kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tävling

En tävling är en särskilt anordnad tillställning där flera personer, lag eller tävlingsdjur mäter sina färdigheter på något område för att kunna rangordna deltagarna. Tävlingen avslutas vanligen med att en individ eller ett lag utsetts till segrare. Tävlingar kan också arrangeras mer omfattande som mästerskap och turneringar.

Tävlingar kan vara i form av mer fysiska sport- och idrottsevenemang eller som lättsammare form av lekar. Det kan också handla om mer intellektuella former av spel, sällskapsspel, korsord, frågesport etc eller som yrkesmässig konkurrens som till exempel arkitekttävlingar, där de deltagande lämnar in sina tävlingsbidrag för bedömning. Det kan även röra sig om kulturtävlingar – jurybedömda konstutställningar, musiktävlingar, tävlingsdans, filmfestivaler etc – där de deltagande tävlingsbidragen rangordnas och kvalitetsbedöms av en jury eller allmänheten. Även skönhetstävlingar för människor eller djur (vid till exempel hundutställningar) finns.
Tävlingar av olika slag visas ofta på TV.

Ursprung 
Av äldre fornsvenska täfla, "spela brädspel", en bildning till tavla.

Källor
Källö-Knippla

Källö-Knippla, ibland bara Knippla, är en ö, tillika tätort, som tillhör Öckerö kommun och som ligger i Göteborgs norra skärgård. De två ursprungliga öarna, Källö och Knippla, är nu sammanbyggda och sundet mellan dem är helt igenfyllt.

Källö-Knippla ligger vid farleden mellan Göteborg och Marstrand. Ön har förbindelse med övriga delar av Öckerö kommun med och omvärlden genom Nordöleden, en avgiftsfri färjeförbindelse till Burö färjeläge på norra Hälsö.

Historia
Källö-Knippla var förr ett fiskeläge.

Det första året någon bodde på Knippla var år 1778, då ett par flyttade från Hyppeln. Ytterligare några familjer flyttade därefter till ön. Det var den stora sillperioden som drog dit folk och vid dess slutpunkt år 1809 bodde det omkring 80 personer där. Därefter minskade befolkningen och år 1838 var endast elva hus på ön bebodda. Befolkning kom dock att öka igen och i mitten av 1800-talet var befolkningen åter uppe i ett 80-tal personer och år 1885 fanns där 35 hus.

Källö-Knippla var och är beläget i Öckerö socken och ingick efter kommunreformen 1862 i Öckerö landskommun. I denna inrättades för ön/orten 3 september 1915 Källö-Knippla municipalsamhälle som sedan upplöstes 31 december 1959.

Befolkningsutveckling

Samhället
Källö-Knippla är tättbebyggt, endast den nordöstra delen saknar bebyggelse. Här finns en gästhamn med restaurang, livsmedelsbutik, Knippla kapell, vandrarhem samt pizzeria.

På ön finns idrottsföreningen Knippla Idrottsklubb – KIK.

Personer från Källö-Knippla
Kända personer från Källö-Knippla är bland annat författaren Daniel Fransson, fotbollsspelaren Kjell Olofsson och politikern Cyril Olsson, partisekreterare i Folkpartiet på 60-talet. Sångerskan Elisabeth Andreassen bodde på Källö-Knippla med sin familj från hon var 6 år till hon var 16 år.

Se även
Öckerö socken

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 
Knippla Gästhamn (lokal webbplats)

Öar i Öckerö kommun
Bohusläns öar
Orter i Öckerö kommun
Fiskelägen
Tätorter i Sverige
Hnefatafl

Hnefatafl, även känt som tafl, tablut, königszabel (tyska), king's table (engelska), bräde eller kongens bord (danska, norska) är ett gammalt nordiskt brädspel. Namnet hnefatafl är isländskt och kommer från orden hnefi ('kungen i schack') och tafl ('(spel)bräde').

Alla tafl-spel spelas på ett schackliknande bräde med två spelare. Spelen är alla asymmetriska, spelarna har inte samma uppsättning pjäser och mål. Spelen liknar på detta sätt de klassiska spelen kvarn och hala-tafl rävspel. Tafl-spel omnämns i nordiska sagor och överlevde in i sen tid i samisk kultur i form av tablut i Lappland. Speltypen anses ha rötter i liknande romerska spel. Många olika kulturer har haft varianter av spelet, till exempel bran dubh och fitcheall på Irland.

Spelet har ganska högt tempo.

Regler 

 spelet har två spelare
 brädet är i alla spelformer kvadratiskt med udda antal rutor. 9x9, 11x11, 13x13 osv upp till 19x19 i den form som kallas alea evangelii
 kungen ("vit") står i mittrutan
 runt kungen grupperas vita försvarare (8 för 9x9-bräde, 12 för 11x11)
 vid brädets kanter ställs de svarta pjäserna (16 resp 24 pjäser i 9x9 och 11x11)
 alla pjäser kan flyttas valfritt antal rutor i rak linje (inte diagonalt - alltså som ett torn i schack)
 en pjäs slås genom att den omges av motståndarpjäser på två motsatta sidor horisontellt eller vertikalt 
 en pjäs får flyttas in mellan två motståndarpjäser utan att slås (kungen kan också flyttas in mellan två eller tre motståndarpjäser/kanter utan att slås)
 kungen slås genom att den omges av fyra motståndarpjäser eller av tre motståndarpjäser och brädets kant 
 ett drag kan slå mer än en pjäs
 vit spelare vinner om kungen lyckas ställa sig i en av de inre rutorna där svart stod (alternativt hörnruta)
 svart spelare vinner om kungen slås
 vit spelare drar först
Spelet har, förutom varierade uppställningar och brädstorlekar, många varierade regler:
 kungen kan vara vapenlös och får då inte användas för att slå svarta pjäser
 hörnrutorna kan vara reserverade för kungen
Mittrutan kallas ibland tronen och kan vara reserverad för kungen. Svarta pjäser kan vara förbjudna att återvända till kantrutor.

Se även 
 Spel
 Thud - en moderniserad variant av hnefatafl.

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar 
 Tablut
 Spela hnefatafl online
 Tablut—Spela tablut online mot mänskliga motståndare
 Artikel av Sten Helmfrid
 Spela tablut online

Brädspel
1318

1318 (MCCCXVIII) var ett normalår som började en söndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 18 januari – Hertigarna Erik och Valdemar Magnusson skriver sina testamenten i fängelset på Nyköpingshus.

Mars 
 18 mars – Stilleståndet i Karleby Långa sluts mellan kungen och hertigarnas män.
 19 mars – Sedan en del av hertigarnas män begett sig hemåt bryter kungen vapenvilan och besegrar de återstående i slaget vid Karleby Långa.

April 
 April – Efter att ha blivit besegrad i slaget vid Söderköping flyr kung Birger till Danmark och är därmed avsatt som kung av Sverige.

Juni 
 27 juni – Vid ett möte i Skara utnämns Mats Kettilmundsson till ny svensk drots (efter att den tidigare drotsen Johan von Brunkow har blivit avsatt och fängslad) och rikshövitsman och blir därmed rikets ledare i avsaknad av en kung sedan Birger Magnusson har blivit avsatt under våren.

Juli
 19 juli – Habsburg säger genom ett eldupphör-avtal med schweizarna upp sina krav på Waldstätten.

Oktober 
 26 oktober – Birger gör ett försök att återkomma, men besegras i slaget vid Mjölkalånga.

November 
 11 november – Stilleståndet i Roskilde sluts mellan Sverige och Danmark, vilket gör slut på kriget.

Okänt datum 
 Näs slott på Visingsö belägras och förstörs medan en svensk här drar fram mot Skåne.
 Novgoroderna försöker överrumpla Åbo, men misslyckas.
 Hertigarnas män besegrar kung Birger Magnusson i slaget vid Skärkind.
 Schola Trivialis, eller Storskolan, grundas som den äldsta kända skolan i Stockholm. Den sköttes av staden och inte kyrkan och var den enda skolan för fattiga barn fram till grundandet av församlingarnas kyrkoskolor vid mitten av 1600-talet, som sedan utgjorde det allmänna skolsystemet för fattiga tills de 1820 sattes under Stockholms stadsundervisningsverk.

Födda 
 Urban VI, född Bartolomeo Prignano, påve 1378–1389 (född omkring detta år).
 Margareta av Tyrolen, regerande grevinna av Tyrolen.

Avlidna 
 14 februari – Margareta av Frankrike, drottning av England 1299–1307 (gift med Edvard I)
 16 februari
 Erik Magnusson, svensk hertig.
 Valdemar Magnusson, svensk hertig.
 14 oktober – Edward Bruce, storkonung av Irland sedan 1315.
 1 november – Johan Brunkow, svensk drots från slutet av 1314 till sommaren detta år (avrättad omkring detta datum på Brunkebergsåsen i Stockholm, vilken har fått sitt namn efter honom).
 Okänt datum – John Deydras, skrivare och engelsk tronpretendent, avrättad genom hängning

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Otto Krumpen

Otto Krumpen, även Otte Krumpen, född 1473, död 1569, var en dansk riddare och riksråd.

Krumpen var befälhavare för danska armén i slaget på Åsundens is 19 januari 1520. Han bar kronan vid Kristian IIs kröning i Storkyrkan 4 november samma år och blev då dubbad till riddare av kungen. Festligheterna avslutades med Stockholms blodbad. 1523 anslöt han sig till Fredrik I och blev riksråd. Han ledde 1525 ett fälttåg mot Sören Norby på Gotland. 1533 tillhörde han den katolska sidan i riksrådet. Under grevefejden övergav han 1534 Tranekærs slott på Langeland, som han haft i förläning sedan 1522. Han gick över till greve Kristofer av Oldenburg och fick Aalholm som län i stället. Sedan plundrades hans gods och Krumpen fördes som fånge till Mecklenburg. Han återkom 1536, men uteslöts från riksrådet till 1542. Han var marsk 1554 till 1567 och fick flera diplomatiska uppdrag.

Källor 
 

Danska riddare
Danska riksråd under 1500-talet
Födda 1473
Avlidna 1569
Män
Danska militärer under 1500-talet
Danska godsägare under 1500-talet
Internationellt hjälpspråk

Internationellt hjälpspråk (se även internationellt planspråk) är ett konstgjort språk som är tänkt att användas för internationell kommunikation. Syftet med ett hjälpspråk är inte att ersätta någons modersmål eller inte ens bli ens modersmål. 

Bland andra Världsmedborgarrörelsen och Bahá'í-religionen menar att införandet av ett internationellt hjälpspråk kan förena mänskligheten och därmed främja världsfreden och förbättra förståelsen och samarbetet mellan människor från olika länder och bakgrunder. 

Under historiens gång har de länder som segrade i krig, eller dominerande stormakters språk introducerats och ofta påtvingats, i kolonier, territorier och mandatområden. 

Försök med ett universellt språk har gjorts de senaste hundra åren, men hittills har man inte lyckats helt. Några exempel på moderna hjälpspråk är:
 Esperanto
 Interlingua
 Ido
 Volapük
 Bliss
 Interslaviska
 Lojban
 Occidental

Källor

Se även 
 Interlingvistik
 Klarspråk
 Konstgjorda språk
 Lingvistik
 Planspråk
 Världsspråk
 Zonalt planspråk

Externa länkar 
 World language program
 mediaglyphs.org
 International Auxiliary Languages

Konstgjorda språk
Interlingvistik

nl:Kunsttaal#Internationale hulptalen
Slott och herresäten i Sverige

Slott och herresäten i Sverige är ett konst- och kulturhistoriskt samlingsverk som gavs ut av Allhems Förlag AB 1966–1971.

Verket skall inte förväxlas med sin äldre namne, ofta angivet med fullständig titel för att skiljas från detta - Svenska slott och herresäten vid 1900-talets början (1908-1914, ny följd 1918-1923).

Huvudredaktör var Sven T. Kjellberg, men flera andra författare bidrog, bland andra
Boo von Malmborg, Lennart Luthander och Bengt G. Söderberg. De flesta fotografierna är tagna av förlagets fotograf Erik Liljeroth.

Band
Bokverket består av följande band:

 Riksfästen och residens
 De kungliga slotten I
 De kungliga slotten II
 Dalarna, Norrland
 Uppland I
 Uppland II
 Närke, Västmanland
 Södermanland I
 Södermanland II
 Västergötland I
 Västergötland II, Dalsland, Värmland
 Östergötland I
 Östergötland II
 Småland, Öland, Gotland
 Halland, Bohuslän, Blekinge
 Skåne I
 Skåne II
 Skåne III

Referenser

Externa länkar

Svenskspråkig facklitteratur
Vreta klosters socken

Vreta klosters socken i Östergötland ingick i Gullbergs härad, ingår sedan 1971 i Linköpings kommun och motsvarar från 2016 Vreta klosters distrikt.

Socknens areal är 53,35 kvadratkilometer, varav 46,25 land. År 2000 fanns här 8 150 invånare. Tätorterna Ljungsbro och Berg (med Bergs slussar) samt Vreta kloster med sockenkyrkan Vreta klosters kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Vreta klosters socken har medeltida ursprung, tidigast med namnet Vreta socken som efterhand från 1600-talet ersattes med nuvarande.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Vreta klosters församling och för de borgerliga frågorna till Vreta klosters landskommun. Landskommunen utökades 1952 och ingår sedan 1971 i Linköpings kommun. Församlingen utökades 2006 och 2010.

1 januari 2016 inrättades distriktet Vreta kloster, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som socknens härader.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Vreta Klosters kompani och Andra livgrenadjärregementet, Vestanstångs kompani.

Geografi
Vreta klosters socken ligger nordväst om Linköping, väster om Roxen och norr om Svartån och kring Motala ström. Socknen är norr om Motala ström en kuperad skogsbygd, söder därom uppodlad slättbygd.

Fornlämningar
Kända från socknen är spridda gravrösen, stensättningar och flera skålgropar från bronsåldern samt 25 gravfält och en fornborg från järnåldern. Två runristningar har noterats.

Namnet
Namnet (1289 Wretis) kommer från klostret. Klosternamnet är bildat av vret, vilket betyder liten inhägnad åker.

Se även
Vreta klosters församling 
Lista över fasta fornminnen i Linköpings kommun (Vreta kloster)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 3 Hermes 1950 libris

Externa länkar

Indelningar i Linköpings kommun
Socknar i Gullbergs härad
Jens Holgersen Ulfstand

Jens Holgersen Ulfstand till Skabersjö, född omkring 1450, död 1523, var danskt riksråd, riksamiral samt länsherre på Gotland och i Gladsax län.

Biografi
Ulfstand var från 1486 förlänad Lindholmens län i Skåne. Från 1510 herre på Villand och samtidigt på Sölvesborg. 

Ulfstand blev ståthållare på Gotland, men blev snart avskydd av befolkningen på grund av betungande skatter och avgifter. Fyra riksråds medlemmar skickades, antagligen 1492, dit för att undersöka klagomålen. Han ersattes på Gotland 1509 utan någon uppenbar anledning, men ett brev är känt som indikerar hans höga ställning hos kung Hans, som hade skrivit till sin son Christian och sagt att, skulle han dö, kunde han räkna fullständigt med Jens Holgersen för att skydda prinsen. 

År 1505 blev Ulfstand riksråd och under kung Hans anfall mot Sverige blev han befälhavare över en flottstyrka med vilken han härjade utefter den svenska kusten. År 1511 blev Ulfstand amiral för en kraftigt förstärkt dansk flotta. Ombord på hans amiralsskepp Engelen härjade han våldsamt vid den nordtyska kusten och vid Öland. Den 9 augusti samma år blev han involverad i ett sjöslag mot den lybska flottan söder om Bornholm, vilket slutade obesegrat. I Skåne ärvde han Glimminge gods efter sin far och 1499–1512 lät han på godset uppföra den väl bevarade borgen Glimmingehus.

Familj 
Jens Holgersen Ulfstand var gift första gången med Holmgerd Axelsdotter Brahe, död 1495 (ålder ~ 34 år) på Visborg, Visby, Gotland. De fick två barn. Gift en andra gången med Margrethe Arvidsdotter Trolle och hade sju barn.

Se även
 Carl Gustav Gottfried Hilfeling

Referenser

Noter

Källor

Bagge, Povl: Jens Holgersen Ulfstand i Dansk Biografisk Leksikon på lex.dk. Hentet 5. september 2020 fra https://biografiskleksikon.lex.dk/Jens_Holgersen_Ulfstand

Danska riksråd under 1500-talet
Danska länsherrar
Män
Personer i Danmark under 1400-talet
Politiker under 1400-talet
Militärer under 1400-talet
Citalopram

Citalopram, 1-(3-dimetylaminopropyl)-1-(4-fluorfenyl)-1,3-dihydroisobensofuran-5-karbonitril, är ett antidepressivt läkemedel av typen SSRI. Det marknadsförs bland annat som Cipramil och Celexa, och finns även i generisk form.

Citalopram lanserades av det danska läkemedelsföretaget Lundbeck under varunamnet Cipramil. Preparatet godkändes för akut bruk i Sverige hösten 1992, efter att Lundbeck två gånger tidigare fått bakläxa avseende dokumentation rörande effekt och biverkningar. Först 1999 godkändes Cipramil för användning under längre tidsperioder än sex månader.

Medicinen är receptbelagd.

Användning 
Läkemedlet används främst vid:
Egentlig depression med melankoli
Djupa eller långvariga egentliga depressioner utan melankoli
Paniksyndrom med eller utan agorafobi
Tvångssyndrom (OCD)
Profylax mot återfall eller nya episoder med depression
PMDS (Premenstruell dysforisk störning, svår PMS)

Eventuella biverkningar 
Till citaloprams vanligaste biverkningar hör viktförändring (ned-/uppgång av kroppsvikt), förvärrad depression (speciellt vanligt vid insättning av preparatet), sömnsvårigheter (insomningsbesvär, uppvaknanden under natten), lättare muntorrhet, svettningar, rodnader på huden, skakningar/darrningar, illamående, samt förlorad sexlust och utebliven orgasm hos kvinnor och problem med sädesuttömning hos män.

I svårare fall kan citalopram – liksom övriga antidepressiva mediciner – utlösa hypomaniska, maniska eller psykotiska tillstånd. Schizofreni kan till exempel förvärras.

I likhet med andra psykofarmaka rekommenderas inte samtidigt intag av alkohol.

Övrigt 
Cipramil säljs i dag i mer än sjuttio länder. Försäljningen har femtonfaldigat företagets omsättning, men sedan patentet på Citalopram löpte ut år 2002 marknadsförs i dag istället uppföljaren Cipralex. Cipralex är varunamnet för substansen escitalopram (eller S-citalopram), som är den aktiva beståndsdelen i citalopram. Den inaktiva beståndsdelen är S-citaloprams spegelbild och kallas R-citalopram. Genom att patentskydda renframställt S-citalopram har Lundbeck kunnat förnya Cipramil-patentet. Man har dock inte lyckats övertyga Läkemedelsverket om att Cipralex skulle vara bättre än Cipramil om man använder motsvarande dosering (10 mg escitalopram har generellt sett precis samma effekt som 20 mg citalopram).

Sedan början av 2000-talet är inte längre citalopram det mest sålda SSRI-preparatet utan har ersatts av sertralin, som år 2004 var det mest sålda läkemedlet i Sverige i pengar räknat.

Rekommenderad startdos för vuxna är 20 mg per dag. De flesta behöver 30–40 mg för att varaktigt bli bättre. I Sverige rekommenderas numera 40 mg som maxdos (på grund av risken för QT-tidsförlängning), men studier har även gjorts på 80 mg. På grund av en mer långsam nedbrytning i kroppen rekommenderas halv dos till äldre.

Referenser 

Selektiva serotoninåterupptagshämmare
Nitriler
Fluororganiska föreningar
Isobensofuraner
Aminer
Fluvoxamin

Fluvoxamin är en substans i kategorin SSRI, en grupp antidepressivum. 

Fluvoxamin som marknadsförs under namnet Fevarin och i USA som Luvox. Tillsammans med Zelmid är det det äldsta SSRI-preparatet och var det första läkemedlet av den här typen som började förskrivas i högre grad då Zelmid snabbt drogs in från marknaden. Numera förskrivs det mer sällan, bland annat på grund av att nyare SSRI såsom sertralin och fluoxetin har visat sig mildare och skonsammare. Fluvoxamin har kraftigare verkan (mer potent), dessutom är det mycket större risk för illamående, speciellt i början av behandlingen. Vanligtvis förskrivs inte fluvoxamin förrän andra SSRI testats.

Som med många andra läkemedel rekommenderas inte förtäring av alkohol vid behandling med fluvoxamin.

Patentet på fluvoxamin har för länge sedan gått ut men trots det finns det inga generiska preparat (likvärdiga med samma substans) från konkurrenter på den svenska marknaden.

Fevarin används i kombination med psykologisk behandling vid :
Måttlig till medelsvår depression hos vuxna
Tvångssyndrom, 
Svår premenstruellt syndrom, premenstruell dysforisk störning 
Dystymi.

Biverkningar
Eventuella biverkningar är viktförändringar, trötthet, yrsel, skakningar, darrningar, illamående, sexuellt ointresse.

Externa länkar
Fevarin i FASS

Selektiva serotoninåterupptagshämmare
Sigmaagonister
Oximer
Etrar
Fluororganiska föreningar
Paroxetin

Paroxetin (även salufört under andra namn, se nedan) är ett antidepressivum, selektiv serotoninåterupptagshämmare (SSRI). Det släpptes 1992 av läkemedelsbolaget Glaxo Smith Kline och har därefter blivit ett av de mest ordinerade antidepressiva på marknaden på grund av dess synbara effektivitet i behandling av depression samt olika typer av ångesttillstånd. Paroxetin används vid:

 egentliga depressioner med melankoli
 djupa eller långvariga depressioner utan melankoli
 profylaktiskt mot depressiva recidiv (alltså mot återfall)
 paniksyndrom med eller utan agorafobi ("torgskräck")
 tvångssyndrom
 social fobi
 generaliserat ångestsyndrom (GAD)
 posttraumatiskt stressyndrom (PTSD)

Aktiv substans är paroxetin. 

I likhet med andra psykofarmaka rekommenderas inte samtidigt intag av alkoholdryck.

Tillförsel 
Medicinen är receptbelagd. När ett receptbelagt läkemedel skrivs ut är doseringen avpassad för den som skall ta medicinen. Medicinen skall alltid tas enligt läkarens ordinationer, som finns angivna på den etikett som medföljde medicinen från apoteket. 

Paroxetin finns som tabletter och oral lösning med apelsinsmak.

Interaktioner 
Andra antidepressiva läkemedel av typen SSRI, såsom fluoxetin, sertralin, citalopram och fluvoxamin, bör undvikas på grund av risken för serotonergt syndrom. Vid byte från MAO-hämmare till paroxetin bör väntetiden mellan de olika medicineringarna vara ca 2 veckor, av samma anledning.

Även pimozid bör undvikas vid intag av Paroxetin.

Handelsnamn 
Paroxetin saluförs under ett antal olika handelsnamn:

 Aropax eller Oxetine i Australien, Nya Zeeland, Sydafrika, Argentina, Mexiko och Brasilien,
 Aroxat eller Aroxat CR i Chile,
 Bectam i Chile,
 Benepax i Brasilien, 
 Cebrilin i Latinamerika,
 Deroxat 4528 i Schweiz och Frankrike,
 Motivan och Paroxetina i Spanien och Italien
 Optipar i Finland,
 Pamax i Chile, 
 Paroxat i Tyskland och Ungern,
 Paxil eller Paxil CR i USA, Kanada, Mexiko, Argentina, Brasilien, Japan, Venezuela och Peru 
 Paradise CR i Indien
 ParoGen i Polen
 Pexot, Paraxyle och Plasare i Pakistan
 Pondera i Brasilien,
 Posivyl i Chile, 
 Rexetin i Polen,
 Sereupin i Italien,
 Seretran i Chile,
 Seroxat i Österrike, Belgien, Saudiarabien, Egypten, Estland, Finland, Island, Sverige, Norge, Grekland, Israel, Lettland, Nederländerna, Polen, Portugal, Singapore, Spanien, Turkiet, Storbritannien & Irland, Kina och Sydkorea
 Traviata i Chile

I och med utgången av patentet på Seroxat finns det billigare varianter, bland annat under namnen Paroxetin HEXAL, Paroxetin Merck NM, Paroxetin Actavis med flera; se utbytbara läkemedel.

Referenser

Externa länkar
 FASS

Selektiva serotoninåterupptagshämmare
Bensodioxoler
Piperidiner
Fluororganiska föreningar
Glaxo Smith Kline
Psykofarmaka

Psykofarmaka är ett samlingsnamn för läkemedel som riktar sig mot psyket. De används inom tre indikationsområden:
 Psykoser (antipsykotika, neuroleptika)
 Depressioner (antidepressiva läkemedel)
 Sömnproblem, ångest, oro och ängslan (lugnande läkemedel)

Psykofarmaka används för att lindra eller underhållsbehandla olika, ofta kroniska, psykiatriska tillstånd. Denna grupp läkemedel kan inte i sig bota sjukdomen, men mildrar (eller tillfälligt tar bort) symptomen.

En läkare specialiserad på psykofarmaka och psykiska sjukdomar benämns som psykiater.

Psykofarmaka ges ibland i kombination med psykoterapi, så som Kognitiv beteendeterapi eller Psykodynamisk psykoterapi. Svensk vård har dock kritiserats av bland andra föreningen Mind för ett för stort fokus på läkemedel.

Se även 
 Psykofarmakologi (medicin)

Källor
Ataraktika

Ataraktika är ett samlingsnamn för lugnande läkemedel. Ordet "ataraktika" kommer från det grekiska ordet αταραξία ("ataraxia"), som betyder "sinneslugn" eller "sinnesro".

Den mest effektiva ataraktikan består av olika bensodiazepiner. Andra medel som också verkar lugnande och ångestdämpande är vissa starkare sorters antihistamin (t.ex. hydroxizin) samt somliga neuroleptika.

Se även
Anxiolytika
Hypnotika
Sedativa
Läkemedel

Farmakologi
Bräde

Bräde kan syfta på:

 Bräde – spelplan för brädspel
 Bräde (spel) – ett spel för två personer 
 Bräde – ett gammalt nordiskt brädspel, se hnefatafl
 Bräde – ett egyptiskt spel, se senet

Se även
 Bräda
Lek (olika betydelser)

Lek kan syfta på:

 Lek – en social aktivitet som utförs för nöjes skull
 Lek (valuta) – Albaniens valuta
 Lek – en synonym för kortlek
 Lek (fortplantningsbeteende) – fortplantningssystem hos bland andra fiskar, groddjur och vissa fåglar
 Lek (skulptur) – en skulptur av Bror Hjorth
 LEK – reglerar användningen av telenät och radio som kommunikationsmedel, se lagen om elektronisk kommunikation

Geografi

Nederländerna 

 Lek (flod) – en flod i Nederländerna 

Robotskapade Nederländernaförgreningar