Kalligrafi

Kalligrafi (av grekiska: καλλος, kallos, skönhet och γραφος, graphos, skriva) är konsten att skriva vackert, eller, skrivandet som konst. Utövarna kallas kalligraf, kalligrafer.

Östasiatisk kalligrafi 

I kinesisk, koreansk, vietnamesisk och japansk konst har kalligrafin (kinesiska shufa 書法, japanska shodō 書道) haft en stark ställning under mycket lång tid. Kinesisk kalligrafi ända sedan man började med mjuka penslar under Handynastin för omkring 2 000 år sedan, och i detta kulturområde avses med kalligrafi vanligtvis penselskrift, även om man numera också kan tala om "kalligrafi med penna". Kalligrafi var i det gamla Kina ett av en lärd persons fyra måsten och konsten har fortfarande mycket hög status.

Verktyg 

I kinesisk kalligrafi räknas pensel, tuschstång, papper och rivsten som Studerkammarens fyra skatter (wenfang sibao).

Kända kinesiska kalligrafer 

 Li Si
 Wang Xizhi
 Wang Xianzhi
 Yong Zhi
 Su Shi
 Huaisu
 Ouyang Xun
 Jiang Kui
 Yan Zhenqing
 Ouyang Xiu
 Mi Fei
 Yue Fei
 Lu You
 Zhu Xi
 Sun Guoting
 Huang Tingxian

Kända japanska kalligrafer 

 Kūkai
 Kejsar Saga
 Tachibana no Hayanari
 Ono Michikaze
 Fujiwara no Sukemasa
 Fujiwara no Yukinari
 Hon'ami Kōetsu
 Konoe Nobutada
 Shokado Shojo
 Ryōkan
 Yamaoka Tesshu
 Igaki Hokujo

Kända koreanska kalligrafer 

 Kim Jeong-hui
 Kim Myeong-hui
 Han Seok-bong
 Kung Sejong
 Yi I
 Yi Hwang
 Yi Sun-shin

Arabisk eller islamisk kalligrafi 

Den islamiska konstens anikonism, det vill säga förbudet att avbilda det gudomliga, medförde att konstnärerna kompenserade med mycket dekorativt utförda Korancitat, särskilt i den kufiska skriften. På arabiska är kalligrafin känd under begreppet khatt (خط), som härleds från ordet "linje", "design", eller "konstruktion".

Den islamiska kalligrafin har en mycket lång obruten tradition. Eftersom kalligrafin baseras på arabiska bokstäver kallas den ibland "arabisk kalligrafi". Emellertid är "islamisk kalligrafi" en riktigare benämning eftersom begreppet innefattar alla verk av kalligrafi av muslimska kalligrafer, från Andalusien i det moderna Spanien och bort till Kina.

Den islamiska kalligrafin är nära associerad med arabeskens geometriska konstart. Kalligrafin har blivit en av de högst sedda konstarterna inom islam, eftersom den förser muslimerna med en länk mellan språket och religionen. Koranen har haft en viktig roll i utvecklingen för det arabiska språket. Och i förlängningen för kalligrafin.

Europeisk kalligrafi 

I Europa har kalligrafin en mer fragmentarisk historia med den medeltida bokkonsten (The Book of Kells, The Book of Durruw, The Lindisfarne Gospels) som en höjdpunkt, även om den aldrig kom att utvecklas till en konstform i sig själv på det sätt som den gjorde i Östasien. Efter medeltiden har den arabiska kalligrafin haft ett direkt inflytande på barockens snirkligt utformade dokument. (Se till exempel Jan van der Velde d.ä..) Både i den islamiska och i den europeiska konsthistorien avses med kalligrafi pennskrift. Efter boktryckarkonsten har kalligrafin i väst fått en allt mer underordnad roll men lever vidare i till exempel namnteckningar. Graffitikonstens tags och dess okonventionella behandling av bokstavsbilden i Wildstyle visar på ett helt nytt område för kalligrafins utveckling, och här kan man istället tala om ett kraftigt uppsving i nutiden.

Kända europeiska kalligrafer 
 Kerstin Anckers
 Annika Rücker
 Edward Johnstone
 Janet Backhouse

Se även 
 Epigrafik
 Paleografi
 Graffiti
 Typografi
 Grafologi
 Handskrift

Referenser

Vidare läsning 
 Johnstone, Edward: Writing & Illuminating & Lettering. London 1927.
 Frigyes, Paul: Svensk Skönskrift. Fischer, Sthlm 1993.

Skrift
Wikipedia:Basartiklar
 
WP:Projekt Kina
WP:Projekt Japan
WP:Projekt Korea
Teckning