kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Socinianism

Socinianismär en kristologisk lära som utgår från italienaren Fausto Sozzini (latin Faustus Socinius). Sozzini (1539–1604) skapade en kontroversiell antitrinitarisk rörelse på grundval av farbrodern Lelio Sozzinis (1525–1562) efterlämnade papper. 

Enkelt uttryck vilar den socianska lära på två grundpelare: Bibeln och förnuftet. Den socianska ståndpunkten är en konsekvent vidareutveckling av den nominalistiska skolastiken under inflytande av humanismen. Nominalismen hade påvisat motsättningen mellan tro och förnuft och krävt att förnuftet skulle underkasta sig tron, det vill säga kyrkans lära. Sedan dess hade situationen grundligt ändrats genom humanismen och reformationen. Tanken hade i stället uppkommit att ändra dogmat om det inte stämde med förnuftet. Även den Heliga skrift måste motsvara förnuftet, eftersom den innehåller substansen av den kristna religionen, som ju utgör en väsentlig angelägenhet för den förnuftiga människan. 

I enlighet med detta avfärdar socinianismen kyrkans lära om treenigheten (Sonens och Andens gudom förnekas), inkarnationen (Kristi preexistens avvisas) och sakramenten, men den ansluter sig till reformationens båda huvudtankar, skriftprincipen och rättfärdiggörelsen genom tron allena.

Kristus var född av en jungfru men ändå bara människa. Att innefatta hans person och verk i gudsläran vore att missförstå hans frälsningshistoriska uppdrag. Kristi likhet med människan är nämligen mycket viktig för frälsningen. Religionens mål är odödligheten, som förmedlas av Kristi uppståndelse. Det skulle dock inte finnas någon garanti för odödligheten om Kristus vore väsensskild från oss människor och hans uppståndelse därför skulle kunna härledas till hans gudomliga natur. För att förstå Jesu uppståndelse i hela dess betydelse för människan, måste man utgå från att han själv inte var annat än människa.

Sozzini tvingades i exil till Polen, dit den kyrkliga förföljelsen inte nådde. I Polen organiserades flera grupper till ett enhetligt socianskt samfund. Redan vid mitten av 1600-talet förbjöds dock socinianismen i Polen och upphörde som samfund.

Se även 
 Rakovianska katekesen
 Antitrinitarism
 Kritik mot Treenighetsläran

Kristologi
Antitrinitarism
Domodedovos internationella flygplats

Domodedovos internationella flygplats ( / Moskovskij Aeroport Domodedоvo)  utanför Moskva i Ryssland är den mest moderna flygplatsen i landet och den näst största i Moskva-området, med 29,4 miljoner passagerare per år (2018). Den invigdes i mars 1964. Den 24 januari 2011 inträffade ett terrordåd på flygplatsen.

Externa länkar 

 Domodevo International Airport
 Domodedovos internationella flygplats (bilder) 

Flygplatser i Ryssland
Flygplatser invigda 1964
Deism

Deism (av latin deus, gud) är inom religionsfilosofi en gudsuppfattning som innebär att det finns en transcendent (översinnlig, ej möjlig att uppfatta eller förstå) Gud, som skapat världen, men inte längre ingriper i världens gång. Jämför teism.

Efter skapelsen fungerar världen uteslutande i enlighet med de rationella naturlagar som finns nedlagda i den. Deismen uppstod i 1600-talets England och utgår från antagandet om en "naturlig religion", det vill säga att kunskap om Gud inte kan utvinnas ur religiösa läror utan endast ur människans naturliga moral. Den viktigaste representanten för deismen var Herbert av Cherbury (1583–1648) som djupt påverkade upplysningens tänkande. En annan viktig person i sammanhanget var Matthew Tindal (1653–1733). Åtminstone två av USA:s presidenter, Thomas Jefferson och Abraham Lincoln, var deister.

Se även 
 Panenteism
 Polyteism
 Pandeism
 Panteism

Referenser

Noter

Externa länkar
Kravatt

En kravatt är en manshalsduk. Ordet används också för andra accessoarer, bland annat slipsar och långa halsdukar, och även för motsvarande plagg för kvinnor. Ordet kravatt kommer från franskan och är bildat från nationalitetsbeteckningen kroat. Kroaterna anses vara de som introducerade kravatten, och ursprungligen syftade ordet på 'kroatisk ryttarhalsduk'. Det kroatiska ordet för slips är kravata.

Kravatten föddes under trettioåriga kriget på 1600-talet i nuvarande Tyskland. Det kroatiska rytteriet brukade nämligen binda ihop kragen med ett band. Vad dessa "krabater" introducerade uppfattades som très chic, "mycket fint", av fransmännen, och kravatten var född. (Krigsmodet har ofta även senare påverkat det civila, till exempel trenchcoaten under första världskriget.)

Kravatten växte sig allt yvigare under 1700-talet och början av 1800-talet inom överklassen – den var bland annat ett tecken på att man inte behövde arbeta för sin försörjning.

Kravattmodet gav även upphov till de närbesläktade plaggen fluga, plastrong och slips, som med tiden blev populärare än den ursprungliga kravatten. 

Academia Cravatica har utlyst den 18 oktober som den internationella slipsdagen och verkar för att allt fler länder runt om i världen ska uppmärksamma klädplagget.

Se även
 Fluga (accessoar)
 Plastrong (kravatt)
 Slips
 Kravattregementet

Källor 

Kläddetaljer
Accessoarer
Arbetarrörelsens förhandlingsorganisation

Arbetarrörelsens förhandlingsorganisation, AFO, är en arbetsgivarorganisation som är motpart till arbetstagarorganisationer inom arbetarrörelsen i Sverige, det vill säga de anställda inom Landsorganisationen i Sverige (LO) och LO:s medlemsförbund. Det så kallade AFO-avtalet mellan AFO och Handelsanställdas förbund är ett kollektivavtal som omfattar kontorsanställda och tjänstemän inom LO:s medlemsförbund.

Externa länkar 
 "Avtal klart - Tjänstemän, AFO" (avtalsperiod: 1 oktober 2017 – 30 september 2020). Handelsanställdas förbund. 14 september 2017. Läst 18 januari 2020.

Intresseorganisationer i Sverige
Bo Sundqvist

Bo Ulf Robert Sundqvist, född 21 september 1941 i Lövånger, Västerbottens län (Västerbotten), är en svensk fysiker, professor och akademisk ledare. Han var rektor för Uppsala universitet 1997–2006.

Biografi

Utbildning 
Sundqvist, som är son till folkskolläraren Signar Sundqvist och Gerda Wikström, avlade filosofisk ämbetsexamen 1965 och civilingenjörsexamen med inriktning mot teknisk fysik 1967, båda vid Uppsala universitet. År 1969 avlade Sundquist filosofie licentiatexamen inom högenergifysik  och 1974 disputerade han för filosofie doktorsgrad på en avhandling om kärnfysik och docentförklarades 1975. Han blev hedersdoktor vid Colombouniversitetet i Sri Lanka 2003.

Verksamhet 
Åren 1984–1987 var Sundqvist vice föreståndare vid Tandemlaboratoriet. Han installerades som professor i jonfysik 1987. Tillsammans med professor Måns Ehrenberg grundade han ett civilingenjörsprogram med inriktning mot molekylär bioteknik.

Sitt akademiska ledarskap inledde han som dekanus för sektionen för fysik 1992–1993 och senare dekanus för teknisk-naturvetenskaplig fakultet 1993–1997. Han ingår i Uppsala universitets styrelse, Konsistoriet, sedan 1995. Hösten 1996 föreslogs han som ny rektor för universitetet och han tillträdde uppdraget 1997. Hans förordnande förlängdes med ytterligare en treårsperiod 2003 och löpte till och med den 30 juni 2006.

Som rektor för ett av landets främsta lärosäten valdes Sundqvist in i styrelsen för Sveriges Universitets- och Högskoleförbund, SUHF, och var dess vice ordförande 2000–2004 för att 2005–2006 fungera som förbundets ordförande.

Sundqvists forskning har resulterat i publicering av mer än 250 vetenskapliga artiklar om fånukleonsystem, jon-ytväxelverkan och biologisk masspektroskopi. Han har varit gästforskare vid flera utländska universitet såsom Institut de Physique Nucleair d'Orsay i Paris, California Institute of Technology i Pasadena och University of Virginia i Charlottesville.

Sundqvist blev ledamot av Kungliga Vetenskapssamhället i Uppsala 1991, Kungliga Vetenskaps-Societeten i Uppsala 1995, Kungliga Vetenskapsakademien 1996 – där han var  preses 2006–2009 – Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien 1998, Kungliga Danska Vetenskapsakademien 2002 och European Physical Society samt är vice ordförande i Mittuniversitetets styrelse.

Utmärkelser 
 H.M. Konungens medalj 12:e storleken i serafimerordens band (2002)
 Republiken Lettlands Trestjärneorden (2005)
 Uppsala universitets 1924 års Gustaf Adolfsmedalj i kedja (2006)

Källor

Noter

Externa länkar 

 

Födda 1941
Svenska ingenjörer under 1900-talet
Rektorer vid Uppsala universitet
Svenska professorer i fysik
Alumner från Uppsala universitet
Hedersledamöter vid Norrlands nation
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Män
Levande personer
Ledamöter av Kungliga Vetenskaps-Societeten i Uppsala
Ledamöter av Kungliga Vetenskapssamhället i Uppsala
Ledamöter av Videnskabernes Selskab
Personer från Lövångers socken
Svenska ingenjörer under 2000-talet
Plymouth (olika betydelser)

Plymouth kan syfta på:

Plymouth – en stad i sydvästra England 
 Plymouth Argyle F.C., en fotbollsklubb i England
 Plymouth (bilmärke) – ett numera nedlagt bilmärke inom DaimlerChrysler-koncernen
 Plymouthbröderna – en religiös rörelse
 Plymouth Gin
 Plymouthkolonin – i nuvarande Massachusetts (Plymouth Plantation)
 Plymouth (film) – en TV-film om en månbas

Geografi

Antarktis 

 Mount Plymouth,

Montserrat 

 Plymouth, Montserrat – övergiven huvudstad

Nya Zeeland 

 New Plymouth

Storbritannien 

 Plymouth, 
 City of Plymouth, England,

USA 

 Plymouth, North Carolina, countyhuvudort, Washington County, 
 Plymouth, Connecticut, Litchfield County, 
 Plymouth, Iowa, Cerro Gordo County, 
 Plymouth, Illinois, Hancock County, 
 Plymouth, Indiana, countyhuvudort, Marshall County, 
 Plymouth, Massachusetts, ort, Plymouth County, 
 Plymouth, Maine, Penobscot County, 
 Plymouth, Michigan, Wayne County, 
 Plymouth, Minnesota, Hennepin County, 
 Plymouth, Nebraska, Jefferson County, 
 Plymouth, New Hampshire, Grafton County, 
 Plymouth, Ohio, Huron County, 
 Plymouth, Pennsylvania, ort, Luzerne County, 
 Plymouth, Wisconsin, Sheboygan County, 
 Plymouth, Kalifornien, Amador County, 
 Plymouth, Utah, ort, Box Elder County, 
 Plymouth Township, Michigan
 Plymouth, Vermont
 New Plymouth, Idaho
 Plymouth, Mississippi
 Plymouth, North Carolina

Se även
 Plymouth County, Iowa
 Plymouth County, Massachusetts

Robotskapade Antarktisförgreningar
Robotskapade Storbritannienförgreningar
Robotskapade USAförgreningar
Lexikon

Lexikon (plural: lexika) (från grekiska "λέξις", lexis; 'talesätt', 'ord') kan avse:

 Uppslagsverk – encyklopedi, en sammanfattning av mänskligt vetande
 Biografiska uppslagsverk –  samlingar av korta biografiska artiklar om personer
 Ordbok – en alfabetisk uppräkning av ord från ett visst språk eller ämnesområde
 Lexikon (logik) – logiskt begrepp
 Lexikon AB - Svenskt utbildningsföretag

Se även 
 Ordförråd – de ord en person känner till
 Ordlista – skrift som innehåller information om ordens form och böjningar, utan eller med endast kortfattade uppgifter om ordens betydelse
 Lexikografi – en vetenskapliga disciplin, som studerar ordböcker och lexikon

Lexikografi
Karlsuniversitetet

Karlsuniversitetet i Prag (tjeckiska: Univerzita Karlova; latin: Universitas Carolina) grundades 1347. Universitetet är bland Europas äldsta samt äldst bland dem som är belägna både norr om Alperna och öster om Rhen.

Karlsuniversitetet var i huvudsak tyskspråkigt fram till 1882 samt hade därefter åren 1882–1939 en tjeckisk och en tysk avdelning (Karl-Ferdinands-Universität), med ett gemensamt bibliotek. Under den nazityska ockupationen 1939–1945 stängdes den tjeckiska delen, men efter krigsslutet avvecklades det tyska universitetet och det tjeckiska återupprättades.

Historia 
Karlsuniversitetet i Prag grundades genom en bulla utfärdad av påve Clemens VI den 26 januari 1347. Det fick sina privilegier fastställda genom en gyllene bulla utfärdad av tysk-romerske kejsaren Karl IV, vars namn det bär.

Jan Hus var rektor för universitetet i början av 1400-talet. I samband med stridigheterna kring honom framträdde de första tendenserna till en tjeckisk nationalism, vilket ledde till att en del tyskspråkiga lämnade Prag och i stället grundade Leipzigs universitet.

Vid krigsslutet 1945 stal nazisterna Karlsuniversitetets historiska insignier (rektors kedja, universitetets sigill, spjutspetsarna för universitetets olika fakulteter, de historiska stiftelsehandlingarna, böcker och dokument etc.). Ingen av dessa historiska artefakter har återfunnits än i dag.

Fakulteter 
 Katolska Teologiska Fakulteten
 Protestantiska Teologiska Fakulteten
 Hussitiska Teologiska Fakulteten
 Juridiska Fakulteten
 1:a Medicinska Fakulteten
 2:a Medicinska Skolan
 3:e Medicinska Fakulteten
 Medicinska Fakulteten i Pilsen
 Medicinska Fakulteten i Hradec Králové
 Farmakologiska Fakulteten i Hradec Králové
 Fakulteten för Filosofi & Konst
 Vetenskapliga Fakulteten
 Fakulteten för Matematik och Fysik
 Fakulteten för Utbildning
 Fakulteten för Socialvetenskap
 Fakulteten för Idrott och Sport
 Humanistiska Fakulteten

Utbildning 
Karlsuniversitet ger tillsammans med Handelshögskolan i Umeå ett EMBA-program i Prag.

Referenser 
 Hruška Emil, Nacisté a české poklady. Praha: Epocha, 2016. .

 
Universitet och högskolor i Prag
Norra Ny-Nyskoga församling

Norra Ny-Nyskoga församling var en församling i Karlstads stift och i Torsby kommun i Värmlands län. Församlingen uppgick 2010 i Övre Älvdals församling.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 2002 av Norra Ny församling och Nyskoga församling och ingick därefter i Övre Älvdals pastorat där även ingick Dalby och Södra och Norra Finsskogs församlingar. Församlingen uppgick 2010 i Övre Älvdals församling.

Kyrkor 
 Nyskoga kyrka
 Norra Ny kyrka

Källor 

Historiska församlingar i Karlstads stift
Indelningar i Torsby kommun
Lotta Mossberg

Signe Ann-Charlotte (Lotta) Mossberg Ahlengärd, född 2 mars 1953, är en svensk journalist och tidigare nyhetsankare i TV 4.<ref name="andraakten">{{Webbref |url=http://www.kristianstadsbladet.se/familj/article831735/Andra-akten-foumlr-Lotta-Mossberg.html |titel=Kristiansdagsbladet - Andra akten för Lotta Mossberg (28 februari 2003) |hämtdatum=10 maj 2011 |arkivurl=https://web.archive.org/web/20140222155644/http://www.kristianstadsbladet.se/familj/article831735/Andra-akten-foumlr-Lotta-Mossberg.html |arkivdatum=22 februari 2014 }}</ref>  Hon har också arbetat på Dagens Eko på Sveriges Radio.

Lotta Mossberg var med vid starten av TV4 och ledde kanalens första nyhetssändning. När både SVT och TV4 satsade på lunchnyheter hösten 1997 var det Mossberg som ledde TV4:s sändning. Från våren 2000 var hon programledare för Nyhetsmorgon''.

Hon var vd för Täby Galopp fram till våren 2009, varefter hon blev generalsekreterare för branschorganisationen Svensk Djursjukvård för att sedan arbeta som frilansjournalist.

År 2013 utsågs Mossberg till kanalchef för Sveriges Radios Radio Stockholm. 30 september 2015 lämnade hon Sveriges Radio för att gå i pension.

Källor

Externa länkar 

 

Födda 1953
Svenska journalister under 1900-talet
Svenska TV-programledare
Kvinnor
Levande personer
Svenska journalister under 2000-talet
Sons and Daughters of Saint Lucia

Sons and Daughters of Saint Lucia är Saint Lucias nationalsång. Den antogs som sådan första gången 1967, avskaffades sedan för att 1979 återigen införas. Texten är skriven av Charles Jesse och musiken av Leton Felix Thomas.

Externa länkar 

Nationalsånger i Nordamerika
Kultur i Saint Lucia
TLA

En TLA är en akronym som består av tre bokstäver. Ordet TLA är själv en TLA och kommer av engelska ”three-letter acronym”, vilket ungefär betyder ”akronym med tre bokstäver”. TLA:er är mycket vanliga i datorsammanhang. En speciell variant av TLA är en så kallad ETLA eller XTLA (extended, utökad) TLA, där fyra bokstäver brukas i stället. Exempel på det är bios och HTML.

I svenska används också förkortningen TBF (tre-bokstavs-förkortning) för TLA.

Exempel på TLA:er 
 DOS
 RAM
 ROM

Se även 
 Akronym

Akronymer
Lerberget

Lerberget är ett tidigare fiskeläge i Väsby socken, Skåne, i den södra delen av tätorten Höganäs i Höganäs kommun med cirka 2 700 invånare. Lerberget är beläget där Öresund möter Kattegatt. Orten var ursprungligen ett fiskeläge och namnet antas komma från en lerkulle nära hamnen, vars historia är väldokumenterad sedan 1700-talet och visas i ett museum. Hamnen är bland annat bas för Lerbergets Segelsällskap och har cirka hundra båtplatser. Djupet i inseglingsrännan varierar.

Genom orten går väg 111 mellan Helsingborg och Höganäs. Väster om vägen ligger den ursprungliga orten med hamnen och Gamla Lerberget med äldre hus. Byn har kompletterats med modern villabebyggelse från tidigt 1970-tal såväl öster som väster om väg 111. Lerbergets kyrka invigdes 1982. 

Höganäs geografi
Fiskelägen
Riksintressen för kulturmiljövården i Skåne län
Tidigare tätorter i Skåne län
Anstalten Kumla

Anstalten Kumla, populärt känd som Kumlabunkern, är en sluten kriminalvårdsanstalt utanför Kumla i Närke. Anstalten är Sveriges största och är tillsammans med Anstalten Hall, Anstalten Norrtälje, Anstalten Salberga, Anstalten Hällby, Anstalten Tidaholm och Anstalten Saltvik de enda anstalterna i Sverige som erbjuder högsta säkerhetsklass, 1. På Kumla finns också Kriminalvårdens riksmottagning för män. Till riksmottagningen kommer alla som är dömda till fyra års fängelse eller mer. Där gör man en noggrann utredning innan personerna placeras på Kumla eller någon annan anstalt i Sverige.

Historia

Anstalten stod färdig 1965 och hade då 435 platser. På 1960-talet skapade Kumlaanstalten stora protester med sina höga murar, långa kulvertsystem och sin mekaniserade övervakning. Murarna är böjda inåt för att försvåra att fångarna skulle kunna ta sig över dem.

Massrymningen 1972
Natten till den 18 augusti 1972 mellan klockan 03.00 och 04.00 under natten rymde 15 interner från Kumlabunkern, som ansågs vara Sveriges mest rymningssäkra anstalt. De som rymde räknades till några av Sveriges mest kriminella personer. Bland rymlingarna fanns bland andra Lars-Inge Svartenbrandt, Miro Barešić och Nisse Pistol. En av faktorerna som bidrog till att rymningen lyckades var att säkerhetsavdelningen inte var övervakad av vakter dygnet runt. Istället patrullerade vakter avdelningen med jämna mellanrum under natten. 

Polisen kunde tidigt konstatera att de 15 celldörrarna inte hade brutits upp utan de hade öppnats med nyckel. Dock har det aldrig kunnat bevisas hur själva öppningen av dörrarna gick till. En teori är att internerna gjort egna nycklar genom att i smyg göra avtryck av vakternas nycklar. En annan teori är att nycklarna köptes av en fängelsevakt. För att lyckas öppna dörrarna lyckades en intern lura vakterna att han redan var inlåst. Sedan gömde han sig tills avdelningen blev obevakad för att sedan låsa upp de andras celler. Totalt öppnades 20 celler, men fem interner valde att stanna kvar, bland annat eftersom de hade kort tid kvar till frigivningen. Rymningen orsakade ett enormt polispådrag. Alla 15 av de förrymda infångades så småningom av polis.

Rymningen 1991
Den 9 maj 1991 rymde Marten Imandi och Ioan Ursuț från Kumla. De båda var placerade på anstaltens säkerhetsavdelning.

2000-talet
För närvarande pågår en utbyggnad av anstalten. De nya säkerhetsavdelningarna på Kumla har byggts som en följd av flera uppmärksammade rymningar som inträffade under 2004. I januari 2004 fritog tre beväpnade män tre fångar, bland annat Daniel Maiorana, från Kumlaanstalten.

I dag har anstalten 517 platser och 450 anställda.

Kända fångar
Rakhmat Akilov
Jackie Arklöv
John Ausonius (Lasermannen)
Stig Bergling
Helge Fossmo
Daniel Maiorana
Mijailo Mijailovic
Jon Nödtveidt
Clark Olofsson
Tony Olsson
Christer Pettersson
Mats Rimdahl (Maskeradligan)
Rahmi Sahindal
Lars-Inge Svartenbrandt
Lars Tingström
Ioan Ursuț
Tommy Zethraeus

Referenser

Externa länkar
Anstalten Kumla

Kumla
Byggnader och anläggningar i Kumla
Kriminalvårdens riksmottagning

Kriminalvårdens riksmottagning är de institutioner som tar emot alla långtidsdömda i Sverige. Där gör en psykolog en riskbedömning av den dömde som resulterar i placering på lämplig kriminalvårdsanstalt.

För män dömda till straff längre än fyra år, finns riksmottagningen på anstalten Kumla. För kvinnor dömda till straff längre än två år, finns riksmottagningen på anstalten Hinseberg.

Externa länkar 
 Kriminalvården om riksmottagningen

Kriminalvård
Anstalten Kolmården

Anstalten Kolmården är en före detta öppen anstalt utanför Krokek i Norrköpings kommun. Den dåvarande anstalten var inrymd i det tidigare Kolmårdssanatoriet (byggt 1918 och ritat av Ernst Stenhammar), där tuberkulossmittade tidigare behandlades. Under en längre period i slutet av 1900-talet fanns det äldreboende och vårdcentral i huset. Den 31 maj 2023 stängdes Anstalten Kolmården ner på grund av att det byggs bostäder i området.

Anstalten Kolmården var ett femårigt försöksprojekt där kriminalvården prövar ett nytt koncept för öppna anstalter. Konceptet har två delar:
 De intagna ska ta ansvar för sin tid i fängelse genom att medverka i driften av anstalten. I stort sett all daglig drift sköts av intagna under handledning av yrkeskunnig personal. Verksamheten ska samtidigt ge färdigheter och kunskaper som underlättar den intagnes anpassning i samhället. 
 De intagna är elektroniskt övervakade genom att de bär fotboja, vilket är första gången i Sverige som intagna på en anstalt bär fotboja.

Två intagna delar rum som regel på Kolmårdenanstalten.

Referenser

Externa länkar
Officiell webbplats

Kolmården
Byggnader och anläggningar i Norrköpings kommun
Kolmården
The J. Geils Band

J. Geils Band är ett amerikanskt rockband bildat 1967 i Worcester, Massachusetts. Gruppen hade sin storhetstid under 1970-talet och under det tidiga 1980-talet. De var till en början en bluesrockgrupp med starka R&B-influenser. På 1980-talet märktes istället en successiv dragning åt new wave. De var ett populärt konsertband, men endast ett fåtal av deras album blev riktiga storsäljare. Originalmedlemmarna i gruppen inkluderade Peter Wolf (sång), J. Geils (gitarr), Harold Stone (keyboard), Richard "Magic Dick" Salwitz (munspel), Danny Klein (bas) och Stephen Bladd (trummor). Stone ersattes snabbt av Seth Justman som sedan var med i gruppen under alla dess aktiva år.

Deras hitlåtar inkluderar "Give It to Me" (1973), "Must of Got Lost" (1974), "Love Stinks (1980), "Freeze Frame" samt "Centerfold" (båda 1982). "Centerfold" blev gruppens största hit och toppade Billboard Hot 100 i sex veckor. Den blev också deras enda noterbara brittiska hitsingel med en tredjeplats på brittiska singellistan.

Peter Wolf lämnade sedan gruppen 1983, och 1985 splittrades den. En första återförening skedde 1999, och sedan en andra 2006. Från 2009 är gruppen permanent återförenad, J. Geils själv lämnade gruppen 2012 och avled 11 april 2017.

Medlemmar

Tidigare medlemmar
J. Geils – sologitarr (1967–1985, 1999, 2005, 2006, 2009–2012; död 2017)
Magic Dick – munspel, trumpet, saxofon (1967–1985, 1999, 2005, 2006, 2009–2015)
Danny Klein – basgitarr (1967–1985, 1999, 2005, 2006, 2009–2015)
Seth Justman – keyboard, körsång (1968–1985, 1999, 2005, 2006, 2009–2015)
Peter Wolf – sång (1967–1983, 1999, 2005, 2006, 2009–2015)
Stephen Bladd – slagverk, trummor, sång (1967–1985, 2006)
Harold Stone – keyboard (1966–1967)

Turnerande medlemmar
Sim Cain – trummor (1999)
Marty Richards – trummor (2005, 2009–2011)
Duke Levine – gitarr (2011–2015)
Kevin Barry – gitarr (2012–2015)
Tom Arey – trummor, slagverk (2012–2015)
Andricka Hall – körsång (1999, 2010–2015)
Catherine Russell – körsång (1999)
Nichelle Tillman - körsång (2010, 2013)
Mitch Chakour – körsång (2009–2010)

Diskografi, album
The J. Geils Band (1970)
The Morning After (1971)
Full House Live (1972)  
Bloodshot (1973)
Ladies Invited (1973)
Nightmares...and Other Tales From the Vinyl Jungle (1974)
Hotline (1975)
Blow Your Face Out,live (1976)
Monkey Island (1977)
Sanctuary (1978)
Love Stinks (1980) 
Freeze Frame (1981)
Showtime!, live (1982)
You're Gettin' Even While I'm Gettin' Odd (1984) med sången "Californicatin"

Källor 
 (sid 609-610)

Noter

Externa länkar 

 Officiell webbplats
 J. Geils Band på Allmusic

Amerikanska rockgrupper
Musik i Boston
Musikgrupper bildade 1967