kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Anorexi

Självsvältsjukdomen, se Anorexia nervosa

Anorexi, från grekiskans an- (nekande, frånvaro av) och orexis (begär, aptit), är den medicinska termen för symtomet aptitlöshet, vilket innebär en minskad eller utebliven aptit. Som medicinsk term kan anorexi vara orsakat rent organiskt exempelvis vid cancer och infektionssjukdom samt drogmissbruk eller av psykiska sjukdomar så som depression. Enligt ICD-10 diagnoskod R63.0 definieras anorexi som aptitlöshet med icke-organisk orsak, psykiska orsaker exkluderas från begreppet och definieras istället som psykogen aptitförlust under F50.8 för andra specificerade ätstörningar. Därtill exkluderar anorexi, i ICD-10, anorexia nervosa (F50.0). En person som har anorexi kallas anorektiker.

I vardagstal och inom sjukvården används stundtals termen anorexi åsyftande anorexia nervosa. Denna användning av begreppet har stöd i vissa ordböcker. Enligt Nationalencyklopedin föreligger anorexi inte vid anorexia nervosa och istället hävdas självsvält föreligga. Enligt ICD-10 är detta korrekt då anorexi (R63.0) exkluderar anorexia nervosa (F50.0) och tvärtom, men det saknar stöd av anorexi som medicinsk term. Vid initialinsjuknande i anorexia nervosa saknas ofta aptitlöshet och istället sker en restriktion av matintaget trots aptit. I senare stadium är det dock inte omöjligt för personen att drabbas av aptitlöshet och således är det inkorrekt att säga att anorexi inte kan föreligga vad anorexia nervosa.

I en amerikansk forskningsrapport konstaterar rapportförfattarna att anorexi är vanligt förekommande hos äldre människor. Forskarna menar att det verkar finnas ett samband mellan åldrande och anorexi, även om anorexi i vissa fall kan kopplas till sjukdomstillstånd. I djurstudier har man kunnat se att mättnaden hos äldre råttor är överdriven till följd av utsöndring av peptidhormonet kolecystokinin (CCK) samt en minskad drift att äta. En överdriven utsöndring av hormonet kortikotropin tros vara en faktor som ligger bakom utvecklingen av anorexi hos äldre människor.

Anorexigen syftar till något som hämmar eller dämpar aptiten, och således inducerar anorexi.

Se även
 Hyperfagi

Källor 
 

Födo- och vätskeintagsymtom
Psykofysiologi
Stenkullen

Stenkullen är ett stationssamhälle intill Säveån och en bebyggelse i den östra delen av tätorten Lerum i Lerums kommun.

Historia
Bruks- och industritraditionen har varit levande i Stenkullen sedan sent 1700-tal, då man här såg möjligheten i Säveåns strömmar. På 1790-talet anlades Gamlebo Kullens bomullsspinneri – Sveriges första mekaniska bomullsspinneri.

Under senare delen av 1800-talet växte samhället längs riksvägen mellan Stockholm och Göteborg, vid Säveån och den för tiden nya västra stambanan. Hillefors grynkvarn, Hedefors bruk och Britanniafabriken bildades alla under den tiden.

Samhället
I Stenkullens återfinns Lerums brandstation och en betydande del av kommunens industriföretag.

Stenkullens station är i bruk för pendeltågstrafik, Alingsås–Göteborg (Alingsåspendeln).

I Stenkullen fanns Stenkullens kyrka från 1970-talet till 2016.

Idrott
I Stenkullen finns flera idrottsanläggningar: Stonehill (friidrott) och Vättlehallen (ishockey och konståkning) samt en inomhushall. Fotbollsklubben Stenkullens GoIK:s damlag innehar en 35:e plats i den allsvenska maratontabellen (6 allsvenska säsonger, 119 poäng).

Handbollsklubben IK Baltichov bildades 1932 och har drygt 30 lag i seriespel och ca 450 medlemmar. Stenkullen har även en actionpark för skateboard, inlines och cykel. Parken byggdes 2008.

Externa länkar
IK Baltichovs webbplats
Stenkullen GoIKs webbplats

Orter i Lerums kommun
Järnvägsstationer i Västra Götalands län
Korvkiosk

En korvkiosk, vardagligt även korvmoj, är en mindre lokal där olika varianter av korv säljs. En korvkiosk kan vara en stående kiosk, men också en vagn som dras efter bil. Se även gatukök.

Historik
Korvkiosken har sina rötter i "korvgubbens" låda på magen. Den "varma korvgubben" med låda på magen försvann av hälso- och hygienskäl i slutet på 1950-talet. Det skulle finnas toalett och rinnade vatten tillgängligt och lösningen var att bygga små kiosker som uppfyllde hygienkraven.

Det finns dock fortfarande ambulerande korvgubbar som står på helger framför varuhus, vid idrottsanläggningar, i köpcentra, vid badstränder och andra ställen där mycket folk rör sig. Även de måste ha tillgång till toalett och rinnande vatten men det räcker att det finns i närheten.

Exempel på varor
Hel/halv special (halv special är en korv med bröd och potatismos, hel är med två korvar)
Köttbullar med mos och lingon
Rød pølse med bröd och rostad lök
Grillad med bröd
Tunnbrödsrulle
Bratwurst
Luffare (ett korvbröd fyllt med potatismos, ketchup och senap, men ingen korv)

Se även
Låda på magen
Varmkorv
Varm korv boogie

Referenser 

Snabbmatsrestauranger
Korv
Kiosker
Senrenässans

Senrenässans kallas tidsperioden 1530-1600, som följde på högrenässansen (1500-1530). Epokbenämningen "senrenässans" skall inte förväxlas med stildefinitionen manierism.

 

Renässansen
Högrenässans

Högrenässans kallas den tidsperiod av renässansen som varade från cirka 1500 till cirka 1530. Begreppet högrenässans åsyftar i synnerhet den konst som utfördes i Rom under nämnda period.

Man brukar räkna med att högrenässansen inleddes med Michelangelos skulptur Pietà (1499) och avslutades genom Roms skövling 1527. 

Tillsammans med Michelangelo formade Rafael, Bramante och i viss mån Leonardo da Vinci den romerska högrenässansen.

Renässansen
Melinda och Melinda

Melinda och Melinda är en amerikansk långfilm från 2004.

Handling 
East Side, Manhattan. Två författare berättar varsin historia om en fiktiv kvinna, Melinda. Hos den ene är Melinda en självdestruktiv tjej, i den andra en lättsam romantiker.

Om filmen 
Melinda och Melinda är skriven och regisserad av Woody Allen.

Rollista (urval) 
Radha Mitchell - Melinda Robacheau
Will Ferrell - Hobie
Amanda Peet - Susan
Chloë Sevigny - Laurel
Steve Carell - Walt Wagner
Josh Brolin - Greg Earlinger

Externa länkar

Amerikanska komedifilmer
Filmer 2004
Filmer i regi av Woody Allen
Manhattan på film
Engelskspråkiga filmer
Familjen Genovese

Familjen Genovese, tidigare Familjen Luciano, är den största av New Yorks fem maffiafamiljer.

Den uppskattades år 2000 ha cirka 300 fullvärdiga medlemmar (så kallade "invalda") och cirka 3500 medarbetare. Efter bossen Vincent 'Chin' Gigantes död i fängelse 19 december 2005, är ledarskapet oklart.

Familjens verksamhet omfattar bland annat: hasardspel, konspiration, ocker, penningtvätt, mord, narkotika, utpressning och beskyddarverksamhet. Familjen har också ett stort inflytande i porrbranschen.

Bossar i familjen Genovese
 1922–1931 — Giuseppe "Joe the Boss" Masseria (Boss, mördad 1931 under Castellamaresekriget)
 1931–1946 — Salvatore 'Charlie "Lucky" Luciano' Lucania (Boss, fängslad 1936)
 1936–1946 — Frank "Frankie the Prime Minister" Costello (tillförordnad boss)
 1946–1957 — Frank "Frankie the Prime Minister" Costello (Boss, pensionerad)
 1957–1969 — Vito "Don Vito" Genovese (Boss, fängslad 1959, dog i fängelse 1969)
 1959–1972 — Thomas "Tommy Ryan" Eboli (tillförordnad boss, blev ordinarie boss i mitten på 1960-talet, mördad 1972)
 1965–1972 — Gerardo "Jerry the Old Jar" Catena (fängslad 1970-72, pensionerad 1973, dog 2000 vid 98 års ålder)
 1965–1981 — Philip "Benny Squint" Lombardo (pensionerad)
 1972–1981 — Frank "Funzi" Tieri (tillförordnad boss, blev ordinarie boss under det tidiga 1970-talet, utsedd av familjen)
 1981–1987 — Anthony "Fat Tony" Salerno (tillförordnad boss, utsågs till ordinarie boss av Vincent Gigante, fängslad 1987, dog i fängelse)
 1981–2005 — Vincent "Chin" Gigante (Boss, fängslad 1997, dog i fängelse av hjärtfel 19 december 2005)
 1990–1996 — Liborio "Barney" Bellomo (street boss, fängslad)
 1996–1998 — Dominick "Quiet Dom" Cirillo (street boss, avgår)
 1997–2003 — Matthew "Matty the Horse" Ianniello (tillförordnad boss, fängslad)
 2003–2005 — Dominick "Quiet Dom" Cirillo (tillförordnad boss, fängslad)
 2005–2006 — Mario Gigante (tillförordnad boss, förmodligen pensionerad efter broderns död 2005)
 2006–2007 — Daniel "Danny the Lion" Leo (tillförordnad boss, ) (häktad 31 maj 2007), Venero "Benny Eggs" Mangano (underboss) (släpptes från fängelset i december 2006 efter att ha avtjänat 15 år), Dominick "Quiet Dom" Cirillo (consigliere) (dömd till 46 månader 3 mars 2006), Lawrence "Larry Fab" Dentico (tillförordnad consigliere) (dömd till 4 1/2 års fängelse 2006)
 2007–2008 — Daniel "Danny the Lion" Leo (tillförordnad boss), Venero "Benny Eggs" Mangano (underboss), Dominick "Quiet Dom" Cirillo (consigliere) (fängslad)
 2010-nu – Liborio "Barney" Bellomo

Genovese, Familjen
Genovese, Familjen
Jens

Jens är ett mansnamn med danskt ursprung, en kortform av Johannes.

Jens började så sakteliga öka i popularitet på 1960-talet och blev på 70- och 80-talen ett av de 50 vanligaste tilltalsnamnen. På 1990-talet vände trenden nedåt och Jens popularitet har fallit kraftigt. Den 31 december 2005 fanns det totalt 17 895  personer i Sverige med namnet Jens, varav 11 297 med det som tilltalsnamn. År 2003 fick 141 pojkar namnet, varav 35 fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: i Sverige 29 mars (1986-1992: 6 oktober), i Finland 24 juni.

Personer med namnet Jens
Jens Assur, svensk fotograf
Jens Bjørneboe, norsk författare
Jens Burman, svensk längdskidåkare
Jens Byggmark, svensk alpin skidåkare
Jens Christian Djurhuus, färöisk poet
Jens Doberschütz, östtysk roddare
Jens Filbrich, tysk längdskidåkare
Jens Fink-Jensen, dansk författare m.m.
Jens Fischer, svensk filmfotograf
Jens Ganman, svensk skribent och satiriker 
Jens Christian Grøndahl, dansk författare
Jens Holm, svensk politiker
Jens Peter Jacobsen, dansk poet
Jens Juel, dansk målare
Jens Otto Krag, dansk f.d. statsminister
Jens Langkniv, dansk stråtrövare
Jens Lapidus, svensk jurist och författare
Jens Lehmann, tysk fotbollsspelare, målvakt
Jens Lekman, svensk musiker
Jens Orback, svenskt f.d. statsråd (S) och journalist
Jens Peterson, svensk journalist och film- och teaterrecensent
Jens von Reis, svensk TV-personlighet
Jens C Skou, dansk kemist, Nobelpriset i kemi 1997
Jens Spendrup, svensk företagsledare och näringslivsprofil
Jens Stoltenberg, norsk politiker, statsminister och NATO:s generalsekreterare
Jens Holgersen Ulfstand, danskt riksråd
Jens Vahl, dansk botaniker
Jens Voigt, tysk tävlingscyklist
Jens Weissflog, (öst)tysk backhoppare

Svenska mansnamn
Danska mansnamn
Orientales, la Patria o la tumba

Orientales, la Patria o la tumba är Uruguays nationalsång. 

Sångtexten skrevs av Francisco Acuña de Figueroa, som även författat texten till Paraguays nationalsång Paraguayos, República o Muerte. 

Musiken är komponerad av Francisco José Debali som ursprungligen hette Debály Ferenc József, en ungrare. Han föddes 1791 i Östeuropa och dog i Montevideo, Uruguay, 1859. Även Paraguays nationalsång är tonsatt av honom.

Originaltexten omfattar tolv verser, men sången framförs oftast i en mycket avkortad version.

Nationalsånger i Sydamerika
Kultur i Uruguay
Amerikanska filmakademien

Amerikanska filmakademien (eng. Academy of Motion Picture Arts and Sciences) är ett sällskap i Hollywood för personer som på olika sätt är eller har varit yrkesmässigt aktiva inom filmindustrin. Sällskapet grundades 1927.

Sällskapet delar sedan 1929 ut Oscar, världens främsta filmpris.

Se även
American Film Institute

Externa länkar

Oscar
Filmorganisationer
Organisationer bildade 1927
Oi!

Oi! (en. ungefär hallå där!) är en av punkens subgenrer. 

Musikjournalisten Garry Bushell, som då skrev för musiktidningen Sounds, gav under tidigt 1980-tal genren dess namn. Det sägs Gary Bushell fick namnet från The Cockney Rejects låt Oi! Oi! Oi!. 

Genren föddes egentligen redan på 1970-talet med band som Sham 69, Cock Sparrer, Cockney Rejects med flera men kallades då för "real punk" och har alltid varit särskilt populär inom skinnskalle-kulturen. Skatepunk, streetpunk och tidig vit makt-musik har inspirerats av Oi!. Musiken utmärks av refränger som är lätta att sjunga/gorma med i och att sångaren ofta använder en kraftig brittisk dialekt, inte sällan Londonvarianten cockney. Banden förknippas ofta med fotbollslag och huliganism. Det låtarna handlar om överlag är oftast slagsmål och att man ska stå för den man är. Oi kan sägas vara en hyllning till skinnskalle-kulturen. Många texter är också tillägnade arbetarklassen.

Exempel på Oi!-band 
 Angelic Upstarts
 Blitz
 Cock Sparrer
 Cockney Rejects
 Dropkick Murphys
 Los Fastidios
 Peter and the Test Tube Babies
 The 4-Skins
 The Business
 The Last Resort
 The Oppressed 
 Sham 69
 The Exploited (i början)
 Berliner Weisse
 Sudor Obrero
 Ultra Razzia
 Vis Vires
 Hammer And The Nails
 Brutal Siegers 
 Red Alert
 Reazione!

Svenska Oi!-band 
Band som spelar Oi! eller Oi!-inspirerad musik:

 Agent Bulldogg
 Antipati
 Bad Shermans
 Battle Scarred
 Clockwork Crew
 Contemptuous
 Frenzy Four
 Gasman
 Gatans Lag
 Guttersnipe
 Katastrof
 Kombatants
 Lost Warning
 Nya Given
 Oldfashioned Ideas
 On the Job
 Perkele
 Projekt 9
 Projekt Oi!
 Posso Kongro
 Radio 69
 Royal Stakeout
 Sabotage
 Sinners Since Birth
 Straigth Jacket
 The Clichés
 The Disputes
 The Headhunters
 The Mockingbirds
 The Sluggers
 Unit Lost
 Vallgatan
 Vindicate This!
 Lavett 

Punkgenrer
Panik i butiken

Panik i butiken, komediserie i fem avsnitt som sändes i TV1 med premiär den 18 februari 1984.

Inför premiären beskrevs serien som en komediserie för dem som tyckte om buskis och Åsa-Nisse-humor, men lyckades inte ens leva upp till den nivån. Serien gick inte hem hos vare sig kritiker eller tittare, till stor del på grund av det krystade och ordvitsspäckade manuset. Serien har aldrig gått i repris.

Medverkande
Lars Amble - Lage Nyblom
Bertil Norström - Olsson
Armi Sillanpää - Sirkka
Gunvor Pontén - Kassan
Meg Westergren - Dir Kumlin
Sven Holmberg - Spillén
Kristoffer Nylén - Skorpan
Elisaveta - Greta
Barbro Hiort af Ornäs - Märta
Per-Arne Ehlin - Arnold
Charlie Elvegård - Journalist
Bertil Sahlin - Blåstället
Henrik Schildt - herr Kumlin
Torsten Wahlund - Siffert

Referenser

Externa länkar
Serietrailer på Youtube

Svenska komediserier på TV
TV-seriestarter 1984
TV-serieavslutningar 1984
Svenska TV-serier från 1980-talet
Svenskspråkiga TV-serier
Grymme Grendel i Storanskog

Grymme Grendel i Storanskog är en TV-teater i form av en musikalisk sagoberättelse. Den är producerad av SVT Luleå och sändes 1984. Den har även publicerats i SVT:s Öppet arkiv. För manus och regi svarade Per Nordin, för musiken Ted Ström och för foto Stefan Holm.

I staden Hemsa är invånarna rädda för den onda drottningen som offrar olydiga till monstret Grymme Grendel.

Rollista 
Kerstin Hellström – Anna
Sonja Lund – drottningen Vita Fågeln
Björn Paijkull – fadern Bäcken Ormen
Johan Wahlqvist – pojken
Per Nordin – den unge mannen

Källor 

TV-teater i Sverige
1984 i Sverige
TV-året 1984
Teateråret 1984
Reptilhjärnan

Reptilhjärnan är en skämtsam benämning för det område i människans hjärna som är verksamt vid driftpräglade beteenden och grundläggande biologiska funktioner. Oftast syftar begreppet på hjärnstammen, men i vissa fall räknas även lillhjärnan och amygdala dit. Reptilhjärnan är inte ett vetenskapligt begrepp, men spritt i massmedier. Det har använts sedan 1960–talet.

Begreppet syftar på att hjärnstammen liknar en reptils hjärna, och dessutom anses det att det inte finns några nyanser i en sådan hjärna. Det handlar bara om vän eller fiende, flykt eller försvar. Därför finns inte heller någon lekinstinkt där. Ordet avspeglar uppfattningen om reptiler som "primitiva", aggressiva (särskilt krokodiler) och styrda av instinkter.

"Reptilhjärnan" används som begrepp i diskussioner där man pratar om människans grundläggande behov och funktioner, de som styrs av det autonoma nervsystemet. Här fattas beslut omkring föda, fortplantning och individens konkurrerande med sin miljö.

Källor 

Hjärnan
Tim Rice

Sir Timothy Miles Bindon ”Tim” Rice, född 10 november 1944 i Amersham, Buckinghamshire, är en brittisk textförfattare till musikal- och filmmusik och författare.

Biografi 
Rice är främst känd för sitt samarbete med Andrew Lloyd Webber som resulterade i musikalerna Joseph and the Amazing Technicolor Dreamcoat (1968), Jesus Christ Superstar (1970) och Evita (1976).

Tillsammans med Stephen Oliver skrev han en musikal om korstågen: Blondel (1983). Senare skrev Rice Chess (1984) med Björn Ulvaeus och Benny Andersson. Han var textförfattare till två av sångerna på Freddie Mercurys och Montserrat Caballés album Barcelona (1988).

Rice har även skrivit mycket filmmusik. 1983 skrev han ”All Time High” för Octopussy. Han samarbetade med Alan Menken för att skapa resten av sångerna till Disneyfilmen Aladdin (1992) efter Howard Ashmans bortgång. Tillsammans med Menken vann Rice en Oscar för bästa sång (”A Whole New World”). 

Senare samarbetade Rice med Elton John för att skapa sångerna till Disneyfilmen Lejonkungen (1994), efter vilket Rice vann ytterligare en Oscar för bästa sång (”Can You Feel the Love Tonight”). Senare gjorde man även en musikal av Lejonkungen och ytterligare låtar skrevs. Även musikalen Aida (1998) och den animerade filmen Vägen till El Dorado (2000) fick sånger av Elton John och Tim Rice. Så tidigt som 1982 samarbetade Tim Rice med Elton John, då han var textförfattare till låten ”Legal Boys” på Elton Johns album Jump Up!.

Tillsammans med Andrew Lloyd Webber vann Rice en tredje Oscar (”You Must Love Me”) för filmen Evita (1996). Rice samarbetade återigen med Alan Menken för att göra de nya sångerna till Skönheten och odjuret (2017), och sedan samarbetade han återigen med Elton John för att omarbeta sångerna i nyinspelningen av Lejonkungen (2019), som de även skrev en ny sång till.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar 

Brittiska librettister
Män
Födda 1944
Levande personer
Brittiska musikalförfattare
Maskar

Maskar är ett gammalt samlingsnamn för diverse krälande evertebrater och även ett fåtal vertebrater. I äldre skriven svenska förekom även stavningarna matk, mack och mark. I vardagsspråket menar man ofta nog daggmask, till exempel i uttrycket sätta mask på kroken, men "maskar" utgör en lång rad stammar av ryggradslösa djur där det enda som förenar dem är deras "maskliknande" utseende trots att de inte är nära släkt. Dessutom kan "maskar" i vardagsspråket också syfta på vissa insekters larver; "mask" i svamp är till exempel larver av sorgmyggor (Sciaridae) eller svampmyggor (Mycetophilidae). "Kålmask" är kålfjärilens larv. "Likmask" är vanligtvis fluglarver.

Stammar med maskliknade djur 

Plattmaskar (Plathyhelminthes)
 Bandmask (inklusive binnikemask)
 Sugmaskar
 Virvelmaskar

Ringmaskar (Annelida)
 Havsborstmaskar (Polychaeta)
 Gördelmaskar 
 fåborstmaskar, inklusive daggmask
 iglar
 Skedmaskar (Echiura)
 Skäggmaskar (Pogonophora)

Rundmaskar (Nematoda) till exempel Springmask och spolmask

Tagelmaskar (Nematomorpha)

Slemmaskar (Nemertea)

Klomaskar (Onychophora)

Pilmaskar (Chaetognatha)

Pansarmaskar (Kinorhyncha)

Paradoxmaskar (Xenoturbella)

Snabelsäckmaskar (Priapulida)

Käkmaskar (Gnathostomulida)

Dvärgkäkmaskar (Micrognathozoa)

Stjärnmaskar (Sipuncula)

Hakmaskar (Acanthocephala)

Hästskomaskar (Phoronida)

Svalgsträngsdjur
 Ollonmaskar (Enteropneusta)

Historik och etymologi 

Maskar (Vermes) var i Linnés ursprungliga systematik den sjätte klassen inom djurriket, till vilken han förde alla ryggradslösa djur utom leddjur (Insecta). Han delade in klassen i fem ordningar: Intestina (bland andra daggmask, iglar, skeppsmask och pirål), Testacea (flertalet musslor och snäckor), Mollusca (övriga blötdjur, tagghudingar och maneter), Lithophyta (hårda koraller) och Zoophyta (flertalet mjuka filtrerande djur).

Vurm, alltså överdrivet intresse för något, kommer av det tyska ordet för mask, Wurm. Maskar ansågs orsaka allehanda störningar i hjärnan och också andra kroppsdelar och organ. Man trodde att maskar angrep hjärnan och orsakade sinnessjukdom.

Se även 
 Mask (för andra betydelser)
 Maskormar
 Masködlor
 Maskgroddjur

Källor

Externa länkar 
 

Djur
Julkrubba

En julkrubba är ett arrangemang av figuriner, som tillsammans gestaltar Jesu födelse. Inom den kristna konsten kallas tvådimensionella eller andra avbildningar av födelsescenen för presepio.

Historia 
Julkrubban är ett vanligt julpynt i kyrkor och hem. Till julkrubban hör Jesusbarnet liggande i en krubba, jungfru Maria, Josef, och ofta herdarna med sina lamm, de tre vise männen med kameler samt andra djur såsom en åsna och en oxe, ibland även en ängel. Krubban är ofta satt i ett miniatyrlandskap som skall föreställa Betlehemstrakten, ibland med en palm till och en hängande stjärnsymbol som symboliserar Betlehemsstjärnan.

Den första kända julkrubban skapades av Franciskus av Assisi år 1223, och seden sågs fram till början av 1900-talet främst som en romersk-katolsk tradition. På Grand Place i Bryssel arrangeras varje år en julkrubba i naturlig storlek som lockar många besökare.

De första julkrubborna i Sverige förekom i borgerliga katolska hem under 1870- och 1880-talen, medan Svenska kyrkan först visade motstånd mot denna tradition. 1906 arrangerades dock en julkrubba på Ersta diakonissanstalt, och en julkrubba sattes för första gången upp i en svenskkyrklig kyrka år 1929 i S:t Petri kyrka i Malmö. Under 1900-talet spreds traditionen snabbt i såväl kyrkor som hem. och under 1970-talet hade julkrubban slagit igenom på bredare front inom Svenska kyrkan.

Julkrubban ska inte ses som en vetenskapligt korrekt bild av den plats där Jesus föddes. Bibeln säger inte klart ut att Jesus föddes i ett stall, bara att han "lindades och lades i en krubba". Det är inte troligt att Betlehem hade några fristående träbyggnader som användes som stall. Djuren hölls troligen i grottor eller i avgränsade delar av boningshusen. Krubban behöver inte ha varit av trä, utan snarare av lera eller möjligen sten. Någon oxe eller åsna nämns inte i Bibeln, även om det är rimligt att det finns djur där det finns en krubba. De tre vise männen, som Bibeln nämner som "några österländska stjärntydare" behöver inte ha varit tre, och hann definitivt inte fram i tid för att vara med vid krubban samtidigt som herdarna. Enligt Matteusevangeliet hade Maria och Josef före deras ankomst redan hunnit besöka Jerusalem för Jesu rening, vilken utfördes en dryg månad efter födseln. Det finns dessutom anledning att anta att de vid det laget hittat bättre nattlogi än stallet.

Se även
 Julspel
 Pietà

Källor

Externa länkar 

 St. Francis of Assisi, The Christmas Crib, Franciscan Friars TOR  (arkiverad)
 Vänföreningen för Österrikes Julkrubbors hemsida, bland annat med ett galleri 

Jesus
Krubba
Kristen konst
Krubba
Franciskus av Assisi
Närtuna

Närtuna är kyrkbyn i Närtuna socken vid Norrtälje kommuns västra gräns. Genom byn går Långhundraleden, där Öbacken eller Mjölkholmen var en viktig handelsplats på vikingatiden. 

Det finns kyrka, och hembygdsförening i byn. Det finns dessutom ett flertal fornlämningar som är väl bevarade.

Kommunikationer
Busslinje 646 går mot Rimbo österut, och mot Gottröra och Abrahamsby norrut.

Bygden har även nära till Kårsta och därmed Roslagsbanan mot Stockholm.

Orter i Norrtälje kommun