kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Rektor

Rektor (från latinets rector 'styresman') är en titel för den högsta administrativa och pedagogiska ledaren för en skola, ett universitet, en högskola eller annan utbildningsinstitution.

Sverige
I Sverige utses rektorer för statliga högskolor och universitet av regeringen. En universitetsrektors ställföreträdare kallas prorektor, men denne utses av lärosätets styrelse för en period som kan skilja sig från rektors.

I Uppsala och Lund kallas universitetsrektorerna sedan stormaktstiden rector magnificus (av latin magnificus, upphöjd) eller rectrix magnifica (femininum), en titel som även används för rektorer vid tyska, nederländska och finländska universitet. På senare tid har dock även yngre svenska universitet kommit att använda den latinska hederstiteln i högtidliga sammanhang. Exempelvis ingår en hälsning till rector magnificus i den ritual som används vid doktorspromotion vid Linköpings universitet. I akademiska högtidliga sammanhang tilltalas innehavaren av ämbetet – ofta i inledningen av högtidstal – magnifice rector!, eljest i ceremoniella sammanhang Ers magnificens.

I den rangordning som existerade fram till 1909 hade rektor magnificus rang mellan överste och överstelöjtnant.

Den officiella engelska översättningen av den i Sverige använda titeln rector magnificus/universitetsrektor är vice-chancellor.

Engelskspråkiga länder
I Skottland finns vid de fem äldsta universiteten ("the ancient universities") i St Andrews, Glasgow, Aberdeen, Edinburgh och Dundee traditionen att studenterna väljer en Rector (skotska), som fungerar som ordförande i universitetens styrelser, men inte har den verkställande chefsfunktionen, vilken innehas av en person med en titel som principal eller vice-chancellor. Ordet används även i Skottland för chefen för en skola. I anglikanska kyrkan i England och Irland används rector som en kyrkoherdetitel.

Referenser

Externa länkar
 Sveriges universitets- och högskoleförbund med förteckning över samtliga lärosätens rektorer

Akademiska titlar
Yrken inom utbildning
Sun Microsystems

Sun Microsystems var ett amerikanskt datorföretag som bland annat tillverkade processorer, serverdatorer och mjukvara som till exempel Solaris, Staroffice och Java.

Företaget Sun grundades av Scott McNealy, Bill Joy, Vinod Khosla och Andy Bechtolscheim i Kalifornien 24 februari 1982 på Stanford University (härav namnet "Sun"). Suns flaggskepp var serverdatorer baserade på Sparcarkitekturen och inom mjukvaruområdet Solaris, Java och Staroffice.

Under 1980-talet representerades Sun Microsystems i Sverige av Ericsson Information Systems, som sålde Sun-2 och Sun-3 med operativsystem som OEM-produkter under egna namn, som Ericsson 9000, S10, S20 och S30. När Nokia köpte Ericsson Information Systems runt 1987–1988 startade Sun ett eget dotterbolag i Sverige (556300-0370) som kom att bli mycket framgångsrikt på serversidan, speciellt under IT-bubblan i skiftet 1990-2000-tal.

Den 27 januari 2010 köptes Sun upp av Oracle.

Produkter

Mjukvara 
 SunOS
 Solaris
 Staroffice
 Sun Ray
 Java
 Java Desktop System
 Java Enterprise System
 MySQL

Hårdvara 
 Sparc (processor)
 Sun-4
 Sparcstation
 Sparcserver
 Sun Ultra
 Sun Enterprise
 Sun Blade
 Sun Fire
 Sun Ray (tunn klient)

Referenser

Externa länkar 

Amerikanska datorföretag
Amerikanska IT-företag
Företag bildade 1982
Intel

Intel Corporation är ett amerikanskt multinationellt elektronikföretag grundat 1968. Företaget är mest känt som tillverkare av de välkända mikroprocessorerna Pentium och Xeon. Intel tillverkar även nätverkskort, moderkort och andra datorrelaterade produkter. Namnet kommer från Integrated Electronics.

Historia 

Intel grundades 1968 av Gordon E. Moore (en kemist och fysiker) och Robert Noyce (en fysiker och meduppfinnare till den integrerade kretsen). Till en början funderade grundarna på att ge det nystartade företaget namnet Moore & Noyce Electronics men skippade det på grund av att det skulle kunna misstolkas för More Noise (= mer oljud), därför fick det istället bli Intel. Andrew Grove var även inblandad i grundandet och var den som ledde företaget under de gynnsamma 1980- och 1990-talen. I slutet av 1990-talet var Intel ett av de största och mest framgångsrika företagen i världen, på senare år har dock konkurrensen ökat och Intels marknadsandel minskat något.

Huvudkonkurrenten Advanced Micro Devices (AMD) grundades 1969 av åtta avhoppare från Fairchild Semiconductor, samma företag som Intels grundare tidigare arbetat för.

Intel skapade 1971 vad som anses vara världens första mikroprocessor. Den fick namnet Intel 4004 och arbetade med 4 bitars ordlängd.

I början av 2006 bytte Intel ut sin 37 år gamla logotyp. Varumärket Intel Inside kommer att ersättas och processorerna för bärbara datorer kommer att få ett helt nytt namn. Företagets nya slogan är Leap ahead.

8 maj 2008 meddelades att Intel köpt en av de svenska licenserna för fjärde generationens mobiltelefoni, 4G.

Produkter 
Intels mest kända processorserie är 8086-serien, som inleddes av 8086-processorn. Till den hörde en flyttalsprocessor, 8087. Det fanns även en billigare variant med smalare databuss, 8088. Från och med 80386-processorn har 8086-serien 32-bitarsregister, och räknas som en 32-bitarsprocessor som är bakåtkompatibel med 16- och 8-bitarsinstruktioner.

8086-serien består av följande processorer:
 Intel 8086
 Intel 8088
 Intel 80186
 Intel 80188
 Intel 80286
 Intel 80386
 Intel 80486
 Pentium
 Pentium Pro
 Pentium II
 Celeron
 Pentium III
 Pentium 4 (Prescott)
 Pentium M
 Pentium D
 Celeron D
 Pentium Extreme Edition
 Core
 Core 2 (Conroe)
 Xeon
 Atom
 Core i3
 Core i5
 Core i7
 core 2 extreme edition
 iÖvriga processorer från Intel:

 Intel 4004
 Intel 4040
 Intel 8008
 Intel 8080
 Intel 8085
 Intel iAPX 432
 Intel i860
 Intel i960
 Itanium
 Itanium 2

Produktgalleri

Se även 
 Moores lag
 Jämförelse av Intelprocessorer

Referenser

Externa länkar 

 Officiell försäljningswebbplats
 Officiell företagswebbplats

 
Företag bildade 1968
Företag listade på Hongkongbörsen
Företag listade på Euronext
Företag listade på Nasdaq
Utbildningsvetenskap

Inom området utbildningsvetenskap forskar man om bland annat om lärande, kunskapsbildning och kunskapstraditioner, samt utbildningssystemets roll i samhällsutvecklingen. Detta nya vetenskapsområde kom till efter en utredning tillsatt av regeringen 1997. Några större satsningar på utbildningsvetenskaplig forskning har dock inte gjorts.

Institutioner för utbildningsvetenskap finns på många högskolor och alla universitet i Sverige. 

Där studeras exempelvis pedagogik, didaktik, arbetsvetenskap, hushållsvetenskap. Behörighet som lärare inom förskola, fritidshem, grundskola eller gymnasium får man efter studier och examen vid utbildningsvetenskapliga institutioner.

Områdets vetenskapliga kärna
Skolväsendets historia, organisation och villkor samt skolans värdegrund, innefattande de grundläggande demokratiska värderingarna och de mänskliga rättigheterna
Läroplansteori och didaktik
Vetenskapsteori och forskningsmetodik
Utveckling, lärande och specialpedagogik
Sociala relationer, konflikthantering och ledarskap
Bedömning och betygssättning
Utvärdering och utvecklingsarbete

Noter

Se även 
 Humankapital
 Kunskapsföretag
 Begåvningsreserv

Högre utbildning
Pedagogik
Undervisning
Hushållsvetenskap

Hushållsvetenskap var ett tvärvetenskapligt ämne som numera ingår i disciplinen kostvetenskap.

Vid institutioner för hushållsvetenskap utbildades exempelvis: dietister, kostekonomer, hemkunskapslärare, hushållslärare, lärare i träslöjd och textilslöjd. 

Forskarutbildningen inom hushållsvetenskapen var inriktad mot samhällsvetenskap, naturvetenskap eller medicinvetenskap. Hushållsvetenskapliga institutioner fanns vid Uppsala universitet, Göteborgs universitet och Umeå universitet.

Tvärvetenskap
Utbildning inom ekonomi
Makramé

Makramé är teknik där man med snören gör knopar och flätningar i olika mönster och kombinationer. Makraméknytning var en vanlig sysselsättning bland sjömän under 1800-talet. 

Bland annat tillverkas fransar i makramé. Man kan även tillverka dekorativa föremål, både till nytta och prydnad, som till exempel korgar, väskor, band, handtag och smycken.

Tekniken har sitt ursprung i Medelhavsområdet varifrån den i början av 1800-talet spred sig över Europa. Den utförs på en hård dyna. Materialet är oftast hårt tvinnat bomullsgarn men för finare arbeten har även bomullstråd, lin och silke använts. Vid knytningen används enkelknut och dubbelknut. Trådarnas längd är avpassad och beräknas till sju gånger det färdiga arbetets.

Ordet makramé kommer via franskans macramé från det turkiska ordet makrama med betydelsen 'servett', 'handduk' eller 'näsduk'. Ytterst har ordet arabiskt ursprung.

Referenser

Externa länkar 

Textila hantverk och tekniker
Repslageri
Applikation (sömnad)

Applikation är ett textilt handarbete. Tygbitar sys eller limmas fast på ett underlag i syfte att bli en bild eller ett mönster. På så sätt skiljer sig tekniken från lappteknik, där man bildar mönster genom att sy ihop tyglappar kant mot kant. Mönstret kan täcka hela bottentyget eller delar av det. 

I omvänd applikation sys två eller flera lager tyg ihop. Ett mönster klipps ut i det översta tyget, och kanterna sys fast i nästa tyglager. Sedan klipps ett mönster i nästa lager, och kanterna sys fast i nästa och så vidare. Omvänd applikation förekommer bland annat i molablusar från San Blas-öarna.

Se även 
 Applikationsbroderi – en teknik där man kombinerar applikation med olika typer av broderi

Sömnad
Strängnäs stift

Strängnäs stift är ett stift inom Svenska kyrkan. Biskopssätet bildades omkring år 1100, och omnämns i Florenslängden upprättad 1103..

Historik

Stiftet grundades av Sankt Eskil, en missionär som gett sitt namn till Eskilstuna. Eskil mördades under sin verksamhet i Strängnäs, vilket gjorde att stiftet efter hans martyrdöd flyttades dit. Strängnäs blev därmed rörelsens andliga stiftsstad med domkyrkan i sitt centrum. Stiftet har åtta kontrakt, 10 pastorat (som består av sammanlagt 33 församlingar) och 39 församlingar (2021).

Allmänt
Strängnäs stift omfattar i dag delar av landskapen Närke, Södermanland och Västmanland. Ett område öster om Södertälje tillhör sedan 1942 Stockholms stift, inte heller ingår Nysunds församling i Närke.

Stiftet som andligt sett präglas av tre stora kulturfält har en geografisk sträckning från Mälarens dalgångar till skogsriket Tiveden, och från Kilsbergen i den västra regionen till Östersjön. Därtill har tidigare hela Södertörn ingått, nu endast södra och västra delen. "Världens ände" Trosa tillhör också stiftet liksom litteraturens Wadköping i Örebro.

Strängnäs stift har drygt 373 000 medlemmar. Johan Dalman är sedan 2015 stiftets biskop.

I stiftets vapen ingår skyddspatronerna Petrus och Paulus attribut. Nyckeln symboliserar de nycklar till himmelrikets port som Petrus tog emot av Jesus, medan svärdet står för Paulus dramatiska död. Han avrättades med ett svärd år 67.

Kontrakt 
 Domprosteriet
 Oppunda och Villåttinge kontrakt
 Nyköpings kontrakt
 Södertälje kontrakt
 Rekarne kontrakt
 Norra Närkes kontrakt
 Södra Närkes kontrakt
 Nynäs kontrakt

Se även 
 Lista över biskopar i Strängnäs stift
 Herdaminne
 Strängnäs stiftshistoriska sällskap

Referenser

Vidare läsning
Werner Lemark, Benkt-Erik Benktson & Gösta Lundström (red.), Strängnäs stift i ord och bild, Stockholm, 1948
Mats Selén (red.), Strängnäs stift genom sekler. En stiftshistorisk översikt, Strängnäs stiftshistoriska sällskap, Eskilstuna, 2001

Externa länkar 

 Officiell webbplats
Förort

En förort är ett bebyggt område eller en ort som är beläget i utkanten eller i närheten av en större stad. En förort karaktäriseras oftast av att flertalet av dess invånare regelbundet vistas i den närliggande staden, exempel genom att arbeta där.

Förorter i Sverige
De första förorterna började byggas 1890, i Sverige, och lanserades som lösningen på stadens problem. Folkhemmets första förort Traneberg stod klar i  mitten av 1940-talet. Exakt vad en förort är råder det ibland delade meningar om. I dagsläget finns bara en statistisk definition av en förortskommun, vilket är "Kommun där mer än 50 procent av nattbefolkningen pendlar till arbetet i någon annan kommun. Det vanligaste utpendlingsmålet skall vara någon av storstäderna." I dagligt tal gäller ofta att småorter, tätorter och yttre stadsdelar i en stadsregion (förutom själva centralorten) är förorter, oavsett pendlingsförhållande och kommunindelning. Sålunda kan till exempel Flemingsberg i Storstockholm och Kungsbacka i Storgöteborg anses som förorter till respektive stad.

Begreppet förort kan också beteckna områden som uppförts under de så kallade miljonprogramsåren. Ett mindre antal förorter uppförda då har en lite högre andel utlandsfödda boende och lite högre arbetslöshet än genomsnittet. Ännu starkare klang av låg status finns i den franska motsvarigheten banlieue, medan det engelskspråkiga suburb oftast är ett högstatusbegrepp. I folkmun gör man ofta skillnad mellan villaförorter och betongförorter.

Ordet "förort" kan också beskriva en typ av planerad miljö som varken är stadsmiljö eller landsbygd. En sådan bebyggelse har begränsad hushöjd, och består nästan enbart av bostäder med ett fåtal offentliga lokaler.

Närförort kallas sedan en förort som ligger nära en större stads innerstad. En närförort kan ofta ha en mer innerstadsliknande karaktär än en ytterförort, med en äldre bebyggelse och högre befolkningstäthet. Det finns dock ingen fast definition av vad som är närförort och vad som inte är det.

Se även
 ABC-stad
 Faubourg
 Kranskommun
 Satellitstad
 Sovstad
 Storstadsområde
 Suburbia
 Trädgårdsstad
 Utomgränsbebyggelse
Orten (benämning av förort)

Källor

Vidare läsning

Bebyggelsetyper
Storstockholm

Storstockholm eller Stor-Stockholm är en av SCB definierad storstadsregion i Sverige som sedan 1 januari 2005 omfattar alla kommuner i Stockholms län; tidigare var inte Norrtälje kommun, Nykvarns kommun, Nynäshamns kommun och Södertälje kommun delar av Storstockholm. Namnet används till exempel i företagsnamnet AB Storstockholms Lokaltrafik.

Befolkningsutveckling

Kommuner efter folkmängd

Tätorter 
Tätorterna i Stockholms län är i större utsträckning än i övriga Sverige kommungränsöverskridande. 
De tjugo största statistiska tätorterna enligt 2015 års avgränsning:

Se även
Stockholm
Stockholm (tätort)
AB Storstockholms Lokaltrafik (SL)
Mälardalsregionen
Storgöteborg
Öresundsregionen
Huvudstadsregionen (Finland)

Referenser

Litteratur

Indelningar i Stockholms län
Stockholms indelning
Storstadsområden i Sverige
Salems församling

Salems församling i Strängnäs stift är en församling i Svenska kyrkan i Nynäs kontrakt i Strängnäs stift. Församlingen omfattar hela Salems kommun i Stockholms län och utgör ett eget pastorat.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung och var före 1939 annexförsamling i pastoratet Botkyrka och Salem för att därefter utgöra ett eget pastorat.

Areal
Salems församling omfattade den 1 januari 1976 en areal av 60,9 kvadratkilometer, varav 54,6 kvadratkilometer land.

Organister och klockare

Kyrkor
Salems kyrka
Säby kyrka 
Skogsängskyrkan, Missionsförbundet
Vällinge kapell

Se även
Salems socken

Källor

Externa länkar 
Salems församling

Indelningar i Salems kommun
Församlingar i Strängnäs stift
Charleston, South Carolina

Charleston är en stad i delstaten South Carolina, USA med en yta av 295,5 km² och en befolkning som uppgår till cirka 101 000 invånare (2003). Charleston är administrativ huvudort (county seat) i Charleston County. Staden är känd för sitt historiska stadskärna, där praktfulla trävillor och stenhus kantar de smala gatorna.

Historik
Staden grundades 1670 som Charles Town efter Karl II av England. Charleston spelade en stor roll i upptakten till det amerikanska inbördeskriget, då det var i Charlestons hamn som Fort Sumter låg, vilket erövrades av sydstatstrupperna 1861 under befäl av generalen P.G.T. Beauregard. Denna erövring utlöste kriget.

I och kring Charleston finns flera militära anläggningar som ingår i Joint Base Charleston.

Populärkultur 
 Operan Porgy och Bess utspelas i Charleston.
 Dansen Charleston är uppkallad efter staden.

Referenser

Externa länkar 

 
Orter i South Carolina
Charleston, West Virginia

Charleston är huvudstad i delstaten West Virginia, USA, grundad 1794. Den är uppkallad efter Charles Clendenin, som var far till den förste markägaren i Charleston. Staden är administrativ huvudort (county seat) i Kanawha County och hade 51 176 invånare år 2005. Staden ligger där floderna Elk och Kanawha flyter samman.

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

 
Orter i West Virginia
Orter grundade 1794
Ruddalen

Ruddalen är ett primärområde i stadsområde Sydväst i Göteborgs kommun.

Bebyggelse
Områdets främsta landmärke är de mycket iögonenfallande så kallade Lösgommarna, tio punkthus i konkav form och med rödtonad färg. De ritades av GAKO:s arkitektkontor för byggherren som var Riksbyggen. Fasaden var från början av brandgul eternit, som efter renovering och tilläggsisolering byttes ut mot plåt. Samma arkitektkontor ritade även det lokala köpcentrat Althallen 1962. Intill finns även det på 2000-talet tillkomna Altplatsens äldreboende.

Fritidsanläggning 
Större delen av området utgörs av ett motions- och strövområde med den omfattande idrottsanläggningen Ruddalens idrottscentrum, som invigdes 1985.

Fornminnen
På Slottsberget finns fornlämningar i form av en fornborg, ett bronsåldersröse och ett järnåldersgravfält.

Nyckeltal

Stadsområdes- och stadsdelsnämndstillhörighet 
Primärområdet tillhörde fram till årsskiftet 2020/2021 stadsdelsnämndsområdet Askim-Frölunda-Högsbo och ingår sedan den 1 januari 2021 i stadsområde Sydväst.

Se även
Ruddalens IP

Referenser

Externa länkar 
 Karta över Ruddalen

Primärområden i Göteborg
Humaniora

Humaniora är de ämnen som studerar människan som kulturell varelse. Hit räknas ämnen som etnologi, filosofi, historia, idéhistoria, estetik, konstvetenskap, retorik, språk och litteraturvetenskap. Till humanvetenskaperna räknas dessa samt även sociologi, pedagogik, kulturantropologi och psykologi. Vidare räknas ibland även religionsvetenskap eller teologi till humaniora, även om dessa ämnen vid Uppsala universitet har egna fakulteter. Vid Lunds universitet tillhör de samma fakultet sedan 2010. Humaniora kännetecknas av kvalitativ forskning och ett hermeneutiskt förhållningssätt i en tradition som ursprungligen kommer från teologin.

Historia 

I västvärlden kan studiet av humaniora härledas till antikens Grekland, som en bred utbildning för dess medborgare. Under Romartiden utvecklades de sju fria konsterna (liberal arts), som bestod av grammatik, retorik och logik (tillsammans trivium), samt aritmetik, geometri, astronomi och musikvetenskap (tillsammans quadrivium). Dessa ämnen formade grunden för den medeltida utbildningen, med tonvikt vid humaniora som ett praktiskt ämne. Ett större skifte inträffade med renässanshumanismen under 1400-talet, då humaniora började betraktas som ämnen att studera snarare än praktisera, med följden att fokus flyttade från de traditionella ämnena (såsom filosofi) till ämnen som litteratur och historia.

Under 1900-talet har den rådande synen på humaniora blivit utmanad av en postmodernistisk rörelse, som försöker omdefiniera humaniora i mera egalitariska termer som anses mera passande för ett demokratiskt samhälle, eftersom de grekiska och romerska samhällena, där humaniora utformades, var elitistiska och aristokratiska.

Humaniora i världen

Japan 
2015 uppstod en mediastorm kring ett påstått förslag från japanska regeringen att universitet skulle sluta undervisa i humaniora och istället tillhandahålla kurser av vad de menade har "praktiskt värde" för samhället. Efter omfattande kritik både inom Japan och internationellt drog dock utbildningsdepartementet tillbaka förslaget. Sociologiprofessorn Shunya Yoshimi menar att mediakontroversen delvis var orsakad av ett missförstånd av regeringens intentioner. Nyttan av humanioraforskning i Japan har dock, likt i många andra delar av världen, under lång tid varit omdebatterad, och den får betydligt mindre forskningsanslag än forskning inom andra områden.

Tidskrifter
Det finns flera tidskrifter ur ett överskådligt humanvetenskapligt perspektiv. En av dessa är Human IT som studerar informationsteknologin och informationsvetenskapen ur ett humanvetenskapligt perspektiv.

Se även 
 Filosofisk fakultet
 Humanist
 Humanism
 Kulturvetenskap
 Källkritik

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar
 Mapping Transdisciplinarity in Human Sciences 
 Fundamental Theory of Human Sciences
ÖIS

ÖIS har flera betydelser:

Förkortning för Öjaby IS
Förkortning för Ölmstad IS
Förkortning för Örgryte IS
Brandvarnare

Brandvarnare är en anordning konstruerad för att kontinuerligt känna av rök från en begynnande brand och avge en varningssignal. Syftet är att brandvarnaren ska varna om brand innan branden upptäcks, för att personer i byggnaden ska ha möjlighet att larma räddningstjänst, släcka branden innan den sprider sig eller utrymma byggnaden.

Det finns många typer av brandvarnare och deras utformning är beroende på vilken miljö de är avsedda att verka i. Bränder i industriella miljöer skiljer sig till exempel ifrån bränder som uppkommer i hem. I större byggnader är ofta brandvarnaren sammankopplad med ett brandlarm. Där brukar även finnas en utrymningsplan och nödutgångar.

En brandvarnare konstruerad för användning i hemmet är antingen optiska eller joniserande och är i regel försedd med ett batteri som måste bytas ut med jämna mellanrum. Helst bör man ha en brandvarnare i varje rum eller åtminstone en på varje våningsplan eftersom man aldrig säkert kan veta var en eventuell brand startar och hur den sprider sig.

Joniserande brandvarnare använder sig av en radioaktiv källa, Am-241, för att upptäcka varm "osynlig" rök från öppen eld.

Optiska brandvarnare använder sig av en ljuskänslig sensor för att upptäcka "kall" synlig rök från exempelvis glödbränder

Svenska Brandskyddsföreningen uppmanar till följande underhåll av en brandvarnare i hemmet:
 Rengör brandvarnaren med dammsugare och utvändigt med lätt fuktad trasa en gång om året och vid falsklarm.
 Kontrollera att den fungerar minst en gång i månaden och när du varit hemifrån en längre tid, genom att trycka på testknappen. Brandvarnarens siren ska då ljuda. Samtliga funktioner i brandvarnaren kontrolleras på det här sättet.
 Byt batteri när den indikerar batteribyte, när den inte ger ifrån sig ljud vid tryck på testknappen eller när den inte fungerar som den ska.
 Byt ut brandvarnaren om testknappen inte fungerar efter batteribyte eller om den ger falsklarm efter rengöring.

När brandvarnaren är förbrukad plockas batteriet ut och den sopsorteras som elektronikavfall eller lämnas till försäljningsstället.

Se även 
 Brandskydd
 Brandsläckare
 Brandfilt

Referenser 

Nyttoföremål
Brandskydd
Alarm
Areal

Areal är arean av ett geografiskt områdes projektion på en tänkt, normaliserad jordyta.

Se även
Lantmäteri
Area

Lantmäteri