kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Prov (diagnostiskt test)

Prov är ett generellt namn för tester för att mäta inlärd kunskap eller färdigheter som en del av en examination, betygsättning eller lämplighetsvärdering.

Diagnostiska prov
Ett diagnostiskt prov syftar till att utvärdera elevers eller studenters kunskaper i ett skolämne vid en viss tidpunkt. Diagnostiska prov påverkar oftast inte provtagarens betyg i kursen eller ämnet som det berör, men kan utgöra grundval för olika anpassningar av undervisningen eller för nivågruppering.

Provtypen är vanlig på tekniska högskolor i samband med inskrivning.

Nationella prov i Sverige 

I det svenska skolväsendet finns det nationella prov (tidigare kallade centrala prov  och standardprov ) i bland annat svenska, engelska och matematik, som kan utföras i årskurs tre, sex och nio samt på gymnasienivå och inom ramen för komvux. De nationella proven ger dels underlag för hur kunskapskraven uppfylls inom skolväsendet, dels underlag för lärares bedömning av elevers kunskaper.

Se även 
Formativ bedömning
Tentamen

Källor

Noter

Utbildning
Pedagogiska mätningar
Solv

Ett solv är en anordning som är till för att reglera höjden på en varptråd i en vävstol. Det består av en eller två trådar som löper lodrätt och har ett litet hål (ögat) ungefär mitt på. Den varptråd som ska höjas och sänkas av solvet löper genom ögat. Varptråden höjs genom att solvet dras uppåt, vanligen av en skaftkäpp. På motsvarande sätt kan varptråden dras nedåt av en nedre skaftkäpp.

Solv är två parallella trådar som träs på de övre och nedre solvskaften på en vävstol. Mitt på solvet finns ett öga, som åstadkoms genom att en knut knyts i ögats övre kant och en knut i ögats nedre kant. På plastsolven är knutarna ersatta med en annan metod att åstadkomma ögat. Solv av metalltråd förekommer i jacquardvävstolar och elektriska vävstolar för mekanisk och industriell vävning.

Solv har i långa tider gjorts av det slags bomullsgarn som används till att väva mattor av mattrasor, men idag gör nylonsolven sitt intåg i vävstolarna allt mer. Framför allt för att de är lättare att solva, det vill säga deras ögon är lättare att trä varptråden genom.

För damast och upphämta används två andra slags solv, se Damastvävstol.

Solva är det arbetsmoment under uppsättning av varp i en vävstol då varpen träs genom solven.
Solven sitter på solvskaft som hängs upp i vävstolen med nickepinnar och förbinds via det nedre solvskaftet till tramporna via lattor eller direkt med snören. Den inbördes ordning som varptrådarna träs genom solv på respektive skaft avgör vilken vävteknik som tillämpas.

Solv som inte behövs för den aktuella uppsättningen tas bort för att minimera risken att de glider iväg och orsakar snedställda solvskaft och därmed dåligt skäl. När överblivna solv är borttagna förankras solven på sitt solvskaft genom att en tråd spänns från den ena änden av skaftet till den andra, på både övre och nedre solvskaft.

När hela uppsättningen är klar, inklusive framknytning, ska varpen löpa horisontellt genom mitten eller nedre delen av solvögat.

Ordets härkomst kan troligen spåras till latinets solvo som betyder upplösning, och genom solvningen särar man på varptrådarna så att de kan få det rörelsemönster i förhållande till varandra som vävtekniken fordrar.

Öga
Öga kallas den ögla genom vilken varptråden är trädd i en vävstol. Öglan är en del av solvet.

Galleri

Referenser

Se även
 Maljong

Vävredskap
Solvskaft

Ett solvskaft eller ett skaft är ett arrangemang på en vävstol som höjer och sänker olika varptrådar beroende på hur man trampar, och därmed skapar ett skäl, genom vilket man kan föra skytteln. Solvskaftet består av två skaftkäppar och de mellan dessa upphängda solven.

Utseende och funktion
Den undre skaftkäppen i ett solvskaft förbinds med tramporna med hjälp av snören, antingen direkt eller via lattor. Den övre skaftkäppen i ett visst skaft kopplas med hjälp av ett snörsystem till den undre skaftkäppen i ett annat skaft. (Se nickepinnar och lunor.) Skaften arbetar alltså alltid parvis: ett skaft som flyttas uppåt motsvaras alltid av ett annat skaft som samtidigt förflyttas nedåt. Det är på detta sätt ett skäl bildas.

Antalet skaft i en vävstol begränsar urvalet av vävtekniker. Ju fler skaft desto tyngre att trampa och desto större variation i vad som kan vävas.

Skaften numreras så att skaftet längst bak (närmast varpbommen) alltid kallas nummer ett, och skaftet längst fram (närmast vävaren] har den högsta siffran. 

I vävnotan framgår hur skaften ska ansluta till tramporna för den vävteknik man valt att sätta upp.

Ju fler skaft desto längre effsingar går åt i slutet av varpen, eftersom det avstånd som är vävbart minskar ju större utrymme skaften tar i vävstolen.

Med en fyrskaftad vävstol är variationsmöjligheterna ändå mycket stora, men för mer avancerade vävar som rips, dräll, bindetrådsvävar, upphämta och så vidare fordras fler skaft. För en tioskaftad vävstol är lattor nödvändiga för att man över huvud taget ska orka trampa ner tramporna, redan vid sex skaft är lattor att föredra. Utan lattor drar skaften gärna snett, vilket gör väven ojämn.

För vävning av mycket smala vävar kan resårband vara nyttiga, för att hjälpa upp balansen i skaften. Resårbanden anbringas som ett slags extra upphängningsnören, men utanför alla solven och till ett läge där banden inte har någon belastning i viloläget, men vid nertrampningen spänns de.

Vävredskap
Seldjuker

Seldjuker (på arabiska al-Salājiqa; på persiska Saljūqiyān; på turkiska Selçuk eller Selçük; på svenska även stavat seldjuqer) var en dynasti som härstammade från härskaren Seldjuk, som kom från turkfolket Oghuzer, (levde runt år 1000) och som styrde i Iran, Azerbajdzjan, Irak, Centralasien och Mindre Asien från 1000-talet till 1300-talet.

Efter att ha besegrat samaniderna och buyiderna tog seldjukerna makten över Abbasidkalifatet då de år 1055 under ledning av Toghril Beg erövrade Bagdad. Kalifen lämnade över hela sin världsliga makt till denne och utnämnde honom till sultan som efter detta blev den högsta härskartiteln inom islam. En av Toghril Begs mest kända efterträdare var Alp Arslan som besegrade Bysantinska riket i slaget vid Manzikert år 1071. Detta ledde till att nästan hela Mindre Asien inlemmades i det seldjukiska väldet. Rikets storhetstid inföll under sultan Malik Shah (1072-1092) då det omfattade allt land från Syrien och Mindre Asien bort till Centralasien och Kinas gränser. Styrelsesättet i detta väldiga rike präglades av en blandning av islamiska och gamla turkiska sedvänjor. Enligt de senare tillhörde makten inte en enda individ utan hela släkten. Yngre medlemmar av seldjukernas familj styrde alltså delområden som emirer och sultanen betraktades som den främste härskaren. När den siste sultanen av det stora riket dog 1157 utan arvingar splittrades hela riket upp i småstater under lokala seldjukdynastier.

Det stora seldjukiska riket, försvagat av inre splittringar samt av korstågen, besegrades 1194 av en turkisk härskare vid namn Tekish av Khwarezm. Ett mindre seldjukiskt rike i Mindre Asien som kallades Rüm och som efter 1070-talet varit mer eller mindre självständigt från det stora seldjukriket växte sig nu starkare och hade stor kulturell, politisk och militär dominans åren 1205 till 1239 innan det strax efter detta besegrades av mongolerna och blev en vasallstat. Den siste seldjukiske sultanen dog år 1307. Splittringen kom att bestå till dess en av småstaterna ledda av den Osmanska dynastin växte fram och lade de andra staterna under sig, en utveckling som kom att leda till framväxten av det Osmanska riket.

Historiska kartor över Seldjuker

Referenser 

Turkfolk
Hugleik

Hugleik, Hygelac och Chlochilaichus är tre namn på nordiska hövdingar som förekommer i olika källor. Namnen är etymologiskt samhöriga. Berättelserna om de två sistnämnda stämmer dessutom överens till detaljerna, varför de har ansetts beskriva samme person.

Chlochilaichus och Hygelac 
Chlochilaichus omnämns i  Gregorius av Tours krönika Historia Francorum som en kung över danerna som med en flotta plundrade attoariernas område i Friesland under den frankiske kungen Theoderik I:s regeringsperiod, cirka år 516. Chlochilaichus stupade och hans kropp blev kvar hos friserna. Chlochilaicus nämns även i Liber Monstrorum där han sägs vara härskare över folket getae. samt i Liber historiae Francorum, där han sägs vara kung över "gotorum". Chlochilaichus är den förste namngivne skandinaven i historien.

I Beowulfkvädet är Hygelac en av geaternas (vilka vanligen identifieras med götarna) kungar och morbror till Beowulf. Han skall ha företagit ett ledungståg till Friesland och Hetware, och stupat där. Det anses allmänt bland historiker att Chlochilaicus och Hygelac är samme person.

Hugleik
Hugleik är en sveakung av Ynglingaätten som förekommer i Ynglingasagan i Heimskringla. Han var son till Alf. Enligt Snorre var han en fredlig kung, rik och girig. Han kom i konflikt med vikingahövdingen Hake, och vid den strid som kom att stå på Fyrisvallarna kunde Hake döda både Hugleik och hans två söner, varefter han själv satt som sveakung i tre vintrar. Åke Ohlmarks ger honom i sin roman Ödesdygnet namnet Öjgils hugleke.

Noter

Svenska sagokungar
Hake Hednasson

Hake var enligt Heimskringla för en tid sveakung. Enligt Snorre angrep Hake kung Hugleik i Gamla Uppsala och dödade både honom och hans två söner, och styrde sedan svearna över tre vintrar. Hans kämpar for under färden bort i viking, och han blev då angripen av Hugleiks kusiner Jörund och Erik. I striden fällde Hake Erik, och Jörund flydde till sina skepp. Hake skall dock ha varit så illa sårad att han visste att han skulle dö, och lät göra i ordning ett skepp med alla döda män och vapen, rigga dess segel och göra fast rodret, och anlägga ett bål på det. Hake lade sig på bålet, och skeppet seglade brinnande ut på havet.

Hake efterträddes av Jörund.

Källor

Svenska sagokungar
Kent Forsberg

Kent Tage Forsberg, född 12 september 1947 i Holmsund i Västerbotten, är en svensk ishockeytränare som bland annat har tränat Modo Hockey, och 1995-1998 var förbundskapen för Sveriges herrlandslag. Han är far till ishockeyspelaren Peter Forsberg. Kent Forsbergs tränarkarriär följde de lag som Peter Forsberg spelade i, det vill säga Ångermanlands TV-pucklag 1988-89, och sedan MoDos juniorlag. Han tog över som förbundskapten över Tre Kronor 1995 efter Curt Lundmark där han nådde en del framgångar. I VM i Finland 1997 tog Tre Kronor silver och 1998 i Schweiz guld. Efter VM år 1998 avgick han som förbundskapten.

Kent Forsberg var i ungdomen fotbollsspelare i Friska Viljor FC, samt spelade hockey i division 2 vintertid.

Kent och Peter Forsberg har ett gemensamt företag som heter Forspro.

Meriter
VM-guld med Tre Kronor 1998
VM-silver med Tre Kronor 1997
Årets Coach 1993/1994

Källor

Fotnoter

Externa länkar

Svenska ishockeytränare
Födda 1947
Män
Levande personer
Svenska idrottsledare under 1900-talet
Svenska idrottsledare under 2000-talet
Personer från Holmsund
Förbundskaptener för Sveriges herrlandslag i ishockey
Jörund

Jörund, Jorund eller Eorund var enligt Heimskringla en sveakung av Ynglingaätten. Han var son till Yngve och hade sonen Ane.

Medan deras kusin Hugleik satt som kung var han och hans bror Erik ute i viking, och var alltså inte i Uppsala när Hugleik föll för Hake. Istället fångade de tillsammans kung Gudlaug från Halogaland och hängde honom på Strömsnäs. När de hörde att Hake sänt ifrån sig sina krigare drog de samman en här och for till Uppsala. I striden på fyrisvallarna dödade Hake Erik, varvid Jörund flydde till sina skepp. Hake var dock så svårt sårad att han valde att levande läggas på ett likbål, och Jörund blev kung.

Jörund tillbringade somrarna med att plundra i grannländerna. En sommar befann han sig i Danmark och hade slagit läger i Oddasund. Han blev dock angripen av Gylaug, son till Gudlaug. Under striden upptäckte danerna vad som var på gång och anslöt sig från alla håll. Jorund blev tillfångatagen och hängd av Gylaug.

Jörund efterträddes av sonen Ane.

Källor

Svenska sagokungar
Domsjö

Domsjö är en gammal by i Själevads socken i Örnsköldsviks kommun och ett bostadsområde i Örnsköldsviks tätort. Domsjö ligger på södra sidan av Örnsköldsviksfjärden alldeles utanför Moälvens utlopp.

Historia

Domsjö by 
Domsjös västra gräns mot Gene följer den dalgång som omkring år 0 var ett sund mellan Bäckfjärden och Örnsköldsviksfjärden (nuvarande Gränsvägen). I söder gränsar Domsjö mot Dal. I öster sträcker sig byn ut på Nötbolandet där Norrvåge tar vid ungefär vid Dekarsögrundet. Vid mitten av 1800-talet bestod den av sex hemman.

Domsjö lastageplats och sågverk 
Vid Domsjöhällan anlades i slutet av 1700-talet en lastageplats på arrenderad mark för att ta emot det virke som sågades i Mo längre in i landet och flottades dit på Moälven. Vid lastageplatsen togs virket upp, tvättades och torkades.

År 1836 blev J.C. Kempe ensam ägare till Mo sågverk. Två år senare förvärvade han ett av de sex hemmanen i Domsjö och blev därmed ägare även till lastageplatsen. År 1866 anlade Kempe en två ramars ångsåg öster om lastageplatsen och köpte i samband med detta in ytterligare mark. Vattensågen i Mo och ångsågen i Domsjö var de viktigaste delarna av J.C. Kempes verksamhet, och när ett aktiebolag bildades av Kempes arvingar fick det heta Mo och Domsjö AB. 

Med tiden förvärvades även de övriga hemmanen i Domsjö by av Mo och Domsjö AB och området blev starkt präglat av industrin.

Domsjö sågverk ägs sedan 2001 av Höglandssågen.

Domsjö Fabriker på andra sidan Moälvens utlopp byggdes av Mo och Domsjö AB och fick därigenom sitt namn, men fabriken ligger inte i Domsjö utan i Alfredshem.

Befolkningsutveckling

Kända personer från Domsjö 
Peter Forsberg, idrottsman 
Niklas Sundström, idrottsman
Jessica Wetterstrand Sjöberg, sångerska

Postorten Domsjö 
Postnumren 892 30–892 51 har postort Domsjö. Detta omfattar även flera omgivande bostadsområden, bland annat Gene, Sund, Svedjeholmen och Hörnett.

Referenser

Noter 

Orter i Örnsköldsviks kommun
Örnsköldsvik
Caterpillar

Caterpillar Inc. är en amerikansk tillverkare av anläggningsmaskiner, dieselmotorer, gasturbiner, dieselmotordrivna elgeneratorer och gruvutrustning. Huvudkontoret ligger i Peoria i Illinois. Företaget kan spåra sitt ursprung till år 1925 då Holt Manufacturing Company med det registrerade ordvarumärket "Caterpillar" fusionerades med C. L. Best Tractor Company, varpå The Caterpillar Tractor Company grundades. Företaget har idag 95 400 anställda.

Produktgalleri

Källor

Noter

Externa länkar 
Officiell webbplats

 
Amerikanska fordonstillverkare
Amerikanska tillverkare av anläggningsmaskiner
Amerikanska traktortillverkare
Företag i Illinois
Företag bildade 1925
Företag listade på NYSE
Josefin

Josefin och Josefine är ett mycket vanligt namn i Sverige bland de som föddes på 1980-talet och 1990-talets första år. Det finns omkring 35 000  bärare av namnet, som även kan stavas på många andra sätt. Namnet är en feminin form av Josef som betyder må Gud föröka. En vanlig äldre svensk form är Josefina.

Josefin har numera ingen egen namnsdag, men kan firas 19 mars då Josef och Josefina har namnsdag.

Berömda personer vid namn Josefin

 Joséphine Baker, sångerska
 Joséphine de Beauharnais, kejsarinna
 Josephine Bornebusch, skådespelerska
 Josefin Crafoord, programledare
 Josephine Freje, svensk journalist, samt sedan februari 2015 programledare för Plus
 Josefin Johansson, programledare för Pang Prego
 Josefin Lillhage, simmare
 Josefin Nilsson sångerska/skådespelerska
 Josephine Sparre, grevinna, hovdam
 Josefine Sundström, sångerska och programledare
 Josephine Tey, brittisk kriminalförfattare
 Josephine Tewson, brittisk skådespelare
 Josefin Årling, barnskådespelare
 Josefine Öqvist, fotbollsspelare
 Prinsessan Josephine av Danmark, dansk prinsessa född 2011

Annat 
 HMS Josephine, fregatt
 Josefine Mutzenbacher, erotisk roman från 1906

Se även
Josefin (sång)
Hugo och Josefin (film)
 Jesus och Josefin, Dansk julkalender

Kvinnonamn

de:Josefine
en:Josephine (name)
Egil Tunnadolg

Egil Tunnadolg (även Angantyr) var enligt Heimskringla en sveakung av Ynglingaätten. Han omnämns även i Historia Norvegiæ, men har där tillnamnet Egil Vendelkråka.

Enligt Snorre Sturlasson var Egil son till Ane och liksom denne ingen krigisk kung. Hans fars skattväktare trälen Tunne gjorde uppror genom att köpa sig krigare med skatter han gömt undan. Efter åtta slag tvingas Egil fly till kung Frode av Danmark. Han ger Egil en här för att besegra Tunne mot att Egil betalar honom skatt. Egil vinner visserligen, men istället för att betala skatt skickar han varje halvår stora gåvor till danerna, och vänskapen består. Egil ska ha blivit dödad av en folkilsken tjur under en jakt, och efterträtts av sin son Ottar Vendelkråka.

I egenskap av far till Ottar Vendelkråka har han i äldre historieforskning identifierats med Ongentheow (Angantyr) i det engelska eposet Beowulf. I Ynglingatal benämns Egil dessutom med tillnamnet Týs öttungr vilket anses vara en omtolkning av ett äldre Angan Týs. I Beowulf berättas att Ongentheows hustru blev tillfångatagen av den geatiske kungen Haethcyn (Håkan) som vedergällning för att Ongentheows söner Onela och Ohthere hade härjat i Geatland. Ongentheow hann dock upp Haethcyn och omringade geaterna. Dessa får emellertid bistånd i sista stund då Ongentheows broder Hygelac kommer med hjälptrupper, varvid svearna besegras och Ongentheow dödas.

Källor

Svenska sagokungar
Njurunda SK

Njurunda SK är en sportklubb från Njurunda socken söder om Sundsvall i Medelpad med fotboll och ishockey på programmet. Klubben bildades 1971. Hemmaplan för ishockeylaget är Modin-Zetterberghallen i Njurunda.

Klubben är mest känd för att ha fostrat NHL-spelarna Fredrik Modin och Henrik Zetterberg. Andra framgångsrika Njurundaspelare är Mathias Månsson, Erik Gustafsson och Sebastian Lauritzen. På damsidan har man fostrat Erica Udén Johansson.

Säsonger i division 1

Källor

Externa länkar
Njurunda SK

Fotbollsklubbar i Sverige
Ishockeyklubbar i Sverige
Sportklubbar i Sundsvalls kommun
Sportklubbar bildade 1971
Mars Pathfinder

Mars Pathfinder (stigfinnare) är en av NASA:s marslandare. Den var en del av Discovery-programmet. Den sköts upp med en Delta II raket, från Cape Canaveral Air Force Station, den 4 december 1996. Efter sju månaders färd landade den på Mars den 4 juli 1997. Fram tills den 27 september 1997 sände den tillbaka data.

Man hade beräknat att landare och rover skulle fungera minst en vecka, kanske upp till en månad efter landning. De båda fungerade i tre månader.

Vetenskaplig utrustning 
Mars Pathfinder (Landaren):

Sojourner (Rover):

Sojourner 
Sojourner är en sexhjulig farkost som är 65 cm lång, 48 cm bredd, 30 cm hög och väger 10.5 kg. Högsta hastighet var en centimeter per sekund. Den fungerade i 83 marsdygn och sände under denna tid 550 bilder tillbaka till Jorden. Den gjorde även 16 materialprover på olika platser runt landaren. 

Den är döpt efter människorättsaktivisten Sojourner Truth.

Se även 
 Mars
 Marsfärder

Källor 
 NASA Mars Pathfinder

Fotnoter

Externa länkar 

Discovery-programmet
Rymdsonder
1996 i USA
Rymdfartsåret 1996
Mars 6

Denna artikel handlar om den sovjetiska marslandaren och ska inte förväxlas med datumet 6 mars.

Mars 6 var en  sovjetisk marslandare. Den sköts upp den 5 augusti 1973, med en Proton K/D-raket. Farkosten påbörjade landningen på Mars den 12 mars 1974. Resultatet av landningsförsöket är okänt då landaren slutade sända data i samband med själva landningen.

Källor

Fotnoter

Marsprogrammet
Utforskningen av Mars
Rymdfartsåret 1973
1973 i Sovjetunionen
Bobcat

Bobcat är ett varumärke som Melroe Manufacturing Company använde för de kompaktlastare företaget tillverkade. Numera tillhör Bobcat den koreanska företagsgruppen Doosan. Bobcat har kommit att bli ett generiskt varumärke och att beteckna en hel klass kompaktlastare från flera olika tillverkare, på samma sätt som ordet Jeep.

De flesta Bobcats är glidstyrda och har motorn och motvikten omedelbart bakom föraren. Andra har styrning på alla hjulen. Lyftarmarna är förankrade bakom hytten och omsluter föraren under arbetet. Dessa designval gör Bobcats mindre, lättare och mer lättmanövrerade än konventionella lastmaskiner.

Se även 
 Kompaktlastare

Amerikanska tillverkare av anläggningsmaskiner
Nickepinnar

Nickepinnar monteras ovanpå solvskaften för att möjliggöra den variation i höjning och sänkning av varpen som är grunden i vävningen.

Enklare nickepinnar anbringas ofta med hjälp av solv som tvinnas något litet. Skälet att använda just solv för anslutningen är att man därmed vet att alla ansluts med samma längd på upphängningsanordningen. Och det är synnerligen viktigt att skaften sitter helt vågrätt för att få ett bra skäl att skyttla in inslaget genom.

I mer avancerade vävstolar, för många skaft, ansluts skaften till en kontramarsch som förenklar trampningen och ger bättre balans på skaften, till fromma för ett bra skäl.

Egentligen behöver nickepinnarna inte vara flyttbara i sidled över varpen, eftersom de alltid placeras på samma plats, oavsett varpbredd. Men de behöver fästas närmare varpen än vävstolen i sig medger och anbringas därför via snören i lunor (en luna). 

Lunor, nickepinnar och skälstickor förekommer alltid i flertal, och dess singularform känns inte ens korrekt att uttala.

Vävredskap
1 500 meter för damer i friidrott vid olympiska sommarspelen 2004

1 500 meter damer vid Olympiska sommarspelen 2004 genomfördes vid Atens olympiska stadion mellan 24 och 28 augusti.

Medaljörer

Resultat
Från de tre försöksheaten gick de fem främsta i varje heat samt de nio bästa tiderna därutöver vidare till semifinalerna.
Från de två semifinalerna gick de fem främsta från varje heat samt de två bästa tiderna därutöver till finalen.

Alla tider visas i minuter och sekunder.
 Q innebär avancemang utifrån placering i heatet.
 q innebär avancemang utifrån total placering.
 DNS innebär att personen inte startade.
 DNF innebär att personen inte fullföljde.
 DQ innebär diskvalificering.
 NR innebär nationellt rekord.
 OR innebär olympiskt rekord.
 WR innebär världsrekord.
 WJR innebär världsrekord för juniorer
 AR innebär världsdelsrekord (area record) 
 PB innebär personligt rekord.
 SB innebär säsongsbästa.

Försöksheat

Semifinaler

Final

Rekord

Världsrekord
Yunxia Qu, Kina - 3.50,46 - 11 september 1993 - Peking, Kina

Olympiskt rekord
Paula Ivan, Rumänien – 3.53,96 - 26 september 1988 - Seoul, Sydkorea

Tidigare vinnare

OS
1896 – 1968: Inga tävlingar
1972 i München: Ljudmila Bragina, Sovjetunionen – 4.01,4
1976 i Montreal: Tatjana Kazankina, Sovjetunionen – 4.05,48
1980 i Moskva: Tatjana Kazankina, Sovjetunionen – 3.56,6
1984 i Los Angeles: Gabriella Dorio, Italien – 4.03,25
1988 i Seoul: Paula Ivan, Rumänien – 3.53,96
1992 i Barcelona: Hassiba Boulmerka, Algeriet – 3.55,30
1996 i Atlanta: Svetlana Masterkova, Ryssland – 4.00,83
2000 i Sydney: Nouria Mehra, Algeriet – 4.05,10

VM
1983 i Helsingfors: Mary Decker-Slaney, USA – 4.00,90
1987 i Rom: Tatjana Samolenko-Dorovskich – Sovjetunionen – 3.58,56
1991 i Tokyo: Hassiba Boulmerka, Algeriet – 4.02,21
1993 i Stuttgart: Dong Liu, Kina – 4.00,50
1995 i Göteborg: Hassiba Boulmerka, Algeriet – 4.02,42
1997 i Aten: Carla Sacramento, Portugal – 4.04,24
1999 i Sevilla: Svetlana Masterkova, Ryssland – 3.59,53
2001 i Edmonton: Gabriela Szabo, Rumänien – 4.00,57
2003 i Paris: Tatjana Tomasjova, Ryssland – 3.58,52

Friidrott vid olympiska sommarspelen 2004
1 500 meter damer i olympiska sommarspelen