kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Säsong

Säsong, via franskans saison, från latinets satio (tid för) sådd, är numera en benämning för en årstid, en eller period av ett år som återkommer varje år.

Svamparna och svampplockningen har säsong på sensommaren/hösten, utomhusbadet under "sommarsäsongen", och skidåkning under vintern på respektive halvklot. I skolorna talar man om läsår istället för säsonger. Den tid på året då säsongen inom något pågår som intensivast talar man om "högsäsong", medan det under mindre intensiva perioder är "lågsäsong". I jakt är jaktsäsongen ofta reglerad i lagar eller förordningar. Perioder kan även kallas högsäsong eller lågsäsong beroende på tillgång eller efterfrågan av tjänster eller produkter.

Sport och TV
Sport och TV-branschen är numera de områden där uttrycket "säsong" används mest. Inom båda områdena fungerar säsongen som en naturlig avdelning.

Säsongen är ofta den period som styr kontrakt, löner och andra förmåner. Oenigheter eller kontraktsbrott brukar därför avgöras mellan säsongerna, för att störa verksamheten så lite som möjligt.

Sport

För sporten utgör ofta en säsong en enskild tävling mellan alla lag, man talar till exempel om Elitserien i ishockey säsongen 1995/1996, Elitserien i ishockey säsongen 1996/1997, och så vidare. Hur fotbollssäsongen skall spelas i olika länder debatteras ibland inom fotbollen . Den internationella skidsäsongen är anpassad efter Norra halvklotets vinter.

TV

En TV-serie, till exempel "Dallas" eller "Teenage Mutant Ninja Turtles", delas in i säsong 1, 2, 3 och så vidare. Det är under säsongen programmet sänds, oftast en bestämd tid varje dag eller vecka. Ibland kan ändringar göras på grund av annat som visas på TV, till exempel EM i fotboll. Oftast görs uppehåll under sommaren på aktuellt halvklot, en årstid mer förknippad med uteliv än med TV-tittande. Under sommaren visas däremot ofta repriser. För att behålla tittare tills början på nästa säsong, avslutar TV-serier ofta sista avsnittet för säsongen med en cliffhanger.

Se även
 Jaktsäsong
 Säsongsarbete
 Säsong (societ)

Referenser

Sporttermer
TV-distribution

es:Estación del año
th:ฤดู
Trafikplats Djurhagshus

Trafikplats Djurhagshus var en gammal trafikplats utanför Helsingborg där tidigare vägarna Riksväg 1 (sedermera E4) och Riksväg 3 (sedermera E6) mötte varandra.

Historik
Trafikplatsen låg vid den nuvarande t-korsningen mellan Djurhagshusvägen och Västkustvägen öster om Ödåkra. Djurhagshusvägen motsvarar gamla Riksväg 1:s sträckning och fortsatte fram till Trafikplats Ekebro öster om Hyllinge, där den korsade Riksväg 2 innan den fortsatte norrut mot Stockholm. Västkustvägen motsvarar sträckningen för Riksväg 3, som gick från Djurhagshus och norrut genom Fleninge för att vid Trafikplats Södra Varalöv norr om Strövelstorp gå upp i Rikstvåan som fortsatte upp mot Göteborg.

På 1960-talet byggdes en ny motorväg ut strax öster om Riksväg 3. Motorvägen var en del av den så kallade Öresundsleden, som så småningom kom att bli nya E6:an. Sträckan Södra Varalöv till Djurhagshus stod klar den 1 november 1964. Den nya leden byggdes några år därefter ut i södergående riktning och sträckan mellan Djurhagshus och Görarp invigdes den 4 november 1969. Under 1970-talet byggdes även E4:an ut från Helsingborg och norrut. I och med detta byggdes en ny och mycket större trafikplats där E4:an och E6:an möttes, och den nya trafikplatsen, Trafikplats Kropp, kunde invigas den 6 november 1978 och ersatte Trafikplats Djurhagshus.

Se även
Turistvägen Riksettan
Motorvägar i Sverige

Motorvägar i Sverige
Byggnader och anläggningar i Helsingborgs kommun
Transport i Helsingborgs kommun
Motorvägskorsningar
Ninko

Kejsar Ninko  var Japans 120:e kejsare, född den 16 mars 1800, död 21 februari 1846. Hans barnanamn var Ayahito och han var kejsare Kokakus fjärde son; hans mor var hovdamen Kajyūji Tadako. Vid nio års ålder blev han kronprins och han tillträdde som Japans kejsare då hans far abdikerade från tronen år 1817.

Kejsare Ninko grundade bland annat universitetet Gakushusho, för aristokratin. Under Meijieran kom Gakushusho att döpas om till Gakushuin.

Tillsammans med sina konkubiner och sin gemål, Fujiwara no Tsunako, fick kejsare Ninko ett antal barn:

Kronprins Osahito (Hiro no miya), (22 juli 1831 - 30 januari 1867) (se kejsare Komei.)
Prinsessan Toshi (Toshi no miya), 1842 omdöpt till Sumiko no miya (prinsessan Sumiko), (1828 - ?).
Prins Miki (Miki no miya), senare känd som Misahito no miya (prins Misahito), (1833 - ?, död som barn)

År 1835 blev prins Miki överhuvud över huset Katsura.
År 1862 blev prinsessan Sumiko överhuvud över huset Katsura.

Vid hans död kröntes hans son Osahito ny kejsare och kom att bli kejsare Komei.

Referenser

 

Japanska kejsare
Födda 1800
Avlidna 1846
Män
WP:Projekt Japan
Personer i Japan under 1800-talet
Samuel von Triewald

Samuel von Triewald född 11 maj 1688 i Stockholm, död 23 januari 1743 i Kiel, var en svensk poet, venskapsman och ämbetsman.

Biografi
Samuel von Triewald var son till ankarsmeden Mårten Triewaldt i Stockholm och Brigitta Noth, äldst av fyra söner och bror till Mårten Triewald. Efter universitetsstudier vid Uppsala universitet och tjänstgöring i Riksarkivet och Kanslikollegium företog Triewald 1711–1712 en bildningsresa till bland annat Tyskland och England. 1713 utnämndes han till guvernementssekreterare i Bremen och Verden. Han deltog 1715 i Hamburg i bildandet av en litterär orden, Teutschübende Gesellschaft, en sluten krets av föga betydande poeter, som försökte att i teori och praktik omsätta franskklassicismens estetiska ideal. 1718 utnämndes han till registrator i kansliets utrikesexpedition och 1720 till legationssekreterare vid kongressen i Braunschweig. Sverige kom aldrig att delta, men Triewald fick tillbringa två overksamma år på platsen. Han knöt här förbindelser med det holsteinska partiet, som önskade hertig Karl Fredrik av Holstein på Sveriges tron. Mot betalning försåg han Holsteins minister i Stockholm med upplysningar och tog 1725 steget fullt ut. Han avgick ur svensk tjänst och tillträdde befattningen som hovråd vid holsteinska legationen i Stockholm. Motiven verkar främst ha varit ekonomiska. De svenska ämbetsmännen hade svårt att få ut sina löner. Besvikelse över att inte ha blivit adlad spelade också in. Hans handlingssätt väckte dock indignation hos andra ämbetsmän. Sedan han gett ut en politisk ströskrift 1727, ökade missnöjet. En bestämmelse stadfästes, som förbjöd infödd svensk undersåte att ta tjänst i utländsk makts representation vid straff av landsförvisning. Triewald tvingades därigenom att lämna Sverige 1728. han flyttade till Kiel, där han med tiden avancerade till statsråd 1738.

Ett ofta antologiserat stycke är Satir emot våra dumma poeter Den långa dikten börjar: När en skald begynner yra,/ rasar'n mer än andra fyra,/ som stängs in i dårehus. Vidare översatte han verk av Nicolas Boileau. Samuel von Triewald slutade sitt liv som statsråd i Holstein.

Von Triewald valdes 1740 in som ledamot nummer 54 av Kungliga Vetenskapsakademien.

Bibliografi

Källor

Vidare läsning
Asaid, Alan, Triewald gjorde karriär som smakdomare, Svenska Dagbladet 2008-10-29.
 Lamm, Martin, Samuel Triewald och Teutsch-übende Gesellschaft i Hamburg, Samlaren 1905
 Lamm, Martin, Samuel Triewalds lif och diktning, Samlaren 1907

Externa länkar 
 

Svenskspråkiga poeter
Tyskspråkiga poeter
Svenska poeter
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Födda 1688
Avlidna 1743
Män
Rolf Kauka

Rolf Kauka, född den 9 april 1917, död den 13 september 2000, var en tysk serieskapare och förlagsman. Mest känd var han för att ha skapat serien Fix och Foxi.

Rolf Kauka började som serietecknare vid 17 års ålder och började sedan göra serier avsedda för en publik i USA. 1952 startade han en egen tidning i sitt hemland Tyskland som hette Eulenspiegel. Kort därefter inledde han också en ny serie som hette Fix och Foxi. I Tyskland blev Fix och Foxi så pass populär att han 1955 döpte om tidningen Eulenspiegel till just Fix och Foxi. Trots hans stora framgångar i Tyskland var både Rolf Kauka och hans serier ganska okända i övriga Europa. Försök att införa Rolf Kaukas serier i andra europeiska länder gjordes dock men med dåligt resultat. I Sverige lanserades tidningen 1958 men försäljningen gick trögt och tidningen lades ned 1961. Ett nytt försök att införa Rolf Kaukas serier i Sverige gjordes 1979. Denna gång delades det ut ett gratisnummer till vissa utvalda hushåll. Ett visst intresse uppstod i början men inte heller denna gång blev en framgång, och tidningen lades ned 1981. Förutom Fix och Foxi har han även gjort serien Pauli som också fanns med i tidningen Fix och Foxi.

Rolf Kauka hade en stil i sina serier som till stor del påminde om Disney. Han lär också ha hämtat sin inspiration i USA vilket kan vara förklaringen till likheterna. Rolf Kauka har också kallats för Tysklands Walt Disney. En orsak till att Rolf Kauka inte fick någon framgång i övriga Europa kan ha varit att Disney var mycket framgångsrika i hela Europa. Detta kan då ha gjort att det har blivit svårt att marknadsföra konkurrerande serier i liknande stil.

Källor 

Tyska serieskapare
Födda 1917
Avlidna 2000
Män
Officerare av Förbundsrepubliken Tysklands förtjänstorden
Prada

Prada är ett italienskt modehus inom haute couture och accessoarer samt glasögon, grundat 1913 i Milano av Mario Prada.

Tidiga år 
Företaget startades av Mario Prada under namnet Fratelli Prada (Bröderna Prada) och tillverkade initialt  endast skinnprodukter.

Vid Mario Pradas död i mitten av 1950-talet togs verksamheten över av svärdottern som ledde företaget i nästan 20 år. Hennes dotter Miuccia anslöt sig till företaget 1970 och sedan 1978 drivs företaget helt av Miuccia Prada. Företagets huvudkontor ligger i Milano på Via Andrea Maffei, 2. Prada är ett av världens största modehus och strävar efter att bli börsnoterat. Prada har även ett "lillasyster"-märke med namnet MiuMiu, som är döpt efter Miuccias smeknamn MiuMiu. Detta märkes kläder är främst inriktat till yngre kvinnor, medan dess väskor används av kvinnor i alla åldrar.

Märket 
Märket Prada är liksom Gucci, Dior och liknande, mycket omtalat inom modeindustrin. Logotypen har blivit en statussymbol inom vissa kretsar, även om den kallats för "antistatus" då logon inte är så skyltande.

Prada har tidigare samarbetat med företaget bakom Louis Vuitton.

Utöver sina kläder är både Prada och MiuMiu omtalade för sina exklusiva väskor. De mest exklusiva är sydda i lamm-, orm-, och krokodilskinn och kan vara prydda med guld och/eller ädelstenar.

Prada har även en billigare linje kallad Prada Sport.

Prada öppnade sin första svenska butik den 29 augusti 2013 på Birger Jarlsgatan i Stockholm.

Prada har flitigt använt sig av den ryska supermodellen Sasha Pivovarova.

Som alla lyxmärken har Prada vissa problem med förfalskningar så kallade piratkopior. Prada garanterar endast hundraprocentig äkthet om produkten är inhandlad i någon av deras egna butiker eller via den egna webbplatsen.

Bildgalleri

Referenser

Externa länkar 
 Prada.com (officiell webbplats)

Italienska modeskapare
Italienska klädmärken
Italienska konfektionsföretag
Företag bildade 1913
Catherine Sénart

Catherine Sénart, född 17 april 1970 i Montréal, Kanada, är en fransk-kanadensisk skådespelare.

Filmografi (urval)

Källor

Externa länkar 
 

Kanadensiska skådespelare
Kvinnor
Födda 1970
Levande personer
Personer från Montréal
Michael Sapieha

Michael Sapieha, född 9 oktober 1966 i Teheran, Iran är en kanadensisk skådespelare. Sapieha är sentida ättling av den polsk-litauiska adelssläkten med samma namn.

Filmografi 
Random passage (2002)
Cauchmar d'amour (2001)
Opération Tango 
L'Ombre de l'épervier
Marguerite Volant (1996)

Externa länkar

Kanadensiska skådespelare
Män
Födda 1966
Levande personer
1132

1132 (MCXXXII) var ett normalår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Biskop Henrik i Sigtuna tvingas i landsflykt.
 Sverker den äldre gifter sig med Ulvhild Håkansdotter.

Födda 
Rhys ap Gruffydd, härskare i Deheubarth.
Urraca av Kastilien (drottning av Navarra).

Avlidna 
 Mstislav I, ledare för Kievriket.

Externa länkar
Sanna (namn)

Sanna är ett kvinnonamn, en kortform av Susanna som är en grekisk form av ett hebreiskt namn med betydelsen "lilja". Namnet har använts som dopnamn sedan 1640-talet. Tidigare (1986–2001) hade Sanna namnsdag 11 augusti.

Det finns omkring 10 640 (enl. SCB 2013) personer i Sverige vid namn Sanna, varav cirka 8 680 (enl. SCB 2013) bär namnet som sitt tilltalsnamn/förstanamn. Dessutom finns de som bär namnet Susanna men kallas Sanna.

Kända personer som heter Sanna
Sanna Askelöf, OS-judoka
Sanna Bråding, skådespelare
Sanna Carlstedt, musiker
Sanna Ehdin, författare och hälsodebattör
Sanna Ekman, skådespelare
Susanna "Sanna" Kallur , friidrottare 
Sanna Lundell, journalist
Sanna Marin, finländsk statsminister
Sanna Nielsen, sångare
Sanna Persson, komiker och skådespelare
Sanna Sundqvist, skådespelare 
Sanna Valkonen, finländsk fotbollsspelare

Se även 
 Sanne

Kvinnonamn
1134

1134 (MCXXXIV) var ett normalår som började en måndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Juni 
 4 juni – I slaget vid Foteviken i Skåne besegras den danske kungen Nils Svensson av sin brorson, tronpretendenten Erik Emune. Nils flyr efter slaget till Schleswig.
 25 juni – Kung Nils blir dödad av Schleswigs borgare och därmed kan Erik Emune utropa sig till ny kung av Danmark.

Födda 
 Anastasius IV, född Corrado di Suburra, påve 1153–1154 (född omkring detta år).
 Basava, indisk filosof, poet och social reformator
 Inge Krokrygg, kung av Norge 1136–1161 (möjligen även född nästa år).

Avlidna 
 10 februari – Robert II, hertig av Normandie.
 4 juni – Magnus Nilsson, dansk prins, kung av Västergötland och svensk tronpretendent 1125–1130 (stupad i slaget vid Foteviken).
 25 juni – Nils Svensson, kung av Danmark sedan 1104 (stupad).
 13 augusti – Irene av Ungern, bysantinsk kejsarinna och helgon.
 8 september – Alfonso I, kung över Navarra och Aragonien, kejsare över Spanien.

Externa länkar
Kaplan

En kaplan (tidigare kapellan, det vill säga kapellpräst, präst i kapellförsamling) var i Svenska kyrkan tidigare titeln för kyrkoherdens medhjälpare. I Evangelisk-lutherska kyrkan i Finland kallas kyrkoherdens medhjälpare fortfarande kaplan, vilket i Sverige motsvarar en komminister. I de fall titeln kaplan fortfarande brukas i Svenska kyrkan kan den avse biskops medhjälpare eller en präst med särskilt ansvar. Det kan till exempel gälla ansvaret för gudstjänstlivet i en bestämd kyrkobyggnad.

En kaplan kan även vara en präst med begränsade, speciella uppgifter, såsom fältpräst, sjukhuspräst eller skolpräst. Det kan också vara en präst eller pastor som ombetts av en förening eller sammanslutning att ansvara för själavården i organisationen eller vid ett visst evenemang, såsom en lägerkaplan inom scoutrörelsen.

I Norska kyrkan kallas kyrkoherdens medhjälpare kapellan. Termen har även använts inom Danska folkkyrkan.

Inom romersk-katolska kyrkan kallas kyrkoherdens medhjälpande präst fortfarande för kaplan.

Se även
Militär själavårdspersonal

Källor

Noter

Externa länkar

Kyrkliga titlar
Yrken
1136

1136 (MCXXXVI) var ett skottår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser

December 
 14 december – Den norske kungen Harald Gille blir mördad i Bergen av tronpretendenten Sigurd Slemme. Denne försöker själv göra sig till kung av Norge, men blir istället dömd fredlös och jagad från Bergen. Istället väljs Haralds båda drygt ettåriga söner Sigurd och Inge till samregerande kungar av Norge (Sigurd på borgartinget i Viken och Inge på öretinget).

Okänt datum 
 Pierre Abaelard skriver Historia Calamitatum, där han beskriver sitt och Héloïses förhållande.
 Abbot Suger låter inleda byggandet av klosterkyrkan Saint-Denis i Paris. Här kombineras för första gången spetsbågen (från Burgund) med kryssribbvalv (från Normandie) och strävpelare (användes under antiken). Den resulterande stilen kallas gotik.
 Staden Crailsheim omnämns för första gången i skriftiga källor.

Födda 
29 juni – Petronella av Aragonien, drottning av Aragonien.
Ly Anh Tong, kejsare av Vietnam.
Maria I av Boulogne, regerande vasallgrevinna av grevedömet Boulogne.

Avlidna 
 14 december – Harald Gille, kung av Norge sedan 1130 (mördad i Bergen).
 Hugo av Payens, den första stormästaren av Tempelherreorden.
Gwenllian ferch Gruffydd, walesisk furstinna och upprorsledare.

Externa länkar
Lena Malmsjö

Lena Margareta Malmsjö, född Ericson den 7 maj 1934  i Katarina församling i Stockholm, död den 23 december 2004 i Stockholm, var en svensk dansare, produktionsledare och rektor. 

Malmsjö var engagerad som dansös i Operabaletten mellan 1950 och 1961. Hon blev rektor för Danshögskolan i Stockholm 1976. Hon var medlem i Kulturrådet, Konstnärsnämnden och Svenska Teaterunionen. Hon var mellan 1953 och 1964 gift med Jan Malmsjö samt är mor till Peter Malmsjö. Hon har dessutom lett TV-program om sex- och samlevnadsundervisning. Hon var en av producenterna bakom Vilgot Sjömans omdebatterade film Jag är nyfiken – gul 1967. Malmsjö är gravsatt i minneslunden på Boo kyrkogård.

Filmografi

Referenser

Externa länkar
Malmsjö, Lena M, rektor, Saltsjö-Boo i Vem är det / Svensk biografisk handbok / 1993 / s 747 
 

Svenska dansare under 1900-talet
Sommarvärdar 1979
Dansare från Stockholm
Skådespelare från Stockholm
Födda 1934
Avlidna 2004
Kvinnor
Yogyakarta (region)

Yogyakarta (officiellt, på indonesiska, Daerah Istimewa Yogyakarta) är en av två regioner i Indonesien med speciell status och är belägen på centrala Java.

Historia
Sultanatet Yogyakarta tillkom under mitten av 1700-talet i samband med konflikten mellan det holländska ostindiska kompaniet och de lokala javanesiska härskarna, sultanatet kvarstår till viss grad än idag.

Geografi
Regionen är mycket tätbefolkad men här finns ändå naturresurser med ett omfattande jordbruk och skogsbruk. Ett värdefullt virke från provinsen är teak.

Strax norr om regionen ligger den aktiva vulkanen Merapi.

Regionen drabbades 27 maj 2006 av en kraftig jordbävning, se Jordbävningen utanför Java maj 2006.

Administrativ indelning

Yogyakarta är indelad i fyra distrikt och en stad.

Distrikt (Kabupaten):
Bantul 
Gunung Kidul 
Kulon Progo 
Sleman

Stad (Kota):
Yogyakarta

Källor

Externa länkar 

Indonesiens provinser
Autonoma regioner i Asien
Java
Viktor IV (1138)

Viktor IV, född Gregorio Conti i Ceccano i Italien, var en katolsk präst som utsågs till kardinal och under år 1138 kortvarigt gjorde anspråk på påvetiteln. Han var kardinalpräst med Santi Apostoli som titelkyrka.

Viktor IV valdes den 13 mars 1138 till motpåven Anacletus efterträdare. Dock lämnade hans understödjare honom efter att ha blivit erbjudna mutor av den legitime påven Innocentius II. Bernhard av Clairvaux intervenerade och förmådde Viktor IV att den 29 maj 1138 avsäga sig sina anspråk på påvestolen.

Källor

Motpåvar
Män
Födda 1000-talet
Avlidna 1100-talet
1139

1139 (MCXXXIX) var ett normalår som började en söndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Juli 
27 juli – Coimbra blir Portugals huvudstad, och kung Alfons I proklamerar landets självständighet från Kastilien.

November 
12 november – Magnus den blinde, som är den ene av Norges tre kungar, stupar under inbördesstriderna om makten i slaget vid Holmengrå nära Strömstad. Därmed återstår för tillfället bröderna Sigurd Munn och Inge Krokrygg som samregerande norska kungar.

Okänt datum 
Gisle blir biskop i Linköpings stift.
Andra laterankonciliet hålls.
Cistercienserklostret Ten Duinen grundas.
Børglums stift får sin första biskop.
Kejsarinnan Matilda landstiger i England.
Klosterkyrkan i Fontenay börjar byggas.

Födda 
16 juni – Konoe, japansk kejsare
Tametomo, hjälte i japansk mytologi

Avlidna 
18 februari – Jaropolk II, härskare i Kievriket
20 oktober – Henrik den stolte, hertig av Bayern och Sachsen
12 november – Magnus den blinde, kung av Norge 1130–1135 och sedan 1137 (stupad i slaget vid Holmengrå)
Kristin Knutsdotter, drottning av Norge 1133, gift med Magnus den blinde (död omkring detta år)

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Hashim

Hashim, även Banu Hashim (arabiska بنو هاشم Banū Hāshim), är en arabisk klan från Mecka tillhörande stammen Quraysh, och som fått namnet från den islamiske profeten Muhammeds farfars far Hashim ibn Abd Manaf. Klanen gör anspråk på att härstamma från Ismael. När Muhammed levde var Hashimklanen den mäktigaste klanen i Mecka, om än inte den rikaste, med Muhammeds farbroder Abu Talib som överhuvud.

Beskyddare av de heliga städerna 
I den sunnitiska delen av arabvärlden har benämningen sharif använts för de hashimitiska ättlingarna till Hasan ibn Ali. Shariferna bemäktigade sig Mecka på 900-talet. De erkände visserligen kalifens överhöghet, men var i stort sett oberoende sedan dess, både under abbasiderna och senare under de egyptiska mamlukerna och det osmanska väldet. De innehade befattningen Sharif av Mecka och var beskyddare av de heliga städerna i Hijaz, nuvarande nordvästra Saudiarabien, fram till 1925, då området erövrades av Ibn Saud.

Hashimiter efter första världskriget 
Sharifen av Mecka var hashimit och beskyddare av de heliga städerna Mecka och Medina i Hijaz. Kungariket Hijaz proklamerades 1916, med Hussein ibn Ali som förste kung. Han tvingades abdikera 1924 till förmån för sin äldste son Ali ibn Hussein till följd av ett anfall från emiren Ibn Saud i Nejd. Ali ibn Hussein regerade till året därpå, då Ibn Saud erövrade kungariket och inlemmade det i sitt rike.

Syrien 
Faisal, som var tredje son till Hussein ibn Ali av Hijaz, utropades till kung av Syrien av en nationalförsamling i Damaskus den 8 mars 1920, men Frankrike avskaffade det kortvarigt självständiga Syrien efter slaget vid Maysalun i juli 1920, samt avsatte och utvisade Faisal.

Irak 
Storbritannien upprättade något senare en monarki i Irak och ovannämnde Faisal utropades till kung av Irak i augusti 1921 efter en folkomröstning. Denna gren av ätten regerade fram till 1958, då kung Faisal II avsattes och mördades, varefter landet blev en republik.

Efter Faisal II övertogs anspråken på den irakiska tronen av Zeid bin Hussain (1898–1970), och efter honom 1970 av sonen Ra'ad bin Zeid.

Jordanien 
Abdullah ibn Hussein, den andre sonen till Hussein ibn Ali av Hijaz, insattes 1921 som emir av Transjordanien, senare kung av Jordanien. Den nuvarande kungen av Jordanien, Abdullah II, är Abdullah ibn Husseins sonsons son. Han är högste beskyddare av de muslimska helgedomarna i Jerusalem.

Släktträd

Källor

Noter

Arabiska släkter
 
Banu Hashim
Muhammeds familj
Hashimiter
Dilek Gür

Dilek Gür, född 20 augusti 1961, är en svensk teaterregissör och översättare.

Gür är av turkisk härkomst. Efter studier i litteraturvetenskap och filosofi vid Lunds universitet studerade Gür vid Dramatiska Institutets teaterregilinje. Senare har hon arbetat som regissör vid bland annat Göteborgs stadsteater och Stockholms stadsteater och även gjort radioteater och kortfilm. Hon har därefter varit handläggare för konstnärligt utvecklingsarbete vid Dramatiska institutet. Gür har också översatt två romaner av den turkiske författaren Orhan Pamuk, 2006 års Nobelpristagare i litteratur.

Dilek Gür är gift med Ulf Kjell Gür och syster till journalisten Thomas Gür.

Bibliografi

Översättningar

Externa länkar

Svenska teaterregissörer
Svenska översättare
Översättare från turkiska
Kvinnor
Födda 1961
Levande personer
Lista över Jordaniens monarker

Jordaniens monarki bildades 1921 då brittiska Palestinamandatet delades i två delar, varvid området öster om Jordanfloden  bildade emiratet Transjordanien och Abdullah Ibn Hussein, son till den  hashimitiske kungen  Hussein ibn Ali i Mecka, insattes som emir. 

Abdullah blev kung av Transjordanien när emiratet 1946 blev ett självständigt kungarike och vid införlivandet av Västbanken efter det arabisk-israeliska kriget 1948-1949, ändrade han rikets namn till ”Hashimitiska kungadömet Jordanien”

Hashimitiska dynastin av Jordanien (1921–nutid)

Emiratet Transjordanien

Hashimitiska kungadömet Jordanien

Se även 
Lista över Jordaniens premiärministrar

 
Monarker
Jordanien