kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tahiti

För den sydkoreanska musikgruppen, se Tahiti (musikgrupp).

Tahiti (, tidigare Otaheiti) är den största av Sällskapsöarna i Franska Polynesien i Stilla havet. Den består av två delar som förenas av det smala Taravaonäset och kröns av varsin vulkan, Orohena (2 241 m) i väster och Rooniu (1 332 m) i öster. Huvudstaden Papeete ligger på den nordvästra delen av ön. Tahiti har längre framstått som sinnebilden för det ljuvliga Söderhavet med behagligt klimat (cirka 25 °C året om), frodig växtlighet (tack vare riklig nederbörd) och laguner omgivna av korallrev. Ön är hårt exploaterad av turismen.

Historia 
Tubai befolkades av polynesier på 500-talet e.Kr. Kultplatser i form av inhägnade stenaltaren, särskilda marae, vittnar om de gamla hövdingadömena. Engelsmannen Samuel Wallis upptäckte ön den 24 juli 1767 och även fransmannen Louis Antoine de Bougainville trodde sig ha upptäckt ön året efter. Ett par år senare kom även James Cook. Med stöd av engelska missionärer upprättades ett kristet kungadöme med dynastin Pomare. Fransmännen återtog senare initiativet: 1842 blev Tahiti protektorat och 1880 fransk koloni och 1903 införlivades ön tillsammans med övriga öar inom Franska Polynesien i det nyskapade Établissements Français de l'Océanie (Franska Oceanien).

Efter folkomröstning gick Tahiti med i Franska Polynesien 1958. När provsprängningarna av kärnvapen inleddes 1966 på den närliggande Mururoa-atollen kom tiotusentals franska tekniker och militärer till Tahiti, vars ekonomi blev helt beroende av franskt bistånd och fransmännens konsumtion. En proteströrelse tog sig uttryck i upplopp 1995 och krav restes på politisk självständighet för Franska Polynesien.

Geografi 
Tahiti är huvudön i ögruppen Sällskapsöarna och samtidigt den folkrikaste i Franska Polynesien med cirka 70 procent av områdets hela befolkning. Ön har en area om cirka 1 048 km² och cirka 170 000 invånare, huvudorten heter Papeete med cirka 26 000 invånare. Högsta höjden är den utslocknade vulkanen Mont Orohena med cirka 2 240 meter över havet och ön delas av ett smalt näs i Tahiti-Nui (stora Tahiti) där de flesta bor och Tahiti-Iti (Lilla Tahiti) som i stort är obebodd.

Odling sker i form av kopra, vanilj, frukt och grönsaker.

Vidare läsning

Externa länkar 

  Tahitis turisbyrå om Tahiti
  Franska Polynesiens förvaltning om Tahiti
 Tahiti Bilder Tahiti Foton

Öar i Franska Polynesien
Defekt tal

Defekt tal, omättat tal eller fattigt tal är inom talteorin ett heltal n, för vilket summan av alla positiva delare, inklusive n självt, betecknat σ(n), är mindre än 2n. Värdet 2n - σ(n) kallas ibland n:s defekthet. Om σ(n) för det defekta talet är 2n - 1 kallas det även ett nästan-perfekt tal. De tal som inte är defekta kallas ymniga.

Defekta tal introducerades först av Nicomachus i boken Introductio Arithmetica omkring år 100.

De första defekta talen är:

1, 2, 3, 4, 5, 7, 8, 9, 10, 11, 13, 14, 15, 16, 17, 19, 21, 22, 23, 25, 26, 27, 29, 31, 32, 33, 34, 35, 37, 38, 39, 41, 43, 44, 45, 46, 47, 49, 50, 51, 52, 53, 55, 57, 58, 59, 61, 62, 63, 64, 65, 67, 68, 69, 71, 73, 74, 75, 76, 77, 79, 81, 82, 83, 85, 86, …

Egenskaper 
 Ett oändligt antal jämna och udda defekta tal existerar. Till exempel är alla primtal, primtalspotenser och alla äkta delare till defekta tal eller perfekta tal defekta.
 Alla udda tal med en eller två olika primtalsfaktorer är defekt.
 För tillräckligt stora n finns det åtminstone ett defekt tal i intervallet .

Se även 
 Lista över tal

Heltalsmängder
Sigmafunktionen
Liouvilles lambda-funktion

Liouvilles λ-funktion, betecknad λ(n) och namngiven efter Joseph Liouville, är en viktig aritmetisk funktion inom talteorin.

Om n är ett positivt heltal definieras λ(n) som:

λ(n) = (-1)Ω(n),

där Ω(n) är antalet primfaktorer till n räknade med multiplicitet.

λ är komplett multiplikativ eftersom Ω(n) är komplett additiv. Vi har att Ω(1)=0 och därför att λ(1)=1. Liouville-funktionen satisfierar följande likhet:

Genererande funktioner
Dirichletserien vars koeficcienter är λ(n) ges av

där ζ(s) är Riemanns zetafunktion.

Lambertserien vars koeficcienter är λ(n) ges av

där  är Jacobis thetafunktion.

Se även
 Pólyas förmodan

Multiplikativa funktioner
Mitra (mytologi)

Mitra är en av de tolv sol-, härskar- och rättvisegudarna, Adityas (olika former av solguden Surya), i indisk mytologi och iransk mytologi. Han uppträder ofta tillsammans med guden Varuna vars krafter han kompletterar eftersom han är väktare av den mänskliga ordningen. Han representerar bland annat vänskap, frihet, integritet och harmoni och ordet mitra är sanskrit för vän. Mitra återfinns fortfarande i dagens hinduistiska och zoroastriska tro som en solgud av underordnad betydelse.

Mitra har flera drag gemensamt med Mithra och Mithras, två gudsgestalter i persisk och romersk religion.

Synonymer för Surya: Aditya, Arka, Bhanu, Savitr, Pushan, Ravi, Martanda, Mitra och Vivasvan.

Se även
 Mithra
 Mithras
 Rig Veda

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Mithra, julen och den persiska kalendern
Mitra, Vedic God
Gudar i persisk mytologi
Gudar i indisk mytologi
Rättvisa

en:Mitra
pl:Mitra
Marks gymnasieskola

Marks gymnasieskola är en kommunal gymnasieskola i  Skene i Marks kommun, öster om Göteborg.

Skolan har omkring 1200 elever och erbjuder 11 nationella program. Hösten 1994 startade Marks Idrottsgymnasium som en av de första lokala idrottsgymnasieskolorna i Sverige. Genom åren har pojkar och flickor fått en del av sin idrottsliga utbildning i kombination med gymnasiala studier här. Exempelvis basketproffsen Jonas Jerebko och Jonas Larsson, golfproffsen Charlotta Sörenstam och Niclas Fasth samt fotbollsspelarna Christian Hemberg och Adam Eriksson. Skolan är en del av Kunskapens hus som även inrymmer Arenahallen, med 2 hallar à 20x40 meter, badmintonbanor(12 stycken), basketplan, handbollsplan, innebandysarg och volleybollplan samt bastu och styrketräningslokal.

Kända alumni
 Jan Björklund 
 Adam Eriksson
 Niclas Fasth
 Christian Hemberg
 Pamela Jaskoviak
 Jonas Jerebko 
 Jonas Larsson
 Charlotta Sörenstam
 America Vera-Zavala

Externa länkar 
Gymnasieskolans hemsida
Arenahallen Kunskapens Hus

Gymnasieskolor i Västra Götalands län
Marks kommun
Shamash

Shamash, även Samas, var i mesopotamisk mytologi en sol-, rättvise- och orakelgud som också hade rollen som allvetande domare. I den sumeriska mytologin kallades han Utu.

Enligt myten färdas han över himlen i sin quadriga, dragen av fyra hästar. Shamash är son till Sin, månguden, som skapats av Enlil och hans maka Ninlil för att skingra mörkret.

Hans västsemitiska motsvarighet bär det snarlika namnet Shemesh.

Se även 
 Gilgamesheposet
 Mitra
 Mithra
 Mithras

Referenser

Gudar i mesopotamisk mytologi
Solgudar
Rättvisa
Arkimedes princip

Arkimedes princip beskriver den kraft som påverkar ett föremål vilket sänks ned i en vätska. Principen formulerades av Arkimedes.

Innebörden av Arkimedes princip 
Arkimedes princip säger att "ett föremål nedsänkt i vätska påverkas av en uppåtriktad kraft, som är lika stor som tyngden av den undanträngda vätskan". Lyftkraftens storlek, F, är alltså proportionell mot volymen, V, av den del av föremålet som är nedsänkt i vätskan genom sambandet , där  är vätskans densitet och  är jordens tyngdacceleration. Därmed är  den undanträngda massan.

Den faktiska lyftkraften kommer ifrån tryckskillnader i vätskan. En vätskas tryck ges av  där  är höjdskillnaden mellan den höjd som trycket mäts och referenspunkten (där trycket är satt till noll). Ju längre ned du kommer, desto högre blir trycket. Trycket underifrån ett föremål lagt i vatten är därför högre än trycket ovanifrån, vilket resulterar i en nettokraft riktad uppåt.

Om föremålet har lägre densitet än vätskan, blir lyftkraften så stor att föremålet flyter. Har det större densitet än vätskan, till exempel järn i vatten, kan det fås att flyta om formen anpassas så att föremålet exempelvis förvarar luft under omgärdande vätskeyta. I detta fall blir densiteten av "föremålet" som tränger undan vätskan ett medelvärde av järnets och luftens; medeldensiteten för föremålet blir lägre än vätskans densitet.

Observera dock att Arkimedes princip gäller även i andra media än vätskor. Sålunda påverkas varje föremål som befinner sig i luft av en lyftkraft, om än liten. Också här gäller regeln att ju större föremålets volym är, desto större är lyftkraften (jmf luftballong). Därför har i en normal situation en klump bly en (marginellt) större nettotyngd än en mängd bomull med samma massa, det vill säga att nettokraften för en blyklump är större än för en hög bomull med samma massa. Detta beror på att bomullen tränger undan mer luft än vad blyklumpen gör.

Se även 
Arkimedes
Flytkraft
Metacentrisk höjd

Referenser

Noter 

Fluidmekanik
Svenska Ishockeyförbundet

Svenska Ishockeyförbundet (SIF) är en sammanslutning av svenska idrottsklubbar med ishockey på programmet. Förbundet bildades 17 november 1922 i Stockholm av representanter för sju föreningar, och har varit medlem i Riksidrottsförbundet och International Ice Hockey Federation (IIHF) sedan starten. Ishockey började spelas i Sverige redan 1920, men de två första åren administrerades ishockey i Sverige av Svenska Fotbollförbundet. Sverige hade då varit medlem i IIHF sedan 23 mars 1912. Under 2021 hade förbundet 67 247 registrerade spelare och domare samt 386 anslutna föreningar. Förbundet har 598 föreningar och 2406 lag i landet. Även inlinehockey sorterar under Svenska Ishockeyförbundet.

Svenska Ishockeyförbundet utsågs 1992 och 2006 till "årets idrottsförbund" av Sveriges centralförening för idrottens främjande. Förbundet ger ut tidskriften Hockey, som utkommer en gång per månad.

17 november 2022 firade förbundet 100-årsjubileum med Tidernas hockeygala i Globen.

Distriktsindelning 
Verksamheten inom SIF är uppdelat på fyra olika regioner (Syd, Väst, Öst och Norr) och totalt 22 distrikt. Distrikten motsvarar i grova drag de (25) svenska landskapen, men med vissa skillnader. Bohuslän och Dalsland är sålunda inordnade i ett enda distrikt, medan Öland inordnats under Småland. Göteborg och Stockholm har egna distrikt, och Härjedalen och Jämtland är hopslagna till ett distrikt. Närke och delar av Västmanland ingår i distriktet med namnet Örebro län.

Den här distriktsindelningen är grund för de lag som deltar i den årliga ungdomsturneringen TV-pucken. I TV-pucken har dock vissa distrikt slagits samman eller delats upp ytterligare (åtminstone vissa år).

Ordförande
Svenska Ishockeyförbundet har haft följande ordföranden:

1922–1924: Isaac Westergren
1924–1948: Anton Johanson
1948–1973: Helge Berglund
1973–1978: Ove Rainer
1978–1983: Arne Grunander
1983–2002: Rickard Fagerlund
2002–2004: Kjell Gustav Nilsson
2004–2015: Christer Englund
2015–: Anders Larsson

Källor

Externa länkar
Svenska Ishockeyförbundet

Ishockeyförbund i Europa
Ishockey i Sverige
Idrottsförbund bildade 1922
Ishockeyförbundet
Sport i Stockholm
Organisationer i Stockholm
Guldhjälmen

Guldhjälmen är det pris som delas ut till SDHLs och SHLs mest värdefulla spelare varje säsong, och det röstas fram av spelarna i respektive liga. 

För herrar har priset delats ut sen säsongen 1985/1986 och för damer sen säsongen 2019/2020. Priset delas ut av tidningen Hockey, från början i samarbete med Jofa men senare med CCM Hockey och C More och anses vara ett mycket prestigefyllt pris inom ishockeyn i Sverige.

Vinnare

Damer 

 2020 –  Lara Stalder, Brynäs IF
 2021 –  Kateřina Mrázová, Brynäs IF
 2022 –  Sidney Brodt, Linköpings HC

Herrar 
1986 –  Kari Eloranta, HV71 
1987 –  Peter Lindmark, Färjestads BK 
1988 –  Anders Eldebrink, Södertälje SK 
1989 –  Anders Eldebrink, Södertälje SK 
1990 –  Bengt-Åke Gustafsson, Färjestads BK 
1991 –  Håkan Loob, Färjestads BK 
1992 –  Håkan Loob, Färjestads BK 
1993 –  Peter Forsberg, MODO Hockey 
1994 –  Peter Forsberg, MODO Hockey 
1995 –  Per-Erik Eklund, Leksands IF 
1996 –  Esa Keskinen, HV71 
1997 –  Jarmo Myllys, Luleå HF 
1998 –  Tommy Söderström, Djurgårdens IF 
1999 –  Jan Larsson, Brynäs IF 
2000 –  Rikard Franzén, AIK 
2001 –  Kristian Huselius, Västra Frölunda HC 
2002 –  Ulf Söderström, Färjestads BK 
2003 –  Niklas Andersson, Västra Frölunda HC 
2004 –  Magnus Kahnberg, Västra Frölunda HC 
2005 –  Henrik Lundqvist, Frölunda HC 
2006 –  Andreas Karlsson, HV71 
2007 –  Fredrik Bremberg, Djurgårdens IF 
2008 –  Tony Mårtensson, Linköpings HC 
2009 –  Johan Davidsson, HV71 
2010 –  Mats Zuccarello Aasen, MODO Hockey 
2011 –  Magnus Johansson, Linköpings HC 
2012 –  Jakob Silfverberg, Brynäs IF 
2013 –  Bud Holloway, Skellefteå AIK 
2014 –  Joakim Lindström, Skellefteå AIK 
2015 –  Derek Ryan, Örebro HK 
2016 –  Patrick Thoresen, Djurgårdens IF 
2017 -  Joakim Lindström, Skellefteå AIK
2018 -  Joakim Lindström, Skellefteå AIK
2019 -  Jacob Josefson, Djurgårdens IF
2020 -  Kodie Curran, Rögle BK
2021 -  Marek Hrivík, Leksands IF
2022 -  Max Véronneau, Leksands IF
2023 -  Antti Suomela, IK Oskarshamn

Referenser

Priser och utmärkelser instiftade 1986
Svenska Hockeyligan
Svenska ishockeypriser
Svenska damhockeyligan
Pel

Pel kan syfta på:

 pel – äldre förkortning för "picture element", se pixel
 PEL – ett demokratiskt socialistiskt och eurokommunistiskt europeiskt parti, se Europeiska vänsterpartiet
 Pel (märkning) – en märkning av våtvarukärl

Se även
 Pegel
Stack (datastruktur)

Stack är en linjär ordnad följd av element, som följer "sist in, först ut"-principen. Precis som en papperstrave finns det två operationer man kan utföra: lyfta av (en: pop) och lägga på (en: push).

Stacken är en mycket vanlig datastruktur och används implicit i i stort sett i alla datorprogram. Vid funktionsanrop i imperativa programspråk lagras anropsparametrarna och lokala variabler i en stack-struktur, så att de sedan kan hämtas tillbaka i rätt ordning när funktionen återvänder. Många processorer har en inbyggd stack för att hantera funktionsanrop och returadresser. 

För att hålla reda på var i minnet det översta elementet i stacken finns används en stackpekare.

Se även 
 Kö
 Omvänd polsk notation (RPN)
 Stackmaskin

Referenser 

Datastrukturer
PGA

PGA har flera betydelser,
 äldre grafikstandard från IBM med en upplösning på 1024x768 bildpunkter, se PGA (grafik)
 Programmable Gate Array, se Grindmatris
 Professional Golfers' Association, se Professional Golfers' Association
 Pin Grid Array, en typ av kapsel för mikrochips.
Datorgrafik

Datorgrafik handlar om att visa information på en datorskärm, speciellt mer avancerad sådan. Datorgrafik används för underhållning, visualisering, vetenskap och konst.

Datorgrafik delas ofta upp i två stora områden, tvådimensionell och tredimensionell..

Tvådimensionell datorgrafik 

 Bildbehandling
 Digitalkamera
 Fraktal
 Kantutjämning
 Pixel
 Rastergrafik

Tredimensionell datorgrafik 

 3D-grafik
 Raytracing
 Radiosity
 Vektorgrafik
 Grafikkort
 Voxel
 Z-Buffer
 Rendering

Datorgrafik
Grafisk formgivning
PIM

PIM kan avse: 

 Partnership in International Management, ett konsortium av ledande internationella handelshögskolor, grundat 1973.
 Product Information Management, processer och system (PIM-system) avseende central hantering av information om produkter, med fokus på de uppgifter som krävs för att marknadsföra och sälja produkterna genom en eller flera distributionskanaler.
 Praktisk IT- och mediekompetens, ett projekt som drivs av Skolverket (tidigare av Myndigheten för skolutveckling).
 Personal Information Manager, en uppsättning datorprogram som kalender, adressbok och möteshanterare, oftast integrerade med varandra.
 ett routingprotokoll för att routrar ska hitta multicastsändare.
Densitet

Densitet, volymmassa är (enligt ISO 31) ett mått av ett ämnes täthet, således massa per volymenhet. Ju högre densitet ett ämne har desto större är mängden massa per volymenhet; densiteten påverkar således direkt ämnets vikt. Ibland används specifik vikt som en synonym till densitet, men i vetenskapliga sammanhang kan begreppen vara väsentligt olika. Det omvända begreppet (volym per massa) kallas specifik volym, eller volymitet.

I det internationella enhetssystemet SI (Système internationale d'unités) definieras densiteten ρ (uttalas 'rå') som:

     Där m = massa och V = volym

Förr sammankopplades massa och volym genom att definiera 1 gram som den massa 1 cm3 vatten har vid temperaturen +4 °C. Detta betydde att vattnets densitet vid denna temperatur var exakt 1 kg/dm3. Med de nya definitionerna av kilogram och meter är vattnets densitet vid +4 °C  kg/dm3. 1 m3 vatten väger därför ungefär 1 000 kg.

Den högsta densitet som förekommer naturligt på jorden är densiteten för osmium. Denna densiteten är 22 610 kg/m³.

Porösa och pulverformiga material 

För porösa eller pulverformiga och liknande material, exempelvis sand, skiljer man på kompaktdensitet och skrymdensitet. Man måste också hålla rätt på vad som finns mellan kornen i pulverformiga material. Exempelvis 1 m³ fuktig sand med mer eller mindre vatten mellan kornen väger väsentligt mer (och obestämt hur mycket mer, alltefter fukthalten) jämfört med 1 m³ torr sand av samma slag med enbart luft mellan kornen.

Vissa fuktiga material, såsom ved, kan krympa vid torkning då man ska bestämma densiteten för torrsubstansen. För ved brukar man ange densiteten som massan av torrsubstansen dividerad med den våta eller fuktiga volymen (innan torkning ägt rum). För ved brukar detta mått kallas torr-rådensiteten (torrt material i den råa eller fuktiga volymen), som bestämmes enligt ett standardförfarande.

Relativ densitet, specifik densitet 

Relativ eller specifik densitet är en dimensionslös kvantitet definierad som kvoten mellan två ämnens densiteter, och används när man är intresserad av storleksförhållandet mellan densiteter snarare än absoluta värden. I samband med gaser används ofta luftens densitet som referens, i samband med vätskor används ofta vattnets.

Ozon har ungefär 1,7 gånger högre densitet än luft. Då har ozon den specifika densiteten 1,7 i förhållande till luft.

Densitetstabell 

Ungefärlig densitet av några olika ämnen vid en temperatur av 20 °C och vid ett tryck av 1 atmosfär ( Pa).

Se även 
 Arkimedes princip
 Flytkraft
 Lista över grundämnen
 Schlierenfotografering
 Skrymdensitet
 Standardtryck och standardtemperatur
 Ytvikt

Externa länkar 
 SI-Metric:Densitet för fasta material (eng)
 SI-Metric:Densitet för flytande material (eng)
 SI-Metric:Densitet för vatten (eng)

Referenser

Fysikaliska storheter
En himla många program (TV-serie)

En himla många program är en svensk TV-serie i nio delar av och med Galenskaparna och After Shave. De första åtta avsnitten sändes i SVT under perioden 7 december 1989–27 januari 1990, och den 31 december 1996 sändes del 9 – En himla många program som ingen trodde fanns. Detta avsnitt ingick inte i den ursprungliga serien, utan klipptes ihop av överblivet material, som inte kom med i den. Till detta gjorde man emellertid nya inspelningar med programledaren.

Programmet baserades på en radioserie med samma namn som sändes i Göteborgs lokalradio 1984, också med Galenskaparna och After Shave.

Innehåll 
Den gemytlige Allan Preussen (Claes Eriksson) sitter i sin favoritfåtölj och presenterar olika TV-program. Programmen är parodier på nyhetsprogram, underhållning, långfilm, idrott, caféprogram, frågesport, reklaminslag och naturprogram med mera. Han har dessutom alltid en skål bredvid sig, vilket han fyller med olika saker i olika avsnitt, alltifrån wienerkorvar och gurkor till popcorn och champagne, som han äter på medan han presenterar programmen. 

En återkommande figur är farbror Frej, som spelas av Anders Eriksson. Denna figur är programledare för ett barnprogram och gör ett slags parodi på Hajk. Parodin bestod ofta i att ge mer eller mindre skrattretande förslag på hur barn med enkla medel och genom att använda föremål i sin vardagliga omgivning kunde tillverka leksaker. Leksakerna som farbror Frej tillverkade var dock i regel oanvändbara.

En annan återkommande karaktär är Goja, som spelas av Jan Rippe. Goja är en glad man som pratar grov västgötska och som alltid dyker upp i fel sammanhang, där han berättar roliga historier utan någon poäng. Dessa är egentligen inte alls roliga, men Goja skrattar sig ändå igenom hela historien. Han börjar alla sina historier med orden "Hemma på gårn...".

Enligt Jan Rippe finns det en verklig förebild till Goja, en gammal skolkamrat till honom som pratar västgötska och som alltid berättar dåliga historier.

I programmen förekom också en del reklamfilmer för påhittade produkter, bland annat Nisses tuggummi. Reklamfilmen för Nisses tuggummi återkommer i flera avsnitt. I den spelar After Shave och Anders Eriksson de skönsjungande tuggummituggande badpojkarna på stranden. Claes Eriksson gör berättarrösten, som påminner om en gäll journalfilmsröst.

Mottagande 
Serien hade i genomsnitt 2 698 000 tittare/avsnitt. Den betraktas som en av Galenskaparna/After Shaves största publiksuccéer.

Utgivning 
Musiken ur TV-serien gavs ut på en LP-skiva 1989, med låtar som bland annat Inte tråkigt alls, Kolla å kolla och Kortedala spårvagn, se skivan En himla många program.

Serien har även givits ut som VHS (5 kassetter) och DVD (3 skivor). DVD-utgåvan har också sålts som box, då inklusive en skiva med extramaterial.

Referenser 

Galenskaparna och After Shave
TV-seriestarter 1989
TV-serieavslutningar 1990
Svenska komediserier på TV
TV-serier i regi av Claes Eriksson
Svenska TV-serier från 1980-talet
Svenska TV-serier från 1990-talet
Svenskspråkiga TV-serier
Farbror Frej

Farbror Frej är en fiktiv person som figurerade i Galenskaparna och After Shaves TV-serie En himla många program.
 
Han var programledare för ett barnprogram och gjorde ett slags parodi på Hajk. Parodin bestod ofta i att ge mer eller mindre skrattretande förslag på hur barn med enkla medel och genom att använda föremål i sin vardagliga omgivning kunde tillverka leksaker. Leksakerna som farbror Frej tillverkade var dock i regel oanvändbara.
 
Farbror Frej gestaltades av Anders Eriksson.

Externa länkar 
Farbror Frej - ramsor

Fiktiva figurer från Sverige
Galenskaparna och After Shave
Jan Nygren (politiker)

Ture Karl Jan Nygren, född 15 april 1950 i Trollhättan, är en svensk tidigare politiker (socialdemokrat).

Biografi
Nygren var SSU-ordförande 1978–1984, statssekreterare i Civildepartementet 1987–1988 och i Försvarsdepartementet 1988–1991. Han var 1994–1996 statsråd i statsrådsberedningen (samordningsminister). År 1995–1996 var han även ansvarig minister för vapenexportfrågor. Mellan åren 1992 och 1994 satt han i styrelsen för Försvarets materielverk.

Det fanns ett brett stöd inom socialdemokratiska partiet för att 1996 välja honom till partiledare som efterträdare till Ingvar Carlsson. Han valde att avstå från att kandidera och efter att även Mona Sahlin dragit sig tillbaka blev Göran Persson vald till ny partiledare.

Nygren arbetade från 1997 som VD för Riksbyggen, men slutade 1 augusti 2000 för att börja som senior advisor på Saab AB, där han sedermera blev vice VD. Han var också ordförande i  Försvarsindustriföreningen.
Från januari 2007 är han styrelseordförande i PrimeKey Solutions AB. Nygren har varit verksam som seniorkonsult, delägare och partner i konsultbolaget Consilio International AB som bl.a. ägnar sig åt rådgivning till företag på komplicerade internationella marknader. 

1 april 2015 tillträdde Nygren som styrelseordförande för Försvarets materielverk.

Nygren är ledamot av Ingenjörsvetenskapsakademien sedan 2005 och ledamot av Kungliga Krigsvetenskapsakademien sedan 2007.

Referenser

Noter

Män
Födda 1950
Levande personer
Politiker från Trollhättan
Medlemmar av Långarydssläkten
Svenska socialdemokrater
Svenska statsråd i statsrådsberedningen
Personer inom Sveriges näringsliv
Personer med anknytning till Saab
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien