare för operationer i ksutnära vatten och speciellt i Östersjön.

Fartygen kunde jämföras med de brittiska A- H-klassjagarna mellan krigen, men den lätta luftvärnsbestyckningen var till och med otillräcklig under fredstid.

Sommaren 1939 beställdes 12 av dessa fartyg. Dessa skulle lavereras fram till 1945. Tre veckor efter andra världskrigets utbrott avbeställdes samtliga fartyg och ytterligare fartyg av Zerstörer 1936A-klassen beställdes istället.

Tyska örlogsfartyg
Teatro alla Scala

Teatro alla Scala eller bara La Scala, är ett världsberömt operahus i Milano i Italien. La Scala byggdes som ersättning för Teatro Regio Ducale som brann ned den 25 februari 1776. Det nya operahuset, som ursprungligen kallades Nuovo Regio Ducal Teatro alla Scala, invigdes 3 augusti 1778 med Antonio Salieris opera L'Europa riconosciuta. La Scala har under många år varit huvudscen för världsartister som Maria Callas och Renata Tebaldi.

Säsongen startar traditionellt varje år den 7 december, på Ambrosius av Milano-dagen (Milanos skyddshelgon). Alla föreställningar måste vara avslutade före midnatt, därför startar långa operor tidigare på kvällen när det behövs.

I teatern finns även ett museum med en samling av målningar, skisser, statyer, kostymer och andra handlingar från La Scalas och operahistoria i allmänhet. La Scala är också värd för Akademin för scenkonst som utbildar musiker, teknisk personal och dansare.

Operor som haft världspremiär på La Scala 
Några av de operor som har haft världspremiär på La Scala:
 Andrea Chénier
 Den tjuvaktiga skatan
 Edgar
 Falstaff
 Giovanna d'Arco
 I Lombardi alla prima crociata
 Il turco in Italia
 Karmelitsystrarna
 La Gioconda
 La Wally
 Lucrezia Borgia
 Madama Butterfly
 Maria Stuarda
 Mefistofeles
 Nebukadnessar
 Norma
 Oberto
 Otello
 Turandot
 Un giorno di regno

Några viktiga chefdirigenter 
 Franco Faccio, (1871–1889
 Arturo Toscanini, (1898–1908)
 Tullio Serafin, (1909–1914, 1917–1918)
 stängt 1918–1920
 Arturo Toscanini, (1921–1929)
 Victor de Sabata, (1930–1953)
 Carlo Maria Giulini, (1953–1956)
 Guido Cantelli, (1956)
 Gianandrea Gavazzeni, (1966–1968)
 Claudio Abbado, (1968–1986)
 Riccardo Muti, (1986–2005)
 Daniel Barenboim, (2006–2017)
 Riccardo Chailly, (2017-)

Källor

Externa länkar 

 Officiell webbplats för Teatro alla Scala 

Operahus i Italien
Byggnader och anläggningar i Milano
Musik i Milano