kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Repslagarmuseet

Repslagarmuseet är ett industriminne i Älvängen i Ale kommun.
 
Repslagarmuseet grundades 1996. Anläggningen har en 270 meter lång fungerande repslagarbana som har använts till att tillverka tågvirket till ostindiefararen Götheborg.

Museet ligger i repslagarbanan som år 1917 flyttades till Älvängen från Åmål av företaget PAC, P A Carlmark. 

Repslageriet i Älvängen utsågs 1995 till Årets industriminne av Svenska Industriminnesföreningen. Det drivs av Föreningen Bevara Repslagarbanan i Älvängen.

Repslagarbanan blev byggnadsminne enl. KML (Kulturmiljölagen) 1996.

Se även
P A Carlmarks repslageri

Källor

Vidare läsning
  
 Karin Rydén: Repslageri - från hantverk till industri, Etnologiska institutionen på Göteborgs Universitet, 19 sidor, B1-uppsats Höstterminen 1976

Externa länkar

Repslagarmuseets webbplats
Om Älvängens repslageri på Svenska Industriminnesföreningens webbplats
Om Repslagarmuseet på Västra Götalandsregionens webbplats

Byggnader och anläggningar i Ale kommun
Arbetslivsmuseer i Sverige
Industriminnen i Västergötland
Byggnadsminnen i Västra Götalands län
Museer i Västra Götalands län
Saint-Cloud

Saint-Cloud är en kommun i departementet Hauts-de-Seine i regionen Île-de-France i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Saint-Cloud som tillhör arrondissementet Boulogne-Billancourt. År  hade Saint-Cloud  invånare.

Saint-Cloud är en närförort till Paris, belägen bortom Boulogne, ett par kilometer väst-sydväst om Paris innerstad. Platsen är uppkallad efter Clodoald. Här låg tidigare ett kungligt palats, Palais Saint-Cloud, köpt 1658 av Ludvig XIV:s bror "Monsieur", Filip I av Orléans. Palatset byggdes ut under flera år, och blev familjen Orléans huvudsakliga residens under 1700-talet.

Efter revolutionen övergick det i statens ägo och blev några år senare kejsar Napoleon I:s favoritresidens. Även Napoleon III använde slottet i hög grad. Under fransk-tyska kriget 1870 träffades slottet av flera bomber och brann ner fullständigt 13 oktober 1870.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Saint-Cloud

Villa dall'Ava
Rem Koolhaas enfamiljsvilla Villa dall'Ava från 1984–91 ligger i Saint-Cloud.

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Hauts-de-Seine

Källor

Externa länkar 

Paris
Kommuner i Hauts-de-Seine
Platser med del av helgons kropp
Orter i Île-de-France
Suresnes

Suresnes är en kommun i departementet Hauts-de-Seine i regionen Île-de-France i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Suresnes som tillhör arrondissementet Nanterre. År  hade Suresnes  invånare.

Kommunen är en närförort till Paris, belägen rakt väster om centrala Paris, någon kilometer sydväst om La Défense.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Suresnes

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Hauts-de-Seine

Källor

Externa länkar 

Paris
Kommuner i Hauts-de-Seine
Orter i Île-de-France
Puteaux

Puteaux är en kommun i departementet Hauts-de-Seine i regionen Île-de-France i norra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Puteaux som tillhör arrondissementet Nanterre. År  hade Puteaux  invånare.

Puteaux är en närförort till Paris, belägen väst-nordväst om innerstaden. Delar av området La Défense ligger i Puteaux, inklusive byggnaden Grande Arche.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Puteaux

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Hauts-de-Seine

Källor

Externa länkar 

Paris
Kommuner i Hauts-de-Seine
Orter i Île-de-France
Super-G

Super-G eller superstorslalom () är en fartgren inom alpin skidsport. 

Super-G är ett mellanting mellan störtlopp och storslalom, där man åker mellan glest placerade portar som i storslalom men i högre hastighet. Åkarna står ofta i störtloppställning men fortsätter svänga konstant. Hastigheten varierar beroende på bansättning och terräng. Det är utmanande att hantera svängarna i den höga hastighet som ofta uppstår.

Man åker endast ett åk i super-G men grenen skiljer sig från störtlopp genom att åkarna inte får övningsköra banan före tävling utan bara får göra en besiktning.

Super-G är inte en av de ursprungliga grenarna i alpin skidsport utan blev världscupgren säsongen 1982/1983, VM-gren 1987 och OS-gren 1988. Retrospektivt går det att se introduktionen av grenen som en balansering av den totala alpina världscupen, då den tidigare gynnade teknikgrenarna före fartgrenarna. Säsongen 2007/2008 genomfördes totalt 17 världscupdeltävlingar i störtlopp och super-G, 18 i storslalom och slalom, samt tre superkombinationer.

Det sägs att grenen infördes för att stoppa svensken Ingemar Stenmarks framfart i den totala världscupen. Förslag har kommit om att stryka grenen från världscupprogrammet eller göra den till del av den alpina superkombinationen.

Se även 
 störtlopp
 slalom
 storslalom
 Alpin kombination

Källor

Externa länkar

Alpin skidsport
En man steg av tåget

En man steg av tåget (originaltitel: Bad Day at Black Rock) är en amerikansk kriminaldramafilm från 1955, i regi av John Sturges. Filmen är baserad på novellen "Bad Time at Honda" från 1947 av Howard Breslin. Titelrollen spelas av Spencer Tracy och den andra huvudrollen av Robert Ryan. Filmen hade svensk premiär den 5 september 1955.

Filmen fick flera Oscarsnomineringar; för bästa manliga skådespelare (Spencer Tracy), bästa regi (John Sturges) och bästa manus (Millard Kaufman). Det blev inget pris, men Spencer Tracy fick däremot pris för bästa manliga skådespelare vid filmfestivalen i Cannes samma år.

Handling 
Handlingen utspelar sig sent på året 1945. Den enarmade främlingen John J. Macreedy (Spencer Tracy) anländer till den lilla ökenstaden Black Rock i Kalifornien. Invånarna verkar genast misstänksamma, eftersom det är första gången på fyra år som tåget stannat där. Efter att Macreedy uppgett att han letar efter en man vid namn Komoko, blir flera av de lokala invånarna fientligt inställda. Med tiden kommer Macreedy att avslöja en ond hemlighet, som har korrumperat hela det lilla samhället.

Rollista 
 Spencer Tracy – John J. Macreedy
 Robert Ryan – Reno Smith
 Anne Francis – Liz Wirth
 Dean Jagger – Sheriff Tim Horn
 Walter Brennan – Doc T.R. Velie Jr.
 John Ericson – Pete Wirth
 Ernest Borgnine – Coley Trimble
 Lee Marvin – Hector David

Galleri

Referenser

Externa länkar 

 
 

Filmer 1955
Amerikanska dramafilmer
Amerikanska thrillerfilmer
Filmer i regi av John Sturges
Engelskspråkiga filmer
Järnväg på film
Filmer bevarade i National Film Registry
Filmmusik av André Previn
Narmada

Narmada (Nerbudda), en av Indiens sju heliga floder, flyter genom centrala Indien. Den anses utgöra den traditionella gränsen mellan Deccan i söder och Gangesslätten i norr, med en längd av 1 289 km. Floden har gett namn åt ett distrikt i delstaten Gujarat.

Flodens källor och lopp
Flodens källor ligger på 1 080 m ö.h. vid Amarkantak i Madhya Pradesh och rinner efter Jabalpur mellan Vindhya- och Satpurabergen västerut mot Cambaybukten, där floden slutar sitt lopp i Arabiska sjön i Bharuch. Narmadas längd är 1 289 km, varav 1 077 km i Madya Pradesh, 74 km i Maharashtra och 138 i Gujarat. Avrinningsområdet är 96 260 km².

Hinduisk mytologi
En dag satt Lord Shiva på berget Amarkantak och mediterade. Han kom i trance och han födde den feminina formen och gav henne namnet Narmada, som betyder ”rar mor”. Den heliga floden är gudinnan Narmada förkroppsligad. För att bli ren från alla sina synder räcker det att kasta en blick på floden. Floden är en av sju heliga floder, endast Ganges är heligare än Narmada.

Helig vandring
Inom hinduism och buddhism ska de troende vandra medsols runt ett heligt objekt, parikrama. Många troende i Indien vandrar från Narmadas mynning vid  Bharuch till Amarkantak och tillbaka på flodens södra sida. En sådan vandring till fots tar flera år.

Nationalparker

Det finns sju nationalparker utmed floden i delstaten Madhya Pradesh.
 Satpura National Park
 Bandhavgarh National Park
 Kanha nationalpark
 Pench National Park
 Madhav National Park
 Panna National Park	
 Sanjay-Dubri National Park

Transporter och energi

Den västra delen av floden används för bevattning och är segelbar upp till kraftverksdammen Sardar Sarovar 180 km från mynningen.

Dammen Sardar Sarovar började byggas 1987 och har mötts av många protester från lokalbefolkning. Det ledde till folkrörelsen Narmada Bachao Andolan, som i 30 år försökt skydda den heliga floden och nationalparker i närheten.

Se även
Sunga
Tapti
Dewas
Holkar
Dhar
Bhil
Centrala Indien
Centralprovinserna
Barwani
Bharuch
Statue of Unity

Referenser

Noter

Vidare läsning
 

Vattendrag i Indien
Indiska oceanens avrinningsområde
United Defense

United Defense var en amerikansk vapentillverkare med huvudkontor i Arlington, Virginia. År 2000 köpte företaget upp en del den svenska vapentillverkaren Bofors AB, som blev Bofors Defence (en annan del av före detta Bofors, Saab Bofors Dynamics, ägs av Saab AB). United Defense blev i juni 2005 uppköpt av BAE Systems.

Externa länkar
Företagets webbplats

Amerikanska vapentillverkare
BAE Systems
Spoon

Spoon kan syfta på:
 Spoon (golfklubba) – en träklubba för golf
 Spoon (musikgrupp) – en amerikansk indierockgrupp från Austin, Texas, USA
Fairway

Fairway kan syfta på:

 Fairway (golf) – den del av golfbanan som förbinder utslagsplatsen (tee) med green
 Fairway, Kansas – en ort i Johnson County
Borken, Nordrhein-Westfalen

Borken är en stad i den tyska delstaten Nordrhein-Westfalen i Tyskland, belägen 10 kilometer från gränsen till Nederländerna. Staden har cirka  invånare, på en yta av  kvadratkilometer.

Vänorter 
  Albertslund i Danmark
  Bolków i Polen
  Grabow i Tyskland
  Mölndal i Sverige
  Whitstable i Storbritannien

Källor 

Kommuner och städer i Kreis Borken
Hansan
Metylering

Metylering är den process varvid en metylgrupp (-CH3) sätts till en molekyl. Metylering är ett specialfall av alkylering.

Se även 
Acetylering
DNA-metylering

Organisk-kemiska reaktioner
Anthony Perkins

Anthony Perkins, född 4 april 1932 i New York, död 12 september 1992 i Los Angeles, var en amerikansk skådespelare.

Biografi 
Perkins var son till scenaktören Osgood Perkins (1892–1937) och Janet Esselstyn (född Rane). Han gjorde scendebut som 15-åring och filmdebuterade 1953 i rollen som Jean Simmons pojkvän i Teatergalen. Han återvände till scenen, men återkom till filmbranschen 1956, i Folket i den lyckliga dalen, en roll för vilken han Oscarnominerades för bästa manliga biroll. 

Under en period spelade han ofta tafatta, klumpiga och ängsliga unga män. Han är mest känd för rollen som den psykopatiske motellägaren Norman Bates i Alfred Hitchcocks film Psycho (1960). Samma roll spelar han även i uppföljarna Psycho II, Psycho III och Psycho IV: The Beginning.

År 1973 gifte han sig med fotografen Berry Berenson (1948–2001). Berenson omkom i 11 september-attackerna på det första passagerarplanet som kraschade i Twin Towers. Paret fick två söner som blev skådespelare (Oz Perkins) respektive musiker (Elvis Perkins).

Anthony Perkins avled 1992 i aids.

Filmografi i urval 

 (manus)

 (även regi)
 (TV-film)
 (TV-film)

Referenser

Vidare läsning 
 Bergan, Ronald: Anthony Perkins: A Haunted Life. London: Little, Brown and Company, 1995. .
 Hilton, Johan: Monster i garderoben: En bok om Anthony Perkins och tiden som skapade Norm Bates. Stockholm: Natur & kultur, 2015. .
 Winecoff, Charles: Split Image: The Life of Anthony Perkins. New York: Dutton, 1996. .

Externa länkar 

 
 Anthony Perkins på Internet Broadway Database

Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Amerikanska scenskådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Födda 1932
Avlidna 1992
Män
Alumner från Columbia University
Alumner från Rollins College
Bengt Samuelsson

Bengt Ingemar Samuelsson, född 21 maj 1934 i Halmstad, är en svensk forskare i medicinsk kemi, professor emeritus i medicinsk och fysiologisk kemi vid Karolinska Institutet. Han spelade i ung ålder fotboll i Genevad/Veinge IF (f.d Veinge IF) tills han blev antagen till Lunds universitet.

Samuelssons forskning har främst rört steroider och prostaglandiner. Han tilldelades nobelpriset i fysiologi eller medicin 1982.

Biografi
Bengt Samuelsson föddes i Halmstad där fadern Anders Samuelsson var köpman. Hans mor hette Stina Nilsson.

Samuelsson studerade vid Lunds universitet och vid Karolinska Institutet, där han disputerade för doktorsgrad 1960. Han blev 1967 professor i medicinsk kemi vid Veterinärhögskolan och 1973 professor i medicinsk och fysiologisk kemi vid Karolinska Institutet. Han var rektor för Karolinska Institutet 1983-1995 och var ordförande i Nobelstiftelsen 1993-2005. Han promoverades till hedersdoktor till Carl von Linnés minne vid Uppsala universitets Linnépromotion den 26 maj 2007 och är dessutom hedersdoktor vid universitet i Chicago 1978, Illinois 1983, Rio de Janiero 1986, Kina 1986, Buenos Aires 1986, Madrid 1991, Milano 1993 och New Orleans 1993.

Han är ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien sedan 1981.

1977 tilldelades han Albert Lasker Basic Medical Research Award tillsammans med Sune Bergström och John R. Vane. Samma trio tilldelades Nobelpriset 1982.

Bengt Samuelsson har även bidragit till näringslivet som styrelseledamot i bland annat Pharmacia AB, Orexo AB, NiCox SA och Schering AG samt som rådgivare till venturekapitalfonden HealthCap.

Referenser

Externa länkar 
 Nobelprize.org, Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1982
 Nobelprize.org, Bengt Samuelsson- självbiografi

Nobelpristagare i medicin
Svenska professorer i medicinsk kemi
Personer verksamma vid Karolinska Institutet
Personer verksamma vid Sveriges lantbruksuniversitet
Forskare från Halmstad
Alumner från Lunds universitet
Alumner från Karolinska Institutet
Alumner från Stockholms universitet
Hedersdoktorer vid Uppsala universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Män
Födda 1934
Levande personer
Alvenius Industrier

AB Alvenius Industrier, Eskilstuna, är en tillverkare och leverantör av stålrörssystem. Företaget har försäljningskontor över hela världen, bl.a. har rörsystem levererats till Eurotunneln (tunneln mellan Frankrike och Storbritannien), internationella gruvbolag och skidorter. Alvenius Industrier ingår som ett helägt dotterbolag i den privatägda Boxholms AB-koncernen.

Alvenius grundades 1951 i Eskilstuna. Tidigt startade man tillverkning och levereranser av stålrörssystem till gruvindustrin. Under slutet av 1960-talet började man även leverera rörsystem till snökanoner. Sedan 1990 ingår Alvenius Industrier i Boxholms AB.

Externa länkar
AB Alvenius Industrier

Alvenius Industrier, AB
Företag bildade 1951
Boxholm Mejeri

Boxholm Mejeri AB är ett tidigare svenskt ysteri i Boxholm. Företaget var ett helägt dotterbolag till Boxholms AB fram till 2011, då det förvärvades av Arla Foods.

Dåvarande Boxholms bruk grundade mejeriet i början av 1890-talet. Redan tidigt tillverkade det olika sorters ostar. År 1939 byggdes det nuvarande mejeriet, och 1952 producerade Boxholm, som första svenska mejeri, gräddost.

Arla flyttade i december 2019 osttillverkningen i Boxholm till sitt befintliga mejeri i Östersund, men varumärket ”Boxholms ost” används fortfarande.

I mejeriet i Boxholm tillverkar nu Glada Bondens mejeri bl.a. Gräddost från Boxholm, men efter en dom 2022 i Patent- och Marknadsdomstolen är namnet Boxholmsost nu endast tillåtet på en ost som Arla tillverkar i Östersund.

Ostsorter
Boxholms Borgmästarost
Boxholms Ekologiska
Boxholms Kryddost
Boxholms Vitlöksost
Boxholms Gräddost
Boxholms Carolineost
Boxholms Havssalt & Örter
Boxholms Chiliost
Boxholms Årslagrade Gräddost
Boxholms Paprikaost
Boxholms Cheddar

Referenser

Externa länkar
Arlas webbplats för Boxholms ost

Boxholm
Svenska mejerier
Arla Foods
Factor

Factor, ett programspråk utvecklat av Slava Pestov. Den är inspirerad av Joy, Forth och Lisp. Det som utmärker Factor är att den använder omvänd polsk notation och programmen körs i en så kallad image.

Externa länkar
http://factor.sourceforge.net/

Programspråk
Alfred Schnittke

Alfred Garrijevitj Schnittke (ryska Альфред Гарриевич Шнитке, mycket ovanlig svensk stavning Alfred Garrijevitj Sjnitke), född 24 november 1934 i Engels av volgatyska föräldrar, Sovjetunionen, död 3 augusti 1998 i Hamburg, var en sovjetisk kompositör av modern klassisk musik.

Schnittke studerade musik privat i Wien (där hans far arbetade 1946–1948), sedan vid Oktoberrevolutionens musikskola och Moskvakonservatoriet. Hans första symfoni från 1969 var ett slags musikalisk variant av William S. Burroughs litterära skapelser där skönhetsvärdet med kraft är underställt det personliga uttrycket. Kännetecknande för Schnittke är interkompositionella sammansättningar, med inlån från andras verk, som han kallade ”polystilism” och är utpräglat postmodernistisk. Åtminstone en opera har satts upp i Sverige: Livet med en idiot (Malmö Opera och Musikteater 2004), ett verk som skrevs vid Berlinmurens fall, men som hade sin kritikerrosade urpremiär först 1992 i Amsterdam. Av många anses han som den störste ryske tonsättaren sedan Sjostakovitj.

Schnittke drabbades av en hjärnblödning 1985, och skulle drabbas av ytterligare fyra. Han flyttade 1991 till Hamburg där han undervisade i Musikhochschule. Sista åren var han delvis paralyserad och sitt sista verk, den nionde symfonin, skrev han med vänster hand. Schnittke är begraven i Moskva. 

Huvuddelen av kompositörens verk är inspelade av det svenska skivbolaget BIS i serien The Alfred Schnittke Edition.

Verk 
 Nio symfonier
 Fyra violinkonserter
 Två cellokonserter
 Fyra pianokonserter
 Sex Concerti grossi
 En violakonsert
 Körmusik
 Kammarmusik
 Filmmusik
 Balettmusik

Ryska klassiska kompositörer
Födda 1934
Avlidna 1998
Män
Ledamöter av Kungliga Musikaliska Akademien
Volgatyskar
Personer från Engels
Ryska musiker under 1900-talet
Mottagare av Praemium Imperiale
Världsmästerskapet i ishockey 2005

Världsmästerskapet i ishockey 2005 kan vara:

Världsmästerskapet i ishockey för herrar 2005
Världsmästerskapet i ishockey för damer 2005
Juniorvärldsmästerskapet i ishockey 2005
U18-VM i ishockey 2005
Gullris

Gullris (Solidago virgaurea) är en ört med gula blommor

Beskrivning
Gullris utmärks av sin stora blomställning med många blommor på en upprättstående stjälk, som kan bli 5 dm hög.  Blomställningen är en vippa med korgarna ordnade i dubbel klase. Den blommar från högsommaren till in på hösten. Ett kännetecken på släktet Solidago är att holken är smalt klocklik och kantblommorna fåtaliga.

Biotop
Ängsbackar, ljunghedar, skogsbryn och lundar i låglandet. Gullris förekommer också på strandklippor och de högre fjällens trädlösa slätter.

Habitat
Gullris förekommer rikligt på många olika växtplatser i hela Norden. 
Den är även utbredd i övriga Europa, utom allra sydligaste delen, samt i norra Afrika, norra Asien och Nordamerika.

Utbredningskartor
 Norden: 
 Norra halvklotet:

Ekologi

Gullris är värdväxt för en mängd olika fjärilar. Dels lockar blommorna många fjärilar, framför allt guldvingar, dels lever en mängd fjärilslarver på växten. Omkring 15 fjärilar lever nästan uteslutande på gullris, medan minst 19 har växten som en av sina värdväxter. Några exempel på fjärilar som helt lever på gullris är gullriskapuschongfly vars larver lever på bladen, vecklaren Phalonidia curvistrigana vars larver lever i frukterna, Anania funebris vars larv lever på blommorna, Vitsprötad gullrissäckmal vars larver lever i en säck under bladen och gullrismalmätare vars larver lever bland blommorna.

Också en del skalbaggar, som långhorningar, lever på gullris. Gullrisbockens larver lever bara i just roten hos gullris medan tegelbock kan äta pollen från blommorna.

Medicinsk användning
Kliniska studier har visat på örtens goda verkan vid både akuta och kroniska njurinflammationer, likaså vid ödem. Örtens urindrivande verkan har även bekräftats i flera studier. Örten används som milt vattendrivande och mot ledstelhet samt vid blåskatarr och njurinflammation. Det föreligger inga kända biverkningar.

Bygdemål

Källor

Externa länkar
Den Virtuella Floran

Korgblommiga växter
Gu Växtindex
Soldatflamman

Soldatflamman () är en amerikansk långfilm från 1943 i regi av George Sidney, med Kathryn Grayson, Gene Kelly, Mary Astor och John Boles i rollerna. I filmen medverkar även en mängd av MGM:s största stjärnor vid denna tid, bl.a. Judy Garland, Mickey Rooney, June Allyson, Red Skelton och många fler. Soldatflamman hade svensk premiär den 16 oktober 1944.

Rollista

Källor

Externa länkar

Amerikanska musikalfilmer
Filmer 1943
Engelskspråkiga filmer
Filmer i regi av George Sidney
Filmer från Metro-Goldwyn-Mayer
Skeppsholmens folkhögskola

Skeppsholmens folkhögskola är en folkhögskola på Skeppsholmen i Stockholm. Idén till Skeppsholmens folkhögskola föddes 1975 ombord på skolfartyget Shamrock. 1983 fick Skeppsholmens folkhögskola status som självständig folkhögskola och maritima linjen med båtbyggeri startades. 

Skolan ligger i Flottans gamla lokaler Norra och Södra fundamenten från 1750-talet. I lokalerna har även Föreningen folkmusikhuset sin folkdans- och kaféverksamhet.

Verksamhet
Skeppsholmens folkhögskola erbjuder dels en Allmän kurs för behörighetskomplettering inför högre studier, dels kurser med specialinriktningar som till exempel båt- och skeppsbyggeri, musik, foto- och film, illustration och skrivande. Det finns också kurser för nyanlända. Huvudman är den ideella föreningen Skeppsholmens folkhögskola. Föreningen är religiöst och politiskt oberoende.

Båt- och skeppsbyggarkurs
Efter första året på båt- och skeppsbyggarkursen arbetar eleverna i arbetslag och väljer att antingen bygga en allmogebåt från grunden eller att fördjupa sig inom skeppsbygge. 

Byggandet av klinkbyggda allmogebåtar blev den 14 december 2021 inskrivet på Unescos världsarvslista över immateriella kulturarv. Skeppsholmens folkhögskola bidrar därmed genom sin båtbyggarkurs att vidareutveckla och förvalta detta kulturarv.

Byggandet av en replika av galeasen Förlig Wind från 1892 enligt ritningar från 1800-talet är ett större projekt, där eleverna på Båt- och skeppsbyggarkursen får praktisk övning från grunden i många arbetsmoment inom båtbyggarkonsten. Förlig Wind byggs som ett samarbete mellan Stiftelsen Carpe Vitam och Skeppsholmens folkhögskola.Originalet var den sista seglande Östersjögaleasen som gick som fraktbåt utan motor. Förlig Wind kommer att användas inom skolans verksamhet.

Bilder "Förlig Wind"

Se även
 Skeppsholmsgården

Källor
 Skeppsholmens folkhögskolas webbplats

Noter

Externa länkar

 Skeppsholmens folkhögskolas webbplats
Stiftelsen Carpe Vitams webbplats

Svenska folkhögskolor knutna till religiöst och politiskt obundna ideella föreningar
Folkhögskolor inriktade på hantverk
Utbildning i Stockholm
Skeppsholmen