kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Dikanäs

Dikanäs (sydsamiska Gäjka) är en småort i Vilhelmina kommun.

Befolkningsutveckling

Samhället
Där finns grundskola med upptagning från omkringliggande byar (Kittelfjäll, Henriksfjäll, Grönfjäll, Matsdal, Bergland m.fl.) I Dikanäs finns även två livsmedelsaffärer, en diversehandel, en bensinstation, café med matservering och en Byggvaruhandel. Camping och stugby finns ca tre km från byn. Sagavägen passerar genom orten.

Idrott
Dikanäs har en idrottsförening (D.I.F - Dikanäs Idrottsförening) som har många aktiviteter. Det är längdskidor som är aktivast nu i dagsläget.

Dikanäs på TV
Delar av julkalendern Julstrul med Staffan & Bengt spelades in i Dikanäs.

Personer med anknytning till orten 
Lilian Gard (1950-), kristen sångare
Bengt-Erik Grahn (1941-2019), utförsåkare
Björn Löfström (1950-), journalist och författare
Andreas Wilks (1884-1953), pionjär inom föreningsrörelsen
Elsa Laula Renberg (1877-1931), samisk aktivist

Se även
Vilhelmina socken

Referenser

Externa länkar
Dikaweb Dikanäs bygdeförenings webbplats

Orter i Vilhelmina kommun
Tidigare tätorter i Västerbottens län
Småorter i Sverige
Seismograf

En seismograf är ett instrument som registrerar rörelser i jordskorpan och kommer till användning i samband med exempelvis jordbävningar och kärnvapenprov.

En seismograf används för att bestämma jordbävningars styrka och läge. En seismograf sätts ut åt norr och åt söder, en som står vertikalt och en som står horisontellt.

Seismometer är det instrument som mäter markrörelsen medan en seismograf innebär hela systemet som registrerar händelsen, detta inkluderar en seismometer.

När en Seismograf känner av en rörelse i jorden, kan den uttrycka sig på en skärm med olika koder för olika rörelser. Till exempel 5937 är jordskalv och 8629 är jordbävning.

Se även 
 Övervakningssystem vid seismisk aktivitet

Referenser 

Seismologi
Cancan (mode)

I mode är cancan smaken för halsband av sammetsband, flera lager underkjolar, strumpeband av sidenrysch och spets, svarta (eller randiga) strumpor samt snörkängor.

Se även
 Cancankorsett

Källor

Mode
Cancún

Cancún är den ostligaste större staden i Mexiko och den största staden i delstaten Quintana Roo. Den är belägen på Yucatánhalvöns nordöstra spets, där Mexikanska golfen möter Karibiska havet vid Yucatánkanalen.
Staden grundades den 20 april 1970, och har efter det snabbt utvecklats till en populär turistort. Den 22-23 oktober 1981 hölls där ett möte mellan ledarna för 22 länder, åtta i-länder och 14 u-länder, som handlade om fattigdomen och svälten i världen. Cancún drabbades hårt av orkanen Wilma den 22 oktober 2005 och man har efter det arbetat hårt och framgångsrikt med återuppbyggnad, bland annat med återställning av stränder.

Geografi

Stad och storstadsområde 
Centrala Cancún beräknades ha 623 048 invånare år 2009, med totalt 677 926 invånare i hela kommunen på en yta av 2 100,71 km². Kommunens officiella namn är Benito Juárez. 

Storstadsområdet, Zona Metropolitana de Cancún, beräknades ha 692 870 invånare år 2009 på en yta av 3 020,76 km². Området består av de båda kommunerna Benito Juárez och Isla Mujeres. 

Cancún är en av de snabbast växande städerna i Mexiko. 1990 hade staden 167 730 invånare, år 2000 hade den mer än fördubblats till 397 191 invånare för att år 2010 beräknas ha ungefär 650 000 invånare.

Andra städer inom samma latitud 
 Honolulu, USA (Hawaii)
 Mecka, Saudiarabien
 Hanoi, Vietnam

Klimat 
Staden har ett fuktigt tropiskt klimat med omväxlande nederbörd under årets gång, men liten skillnad på temperatur.

Havstemperaturen är väldigt stabil och det skiljer endast 3 °C mellan den kallaste temperaturen 26 °C under januari-mars och 29 °C under juni-oktober. Faran för orkaner är som störst under sommarhalvåret, men kan i sällsynta fall faktiskt uppstå även under vintern.

Referenser

Externa länkar 

Orter i Quintana Roo
Städer i Mexiko
Omar Ghanbarzehi

Omar Mokhtar Ghanbarzehi, född 21 september 1984, är en svensk före detta brottare. Han blev svensk mästare i brottning (fristil) 2002, årets sportsman 2002, vann ungdoms-SM i fristil 1998 och blev trea i ungdoms-SM fristil 1999.

Svenska brottare
Födda 1984
Män
Levande personer
Via Giulia

Via Giulia är en snörrät gata i Rom. Den anlades i början av 1500-talet på uppdrag av påven Julius II och bär hans namn. Via Giulia är 1 km lång och kantas av ett flertal palats och kyrkor.

Kyrkor och oratorier
 Santa Maria dell'Orazione e Morte 
 Santa Caterina da Siena a Via Giulia 
 Santo Spirito dei Napoletani
 Sant'Eligio degli Orefici 
 San Filippo Neri in Via Giulia (San Filippino)
 Oratorio del Gonfalone 
 Santa Maria del Suffragio 
 San Biagio della Pagnotta 
 San Giovanni dei Fiorentini

Palats
 Palazzo Spada 
 Palazzo Farnese 
 Palazzo Falconeri 
 Palazzo Cisterna 
 Palazzo Varese 
 Palazzo Ricci 
 Palazzo del Collegio Spagnolo 
 Palazzo Donarelli 
 Palazzo Sacchetti 
 Palazzo Medici Clarelli

Bilder

Källor

Externa länkar

Gator i Rom
 
Rione Ponte
Rione Regola
330

330 (CCCXXX) var ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Maj 
 11 maj – Den romerske kejsaren Konstantin den store flyttar sitt residens från Rom till Konstantinopel. Därmed flyttas Romarrikets huvudstad dit och får även heta Nya Rom.

Okänt datum 
 Kung Ezana av Aksum utökar sitt territorium i väster. Han besegrar nobaterna och krossar kungariket Meroë.
 Frumentius blir den förste biskopen av Etiopien (omkring detta år).
 Patriarken av Antiochia Eustathius förvisas till Trajanopolis.
 Wulfila översätter Bibeln till gotiska.
 De romerska templen börjar överges under förföljelserna av hedningarna, som antingen rivs eller lämnas att förfalla, förutom dem som byggs om till kristna kyrkor.

Födda 
 Basileios den store, östortodoxt helgon (född omkring detta år)
 S:t Moses den svarte, kristen munk
 S:ta Macrina den yngre, kristen nunna

Avlidna 
 Iamblichus, neoplatonistisk filosof

Externa länkar
Diö

Diö är en tätort i Stenbrohults distrikt (Stenbrohults socken) i Älmhults kommun, Kronobergs län (Småland).

Diö ligger vid sjön Möckeln och Helge å, även Kattesjön gränsar till samhället. Strax utanför Diö ligger Höö - ett stort naturreservat med bokskogar och vandringsleder. Carl von Linnés födelseort Råshult gränsar också till Diö.

Historia
Namnet Diö kan härledas till år 1552 och det årets jordebok, i vilken Diö omnämns, dock med stavningen Dijö. Namnet kommer från dij och ö, vilket även berättar lite om naturen runt samhället.

Befolkningsutveckling

Samhället
Det finns två småbåtshamnar i Diö.

Kommunikationer
Diö ligger vid södra stambanan och det vackra stationshuset finns fortfarande kvar. 1970 upphörde tågtrafiken till och från Diö. I december 2013 började tågen åter stanna i Diö och idag stannar Krösatågen mellan Hässleholm och Växjö i Diö med 13 turer i varje riktning per dag (färre tåg lördagar och söndagar).  

Både busslinje 123 mellan Älmhult och Växjö och busslinje 157 mellan Älmhult och Ljungby stannar i Diö.

Näringsliv
Det finns flera industrier i Diö, bland annat Gemla möbler, som har haft sin tillverkning här i över 140 år. Gemla möbelfabrik är känd för sina möbler i böjträ, framför allt till offentliga miljöer. Under en period (1940-talet) tillverkades också tennisracketar av hög kvalitet vid fabriken. En annan industri är Invacare som tillverkar rullstolar och handikapphjälpmedel.

Idrott
Ishockey har sedan flera decennier tillbaka varit ett stort intresse i Diö vilket medfört framgångar för såväl A-lag, juniorlag som damlag. Tack vare allt engagemang genom åren så är det kanske inte så konstigt att kommunens enda ishall finns just här.

Noter 

Orter i Älmhults kommun
Tätorter i Sverige
Minamoto

Minamoto var en japansk familj och klan i krigaradeln (buke) vars namn även kan utläsas med det sinojapanska uttalet Genji.  Namnet erhölls från kejsaren, ett bruk som var vanligt under Heian-perioden (794–1185 e. Kr), men även praktiserades under Sengoku-perioden. Taira-klanen var en annan, rivaliserande klan, som erhöll sitt namn på samma sätt. Minamoto-klanen kallades också Genji''',源氏, med japanskt uttal av de kinesiska tecknen för Minamoto (gen) och familj (ji).

Minamoto var en av fyra japanska klaner som dominerade den japanska politiken under Heian-perioden. De andra tre var Fujiwara-klanen, Taira-klanen och Tachibana-klanen.

Den förste kejsaren att ge efternamnet Minamoto var kejsar Saga, född 785, död 842, som ska ha haft 49 barn, vilket gav det kejserliga hushållet betydande utgifter. För att lätta på det ekonomiska trycket lät han många av barnen bli ädlingar i stället för kungligheter. Han valde ordet minamoto (I betydelsen "ursprung") för att betona att den nya klanen delade ursprung med den kejserliga familjen. Flera därpå följande kejsare följde Sagas exempel och gav sina söner och döttrar namnet Minamoto, bland andra Seiwa, Murakami, Uda och Daigo.

Den förste att få namnet Minamoto ska ha varit Minamoto no Makoto (född 810, död 868), den sjunde sonen till kejsar Saga.

Den mest framstående av de många Minamoto-familjerna var Seiwa Genji, som stammade från Minamoto no Tsunemoto, född 917, död 961, sonson till den 56:e kejsaren, Seiwa.

Minamoto-klanen kom att få sitt högsäte i Kamakura i Kanto-regionen. År 1185 erövrade Minamoto no Yoritomo makten i Japan, efter det fem år långa Genpei-kriget och 1192 utnämndes han av kejsaren till sei'i taishōgun (förkortat shogun).

Se även
 Berättelsen om Genji (Genji monogatari'')
 Japans historia

Referenser 

Japans historia
 
WP:Projekt Japan
Lil Terselius

Lil Poldi Terselius, född 5 november 1944 i Stockholm, död 26 oktober 2021, var en svensk skådespelare. Terselius medverkade i en rad tv-, film- och teaterföreställningar från slutet av 1960-talet fram till sin död.

Biografi 
Lil Terselius föddes i Stockholm men bodde i Borås mellan fyra och fjorton års ålder där föräldrarna arbetade som försäljningschef respektive sekreterare. Som fjortonåring kom hon åter till Stockholm och studerade dans för Lia Schubert och jazzdans hos Graham Tainton. Efter studenten började hon med språkstudier vid universitet efter att bland annat arbetat som au pair och turistguide i England. Hon kom i kontakt med studentteatern vilket efterföljdes av utbildning 1967–1970 vid Scenskolan i Stockholm.

Direkt efter examen fick hon fast anställning vid Dramaten 1970 där hon fick sitt genombrott 1973 i Gruffet i Chiozza. Samma år fick hon en bemärkt roll i Jolos beredskapsserie i tv Någonstans i Sverige och följande år var hon en mystisk dansös i De tre från Haparanda. Åren 1975–1977 spelade hon vid Helsingborgs stadsteater. År 1977 spelade hon huvudrollen i filmen Den allvarsamma leken.

Hon gjorde även gästspel i tv-serier som Rederiet och Varuhuset och var tv-programledare i Teatercaféet från Örebro tillsammans med Per Eric Nordquist.

Terselius Guldbaggebelönades 1977 för rollen som Lydia i Den allvarsamma leken och hon tilldelades Dramatens O'Neill-stipendium 2000. År 2004 tilldelades hon Litteris et Artibus-medaljen.

Lil Terselius översatte dessutom pjäser från franska och engelska, några för Dramaten, däribland Zelda som sedan spelades med Terselius i titelrollen. Hon var ett tag fackligt aktiv ordförande i Dramatens artistklubb.

Privatliv 
Under en tid var hon gift med skådespelaren och regissören Hans Klinga, tidigare skolkamrat på scenskolan. Hon har även varit sambo med dramatikern Lars Norén.

Filmografi i urval 

 (röst i nydubbning)

1981 – Pank (TV-serie)

Teater

Roller (ej komplett)

Priser och utmärkelser 
1977 – Guldbagge för Bästa skådespelerska, Den allvarsamma leken
1981 – Filmkritikernas pris Premio Pasinetti, Venedigs filmfestival, Förföljelsen
2000 – O'Neill-stipendiet
2004 – Litteris et Artibus

Källor

Externa länkar 
 
 
 Lil Terselius på Dramaten

Svenska scenskådespelare
Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska skådespelare under 2000-talet
Guldbaggen för bästa kvinnliga huvudroll
Mottagare av Litteris et Artibus
Skådespelare från Stockholm
Födda 1944
Avlidna 2021
Kvinnor
Taira

Taira  är en japansk familj och klan i krigaradeln (buke) vars namn även kan utläsas med det sinojapanska uttalet Heike. Ett flertal japanska kejsare har varit på spinnsidan av Taira-börd. De kämpade om makten mot familjen Minamoto i Genpei-kriget 1180–1185 och besegrades slutgiltigt vid sjöslaget i Dan no Ura.

Se även
 Japans historia

Japans historia
WP:Projekt Japan
Djurmo

Djurmo är en ort i Gagnefs kommun. Den ligger mellan Dalälven och Djurmo klack, cirka 4 kilometer öster om centrala Djurås. Genom orten går Dalabanan och Riksväg 70. Orten räknades till 2015 som en egen tätort men växte då samman med tätorten Djurås.

I Djurmo finns skola (årskurserna 1-6), förskola, idrottsplatser, elljusspår, badplatser, frisörer och kafé/restaurang.

Befolkningsutveckling

Se även
Gagnefs socken

Noter

Externa länkar 
 Djurmo/Sifferbo IF

Orter i Gagnefs kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Djäkneboda

Djäkneboda är en småort i Bygdeå socken i Robertsfors kommun.

Byns bebyggelse ligger samlad runt omkring Djäknebodasjön. I byn skedde krigshandlingar under 1809 års krig.

Noter

Externa länkar
Djäkneboda
 

Orter i Robertsfors kommun
Småorter i Sverige
Genji

För familjen Genji, se Minamoto. För sagan om Genji, se Genji monogatari. För videospelet Genji, se Genji: Dawn of the Samurai.

Genji  (20 februari 1864–7 april 1865) är en period i den japanska tideräkningen under kejsare Komeis regeringsperiod. Perioden inleddes för att fira en ny 60-årscykel i den kinesiska kalendern. Den varade endast ett drygt år och ersattes av Keiō efter Hamaguri-upproret.

Japanska tideräkningsperioder under Andra shogunatet
Japan under 1860-talet
WP:Projekt Japan
Djäkneböle

Djäkneböle är en småort i Umeå kommun vid övre delen av Norrmjöleån. 

Djäkneböle är beläget i sluttningen mellan Bjännsjön och den bördiga Djäknebölesslätten, vid landsvägen mellan Umeå och Gräsmyr, cirka 12 km söder om Umeå. 

I Djäkneböle återfinns främst bostäder, men även en emballagefabrik. Den bebyggda delen av orten är relativt liten, men till den hör även en hel del skog och annan mark, som till största delen ägs av invånarna.

Se även
Umeå socken

Noter

Orter i Umeå kommun
Småorter i Sverige
Drottningskär

Drottningskär är en ort i Karlskrona kommun i Blekinge län. Orten förlorade 2010 sin status som tätort på grund av att andelen fritidshus var för hög. 2015 återfick orten sin status som tätort då metoden för att bestämma dessa ändrats.

Drottningskär ligger på ön Aspö och utgörs av Hytterna som har sitt ursprung i de landfasta böndernas fiskehytter vilka användes säsongsvis under fiskeperioderna vårar och höstar. Här finns också Lökanabbens fiskehamn. Drottningskärs samhälle har vuxit upp intill Drottningskärs kastell från 1680-talet.

På Drottningskär fanns en karantän. Denna användes åtminstone vid koleraepidemin i mitten av 1800-talet.

Befolkningsutveckling

Se även 
Aspö socken

Noter 

Orter i Karlskrona kommun
Blekinge skärgård
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Docksta

Docksta är en tätort i Kramfors kommun, Västernorrlands län, och kyrkbyn i Vibyggerå socken.

Docksta är beläget i Höga Kusten strax söder om Skuleberget, cirka 40 kilometer söder om Örnsköldsvik längs E4. Vid södra infarten till orten ligger Vibyggerå gamla kyrka och Vibyggerå nya kyrka i norra änden av orten bredvid Gällstasjön.

Näringsliv 
Bland företagen i Docksta märks Dockstavarvet, som grundades 1905 och tillverkar Stridsbåt 90H. Skofabriken Docksta Sko tillverkar slippers. Vid Dockstafjärdens norra strand syns fortfarande lämningar av sågverket Docksta träindustri som under andra halvan av 1900-talet var ett av ortens större företag. 

Ett välkänt matställe för lastbilschaufförer och andra långväga resenärer är Dockstabaren, som omnämns i Ted Ströms låt Vintersaga som "Tradarfik i Docksta, i motorvägens skugga...".

Sista lördagen i Juli varje år hålls Dockstadagen, som är ortens årliga marknad. 

Tidigare hölls visfestivalen Skulefestivalen i Docksta en helg i juli månad.

Sport och fritid 

Största sporten i Docksta är bordtennis. Docksta Bordtennisklubb (DBTK) bildades 1963.  

Vid Skuleberget strax norr om Docksta finns en alpin skidanläggning med tre liftar (varav en tvåsitsig stollift – numera kallad "Höga Kusten-Liften" – som är i drift både vinter och sommar) och fyra nedfarter (sex, inklusive länkande nedfarter). 

Vid bergets fot finns Naturum Höga Kusten, invigt 2007, som har en utställning om världsarvet Höga Kusten och informerar om landhöjningen och utflyktsmål i området. Bredvid Naturum ligger Via ferrata Skuleberget som är utgångspunkt för klätterleder av olika svårighetsgrader uppför det branta Skuleberget. Sommartid kör Höga kusten-båtarna dagliga turer mellan Docksta och Ulvön.

Befolkningsutveckling

Se även 
Skuleskogen
Höga Kustenleden 
Ullånger
Ulvöarna
Bjästa
Skuleberget

Referenser

Externa länkar 
 Docksta.com
 Docksta på Kramforsbygder (med kalendarium)
 naturum Höga Kusten

Orter i Kramfors kommun
Höga kusten
Tätorter i Sverige
Drängsmark

Drängsmark är en tätort i Skellefteå kommun. 

Norra Drängsmark är en småort 1 km norr om tätorten.

Befolkningsutveckling

Samhället
Byn har skola och förskola samt hade tidigare en affär (Konsum), som försvann år 2007. Tidigare fanns det även en mack vid affären, nu finns en tankstation med Skelleftebränsle samt sedan maj 2012 en kiosk, café och loppis som har öppet sex dagar i veckan (Centrumhörnan).  I Drängsmark finns en idrottsförening (DIF) som håller upp ett skidspår, fotbollsanläggning och hockeyplan. 

Drängsmark blev Årets By år 2006, i konkurrens med alla andra byar i Skellefteå kommun.

Se även
Byske socken
Drängsmarks vatten- och ångsåg

Noter

Externa länkar 
Officiell webbplats

Orter i Skellefteå kommun
Tätorter i Sverige
Dvärsätt

Dvärsätt är en tätort i Rödöns distrikt (Rödöns socken) i Krokoms kommun i Jämtlands län. Orten ligger cirka 3 km söder om Krokom och 16 km nordväst om Östersund vid Storsjöns utlopp i Indalsälven. 

Mittbanan har sin sträckning genom byn tillsammans med Länsväg Z 611.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Dvärsätt låg tidigare Dvärsätts mejeri som numera är ombyggt till en möbelaffär (Europa Möbler). Statoil och Shell hade innan E14 omdragning stationer i Dvärsätt. Numera huserar livsmedelsbutiken Handlar'n i Statoils gamla stationsbyggnad.

Idrott
I orten finns Sandnäset GK (tidigare Krokoms GK).

Se även
Rödöns socken

Noter 

Orter i Krokoms kommun
Tätorter i Sverige
Dångebo

Dångebo är en ort i Tingsryds kommun, Kronobergs län och kyrkby i Södra Sandsjö socken. Från 2015 avgränsas här två småorter.

Södra Sandsjö kyrka ligger här.

Dångebo var en by i Södra Sandsjö socken och här växte fram en mindre bebyggelse som fick namnet Klubben. Under efterkrigstiden blev samhället en mindre tätort med namnet Dångebo.

Dångebo enligt Svenska orter : atlas över Sverige med ortbeskrivning 1932 
Dångebo, by och lägenheter i Kronoberg län, Södra Sandsjö kommun, poststation och telefonstation; 19 jordbruksfastigheter och 54 andra fastigheter. Taxeringsvärde å jordbruksfastigheter 243 000 kr., därav 115 500 jordbruksvärde och 127 500 skogsvärde, å andra fastigheter 130 700. På Dångebo nr 1—3 ligger samhället Klubben.

Klubben,  egnahems- och villasamhälle i Kronobergs län, Södra Sandsjö kommun, 1 km söder om kyrkan; c:a 125 invånare den 1 januari 1931 Ingår i fastigheterna Dångebo nr 1—3.

Dångebo nr 2, 3, 113/32 mantal ägare Kockums järnverks aktiebolag, Malmö; areal 455,2 hektar, därav 39,5 hektar åker, 390 hektar skog, taxeringsvärde å jordbruksfastigheter 129 600 kr., därav 46 600 jordbruksvärde och 83 000 skogsvärde. Garveri taxeringsvärde å annan fastighet 6 000 kr.

Föreningar och företag 
I Dångebo samhälle låg Södra Sandsjö kommuns ålderdomshem. Här fanns en lanthandel som Arvid Sandmark drev.

Södra Sandsjö Hembygdsgård ligger i Dångebo på adressen Erland Oséens väg 1, 36293 Tingsryd. Oséenska Gården byggdes 1818 och är en gårdsmiljö från tidigt 1800-tal. Mangårdsbyggnaden uppförde 1818 och inrymmer nu skolmuseum, textil, och gjutjärn från Örmo Bruk med fler samlingar.

Dångebo samhällsförening är en ideell förening som driver Näsets bad och naturcamping. Föreningen är också med i olika projekt och evenemang för att öka trivseln och gemenskapen i byn.

Naturcampingen har en badplats och ligger ute på udden Näset i Dångebo utmed väg 120. Fotbollsplan finns också på udden samt flera bra fiskeplatser (fiskekort behövs). På campingen finns toaletter och varmvatten med servicebyggnader med kök toaletter dusch.

Sjöviksgården Hotell och Vandrarhem låg i Dångebo vid Sandsjön.  Här fanns 50 bäddar. Vandrarhemmet är nu stängt.

Befolkningsutveckling

Noter

Orter i Tingsryds kommun
Småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Kronobergs län
Bo (namn)

Namnet Bo är ett fornnordiskt namn som betyder 'bofast'. Män vid namn Bo får ofta smeknamnet Bosse, exempelvis Bo (Bosse) Ringholm. Namnet är oftast, men inte endast, använt för män.

Äldsta belägg i Sverige är en runinskrift från 1000-talet, då i formen Boe.

Namnet Bo har ärvts inom flera adelsätter, men var före 1900 ett mycket ovanligt namn bland vanligt folk. Populariteten har avtagit sedan 1950-talet, och namnet ges numera mest som andranamn. Den 31 december 2019 fanns det totalt 87 071 män i Sverige med namnet, varav 38 554 med det som tilltalsnamn. År 2014 fick 67 pojkar namnet som tilltalsnamn. Namnet är huvudsakligen ett mansnamn men kan även vara ett kvinnonamn och bärs bland annat av skådespelerskan Bo Derek. Bo är både i Bo Dereks och Bo Diddleys fall inte deras dopnamn, utan troligen från början ett smeknamn.

Namnsdag i Sverige: 5 juni

Personer med namnet Bo
Män
 Bo Althoff
 Bo Inge Andersson
 Bo Balderson
 Bo Berggren
 Bo Bergman
 Bo Bernhardsson
 Bo Beskow
 Bosse Broberg
 Bo Burnham
 Bo Bylund
 Bo Carpelan, finlandssvensk författare
 Bo Cavefors
 Bo Diddley, amerikansk rockmusiker
 Bo Ekelund
 Bo Ericson (friidrottare)
 Bo Forssander
 Bo Giertz
 Bo Gustafsson, gångare, OS-silver 1984
 Bo Gustafsson (ekonomhistoriker)
 Bo G. Hall
 Bo Hammarskjöld
 Bo Hansson (musiker)
 Bo Hansson (gitarrist)
 Bo Hansson (journalist)
 Bo Holmberg
 Bo Holmqvist
 Bo Holmström
 Bo Johan Hultman, filmkritiker
 Bo Eric Ingelmark
 Bo Ingerstam
 Bo Isovaara
 Bo Johansson (musikpedagog)
 Bo Johnson (musiker)
 Bo Jonsson Grip
 Boo Kullberg, gymnast, OS-guld 1912
 Bo Källstrand
 Bo Könberg
 Bo Larsson
 Bosse Larsson
 Bo Linde
 Bo Lindman, militär, idrottsledare, OS-guld i modern femkamp 1924, OS-silver 1928 och 1932
 Bo Ljungberg
 Bo Lundgren
 Bo-Ebbe Löfberg
 Bo Maniette
 Bo Martinsson
 Bo Bosse Nilsson, bandymålvakt, bandy- och fotbollsdomare
 Bo Nilsson (tonsättare)
 Bo (Bosse) Parnevik
 Bo Ralph
 Bo (Bosse) Ringholm
 Bo Samuelsson
 Bo Setterlind
 Bo Sigheden
 Bo Sigvardson
 Bo Jonas Sjönander
 Bo Strömstedt
 Bo Sundblad
 Bo Sundquist
 Bo Sundström "Bo Kasper"
 Bo Toresson
 Bo Turesson
 Bo Westin
 Bo Widerberg

Kvinna
Bo Derek

Noter 

Kvinnonamn
Mansnamn
Svenska mansnamn
Fornnordiska mansnamn