kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Las Vegas Grand Prix

Las Vegas Grand Prix är ett planerat Formel 1 Grand Prix med start i race-kalendern från och med 2023. Loppet kommer att äga rum i Las Vegas, Nevada, vid Las Vegas Strip.

Historia 
Senast ett Formel 1-lopp arrangerades i Las Vegas var 1982 vid Caesars Palace Grand Prix. Återkomsten av Las Vegas Grand Prix skall äga rum i november 2023, runt Las Vegas Strip. Det kommer att vara det tredje Formel 1-loppet i USA från och med 2023 efter Miamis Grand Prix och USA:s Grand Prix.

Banan 
Banan är en 6,12 km lång stadsbana med 14 kurvor och en 1,92 km lång raksträcka. Banan körs moturs och startar på en nedlagd parkering (som kommer att  byggas om).

Referenser

Noter 

Formel 1-grand prix
Las Vegas Grand Prix
Rheinwald

Rheinwald (rätoromanska Valragn) är ett landskap och en tidigare krets i regionen Viamala i den schweiziska kantonen Graubünden. Den omfattar dalgången runt floden Vorderrheins översta lopp.

Språk
Den nedre delen av dalen bebyggdes av rätoromaner under högmedeltiden, men på 1200-talet började walser flytta in och bosätta sig i hela dalen, varefter tyska språket tog över helt.

Religion
Kyrkorna i Rheinwald gick över till den reformerta läran omkring 1530.

Indelning

Historik
Rheinwald utgjorde under medeltiden ursprungligen ett feodalt län som 1400 anslöt sig till Grauer Bund, och därmed kom att bli en del av nuvarande Graubünden. Där utgjorde det ett tingslag, (ungefärligen motsvarande ett svenskt härad). 

1851 blev Rheinwald en krets i distriktet Hinterrhein. Från och med 2016 ingår den i region Viamala, och från samma år är kretsarnas politiska funktion i Graubünden avskaffad och de kvarstår endast som valkretsar.

Kommuner
Kretsen var indelad i fyra kommuner. Fram till 2006 fanns också kommunen Medels im Rheinwald, som då lades till kommunen Splügen. Den 1 januari 2019 slogs kommunerna Hinterrein, Nufenen och Splügen samman till kommunen Rheinwald.

Källor
Historisches Lexikon der Schweiz

Noter 

Graubündens kretsar
Schams

Schams (tyska) eller Schons (rätoromanska) är ett landskap och en tidigare krets i regionen Viamala i den schweiziska kantonen Graubünden. 

Landskapet omfattar dels Schamsertal, det vill säga Hinterrheins dalgång mellan de trånga passagerna Viamala i norr och Rofflaschlucht i söder, dels sidodalen Ferreratal. Historisk huvudort är Zillis, som är en urgammal tings- och marknadsplats, medan största ort numera är Andeer.

Språk
Traditionellt har befolkningen i Schams talat sutsilvansk rätoromanska, förutom den sedan mycket lång tid tyskspråkiga byn Rongellen. Redan under 1800-talet började dock tyskan breda ut sig mer, särskilt i de största byarna Andeer och Zilliis. Vid sekelskiftet 1900 hade var femte invånare i kretsen tyska som modersmål, år 1950 nästan varannan. 

Vid folkräkningen 2000 var förhållandena de omvända mot hundra år tidigare: Endast var femte invånare hade då rätoromanska som modersmål. Fördelningen var dock ojämn: I den folkrikare dalbottnen var endast var åttonde invånare rätoromansk, och där undervisar skolan också på tyska, medan mer än varannan invånare hade detta modersmål i de mer avsides belägna byarna på Schamserberg på dalens västsida, där skolan också är rätoromansk.

Religion
Vid reformationen övergick samtliga kyrkor i kretsen till den reformerta läran. Numera finns dock en inte oväsentlig katolsk minoritet, som har upprättat en egen kyrka i Andeer, gemensam för hela kretsen.

Indelning

Historik
Schams utgjorde under medeltiden ursprungligen ett feodalt län som 1424 anslöt sig till Grauer Bund, och därmed kom att bli en del av nuvarande Graubünden. Där utgjorde det ett tingslag, (ungefärligen motsvarande ett svenskt härad). 

1851 blev Schams en krets i distriktet Hinterrhein. Från och med 2016 ingår den i region Viamala, och från samma år är kretsarnas politiska funktion i Graubünden avskaffade och kvarstår endast som valkretsar.

Kommuner
Schams är sedan 2009 indelat i åtta kommuner, varav flera stycken är kantonens allra minsta, trots ett flertal tidigare kommunsammanslagningar: Zillis och Reischen lades ihop till nuvarande Zillis-Reischen 1875, Casti och Wergenstein blev Casti-Wergenstein 1923, Patzen-Fardün lades till Donat 2003, Ausserferrera och Innerferrera lades ihop till Ferrera 2008, och slutligen lades Clugin och Pignia till Andeer år 2009.

Källor
Historisches Lexikon der Schweiz

Noter 

Graubündens kretsar
Heinzenberg

Heinzenberg (rätoromanska: Mantogna) är ett landskap i den schweiziska kantonen Graubünden. Det omfattar vänstra sidan av floden Hinterrheins dalgång mellan den svårforcerade passagen Viamala i söder och gränsen mot Imboden i norr. Huvudort är Thusis.

Historik
Heinzenberg var under medeltiden uppdelat på tre feodala län, Thusis, Heinzenberg och Tschappina. 1424 anslöts de till det då nyligen bildade Grauer Bund, och kom därmed att bli en del av nuvarande Graubünden. Inom förbundet bildade de tre länen var sitt tingslag, (delvis motsvarande ett svenska  härad).

1851 indelades kantonen i kretsar, och de tre tingslagen samlades då i en enda krets, benämnd Thusis, ingående i distriktet Heinzenberg, från och med 2000 i distriktet Hinterrhein. 2016 avskaffades kretsarnas politiska funktion, och de kvarstår endast som valkretsar. Samtidigt ersattes distrikten av regioner, och därmed ingår Heinzenberg i regionen Viamala.

Heinzenberg är alltså ett kulturgeografiskt namn på området, som är förankrat i folkmun, medan krets Thusis bara har varit ett administrativt begrepp. Det tyska namnet Heinzenberg är givet efter ett slott med samma namn som uppfördes runt år 1200 och övergavs på 1500-talet.

Språk
Språket i området har tidigare varit den utsilvansk rätoromanska. Tschappina blev dock tyskspråkigt på redan på 1300-talet och Thusis på 1500-talet. Under 1800-talet bredde tyskan ut sig i allt fler av de omkringliggande byarna: Vid mitten av 1800-talet var hälften av befolkningen tyskspråkig, vid sekelskiftet 1900 tre fjärdedelar, och vid folkräkningen år 2000 hade endast 4 % rätoromanska som huvudspråk.

Religion
Under reformationen antogs den reformerta läran av samtliga församlingar, utom i Cazis, som förblev katolsk.

Indelning
Kretsen består sedan 2010 av sex kommuner. Fram till dess fanns ytterligare fyra kommuner (Präz, Portein, Sarn och Tartar) som då införlivades med kommunen Cazis.

Tidigare indelning i kommuner, uppställda efter de gamla tingslagen:

Källor
Historisches Lexikon der Schweiz

Graubündens kretsar
Rhäzüns (krets)

Rhäzüns (tyska) eller Razén (rätoromanska) är en krets i distriktet Imboden i den schweiziska kantonen Graubünden. Områdets traditionella språk är den rätoromanska dialekten sutsilvanska, men en omfattande inflyttning till följd av industrialisering och närhet till kantonshuvudstaden Chur har medfört att tyska numera är modersmål för 90% av befolkningen. Kyrkorna har förblivit katolska, men det finns nuförtiden en stor reformert minoritet.

Det har sitt ursprung i ett feodalt län, som 1395 anslöts till Oberer Bund där det bildade ett tingslag, och därmed kom att bli en del av nuvarande Graubünden. Under perioden 1809-1819 kom Rhäzuns att tillhöra först Frankrike och sedan Österrike, men har sedan dess varit en del av Schweiz. När den nuvarande kretsindelningen infördes i kantonen 1851 kom det tidigare länet och tingslaget Rhäzuns att bilda en krets. Ett undantag var kommunen Felsberg, som då var områdets enda tysktalande och reformerta kommun, och istället lades till kretsen Trins.

Indelning

Källor

Externa länkar

Graubündens kretsar
Hippodromen

Hippodromen (ofta förkortad Hipp) är en teaterbyggnad i Malmö som sedan 1994 används av Malmö Dramatiska Teater, vilken sedan 2008 går under nygamla namnet Malmö Stadsteater. 

Namnet kommer från antikens grekiska hästkapplöpningsarenor (av grekiskans hippos=häst och dromos=lopp), som motsvarade romarnas cirkus. Byggnadsaktiebolaget Hippodromen bildades 1898 för att bygga en lokal där det kunde visas cirkusföreställningar för allmänheten. Drivande bakom detta bolag var industriidkaren Daniel Hjorth junior och byggmästaren Christian Lauritz Müller som kom att stå som huvudmän i decennier framåt. Arkitekten Theodor Wåhlin anlitades. Han reste runt i Europa och studerade cirkuslokaler. Den 1 november 1899 invigdes en av världens då modernaste cirkus- och teaterbyggnader med många mekaniska finesser, som möjliggjorde flexibla omställningar av anläggningen för olika slags uppträdanden, teater, cirkus, hästmanege och en ovanlig, snabbt omställningsbar vattenmanege. Cirkus Tanti svarade för den bejublade premiärföreställningen. 

1922 tog Oscar Winge över lokalerna och byggde om dem till en renodlad teater. Operetter, revyer och lustspel dominerade repertoaren. Bland kända skådespelare som uppträtt på Hippodromteatern kan nämnas de båda Malmöfödda skådespelarna Nils Poppe och Edvard Persson. Nils Poppe (Jönsson) fick både sitt genombrott och artistnamn på Hippodromteatern. 1944 engageras Oscar Winge som lyrisk chef vid den nybildade Malmö stadsteater och Hippodromen övertogs av hans före detta hustru Elsa Winge.

1950 gavs den sista teaterföreställningen i byggnaden, Elimförsamlingen tog över lokalerna och byggde om Hippodromen till kyrka. Malmö stad köpte lokalerna 1992 av ett konkursdrabbat fastighetsbolag och räddade den gamla kulturbyggnaden med en renovering. Ombyggnaden och renoveringen ritades av  Månsson & Dahlbäck Arkitektkontor. 1994 återinvigdes Hippodromen som teater och dåvarande Malmö Dramatiska Teater fick här sin huvudscen under moderna namnet Hipp med Staffan Valdemar Holm som teaterchef (Malmö Dramatiska Teater heter sedan 2008 Malmö Stadsteater). 

Under teaterchef Kitte Wagners ledarskap påbörjades 2021 en ny renovering efter många år av intensiv teaterverksamhet. Den gamla Hippodromen och dess kringliggande utrymmen blir mer tillgängliga. Hippodromen står klar för återinvigning våren 2023. Ombyggnaden är utförd av de brittiska teaterarkitekterna Haworth Tompkins tillsammans med White Arkitekter. Haworth Tompkins är specialiserad inom byggnader för kulturverksamhet och har genom åren arbetat med ett stort antal teatrar framförallt i Storbritannien. Malmö Stadsteaters Hippodrom är deras första ombyggnadsprojekt i Sverige. 

Arkivet och en tillhörande fotosamling förvaras på Malmö stadsarkiv.

Externa länkar och referenser
Arkivförteckning Hippodromteatern i Malmö
Kulturarv Malmö, om Hippodromens historia och litteraturlista
Malmö Stad, om Hippodromen

Noter 

Byggnader och anläggningar i Malmö
Byggnadsminnen i Malmö kommun
Teatrar i Malmö
Svenska cirkusbyggnader
Trins (krets)

Trins (tyska) eller Trin (rätoromanska) är en krets i distriktet Imboden i den schweiziska kantonen Graubünden, .

Indelning

Källor

Externa länkar

Officiell webbplats

Graubündens kretsar
Lidingö (tätort)

Lidingö är en tätort och centralort i Lidingö kommun, Stockholms län. Tätorten är belägen på västra och centrala delen av ön Lidingö.

Definition
Lilla Värtan, som skiljer Lidingö kommun från Stockholms kommun, är betydligt bredare på sitt smalaste ställe än de 200 meter som avgränsar tätorter från varandra. Därför räknas bebyggelsen på ön, till skillnad från annan av Stockholms närliggande förortsbebebyggelse, inte in i någon av  de omkringliggande tätorterna. På Lidingön fanns tidigare tre statistiska tätorter, varav den största heter Lidingö. De andra var Brevik och Sticklinge udde. Från tätortsavgränsningen 2015 räknas Brevik som sammanvuxet med Lidingö och har därmed upphört som tätort. Det finns även några småorter på ön.

Administrativa tillhörigheter
Orten låg i Lidingö socken vari vid kommunreformen 1862 inrättades Lidingö landskommun. Denna ombildades 1910 till Lidingö köping som ombildades 1926 till Lidingö stad. Denna orts bebyggelse utgjorde bara en mindre del av både köpingskommunen och stadskommunens yta. 1971 uppgick stadskommunen i Lidingö kommun med denna ort som centralort.

I kyrkligt hänseende har orten alltid hört till Lidingö församling.

Orten ingick till 1907 i Danderyds skeppslags tingslag och därefter till 1971 i Södra Roslags domsagas tingslag. Från 1971 till 1 april 2007 ingick Lidingö i Södra Roslags domsaga och orten ingår sen dess i Stockholms domsaga.

Befolkningsutveckling

Se även
Lidingö socken
Lidingö

Referenser 

Orter i Lidingö kommun
Tätorter i Sverige
Centralorter i Stockholms län
Ramosch (krets)

Ramosch (föråldrad tysk namnform: Remüs) är en krets i distriktet Inn i den schweiziska kantonen Graubünden. Den är uppkallad efter byn och tidigare kommunen med samma namn.

Indelning 
Ramosch består av de två kommunerna Samnaun (tyskspråkig) och Valsot (rätoromanskspråkig).

Graubündens kretsar
Suot Tasna

Suot Tasna (föräldrat tyskt namn: Untertasna) är en krets i distriktet En i den schweiziska kantonen Graubünden. Den återgår på tingslaget Untertasna med samma omfattning som bildades på 1400-talet i dåvarande Gotteshausbund. Dess urgamla huvudort är Scuol.

Indelning
Suot Tasna har haft samma geografiska omfattning sedan medeltiden och var indelat i tre kommuner (Ftan, Scuol och Sent) fram till 2015. Då slogs samtliga dessa kommuner samman med tre kommuner i grannkretsen Sur Tasna (Ardez, Guarda och Tarasp) och bildade den nya kommunen Scuol. Därmed har kretsen en enda kommun, och en väsentligt större omfattning än förut.

Graubündens kretsar
Sur Tasna

Sur Tasna (föråldrat tyskt namn: Obtasna) är en krets i distriktet En i den schweiziska kantonen Graubünden. Den återgår på ett medeltida tingslag som ingick i Gotteshausbund redan från dess grundande år 1367. 1803 tillkom kommunen Tarasp, som fram till dess hade varit en Österrikisk enklav. Därefter omfattade kretsen de sex kommunerna Ardez, Guarda, Lavin, Susch, Tarasp och Zernez.

Nutida indelning
År 2015 genomfördes en omfattande kommunsammanslagning i Enn-distriktet: Kommunerna Lavin och Susch införlivades med Zernez, medan Ardez, Guarda och Tarasp införlivades med Scuol i grannkretsen Suot Tasna. Därmed har kretsen minskat sin yta och befolkning betydligt och omfattar endast en kommun, den utvidgade Zernez. 

Graubündens kretsar
Likenäs

Likenäs är en bebyggelse, belägen utefter riksväg 62 i Klarälvdalen i Dalby socken i Torsby kommun. Från 2015 avgränsar SCB här två småorter. Före 2015 räknades bebyggelsen som en småort (före 2005 som en tätort).

Historia
Likenäs var tingsplats för Älvdals härad till 1971.

Under en uppvisning i Likenäs satte Majken Åberg den 23 juli 1944 ett inofficiellt världsrekord i slungboll på 53,32 meter.

I området kring Likenäs spelades många av scenerna i kultflmen Rallybrudar från 2008 in. Bla den kända scenen där Ulla, spelad av Eva Röse, och Birgitta, spelad av Marie Roberson, övar på att läsa kartan i en karusell. Andra kända platser i filmen är Esters Café och Likenäs motorstadion/Femtåbanan.

Befolkningsutveckling

Källor

Noter

Externa länkar 
 Likenäs Motorklubb

Orter i Torsby kommun
Småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Värmlands län
Val Müstair (kommun)

Val Müstair är en kommun i regionen Engiadina Bassa/Val Müstair i den schweiziska kantonen Graubünden. Den omfattar den schweiziska delen av dalen med samma namn. Denna har i sin tur fått namn efter klostret i Müstair som har sitt ursprung i det sena 700-talet. Kloster heter på latin monasterium, och detta ord har sedan utvecklats till det nutida rätoromanska ortnamnet Müstair.

Indelning

Val Müstair var under perioden 1879-2008 uppdelad på sex kommuner, men 2009 fusionerades de till en enda: Val Müstair utgjorde tidigare ett eget distrikt, som 2001 lades till distriktet En (Inn), vilket i sin tur 2016 ersattes av den nuvarande regionen Engiadina Bassa/Val Müstair. 

De tidigare kommunerna var:
 Fuldera
 Lü
 Müstair
 Santa Maria Val Müstair
 Tschierv
 Valchava

Språk och religion
Det traditionella språket i Val Müstair är jauer, en variant av det rätoromanska idiomet vallader. Det tyska språket har inte vunnit lika stort insteg här som på så många andra håll, och tre fjärdedelar av befolkningen har ännu rätoromanska som modersmål, vilket också är det språk som används i skola och kommunal förvaltning. Flertalet församlingar övertog den reformerta läran runt 1530, med undantag för Müstair som förblev katolskt. I dag är befolkningen dock ganska blandad mellan de olika trosinriktningarna, oavsett på vilken ort man bor.

Källor

Kommuner i Graubünden
Graubündens kretsar
Zubin Mehta

Zubin Mehta, född 29 april 1936 i Bombay, är en indisk orkesterledare (dirigent) inom klassisk musik.

Zubin Mehta föddes i en parsisk familj i den indiska staden Bombay. Hans far grundade symfoniorkestern i födelsestaden. Mehta själv studerade för Hans Swarowsky och debuterade som dirigent 1958 i Wien. Han är sedan 1970 ledare för Israels symfoniorkester. Han är även ledare för Bayerns symfoniorkester.

Indiska musiker
Indiska dirigenter
Män
Födda 1936
Levande personer
Mottagare av Wolfpriset i konst
Mottagare av Praemium Imperiale
Personer från Bombay
Fünf Dörfer

Fünf Dörfer är en krets i distriktet Landquart i den schweiziska kantonen Graubünden, på ömse sidor av floden Rhen, omdedelbart norr om kantonshuvudstaden Chur.

Det återgår på ett medeltida tingslag, vars ursprungliga namn var Vier Dörfer (tyska: "fyra byar") och syftade på de fyra byarna och kommunerna Trimmis, Zizers, Igis och Untervaz. 1803 tillkom Haldenstein, som dittills hade varit ett separat friherrskap, och då infördes det nuvarande namnet som alltså betyder "fem byar". 1851 gjordes det till en krets enligt kantonens nya indelning. Senare tillkom kommunerna Says och Mastrils genom utbrytning, men kretsens namn ändrades inte mer. Says återförenades med Trimmis 2008, och 2012 sammanslogs Igis och Mastrils till den nya kommunen Landquart. Siffran i kretsens namn har därmed återigen blivit relevant.

Språk
Tyska språket trängde undan det rätoromanska under 1300- och 1400-talet, som en följd av inflyttning dels från lägre liggande bygder i Rhendalen, dels av walsertyskar.

Religion
Vid reformationen gick Haldenstein och Igis över till den reformerta läran. I de andra byarna bildades reformerta församlingar som levde sida vid sida med de katolska, och har gjort så fram till idag. Numera är den religiösa tillhörigheten tämligen blandad i alla kommunerna.

Arbetsliv
I sin helhet är samtliga kommuner i kretsen att betrakta som förorter till Chur, med omfattande utpendling dit. Samtidigt förekommer en hel del inpendling till framför allt Lanquart, som industrialiserades redan under 1800-talet.

Indelning
Fünf Dörfer är indelat i fem kommuner:

Graubündens kretsar
Bündner Herrschaft

Bündner Herrschaft (rätoromanska Signuradi) är ett landskap i regionen Landquart i den schweiziska kantonen Graubünden. Lokalt används ofta den kortare benämningen Herrschaft.

Det är kantonens nordligaste landskap, beläget på högra sidan av floden Rhen, och gränsar i väster till kanton Sankt Gallen samt i norr till furstendömet Liechtenstein och det österrikiska förbundslandet Vorarlberg.

Det är känt dels för sina vinodlingar, dels för att vara "hembygd" åt den litterära figuren Heidi som skapades av författaren Johanna Spyri i boken Heidi.

Historik
Området var under medeltiden ett feodalt län, kallat Herrschaft Maienfeld. Det blev 1436 en del av det då bildade förbundet Zehngerichtenbund, i sin tur senare en del av Drei Bünde (föregångare till nuvarande Graubünden).

1509 köptes överhögheten över Herrschaft Maienfeld  av Drei Bünde, som innehade det som ett gemensamt förvaltat fögderi, samtidigt som det hade ett inre självstyre och fullt medlemskap i förbundet. Det fick den märkliga följden att invånarna på en gång var sina egna herrar och undersåtar. Det är ur dessa förhållanden det folkliga namnet Bündner Herrschaft har uppstått.

1803 blev Herrschaft Maienfeld helt självständigt, och när kantonen 1851 delades in i politiska kretsar gjordes det till krets Maienfeld. Från och med 2016 är kretsarnas politiska funktioner avskaffade, och de kvarstår endast som valkretsar.

Språk
Tyska språket trängde undan det rätoromanska under 1300-1500-talet, främst genom inflyttning av tysktalande från lägre liggande bygder i Rhendalen och området runt Bodensjön.

Religion
Samtliga församlingar i området antog den reformerta läran under perioden 1524-1540. Numera finns dock till följd av inflyttning en betydande katolsk minoritet.

Indelning
Bündner Herrschaft består av fyra kommuner:

Graubündens kretsar
Staffan Valdemar Holm

Staffan Valdemar Holm, född 7 oktober 1958 i Tomelilla, är en svensk  teaterregissör och teaterchef.

Biografi
Staffan Valdemar Holm utbildade sig vid Statens Teaterskole i Köpenhamn 1984–1988, inklusive en period 1986 för Peter Stein i Berlin i Tyskland på Schaubühne am Lehniner Platz. Han grundade 1988, tillsammans med sin hustru, scenografen Bente Lykke Møller, Nyt Skandinavisk Forsøgsteater i Köpenhamn. Han har regisserat teater och opera vid bland annat Det Kongelige Teater i Köpenhamn, chilenska nationalteatern Teatro Nacional Chileno i Santiago de Chile samt Folkoperan och Kungliga Operan i Stockholm. Han var teaterchef för Malmö Dramatiska Teater 1994–1999 och för Dramaten i Stockholm 2002–2008, där han också regisserade ett antal uppsättningar. 

Från och med hösten 2011 är Staffan Valdemar Holm teaterchef ("Generalintendent") för Düsseldorfer Schauspielhaus i Düsseldorf i Tyskland.

Priser och utmärkelser
1994 – Svenska teaterkritikers förenings Teaterpris
1996 – Svenska Dagbladets Thaliapris
1997 – Kvällspostens Thaliapris
2001 – Litteris et Artibus
2008 – Sydsvenska Dagbladets kulturpris (tillsammans med hustrun Bente Lykke Møller)
2010 – Danska teaterpriset Årets Reumert för uppsättningen av Rickard III
2010 – Dansk-svensk kulturfonds pris
2011 – Svenska Akademiens teaterpris (tillsammans med hustrun)
 2019 – Gannevikstipendiet (tillsammans med hustrun)

Regi av TV-föreställningar i urval
1998 – Vasasagan 
2004 – Leka med elden

Teaterregi (ej komplett)

Källor
 Om Staffan Valdemar Holm på Dramatens webbplats

Noter

Svenska teaterregissörer
Svenska teaterchefer
Födda 1958
Levande personer
Män
Mottagare av Litteris et Artibus
Svenska operaregissörer
Personer från Tomelilla