kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kulturåret 1843



Händelser
 2 januari – Richard Wagners opera Den flygande holländaren har urpremiär i Dresden.
 30 september – Gaetano Donizettis opera Don Pasquale har urpremiär i Paris.

Nya verk
 Blomsterspråket, historiskt, mythologiskt och poetiskt tecknadt av Wilhelmina Stålberg
 Förhoppingar av Sophie von Knorring
 Crapula Mundi av Lars Levi Læstadius.
 En julsaga (A Christmas Carol) av Charles Dickens.
 Les Burgraves av Victor Hugo
 Lyriska toner av Wilhelmina Stålberg
 Positiv-hataren av August Blanche

Födda
 6 februari – Frederick William Henry Myers (död 1901), engelsk poet.
 13 februari – Georg von Rosen (död 1923), svensk konstnär och professor.
 3 mars – Carl Martin Rosenberg (död 1915), svensk bokhandlare och skriftställare.
 6 mars – Johan Adriaan Heuff (död 1910), holländsk författare.
 23 mars – Kobayashi Eitaku (död 1890), japansk målare.
 15 april – Henry James (död 1916), amerikansk författare.
 16 april – Carl Fredrik Peterson (död 1901), svensk-amerikansk publicist och författare.
 10 maj – Benito Pérez Galdós (död 1920), spansk författare.
 21 maj – Édouard-Henri Avril (död 1928), fransk målare och illustratör.
 23 maj – Karl Konrad Simonsson (död 1911), svensk målare och tecknare.
 15 juni – Edvard Grieg (död 1907), norsk tonsättare.
 2 juli – Jon Olof Åberg (död 1898), svensk författare.
 7 juli – Hugo Salmson (död 1894), svensk målare.
 10 juli – Selma Giöbel (död 1925), svensk textilkonstnär.
 17 augusti – Kerstin Cardon (död 1924), svensk konstnär.
 20 augusti – Kristina Nilsson (död 1921), svensk operasångare.
 29 augusti – Alfred Agache (död 1915), fransk konstnär.
 27 september – Selma Billström, svensk författare.
 2 oktober – Werner Schuch (död 1918), tysk målare och arkitekt.
 8 oktober – Kitty Kielland (död 1914), norsk målare.
 28 oktober – Anna Nordlander (död 1879), svensk konstnär.
 12 november – Lorenz Gedon (död 1883), tysk arkitekt och bildhuggare.
 20 november – Mathilda Hodell (död 1872), svensk skådespelare.
 7 december – Helena Nyblom (död 1926), dansk-svensk författare.
 16 december – Hélène Tham (död 1925), svensk tonsättare och pianolärare.
 20 december – Hildur Carlberg (död 1920), svensk skådespelare.
 29 december – Elisabet av Wied (död 1916), rumänsk drottning och författare under pseudonymen Carmen Sylva.

Avlidna
 14 april – Joseph Lanner (född 1801), österrikisk musiker och tonsättare.
 7 juni – Friedrich Hölderlin (född 1770), tysk författare och översättare.
 8 juli – Lars Hjortsberg (född 1772), svensk skådespelare.

Källor
Kulturåret 1841



Händelser
 Mars – En serie artiklar i Aftonbladet ifrågasätter kungliga teaterns värde för nationen, med anledning av att regeringen hade föreslagit riksdagen att återupprätta det indragna statsanslaget.
 30 juli – En artikel i Aftonbladet, "Om den dramatiska konstens officiella tillstånd i vårt land".
 16 augusti – Spelåret 1841/42 inleds på kungliga teatern i Stockholm med Mulatterne av H.C. Andersen.

Priser och utmärkelser
Kungliga priset – Arvid August Afzelius

Nya verk
 Blommorna vid vägen, av Herman Sätherberg
 Diodes och Lydia av Wilhelmina Stålberg
 Kyrkoinvigningen i Hammarby av Emilie Flygare-Carlén
 Morden på Rue Morgue av Edgar Allan Poe

Födda
14 januari – Berthe Morisot (död 1895), fransk målare.
18 januari – Emmanuel Chabrier (död 1894), fransk tonsättare.
21 januari – Édouard Schuré (död 1929), fransk författare och esoteriker.
28 januari – Henry Morton Stanley (död 1904), amerikansk upptäcktsresande och journalist.
11 februari – Józef Brandt (död 1915), polsk målare. 
19 februari – Elfrida Andrée (död 1929), svensk tonsättare, dirigent, Sveriges första kvinnliga domkyrkoorganist och första kvinnliga telegrafist.
25 februari – Pierre-Auguste Renoir (död 1919), fransk målare och skulptör. 
6 mars – Jeanette Jacobsson (död 1907), svensk mezzosopran.
5 maj – Kristofer Janson (död 1917), norsk-amerikansk författare, pastor och föreläsare.
22 juni – Niels Anders Bredal (död 1888), dansk målare.
28 juli
Lotten Ehrenpohl (död 1914), svensk bigittinernunna och konstnär.
Eugénie Claëson (död 1918), svensk pianist.
8 september
Antonín Dvořák (död 1904), tjeckisk kompositör.
Carl Snoilsky (död 1903), svensk greve, diplomat och skald.
27 oktober – Edvard Bäckström (död 1886), svensk författare, tidningsman, sångtextförfattare och översättare.
6 december – Frédéric Bazille (död 1870), fransk målare och en av de tidiga impressionisterna.
21 december – August Fredrik Dörum (död 1880), svensk skådespelare och konstnär.
23 december – Edvard Perséus (död 1890), svensk konstnär, tecknare och hovintendent.
okänt datum – Petrus Blomberg (död 1907), svensk sångare, organist och tonsättare.
okänt datum – Luis Alvarez y Catala (död 1901), spansk målare,

Avlidna
12 januari – Märta Helena Reenstierna (född 1753), "Årstafrun".
5 februari – Per Adolf Granberg (född 1770), svensk författare.
19 februari – Ulrika Carolina Widström (född 1764), svensk författare.
29 april – Aloysius Bertrand (född 1807), fransk poet.
30 april – Peter Andreas Heiberg (född 1758), dansk författare.
28 oktober – Francesco Morlacchi (född 1784), italiensk tonsättare.

Källor
Kulturåret 1839



Händelser
 21 januari – Åbo Svenska Teaters nya teaterhus invigs .
 23 augusti – Spelåret 1839–40 inleds på Kungliga teatern i Stockholm med De gifta och Alphyddan.

Nya verk
 Emmas hjerta av Wilhelmina Stålberg
 Nicholas Nickleby av Charles Dickens.
 Det går an av Carl Jonas Love Almqvist utkommer vid jultid (skriven året innan).

Födda
 1 januari – Ouida (död 1908), engelsk författare.
 19 januari – Paul Cézanne (död 1906), fransk målare. 
 11 februari – Augusta Braunerhjelm (död 1929), svensk dramatiker.
1 mars – Laura Netzel (död 1927), svensk tonsättare, pianist och dirigent.
 2 mars – Victoria Boni (död 1909), svensk operasångare.
 16 mars – Sully Prudhomme (död 1907), fransk poet, nobelpristagare i litteratur1901.
 17 mars – Josef Rheinberger (död 1901), Liechtensteins mest berömde tonsättare, verksam större delen av sitt liv i Tyskland.
 21 mars – Modest Musorgskij (död 1881), rysk tonsättare.
18 april – Lotten Edholm (död 1930), svensk tonsättare.
 24 april – Fredrik Ahlstedt (död 1901), finländsk konstnär.  
 13 maj – Franz Michael Felder (död 1869), österrikisk folklivsskildrare.
 21 juli – Jacob Hägg (död 1931), svensk sjöofficer och marinmålare.
 26 juli – Max Auzinger (död 1928), tysk magiker och illusionist.
 1 mars – Laura Netzel (död 1927), finländsk tonsättare och pianist.
 7 maj – Elisha Albright Hoffman (död 1929), amerikansk sångförfattare och tonsättare.
 4 september – Adolf Lindberg (död 1916), svensk gravör.
 16 september – Carl Axel Ambjörn Sparre (död 1910), svensk friherre, kapten och konstnär.
 30 oktober – Alfred Sisley (död 1899), fransk målare inom impressionismen. 
 30 december – Viktor Hartman (död 1898), svensk skådespelare och premiäraktör.
 okänt datum – Ida Jacobsson (död 1863), svensk operasångare.

Avlidna
 20 januari – Adolf Törneros (född 1794), svensk filolog.
 7 februari – Karl August Nicander (född 1799), svensk författare och lyriker.
 11 april – John Galt (född 1779), skotsk romanförfattare.
 10 juni – Fernando Sor (född 1778), spansk tonsättare och gitarrist.
 30 juni – Johan Olof Wallin (född 1779), svensk biskop och diktare.
2 oktober – Thomas Byström (född 1727), svensk musikpedagog, pianist, violinist och tonsättare.

Källor
Kulturåret 1830



Händelser
 25 augusti – Uppförandet i Bryssel av Daniel Aubers opera La Muette de Portici utlöser belgiska upproret.
 7 oktober – La Muette de Portici ges i Köpenhamn, dock utan att utlösa någon revolution.
26 december – Operan Anna Bolena av Gaetano Donizetti har urpremiär på Teatro Carcano i Milano.

okänt datum
 Eugène Delacroix inleder arbetet med målningen Friheten på barrikaderna.
 Sophie Daguin föreståndare för Kungliga Balettens dansskola.
 Åbo ritskola grundas av Åbo målarämbete.

Nya verk
 Hernani av Victor Hugo
 Familjen H*** av Fredrika Bremer
 Lek och alfwar (del 1) av Johan Anders Wadman
 Alarik eller Wikingarne av Constantina Strussenfelt

Födda
 10 mars – Lars Hertervig (död 1902), norsk konstnär.  
 15 mars – Paul Heyse (död 1914), tysk författare, nobelpristagare i litteratur 1910.
 17 april – Erik Rudbeck (död 1867), finsk sagosamlare.
 17 maj – Louise Michaëli (död 1875), svensk operasångare.
 10 juli – Camille Pissarro (död 1903), fransk målare (impressionist).
 2 september – Josefina Wettergrund (död 1903), svensk författare.
 8 september – Frédéric Mistral (död 1914), fransk poet, nobelpristagare i litteratur 1904.
 11 november – Brynjulf Bergslien (död 1898), norsk bildhuggare.
 5 december – Christina Rossetti (död 1894), brittisk poet.
 10 december – Emily Dickinson,  (död 1886), amerikansk poet.
 31 december – Frederic Leighton (död 1896), brittisk målare och skulptör.

Avlidna
 7 januari – Thomas Lawrence, 60, brittisk målare.
 23 februari – Jean-Pierre Norblin de La Gourdaine, 84, fransk konstnär.
 14 april – Erike Kirstine Kolstad, norsk skådespelare.
Kulturåret 1825



Händelser
24 november – Arsenalen i Kungsträdgården brinner ner, varvid Operan och Dramaten tvingas dela på operahusets scen .

Nya verk
 Argus i Olympen av Carl Fredric Dahlgren.
 Svea Rikes häfder av Erik Gustaf Geijer
 Nyare dikter af Vitalis av Erik Sjöberg.
 Frithiofs saga av Esaias Tegnér kommer ut i bokform.

Födda
 5 januari
 Marcus Larson (död 1864), svensk landskapsmålare.
 Jeanette Möller (död 1872), svensk konstnär.
 5 februari – Ferdinand Fagerlin (död 1907), svensk konstnär.
 17 februari – Albrecht Friedrich Weber (död 1901), tysk orientalist och universitetslärare.
 19 februari – Mór Jókai (död 1904), ungersk dramatiker och novellist.
 8 mars – Jules Barbier (död 1901), fransk librettoförfattare.
 13 mars – Hans Fredrik Gude (död 1903), norsk målare.
 15 april – Olof Eneroth (död 1881), svensk författare och pomolog.
 22 april – Amanda Bergh (död 1885), svensk konstnär (tecknare). 
 24 april – Robert Michael Ballantyne (död 1894), skotsk författare.
 1 maj – George Inness (död 1894), amerikansk landskapsmålare. 
 9 maj – James Collinson (död 1881), brittisk målare.
 25 juli – Jules Laurens (död 1901), fransk målare och litograf.
 21 september – Mårten Eskil Winge (död 1896), svensk konstnär.
 19 oktober – Jeanette Stjernström (död 1857), svensk pjäsförfattare.
 25 oktober – Johann Strauss d.y. (död 1899), österrikisk tonsättare, kapellmästare och violinist.
 17 november – Eugène von Stedingk (död 1871), chef för de kungliga teatrarna.
 30 november – William Bouguereau (död 1905), fransk målare.
 17 december – Thomas Woolner (död 1892), brittisk skulptör och poet. 
 okänt datum – Pashko Vasa (död 1892, albansk poet och novellist.
 okänt datum – Gustafva Amalia Walin (död 1896), svensk sångare, ledamot i Kungliga Musikaliska Akademien.

Avlidna
 7 maj – Antonio Salieri (född 1750), italiensk tonsättare.
 17 oktober – Peter von Winter (född 1754), tysk tonsättare.
 14 november – Jean Paul (född 1763), tysk författare.
 29 december – Jacques-Louis David (född 1748), fransk målare.

Källor
White russian

White russian är en söt drink som består av vodka, kaffelikören Kahlúa och grädde, alternativt mjölk. Se även black russian. Att drinken i sig skulle vara traditionellt rysk stämmer inte, men vodkan i drinken har gett den sitt namn tillsammans med dess färg.

Drinken förekommer bland annat i filmen The Big Lebowski, där den är huvudpersonen Jeff "The Dude" Lebowskis favoritdrink.

Externa länkar

IBA-drinkar
Kulturåret 1820



Händelser
25 maj – Harmoniska Sällskapet grundas i Stockholm med ändamålet att utföra såväl vokal- som instrumentalmusik.
okänt datum – Sophie Daguin blir premiärdansös vid Kungliga Baletten.

Nya verk

 Abboten av Walter Scott
 Nattvardsbarnen av Esaias Tegnér.
 Markalls sömnlösa nätter (1820–21) av Per Adam Wallmark.
 Runesvärdet av Karl August Nicander
 Ruslan i Ljudmila av Aleksandr Pusjkin
 Senare dikter af Vitalis av Erik Sjöberg

Födda
 17 januari – Anne Brontë (död 1849), brittisk författare.
 29 januari – Charlotte Cecilia af Tibell (död 1901), svensk författare.
 17 februari – Henri Vieuxtemps (död 1881), belgisk tonsättare och violinist.
 28 februari – John Tenniel (död 1914), engelsk illustratör. 
 2 mars – Multatuli  (död 1887), nederländsk författare.
 24 mars – Fanny Crosby (död 1915), blindlärare och sångförfattare.
 6 april – Félix Nadar (död 1910), fransk fotograf, karikatyrtecknare, journalist, författare och ballongflygare.
 22 april – Otto von Feilitzen (död 1889), svensk arkivarie, pedagog, författare.
 29 juni – Rudolf Walin (död 1868), svensk operasångare.
 30 augusti – George Fredrick Root (död 1895), amerikansk musikpedagog, kompositör och sångförfattare.
 17 september – Émile Augier (död 1889), fransk dramatiker och författare.
 24 oktober – Eugène Fromentin (död 1876), fransk författare och konstnär.
 25 oktober – Lorentz Frölich (död 1908), dansk målare.
 5 december – Afanasij Fet  (död 1892), rysk författare.
 okänt datum – Anna-Kajsa Norman (död 1903), svensk spelman och kompositör.

Avlidna
 23 februari – Alojzy Feliński (född 1771), polsk skald och pedagog.
 28 augusti – Antonín Kraft (född 1752), böhmisk cellist och tonsättare.
 5 oktober – Augustin Barruel (född 1741), fransk konspirationsteoretiker.
Kulturåret 1815



Händelser
okänt datum – Sophie Daguin och André Isidore Careys ankomst till Kungliga Baletten. 
okänt datum – En femte publikrad byggs på det Gustavianska operahuset i Stockholm av arkitekten Carl Fredrik Adelcrantz.

Nya verk
Emma av Jane Austen
Djävulselixiret av E.T.A. Hoffmann

Födda
 16 januari – Uno Troili (död 1875), svensk porträttmålare.
 4 maj – Friedrich Räder (död 1872), tysk körledare, kompositör och psalmförfattare.
 10 maj – Anders Ljungqvist (död 1896), uppländsk spelman.
 17 juni – Thekla Knös (död 1880), svensk författare.
 26 juni – Kreeta Haapasalo (död 1893), finländsk folkmusiker.
 1 augusti – Richard Henry Dana den yngre (död 1882), amerikansk författare.
 7 augusti – Carl Wilhelm Skarstedt (död 1908), teolog, kyrkohistorisk författare och psalmförfattare.
 17 september – Halfdan Kjerulf (död 1868), norsk kompositör.
 29 september – Andreas Achenbach (död 1910), tysk konstnär. 
 17 oktober – Emanuel Geibel (död 1884), tysk författare.
 26 oktober – Carl Anders Kullberg (död 1897), svensk skald och översättare.
 5 december – Johan Nybom (död 1889), svensk poet, tidningsman och sångtextförfattare.
 8 december – Adolph von Menzel (död 1905), tysk konstnär och kunglig hovmålare. 
 18 december – Egron Lundgren (död 1875), svensk konstnär och författare.
 21 december – Thomas Couture (död 1879), fransk målare av porträtt-, historie- och genremålningar. 
 okänt datum – Marcus Morris Wells (död 1895), amerikansk baptistisk kompositör och sångförfattare.
 okänt datum – Martha Clausen (död 1875), amerikansk psalmförfattare.
 okänt datum – John Absolon (död 1895), engelsk konstnär.

Avlidna
 21 januari – Matthias Claudius (född 1740), tysk författare och journalist.
 8 april – Jakub Jan Ryba (född 1765), tjeckisk kompositör.
 21 maj – Roman Hoffstetter (född 1742), tysk kompositör, körledare och präst.
 28 maj – Charlotta Cedercreutz (född 1736), svensk konstnär och hovdam.
Kulturåret 1813



Händelser
27 januari – Rossinis opera Il Signor Bruschino uruppförs på Teatro San Moisé i Venedig.
6 februari – Rossinis opera Tancredi uruppförs på Teatro La Fenice i Venedig.
22 maj – Rossinis opera Italienskan i Alger uruppförs på Teatro di San Benedetto i Venedig.
8 december – Beethovens Symfoni nr 7 uruppförs i Wien under tonsättarens ledning.
26 december – Rossinis opera Aureliano in Palmira uruppförs på Teatro alla Scala i Milano.

Nya verk
Stolthet och fördom av Jane Austen.
Poetiska studier av Lorenzo Hammarsköld.
Resa till Stockholm, år 1913, af Fuselbrenner, av Per Adam Wallmark

Födda 
23 januari – Camilla Collett (död 1895), norsk författare.
18 mars – Friedrich Hebbel (död 1863), österrikisk författare och dramatiker.
5 maj – Søren Kierkegaard (död 1855), dansk filosof, teolog och författare.
21 maj – Oscar Ahnfelt (död 1882), svensk tonsättare och lekmannapredikant.
22 maj – Richard Wagner (död 1883), tysk musikdramatiker, tonsättare, dirigent och författare.
16 juni – Charlotta Almlöf (död 1882), svensk skådespelare.
17 juli – Nils Månsson Mandelgren (död 1899), svensk konstnär och konsthistoriker.
23 augusti – Karl af Kullberg (död 1857), svensk författare.
26 augusti – Nicaise de Keyser (död 1887), belgisk målare.
9 september – Gaetano Milanesi (död 1895), italiensk författare, bibliotekarie och konsthistoriker.
2 oktober – Carl Axel Torén (död 1904), svensk teolog, domprost i Uppsala.
17 oktober – Georg Büchner (död 1837), tysk författare, revolutionär, filosof, läkare och zoolog.
29 oktober – Carl Ploug (död 1894), dansk politiker och författare.
8 november – Wilhelm von Braun (död 1860), svensk poet och författare.
13 november – Petar II Petrović-Njegoš (död 1851), montenegrinsk furstbiskop och poet.
19 november – Augusta Smith (död 1900), norsk operasångare och skådespelare.
25 december – Friedrich Wilhelm Weber (död 1894), tysk skald.
okänt datum – Victor Escousse (död 1832), fransk dramatiker.
okänt datum – Friedrich Weber (död 1882), schweizisk kopparstickare

Avlidna
20 januari – Christoph Martin Wieland (född 1733), tysk skald och romanförfattare.
6 februari – Jakoba Wouters (född 1751), nederländsk skådespelare, vokalist och dansare
17 juli – Fredrica Löf (född 1760), svensk skådespelare
Kulturåret 1810



Händelser
Oktober – Oktoberfest har premiär i München i Bayern.
okänt datum – Kongl. målare- och bildhuggareakademien byter namn till Kungliga Akademien för de fria konsterna.
okänt datum – Johan Olof Wallin väljs in i Svenska Akademien, stol 1.

Nya verk
 Ottar Trallings Lefnads-Målning (1810–1818), av Fredrik Cederborgh
 Gylfe av Pehr Henrik Ling

Födda
12 januari – Constance Brandh (död 1901), svensk tonsättare.
20 januari – Ferdinand David (död 1873), tysk violinist och tonsättare.
8 februari – Eliphas Levi (död 1875), fransk författare och ockultist.
8 februari – Norbert Burgmüller (död 1836), tysk tonsättare.
1 mars – Frédéric Chopin (död 1849), polsk tonsättare och pianist.
23 mars – Carl Gustaf Qvarnström (död 1867), svensk skulptör.
21 april – Albert Blombergsson (död 1875), svensk konstnär.
2 maj – Hans Christian Lumbye (död 1874), dansk kompositör och kapellmästare.
2 maj – Otto Daniel Winge (död 1886), svensk pianist och tonsättare.
9 maj – Louis Gallait (död 1887), belgisk målare.
23 maj – Margaret Fuller (död 1850), amerikansk författare och feminist.
8 juni – Robert Schumann (död 1856), tysk tonsättare och pianist.
9 juni – Otto Nicolai (död 1849), tysk tonsättare.
7 juni – Carl August Adlersparre (död 1862), svensk greve och författare.
8 juli – Johanna Kinkel (död 1858), tysk tonsättare, författare och revolutionär.
13 september – Auguste Bouquet (död 1846), fransk konstnär och satiriker.
19 september – Jens Peter Trap (död 1885), dansk jurist, politiker och författare.
29 september – Elizabeth Gaskell (död 1865), brittisk författare.
16 oktober – Carl Wahlbom (död 1858), svensk militär, gymnastiklärare och konstnär
2 november – Christian Andreas Schleisner (död 1882), dansk målare.
7 november – Ferenc Erkel (död 1893), ungersk operatonsättare.
7 november – Fritz Reuter (död 1874), tysk författare.
16 november – Friedrich Wilhelm Kücken (död 1882), tysk musiker och tonsättare.
11 december – Alfred de Musset (död 1857), fransk författare.

Avlidna
22 februari – Charles Brockden Brown (född 1771), amerikansk författare, kritiker, essäist samt redaktör.
19 mars – Louis Masreliez (född 1748), svensk målare, tecknare, grafiker och inredningsarkitekt.
25 april – Andreas Widerberg (född 1766), svensk skådespelare och teaterdirektör.
8 juli – Pehr Zethelius (född 1740), svensk silversmed.
28 oktober – Per Elgström (född 1781), svensk skald.
19 november – Jean-Georges Noverre (född 1727), fransk dansör och balettmästare.
27 november – Francesco Bianchi (född 1752), italiensk tonsättare.
2 december – Philipp Otto Runge (född 1777), tysk målare och etsare.
okänt datum – Carl Isak Rylander (född 1779), svensk miniatyrmålare.
okänt datum – Margaretha Christina Åbergsson, svensk ballerina.
Star Clipper

Star Clipper var ett norskt, liberiaregistrerat bulkfartyg som i Sverige påseglade Almöbron den 18 januari 1980 i vad som kallas Tjörnbrokatastrofen. Hon var byggd hos Kockums Mekaniska Verkstad i Malmö. Fartyget kölsträcktes 26 september 1968 och levererades 1969 till det norska rederiet Billabong-Per Waaler & Co. med säte i Bergen. Hennes lastförmåga var 27 450 dödviktston. År 1981 såldes hon och bytte namn till Star Lanao. Den 16 september 1986 höggs hon upp till skrot i Karwar i Indien.

Källor

Externa länkar

En samling med nyhetsinslag på svt.se

Norska lastfartyg
Fartyg byggda i Malmö
Fartyg sjösatta 1968
Sudetenland

Sudetenland  (tjeckiska och slovakiska: Sudety) var en tysk riksdel mellan åren 1938 och 1945 som låg i bergskedjan sudeterna i nordliga delarna av dåvarande Tjeckoslovakien. Tjeckoslovakien avträdde området till Nazityskland genom Münchenöverenskommelsen år 1938 för att blidka deras expansionsanspråk. Området var sedan medeltiden till stor del befolkat av tysktalande, så kallade sudettyskar. Även tysktalande som dominerade andra delar och enklaver i Tjeckoslovakien kallades sudettyskar. I maj 1939 var arealen 22 587 km² stor och folkmängden uppgick till 2 945 261 invånare. Sudetenland låg i delar av Böhmen, Mähren och Schlesien längs gränserna mot bland annat Sachsen och Bayern.

Böhmen, som från 1000-talet ingick i Tysk-romerska riket, kom under medeltiden att koloniseras av tyskar. Dessa kom främst ur bondebefolkningen i Bayern, Schlesien och Sachsen. Särskilt städerna och i högt belägna områden som sent koloniserades kom det tyska inslaget att bli omfattande. Tyskarna dominerade också järnhanteringen och glasindustrin i området.

Sudetenland (efter bergskedjan Sudeterna) blev under 1800- och början av 1900-talet en geografisk områdesbeteckning. 1919 kom området och övriga Böhmen att ingå i den nybildade staten Tjeckoslovakien med en slaviskspråkig dominans, vilket kom att spä på de tyska nationalitetsträvandena.

Genom Münchenöverenskommelsen 1938 avträdde Tjeckoslovakien området till Tredje riket och var till krigsslutet i maj 1945 ett tyskt förvaltningsområde, Reichsgau Sudetenland. Vid Münchenöverenskommelsen deltog Hitlers Tyskland, Mussolinis Italien samt Frankrike och Storbritannien. Genom eftergiften till Hitler trodde sig den brittiske premiärministern Neville Chamberlain ha räddat ”freden i vår tid”.

Efter fredsslutet 1945 fördrevs större delen av sudettyskarna och 1950 återstod 165 000. Något mer än 50 000 tyskar var 1991 registrerade invånare i Tjeckoslovakien och vid folkräkningen 2001 i Tjeckien fanns 39 000 som förklarade sig vara tyskar.

Referenser

Tryckta källor

Externa länkar 

Andra världskriget
Tysklands historia
Österrikes historia
Tjeckiens historia
Tjeckoslovakiens historia
Wikipedia:Projekt neutralitet