kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Orlando

Orlando kan syfta på:

 Orlando (häst) – ett engelskt fullblod
 Orlando-klassen – klass av brittiska pansarkryssare byggda 1885–1889
 Orlandos kolonn – kolonn i Dubrovnik i Kroatien

Geografi
 Orlando, Florida – en stad i Florida i USA.

Kultur
 Orlando furioso – originaltiteln på den italienske renässansskalden Ludovico Ariostos riddarepos Den rasande Roland.
 Orlando (roman) – roman av Virginia Woolf.
 Orlando (film) – film baserad på romanen Orlando .
 Orlando (Händel) – opera av Georg Friedrich Händel.
 Orlando (TV-serie) – en brittisk TV-serie från 1965–1966.
 Cirkus Orlando – svensk cirkus verksam 1891–1938; tidigare känd som Cirkus Madigan.

Personer

Förnamn
 Orlando Bloom (född 1977), brittisk skådespelare
 Orlando Gibbons (1583–1625), brittisk kompositör
 Orlando di Lasso (1530 eller 1532–1594), nederländsk kompositör
 Orlando (fotbollsspelare) (1935–2010), brasiliansk fotbollsspelare

Efternamn 
 Adèle Orlando (1884–1979), tysk-svensk lindansare, skådespelare, kompositör och sångtextförfattare
 Henning Orlando (1875–1945), svensk cirkusdirektör
 Henning Orlando (1914–2003), svensk arkitekt
 Joe Orlando (1927–1998), amerikansk illustratör och serieskapare
 Mariane Orlando (född 1934), svensk balettdansös och danspedagog
 Tony Orlando (född 1944), amerikansk sångare
 Vittorio Emanuele Orlando (1860–1952), Italiens premiärminister 1917–1919

Sport
 Orlando City SC – klubb för (europeisk) fotboll i Orlando, Florida
 Orlando Magic – basketbollag i Orlando, Florida
 Orlando Miracle – dambasketbollag i Orlando, Florida 1999–2002
 Orlando Pirates – fotbollsklubb i Johannesburg, Sydafrika

Förnamnsförgreningssidor
Efternamnsförgreningssidor
Mansnamn
Edith Head

Edith Head, född som Edith Clare Posener 28 oktober 1897 i San Bernardino, Kalifornien, död 24 oktober 1981 i Los Angeles, Kalifornien, var en amerikansk modeskapare och kostymör.

Biografi 
Head ritade kläder åt en rad kända filmer och filmstjärnor, inte minst åt Audrey Hepburn och Grace Kelly.

Hon började på Paramount Studios 1933, utan tidigare erfarenhet, med att arbeta på kostymavdelningen. 1938 blev hon designchef. Hennes vackra kläder gav henne totalt åtta Oscars; bara Walt Disney har fått fler. Hon arbetade med Hollywoods främsta stjärnor i över 700 filmer.

Edith Heads personlighet och karaktäristiska glasögon inspirerade rollfiguren "Edna Mode" i den animerade filmen Superhjältarna.

Oscarsnomineringar i urval 
1950 - Arvtagerskan, kläder åt Olivia de Havilland (vann)
1951 - Simson och Delila (vann)
1951 - Allt om Eva, kläder åt Bette Davis och Anne Baxter (vann)
1952 - En plats i solen, kläder åt Elizabeth Taylor (vann)
1954 - Fönstret åt gården, kläder åt Grace Kelly
1954 - Prinsessa på vift, kläder åt Audrey Hepburn (vann)
1955 - Sabrina, kläderna åt Audrey Hepburn gjordes av Hubert de Givenchy (vann)
1961 - The Facts of Life (vann)
1965 - Drömbrud för sex
1974 - Blåsningen (vann)

Bildgalleri 

Några av de skådespelare som Edith Head klätt: Barbara Stanwyck i Kvinnohjärtan på villovägar (1942), Bette Davis i Bortom skogen (1949), Dorothy Lamour i Två glada sjömän på Bali (1952), Audrey Hepburn i Prinsessa på vift (1953), Grace Kelly i Fönstret åt gården (1954), Natalie Wood i Penelope... min tjuvaktiga fru (1966).

Källor

Externa länkar 

Födda 1897
Avlidna 1981
Amerikanska modeskapare
Personer från San Bernardino
Kvinnor
Oscar för bästa kostym
Sportåret 1893



Händelser

Bandy
Okänt datum - Bandy introduceras i Danmark av CG Tebbutt.

Baseboll
Boston Beaneaters vinner National League.

Boxning
Okänt datum - Lättviktsvärldsmästaren Jack McAuliffe drar sig tillbaka obesegrad och blir en av få boxare att gå obesegrade genom en hel karriär. Titeln blir vakant.  
Världsmästare
 Världsmästare i tungvikt – James J. Corbett
 Världsmästare i mellanvikt – Bob Fitzsimmons
 Världsmästare i weltervikt – "Mysterious" Billy Smith
 Världsmästare i lättvikt – Jack McAuliffe → titeln vakant då McAuliffe dragit sig tillbaka obesegrad
 Världsmästare i fjädervikt – George Dixon

Hastighetsåkning på skridskor
13-14 januari - De fjärde världsmästerskapen i hastighetsåkning på skridskor för herrar anordnas på Museumplein i Amsterdam, Nederländerna. 17 deltagare kommer från fyra länder. För första gången åker man de meter-distanser som senare kommit att gälla.

Hästsport
10 maj - Vid 19:e Kentucky Derby vinner Eddie Kunze på Lookout med tiden 2.39.25.

Bildade föreningar och klubbar
9 september - VfB Stuttgart, fotbollsklubb i Tyskland.
December - Sankt Moritz BC, bandyklubb i Schweiz.

Födda
5 april – Clas Thunberg, finländsk skridskoåkare med bland annat fem OS-guld och fem VM-guld.
7 juni – Gillis Grafström, svensk konståkare med bland annat tre OS-guld och tre VM-guld.

Avlidna
31 december - Hans Gustaf Beck-Friis, svensk friherre, diplomat, ambassadör och golfspelare.

Källor

Fotnoter

Externa länkar

Sportåret 1893
Sportåret 1899



Händelser

Bandy
Okänt datum – Den första nedtecknade bandymatchen i Frankrike spelas.

Baseboll
Brooklyn Superbas vinner National League.

Fotboll
6 mars – TSV 1860 Münchens fotbollssektion bildas.
14 maj – Club Nacional de Football grundas efter en sammanslagning av Montevideo Football Union Club och Uruguay Athletic Club.
6 augusti – Örgryte IS blir svenska mästare efter finalseger med 4–0 över Göteborgs FF. Matchen spelas på Idrottsplatsen i Göteborg.
29 november – FC Barcelona grundas.
16 december – AC Milan grundas.

Friidrott
Lawrence Brignolia vinner Boston Marathon

Hästsport
4 maj – Vid 25:e Kentucky Derby vinner Fred Taral på Manuel med tiden 2.12.

Segling
20 oktober – Amerikanska Columbia besegrar brittiska Shamrock och vinner America's Cup.

Födda
3 april – David Jack, engelsk fotbollsspelare.
24 maj – Suzanne Lenglen, fransk tennisspelare.
5 oktober – Marcus Wallenberg, svensk företagsledare och tennisspelare.
7 november – Oscar Andréhn (död 1981), svensk boxare.

Bildade föreningar och klubbar
23 april - IFK Malmö
1 september - Reymersholms IK

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Universitetet i Oslo

Universitetet i Oslo () är det äldsta, näst största och mest framstående universitet i Norge. Det grundades 1811 som Det Kgl. Frederiks Universitet (latin Universitas Regia Fredericiana), med Humboldt-Universität zu Berlin som en viktig förebild. Universitetet bytte 1939 namn till det nuvarande namnet. Universitetet har omkring 32 000 studenter. Dess huvudcampus ligger på Blindern i Oslo.

Det rankas som det 146:e främsta lärosätet i världen i Times Higher Educations ranking av världens främsta lärosäten 2018.

Oldsaksamlingen 

Oldsaksamlingen var universitetets museum för arkeologi och historia. 

Grunden till Oldsaksamlingen var den år 1811 upprättade Antiquitetskommissionen som senare fick fastare form och knöts till universitetet. Sedan 1904 visas delar av samlingarna i Historisk museum. Oldsaksamlingen är sedan 1999 sammanslagen med  Myntkabinettet och Etnografisk museum. Från 2004 är namnet på denna organisation Kulturhistorisk museum (KHM).

Fakulteter 
 Teologiska fakulteten
 Juridiska fakulteten
 Medicinska fakulteten
 Humanistiska fakulteten
 Matematisk-naturvetenskapliga fakulteten
 Odontologiska fakulteten
 Samhällsvetenskapliga fakulteten
 Utbildningsvetenskapliga fakulteten

Nobelpristagare 
Tre forskare vid universitet har fått Nobelpriset:
 Fridtjof Nansen - 1922 - Nobels fredspris
 Odd Hassel - 1969 - Nobelpriset i kemi
 Ivar Giæver - 1973 - Nobelpriset i fysik

Andra utmärkelser 
 Ole-Johan Dahl och Kristen Nygaard tilldelades John von Neumann-medaljen 2002 och Turingpriset 2001.
 Ragnar Anton Kittil Frisch - 1969 - Sveriges Riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till Alfred Nobels minne
 Trygve Haavelmo - 1989 - Sveriges Riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till Alfred Nobels minne

Referenser

Noter

Externa länkar 

 Universitetet i Oslo
 Översikt över universitetets enheter

Byggnader och anläggningar i Oslo
Oslo
Utbildningsinstitutioner bildade 1811
Surfer Girl

Surfer Girl, album utgivet 16 september 1963 av The Beach Boys. Surfer Girl var gruppens tredje LP och den är producerad av Brian Wilson.

"The Surfer Moon" skrevs redan 1962 av Brian och hans vän från college Bob Norberg. Den gavs ut samma år av Norberg och hans flickvän under namnet Bob and Sheri och var en av de första skivorna som det stod "producerad av Brian Wilson" på. "The Surfer Moon" är också den första Beach Boys-låt där det förekommer stråkar. 

Albumet nådde Billboard-listans 7:e plats.

Låtlista
Singelplacering i Billboard inom parentes
Surfer Girl (B. Wilson) (7)
Catch a Wave (B. Wilson)
The Surfer Moon (B. Wilson)
South Bay Surfer (instrumental) (Wilson/Wilson/Jardine)
The Rocking Surfer (traditional arrangerad av B. Wilson)
Little Deuce Coupe (B. Wilson/R. Christian) (15)
In My Room (B. Wilson/G. Usher) (23)
Hawaii (B. Wilson)     
Surfers Rule (B. Wilson/M. Love)
Our Car Club (B. Wilson/M. Love) 
Your Summer Dream (B. Wilson/B. Norberg) 
Boogie Woodie (instrumental) (traditional arrangerad av B. Wilson)

När skivbolaget Capitol återutgav Beach Boys-katalogen 1990 parades albumet Surfer Girl ihop med albumet Shut Down Volume 2 på en CD. Dessutom fanns nedanstående tre bonusspår på skivan:
Fun, Fun, Fun (singelversion) (B. Wilson/G. Usher)
In My Room (tysk version) (B. Wilson/G. Usher)
I Do (B. Wilson)

Album av The Beach Boys
Musikalbum 1963
Engelskspråkiga musikalbum
Sten A. Olsson

Sten Allan Olsson, känd som Sten A. Olsson, född 28 oktober 1916 i Styrsö församling i dåvarande Göteborgs och Bohus län, död 12 juli 2013 i Hovås, var en svensk redare, som grundade Stenasfären.

Familj
Sten A. Olsson var son till skepparen Gustav Olsson från Donsö och Magda Berndtsson. Han gifte sig 1944 med Birgit Andersson (1920–2008), dotter till Wilhelm Andersson och Elsa Andersson. De fick barnen Madeleine 1945, Dan Sten 1947, Stefan Olsson 1948 och Christofer Olsson 1951.

Karriär
Sten A. Olsson började som 23-åring att köpa och sälja skrot. Han köpte 1946 tre skrotade systerfartyg och lät bygga ihop dem till ett fungerande fartyg. År 1962 inledde han passagerartrafik mellan Lysekil och Skagen i Danmark. Från hösten 1965 började rederiet marknadsföras som Stena Line och ett par år senare startade rederiet en linje mellan Göteborg och Kiel i Tyskland.

År 1972 delades företaget i Stena Metall AB och Stena Line AB. År 1976 levererades det första offshore-fartyget, vilket markerade starten av Stena Offshore och 1981 bildades Stena Fastigheter genom uppköp av ett fastighetsbolag. Stena Bulk AB bildades 1982 för att befrakta och äga tankfartyg. År 1983 tog sonen Dan Sten Olsson över ledningen för koncernen.

Se även
Sten A Olssons kulturstipendium

Källor

Noter

Svenska redare
Män
Födda 1916
Avlidna 2013
Personer från Styrsö socken
Chantillyspets

Chantillyspets är en dyrbar spets av svart silke med tyllbotten och mönster med konturtråd.

Bilder

Externa länkar

Spetsar
Lingerie

Lingerie är ett samlingsbegrepp för nattlinnen och damunderkläder av hög kvalitet, särskilt de som är tillverkade av tunna material som siden.

Lingerie är franska och betyder ”linneprodukter”, vilket ursprungligen syftade på de underkläder som ofta var gjorda i linne under 1800-talet.

Källor

Externa länkar

Damunderkläder
Etuiklänning

Etuiklänning eller fodralklänning, är en rak klänning utan krage, oftast knälång och åtsittande, skuren i ett stycke med oval eller vågrät urringning (med dekolletage och axelband även som aftonklänning).

Etuiklänningen uppstod 1918, blev populär på 1920-talet och fick en comeback på 1960-talet genom Jackie Kennedy och i slutet av 1990-talet.

Klänningar
Petticoat

Petticoat är en vid, styv underkjol med volanger och rysch som bars under de vida, klockformade kjolarna på 1950-talet och i början av 1960-talet.

Galleri

Källor

Externa länkar

Damunderkläder
1950-talets mode
Romantiklook

Romantiklook, klädstil med folkloristiska element, populär på 1960- och 1970-talen, med rysch, volanger, vida långa bomullsklänningar och korsettliknande överdelar.

Mode under 1900-talet
Sabrinadekolletage

Sabrinadekolletage är ett högt sittande dekolletage (décolleté bateau) uppkallat efter filmen Sabrina från 1954, där Givenchy skapade en svart aftonklänning i duchesse åt Audrey Hepburn med båtringning och rosetter som fästes vid axeln. 

Edith Head, Hollywoods legendariska dräktdesigner, tog åt sig äran för både den klänningen och övriga kläder Givenchy designade, när hon mottog en Oscar för "Sabrinas" dräkter.

Referenser 

Kläddetaljer
Voile

Voile (franska för slöja) är en slöjliknande, lätt och tunn, nästan transparent väv. Garnet är hårt tvinnat och kan vara i varierande material såsom bomull, natursilke, syntetfibrer av olika slag.

Tyger i tuskaft
Bomullstyger
Sidentyger
Tyger av konstfibrer
Cristóbal Balenciaga

Cristóbal Balenciaga Eizaguirre, född 21 januari 1895 i Getaria, Gipuzkoa, Baskien, död 23 mars 1972 i Xàbia, Alicante, var en spansk modeskapare.

Balenciaga öppnade 1919 eget modehus i San Sebastián i Spanien. Han flyttade 1937 till Paris där han blev ett av de stora namnen inom modevärlden.

1968 lämnade han Paris för att etablera sig i mindre skala i Madrid, där han arbetade till sin död. Balenciaga inspirerades i hög grad av renässansens spanska dräkt. 1972 designade han brudklänningen åt María del Carmen Martínez-Bordiú, dotterdotter till Francisco Franco.

Referenser 

Balenciaga: Biography and Milestones

Externa länkar

 

Spanska modeskapare
Födda 1895
Avlidna 1972
Män
Personer från Gipuzkoa
ABC (bok)

ABC är en bilderbok från 1961 med text av Lennart Hellsing och illustrationer av Poul Ströyer. Det är en samling texter på olika teman från A till Ö. Texterna ska uppfattas som roliga av barn då de genomgående har obegriplig logik: .. böcker kan man inte äta ty de är så vinkelräta.

Genom sina egna barn upptäckte Lennart Hellsing att de hade olika lätt att lära sig läsa och skriva. Han ville göra en ABC-bok som öppnade så många vägar som möjligt för läsningen genom text och bild och kluriga ordlekar. Hellsings verser är lekfulla och rytmiska , han experimenterar och leker med språket och blandar skämt och allvar. I ABC-spelen visar sig Hellsing och Ströyer från sin allra spralligaste sida.

Ur innehållet
Agare Bagare Kopparslagare

Se även
Lennart Hellsings ABC, TV-programmet baserat på boken
ABC-bok

Referenser

Externa länkar 
 

Svenska barnböcker
Skönlitteratur 1961
Litteraturåret 1941



Priser och utmärkelser
Nobelpriset – Priset delades inte ut
De Nios Stora Pris – Olle Hedberg och Ivar Lo-Johansson
Gustaf Frödings stipendium – Vilhelm Ekelund

Nya böcker

A – G
Brandliljor, historisk roman av Moa Martinson
De sju dödssynderna och andra dikter av Karin Boye (postumt)
Den förlorade jaguaren av Harry Martinson
Duktiga Annika av Elsa Beskow
En pojke med tur av Nils Hydén
Escape from Freedom av Erich Fromm
Fly till vatten och morgon av Thorsten Jonsson
Färjesång av Gunnar Ekelöf
Grupp Krilon av Eyvind Johnson

H – N
Jordproletärerna av Ivar Lo-Johansson
Jämtländska sagor av Gustav Hedenvind-Eriksson
Mord på ljusa dagen av Agatha Christie
N eller M av Agatha Christie
När kastanjerna blommade av Verner von Heidenstam

O – Ö
Pank och fågelfri av Josef Kjellgren
Promenader av Gunnar Ekelöf
Rid i natt! av Vilhelm Moberg
Röde Orm (äventyrsberättelse Sjöfarare i västerled del 1) av Frans G Bengtsson
Röster från Skansen av Hjalmar Gullberg
Torntuppen av Jan Fridegård
Väckarklocka av Elin Wägner
Ynglingaresan av Erik Asklund

Födda
3 januari – Robin Morgan, amerikansk feminist, författare och skådespelare.
23 januari – Agneta Uddenberg, svensk journalist och författare.
5 februari – Stephen J. Cannell, amerikansk manusförfattare och författare.
16 mars – Janne Lundström, svensk författare, kulturjournalist, översättare och illustratör.
10 april – Paul Theroux, amerikansk författare.
29 maj – Per Ragnar, svensk författare och skådespelare.
29 maj – Åke Svensson, svensk författare.
22 juni – Gösta Linderholm, svensk sångare, musiker, kompositör, textförfattare, konstnär.
6 juli – Torbjörn Säfve, svensk författare.
15 juli – Kjell Johansson, svensk författare.
4 oktober – Anne Rice, amerikansk författare.
24 november – Ricardo Piglia, argentinsk författare.
9 december – Dea Trier Mørch, dansk grafiker och författare.
16 december – Lesley Stahl, amerikansk journalist och författare.
21 december – Rolf Aggestam, svensk författare och översättare.

Avlidna
3 januari – Henning Ohlson, 56, svensk författare, manusförfattare och sjöman.
4 januari – Henri Bergson, 81, fransk filosof och författare, nobelpristagare i litteratur 1927.
13 januari – James Joyce, 58, irländsk författare.
11 februari – Ruth Milles, 67, svensk skulptör och författare.
28 mars – Virginia Woolf, 59, brittisk författare.
15 april – Émile Bernard, 72, fransk målare och författare. 
23 april – Karin Boye, 40, svensk författare.
7 augusti – Rabindranath Tagore, 80, indisk författare, nobelpristagare 1913.
25 september – Clifford Grey, 54, brittisk skådespelare, författare och manusförfattare.
28 september – Axel Ebbe, 73, skånsk skulptör och författare.
14 oktober – Hjalmar Söderberg, 72, svensk författare och journalist.
31 oktober – Herwarth Walden, 63, tysk författare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Litteraturåret 1938



Priser och utmärkelser
Nobelpriset – Pearl Buck, USA
De Nios Stora Pris – Harry Martinson

Nya böcker

A – G
Das abenteuerliche Herz av Ernst Jünger
Brighton Rock av Graham Greene
Den långa dalen av John Steinbeck
Det enkla och det svåra av Harry Martinson
Det var en tjusande idyll (Petreussviten) av Gustaf Hellström
Döden till mötes av Agatha Christie
Evighetens gäster av Julien Gracq

H – N
Henrik IV:s fulländning av Heinrich Mann
Kyrkbröllop av Moa Martinson
Köp den blindes sång av Gunnar Ekelöf
Lovsång av Ayn Rand
Man bygger ett hus av Rudolf Värnlund
Midsommardalen av Harry Martinson
Nattövning av Eyvind Johnson

O - U
Tidig tvekan  av Mirjam Tuominen (debut)
U.S.A. av John Dos Passos

V – Ö
Äcklet av Jean-Paul Sartre (debut)
Äran och hjältarna av Jan Fridegård

Födda
2 januari – Hans Herbjørnsrud, norsk författare.
6 februari – Torsten Ekbom, svensk författare, kritiker och översättare.
8 mars – Leif Silbersky, svensk advokat och författare.
12 mars – Theodor Kallifatides, grekisk-svensk författare.
15 mars – Þorsteinn frá Hamri, isländsk författare
2 april – John Larsson, brittisk författare, Frälsningsarméns ledare 2002–06.
4 april – Anderz Harning, svensk samhällsdebattör, journalist, litteraturkritiker och författare.
27 april – Björn Berglund, svensk författare.
30 april – Larry Niven, amerikansk science fiction-författare.
15 juni – Synnöve Clason, svensk litteraturvetare.
16 juni – Torgny Lindgren, svensk författare, ledamot av Svenska Akademien.
18 juni – Bo Holmström, svensk TV-reporter, debattör och författare.
13 juli – Carl Johan De Geer, svensk friherre, konstnär, författare, filmskapare, musiker, designer, kulturjournalist, fotograf och scenograf.
19 juli – Tom Raworth, brittisk poet.
21 juli – Erik Bengtson, svensk författare.
27 juli – Christina Björk, svensk författare.
4 augusti – Staffan Seeberg, svensk författare.
25 augusti – Frederick Forsyth, brittisk författare.
1 september – Gunnar Balgård, svensk författare, kulturjournalist och översättare.
27 september – Jean-Loup Dabadie, fransk författare.
4 oktober – Per Odensten, svensk författare.
12 oktober - Lars Åke Burman. Svensk överläkare.
20 oktober – Carl-Johan Seth, svensk skådespelare, regissör och författare.
8 november – Urban Andersson, svensk poet och översättare.
27 november – Klaus Høeck, dansk poet.
25 december – Bengt af Klintberg, svensk etnolog, folklorist, författare och konstnär.
31 december – Eva B. Magnusson, svensk poet.

Avlidna
18 februari – Leopoldo Lugones, 63, argentinsk poet och prosaförfattare.
23 april – Anna Maria Roos, 76, svensk lärare, författare, och sångtextförfattare.
25 december – Karel Čapek, 48, tjeckisk författare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Litteraturåret 1937



Priser och utmärkelser
Nobelpriset – Roger Martin du Gard, Frankrike
De Nios Stora Pris – Gustaf Hellström
Kungliga priset – Ebbe Tuneld
Tollanderska priset – Sally Salminen

Nya böcker

A – G
Att övervinna världen av Hjalmar Gullberg
Bilbo – En hobbits äventyr av J.R.R. Tolkien
Bokhandlaren som slutade bada av Fritiof Nilsson Piraten
Byar under fjäll av Stina Aronson
De släckta metropolerna av Leif Erikson (Rütger Essén)
Det torra trädet savas av Emil Hagström
Drottning Grågyllen, historisk roman av Moa Martinson
En bondes dagbok av Gustav Hedenvind-Eriksson
Förvandlingens tid av Emil Hagström
Genius av Pär Lagerkvist

H – N
 In parenthesis av David Jones
 Kärleksflickan av John Cleland
 Min gyllene väg från Samarkand av Jascha Golowanjuk
Motsols, diktsamling av Moa Martinson
 Möss och människor av John Steinbeck
 Nunnornas hus av Agnes von Krusenstjerna

O – U
Offer av Jan Fridegård
Sirensång av Artur Lundkvist
Slutspel i ungdomen av Eyvind Johnson
Statarna (del 2) av Ivar Lo-Johansson
Stora famnen av Gösta Gustaf-Janson
Svärmare och harkrank av Harry Martinson
Sömnlös av Vilhelm Moberg
Themsen flyter förbi av Josef Kjellgren
Tretton år med Ivar Kreuger av Gunnar Cederschiöld

V – Ö
Varg bland vargar av Hans Fallada
Världens ljus av Halldór Laxness (1937–40)
Znachor av Tadeusz Dołęga-Mostowicz

Födda
3 februari – Kaj Attorps, svensk författare, samhällsdebattör och översättare.
4 februari – Björner Torsson, svensk poet och arkitekt.
22 februari – Joanna Russ, amerikansk science fiction-författare.
27 februari – Peter Hamm, tysk poet, essäist och litteraturkritiker.
18 mars – Barbro Lindgren, svensk författare.
22 mars – Max Lundgren, svensk författare.
2 maj – Bengt Bratt, svensk författare, manusförfattare och dramatiker.
4 maj – Florjan Lipuš, österrikisk romanförfattare.
13 maj – Roger Zelazny, amerikansk fantasy- och science fiction-författare.
14 maj – Göran Tunström, svensk författare.
30 maj – Claes Andersson, finlandssvensk författare, översättare, psykiatriker och politiker.
28 juni – Juan José Saer, argentinsk författare.
2 juli – Madeleine Gustafsson, svensk författare, litteraturkritiker och översättare.
7 augusti – Annika Holm, svensk författare.
11 september – Tomas Venclova, litauisk poet och essäist.
22 september – Camilla Mickwitz, finländsk grafiker, animatör och författare.
17 oktober – Peter Nilson, svensk författare och astronom.
14 november – Björn Runeborg, svensk författare.
6 december – Björn Håkanson, svensk författare.
22 december – Annbritt Ryde, svensk konstnär och lyriker.
31 december – Nicolas Born, västtysk författare.

Avlidna
20 januari – Valdemar Dalquist, 48, svensk skådespelare, författare, textförfattare och regissör.
15 mars – H.P. Lovecraft, 46, amerikansk författare.
30 april – Ernst Klein, 49, svensk författare och journalist.
19 juni – James Matthew Barrie, 77, skotsk författare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar