kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Snabbköp

Snabbköp eller självbetjäningsbutik  är en typ av dagligvarubutik med visst mått av självbetjäning. Uttrycket myntades på 1940-talet, när de första självbetjäningsbutikerna öppnades. Numera är alla dagligvarubutiker av den typen så ordet fyller inte längre någon egentlig funktion. Sortimentet består huvudsakligen av mat men omfattar även receptfria läkemedel samt alkoholdryck, dock med stor variation mellan olika länder. Sortimentet är inte lika stort som i en stormarknad.

Definition 
En äldre beskrivning på snabbköp går att hitta i köpmannaförbundets tidning (från 1976-12-23). Där står att "ett snabbköp är liten butik, ej större än 400 m² som handelsyta". Denna definition är dock föråldrad och dessa butiker kallas numera för närbutiker. INSEE uppger att ett snabbköps säljyta oftast är mellan 400 och 2 500 m² och att minst två tredjedelar av omsättningen måste komma från mat. Det finns stora variationer i vad olika länder definierar som ett snabbköp.

Snabbköp i Sverige 

Sveriges första butik av den här typen låg i en basarbyggnad vid korsningen  i Stockholm. Där öppnade Konsum Stockholm den 19 juni 1941 efter amerikanskt mönster Sveriges första "snabbköp". Troligen på grund av hanteringen för ransoneringskorten under andra världskriget, skulle det dröja innan butikstypen slog igenom.

Snabbköp i populärkulturen 
En av seriefiguren Snobbens fantasialteregon är "den världsberömda snabbköpskassören".

Tomas Ledin skrev 1985 låten "Snabbköpskassörskan", som först spelades in av Di sma undar jårdi och sedan också har spelats in av andra artister.

Referenser

Externa länkar 

Detaljhandel
Norns bruk

Norns bruk, eller bara Norn, är ett gammalt järnbruk i Hedemora socken i Hedemora kommun, Dalarnas län. Norns bruk är beläget vid sjöarna Stora Norn och Stora Sundsjön, cirka en och en halv mil västsydväst om Hedemora och tre mil nordöst om Söderbärke.

Historik
Norns bruk ska ha anlagts av finnen Lars Larsson 1628. Tillsammans med en kompanjon anlade denne en fallhammare vid Norn och en hytta ett stycke uppströms. År 1637 köptes Norns hytta av bälgmakaren Hans Steffens och det nybildade bruket erhöll då privilegier på en smedja. Året därpå tillkom ännu en smedja samt en masugn. År 1642 uppfördes den ännu bevarade Frankaricks smedian (Frankrikesmedjan) med en hammare och två härdar. 1686 bestod Norns bruk av tre hamrar, sex härdar och en plåthammare. 

Från 1700-talet kom bruket att vara i släkten Söderhielms ägo tills det 1874 såldes till det då nybildade Larsbo-Norns AB. Bolagets verksamhet började efterhand koncentreras till järnverket i Vikmanshyttan och 1899 lades smidet ned vid Norns bruk. Masugnen rustades dock upp och drevs ännu ett par år. I februari 1916 utfördes den sista blåsningen i Norns hytta. Kraftstationen, som byggdes 1912 för att leverera elektricitet till industrierna i Vikmanshyttan och Turbo, är fortfarande i drift. Sedan 2018 ägs och vårdas Norns Bruk av Norns Bruks samfällighetsförening.

Sevärdheter
Kvar idag finns en nyare bruksherrgård, byggd 1875. Den äldre herrgården består av två envåningsflyglar av trä under brutet tak, troligen uppförda vid 1700-talets mitt. I den västra flygeln ingår möjligen delar från 1600-talet. Mellan flyglarna ligger det timrade och reveterade brukskapellet uppfört, 1759 som ersättning för ett kapell från 1640-talet och ombyggt 1830. Klockstapeln, byggd 1820, har två klockor från 1600-talet. Norns skola, byggd 1856 och nedlagd 1947, är idag museum.

Bland äldre industribyggnader kan klensmedjan och Frankrikesmedjan nämnas, vilken är den äldsta bevarade byggnaden i Norn. Hyttan, en så kallad mulltimmerhytta, är mycket välbevarad. Efter nedläggningen fick den förfalla, men har sedan 1930-talet restaurerats i omgångar. Malmen till hyttan hämtades främst från Norberg och Bispberg. Flera egna gruvor som hörde till bruket fanns emellertid, bl.a. Knapptjärnsgruvan. Gruvan, som började brytas först på 1830-talet, lades ned 1909. Idag finns ett bevarat vändbrott kvar samt resterna efter en gruvlave. Norns bruk är byggnadsminnesförklarat sedan år 2003.

Sevärd är även den mycket ålderdomliga väg (länsväg W 671) som ännu idag utgör allmänna landsvägen från Norn mot Larsbo och Söderbärke. Vägen är klassad som riksintresse för kulturmiljövården.

Bildgalleri

Se även
Norns bruksförsamling

Källor
	Atlas över Sveriges Bergslag - Bispbergs bergslag, Linnéa Eriksson (2000)
 Kallbad blev starten för årets Nornhajk

Externa länkar

Länsstyrelsen i Dalarna - Norns bruk

Orter i Hedemora kommun
Svenska järnbruk
Byggnadsminnen i Hedemora kommun
Riksintressen för kulturmiljövården i Dalarnas län
Arbetslivsmuseer i Sverige
Industriminnen i Dalarna
Dagligvaror

Dagligvaror, även kallat förbrukningsvaror eller konsumtionsvaror, är en typ av varor som till skillnad från kapitalvaror är avsedda att konsumeras eller användas under en begränsad tid.

Till dagligvaror räknas bland annat livsmedel, hygienartiklar, toalett- och hushållspapper samt blommor. Dagligvaruhandeln i Sverige omsätter 2020 över 500 miljarder kronor varje år.

Referenser 

Dagligvaror
Konsumtion
Hushållspapper

Hushållspapper, även kallat kökspapper, är en typ av mjukpapper som finns på rullar, oftast med perforeringar för ark i 20-30 centimeters storlek. Även operforerat hushållspapper förekommer i handeln. 

Hushållspapper kommer många gånger till användning i sammanhang där en fuktad trasa kan göra samma tjänst. Hushållspapper används för att torka upp spill vid matlagningen eller vid matbordet och kan ibland ersätta servetten eller näsduken. Vitt, blekt eller oblekt hushållspapper är vanligt, men det finns även många papper med olika mönstertryck. Papperet kan vara helt slätt eller ha en präglad struktur som ska förbättra papperets uppsugningsförmåga.

På resor och i andra sammanhang där tillgången till tvättmöjligheter inte är lika god som till vardags löser hushållspapperet många rengöringsproblem.

Hushållspapper ska inte spolas ned i toaletten. Eftersom det löser upp sig sämre i vatten än toalettpapper kan det orsaka stopp i rören.

Miljö 
Det är en engångsprodukt vars miljöpåverkan man måste ta ställning till. Hushållspapper ska därför slängas bland hushållssoporna/brännbart. Åtminstone mindre mängder oblekt/ofärgat hushållspapper kan komposteras. Papprullen källsorteras som pappersförpackningar.

Se även 
 Toalettpapper

Referenser

Externa länkar 

Nyttoföremål
Pappersprodukter

es:Servilleta de papel
McDonnell Douglas

McDonnell Douglas var en flygplanstillverkare bildad 1967 genom sammanslagning av bolagen McDonnell och Douglas Aircraft.

McDonnell Douglas gick 1997 samman med Boeing.

Flygplan

DC-10/MD-11

McDonnell Douglas DC-10, MD-11 är ett tremotorigt, jetdrivet passagerarplan som liknar Lockheed Martin Tristar. Besättningen i cockpit på DC-10 består av en flygtekniker, en kapten och en styrman (co-pilot). I efterhand så har ett antal DC-10:or byggts om till att ha enbart två i besättningen, till största delen fraktplan. En vidareutveckling av DC-10 är MD-11.
 
DC-10 flögs för första gången 1970 och totalt tillverkades 446 exemplar fram till 1989. Planet används numera som passagerarflygplan av bland annat Biman Bangladesh Airlines (flygbolaget i Bangladesh). Det har även använts av Ghana Airways innan de gick i konkurs. Även skandinaviska Premiair har nyttjat DC-10 och då främst för charterresor. Många DC-10 har idag blivit ombyggda till fraktflygplan. I Kalifornien har en DC-10:a modifierats för att användas till brandbekämpning. En militärvariant som heter KC-10 används för lufttankning.
 
Denna flygplanstyp har råkat ut för ett antal allvarliga olyckor, dels med att bakre motorn lossnade eller gick sönder och skar av hydraulikledningar, dels med att luckan till bakre lastutrymmen ibland inte låstes tillräckligt och slets loss under flygning. Man var därför tvungen att införa flygförbud ett tag och reda ut dessa problem.

MD-80

MD-80 är en flygplanstyp tillverkad av McDonnell Douglas Co. som nu ägs av Boeing. Typen togs i trafik år 1980, med första leverans till Swissair. Scandinavian Airlines SAS fick sina första MD-80:or levererade under hösten 1985. Flygplanstypen användes av SAS ända in på början av 2010-talet.
 
MD-80 är en vidareutveckling av DC-9 som togs fram i början av 1960-talet med första flygning 1965. Typen är certifierad under benämningen DC-9-80, men marknadsförs under namnet MD-80 och finns i flera olika varianter. Se nedan.
 
Typen används i Europa för medellånga rutter. Tillverkningen av planet skulle läggas ner 1997, men fortsatte ända till år 1999, bland annat genom en stor order från flygbolaget Trans World Airlines. Sammanlagt byggdes 1 194 plan, av vilka omkring 1 000 fortfarande är i trafik.
Modeller av MD-80:n är MD-81, MD-82, MD-83, MD-87 och MD-88.

MD-90

McDonnell Douglas MD-90 är McDonnell Douglas största passagerarflygplan i DC-9/MD-80/MD-90-familjen (senare Boeing 717-serien). MD-90 är en vidareutveckling av MD-80. Flygplanet började utvecklas i november 1988 och lättade från marken första gången den 22 februari 1993. Standardmodellen har plats för 172 passagerare.

Efternamnspar
Godhet

Godhet är ett filosofiskt och religiöst begrepp som är motsatsen till ondska och kan beteckna det som är moraliskt rätt.

Se även 
 Altruism
 Etik
 Godhetstal
 Heder
 Humanism
 Utilitarism
 Värde (etik)

Moral
Band (transport)

Band är en typ av utrustning på fordon eller i industri. På bandfordon används band av stål eller gummi för att fördela marktryck (kraft) på större area. Resultatet ger bättre flytförmåga och drivning på mjukt och löst underlag som snö, sand, lera och sankmark.

Transport 
Inom industrin används bandtransportörer för att flytta material och produkter från en plats till en annan, till exempel i en fabrik. De finns i olika utförande och material. Band av polyuretan eller stål förekommer.

Transportband eller löpande band används även inom industrin (se löpandebandprincipen), persontransporter och på flygplatser (se bagageband). De förekommer även i snabbköpskassan för att underlätta varuflödet för kunder och kassapersonal.

Se även 
Elevator
Löpande bandet

Referenser 

Fordon
Industri
Godstransport
Frédéric Godefroy

Frédéric-Eugène Godefroy, född den 13 februari 1826, död den 30 september 1897, var en fransk filolog.

Godefroy författade Lexique comparé de la langue de Corneille et de la langue du XVII:e siècle en general (1862) och Histoire de la litterature francaise depuis le XVI:e siècle jusqu'à nos jours (1859-1878), 1861 prisbelönt av Franska Akademien, samt Dictionnaire de l'ancienne langue francaise et de tous ses dialectes du IX:e au XV:e siècle (10 band, 1881-1903).

Källor 
 

Franska filologer
Födda 1826
Avlidna 1897
Män
Ugglan
Ultrakortvåg

Denna artikel behandlar radiofrekvensbandet UKV. För andra betydelser, se Stiftelsen Unga Kvinnors Värn (UKV)

Ultrakortvåg (UKV) används vid radiosändningar med frekvenser över 30 MHz, det vill säga med våglängder kortare än 10 meter.  Nuförtiden delas detta område oftast in i olika band som VHF, UHF, SHF och EHF. Även mikrovågorna ligger inom detta område. I vissa sammanhang avser ultrakortvåg bara VHF-bandet och ibland till och med bara rundradiobandet på 87,5–108 MHz (ursprungligen enbart 87,5-100 MHz).

När P2 lanserades 1955 sändes programmet på UKV, som till skillnad från tidigare använda våglängdsband använde frekvensmodulering (FM) i stället för amplitudmodulering (AM). På radioapparater från 1950-talet kallas knappen med bandet 87,5-100 MHz för UKV. Från och med 1960-talet blir i stället FM det vanliga.

Se även
Frekvensband

Radioteknik
Elektromagnetisk strålning

nl:Ultrakorte golf
Björka kyrka

Björka kyrka är en kyrkobyggnad i Björka. Den tillhör Sjöbo församling i Lunds stift.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan är byggd i tegel i traditionell romansk stil med långhus, kor och absid. Något kyrktorn byggdes aldrig men en klocka finns på kyrkans vind daterad 1691. Vid en dendrokronologisk studie av kyrkans takbjälkar daterades en träbjälke till 1308.

Inventarier
Den skulpterade och målade altaruppsatsen är från 1600-talet. Altartavlan är ett bildlöst additionsaltare med danska bibelord. Predikstolen dateras till 1643 av en inskription på baldakinens undersida. På den sexsidiga korgen gestaltas Jesu dop, nattvarden och Kristus på Förklaringsberget. Evangelisterna finns även med på predikstolen.

Det äldsta inventariet i kyrkan är ett processionskors av koppar från 1100-talet med spår av förgyllning. Korset förvaras i kyrkan endast vid gudstjänster. På korsets fyra ändar finns medaljonger med evangelisternas symboler ingraverade och respektive fyra utstickande bladknoppar. På korset finns även den korsfäste Jesus ingraverad med Guds hand pekande på hans huvud. På baksidan syns Petrus och fyra helgon.

Ett triumfkrucifix av björk från senare delen av medeltiden finns bevarat i kyrkan. Det förvarades på historiska museet i Lund mellan 1905 och 1984. Numera flankeras krucifixet av de två rövarna Dismas och Gestas. Ovanför Dismas finns en ängel gestaltad. Ängeln saknar vingar men på baksida syns tydliga fästen för vingarna. Ängeln håller ett barn i famnen och barnet symboliserar rövarens själ som förs till paradiset. 

I kyrkan finns även en ekskulptur av Johannes döparen som även den återbördades till Björka från Lund 1984.

I koret finns en matta av Märta Måås Fjetterström från 1961.

Orgel
Innan 1983 användes ett harmonium som stått på orgelläktaren i kyrkan.
1983 flyttades en orgel hit från Södra Åsums kyrka. Den var byggd 1977 av Anders Persson Orgelbyggeri, Viken och är en mekanisk orgel. Orgeln invigdes i samband med en renovering 1985.

Kyrkogård
På kyrkogården finns två gravstenar med yrkestiteln ängsvattnare.

Kuriosa
Torntuppen i filmatiseringen av Jan Fridegårds novell Torntuppen sitter på Björka kyrkas tak.

Källor

Externa länkar
Historiska museet: 
Historiska museet: 

Kyrkobyggnader i Sjöbo kommun
Kyrkobyggnader i Lunds stift
Littles lag

Littles lag, Littles sats, eller Littles formel är en formel inom köteorin som beskriver sambandet mellan det genomsnittliga antalet kunder i ett kösystem (), det genomsnittliga antalet icke blockerade ankomster till systemet per tidsenhet (), samt den genomsnittliga tiden en kund tillbringar i systemet ().

Littles lag har många tillämpningar inom till exempel telekommunikation och datorteknik. Den till synes triviala formeln bevisades för första gången så sent som 1961 av John Little, som också givit formeln dess namn. Sedan dess har ett par enklare bevis presenterats.  Ett enkelt bevis som publicerades av Samuel Eilon 1969 redogörs för nedan.

Bevis
Kunder anländer inom tidsintervallet  där

 - antal kunder som kommit till systemet (och ej avvisats) i intervallet . 

 - antalet kunder som lämnat systemet och blivit färdigbetjänade i 

 antalet kunder i systemet vid tidpunkten t.

 total tid som alla kunder tillsammans tillbringat i systemet under intervallet  

Eftersom  är definierad som antal ankomster till systemet i intervallet  kan vi skriva medelantal ankomster per tidsenhet under intervallet som

Medeltid i systemet per kund i intervallet  ges av

 

eller uttryckt i ord
 Summan av alla tider kunder har tillbringat i systemet under tidsintervallet , genom antalet ankomster till systemet under  

Låt nu  vara medelantal kunder i systemet i intervallet . 
Vi inser att , genom att förlänga med  (= 1), kan skrivas

Låter vi nu  gå mot oändligheten och förutsätter att gränsvärdena existerar 

 

Antag enligt ovan att

och inför beteckningen 

Vi kan då skriva:

vilket är Littles sats.

Källor 

Vetenskapliga principer uppkallade efter personer
Statistik
Köteori

fr:Loi de Little
Gotra

Gotra (sanskrit för "kostall") är ett namn på en släkt som räknar agnatiskt ursprung från en gemensam stamfader (namnet motsvarar närmast latinets gens). Benämningen gotra används för viss kast (subkast) i avgränsad geografisk och etnisk betydelse.

Särskilt uppdelar sig brahminerna i vissa bestämda gotra'er alltefter den rsi (indisk sångare), från vilken de påstår sig härstamma.

Gotra är även namn på patronymikum, det namn, varmed en gotra benämner sig såsom härstammande från en gemensam stamfader. Så är Gautama, härledning av Gotama, gotra ("patronymikum") för alla dem, som gör anspråk på att härstamma från rsi'en Gotama.

Källor
 

Kultur i Indien
Tyskarna från Lund

Tyskarna från Lund, TFL är en humoristisk syntpopgrupp som är ett projekt från Varanteatern. TFL är huvudsakligen en parodi på västtysk syntpop från 1970- 80-talen, som exempelvis Kraftwerk. 

Under 2004 gjorde gruppen tillsammans med Svenska kocklandslaget den officiella låten för det svenska kocklandslagets deltagande i kock-OS; Kniven Gaffeln Skeden.

Medlemmar (pseudonymer) 
 Lothar Jensen
 Dieter Emung
 Rudi Könnermann (ej medverkande under Getings und bajs)
 Heinz Ulrich
 Johann Bauer (endast Getings und bajs)
Mattias Lauridsen

Från Expressen 2002-12-25

Rudi Könnerman = Fredrik Åkerman

Heinz Ulrich = Olof Wallberg

Dieter Emung = Fredrik Ljungberg

Lothar Jensen = Anders Andersson

Diskografi

Album 
 2003 – Metamorphobia
 2004 – Die Quelle

Singlar 
 - "Getings und bajs"
 2002 – "Global Fussball OK!"
 2004 – "Kniven, gaffeln, skeden" (tillsammans med Svenska kocklandslaget)
 2006 – "Global Fussball 06!"
 2018 – "Global Fussball Xopowo"

Externa länkar 
 Tyskarna från Lund

Svenska synthpopgrupper
Varanteatern
Callirrhoe

Callirrhoe (JXVII, S/1999 J 1) är en av Jupiters yttersta månar. Den upptäcktes 19 oktober 1999 av Spacewatch och var ursprungligen katalogiserad som en asteroid (1999 UX18). Timothy B. Spahr upptäckte den 8 juli 2000 att den gick i en bana omkring Jupiter. Den fick då den preliminära beteckningen S/1999 J 1. 

Callirrhoe är omkring 7 kilometer i diameter, har en mörk yta och roterar kring Jupiter i en retrograd bana på cirka 24 102 000 kilometer.

Kallirhoe älskades av Zeus och var flodguden Acheloos dotter i den grekiska mytologin.

Referenser

Externa länkar 
 The Jupiter Satellite Page
 Jovian Satellite Fact Sheet

Jupiters månar
Månar
Astronomiska upptäckter av Spacewatch
Astronomiska upptäckter av Timothy B. Spahr
Astronomiska upptäckter 1999
Hans-Jürgen Stumpff

Hans-Jürgen Stumpff, född 15 juni 1889 i Kolberg, död 9 mars 1968 i Frankfurt am Main, var en tysk flygmilitär; generalöverste.

Biografi
Stumpff deltog i första världskriget inom armén och blev den 18 augusti 1916 kapten som vapenofficer vid 187:e infanteribrigadens stab och därefter vid arméns generalstab. 

Han befordrades till major den 1 juli 1927 och placerades vid försvarsministeriet. Stumpff var avdelningschef som överstelöjtnant 1932–1933 med mot slutet särskilt ansvar för personalfrågor vid Luftwaffe och flyttades till flygministeriet i oktober 1933 som chef för Luftwaffes personalavdelning, en befattning, som han innehade till den 31 maj 1937. Han befordrades till överste 1934 och till generalmajor 1936.

Den 1 juni 1937 tillträdde han som generalstabschef vid Luftwaffe och blev i augusti generallöjtnant och 1938 general. Den 1 februari 1939 utnämndes han till flygminister och när andra världskriget pågått i ett halvår placerades Stumpff som chef för Luftflotte 1. Efter tre månader fick han befälet över Luftflotte 5 och befordrades till generalöverste den 19 juli 1940.

Vid krigets slut var Stumpff chef för Luftflotte Reich och formellt från 8 maj–23 maj 1945 chef för Luftwaffe. Tillsammans med generalfältmarskalk Wilhelm Keitel och amiral Hans-Georg von Friedeburg ratificerade Stumpff den 8 maj 1945 Tysklands villkorslösa kapitulation i Berlin.

Stumpff släpptes ur brittisk fångenskap 1947.

Utmärkelser
1914 – Järnkorset II graden
1914 – Järnkorset I graden
1941 – Riddarkorset av järnkorset

Externa länkar
 Ritterkreuzträger Hans-Jürgen Stumpff

Personer i Tyskland under andra världskriget
Generaler i Nazityskland
Födda 1889
Avlidna 1968
Män
Personer från Kolberg
Generaler i Luftwaffe
Jan-Erik Enestam

Jan-Erik Enestam, född 12 mars 1947 i Västanfjärd, Finland, är en finländsk (finlandssvensk) politiker (sfp).

Enestam blev pol. mag. vid Åbo Akademi 1973. Han var kommundirektör i Västanfjärd 1978–1983 och projektchef vid Nordiska ministerrådet 1983–1991. Han var ledamot av Finlands riksdag 1991–2007, och satt även med i Finlands regering mellan 1995 och 2006 på flera olika poster: försvarsminister och jämställdhetsminister 1995, inrikesminister 1995–99, ånyo försvarsminister och nordisk samarbetsminister 1999–2003 samt miljöminister 2003–2006. Han var partiledare för Svenska folkpartiet 1998–2006.

Sedan februari 2007 verkar Enestam som direktör för Nordiska rådet i Köpenhamn.

Externa länkar

Källor

Finlands försvarsministrar
Finlands inrikesministrar
Finlands miljöministrar
Ledamöter av Finlands riksdag för Svenska folkpartiet
Finlandssvenska politiker
Personer från Kimitoön
Födda 1947
Levande personer
Män
Alumner från Åbo Akademi
Herluf Trolle

Herluf Trolle,  född 14 januari 1516 på Lillö slott i Skåne, död 25 juni 1565 efter sjöslaget utanför Bukow, var en dansk amiral och riksråd (1557).

Biografi

Han var det tolfte av Joachim Trolles femton barn. Som 19-åring studerade han i Köpenhamn, senare vid Wittenbergs universitet. Gift med Birgitte Gøye, dotter till skattmästare Mogens Gøye.

Riksråd 1557 
1559-62 och 1564-65 danska flottans chef. 
Under nordiska sjuårskriget besegrade han 1564 den svenska flottan vid Öland
Psalmförfattare och representerad i danska Psalmebog for Kirke og Hjem där han i författarpresentationen uppges ha varit en "berømt Søhelt". Han är även den som översatte den grekiska texten Te Deum till danska. Den 16 verser, som sjungs till melodin "Från himlens höjd oss kommet är". Det gjorde han redan före 17 års ålder, eftersom den är medtagen i Malmø Psalmebogen 1533. Därefter har den tagits med i Hans Thomissøns Psalmebog 1569, Kingos Psalmebog 1699, Pontoppidans Psalmebog 1740, Guldbergs Psalmebog 1778, Evangelisk-christelig Psalmebog 1798 och Roskilde konvents Psalmebog 1855. I Psalmebog (1912) anges Ambrosius ha författat den grekiska ursprungstexten och Martin Luther översatt den till tyska, som Trolle sen översatte till danska. 

År 1564 angrep Herluf Trolle den svenska flottan. I första slaget vid Ölands norra udde besegrades den svenska flottan ledd av amiral Jakob Bagge, och det svenska flaggskeppet Mars (också kallat Jutehataren (danskhataren) och Makalös). Mars var det största skeppet i Östersjön. Besättningen på Mars gav sig, men strax efter sprang det i luften, varvid 300 danska och svenska sjömän dog. I det andra slaget vid Ölands norra udde några månader senare segrade den svenska flottan under amiral Klas Kristersson Horn. 

Efter vintern angrep han 1565 svenskarna och Horn igen, men i sjöslaget utanför Bukow 1565 sårades han dödligt och avled på vägen hem.

Psalm
O store Gud, vi love dig nummer 2 under rubriken "Den kristne tro" i Psalmebog for Kirke og Hjem.

Danska amiraler
Danska riksråd
Danska psalmförfattare
Danska militärer under 1500-talet
Herluf
Födda 1516
Avlidna 1565
Män