Luftvärnsrobot

En luftvärnsrobot är en robot ämnad att avfyras från marken eller från havsytan mot flygplan, helikoptrar och styrda vapen som robotar. De utgör en viktig del av dagens luftvärn.

Luftvärnsrobotar kan vara stationära eller rörliga. De kan även vara placerade på ett örlogsfartyg. De minsta luftvärnsrobotarna kan bäras och avfyras av en enda man.

Luftvärnsrobotar med radarmålsökare

 Akash – Indien
 Arrow – Israel
 BAMSE - Sverige
 Aster – Storbritannien/Frankrike/Italien
 Bloodhound – Storbritannien
 CLAWS
 Hongqi-9 – Kina
 MEADS – USA/Tyskland/Italien
 MIM-3 Nike-Ajax – USA
 MIM-14 Nike-Hercules – USA
 MIM-23 Hawk – USA
 MIM-72 Chaparral – USA
 MIM-104 Patriot – USA
 MIM-146 ADATS – USA
 Nike Zeus – USA
 BAe Blindfire Rapier – Storbritannien
 RIM-2 Terrier – US Navy
 RIM-7 Sea Sparrow – US Navy
 RIM-8 Talos – US Navy
 RIM-24 Tartar – US Navy
 RIM-66 Standard Missile SM-1MR/SM-2MR – US Navy
 RIM-67 Standard Missile SM-1ER/SM-2ER – US Navy
 RIM-156 Standard Missile SM-2ER – US Navy
 RIM-161 Standard Missile-3 – US Navy
 RIM-162 Evolved Sea Sparrow Missile
 Roland (robot) – Frankrike/Tyskland
 SA-1 Guild (S-25 Berkut) – Sovjetunionen/Ryssland
 SA-2 Guideline (S-75 Dvina) – Sovjetunionen/Ryssland
 SA-3 Goa (S-125 Neva) – Sovjetunionen/Ryssland
 SA-4 Ganef (2K11 Krug) – Sovjetunionen/Ryssland
 SA-5 Gammon (S-200) – Sovjetunionen/Ryssland
 SA-6 Gainful (2K12 Kub) – Sovjetunionen/Ryssland
 SA-8 Gecko (9K33 Osa) – Sovjetunionen/Ryssland
 SA-10 Grumble (S-300) – Sovjetunionen/Ryssland
 SA-11 Gadfly (9K37 Buk) – Sovjetunionen/Ryssland
 SA-12 Gladiator/Gigant (S-300V) – Sovjetunionen/Ryssland
 SA-15 Gauntlet (9K330 Tor) – Sovjetunionen/Ryssland
 SA-17 Grizzly (9K37M2 Buk-M2) – Sovjetunionen/Ryssland
 SA-19 Grison (9M311 Tunguska) – Sovjetunionen/Ryssland
 SA-20 Gargoyle (S-300PMU) – Sovjetunionen/Ryssland
 Sea Cat – Storbritannien
 Sea Dart – Storbritannien
 Sea Slug – Storbritannien
 Sea Wolf – Storbritannien
 SL-AMRAAM – USA
 Trishul – Indien
 VL MICA (Radarstyrd version) – Frankrike

Det finns olika slag av radarstyrning:
 Patriot, SA-10, SA-12 och SA-20 använder track-via-missile radarstyrning.
 SA-1, SA-2, SA-3, SA-6 och SA-15 använder radar kommandostyrning.
 SA-5 använder radarkommandostyrning men byter till aktiv radarsökning i slutfasen.
 SA-4, SA-11 och SA-17 använder radarkommandostyrning men byter till en semiaktiv radarsökning i slutfasen.
 SA-8 använder semiautonom kommandostyrning inom visuell räckvidd(SACLOS).

Luftvärnsrobotar med infraröd målsökare
 Anza – Pakistan
 Chaparral – USA (markavfyrad version av AIM-9 Sidewinder)
 Enzian – Tyskland (andra världskriget)
 FIM-43 Redeye – USA
 FIM-92 Stinger – USA
 Hongqi-7 – Kina
 IDAS – Tyskland
 IRIS-T SL/SLS – Tyskland
 LFK NG – Tyskland
 Mistral – Frankrike
 RIM-116 Rolling Airframe Missile – USA (derivativ av AIM-9 Sidewinder och FIM-92 Stinger -missilerna).
 SA-7 Grail (9K32 Strela-2) – Sovjetunionen/Ryssland
 SA-13 Gopher (9K35 Strela-10) – Sovjetunionen/Ryssland
 SA-14 Gremlin (9K34 Strela-3) – Sovjetunionen/Ryssland
 SA-16 Gimlet (9K310 Igla-1) – Sovjetunionen/Ryssland
 SA-18 Grouse (9K38 Igla) – Sovjetunionen/Ryssland
 Umkhonto – Sydafrika
 VL MICA (Värmesökande version) – Frankrike

Laserstyrda luftvärnsrobotar
 Robot 70 - Sverige
 Robot 90 - Sverige
 Starstreak/laser närförsvarsmissil - Storbritannien

Till skillnad från till exempel laserstyrda bomber eller pansarvärnsroboten AGM-114 Hellfire är laserstyrda luftvärnsrobotar oftast ledstrålestyrda, vilket betyder att sensorn sitter vänd bakåt mot skytten och följer strålen i stället för att söka sig mot reflexionerna från målet.

Visuellt styrda luftvärnsrobotar
 Blowpipe - Storbritannien
 Crotale - Frankrike
 Rapier - Storbritannien
 Wasserfall - Tyskland (andra världskriget)

Externa länkar
 Rest-of-World Missile Systems från Federation of American Scientists webbsida

Luftvärnsrobotar