kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Stockholms tingsrätt

Stockholms tingsrätt är en tingsrätt i Sverige  med Stockholm som kansliort. Tingsrättens domkrets omfattar Lidingö kommun och området Innerstaden i Stockholms kommun. Tingsrätten med dess domkrets ingår i domkretsen för Svea hovrätt.

Administrativ historik
Vid tingsrättsreformen 1971 bildades denna tingsrätt i Stockholm av  Stockholms rådhusrätt. Domkretsen bildades av rådhusrättens domkrets, det vill säga Stockholms stad som 1971 ombildades med oförändrad omfattning till Stockholms kommun. Tingsrätten tog över rådhusrättens lokaler i Stockholms rådhus.

Den 1 april 2007 delades tingsrättens domsaga upp i tre delar, där delen Söderort övergick till Södertörns domsaga och delen Västerort övergick till Solna domsaga. Samtidigt tillfördes domsagan Lidingö kommun från den samtidigt upplösta Södra Roslags domsaga. Efter denna förändring består tingsrättens domkrets av Lidingö kommun och området Innerstaden i Stockholms kommun..

Sedan den 1 september 2016 är Patent- och marknadsdomstolen en särskild domstol inom tingsrätten.

Lagmän 
1971: Georg Ericsson
1972–1973: Per-Erik Fürst
1973–1976: Henry Montgomery
1977–1995: Carl-Anton Spak
1995–2010: Lena Berke
2010–2014: Anders Eka
2014–2017: Stefan Strömberg
2017–: Gudrun Antemar

Referenser

Noter

Tryckta källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Stockholms tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Externa länkar
Domstolens officiella webbplats

Tingsrätter i Sverige
Smyrna

Smyrna (Klassisk grekiska: Σμύρνα) var en grekisk stad strategiskt belägen på den Anatoliska halvön vid det Egeiska havet. Detta till följd av de gynnsamma förhållanden som rådde för den för Smyrna tillhörande hamnen. I dag har staden namnet Izmir.

Referenser

Noter 

Antikens Greklands arkeologiska platser i Turkiet
Bilbomb

Bilbomb används för att genomföra lönnmord eller terrorattentat.

Om en bilbomb används för att lönnmörda en viss person är ett vanligt tillvägagångssätt att anbringa en sprängladdning i en bils motorrum eller under karossen och med tändmekanismen kopplad till bilens tändning, så att bomben briserar då bilen startas.

Om en bilbomb används för att utföra ett terrorattentat kan tillvägagångssättet exempelvis vara sådant att bilen fylls med sprängmedel, varefter gärningsmannen avlägsnar sig och utlöser sprängladdningen medelst fjärrutlösning.

Kända fall med bilbomber

Lönnmord eller försök till lönnmord
Bilbomben i Nacka 1999
Attentatet mot Jandarbijev

Terrorattentat
Attentatet mot ordföranden i styrande rådet i Irak
Terrorattentaten i Norge 2011

Bilar
Terrorism
Veckelax

Veckelax () är en före detta kommun i Kymmenedalen i Finland. Kommunen låg vid Finska vikens kust där den geografiskt omgav staden Fredrikshamn både på land och till sjöss med sin skärgård. Den 1 januari 2003 uppgick Veckelax i Fredrikshamns stad genom kommunsammanslagning.

Ytan (landsareal) var 680,0 km² och kommunen beboddes av 11.016 människor med en befolkningstäthet av 16,2 km² (1908-12-31).

Veckelax kyrksocken torde ha bildats i mitten av 1300-talet även om den nämns först år 1396. Som handelsplats nämns Veckelax redan 1336. Veckelax kyrka är ursprungligen uppförd i sten omkring 1430-1470. Den har nu en nyklassisk exteriör, vilken tillkom efter branden 1821.

Byar och öar med svenska namn
På godsen, i industrierna, bland tjänstemän och fiskarbefolkningen fanns en stor andel svenskspråkiga. Också efter ryska revolutionen kom många svenskspråkiga att bosätta sig i området. Efter den stora förfinskningsvågen under 1920-talet försvann det svenska inslaget.

Följande byar och öar har eller har haft svenska namn
Bamböle (fi. Pampyöli), Böle (fi. Pyöli eller Husula), Bötö, Boxböle (by på 1500-talet), Brakila (fi. Rakila), Bredskall (fi. Reitkalli), Grotsby (användes under 1500-talet parallellt med Norsby), Hillnäs (fi. Hillo), Husuböle (fi. Husupyöli), Kuorsalö (fi. Kuorsalo), Kvarnby (fi. Myllykylä), Kyrkoby (belagt år 1557 som namn för Sandby), Landbobacka (senare Stensböle), Lillnevitto (fi. Neuvoton), Mäntlax (fi. Mäntlahti), Norsby (fi. Poitsila), Poitsila, Rousby (fi. Kolsila), Salmis (fi. Salmi), Sandby (fi. Hietakylä), [Sigvartsby] (fi. Sivatti), Skogby (fi. Metsäkylä), Stamö (fi. Tammio), Stensböle (senare namn för Landbobacka före namnet Stöders), Stöders (senare namn för Stensböle, fi. Töyteri), Strömsby (fi. Salmenkylä), Sundby (tidigare namn för Salmis), Veckjärvi, Fredrikshamn (fi. Vehkajärvi) och Villnäs, Fredrikshamn (fi. Vilniemi).

Politik

Mandatfördelning i Veckelax kommun, valen 1976–2000

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Atlas de Finlande, Société de Géographie de Finlande, Helsingfors 1910

Externa länkar

Veckelax
Danvikslösen

Danvikslösen var ett planerat stadsutvecklingsprojekt i Danvikstull och området västra Sicklaön, det vill säga där Nacka kommun och Stockholms kommun gränsar till varandra, nära Södermalm och Hammarby sjöstad. Sedan 2007 är projektet stoppat och framtiden för de ingående delarna är högst osäker.

Mål med projektet

Förbättrade trafiklösningar
Låta Värmdövägen gå i en tunnel rakt igenom Henriksdalsberget 
Bygga om Henriksdals trafikplats till en planskild korsning
Öka standarden på cykelvägarna mellan Nacka och Stockholms innerstad

Plats för nya bostäder och service
Mark frigörs för bostäder med Värmdövägen genom Henriksdalsberget
Plats för cirka 2 900 bostäder
Nya Danvikstulls centrum blir ny plats för service
Vid Svindersvikens inre del skapas Nacka Port, ev. med färja till Lidingö

Bättre kollektivtrafik
Förbättra kollektivtrafiken genom tätare turer och kortare restider
Dubbelspår för Saltsjöbanan mellan Slussen och Saltsjö-Järla och byggande av två nya stationer
Ny högbro för Saltsjöbanan över Danvikskanalen
Länka samman Saltsjöbanan och Tvärbanan vid Lugnet
Bygga om Saltsjöbanan till spårväg
Förlänga Tvärbanans linje till Slussen

Kritik och alternativt förslag 
Förslaget kritiserades och alternativa förslag fördes fram i samband med remiss av detaljplanen i september 2007

Referenser

Noter

Källor
Stockholms och Nacka kommuner: Detaljplaneunderlag, DANVIKSLÖSEN INFRASTRUKTUR

Externa länkar
Danvikslösen (officiell webbplats)

Nacka kommun
Transport i Stockholms län
Södra Hammarbyhamnen
Nedlagda byggprojekt i Stockholm
Kolossalordning

Kolossalordning betecknar en klassisk kolonnordning av stora kolonner eller pilastrar, vilka sträcker sig över två eller flera våningar.

Källor

Kolonnordningar
Tarragona

Tarragona är en kommun och hamnstad i Tarragonaprovinsen i den autonoma regionen Katalonien i nordöstra Spanien. Den ligger söder om Barcelona och är en av fyra provinshuvudstäder i Katalonien.

Geografi 
Staden är belägen vid den del av Medelhavskusten som kallas Costa Daurada (Costa Dorada på spanska), cirka 10 mil söder om regionhuvudstaden Barcelona. 
År 2019 hade Tarragona 134 515 invånare.

Tarragona var Romarrikets viktigaste stad på den Iberiska halvön.

Staden var en av kandidaterna till att bli Europas kulturhuvudstad 2016.

Referenser

Externa länkar 

Indelningar i Katalonien
Orter i Katalonien
Världsarv i Spanien
Dorisk ordning

Dorisk ordning är en kolonnordning med två huvudtyper: den grekisk-doriska och den romersk-doriska. Båda har visserligen grekiskt ursprung, men de har utvecklats på olika sätt.

Gemensamt för de båda ordningarna är frisens triglyfer, upptill och nedtill omgivna av mutuli respektive guttae, samt det enkla kapitälet, som huvudsakligen består av en mer eller mindre profilerad ekinus samt abakus. Ekinus (latin echinus, av grekiska ἐχῖνος, echinos, egentligen "sjöborre") är den runda kuddliknande platta som tillhör ett doriskt kapitäl och är placerad mellan abakus och kolonnskaftet.

Den grekisk-doriska ordningen saknar bas och någon sådan föreskrivs inte heller av Vitruvius för den romersk-doriska, men i praktiken har den romersk-doriska till skillnad från den grekisk-doriska alltid bas.

Historia
Den doriska ordningen framträder för första gången på Peloponnesos under 600-talet f.Kr. Från de kommande två århundradena finns många välbevarade exempel på den grekisk-doriska kolonnordningens användning, bland annat det så kallade Concordiatemplet i Akragas (Agrigento) på Sicilien som uppfördes under senare hälften av 400-talet f.Kr.

I Rom kom den doriska ordningen mer till användning i den praktiska och profana arkitekturen, snarare än den sakrala. Romarna associerade ordningen med manlig proportion och styrka, ett synsätt som levde kvar även under renässansen.

Den doriska ordningen var också, tack vare dess enkelhet, en viktig del av den klassicistiska arkitekturen, vilket knöt an till den tidens växande intresse för det antika Grekland.

Källor
 Dorisk ordning. http://www.ne.se/dorisk-ordning, Nationalencyklopedin, 2011-02-02.

Se även
 Jonisk ordning
 Korintisk ordning
 Toskansk ordning

Externa länkar

Kolonnordningar
Klassisk grekisk arkitektur
Begrepp inom arkitektur
Jonisk ordning

Jonisk ordning är en av de klassiska kolonnordningarna. De romerska varianterna av denna ordning kännetecknas, liksom deras grekiska förebild, av kapitälets voluter samt kornischens tandsnitt.

Historia
De första joniska templen uppfördes i det grekiska Jonien på 500-talet f.Kr. och utvecklades i Mindre Asien parallellt med den doriska ordningen på grekiska fastlandet. Under 400-talet f.Kr. blev ordningen ett komplement till den doriska i tempelarkitekturen på Akropolis i Aten, och den "attisk-joniska" basen, som består av två genom kraftigt hålkäl skilda, rundade led utvecklas.

I den hellenistiska arkitekturen fick den joniska ordningen stort utrymme, då den i och med sina proportioner och sin karaktär associerades med den mogna kvinnogestalten. Denna uppfattning delades även av Vitruvius som ansåg att den joniska ordningen var en idealform mellan den doriska och den korintiska.

Under renässansen fick ordningen stort utrymme hos teoretiskt inriktade arkitekter såsom Palladio.

Noter

Källor
 Jonisk ordning. http://www.ne.se/lang/jonisk-ordning, Nationalencyklopedin, 2011-02-02.

Se även
Dorisk ordning
Korintisk ordning

Externa länkar 

Kolonnordningar
Nyland (olika betydelser)

Nyland kan syfta på:

Fartyg
 S/S Nyland (1909) – ett fartyg som sänktes under andra världskriget
 S/S Nyland (1875) – ett ångfartyg i seglation 1874–1938

Företag
, ett varv i Oslo

Geografi

Finland
 Nyland – ett landskap
 Östra Nyland – ett tidigare landskap i Finland 1997–2011 därefter ingående i Nyland
 Nyland (historiskt landskap) – ett historiskt landskap
 Nylands län – ett län 1640–1648 och 1831–1997
 Nylands och Tavastehus län –  ett svenskt län i Finland 1634-1809

Sverige
Nyland, Kramfors kommun – en tätort i Kramfors kommun
Nyland, Strömsunds kommun – en by i Strömsunds kommun
Nyland, Umeå kommun – en by i Umeå kommun
Nyland, Njurunda distrikt – en by i Njurunda distrikt, Sundsvalls kommun
Nyland, Indals distrikt – en by i Indals distrikt, Sundsvalls kommun
Nyland, Härnösands kommun – en by i Säbrå distrikt, Härnösands kommun
Nyland, Åre kommun – en by i Undersåkers distrikt, Åre kommun

Norge
, en bygd i Vefsn i Nordland fylke
 i Oslos östkant
Korintisk ordning

Korintisk ordning är en kolonnordning som skapades i Aten under 400-talet f.Kr. I de äldsta exemplen skiljer den sig från den joniska endast genom akantuskapitälet. 

I sin normativa arkitekturteori nöjer sig Vitruvius med att beskriva enbart kapitälet, eftersom den korintiska ordningen inte har några särskilda regler för kornischen och de andra delarna. Under senromersk tid fick det korintiska entablementet dock en mycket speciell karaktär. 

Det korintiska kapitälet har enligt Vitruvius fått sin form av skulptören Kallimakos, som vid ett tillfälle inspirerats till detta då han ovanpå en korintisk flickas grav noterade en korg med leksaker, övertäckt av en stenskiva (abakus), omslingrad av vild akantus.

Från början, i den grekiska arkitekturen, skall den korintiska ordningen främst ha förekommit i interiörer. I den romerska arkitekturen blev den dock den vanligaste av de klassiska kolonnordningarna, en position som den behöll under såväl medeltiden som renässansen. Också under barocken föredrogs den framför de andra, enklare och mindre utsmyckade ordningarna.

Ett berömt exempel på den korintiska ordningens användning är Dioskurernas tempel (Castor och Pollux-templet) på Forum Romanum i Rom.

Se även
 Dorisk ordning
 Jonisk ordning

Referenser

Noter

Kolonnordningar
Toskansk ordning

Toskansk ordning är en kolonnordning som härstammar från det etruskiska templet och har enligt Vitruvius en "utomordentligt primitiv karaktär", där de glest ställda kolonnerna nödvändigtvis förutsätter ett timrat bjälklag. 1500-talets teoretiker betraktade den toskanska ordningen som proto-dorisk.

Källor

Externa länkar

Kolonnordningar
Romersk arkitektur
Bjälklag

För ordets betydelse i klassisk arkitektur, se entablement.

Ett bjälklag är en bärande byggnadsdel som från endera över- eller undersidan, eller båda, avgränsar olika våningar i en byggnad.

Ordet bjälklag förekommer i många olika sammansättningar beroende på dess användningsområde och material. Exempel på bjälklag namngivna efter material är träbjälklag och betongbjälklag. Exempel på bjälklag namngivna efter dess funktion är golvbjälklag, takbjälklag, våningsbjälklag och gårdsbjälklag.

Se även
 Ankarjärn
 Brandbotten
 Plattbärlag

Källor
NyTeknik Ordlista
Nordisk familjebok / Uggleupplagan om Bjälklag

Externa länkar

Byggteknik
Kompositaordning

Kompositaordning är en kolonnordning, vars kapitäl förenar element från det joniska och det korintiska.

Kompositaordningen finns inte i Vitruvius arkitekturteori och är därför troligen av senare datum. 

Ett tydligt exempel på kompositaordningens formspråk återfinns i Titusbågens (Forum Romanum, Rom) halvkolonner.

Se även 
 Romersk arkitektur

Referenser

Kolonnordningar
Dhikr

Dhikr ("ihågkommelse"), kollektiv eller individuell böneform, framför allt inom sufismen, som för det mesta består av ett upprepande, med hög eller låg röst, av ett ord eller en fras, till exempel den islamiska trosbekännelsen, shahadah.

I mera allmän bemärkelse är dhikr en kollektiv beteckning på sufiska meditationstekniker, olika för olika ordnar. Meditation över guds 99 namn med hjälp av ett radband är ett exempel på dhikr.

Det är viktigt att påpeka att ordet dhikr inte uttalas likadant över hela den muslimska världen. Iranier uttalar det arabiska ordet som zekr. Det förekommer andra sätt att uttala ordet på olika arabiska dialekter, men dhikr är det ursprungliga ordet.

Se även 
 Mantra
 Mathra

Externa länkar 
 Kapitlet om dhikr efter den dagliga bönen, ur Imam an-Nawawîs K. al-Adhkâr

Bön
Islamiska plikter och övningar
Sufism
Islamiska termer
874

874 (DCCCLXXIV) var ett normalår som började en fredag i den Julianska kalendern.

Händelser

November 
November – Frost härjar i Skottland fram till april 875.

Okänt datum 

Islands kolonisation påbörjas då Ingólfur Arnarson tar land på öns sydkust.

Födda 
Uta, drottning av Östfrankiska riket och kejsarinna av Tysk-romerska riket.

Avlidna 
Hasan al-Askari, shiaimam.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Spaniens autonoma regioner

Spaniens administrativa indelning är baserad på 17 autonoma regioner (comunidades autónomas). De olika regionerna innehåller i sin tur en till nio provinser (provincias); totalt har Spanien 50 provinser.

Olika indelningar

Regioner och städer
Spaniens indelning i regioner har gamla rötter. Ett antal regioner är före detta självständiga stater från medeltiden (gäller bland annat Asturien och Navarra), medan andra tidigare var riksdelar i de förspanska rikena Kastilien och Aragonien. I många fall har de bevarat en kulturell särprägel och i en del fall sina egna språk.

Dagens regionindelning motsvarar 17 autonoma regioner samt 2 autonoma städer (ciudades autónomas) i Afrika – Ceuta och Melilla. Dessa två ingår även i Plazas de soberanía.

De autonoma regionerna är basen för det lokala/regional styret av de olika delarna av Spanien. De har egna parlament och "regeringar", jämförbara med Sveriges regionfullmäktige och regioner. De regionala parlamenten tillsätts genom direkta val i respektive region. Spanien har sedan den demokratiska transitionen på 1970-talet decentraliserat stora delar av det centrala styret till regionerna, inklusive delar av polisväsendet samt närings- och kulturpolitiken.

Vissa regioner har förhandlat sig till ytterligare makt. Bland annat har Katalonien en utökad bestämmanderätt över regionens kulturpolitik, medan Baskien har en liknande makt över finanssystem och miljöfrågor. 2017–2018 var Kataloniens autonomi tillfälligt indragen, som en följd av det ensidiga utropandet av Republiken Katalonien.

Provinser

Spanien delas också in i provinser – totalt 50 stycken. De definieras enligt den spanska författningen från 1978 men har sitt ursprung i en uppdelning av landet från 1833.

I motsats till regionerna och deras lokala hemvist, är Spaniens provinser delar av det centrala styret. Provinserna och deras provinsledningar (diputaciones) liknar på så sätt Sveriges länsstyrelser.

I samband med 2016 års spanska regeringsbildande framkastades förslag till en reformering av provinsstyret. Koalitionspartierna PSOE och Ciudadanos föreslog att diputaciones skulle ersättas av ett provinsråd av de respektive kommunernas borgmästare.

Autonoma regioner 
Förteckning över spanska regioner och provinser.

Se även 
 Spaniens kommuner

Källhänvisningar

Externa länkar 

 Rulers.org - Spanish autonomous communities

Regioner
Ballerinaklänning

Ballerinaklänning är en typ av klänning som karakteriseras av kjortelns generösa vidd, vilken åstadkoms genom flera lager av stärkta underklänningar eller en krinolin.

Klänningar
Kjortel

En kjortel är ett äldre livplagg som täcker överkroppen, bärs över ett annat plagg, och som har varierat i längd, från att gå ner till höfterna till att nå ända ner till fötterna. Fram till medeltiden var kjortel mycket vanligt. Några århundraden senare börjar man kalla liknande plagg för kjol, som alltså ursprunligen är en förkortad form av ’kjortel’. Tunika är ursprungligen benämningen på ett liknande plagg. I den traditionella samedräkten ingår en typ av kjortel som kallas för kolt.

Kjortel är jämförbart med latinets tunica, vilket i svenskan har blivit en nutida benämning på liknande plagg, tunika.

Ordet kjortel kommer av fornnordiskans kyrtill, kort dräkt – i sin tur från fornengelska. Ordet är släkt med adjektivet kort och är upphovet till kjol som är en förkortad variant av kjortel.

I Norden har kjorteln varit i bruk från järnåldern till medeltiden. Den har varierat i längd mellan grenlång och fotsid beroende på tidsperiod, bärarens kön och kultur. Under forntiden fram till medeltiden var det det vanligaste plagget och bars över särken eller skjortan. På 1600-talet användes ofta kjortel (åtminstone i norskan) om ett knälångt ytterplagg för män, som bars över tröjan. Senare blev formen kjol vanligare.

Se även
Bockstensmannen

Referenser

Noter 

Klädedräkt under medeltiden
Klädedräkt under vikingatiden
Ahmet Necdet Sezer

Ahmet Necdet Sezer , född 13 september 1941, är en turkisk politiker och domare. Han var Turkiets president från den 16 maj 2000, då han efterträdde Süleyman Demirel, till den 28 augusti 2007, då han efterträddes av Abdullah Gül.

Biografi 
Sezer tog examen från juridiska fakulteten vid Ankaras universitet 1962 och började samma år arbeta som domaraspirant. Han tog en masterexamen i civilrätt vid Ankaras universitet 1977-1978. Sezer tjänstgjorde som domare i Yerköy och Dicle och som undersökningsdomare vid Turkiets högsta domstol. Han utsågs 1983 som ledamot av högsta domstolen. 1988 utsågs han av presidenten till permanent ledamot av Turkiets konstitutionsdomstol. 6 januari 1998 valdes Sezer till konstitutionsdomstolens chefsdomare av domstolens styrelse.

5 maj 2000 valdes Sezer till Turkiets president av Turkiets stora nationalförsamling, och tillträdde 16 maj 2000. Han ställde upp som oberoende kandidat och hade ett brett stöd från flera av nationalförsamlingens partier. Han stannade på posten till 28 augusti 2007. Sezer stannade kvar på presidentposten några månader utöver sin sjuåriga mandatperiod på grund av motsättningar i parlamentet kring valet av president vilket ledde till att omröstningen bojkottades av oppositionen. Efter ett nyval i juli 2007 kunde Abdullah Gül slutligen utses till ny president i augusti 2007.

Politisk gärning 
Sezer stod som president för en starkt sekulär och EU-vänlig politik. Han hade många konflikter med det islamiska parti, Rättvise- och utvecklingspartiet (AKP), som från 2002 satt i regeringen med Recep Tayyip Erdoğan som premiärminister från 2003. Han lade in veto mot många av AKP-regeringens lagförslag för att han betraktade dem som proislamiska, och även många av regeringens utnämningar av högre tjänstemän. AKP-kandidaten Gül, tidigare utrikesminister, var den som efterträdde Sezer på presidentposten, vilket gav AKP ökat utrymme att genomföra sin politik.

Sezer hamnade som president ibland även i konflikt med länder i västvärlden, bland annat då han 2005 reste till Syrien och kritiserades för detta av USA och då han 2006 blockerade reformer som krävdes av Internationella valutafonden (IMF).

Källor 

Turkiets presidenter
Turkiska domare
Födda 1941
Levande personer
Män
Turkiska politiker under 2000-talet
Pułtusk

Pułtusk är en stad i Polen vid floden Narew, ca 60 km norr om Warszawa. Staden har ungefär 19 000 invånare. I Pułtusks centrum ligger marknadsplatsen som hävdas vara den längsta i Polen, drygt 400 m. 

Staden grundades i mitten av 900-talet och förstördes nästan helt i en brand 1875. 

Vid staden har utkämpats ett par fältslag. 
 Slaget vid Pułtusk den 21 april 1703 då Karl XII besegrar mycket större saxiska trupper.
 Slaget vid Pułtusk den 26 december 1806 under Första Napoleonkriget då Napoleon I besegrar ryska trupper under befäl av Fredrik Vilhelm von Buxhoevden.

Städer i Masoviens vojvodskap
Poltergeist (film)

Poltergeist är en amerikansk övernaturlig skräckfilm från 1982, i regi av Tobe Hooper. I huvudrollerna ses JoBeth Williams, Craig T. Nelson, Heather O'Rourke och Beatrice Straight. På Oscarsgalan 1983 nominerades filmen för Bästa originalmusik, Bästa ljudredigering och Bästa specialeffekter, men förlorade alla sina nomineringar till E.T. the Extra-Terrestrial.

Handling 
Familjen Freeling är en vanlig amerikansk familj, med skillnaden att de bor i ett hemsökt hus i den lilla förorten Cuesta Verde. Till en början märker familjen endast att saker, till exempel stolar, förflyttar sig, men det blir snabbt värre. De oinbjudna gästerna visar ett särskilt intresse för Carol Anne, familjens yngsta dotter.

När Carol Anne vaknar mitt i natten, står TV:n på och blinkar. Hon går fram till den och då kommer en hand av dimma ut genom den och flyger in i väggen så hela rummet skakar. Nästa natt ligger barnen och lyssnar på åskan. Plötsligt sträcker sig trädet utanför fönstret in och tar tag i Robbie, sonen i familjen. Familjen springer ut och hinner rädda honom i sista stund, innan han blir uppslukad av trädet. Medan de räddar honom sitter Carol Anne kvar inne i rummet, och garderoben öppnar sig och börjar suga i sig allt – även Carol Anne. Carol Anne försvinner in i garderoben och är därmed borta. Senare hör Robbie och mamman Diane hennes röst från TV:n.

Rollista i urval

Referenser

Noter

Webbkällor

Externa länkar 
 
 
 

Amerikanska filmer 1982
Engelskspråkiga filmer
Amerikanska skräckfilmer
Filmer producerade av Steven Spielberg
Filmmusik av Jerry Goldsmith
Kalifornien på film
Amerikanska spökfilmer
Halloweenfilmer
Filmer om television
Filmer från Metro-Goldwyn-Mayer