kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Konståret 1850



Händelser

Okänt datum
 Francisco Goyas gravyrer, Proverbios, publiceras efter hans död.
 Edouard Pingret flyttar Mexico City.

Priser och utmärkelser
 Grand Prix de Rome, målning:  William-Adolphe Bouguereau, Paul Baudry.
 Grand Prix de Rome, skulptur: Charles-Alphonse-Achille Gumery
 Grand Prix de Rome, arkitektur: Victor Louvet
 Grand Prix de Rome, musik: J.A. Charlot.

Verk

 Nils Blommér
 Näcken och Ägirs döttrar
 Ängsälvor
 Jean-Baptiste Camille Corot - Une Matinée 
 Daniel Huntington - Feckenham in the Tower 
 Sir John Everett Millais - Jesus i sina föräldrars hus

Födda
1 januari - Per Hasselberg (död 1894), svensk skulptör. 
 10 januari - John Wellborn Root (död 1891), amerikansk arkitekt.
 27 januari - John Collier (död 1934), brittisk målare.
 27 februari - Henry E. Huntington (död 1927), amerikansk konstsamlare.
 9 mars - Sir Hamo Thornycroft (död 1925), brittisk skulptör.
 19 april - Edward John Gregory (död 1909), brittisk målare.
 26 april - Harry Bates (död 1899), engelsk skulptör.
 8 maj - José Ferraz de Almeida Júnior (död 1899), brasiliansk målare. 
26 maj - Amélie Lundahl (död 1914), finlandssvensk bildkonstnär.
1 oktober - Thorvald Rasmussen (död 1919), svensk målare, tecknare och vykortskonstnär. 
12 november - Edmund Hellmer (död 1935), österrikisk skulptör.
 15 november - Victor Laloux (död 1937), fransk arkitekt.
 22 november - Georg Dehio (död 1932), tysk konsthistoriker.
 28 november - Robert Koehler (död 1917), tysk målare.
11 december - Julius Kronberg (död 1921), svensk konstnär.
 21 december - Lluís Domènech i Montaner (död 1923), katalansk arkitekt.
 25 december - Florence Griswold (död 1937), amerikansk museiintendent.
 31 december - John Wycliffe Lowes Forster (död 1938), kanadensisk porträttmålare
 okänt datum - Alfred Boucher (död 1934), fransk skulptör.
 okänt datum - George Hitchcock (död 1913), amerikansk målare.
 okänt datum - Ferdinand Stoopendaal (död 1930), svensk konstnär

Avlidna 
 20 januari
 Lorenzo Bartolini (född 1777), italiensk skulptör.
 Theodor Mohme (född 1795), svensk-norsk konstnär.
 27 januari - Johann Gottfried Schadow (född 1764), tysk skulptör.
 23 februari - William Allan (född 1782), skotsk historiemålare
 15 april - Jules Robert Auguste (född 1789), fransk impressionistisk målare.
 16 april - Madame Marie Tussaud (född 1761), vaxmodellör.
 22 juli - Vicente López y Portaña (född 1772), Spansk målare. 
 13 augusti - Sir Martin Archer Shee (född 1769), brittisk porträttmålare.
 15 augusti - Johann Werner Henschel (född 1782),  tysk skulptör.
 2 oktober - Sarah Biffen (född 1784), engelsk handikappad målare.
 okänt datum
 Jean Broc (född 1771), fransk målare.
 Francis Hervé (född 1781), fransk målare.
 Richard Wyatt (född 1795), engelsk skulptör.
 Fei Danxu (född 1801), kinesisk målare under Qingdynastin

Externa länkar
Litotes

Litotes (gr: λιτότης [litótēs], enkelhet, återhållsamhet) är en medveten och demonstrativ underdrift i uttryckssättet (jämför engelskans understatement). En litotes kan användas för att antingen förstärka eller lindra det man vill ha sagt. Gränsen mellan litotes och metafor eller ironi är inte alltid helt lätt att dra. Motsatsen till litotes kallas hyperbol.

Bakgrund 
Litotesen är en retorisk trop och kan användas för att antingen förstärka det man vill ha sagt eller lindra det. Litotesen delar tillsammans med bland annat ironin och den retoriska frågan (erotema) egenskapen att vara svårbemött, det vill säga svår att säga emot.

Exempel 
En förstärkande litotes är "det tog sin lilla tid" (något har tagit lång tid).
En lindrande litotes är "jag har mina erfarenheter i ämnet" (är mycket påläst). 
Den lindrande litotesens syfte kan vara att framstå som ödmjuk och alldaglig.
Den förstärkande litotesen kan istället frambringa överlägsenhet. 
Litotesen tar sig ofta formen av att talaren förnekar motsatsen. "Det var inte dåligt" (det var bra), "det var inte bra" (det var dåligt).

Kända exempel 
Det finns flera kända citat som är underdrifter. Många av dem återfinns inom filmens värld och används för komisk effekt. Ett typexempel på detta är: "'Tis nothing but a scratch" (det är bara en skråma). Detta yttras av den "svarta riddaren" i Monty Pythons galna värld efter att han förlorat ena armen. Efter att även ha förlorat sin andra arm säger han "It's just a flesh wound" (det är bara ett köttsår).

Kontextbundet 
Litotesens effekt är beroende av yttre omständigheter, oavsett om syftet är att förstärka eller lindra. Bland dessa omständigheter finns talarens specifika tes och publikens preferenser. Ska en litotes användas för förstärkande effekt finns en stor portion av dess effekt i betoningen. En lyckad litotes är kontextuellt anpassad, både i innehåll och betoning. Mottagarna måste förstå att talaren tar till i över- eller underkant.

Släktskap 
Litotesen är en trop baserad på kvantitet och katalogiseras under huvudtropen synekdoke. Släktskapets röda tråd återfinns i att delen talaren nämner får skildra helheten. Litotesen har ofta en funktion liknande ironins och den retoriska frågans.

Källor 

Grekiska ord och uttryck
Stilfigurer
Ärekränkning

Ärekränkning är ett brott som går ut på att sprida osanna uppgifter eller antydningar eller förnedra någon på ett sådant sätt som kan innebära att en persons "namn/varumärke drabbas negativt" . I Sverige är det ett samlingsnamn för förtal och förolämpning enligt 5 kapitlet i Brottsbalken, i Finland en skild brottsrubrik (jämte grov ärekränkning). Brottskategorin omfattar sådant som kränker eller skadar en persons ära, antingen den objektiva äran (gott namn, rykte och anseende hos andra) eller den subjektiva äran (den egna känslan av vad ens anseende är). 

Även ofredande är besläktat med ärekränkningsbrotten, men avser konkreta handlingar.

Tryckningsföreläggande

Den som har gjort sig skyldig till ärekränkning eller dylik brottslig gärning (till exempel falsk tillvitelse eller mened), eller den som annars är skadeståndsskyldig med anledning av sådant brott (till exempel arbetsgivare med principalansvar), kan föreläggas att bekosta tryckning av domen i målet i en eller flera tidningar, enligt 5 kap. 6 § 2 st. skadeståndslagen.

Källor
Waldorf, Maryland

Waldorf är ett kommunfritt område i Charles County i Maryland, USA, ungefär 37 km söder om huvudstaden Washington D.C. Waldorf har 67 752 invånare (2010) och har en area på 94,5 km². Från Waldorf kommer tvillingbröderna Benji och Joel Madden i punk-rock bandet Good Charlotte.

Referenser 

 
Orter i Maryland
Skallbo

Skallbo är en liten övergiven by i Hedesunda socken, Gävle kommun. Närmaste grannby är Oppåker. Byn har tillhört kyrkan i Hedesunda församling och är känd under en kort period från 1728.

Hedesunda
Holger Karlsson (Gera)

Holger Karlsson (Gera), född vid okänd tidpunkt, nämns tidigast 1497 i källorna, död den 29 mars 1541, riksråd, riddare, son till riddaren Karl Knutsson (Gera).

Biografi
Holger Karlsson dubbades till riddare vid kung Hans kröning 1497 och utnämndes till riksråd senast 1509. Av Sten Sture den yngre utnämndes han till slottsfogde på Stegeborgs slott senast år 1513. Hans hustru var kusin till ärkebiskop Gustaf Trolle vilket kan ha legat honom i fatet i de politiska striderna under 1510-talet och 1518 tvingades han lämna Stegeborg. Under de följande åren stödde han kung Kristian II. Efter Gustav Vasas seger sökte han och fick 1524 nåd och återkom till Sverige.

1520 utnämndes han till lagman i Närkes lagsaga och 1525 i Östergötlands lagsaga, och förlänades åter Stegeborgs slott 1528.
Han deltog även som Sveriges representant i fredsförhandlingarna med Danmark 1528, 1534 och 1540, samt med Lübeck 1531.

Familj
Holger Karlsson gifte sig den 29 oktober 1514 med Beata Nilsdotter, dotter till Nils Bosson (Grip) och Anna Arvidsdotter.

Barn
Karl, riksråd
Jöran, riksråd

Källor
Äldre svenska frälsesläkter, vol II:1.
Svensk uppslagsbok, Malmö 1932

Svenska riksråd under 1500-talet
Svenska riddare
Lagmän i Östergötland
Födda 1400-talet
Avlidna 1541
Män
Lagmän i Närke
Utfällning

Fällning omdirigerar hit, för fällning av träd inom avverkning, se avverkning

En utfällning bildas när en substans inte är löslig i det använda lösningsmedlet. Den substans som fälls ut kallas fällning eller precipitat. Den fällningsfria vätska som är kvar över den fasta fällningen kallas supernatant. 

Utfällningsreaktioner sker till exempel vid kristallisering, när joner från var för sig lättlösliga salter reagerar med varandra och bildar ett svårlösligt salt, som därför fälls ut som kristaller. Det svårlösliga saltet blir då synligt i lösningen (oftast blir lösningen grumlig). Detta är en vanlig metod för att undersöka innehållet i en okänd lösning, vilket gör denna typ av försök till en kvalitativ analys inom den analytiska kemin. 

Ett exempel på en fällningsreaktion är reaktionen där blyjoner förenas med jodidjoner för att bilda det svårlösliga saltet blyjodid. Reaktionen beskrivs med följande reaktionsformel:

Exempel på svårlösliga salter är t.ex. AgCl(s) och BaSO4(s) 
Exempel på lättlösliga salter är alla salter med nitratjoner. Nitratjoner bildar aldrig fällning.

Låter man till exempel silvernitrat reagera med natriumklorid bildas en vit fällning. För att identifiera det svårlösliga saltet vet man att nitratjoner aldrig kommer fällas ut således måste det vara kloriden. Natriumklorid är ej ett svårlösligt salt och således är silverklorid det enda möjliga svaret. Nitratjonerna och natriumjonerna kommer att vara åskådarjoner i en sådan reaktion som nu kan skrivas om såhär:

Om det bildas en vit fällning när silvernitratlösning sätts till ett vattenprov av okänd sammansättning måste ytterligare tester tillgripas för att kunna fastställa att den bildade fällningen är silverklorid.

I inte alltför starka lösningar går det att beräkna vid vilken koncentration en utfällning börjar (eller omvänt hur låg är koncentrationen av den svårlösliga kemiska föreningens joner vid jämvikt). Vid beräkning används ämnets löslighetsprodukt. Antag ett ämne AaBb bildas av jonerna A och B (där A är en generell beteckning för exempelvis bly, barium, silver och så vidare och B en beteckning för jodid, sulfat, klorid och så vidare). Idealt gäller [A]a*[B]b=Ks där [A] är koncentrationen av A i mol/liter (och motsvarande för [B]) samt Ks är löslighetsprodukten. Löslighetsprodukten för blyjodid, PbI2 är 10-8,2, för bariumsulfat, BaSO4, 10-10 och silverklorid, AgCl 10-9,7.

Referenser

Noter 

Kemiska processer
Analytisk kemi
Alice Coltrane

Alice Coltrane, född Alice McLeod 27 augusti 1937 i Detroit, Michigan, död 12 januari 2007 i Los Angeles, Kalifornien, var en amerikansk jazzmusiker.

Biografi 
Alice Coltrane spelade i en rad olika jazzgrupper under 1950- och 1960-talen, men blev uppmärksammad först när hon gifte sig med John Coltrane 1965 och blev pianist i hans band. År 1967 avled John Coltrane, men Alice Coltrane fortsatte att utforska den spirituella inriktning av jazz som maken påbörjat med albumet A Love Supreme. Hon fortsatte också att ge ut skivor på frijazzbolaget Impulse Records. Bland albumen märks främst Journey in Satchidananda, Ptah, the El Daoud (båda 1970) och World Galaxy (1971). Coltranes huvudinstrument var piano och harpa. På flertalet av hennes album medverkar saxofonisten Pharoah Sanders, som även han spelat med Alices make.

Under 1970-talets senare del drog Coltrane sig tillbaka för att odla sina andliga intressen, bland annat för indisk religion och mystik. Hon var en anhängare av den indiske gurun Sathya Sai Baba och bytte namn till Turiyasangitananda. Vid de fåtaliga uppträdanden hon gjorde gick hon dock fortfarande under namnet Alice Coltrane.

Alice Coltrane har kritiserats för att inte vara en renlärig jazzmusiker. Hon har hämtat inspiration från till exempel indisk folkmusik, blues och klassisk musik, vilket retat vissa purister. På senare år har intresset för hennes musik dock ökat, vilket ledde till en comeback med albumet Translinear Light (2004).

Diskografi 

 (live)

 (live)

Externa länkar 
Officiell webbplats
Impulse Records: Alice Coltrane
Alice Coltrane: dödsruna i New York Times

Amerikanska jazzpianister
Amerikanska harpister
Födda 1937
Avlidna 2007
Kvinnor
Musiker från Detroit
Smedsäng

Smedsäng är en liten by vid Ålboån i Hedesunda socken, Gävle kommun. Vid Smedsäng hade Ålbo by sin kvarn och sin enbladiga såg som drevs med vattenkraft från Ålboån. Stig Andersson, Ålbo tror att vattenkraften i Ålboån utnyttjats åtminstone från 1600-talet. Källa: Sågverk i Hedesunda, 1974, av Anders Käller med uppgifter från Stig Andersson, Ålbo.

Brukspatronerna på Gysinge körde nöjesturer hit med sina hästskjutsar och vände här. 1900–1964 fanns en hållplats här vid Smedsängs station vid Sala-Gysinge-Gävle järnväg. Smedsäng var den 1:a klass station vid banan som gav den lägsta lönsamheten. Ett postkontor fanns i stationsbyggnaden, men några kolbryggor eller liknande byggdes aldrig, endast en lastkaj för två vagnar. I samband med ombildandet av bolaget 1913 drogs stationsvaktartjänsten in och ersattes av en banvakt. 1922 byggdes stationshuset om och fick två lägenheter, av vilka banvaktaren flyttade in i den ena.

Källor 

Hedesunda
Eric Backman

Eric Natanael Backman, född 18 maj 1896 i Acklinga utanför Tidaholm, västra Götaland, död 29 juni 1965 i Skövde, var en svensk medel- och långdistanslöpare.

Eric Backman var son till torparen Alfred Backman. Han kom att arbeta vid Vulcans tändsticksfabrik i Tidaholm.

Under 1914-1924 tävlade han nationellt och internationellt. Nationellt tävlade han för IFK Göteborg och IFK Göteborg Friidrott.

Bland hans resultat kan nämnas:

Åtta svenska mästerskap 1918–1923.
Fyra svenska rekord: Fem engelska mil (1918), 5000 meter (1919), 10 000 meter (1921) och entimmeslöpning (1921).
Fyra olympiska medaljer vid Olympiska sommarspelen 1920 i Antwerpen: Silver på 8 000 meter terränglöpning; brons på 5 000 meter, 8 000 meter terränglöpning lag och 3 000 meter lag.

Han tävlade också i Danmark, Tyskland, Frankrike och England. Han blev engelsk mästare på fyra engelska mil 1919.

År 1943 flyttade Backman till Skövde där han arbetade på Volvofabriken.

Backman var innehavare av Stora Grabbars Märke. Han är begravd på S:ta Birgittas kyrkogård i Skövde.

Idrottskarriär  
1918 slog Backman Georg Petterssons svenska rekord på 5 engelska mil med ett lopp på 25.04,0. Senare samma år förbättrade han sitt rekord på distansen till 24.44,4. Detta rekord behöll han till 1940. Den 18 augusti 1918 slog han med ett lopp på 31.13,7 Georg Petterssons svenska rekord på 10 000 meter (31.30,0 från 1910). Under året vann han även SM på 10 000 meter på tiden 31.13,7.

Den 31 augusti 1919 förbättrade Backman Rudolf Falks svenska rekord på 5 000 meter till 14.51,0. Han fick behålla rekordet till 1923. Backman vann SM på 10 000 meter även detta år (tid 32.05,9). Detta år blev han även engelsk mästare på 4 engelska mil (tid 20,19).

1920 vann Backman SM både på 5 000 meter (tid 15.10,9) och 10 000 m (tid 32.14,0). Vid OS i Antwerpen kom han trea på 5 000 meter och tvåa i terränglöpning 8 500 meter (efter Nurmi). På 10 000 meter bröt han i finalen. Han var även med i de svenska lag som tog bronsmedalj på 3 000 meter lagtävling (ihop med Sven Lundgren och Edvin Wide) samt bronsmedalj i terränglöpning, lag (de andra var Gustaf Mattsson och Hilding Ekman).

Den 22 juni 1921 förbättrade Backman sitt svenska rekord på 10 000 meter till 31.02,2. Han behöll rekordet tills Edvin Wide slog det 1924. 1921 vann Backman SM endast på 5 000 meter (tid 15.10,8).

1922 vann Backman ånyo SM både på 5 000 meter (tid 15.09,3) och 10 000 meter (tid 32.27,5).

Eric Backman vann SM på 10 000 meter en sista gång 1923, nu på tiden 32.40,7.

Referenser

Källor

Swedish Athletic Page

Stora grabbars märke
 Backman, Eric Natanel på SvenskaGravar.se

Svenska långdistanslöpare
Svenska mästare i långdistanslöpning
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1920 från Sverige
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1920
Svenska olympiska silvermedaljörer
Svenska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 1920
Olympiska bronsmedaljörer 1920
Svenska idrottare under 1900-talet
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke
Personer från Acklinga socken
Gravsatta på Sankta Birgittas kyrkogård, Skövde
Födda 1896
Avlidna 1965
Män
Beat & Soul

Beat & Soul, album utgivet i september 1965 av The Everly Brothers. Beat & Soul var duons tolfte LP och den nionde på skivbolaget Warner Brothers.

Albumet nådde Billboard-listans 141:e plats.

Låtlista
Placering i England=UK
 Love Is Strange (Ethel Smith) (UK #11)
 Money (That's What I Want) (Bradford, J./Berry Gordy, Jr.)
 What Am I Living For (Art Harris/Fred Jay)
 Hi Heel Sneakers (Robert Higginbotham)
 See See Rider (Ma Rainey)
 Lonely Avenue (Doc Pomus)
 Man With Money (Don Everly/Phil Everly)
 People Get Ready (Curtis Mayfield)
 My Babe (Willie Dixon)
 Walking The Dog (Rufus Thomas)
 I Almost Lost My Mind (Ivory Joe Hunter)
 The Girl Can't Help It (Bobby Troup)

När skivbolaget Warner Brothers återutgav albumet 2005 parades Beat & Soul ihop med albumet Rock'n Soul på en CD. Dessutom fanns nedanstående nio bonusspår på skivan:

 You're My Girl (Don Everly/Phil Everly)
 Don't Let The Whole World Know (Don Everly/Phil Everly)
 Kiss Your Man Goodbye (första inspelade versionen) (Don Everly/Phil Everly)
 Give Me A Sweetheart (John D. Loudermilk)
 Follow Me (Don Everly/Phil Everly)
 Don't Ya Even Try (Don Everly/Phil Everly)
 Susie Q (italiensk version) (Eleanor Broadwater/Coleman Hawkins/Stan Lewis)
 La Luna E Un Palido Sole (Ingrosso/Mogol)
 Non Mi Resti Che Tu (Corrado Lojacono/Nisa)

Musikalbum 1965
Album av The Everly Brothers
S. Rankin Drew

Sidney Rankin Drew, född 18 september 1891 i New York, död 19 maj 1918 i Frankrike, då han stupade i strid. Amerikansk skådespelare och regissör, son till Sidney Drew, och kusin med skådespelarna John, Lionel och Ethel Barrymore.

Externa länkar

 Sidney Rankin Drew

Amerikanska skådespelare
Födda 1891
Avlidna 1918
Män
Magnus Fyrfalk

Magnus Fyrfalk, tidigare Andersson, född  1966 i Linköping, är frilansjournalist, moderator och diskussionsledare i sitt eget företag Fyrfalk Content AB. 2021 gav han ut boken Den Tidlösa Vägen som är en skildring av hans vandring på El Camino de Santiago de Compostela. Fyrfalk är sedan 2004 även frilansande programpresentatör på Sveriges Television. Han är bosatt på Österlen i Skåne.  

Han är utbildad på Dramatiska Institutet och på Poppius journalistskola.

Externa länkar 
 Magnus Fyrfalk

Svenska journalister under 1900-talet
Födda 1966
Svenska programpresentatörer
Män
Levande personer
Svenska journalister under 2000-talet
Journalister från Linköping
Allan Kanje

Allan Rikard Kanje, ursprungligen Andersson, född 12 maj 1905 i Träslövs församling, död 5 januari 1979 i Varberg, var en bad-och kurortschef.

Biografi
Allan Kanje växte upp i byn  Klastorp och utbildade sig tidigt till skräddare, men blev så småningom Varbergs badkamrer, vilket var liktydigt med chef för stadens bad- och kurortsverksamhet. 

Hans framåtanda när det gällde att utveckla Varberg som turiststad är omvittnad. Som exempel kan nämnas att badhusstyrelsen under hans ledning från 1949 svarade för de två år tidigare startade Fästningsspelen och samverkade vid arrangemang i Simstadion liksom vid Fladen Fishing Festival.  

En gång- och cykelväg, som följer kontereskarpmuren längs fästningens vallgrav, döptes den 11 maj 2005 till Allan Kanjes promenad. Vägen var i gångna tider förbindelseled mellan stenbrottet och hamnen,

Referenser

Noter

Externa länkar
Initiativrik badkamrer
Allan Kanje - en biografi

Födda 1905
Avlidna 1979
Varbergs kommun
Personer från Träslövs socken
Män
Sparrefors

Sparrefors, f.d. järnbruk i Voxna socken (nuvarande Ovanåkers kommun), Hälsingland. Assessor Anders Swab, ägare till Voxna bruk, fick 1729 privilegium på att anlägga en manufaktur- och en knipphammare med 2 härdar. År 1736 planerade man för en utbyggnad av verksamheten med ytterligare en hammare för att utöka tillverkningen av s.k. saltpanneplåt. Detta blev dock inte av. 1778 flyttades manufakturverket nedströms p.g.a. vattenbrist, och på 1780-talet utökades tillverkningen med plåt avsedd för sågblad. På 1830-talet uppges att manufakturverket ska ha varit nedlagt. En ny smedja ska dock ha anlagts 1843, och 1855 startades manufakturverket på nytt. Det nedlades slutligen 1888. Då var ägaren Sixten Sparre. Han åkte till Bollnäs där han mötte Elvira Madigan som rest från cirkusen i Sundsvall. De reste sen till skagen där den välkända tragedin inträffade....

Källor
https://web.archive.org/web/20070930085029/http://www.callesidan.se/sparreforsbruk.htm

Företag i Ovanåkers kommun
Svenska järnbruk
Sidney Drew

Sidney Drew, född 28 augusti 1863 i New York, död där den 9 april 1919, var en amerikansk skådespelare och regissör, far till skådespelaren S. Rankin Drew, och morbror till skådespelarna John, Lionel och Ethel Barrymore.

Externa länkar
 
 Sidney Drew

Amerikanska skådespelare
Födda 1863
Avlidna 1919
Män
Moviestar

Moviestar är en sång skriven och inspelad av den svenske artisten Harpo och som finns i både engelskspråkig och svenskspråkig version. Singeln producerades och arrangerades av Bengt Palmers. Bakgrundskören utgörs av Annifrid Lyngstad och Lena Ericsson. Låten blev en världshit och toppade singellistorna i Norge, Schweiz, Sverige, Västtyskland och Österrike. Den 10 juli 1976 gick den svenskspråkiga versionen, också med titeln Moviestar, högst upp i topp på Svensktoppen.

Låten handlar om en person som tror sig vara en stor stjärna, men som i själva verket bara medverkat i en TV-reklam.

Singeln utgavs i flera olika utgåvor med olika låtlistor där B-sidan varierar mellan att vara Teddy Love och I Don't Know Why.

Moviestar är en av titlarna i boken Tusen svenska klassiker (2009).

Låtlista 
Där inte annat anges är låtarna skrivna av Harpo.
 Version 1
 "Moviestar" – 3:21 	
 "Teddy Love"  (Harpo, Bengt Palmers)

 Version 2
 "Moviestar" – 3:21 	
 "I Don't Know Why" – 2:50

Listplaceringar

Personer som omnämns i texten 
Följande kända personer omnämns i texten till Moviestar:
 Steve McQueen
 James Bond (engelsk version)
 James Dean
 Ingmar Bergman (engelsk version)
 Columbo (svensk version)
 Humphrey Bogart (svensk version)

Coversioner
Sången finns med på den tyska gruppen And Ones skiva Nordhausen.
Showgruppen Highway Stars spelade in låten som singel 1989.
Hårdrocksbandet Flintstens med Stanley har spelat in den svenska versionen av sången.
Den svenska artisten Evelyn har spelat in en cover på låten på albumet Party Starter (2000).
Den norska ishockeystjärnan Espen "Shampo" Knutsen gav i 1989 ut en sång med titeln Hockeystar, som använder melodien till Moviestar men med en ny text.
 I den tolfte säsongen av Så mycket bättre tolkades låten av Thomas Stenström.

Användning i populärkultur 
Sången förekom i en reklamfilm för Nissan Primera  1996-1997 och lyckades 1997 som högst nå en 21:a plats på den svenska singellistan.

Källor

Noter

Tryckta källor

Externa länkar 
 Information i Svensk mediedatabas.

Musiksinglar 1975
Singelettor i Sverige
Singelettor i Norge
Singlar utgivna på EMI
Svensktoppsmelodier 1976
Engelskspråkiga sånger