kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Spjutkastning för herrar i friidrott vid olympiska sommarspelen 2004

Spjutkastning, herrar  vid  Olympiska sommarspelen 2004 genomfördes vid Atens olympiska stadion den 26 och 28 augusti.

Medaljörer

Resultat
Alla resultat anges i meter
Q markerar automatiskt kvalificerad.
q markerar en av de bästa tiderna därutöver
OR markerar olympiskt rekord.
NR markerar nationsrekord.
PB markerar personligt rekord.
SB markerar bästa resultat under säsongen.
NM markerar ej resultat
DNS startade inte.
DSQ markerar diskvalificerad eller utesluten.

Kval

Grupp A

Grupp B

Totala kvalresultat

Final

Rekord

Världsrekord
Jan Železny, Tjeckien - 98,48 - 25 maj 1996 - Jena, Tyskland

Olympiskt rekord
Jan Železny, Tjeckien - 90,17 - 23 september 2000 - Sydney, Australien

Tidigare vinnare

OS

1896 – 1904: Inga tävlingar
1908 i London: Eric Lemming, Sverige – 54,82
1912 i Stockholm: Eric Lemming, Sverige – 60,64
1920 i Antwerpen: Jonni Myyrä, Finland – 65,78
1924 i Paris: Jonni Myyrä, Finland – 62,96
1928 i Amsterdam: Erik Lundkvist, Sverige – 66,60
1932 i Los Angeles: Matti Järvinen, Finland – 72,71
1936 i Berlin: Gerhard Stöck, Tyskland – 71,84
1948 i London: Tapio Rautavaara, Finland – 69,77
1952 i Helsingfors: Cyrus Young, USA – 73,78
1956 i Melbourne: Egil Danielsen, Norge – 85,71
1960 i Rom: Viktor Tsibulenko, Sovjetunionen – 84,64
1964 i Tokyo: Pauli Nevala, Finland – 82,66
1968 i Mexico City: Janis Lusis, Sovjetunionen – 90,10
1972 i München: Klaus Wolfermann, Västtyskland – 80,48
1976 i Montréal: Miklos Nemeth, Ungern – 94,58
1980 i Moskva: Dainis Kula, Sovjetunionen – 91,20
1984 i Los Angeles: Arto Harkonen, Finland – 86,76
1988 i Seoul: Tapio Korjus Finland – 84,28 (Ny spjutdesign)
1992 i Barcelona: Jan Železny, Tjeckoslovakien – 89,66
1996 i Atlanta: Jan Železny, Tjeckien – 88,15
2000 i Sydney: Jan Železny, Tjeckien – 90,17

VM
1983 i Helsingfors: Detlef Michel, DDR – 89,48
1987 i Rom: Seppo Räty, Finland – 83,54 (ny spjutdesign)
1991 i Tokyo: Kimmo Kinnunen, Finland – 90,82
1993 i Stuttgart: Jan Železny, Tjeckoslovakien – 85,98
1995 i Göteborg: Jan Železny, Tjeckien – 89,58
1997 i Aten: Marius Corbett, Sydafrika – 88,40
1999 i Sevilla: Aki Parviainen, Finland – 89,52
2001 i Edmonton: : Jan Železny, Tjeckien – 92,80
2003 i Paris: Sergej Makarov, Ryssland – 85,44

Friidrott vid olympiska sommarspelen 2004
Heteroklitisk

Heteroklitisk (från grekiskans he'teros, "annan", och kli'nein, "böja") kallas ett ords böjning, då man inom samma paradigm har minst två stammar.

Källor 
 

Lingvistisk morfologi
Oracle Team USA

Oracle Team USA är ett amerikanskt America's Cup-syndikat som tävlar för Golden Gate Yacht Club. Teamet grundades 2000 och skapades främst av Larry Ellison, en av grundare av mjukvaruföretaget Oracle. Laget kallades först Oracle Racing, sedan Oracle BMW Racing, senare ändrat till BMW Oracle Racing, på grund av sponsringen av BMW, som sponsrade laget 2002-2010. Efter det att samarbetet med BMW avslutats ändrades namnet till Oracle Team USA.

Oracle tävlade som utmanare i America's Cup 2003 och 2007, men tog sig inte vidare till finalseglingarna. I America's Cup 2010 blev Oracle huvudutmanare och vann efter en kontroversiell final till sist över det titelförsvarande schweiziska laget Alinghi. I America's Cup 2013 försvarade Oracle i en mycket dramatisk final sin titel mot utmanarlaget, Team New Zealand, och behöll pokalen. I nästa cupupplaga, 2017, där Oracle som titelförsvarare åter ställdes mot Team New Zealand, blev det Team New Zealand som tog hem segern. 

Till America's Cup 2021 lämnade Oracle inte in någon ansökan.

Båtar

Syndikatet har ägt ett antal båtar, däribland IACC-båtarna USA 71 och USA 76 som byggdes till 2003 års upplaga av America's Cup och IACC-båtarna USA 87 och USA 98 som byggdes till America's Cup 2007.

Trimaranen USA 17 som sjösattes 22 augusti 2008 var den båt som laget vann America's Cup 2010 med. Storseglet är en styv vinge som är 68 meter hög.

Den båt som laget vann America's Cup 2013 med var Oracle Team USA 17, en 72-fots vingsegelkatamaran (AC72). Ytterligare en AC72 var i syndikatets ägo, men den skadades och kapsejsade i oktober 2012.

I America's Cup 2017 seglade laget med en AC50, en segelkatamaran på 50 fot.

Källor 

America's Cup-syndikat
Oracle Racing
Admiral Graf Spee

Admiral Graf Spee var ett tyskt fickslagskepp av Deutschland-klass taget i bruk 6 januari 1936. Fartyget fick sitt namn efter Maximilian Graf von Spee.

Krigstjänst 
Fickslagskeppet Admiral Graf Spee byggdes eftersom Versaillesfreden förbjöd tunga slagskepp. Detta bestämdes av ententen som segrade i första världskriget. Fartyget avseglade från Wilhelmshaven den 21 augusti 1939, enligt order som givits två dagar tidigare, för att bedriva sjöhandelskrig i Sydatlanten och Indiska oceanen. Från krigsutbrottet i september 1939 fram till början av december samma år sänkte Admiral Graf Spree sammanlagt nio brittiska handelsfartyg på totalt 50 089 bruttoregisterton.

Den 13 december 1939 drabbade skeppet samman med tre brittiska (,  och ) kryssare i ett sjöslag utanför Uruguays kust. Admiral Graf Spee fick så allvarliga skador att man var tvungen att gå in till hamnen i Montevideo för reparation. Båda sidor fick omfattande skador på sina fartyg, men det tyska fartyget hade dessutom förbrukat nästan all sin ammunition. Uruguays regering tillät enligt internationell rätt tyskarna stanna högst 72 timmar. Detta var alldeles för kort tid för att hinna reparera de omfattande skadorna, och dessutom saknades möjlighet att få ny ammunition varför fartygschefen Hans Langsdorff den 17 december beslöt att besättningen skulle sänka sitt fartyg i Río de la Plata. Langsdorff tog sitt liv två dagar senare. Han sköt sig på den tyska flottans gamla flagga (bar inget hakkors) som låg utlagd på hans säng i hotellrummet.

Se även 
 Altmarkaffären
 Altmark (fartyg)

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar 

Tyska kryssare under andra världskriget
Skeppsvrak i Atlanten
Skeppsvrak i Sydamerika
Fartyg sjösatta 1934
Fartyg byggda i Wilhelmshaven
Archipelago Raid

Archipelago Raid är en segelorientering runt i Stockholms, Ålands och Åbolands skärgård. Den exakta bansträckningen varierar från år till år och justeras beroende på rådande väderomständigheter. Båtarna i tävlingen är formula 18-katamaraner vars besättning består av två personer. Vanliga båttyper är Hobie Tiger, Nacra Infusion, Capricorn och Diam. Båtarna förses med säkerhetsutrustning, lanternor, navigationsutrustning, reparationsmaterial och proviant. Två paddlar ska också finnas med eftersom det är tillåtet att paddla. Tävlingen går av stapeln sommartid och pågår mellan tre och sex dygn. Start och målgång sker ofta i Stockholms innerstad respektive Sandhamn. Varje dygn seglas en eller flera etapper, ibland med kort vilopaus mellan. Varm mat serveras en gång per dygn, resterande näringsintag ansvarar varje besättning för.

Många kända svenska och internationella seglare har ställt upp i Archipelago Raid, bland annat Ellen MacArthur, Magnus Woxén, Anders Lewander och Eric Proust.

Externa länkar
Archipelago Raid (officiell webbplats)

Kappseglingar
Friidrott vid olympiska sommarspelen 1896

Vid olympiska sommarspelen 1896 avgjordes tolv grenar i friidrott. Den första gren som avgjordes var tresteg, vilket gjorde James Connolly (USA) till den förste segraren i moderna olympiska spel.

Medaljfördelning

Medaljörer

Herrar

Deltagande nationer 
Totalt deltog 64 friidrottare från 10 länder vid de olympiska spelen 1896 i Aten.
Tyngdlyftning vid olympiska sommarspelen 1896

Vid olympiska sommarspelen 1896 i Aten avgjordes två grenar i tyngdlyftning. Tävlingarna hölls den 7 april på Panathinaikostadion. Antalet deltagare var sju stycken från fem länder.

Medaljfördelning

Medaljörer

Herrar

Deltagande nationer 
Totalt deltog sju tynglyftare från fem länder vid de olympiska spelen 1896 i Aten.

Källor

Externa länkar 

Sporter vid olympiska sommarspelen 1896
1896
Fäktning vid olympiska sommarspelen 1896

Vid olympiska sommarspelen 1896 avgjordes tre grenar i fäktning och hölls mellan 7 och 9 april 1896 på Zappeion. Antalet deltagare var femton tävlande från fyra länder.

Medaljfördelning

Medaljörer

Herrar

Deltagande nationer 
Totalt deltog femton fäktare från fyra länder vid de olympiska spelen 1896 i Aten.

Källor

Externa länkar

Fäktning vid olympiska sommarspelen
Sporter vid olympiska sommarspelen 1896
Gymnastik vid olympiska sommarspelen 1896

Vid olympiska sommarspelen 1896 i Aten avgjordes åtta grenar i gymnastik. Tävlingarna hölls mellan den 9 och 11 april 1896 på Panathinaikostadion. Antalet deltagare var 71 stycken från 9 länder.

Medaljfördelning

Medaljörer

Herrar

Deltagande nationer 
Totalt deltog 71 gymnaster från 9 länder vid de olympiska spelen 1896 i Aten.

Källor

Externa länkar 

Gymnastik vid olympiska sommarspelen 1896
Skytte vid olympiska sommarspelen 1896

Vid olympiska sommarspelen 1896 avgjordes fem grenar i skytte. Tävlingarna hölls mellan 8 och 12 april på den nybyggda skyttebanan i Kallithea. Antalet deltagare var 61 stycken från sju länder.

Medaljfördelning

Medaljörer

Herrar

Deltagande nationer 
Totalt deltog 61 skyttar från sju länder vid de olympiska spelen 1896 i Aten.

Källor

Externa länkar

Sporter vid olympiska sommarspelen 1896
Skytte vid olympiska sommarspelen
Simning vid olympiska sommarspelen 1896

Simningen vid olympiska sommarspelen 1896 bestod av fyra grenar och hölls den 11 april 1896 i Zeabukten. Antalet deltagare var tretton tävlande från fyra länder.

Medaljfördelning

Medaljörer

Herrar 

* Endast medlemmar i den grekiska flottan fick delta.

Deltagande nationer 
Totalt deltog 19 simmare från 4 länder vid de olympiska spelen 1896 i Aten.

Sporter vid olympiska sommarspelen 1896
Simning i Grekland
Simning vid olympiska sommarspelen
Retroaktivt (TV-program)

Retroaktivt är ett tv-program som visades första gången under våren 2004 i SVT2 med Sven Melander som programledare och Stefan Grudin som speakerröst. Det första programmet sändes den 6 februari. I den första säsongen blev det tio program som spelades in på Aliasteatern i Stockholm och den andra säsongen som sändes hösten 2004 bestod av lika många program. I manusgruppen bakom programmet återfanns bland annat Hugo Carlsson som tidigare arbetat med Melander även inom Snacka om nyheter.

Programmet är tänkt att vara en blandning mellan intervjuprogram, underhållningsprogram, humorprogram samt en historielektion. Genom ett samtal med en inbjuden gäst besöker man tre olika historiska platser.

Retroaktivt nominerades till Guldrosen, Rose d'Or, vid tv-festivalen i Luzern 2005.

Första säsongen
Program 1 visades den 6 februari 2004 med Lena Endre som gäst.
Program 2 visades den 13 februari 2004 med Bert Karlsson som gäst.
Program 3 visades den 19 februari 2004 med Claes Eriksson som gäst.
Program 4 visades den 27 februari 2004 med Lotta Engberg som gäst som bland annat förhindrade mordet på Olof Palme.
Program 5 visades den 5 mars 2004 med Fredrik Reinfeldt som gäst.
Program 6 visades den 12 mars 2004 med Viveca Lärn som gäst.
Program 7 visades den 19 mars 2004 med Rikard Wolff som gäst.
Program 8 visades den 26 mars 2004 med Marie Göranzon som bland annat förhindrade mordet på John F Kennedy.
Program 9 visades den 2 april 2004 med Björn Skifs som gäst. Han vinner Vasaloppet.
Program 10 visades den 9 april 2004 med Gunde Svan som gäst.

Andra säsongen
Program 1 visades den 15 oktober 2004 med Paolo Roberto som gäst.
Program 2 visades den 22 oktober 2004 med Maud Olofsson som gäst. Tillderlar Astrid Lindgren Nobelpriset i litteratur.
Program 3 visades den 29 oktober 2004 med Peter Harryson som gäst.
Program 4 visades den 5 november 2004 med Anne-Lie Rydé som gäst.
Program 5 visades den 12 november 2004 med Jan Guillou som gäst.
Program 6 visades den 19 november 2004 med Carina Lidbom som gäst.
Program 7 visades den 26 november 2004 med Claes Malmberg som gäst.
Program 8 visades den 3 december 2004 med Börje Ahlstedt som gäst.
Program 9 visas den 10 december 2004 med Stefan Sauk som gäst.
Program 10 visas den 17 december 2004 med Arne Weise som gäst.
Den 13 januari 2005 sändes en förlängd version av det program där Börje Ahlstedt medverkade.

Svenska TV-program
Plockepinn

Plockepinn är ett sällskapsspel där ett antal små trä- eller plastpinnar sprids i en hög, och där spelarna ska försöka ta en pinne i taget, utan att rubba någon annan pinne. De pinnar en spelare tagit får denne använda som redskap för att försöka ta fler. Spelarna får olika poäng beroende på pinnarnas färg. Spelet har flera varianter och namn, inklusive mikado, skrapnos och kinesiska pinnar.

Historik och varianter 
Liknande spel har mycket gamla anor. I Indiens gamla heliga skrifter omtalas ett liknande spel, som angavs hindra dygdens förkovran. Eleganta Skrapnosspel tillverkades på 1700-talet i Kanton för export till Europa. Barnen i Kanton spelade vid samma tid en enklare variant med brända stickor om 100 i en bunt. Hos Nordamerikas indianer förekom en variant med runda stickor markerade med svarta och röda ringar, vilka kom att bli förebild för det moderna plockepinnspelet.

Mikado 
En variant av plockepinnspel är Mikado med 41 färgade pinnar som har olika namn: 1 vit Mikado, 5 blå Mandariner, 5 gula Präster, 15 gröna Samurajer, 15 röda Kulier.

Skrapnos 
Skrapnos kallas en variant på plockepinnspel där pinnarna utgörs av miniatyrer av arbetsredskap eller vapen i trä, ben eller, senare, av plast, till exempel yxa, spade, stege, pipa, tång och räfsa, eller värja, hillebard, gevär, osv. Andra spel innehåller fåglar som papegoja och stork. Miniatyrerna som kan vara cirka 10 cm långa kastas i hög på ett bord, varefter det gäller för var och en av de spelande att med en sticka försedd med en hake lyfta bort en efter en, utan att någon av de andra förändrar läge. I motsatt fall blir den skyldige skrapad på näsan med den sticka som orsakat rörelse i högen. Vanligen tilldelas den som lyckats plocka upp en figur ett visst antal poäng som aningen finns skrivet på den aktuella figuren eller på ett separat pappersark. I äldre tid ingick i spelet att förloraren eller den som misslyckades skrapades på näsan med haken eller en pinne, därav namnet. Detta spels ålder är okänd. 1697 omtalas dock i bildlikt hänseende att någon mottagit en "skrapnos" i betydelsen utskällning, vilket antyder att spelet då var allmänt känt.

I Skåne har en variant kallad "Påvespel" eller "Pianospel" förekommit. Här består pjäserna av en "påve", två "kejsare", 8 "jungfrur", 16 "knektar" och 32 "bönder". Även här är figurerna vanligen skurna i en form som anspelar på deras namn.

Jättevariant 
Guinness Rekordbok inkluderar ett rekord på cirka 5 meter långa pinnar.

Bilder

Källor

Vidare läsning 

Sällskapsspel
Tresteg för damer i friidrott vid olympiska sommarspelen 2004

Tresteg, damer vid  Olympiska sommarspelen 2004 genomfördes vid Atens olympiska stadion den 21 och 23 augusti.

Rekord

Medaljörer

Resultat 
Alla resultat visas i meter.
Q automatiskt kvalificerad.
DNS startade inte.
OR markerar olympiskt rekord.
NR markerar nationsrekord.
PB markerar personligt rekord.
SB markerar bästa resultat under säsongen.
NM markerar ej resultat
DSQ markerar diskvalificerad eller utesluten.

Kvalgränsen var satt till 14,50 vilket klarades av 15 tävlande

Kval

Final

Tidigare vinnare

OS 
 1896-1992: Inga tävlingar
 1996 i Atlanta: Inessa Kravets, Ukraina – 15,33
 2000 i Sydney: Tereza Marinova, Bulgarien – 15,20

VM 
 1983 i Helsingfors: Ingen tävling
 1987 i Rom: Ingen tävling
 1991 i Tokyo: Ingen tävling
 1993 i Stuttgart: Anna Birjukova, Ryssland – 15,09
 1995 i Göteborg: Inessa Kravets, Ukraina – 15,50
 1997 i Aten: Sarka Kasparkova, Tjeckien – 15,20
 1999 i Sevilla: Paraskeví Tsiamíta, Grekland – 14,88
 2001 i Edmonton: Tatjana Lebedeva, Ryssland – 15,25
 2003 i Paris: Tatjana Lebedeva, Ryssland – 15,18

Friidrott vid olympiska sommarspelen 2004
Volkswagen Fox

Volkswagen Fox, en bilmodell producerad i Brasilien, modellen är baserad på Polo-plattformen. Den produceras med två motorvarianter 1,0 med 71 hk. och 1,6 liter med 101 hk. Båda motorerna kan köra på antingen bensin eller alkohol (Total Flex). I Sverige såldes den dock bara med bensinmotorer med antingen 1,2 liter på 55 hk eller 1,4 med 75 hk.

Fox började säljas i Europa 2005 som ersättare till Lupo. Eftersom den bara erbjöds som 3-dörrars halvkombi konkurrerade den med rena citybilar, men utrymmena var lite bättre än vad som är vanligt i den klassen. Med ett attraktivt pris och möjlighet att lägga till mer utrustning hittade bilen en hel del köpare på den europeiska marknaden fram till 2011, när den ersattes av den nykonstruerade Volkswagen Up!.

Motoralternativ

Se även 

Fox
Framhjulsdrivna fordon
Gata

En gata är en väg i stadsmiljö, ett långsträckt stycke av markytan i en stad, avsedd att främja trafik, av gående eller fordon, och därmed sammanlänka olika regioner och fastigheter i staden. Ordet gata syftade ursprungligen på en väg som gick mellan inhägnader, exempelvis hagar, tomter eller byggnader.  Ordet väg används idag framförallt om landsvägar. En smal gata avgränsad av höga murar eller hus kallas gränd. En gata som endast på ett ställe har kontakt med det övriga vägnätet kallas återvändsgata.

En gata är enligt Trafikverket och Sveriges Kommuner och Landsting som en väg som ligger inom ett detaljplanlagt område.

Detaljhandelns önskemål har lett till övertäckning av många affärsstråk som förvandlat den klassiska gatumiljön till gallerior.

Ordet gata (som är känt i svenska språket sedan 1200-talet) betyder öppning, precis som engelska gate som betyder grind eller gång. Ordet används som 'fägata' för boskap och 'brandgata' för att hindra spridning av skogsbrand. En 'kraftledningsgata' är en korridor av nedhuggen skog där en kraftledning dras fram. På motsvarande sätt skapas gator i skog eller städer genom att träd och hus får ge vika.

Referenser

Se även
Gatunamn
Kraftledningsgata
Vintergatan
Brandgata
Huvudgata

Externa länkar

Vägar
Längdhopp för damer vid olympiska sommarspelen 2004

Längdhopp för damer vid  Olympiska sommarspelen 2004 genomfördes vid Atens olympiska stadion den 25 och 27 augusti.

Medaljörer

Resultat
Alla resultat visas i meter.
Q automatiskt kvalificerad.
q kvalificerad genom ett av de därnäst bästa resultaten
DNS startade inte.
OR markerar olympiskt rekord.
NR markerar nationsrekord.
PB markerar personligt rekord.
SB markerar bästa resultat under säsongen.
NM markerar ej resultat
DSQ markerar diskvalificerad eller utesluten.

Kval
Kvalgränsen var satt till 6,60 meter, vilket klarades av 10 deltagare, varför de två resterande finalplatserna besattes av de två med därnäst bästa resultaten.

Final

Final
 Tatyana Lebedeva, Ryssland 7,07
 Irina Simagina, Ryssland 7,05
 Tatyana Kotova, Ryssland 7,05 SB
 Bronwyn Thompson, Australien 6,96 SB
 Marion Jones, USA 6,85
 Anju Bobby George, Indien 6,83 NR
 Jade Johnson, Storbritannien 6,80 PB
 Tünde Vaszi, Ungern 6,73 SB
 Bianca Kappler, Tyskland 6,66
 Grace Upshaw, USA 6,64
 Carolina Klüft, Sverige 6,63
 Jelena Kasjtjejeva, Kazakstan 6,53

Rekord

Världsrekord
Galina Tjistjakova, Sovjetunionen - 7,52 - 11 juni 1988 - Leningrad, Sovjetunionen

Olympiskt rekord
Jackie Joyner-Kersee, USA – 7,40 - 29 september 1988 - Seoul, Sydkorea

Tidigare vinnare

OS
1896 – 1936: Inga tävlingar
1948 i London: Olga Gyarmati, Ungern – 5,70
1952 i Helsingfors: Yvette Williams, Nya Zeeland – 6,24
1956 i Melbourne: Elzbieta Krzesinka, Polen – 6,35
1960 i Rom: Vera Krepkina, Sovjetunionen – 6,37
1964 i Tokyo: Mary Rand-Bignall, Storbritannien – 6,76
1968 i Mexico City: Vittoreana Viscopoleanu, Rumänien – 6,82
1972 i München: Heide Rosendahl, Västtyskland – 6,78
1976 i Montréal: Angela Voigt, DDR – 6,72
1980 i Moskva: Tatjana Koplakova, Sovjetunionen – 7,06
1984 i Los Angeles: Anisoara Stanciu, Rumänien – 6,96
1988 i Seoul: Jackie Joyner-Kersee, USA – 7,40
1992 i Barcelona: Heike Drechsler, Tyskland – 7,14
1996 i Atlanta: Chioma Ajuna, Nigeria – 7,12
2000 i Sydney: Heike Drechsler, Tyskland – 6,99

VM
1983 i Helsingfors: Heike Drechsler, Tyskland – 7,27
1987 i Rom: Jackie Joyner-Kersee, USA – 7,36
1991 i Tokyo: Jackie Joyner-Kersee, USA – 7,32
1993 i Stuttgart: Heike Drechsler, Tyskland – 7,11
1995 i Göteborg: Fiona May, Italien – 6,98
1997 i Aten: Ljudmila Galkina, Ryssland – 7,05
1999 i Sevilla: Niurka Montalvo, Spanien – 7,06
2001 i Edmonton: Fiona May, Italien – 7,02
2003 i Paris: Eunice Barber, Frankrike – 6,99

Friidrott vid olympiska sommarspelen 2004
Att angöra en brygga

Att angöra en brygga är en svensk komedifilm från 1965 i regi av Tage Danielsson. Den är en "Hasseåtage"-film, producerad av SF och Svenska Ord. I huvudrollerna ses Monica Zetterlund, Lars Ekborg, Birgitta Andersson och Gösta Ekman. År 1966 mottog filmen både Chaplin-priset och filmfestivalpris i Barcelona.

Handling 
En grupp människor har ordnat för en kräftskiva på ön "Ensamholmen" långt ut i Stockholms skärgård. Där bor även den bångstyrige enslingen Garbo (Hans Alfredson), som är en fiskargubbe med ett passionerat intresse för amerikanska filmstjärnor, särskilt Esther Williams. Tre av festdeltagarna befinner sig redan på holmen medan de fyra andra anländer dit i segelbåt. Personerna på båten drabbas av det ena bakslaget efter det andra i sina försök att segla båten ända in till bryggan. De som befinner sig på land försöker undsätta sina vänner men måste då försöka överlista den ilskne Garbo när han inte vill låna ut sin eka.

Om filmen 
Filmen var den andra filmen från AB Svenska Ord. Den spelades in under perioden juli till oktober 1965. Skärgårdsmiljöerna filmades på och utanför ön Högdunsen i Öregrunds skärgård, medan kompletterande tagningar gjordes i Filmstaden i Råsunda, Solna.

Filmen hade svensk premiär den 26 december 1965 på biograferna Röda Kvarn och Draken i Stockholm och blev älskad av filmkritiker såväl som biobesökare.

Filmen har senare varit ett återkommande inslag i SVT mellan 1993 och 2023.

Rollista 
 Monica Zetterlund - Berit
 Lars Ekborg - Kalle
 Birgitta Andersson - Mona
 Gösta Ekman - Lennart
 Katie Rolfsen - Inez, Berits mamma
 Hans Alfredson - fiskaren Albert Garbo
 Hans Furuhagen - Walter
 Tage Danielsson - direktör Olsson
 Jim Hughes - lodisen
 Sven Löfgren - kriminalkommissarien

Utmärkelser 
Att angöra en brygga mottog 1966 Svenska Filminstitutets kvalitetsbidrag. Samma år belönades den även med Chaplin-priset och pris på filmfestivalen i Barcelona.

Källor

Externa länkar 
 
 

Svenska filmer 1965
Svenskspråkiga filmer
Svenska dramafilmer
Svenska komedifilmer
Stockholms skärgård på film
AB Svenska Ord
Filmer i regi av Tage Danielsson
Filmer från Svensk Filmindustri
Svenska 1960-talsfilmer
Lista över namnsdagar i Sverige i alfabetisk ordning

Listan över namnsdagar i Sverige är på grund av sin storlek uppdelad i mindre delar. Sök via rutan Namnsdagsnamn i Sverige:

Se även 
 Lista över namnsdagar i Sverige i datumordning

Namnsdagar