kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kismet

Kisme't syftar på varje människas av Gud noga bestämda livslott, speciellt i äldre turkisk fatalistisk tradition.

Ordet kommer från äldre turkiska قسمت, qismat, nu kısmet, av arabiska قسمة, qisma, ki'sme, samt ytterst från قسم, qasama, "dela, "fördela". Ordet betyder egentligen "delning", sedan "del", "lott" (قسم, qasama), överfört "öde", "skickelse".

Referenser 

Persisk mytologi
Kisilbaschi

Kisilbaschi eller Kizilbaschi (turkiska för "rödhuvud") kallades anhängarna till det religiösa shiitiska brödraskap bland safaviderna som hade uppstått i Iran kring schejk Safi al-Din (död 1334).  Benämningen hänsyftar på huvudbonaden, turbanen, som dessa använde.

I Turkiet kallar sunniterna nedsättande de shiitiska aleviterna 'kisilbaschi'.

Källor

Store norske leksikon/ Kizilbasj

Ord och fraser på arabiska
Ugglan
Kitchener

Kitchener kan syfta på:

 Earl Kitchener – en pärsvärdighetstitel

Personer
 Herbert Kitchener, 1:e earl Kitchener (1850–1916), brittisk fältmarskalk
 Henry Kitchener, 2:e earl Kitchener (1846–1937), brittisk soldat, bror till 1:e earl Kitchener
 Sir Frederick Walter Kitchener (1858-1912) brittisk soldat och kolonialadministratör. Bror till 1:e och 2:e earl Kitchener
 Henry Kitchener, 3:e earl Kitchener (född 1919), barnbarn till 2:e earl Kitchener
 Lord Kitchener (calypsonier) (1922–2000), musiker från Trinidad & Tobago

Geografi

Australien 

 Kitchener (del av en befolkad plats), New South Wales, Cessnock,

Kanada 

 Kitchener, Ontario, ort, 
 Mount Kitchener – ett berg i Canadian Rockies

Robotskapade Australienförgreningar
Robotskapade Kanadaförgreningar
Middlesbrough FC

Middlesbrough FC är en engelsk professionell fotbollsklubb i Middlesbrough, grundad 1876 av några cricketspelare från staden, som ligger strax söder om Sunderland och Newcastle upon Tyne. Klubben har sedan säsongen 2009/2010 spelat i Championship, med undantag för 2016/2017 då man hade en ettårig sejour i Premier League.

Historia 
De var till en början amatörer men blev 1889 en professionell klubb. Tre år senare återgick de till amatörfotboll och vann bland annat FA:s amatörcup två gånger. 1899 blev klubben åter professionell och blev medlem av The Football League, där de har spelat sedan dess. 1913 kom den bästa ligaplaceringen genom tiderna med en tredjeplats.

Middlesbrough har endast två större titlar sedan grundandet – 1975 vann laget den Anglo-skotska cupen och 2004 vann de Engelska Ligacupen. 2006 gick de till final i Uefacupen, där det blev förlust mot Sevilla med 0-4.

Klubben har spelat sammanlagt 14 säsonger i Premier League, men säsongen 2008/09 åkte Middlesbrough ned i den näst högsta divisionen, The Championship. Sejouren i The Championship varade till den 7 maj 2016 då man säkrade uppflyttning i seriens sista omgång. Den sista och avgörande matchen var hemmamötet mot Brighton & Hove Albion. Båda lagen hade möjlighet att säkra uppflyttning inför matchen men för Middlesbrough räckte ett oavgjort resultat för att avancera. Matchen slutade 1-1 och Middlesbroughs mål gjordes av Cristian Stuani. Vistelsen i Premier League blev dock kortvarig då säsongen 2016/2017 slutade i en 19:e plats och nedflyttning.

Meriter 
Football League Division 2: 1926/27, 1928/29, 1973/74, 1994/95
Football League Cup: 2003/04
Anglo-Scottish Cup: 1974/75
FA-Cupen: Final 1996/97
UEFA-cupen: Final 2005/06
Northern League: 1893/94, 1894/95, 1896/97
FA Amateur Cup: 1894/95, 1897/98

Spelare

Spelartrupp 

Not: Spelare i kursiv stil är inlånade.

Utlånade spelare

Vinnare av årets spelare

Tidigare profiler 
 Brian Clough
 Brian Deane
 Paul Ince
 Jimmy Floyd Hasselbaink
 Graeme Souness
 Gareth Southgate
 Gaizka Mendieta
 Juninho Paulista
 Bernie Slaven
 Paul Gascoigne
 Tony Mowbray
 Fabrizio Ravanelli
 Bryan Robson

Referenser

Noter

Externa länkar 

 Officiell webbplats
 Middlesbroughs svenska fanclub
341 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Makedonien 
 Filip II av Makedonien genomför annekteringen av Thrakien, vilket av Aten betraktas som ytterligare ett hot mot stadens säkerhet.

Grekland 
 Demosthenes publicerar sin tredje filippika, i vilken han kräver fast handling mot Filip II. Demosthenes dominerar nu den atenska politiken och kan allvarligt försvaga den promakedoniska fraktionen, ledd av Aischines. Tack vare detta får Demosthenes kontrollen över den atenska flottan.
 En stor allians formas av Demosthenes mot Filip II, vilken inkluderar Byzantion och före detta fiender till Aten, såsom Thebe. Denna utveckling oroar Filip och ökar hans ilska mot Demosthenes. Den atenska församlingen ignorerar dock Filips ovilja mot Demosthenes uppförande och säger upp Filokratesfreden, som har undertecknats av båda sidor fem år tidigare, en handling som är likvärdig med en officiell krigsförklaring från Aten mot Makedonien.

Romerska republiken 
 Det första samnitiska kriget tar slut, varvid romarna triumferar över samniterna, som är villiga att sluta fred. Kriget avslutas med ett hastigt tillkommet fredsavtal, vilket beror på att Roms latinska allierade gör uppror, eftersom de ogillar att vara beroende av den dominerande staden. Trots att avtalet är kortfattat resulterar det första samnitiska kriget i att Rom annekterar det rika Campania med dess huvudstad Capua.

Födda 
 Epikuros, grekisk filosof (född på Samos; död 271 f.Kr.)

Avlidna

Källor 
 Motsvarande artikel på engelskspråkiga Wikipedia.

Externa länkar
270 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Romarnas erövring av Italien avslutas genom återerövrandet av Rhegium (i södra Italien) från mamertinerna, samt besegrandet av bruttierna, lukanerna, kalabrierna och samniterna. Staden Rhegium återbördas av romarna till sina grekiska invånare.

Karthago 
 Karthago, som redan kontrollerar Sardinien, södra Spanien och Numidien, styrs av en handelsoligarki under två shofeter (huvudmagistrater). Även om Karthago har starka befälhavare, vilar staten på legosoldater (inklusive spanska sådana) för försvaret.

Födda 
 Hamilkar Barkas, grundare av det barkiska Spanien och ledande karthagisk general, som kommer att kämpa mot Rom på Sicilien och i Italien, mot libyerna och legosoldatupproret i Afrika och mot ibererna och kelt-ibererna i Spanien.

Avlidna 
 Marcus Valerius Corvus, romersk krigshjälte (född omkring 370 f.Kr.)
 Manius Curius Dentatus, romersk general, som hade besegrat samniterna och kung Pyrrhus av Epiros
 Arsinoe II, hustru till kung Lysimachos av Thrakien och sedan även hustru till sin bror kung Ptolemaios II Filadelfos av Egypten (född omkring 316 f.Kr.)
 Epikuros, grekisk filosof (död av sjukdom; född 341 f.Kr.)

Källor 
 Motsvarande artikel på engelskspråkiga Wikipedia.

Externa länkar
Ulf Elfving

Ulf Wiking Elfving, född 27 november 1942 i Solna församling, Stockholms län, är en svensk journalist. Han är mest känd som programledare i radio, för exempelvis Upp till tretton och Efter tre, men även som programledare i TV. 

Asteroiden 15674 Elfving är uppkallad efter honom.

Karriär 
Elfving inledde sin karriär på Sveriges Radio under 1960-talet genom en discjockeytävling. Han började som hallåa i melodiradion och blev programledare för Svensktoppen 1966 vilket han var fram till 1973. Under 1970-talet var han även programledare för Skivspegeln. För Sveriges Television var han programledare i Melodifestivalen 1977, 1978 och 1979 och Sveriges TV-kommentator i Eurovision Song Contest i 1977–1983 och 1986.

Fram till 1990-talet var Elfving programledare i Sveriges Radio. Han var stående värd för programmet Upp till tretton från starten 1970 och han ledde Efter tre från slutet av 1980-talet. Efter tre var ett samhällsprogram som fick två miljoner lyssnare och som 1989 gav honom Stora Journalistpriset. Därefter gick han till P6 och senare Rix FM, där han gjorde programmet Fem-i-tre. Han har senare varit programledare på den lokala Sveriges Radio P4-kanalen – P4 Stockholm 103,3 – och även i P4 Riks med programmet Elfving möter.

Intervjuteknik
Elfvings mjuka sätt har gjort honom effektiv som utfrågare. Hans "omvända skjutjärnsjournalistik", inte minst under tiden med Efter tre, ledde till många avslöjanden av aktuella mediepersonligheter. Elfvings intervjumetod har syftet att inge förtroende hos den intervjuade.

Referenser

Svenska radioprogramledare
Svensktoppens programledare
Melodifestivalens programledare
Sommarvärdar 1973
Män
Födda 1942
Levande personer
Vinnare av Stora journalistpriset
Personer från Solna socken
Svenska journalister under 1900-talet
Svenska journalister under 2000-talet
Dookie

Dookie är musikgruppen Green Days tredje studioalbum, släppt den 1 februari 1994 av skivbolaget Reprise Records. Det blev en stor framgång, tre singlar från albumet låg etta på Billboard-listan ("Longview", "Basket Case" och "When I Come Around"). Albumet vann en amerikansk Grammy i kategorin Best Alternative Music Album ("Bästa alternativa musikalbum").

Låtlista 

Musikalbum 1994
Album av Green Day
Album producerade av Rob Cavallo
Gölgroda

Gölgroda (Pelophylax lessonae) är ett stjärtlöst groddjur som tillhör familjen äkta grodor.

Beskrivning 
Gölgrodan är 50 till 90 mm stor. Den är mycket lik sin släkting sjögroda från vilken den kan skiljas genom sin större mellanfotsknöl. Hanen är grönbrun till gulbrun, med vita strupsäckar. Honan är mörkbrun, på ryggen ibland nästan svart, och saknar några strupsäckar. Båda könen har vitaktig buk och en ljus linje längs ryggraden.

Utbredning 
Gölgrodan förekommer i större delen av Europa och vidare österut till Ural i Ryssland. Den saknas på Iberiska halvön (utom vissa lokala introduktioner), i större delen av Skandinavien samt Italien (utom den nordligaste delen). Den har dött ut i Storbritannien, men har 2005 återinförts med individer hämtade från Sverige.

I Skandinavien förekommer den i cirka 120 permanenta gölar eller mindre sjöar, två belägna i södra Norge och de övriga utmed Nordupplandskusten i Sverige. Sextio lokala utdöenden har noterats 1962–2001. Samtidigt skedde minst 27 kolonisationer. År 2005 hittades 90 svenska reproduktionslokaler och 28 spellokaler utan reproduktion.

Den totala populationsstorleken uppskattades 1989 till mellan 5 000 och 6 000 adulta djur och 2001 till cirka 10 000 i Sverige. Det är dock bara en mindre del av alla honor som deltar i reproduktionen; den effektiva populationsstorleken i Sverige uppskattas till omkring 1 000 individer.

Även om arten inte är etablerad i Finland har den observerats en gång, strax sydöst om Åbo, och är i Finland betraktad som en invasiv art. Den är upptagen i Förordning om hantering av risker orsakade av invasiva främmande arter (704/2019) och Statsrådets förordning om invasiva främmande arter av nationell betydelse (1725/2015).

Taxonomi 
Taxonomin är omdiskuterad och tidigare har den förts till släktet Rana. Ett alternativt trivialnamn är dammgroda. Den kan hybridisera med sjögroda och den delvis fertila avkomman kallas ätlig groda.

Status 
Den globala populationen bedöms som livskraftig (LC). I Sverige kategoriseras arten som sårbar (VU)

Källor

Externa länkar 

 Åtgärdssprogram för bevarande av Gölgroda (pdf)

Groddjur i palearktiska regionen
Hotade arter i svensk flora och fauna
Äkta grodor
Hoting

Hoting är en tätort i Tåsjö distrikt (Tåsjö socken) i Ångermanland, som sedan 1974 ligger i Strömsunds kommun, Jämtlands län. 

Hoting ligger omkring 50 kilometer nordost om Strömsund, och har omkring 700 invånare. Orten, som ligger vid Inlandsbanan och Europaväg 45, är ett stationssamhälle och en industriort. Pendling sker främst till Strömsund och Dorotea.

Namnet
Ortnamnet (1543 Håttvng) är det äldsta namnet på Hotingssjön, vid vilken tätorten ligger, och som via Hotingsån rinner ut i Fjällsjöälven. Sjönamnet (1273? i Høttingssio, senare avskrift) är i sin tur troligen en avledning av ett Hat(t)-, vilket skulle kunna sättas i samband med det fornvästnordiska verbet hváta 'stöta' eller adjektivet hvatr 'snabb'. Vad som i så fall äldst åsyftats med namnet är oklart.

Befolkningsutveckling 

Från år 1995 räknas inte längre den sydvästra delen till tätorten. År 2005 räknades en del av detta område som en separat småort med namnet Väster-Hoting och småortskod S8371.

Evenemang

På Hotingtravet har man varje år i början av juli en travvecka, då man får arrangera travlopp med totospel. Då vallfärdar tusentals travintresserade till Hoting för att se på hästar och umgås med varandra.

Sevärdheter
Bland sevärdheter kan nämnas det vikingatida gravfältet på Långön, stationshuset, Forntidsmuseet, hembygdsgården Valågården och Hotings Bilmuseum. 

Utanför Hoting finns även en gammal grotta under en sten som tros vara ifrån stenåldern. Platsen är öppen för allmänheten och kan ge en uppfattning om hur folket levde på stenåldern. Stenen kallas Storkarpen enligt gamla sägner.

Se även 
Kyrktåsjö

Noter

Externa länkar 
Hoting-Tåsjödalen

Orter i Strömsunds kommun
Tätorter i Sverige
Etnisk rensning

Etnisk rensning är ett uttryck som uppstod under jugoslaviska krigen under 1990-talet förra hälft och avser strategi eller politik med syfte att stärka en folkgrupps ställning genom att tvångsvis (med våld) förflytta eller döda människor på grund av annan etnisk tillhörighet, ofta också annan religiös tillhörighet. Innebörden av etnisk rensning som begrepp befinner sig mellan deportering och folkmord.

På senare tid har det hävdats att Stalins tvångsförflyttningar av befolkningsgrupper i Sovjetunionen delvis kan betraktas som etniska rensningar. Termen har senare utvidgats och används ibland om andra historiska exempel, bland annat om Nazitysklands "Blut und Boden"-politik och fördrivningen av Amerikanska urfolken under koloniseringen av Amerika. Tvångsförflyttningen av tyskar från västra Polen och Königsberg efter andra världskriget, fördrivningen av palestinier från delar av Brittiska Palestinamandatet i samband med 1948 års arabisk-israeliska krig liksom fördrivningen av judar från den muslimska världen omkring samma tid är andra exempel.

Se även
 Religiös förföljelse

Referenser

Etnologi
Internationell rätt
Våld
Överlandshövding

Överlandshövding var enligt 1634 års regeringsform § 23 titeln på riksråd, som förordnades till styresmän över Västergötland, Finland, Livland, Preussen eller Småland. I praktiken nyttjades dock istället för denna titel benämningen generalguvernör.

Källor 

Titlar i statsförvaltning
Sveriges historia
Överlöpare

Överlöpare kallas en krigsman, som avviker från sin plats och övergår till fienden.

Termen överlöpare används även om personer som byter ideologi, partitillhörighet eller motsvarande. Näraliggande dömande begrepp är förrädare respektive avfälling, men det behöver inte innefatta elementet att man övergår till något annat bara att någon upplevs eller tros överge ett påtvingat eller föregående sammanhang.

Se även 
 Apostasi
 Avfall från ideologi
 Desertering
 Konvertit
 Proselyt
 Renegat

Vidare läsning
 - Behandlar personer som brutit med vänsterradikalismen och gått åt höger.

Krigsrätt
Politiska begrepp
Övermage

Övermage (fsv. ovormaghi, av ovor, en nekande partikel, och magha, "förmå, kunna", varav härlett maghandi, "till mogen ålder kommen"), i det äldre svenska lagspråket beteckningen för omyndig, i mera vidsträckt bemärkelse även utan avseende på åldern, till exempel för kvinna i allmänhet, men vanligen särskilt utmärkande den, som på grund av sin ålder stod under målsman.

Då myndighetsåldern regelrätt var 15 år, var övermage således den, som ännu inte hunnit ifrågavarande ålder. I denna betydelse användes uttrycket ännu tämligen allmänt i 1734 års lag. I ett par fall åtminstone (Jordab. 4 § 7 och 6 § 4) syns det dock avse sådan man, som ännu ej uppnått den civila myndighetsåldern, enligt nämnda lag redan 21 år. Uttrycket begagnas numera inte i lagstil. Det har dock skett ännu i författningar från 1850-talet.

Se även
Minderårig
Myndighetsålder
Omyndig

Svensk rättshistoria
Överstyrelsen för pressärendena

Överstyrelsen för pressärendena i Finland tillsattes 1865 och indrogs 1917 i samband med tryckfrihetens fullständiga genomförande.

Se även
Censur

Källor 

Finlands mediahistoria
Loshults kyrka

Loshults kyrka är en kyrkobyggnad i Loshult. Den är församlingskyrka i Loshults församling i Lunds stift. Vid kyrkan finns en informationstavla som berättar om Loshultskuppen 1676.

Kyrkobyggnaden
Den ursprungliga kyrkan på platsen uppfördes under medeltiden. Denna påstås ofta ha bränts av svenska trupper 25 februari 1568, varefter en ny ska ha blivit färdigbyggd 1591. Dessa uppgifter härstammar från spekulationer utan stöd i samtida källor av den lokalhistoriske forskaren Carl-Gustaf Liljenberg under början av 1960-talet. Den medeltida kyrkan kvarstod istället sannolikt till 1800-talet.

1825-27 byggdes korsarmarna och sakristian. Arkitekt var Johan Abraham Wilelius. Kyrkan återinvigdes 23 september 1827 av biskop Wilhelm Faxe.

1861-63 byggdes tornet med spira och huv och kyrkan förlängdes åt väster med 20 meter. Arkitekt var Albert Törnqvist. Kyrkan återinvigdes 1863 av biskop Johan Henrik Thomander.

Inventarier
 Predikstolen är en altarpredikstol från 1592.
 Under det nuvarande altaret finns en gammal altare i gråsten från den ursprungliga medeltidskyrkan.
 En dopfunt av trä, med snidad åttakantig skål, är från 1700-talet.
 En altartavla, som antagits vara målad av Pehr Hörberg, blev sommaren 2006 stulen. Den har inte återfunnits och är ersatt med en nutida målning.
På kyrksalens sidoväggar finns två stora målningar som även de anses skapade av Pehr Hörberg.
 En äldre röd mässhake är från 1785.
 En Karl XII:s bibel är från 1703.

Orgel
1740 byggde Jonas Hielm, Växjö en orgel med 8 stämmor. 1780 uppger man att orgeln är förbrukad.
1867 byggde Jöns Lundahl & Knud Olsen en orgel med 12 stämmor.
1940 byggde A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund en pneumatisk orgel. Orgeln hade fria och fasta kombinationer och automatisk pedalväxling. Orgelfasaden från 1867 års orgel användes till denna orgel.

Den nuvarande orgeln byggdes 2006 av A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund och är en rekonstruktion av 1867 orgel. Fasaden är från 1867 års orgel.

Gångedagen
I äldre tid var Kristi himmelsfärds dag en så kallad gångedag till Loshults kyrka, vilket drog mycket folk till kyrkan från kringliggande socknar. Företeelsen är i trakten känd som Loshulta torsdag och traditionen upprätthålls fortfarande även om antalet besökare inte är fullt lika stort.

Referenser

Noter

Tryckta källor
 Våra kyrkor, sidan 451, Klarkullens förlag, Västervik, 1990,

Webbkällor
 Loshults församling

Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader i Osby kommun
Rishammar

Rishammar är en tidigare tätort i Kungälvs kommun, cirka fem kilometer norr om Kungälv i Bohuslän och Västra Götalands län. Tätorten hade till 2015 namnet Kareby då det ändrades till nuvarande samtidigt som namnet Kareby togs över av den då nya tätorten omkring Kareby kyrkby. Tätorten växte 2018 samman med tätorten Kungälv.

Befolkningsutveckling

Se även
Kareby socken

Källor 

Tidigare tätorter i Västra Götalands län
Orter i Kungälvs kommun
Det okända (film)

Det okända är en svensk skräckfilm från 2000 i regi av Michael Hjorth.

Handling
Fem biologer åker ut i vildmarken för att undersöka en mystisk skogsbrand som ägt rum där. Efter bara några dagar börjar underliga saker att hända.

Om filmen
Filmen är lågbudgetproducerad med skakig handkamera i stil med den amerikanska succén The Blair Witch Project. Manuset skrevs av Tomas Tivemark och Michael Hjorth. Filmen spelades in under en veckas intensivt arbete, till stor del i Tyresta Nationalpark. För att minimera kostnaderna för överföring från vanligt videoband till 35 mm biofilm användes en projektorduk som man projicerade bilden på, som i sin tur filmades av med en riktig filmkamera.  Filmen regisserades av Michael Hjorth.

Musik

Bravo 6 - "You lose yourself"

Rollista
Jacob Ericksson - Jacob 
Marcus Palm - Marcus 
Ann-Sofie Rase - Ann-Sofie 
Ingar Sigvardsdotter - Ingar 
Tomas Tivemark - Tomas

Externa länkar

Svenska filmer 2000
Svenska skräckfilmer
Svenska dramafilmer
Svenska komedifilmer
Elling

Elling är en norsk film från 2001. Filmen är baserad på romanen  Brødre i blodet av Ingvar Ambjørnsen, och är regisserad av Petter Næss. Den var nominerad till Oscar för bästa utländska film vid 2002 års gala. Historien har även satts upp som teaterpjäs, under namnet Elling och Kjell Bjarne.

Handling

Den 40-åriga poeten Elling (Per Christian Ellefsen) har bott större delen av sitt liv överbeskyddad och skyddad av sin mor i barndomshemmet. När hans mor dör, och de sociala myndigheterna får reda på hur han lever, tvingas han ut i världen. Först till ett vårdhem för psykiskt sjuka. Där blir han god vän med Kjell Bjarne, och dessa två får sedan möjligheten att prova på livet på egen hand i lägenhet i Oslo. De har bara varandra som ende vän. 

De två lyckas sakta lära sig hur det är att leva ett vanligt liv. Kjell-Bjarne lär känna kvinnan i lägenheten över, som gravid blivit dumpad av sin pojkvän, och de tar hand om varandra.  Elling lär sig så småningom att tala i telefon och känna en känd norsk poet, genom att på ett originellt sätt göra sig känd som poet. De besöker en stuga och umgås.

Elling och Kjell-Bjarne lyckats sköta sig så bra på egen hand att stödkontakten Frank Åsli slutar besöka dem. Kjell-Bjarne flyttar på heltid upp till sin kvinna, Reidun Nordsletten, på andra våningen. För Elling går detta dock inte så bra. Elling deppar ihop av att bo ensam. Han känner sig utstött och blir passiv. Kjell-Bjarne och Reidun Nordsletten försöker få honom på fötter igen. 

Andra filmen "Mors Elling" utspelar sig tidigare, när Ellings mor fortfarande är i livet. De åker på solsemester, för Ellings mor vill att han lär sig leva själv, utan att vara beroende av henne. När hans mor dör hamnar Elling dock på vårdhemmet.

Det finns tre filmer om Elling:  "Elling" (2001), "Mors Elling" (2003) och "Elling, älska mig i morgon" (2005).

Rollista (i urval)
Per Christian Ellefsen - Elling
Sven Nordin - Kjell Bjarne
Marit Pia Jacobsen - Reidun Nordsletten
Jørgen Langhelle - Frank Åsli

Externa länkar
 

Filmer 2001

Norska dramafilmer
Norska komedifilmer
Norska filmer baserade på böcker
Norskspråkiga filmer
Norska 2000-talsfilmer (decennium)
Monopol (film)

Monopol är en svensk komedifilm från 1996 med Galenskaparna och After Shave.

Handling
Egil (Knut Agnred) är en vanlig målare, men en dag när han ska måla ett staket, börjar både det ena och andra helt otroliga ske. Plötsligt dyker ett filmteam upp och programledaren Hacke Häger (Per Fritzell). Det visar sig att allt bara var på låtsas och att Egil nu ska bli ett inslag i ett av Sveriges populäraste program. Men Egil vill inte signera sändningstillståndet som krävs för att sända inslaget. Egil porträtterar nu den lilla skara av svenska befolkningen som inte vill vara med på tv och bli kända.

Sune Finåker (Peter Rangmar) har nästan monopol på svensk TV och Radio, förutom de statsägda kanalerna, som han snart tänker köpa upp. Hela Sverige har passiviserats i Finåkers händer, med parollen Förströelse och lätt underhållning har han trollbundit det svenska folket framför tv-apparaterna och genom en storslagen galakväll på sina tv-kanaler tänker han vinna valet och bli statsminister, och då kommer han äntligen få sitt monopol.

Egil, Clary (Kerstin Granlund) och den sittande regeringen blir motståndsgruppen som på varsitt håll försöker få Finåker och hans monopolplaner på fall.

Rollista

Galenskaparna och After Shave:

Peter Rangmar - Sune Finåker
Knut Agnred - Egil Rosén
Per Fritzell - Hacke Häger
Kerstin Granlund - Clary Blomstedt
Anders Eriksson - Glenn Sivertsson
Jan Rippe - Viggo Florin
Claes Eriksson - Tobakshandlare Örn/Sångare i Arvstwistarna

Man ser andra skådespelare som:

Lisa Alvgrim - Kulturministern
Monica Dominique - Dagmar Fröberg
Olof Thunberg - Ernst Fröberg
Dan Ekborg - Parkbänksmannen
Mats Bergman - Personalchefen
Jörgen Mörnbäck - Professor Brio
Jan Nygren - Viking Holm
Olle Sarri - Chefsrekvisitören
Stefan Ljungqvist - Gud
Maria Lundqvist - Stjärnan
Christina Stenius - Mamma Palle
Ulf Dohlsten - Pappa Palle
Charlott Strandberg - Programledare för Motsatserna
Mi Ridell - Bimbonyttuppläserskan
Håkan Johannesson - Gordon
Lars Åby Hermansen - Turist (hans röst dubbas dock av Claes Eriksson)

Externa länkar
 
Kulturtuben – Monopol

Filmer 1996
Galenskaparna och After Shave
Filmer i regi av Claes Eriksson
Svenska komedifilmer
Svenska 1990-talsfilmer