kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Boris Pankin

Boris Dmitrijevitj Pankin (ryska: Бори́с Дми́триевич Па́нкин), född 20 februari 1931 i staden Frunze (nuvarande Bisjkek) i Kirgizistan i Sovjetunionen, är en sovjetisk före detta diplomat och utrikesminister under några månader 1991 samt författare.

Pankin var ambassadör i Stockholm 1982–1990. Han var därefter Sovjetunionens sista ambassadör i Prag 1990–1991 där han förespråkade sovjetisk passivitet under den så kallade Sammetsrevolutionen. På grund av hans tydliga ställningstagande för Michail Gorbatjov och mot den misslyckade kuppen som genomfördes av militanta och konservativa kommunister i augusti 1991 belönades han med posten som utrikesminister. Under hans 100 dagar som utrikesminister medverkade han till att Sovjetunionen upprättade diplomatiska förbindelser med Israel. Pankin efterträddes av Eduard Sjevardnadze som återinsattes som utrikesminister under drygt en månad innan Sovjetunionen slutligen upplöstes. Pankin utnämndes samtidigt till sovjetisk och senare rysk ambassadör i London och kvarstod i denna tjänst till 1994 då han avgick i protest mot Första Tjetjenienkriget.

Privatliv

Pankin bor med sin hustru Valentina i Bromma i Stockholm. De har två barn och fyra barnbarn. Pankin var god vän med Astrid Lindgren och ordnade så att Lindgren fick besöka sovjetledaren Michail Gorbatjov. Han har varit verksam som författare och journalist, bland annat som krönikör i ICA-kuriren.

Böcker 
 Pankin, Boris. De hundra sista dagarna (1992).

Se även
Rysslands ambassad i Stockholm

Referenser

Noter 

Sovjetiska politiker
Sovjetiska diplomater
Sovjetunionens ambassadörer i Sverige
Ryska diplomater
Utrikesministrar
Alumner från Moskvauniversitetet
Personer från Bisjkek
Födda 1931
Levande personer
Män
Melodikrysset

Melodikrysset är ett radioprogram i Sveriges Radio P4 som sänds mellan kl 10-11 varje lördag, grundat 1965 med Peter Granberg som programledare, där en musikalisk ordfläta presenteras för lösning.  Programmets signaturmelodi heter "The more we are together" ("Ju mer vi é tillsammans", försvenskad av Ernst Rolf) och spelas av Russ Conway.

När Anders Eldeman slutade i juni 2022 vikarierade Micke Cederberg som programledare under sju lördagar.

Nya programledare från 20 augusti 2022 är Annika Jankell och Anna Charlotta Gunnarson som programleder varannan vecka.

Historia

Bakgrund
I slutet av 1962 presenterade kryss- och tävlingskonstruktören Jan-E. Israelsson ett förslag till ett program kallat Melodinöten. Programidén byggde på att var och en av 20 melodier gav en bokstav i ett korsord, och därmed bildade ord. Förslaget förkastades dock av underhållningsschefen Georg "Tuppen" Eliasson och programmet kom aldrig att sändas.

1965 föreslog Bengt Haslum programidén Melodikrysset för sina chefer Ulf Peder Olrog och Georg "Tuppen" Eliasson som hade efterfrågat förslag till ett nytt radioprogram. En omgång av Melodikrysset sändes under året med Peter Granberg som programledare. Korsordsmakare då var Röster i Radios Elve Hultqvist och Bengt Haslum producerade. Programmet blev snabbt populärt. Året därpå återkom man på nytt, och programmet har sänts varje vecka sedan dess.

Melodikrysset publiceras i de flesta dagstidningar och började publiceras på internet 2002, via Sveriges Radios webbplats och senare i mobiltelefon.

Programledare
År 1965 blev  Peter Granberg programledare, och från 1976 fick han sällskap av programmets  producent Bengt Haslum. Denna duo var sedan programledare i över 15 år och firade bland annat det 1000:e programmet 5 april 1986. 1992 togs krysset över av Bo Schedin. Efter årsskiftet flyttade programmet från P3 till P4. Tre år senare, den 4 maj 1996, tog Anders Eldeman över som programledare och även korsordskonstruktör. Han gjorde sin sista sändning den 25 juni 2022. Under sju lördagar vikarierade sedan Micke Cederberg på programledarposten innan de två nya programledarna Annika Jankell och Anna Charlotta Gunnarson, som ska alternera i rollen, tog över.
 Peter Granberg (1965–1988)
 Bengt Haslum (1976–1991)
 Bo Schedin (1992–1996)
 Anders Eldeman (1996–2022)
 Micke Cederberg (2022)
 Annika Jankell och Anna Charlotta Gunnarson (2022–)

Musiker
Återkommande musiker, som spelar instrumentalversioner av olika kryssmelodier, är "Nils Dacke" och Lennart Palm.

Referenser

Externa länkar
Melodikryssets hemsida på sverigesradio.se

Musikprogram i Sveriges Radio
Radioprogram startade 1965
Arvord

Arvord är de ord som fortlevt i ett språk sedan urminnes tider. Exempel på några arvord i modern svenska:

 himlafenomen och årstider (sol, måne, stjärna)
 jord- och skogsbruk samt boskapsskötsel (havre, korn, vete, åker, plog, hjul)
 djur och natur (björn, hare, orre)
 person- och släktskapsbeteckningar (man, kvinna, jag, du, fader, moder, broder)
 kroppsdelar (ben, lår, fot, arm, hand, hjärta, öga)
 livsuppehållande funktioner (sova, vakna, sitta, stå, älska)
 hemmet (hem, hus, rum, golv)
 räkneord och prepositioner (ett, två, i, av)

Det svenska språket härstammar från den urgermanska som talades av de germanska stammarna från omkring 2000 f.Kr. Under perioden mellan omkring 100 e.Kr. till 800 e.Kr., talades ett ganska likartat språk i hela Skandinavien, den s.k. urnordiskan. Under perioden 800–1050, ibland betecknat som vikingatiden, talades ett samnordiskt språk i Skandinavien. Under hela denna tiden har arvorden utgjort den bärande stammen i språket, där nya ord uppkommit nästan helt utan påverkan från andra språk. 

När vi sedan började importera ord (s.k. lånord), främst från lågtyskan, glömdes emellertid också en hel del arvord bort, exempelvis: arvoda  →  arbeta, gift  →  gåva, härdh  →  skuldra, spyrja  →  fråga, thorlikin  →  sådan och varda  →  bliva.

Bland de etthundra vanligaste orden i svenska språket är 93 stycken arvord och de övriga sju orden är lånord från lågtyskan. Dessa hundra ord utgör dessutom cirka 45 procent av alla ord i de flesta svenska texter.

Motsatserna till arvord är lånord och (andra) främmande ord.

Se även
 Ord, Språk, Grammatik
 Språkrensning

Vidare läsning 
 Andersson, Hans. (1999). Vokabler på vandring: ordimport till Sverige under tusen år. Lund: Studentlitteratur.

Referenser

Lexikologi
Vers

Vers kan avse:
 I poesi (skaldekonst) detsamma som en versrad, det vill säga en textrad bestående av en fixerad uppsättning versfötter och som binds till närliggande versrader av ett versmått.
 Vers eller poesi används också allmänt om skrift eller tal, bundet av till exempel versmått, rim eller bara uppställningen av ord.
 Populärt (men fackspråkligt oriktigt) kallas sångtexten mellan refrängerna för vers. Mer korrekt vore strof.
 Ordet kan också syfta på den poetiska formen i allmänhet (något är skrivet eller satt "på vers").
 Numrerat stycke som underavdelning av kapitel i Bibeln.

Geografi

Frankrike
 Vers, Haute-Savoie – en kommun i departementet Haute-Savoie i regionen Rhône-Alpes
 Vers, Lot – en kommun i departementet Lot i regionen Midi-Pyrénées
 Vers, Saône-et-Loire – en kommun i departementet Saône-et-Loire i regionen Bourgogne

Se även
 Versform – regler, utöver språkets syntax, som en text skall följa för att kunna anses vara en vers.
 Versmått – de regelbundna rytmiska mönster som finns i vers, dikter, etc.
 Versfot – den minsta enheten i versbunden lyrik och består av minst två stavelser.
 Metrik (vers) – verslära, inom litteraturvetenskapen det teoretiska studiet av meter.
Becquerel

Becquerel, Bq, är den härledda SI-enheten för radioaktivt sönderfall som infördes 1975. 1 Bq är ett sönderfall per sekund. Enheten infördes som ett komplement till enheten för frekvens hertz för att minska risken för farliga förväxlingar.

En normal vuxen människa har i sin kropp en sådan mängd naturligt kalium-40 att den ger upphov till omkring 5 000 sönderfall per sekund, eller 5 000 Bq. Skulle t.ex. denna person äta 2 hektogram renkött med maximalt tillåtna 1500 Bq/kg från Cs-137 ökar kroppens aktivitet med 300 Bq. Hälsorisken från ett intag av en viss aktivitetsmängd beror dock av många olika faktorer såsom typ av sönderfall samt halveringstid hos nukliden, utsöndringshastighet från kroppen m.m.

Enheten har fått sitt namn efter den franske fysikern Henri Becquerel, som tillsammans med makarna Marie Curie och Pierre Curie fick nobelpriset i fysik för undersökningarna av uransalternas strålning. 

I och med att Bq är en enhet för antalet sönderfall per sekund för en avgränsad mängd radioaktivt ämne så beror aktiviteten både av hur intensivt ämnet sönderfaller samt storleken på den avgränsade mängden.

Två äldre enheter för radioaktivt sönderfall är Curie och Rutherford.
1 Ci = 1 Curie = 3,7*1010 Bq = 37 miljarder Becquerel
1 Rd = 1 Rutherford = 106 Bq = 1 miljon Becquerel

Referenser 
 

Härledda SI-enheter
Radioaktivitetsenheter
Hjortron

Hjortron (Rubus chamaemorus) är en lågväxande, flerårig ört i hallonsläktet. Den växer på fuktiga marker och är känd för sin brandgula frukt med samma namn.

Beskrivning
Hjortronet blir mellan 10 och knappt 30 centimeter högt, och har krypande jordstam. Bladen är njurformade, sågade och fem- till sjuflikiga.

De enkönade blommorna sitter oftast ensamma och är stora och vita. Till skillnad från övriga arter i växtsläktet rubus saknar hjortronet självpollineringsförmåga, vilket beror på att hjortronet är en tvåbyggare, det vill säga att han- och honblommorna sitter på olika individer. Hjortronets frukt kallas i dagligt tal för bär, men består egentligen av flera större stenfrukter. Frukten är till en början röd, hård och omsluten av foderbladen, men allteftersom den mognar blir den gulare, mjukare och saftigare samt frigjord från de då nedvecklade foderbladen. Frukten är rik på C-vitamin. 

Karta över blomningstid i Norden:

Utbredning
Hjortron förekommer i hela den norra tempererade zonen.

I Sverige växer hjortron i nästan hela landet; från fjällområdena i Lappland i norr, till Skåne i söder, med undantag för Öland, där den saknas.

I Norge upp till 1 400 m ö h; i söder; i norr upp till 1 000 m ö h.

Utbredningskartor
 Norden 
 Norra halvklotet

Biotop
Hjortron trivs på fuktiga marker, såsom mossar. Lågt pH-värde och mycket sol är gynnsamma faktorer.  Hjortronet är känsligt för salta och torra förhållanden.

Själva hjortronplantan är mycket köldtålig och kan klara temperaturer ned till -40 °C. Hjortronets blommor är däremot känsliga för frost, vilket innebär att en kall frostnatt under blomningsperioden frostskadar blomman, och att fruktsättningen uteblir.

Användning
De mogna bären används främst till framställning av sylt, men även till likör, samt bladen till te. Försäljning av självplockade hjortron var fram till 1960-talet en viktig inkomstkälla för många personer boende i norrländska kommuner. Under riktigt goda hjortronår kan den totala skörden av hjortron i Sverige bli hundratals ton.

Etymologi
 Artnamnet chamaemorus  härleds från grekiska χαμαί (khamai) = på marken, låg, och μούρο (mouro) = mullbär, d.v.s. markmullbär. Linné menade nämligen att hjortronbäret var mullbärsliknande.

Bygdemål

Bilder

Referenser

Externa länkar 
 
 "Projekt Northberries" hemsida

Bär
Rosväxter
Hj Växtindex
Rosväxter

Rosaceae omdirigerar hit. För hudsjukdomen, se Rosacea

Rosväxter (Rosaceae) är en familj med ett- eller fleråriga örter, eller lövfällande buskar eller träd. 
Familjen har idag 107 släkten och 3100 arter spridda över hela världen. I Sverige finns 22 släkten och över 80 arter.

Hit hör bland annat rosor, hagtornar, häggmisplar, oxbär, hägg, slån, aronia, rönn, oxel, kerria, eldtorn, purpurrosenapel, praktspirea, humleblomster och fjällsippa. 

Även många vanliga bär och frukter som äpple, päron, jordgubbe, smultron, hjortron, hallon, åkerbär, björnbär, plommon, persika, slånbär och körsbär hör till familjen rosväxter.

Externa länkar 
Den virtuella floran - Rosväxter

Trikolpater
Bitstream Vera

Bitstream Vera, är ett typsnitt med som är freeware.

Typsnittet designades av Jim Lyles från Bitstream. Det består av:
Monospace
Normal
Kursiv
Fet
Fet kursiv
Sans
Normal
Kursiv
Fet
Fet kursiv
Serif
Normal
Fet

Externa länkar
Bitstream Vera
Ladda ned
Licens
E-postlista om fria typsnitt

Typsnitt
Porkalaområdet

Porkalaområdet (finska Porkkalan vuokra-alue) var ett 380 kvadratkilometer stort område i Finland 30 kilometer västsydväst om Helsingfors, som arrenderades som marin- och militärbas av Sovjetunionen 1944 som en del av vapenstilleståndsfördraget 19 september 1944 i Moskva efter det Finska fortsättningskriget. Tidsperioden då området var utarrenderat till Sovjetunionen kallas Porkalaparentesen.

Enligt avtalet skulle arrendet löpa i 50 år till 1994. I september 1955 meddelade Sovjetunionen överraskande att området skulle återlämnas. Återlämnandet skedde 26 januari 1956 som en del i den allmänna avspänningen mellan Sovjetunionen och Finland. Området hade då hunnit förlora en del av sin strategiska betydelse.

Området omfattade större delen av Kyrkslätts kommun, bland annat Porkala udd och Obbnäs och hela Degerby kommun, som nu är en del av Ingå kommun. Dessutom ingick delar av Esbo, Sjundeå och Ingå kommuner.

Befolkningen på 7200 personer och boskapen utrymdes enligt villkoren inom tio dagar efter undertecknandet av avtalet i september 1944. År 1947 fick Finland rätt att använda järnvägen, som förbinder Åbo med Helsingfors, för transittrafik, förutsatt att tågens fönster var täckta, det vill säga ingen skulle kunna se något av landskapet eller livet utanför. 

Finländska ånglok fick inte heller dra tågsättet genom Porkala. Vid gränsen kopplade man på ett sovjetiskt lok framför vagnarna.

Se även 
 Porkala
 Pickala äreport
 Kalla kriget
 Makilo

Referenser

Litteratur 

 Porkalas öden, Kyrkslätts kommun , 1986

Geografiska områden i Finlands historia
Ingås historia
Kyrkslätt
Sovjet (råd)

Sovjet är ryska för "råd" och ett begrepp som användes inom den ryska socialismen under tidigt 1900-tal, samt ett statsrättsligt begrepp i Sovjetunionen.

Begreppet betecknar de lokala och självständiga råd som bildades av arbetare, bönder och soldater för att utöva direktdemokrati på gräsrotsnivå. Råden bestod av valda delegater och baserades på ”rotation”, d.v.s. principen att de valda representanterna successivt ersattes av andra, för att öka deltagarnas delaktighet och överblick. De första sovjeterna uppstod under ryska revolutionen 1905, därefter i större skala under februarirevolutionen 1917.

Så småningom blev högsta sovjet namnet på Sovjetunionens parlament och även för motsvarande församlingar i unionens delstater.

”Sovjet” används ofta som kortform för Sovjetunionen. Sovjeterna i Sovjetunionen var verksamma tills krigskommunismen samt även efter det.

Se även 
 Arbetarekommun
 Arbetarråd
 Direkt demokrati
 Ryska revolutionen
 Sovjetunionen
 Högsta sovjet
 Sovjetunionens högsta sovjet
 Ålands historia under första världskriget

Källor 
 Kenth-Åke Andersson: Vad är en sovjet?
 Andreu Nin: Sovjeterna (1932)
 Влади́мир Ильи́ч Ле́нин: Staten och Revolutionen (1917) 

Sovjetunionen
Arbetsliv
Direkt demokrati
Socialism
Örtug

Örtug, även ortig, är namnet på en vikt och ett senare infört silvermynt i de skandinaviska länderna under medeltiden och 1500-talet.

Silvermyntet blev först präglat 1370 under Albrekt av Mecklenburg. Myntet vägde då 1,3 gram och bestod till 81 % av silver. Dess värde motsvarade en tredjedels öre.

Med årens lopp blev myntet devalverat: under Erik av Pommerns regering bestod örtugen av 0,88 gram silver; under Kristian I 0,7 gram; och år 1534 endast 0,54 gram silver. Under Gustav Vasas regeringstid (1523–1560) reformerades den svenska valutan. En örtug blev då uppdelad i 12 penningar, och inte 8 som tidigare. 

Örtugen präglades under åren 1523–1534, 1535–1540 i Stockholm, 1528–1531 i Västerås samt 1589–1591 i Stockholm och Uppsala. Örtugen försvann ur bruk efter 1776 års valutareform.

Fiktiv valuta 
Örtug är det officiella namnet på valutan i konstnären Lars Vilks fiktiva land Ladonien.

Se även
 Örteg
 Örtugland

Referenser
 Zbigniew Żabiński, Rozwój systemów pieniężnych w Europie zachodniej i północnej (Utvecklingen av valutasystem i västra och norra Europa), Zakład Narodowy Imienia Ossolińskich – Wydawnictwo, Wrocław 1989,

Externa länkar
 Kungliga Myntkabinettet

Äldre svenska mynt
Fläckborttagning

Fläckborttagning kallas olika sätt att ta bort fläckar som inte går bort i vanlig tvätt. Olika typer av syntetiska eller naturligt förekommande ämnen kan användas som fläckborttagningsmedel, till exempel ammoniak, isopropanol, aceton, vanlig handsprit, citron, koksalt, bakpulver eller potatismjöl beroende på vilket slags fläck som ska behandlas. För många fläckar behövs inget starkt lösningsmedel. Istället använder man sig av det fläckande ämnets kemiska "svagheter".

Fläckborttagningsråd

Hallon, jordgubbar, lingon 
Det röda färgämnet i bär som hallon, jordgubbar och lingon förstörs av hög värme. Kläder och tyg av bomull eller linne som har sådana fläckar kan därför rengöras med rent, hett vatten. Koka upp vatten och häll det omedelbart i en tunn stråle över fläckarna. OBS! Använd inte denna metod på textilier av syntetmaterial eftersom de kan förstöras av det heta vattnet.

Blåbär 
Färgämnet i blåbär är basiskt, och förstörs av sura ämnen. Häll därför till exempel pressad citron, äppelcidervinäger eller ättika på blåbärsfläckar.
Fläckar av blåbär kan också tas bort genom att hälla kokande vatten på fläcken om plagget tål detta.
Blåbär fås effektivt bort genom att blötlägga plagget i upphettad mjölk. Låt verka, och tvätta därefter normalt i tvättmaskin.

Kåda från tall 
Medan kåda är nästan omöjligt att få bort från händerna med vanlig tvål går det utmärkt med grön eller gul såpa. Detta beror på att såpa är tillverkat av tallolja, och enligt principen "lika löser lika" tar såpan lätt bort kådan.

Blod 

Blodfläckar på kläder tas bort med vanlig tvål och kallt vatten. Använder man varmt vatten koagulerar proteiner i blodet och binder hemoglobinet (som färgar blodet rött).

Rödvin 
Rödvin tas bort från textilier genom att omedelbart hälla salt på fläcken. En annan effektiv metod är att blötlägga fläcken i upphettad mjölk. Tvätta därefter som normalt.

Se även 
Kemtvätt

Externa länkar 
Fläckborttagning

Tvätt
Kemtvätt

Kemtvätt, kemisk tvätt, är en rengöring av textilier i annat lösningsmedel än vatten. Istället används organiskt lösningsmedel, vanligen kolväte. I början av 1800-talet användes bensin och terpentin. För hemkemtvätt används bland annat ett lösningsmedel med produktnamnet Varnolen (kristallolja). 

I kemtvätterier används bland annat perkloretylen och tidigare även trifluortrikloretan som dock förbjöds för all användning från och med 1995 på grund av dess inverkan på ozonskiktet. Numer används även det miljövänligare alternativet koldioxid (CO2). En miljövänlig tvättmetod som kommer starkt är "Wet-Clean", en vattenbaserad tvätt som används på plagg som tidigare bara gått att kemtvätta.

Kemtvätt används på material som inte bör tvättas i vatten, exempelvis läder, mocka, ylle och päls. Vanligen utförs kemtvätt i speciella maskiner som både tvättar och torkar.

Galleri

Referenser 

Tvätt

es:Tintorería
Mocka

Mocka kan syfta på:

Mocka, Jemen – en stad i Jemen
Mockakaffe – en typ av kaffe
Mocka (läderkvalitet) – en typ av läder
Mockning –  uppsamlande av djurspillning

Se även
Mocca
Larry Sanger

Lawrence Mark "Larry" Sanger, född 16 juli 1968 i Bellevue, Washington, grundade Wikipedia den 15 januari 2001 tillsammans med Jimmy Wales. 

Larry Sanger formulerade många av de riktlinjer som fortfarande gäller på Wikipedia och ledde också arbetet med Nupedia, men deltar sedan mars 2002 inte längre i projektet. Han är också grundare och chefredaktör för Citizendium, en wiki-encyklopedi som presenterats som ett alternativ till Wikipedia med en större roll för experter. I december 2017 meddelades att Sanger börjar som informationschef på Everipedia. 

Sanger har en doktorsgrad i filosofi från Ohio State University.

I april 2010 anmälde Sanger Wikimedia Commons till FBI för hysande av barnpornografibilder.

Källor

Noter

Externa länkar 
 Larry Sangers webbplats
 Intervju med Larry Sanger i Dagens Nyheter 4 juli 2008

Personer inom USA:s näringsliv
Wikipedia
Personer i USA under 2000-talet
Personer från Bellevue, Washington
Födda 1968
Levande personer
Män
Alumner från Ohio State University
Alumner från Reed College
Polcirkel

En polcirkel är den yttersta latitud, räknat från Nord- respektive Sydpolen, där solen (i jämn terräng) inte går ner vid sommarsolståndet. Detta fenomen kallas för midnattssol. Den är också den yttersta linje, räknat från polen, som förbinder de punkter där man vid vintersolståndet inte ser solen stiga över horisonten. Detta kallas för middagsmörker.

I områdena norr om norra polcirkeln och söder om södra polcirkeln finns polarregionerna.

Den norra polcirkeln ligger på 66˚ 33' 46" N och södra polcirkeln på 66˚ 33' 46" S (år 2014). Polcirklarnas exakta lägen flyttas med något tiotal meter per år beroende på att jorden påverkas av gravitationen från månen och solen.

Jordens polcirklar 
 Norra polcirkeln
 Södra polcirkeln

Se även 
 Nordkalotten
 Polarregionerna

Källor

Externa länkar 

Breddgrader
Bomis

Bomis Ltd är ett internetmediaföretag baserat i San Diego i Kalifornien.  Företaget grundades 1996 av Jimmy Wales. Den huvudsakliga inkomstkällan är försäljning av reklamplatser på sökportalen samt försäljning av erotiska bilder på Internet. 

Jimmy Wales var tidigare också Bomis verkställande direktör. Bomis startade Nupedia som var tänkt som en Wiki på hög akademisk nivå.  Larry Sanger arbetade på Nupediaprojektet, och startade Wikipedia som ett sidoprojekt. 

Bomis ägde de få delar av Wikipedia som inte är öppen källkod eller öppet innehåll (till exempel domännamnet). De delarna överfördes till stiftelsen Wikimedia 20 juni 2003.

BOMIS är ett akronym för Bitter Old Men In Suits (bittra gamla män i kostym)

Referenser

Externa länkar 
 Bomis.com

Amerikanska medieföretag
Jimmy Wales
Företag bildade 1996
Företag i San Diego
Nupedia

Nupedia var en internetbaserad encyklopedi med fritt innehåll.

Nupedia grundades i mars år 2000 av Jimmy Wales och Larry Sanger. Artiklarna i Nupedia var utgivna under GNU FDL och utsattes för mycket hård expertgranskning innan de publicerades.

Nupedia var ett lågintensivt projekt som prioriterade kvalitet. Dess grundare startade 2001 Wikipedia som ett högintensivt systerprojekt. Nupedia lades ned i september 2003, och dess innehåll har förts över till engelskspråkiga Wikipedia. Som mest innehöll Nupedia 25 artiklar som gick igenom hela dess expertgranskning, och vid nedläggningen var ytterligare 74 artiklar under utveckling.

Referenser

Se även 
 Citizendium

Externa länkar

Nupedia - recenserad Nupedia på Wikia
Tidiga versioner av Nupedia (från Internet Archive)

Engelskspråkiga uppslagsverk
Nedlagda webbplatser
Jimmy Wales
Bildanden 2000
Upplösningar 2003