kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kapsel

För beredningsformen kapsel, se kapsel (beredningsform)

Kapslar, även kallade fröhus, är äkta frukter inom undergruppen torra frukter. Kapslar är mångfröiga frukter som öppnar sig när de är mogna. De bildas av ett eller flera fruktblad (karpeller) och kan innehålla olika antal rum. Det finns många typer av kapslar. Baljor (som finns hos ärtväxter) och baljkapslar (hos exempelvis ranunkelväxter) är enrummiga kapslar som bildas av en karpell och skidor (som finns hos korsblommiga växter) är tvårummiga och bildas av två karpeller. Baljor och skidor som brister av på tvären i enfröiga segment i stället för att öppna sig på längden kallas ledbaljor respektive ledskidor (och räknas till de så kallade ledfrukterna). Man kan också dela upp kapslarna efter hur de öppnas, man talar då om tandkapslar (som hos gullviva), sprickkapslar (som hos spikklubba), lockkapslar (som hos bolmört och rödmire) och porkapslar (som hos vallmo och blåklockor).

Ärtskida är ingen korrekt beskrivning, då ärtor bildar baljor. Talar man om ärtskidor som matvara är det dock språkligt korrekt.

Se även 
Nöt
Pistill
Frukt

Referenser

Noter 

Botanik
Växtmorfologi
Växtanatomi
Betalsystem

Ett betalsystem är ett system som möjliggör betalning på distans. Traditionellt har det skett via post vilket hanterats till exempel av bankgiro. Numera sker det ofta över öppna nätverk, till exempel via mobiltelefoner och internet.

Grundpelare
Betalsystemens effektivitet och funktion bygger främst på tre grundpelare:

Konsumenters förtroende
Konsumenterna vill inte att de data som överförs vid köp ska komma i orätta händer. Detta gäller kontoinformation såväl som information om kundens köpbetende. Icke-krypterade Internetförbindelser anses osäkra då konsumenten kan känna en rädsla för att någon oärlig person kan "lyssna av" kommunikationen.

Säljare och köpares identifikation
Parterna måste i en affärssituation vara säkra på att de kan identifiera sig. Köparen vill veta att köparen betalar till den riktiga säljaren och inte till en bedragare. Köparen vill också kunna bevisa betalningen om säljaren skulle förneka den. Säljaren vill på samma sätt känna sig säker på vem säljaren har med att göra. Köparen kan ju efter genomfört köp hävda att köparen varken har beställt eller tagit emot vara eller tjänst.

Dataintegritet
Parterna måste lita på att ingen har ändrat innehållet som en part sänder till en annan. Detta blir ett stort problem när data sänds över öppna nätverk

Betalsystem, några typer
Man brukar urskilja några betalningsystem som angriper dessa problem på olika sätt:
Betalkort med kryptering
Trepartssystem
Certifikatbaserade system, SET
Internetbanker
Virtuellt betalkort
Virtuell plånbok

Här är exempel på system som är aktiva i Sverige:
Bart var en bankrelaterad tjänst (Swedbank) för betalning i affärer i Sverige med mobiltelefon + QR-kod.
SEQR var en fristående tjänst (Seamless) för betalning i affärer i Sverige med mobiltelefon + QR-kod eller NFC.
Wywallet var en mobiloperatörersrelaterad tjänst (4T) för betalningar bland annat i affärer i Sverige med mobiltelefon + NFC-teknik.
Swish betalning är en bankrelaterad tjänst även för mobiltelefoner som inte är en Iphone eller har Android-systemet.

I Sverige verkar trepartssystemen och Internetbankkontoren få störst genomslag på marknaden för konsumentförsäljning. Virtuella betalkort och betalningar via mobiltelefon är andra system som försöker ta marknadsandelar.

Se även
Bank
Betalkort
Betaltjänstlagen
E-handel
Euro
Internetbanker
Valuta
Världsvaluta

Källor

Externa länkar
Paypal - globalt betalningsystem över internet
Joakim Sundberg (19 oktober 2013) "Teknikstrid när vi ska börja handla med mobilen". Dagens Nyheter/Ekonomi.

Betalningsmedel
Betalningssystem
Fattiga riddare

Fattiga riddare är en rätt gjord av bröd som fått ligga i en blandning av ägg, mjöl och mjölk och sedan stekts. Man kan också göra dem i bara ägg och mjölk, eller enbart mjölk. Ofta används vitt bröd som kan vara något gammalt och torrt.

Fattiga riddare globalt 
Fattiga riddare finns i olika varianter över världen. Ursprunget antas vara att torrt bröd kunde göras mer aptitligt genom att doppas i vätska och fett samt därefter stekas. Moderna motsvarigheter betraktas ofta som efterrätter eller frukostmat.

Norden och Tyskland 
Beteckningen "fattiga riddare" används i Tyskland (arme Ritter) och i Norden. I dessa länder utgör den ofta efterrätt, men kan också vara frukostmat.

I Sverige brukar fattiga riddare vändas i socker och malen kanel (alternativt strös över) för att sedan serveras med sylt, (äppel-)mos eller bär.

Spanien och Latinamerika 
I Spanien och Latinamerika kallas fattiga riddare för torrijas och är typiska under fastetid med anor från 1400-talets klostervärld. I Frankrike kallas rätten "pain perdu", vilket kan översättas med "förlorat bröd".

USA 
I USA är den närmaste motsvarigheten French toast, vilket där är en vanlig frukosträtt bestående av en brödskiva som vänds i ägg och mjölk och sedan steks i smör. I Storbritannien används också "French toast", men oftast beteckningen eggy bread eller regionalt poor knights of Windsor alternativt endast poor knights. I Storbritannien finns även ett slags ugnsbakad variant av fattiga riddare, kallad bread and butter pudding. Den består av brödskivor med eller utan smör, som varvas med torkad frukt och vaniljsås och sedan gräddas i vattenbad i ugn.

Rika riddare 
Rika riddare betecknar en lyxigare variant av fattiga riddare. Det finns mängder av olika recept på rika riddare. Gemensamt för dem är att dessa brukar innehålla grädde.

Enligt ett äldre svenskt recept på rika riddare brer man mandelmassa på en brödskiva och äppelmos på en annan. Sedan lägger man ihop skivorna och doppar dem i grädde, vänder i skorpsmulor och steker dem i smör, innan man serverar brödskivorna varma med socker.

Referenser

Externa länkar 

Desserter
Svenska maträtter
Amerikanska maträtter
Spanska maträtter
Brittiska maträtter
Bröd
GFF

GFF kan syfta på:

 GFF (tidskrift) – en svensk vetenskaplig tidskrift som främst berör regional geologi och paleontologi
 GFF – ett samarbets- och serviceorgan för förortskommunerna för idé- och kompetensutveckling, upphandling, läromedel med mera, se Göteborgs Förorters Förbund
 Göteborgs Fotbollförbund - ett av Sveriges 24 distriktsförbund i fotboll
 GFF – en fotbollsförening, se Göteborgs FF
 Göteborg Film Festival, tidigare Göteborg International Film Festival, GIFF
Draken

Draken kan syfta på:

 Draken (stjärnbild) – en stjärnbild
 Saab 35 Draken – ett stridsflygplan utvecklat av Saab AB
 Draken-klass – en svensk ubåtsklass byggd 1926–1930
 Draken II-klass – en svensk ubåtsklass byggd 1960–1961
 Draken (biograf, Göteborg) – en biograf som ligger vid Järntorget i Göteborg
 Draken (biograf, Stockholm) – en före detta biograf vid Fridhemsplan i Stockholm
 Kvarteret Draken – ett område i östra Malmö
 Draken med de röda ögonen – en bok av Astrid Lindgren
 Draken – en variant i spelöppningen siciliansk öppning i schack, se Drakvarianten
 Draken-skylten – en neonskylt på före detta biografen Draken på Kungsholmen i Stockholm
 Drakens gränd –  en gränd i Gamla stan, Stockholm
 Apoteket Draken – en filial av Apoteksgruppen
 Kvarteret Draken – ett område i Husie i östra Malmö

Film och TV
 Jane och Draken – kanadensisk-nyzeeländsk datoranimerad TV-serie för barn, 2005
 Lilla blåa draken – kanadensiskt-tyskt-koreanskt barnprogram för TV.
 Peter och draken Elliot – delvis animerad Disneyfilm fra 1977
 Peter och draken Elliott (film, 2016)
 Pojken och draken –svensk kortfilm fån 1962 av Bo Widerberg och Jan Troell

Litteratur
 Draken med de röda ögonen – novell av Astrid Lindgren, tryckt i bokform 1980.
 Drakens flykt – del 5 i fantasy-serien Sagan om Drakens återkomst av Robert Jordan 1991
 Björnen och draken – roman av Tom Clancy med Jack Ryan som huvudperson, 2000.
 Den förvandlade draken – reseskildring 1955 av Artur Lundkvist
 Den som dödar draken – kriminalroman av Leif G.W. Persson
 Kinesiska Draken – bok nummer 12 av Kim Kimselius i serien om Theo och Ramona.
 Liten är fin: draken som inte kunde sluta växa. Barnbok av Ingrid Sjöstrand, 1978, TV-program 1980.
 Röda draken – thrillerroman av Thomas Harris 1981.
 Röd drake – amerikansk film 2002 baserad på Thomas Harris roman Röda draken
 Sagan om Drakens återkomst, fantasy.bokserie i 14 band av Robert Jordan och Brandon Sanderson (del 14)l

Se även
  – flera olika örlogsfartyg
 Drake (olika betydelser)
Guldpalmen

Guldpalmen (franska: La Palme d'or, "Gyllene Palmbladet") är det mest prestigefyllda filmpriset av dem som utdelas vid filmfestivalen i Cannes. Vinnarfilmen väljs av en jury bland de filmer som ingår i festivalens sélection officielle och delas ut till regissören.

Guldpalmen har delats ut varje år sedan 1955 utom 1968, på grund av Majrevolten. 1939–1954 (utom vissa år, se nedan) titulerades priset Grand Prix du Festival International du Film.

Vinnare 
 Grand Prix du Festival international du Film (1939–1954)

 Palme d'or (1955–1963)

 Grand Prix du Festival international du Film (1964–1974)

 Palme d'or (1975–)

Referenser

festival-cannes.fr – Toutes les Palmes d'or

Externa länkar
 Filmfestivalen i Cannes officiella webbplats 

Filmfestivalen i Cannes
Priser och utmärkelser inom fransk film
Priser och utmärkelser instiftade 1939
Blankvers

Blankvers är ett klassiskt jambiskt versmått, en form av icke-rimmad pentameter. Utöver fem jamber förekommer ofta att rader kompletteras med en extra (men obetonad) stavelse i slutet. 

Det första kända eposet på blankvers är Henry Howards engelska översättning av Aeneiden från 1562. Formatet är mest känt från Shakespeares diktning, från Marlowes pjäser och från Det förlorade paradiset av John Milton. Det är en utveckling av andra format, främst verso sciolto och vers commun. I England har man sedan Shakespeares dagar främst använt blankvers som dramatiskt versmått. En orsak är att engelskan är rik på ord och vändningar med jambisk grundbetoning, och Shakespeares många blankverstexter bidrar förmodligen till populariteten.

Det tyska genombrottet, Lessings Nathan den vise, följdes sedan av Goethe och Schiller, som båda skrev dramatik på blankvers.

På svenska har poeten Göran Palm excellerat i versmåttet i fyra reportageböcker om Sverige och samtiden, Sverige, en vintersaga i fyra delar, utkomna mellan 1984 och 2005. I andra delen förklarar han utförligt versmåttets funktion och historia med talrika exempel.

Ur Shakespeares Hamlet:
To be/ or not/ to be/ that is/ the quest/ion.

Dock är den vanliga svenska översättningen av ovanstående rad inte korrekt blankvers då den innehåller en jamb för mycket:
Att va/ra el/ler in/te va/ra, det/ är frå/gan.

En översättning på korrekt blankvers skulle istället kunna vara:
Att va/ra el/ler in/te, det/ är frå/gan.

Se även 
 Fri vers

Källor 

Versmått
Anapest

Anapest är en stigande versfot som består av tre stavelser, med två obetonade följda av en betonad: kort-kort-lång. Ordet anapest är i normalt uttal således ett exempel på en anapest.

Anapester är vanliga i dramatisk diktning på klassisk grekiska och latin.

Etymologi 
Ordet kommer från det grekiska ana'paistos som betyder "omvänd" eller "tillbakaslagen".

Exempel 
I dessa exempel är den betonade stavelsen understruken.

En minnesregel finns i en dagsvers av Alf Henrikson:

Anapester till häst rycker an.

Trimeter 
Från William Cowpers "Verses Supposed to be Written by Alexander Selkirk" (1782), i anapestisk trimeter:

I must finish my journey alone

Tetrameter 
Ett exempel av anapestisk tetrameter är "A Visit from St. Nicholas" av Clement Clarke Moore (1823):

Twas the night before Christmas and all through the house

Ett exempel från Lord Byrons "The Destruction of Sennacherib":

The Assyrian came down like a wolf on the fold
And his cohorts were gleaming in purple and gold
And the sheen of their spears was like stars on the sea
When the blue wave rolls nightly on deep Galilee.

Se även
 Versmått

Källor 

Versfötter
Stigande peon

Stigande peon är en stigande versfot som består av fyra stavelser, det vill säga tre obetonade följda av en betonad, till exempel astronomi eller kalabalik. Se även fallande peon.

Se även
 Versmått
 Vers
 Poesi

Versfötter
Troké

Troké är en fallande versfot som består av två stavelser. Det betyder att trokén innehåller en lång stavelse följt av en kort, alternativt en betonad stavelse följt av en obetonad (— ∪).

Ordet troké kommer av grekiskans "trochaios".

Se även
 Versmått
 Vers
 Poesi

Versfötter
Daktyl

Daktyl är en fallande versfot som består av tre stavelser: lång-kort-kort, betonad-obetonad-obetonad (— ∪ ∪). Ordet kommer av grekiskans dáktylos, "finger".

I början av den svenska skönlitteraturens historia var flera lärde (Petrus Lagerlöf, Carl Aurivillius) ense om att daktyler stred mot svenska språkets naturliga prosodi eftersom det är naturligt i svenska språket att betona varannan stavelse. Eftersom hexametern och annan antik meter delvis bygger på daktyler och dessa versmått var populära, uppstod problem med att författa skönlitteratur på svenska. Georg Stiernhielm använde daktyler, men de slog igenom först med Thomas Thorild som fick sitt genombrott med en orimmad dikt på daktyler ("Passionerna").

Källor
  

Versfötter
Fallande peon

Fallande peon är en fallande versfot som består av fyra stavelser, dvs en betonad stavelse följd av tre obetonade. Exempel kan vara "tråkigaste" eller "äter maka-(roner)". Dessa exempel, liksom många andra skulle båda också kunna användas som två trokéer i många sammanhang, eftersom det kan låta naturligt att mer eller mindre betona ca varannan stavelse i språket. En femfotad trokéisk versrad skulle kunna lyda "Kent har världens tråkigaste hobby". På motsvarande sätt används ofta vad man skulle kunna tycka är en stigande peon som två jamber och ibland som en dansjamb.

Se även
 Versmått

Versfötter
Spondé

Spondé är en versfot som varken är stigande eller fallande. Den består av två stavelser som är likvärdigt betonade eller av lika längd. Spondéerna i den klassiska lyrikens versmått tillåts oftast motsvaras av trokéer när dessa versmått används i svensk lyrik. Detta på grund av svårigheten med att åstadkomma rena spondéer och avgöra vad som är det i språk som svenskan, där metriken bygger på skillnader i stavelsebetoning snarare än i stavelselängd (fastän stavelsernas uttalslängd vid neutralt uttal i regel sammanfaller med deras grad av betoning i vårt språk). 

Som spondéer kan man i svensk lyrik utläsa på varandra följande enstavliga ord, där det finns möjlighet att betona båda ungefär lika starkt (och/eller lika länge), till exempel Hör du och bröl där i en hexameterrad som Hör du / älgarnas / bröl | där / nere i / dalen, min / kära? (lodstreck anger här cesur och snedstreck versfotsgränser) 

På samma sätt kan man ofta utläsa ett enstavigt ord i kombination med ett angränsande ords betonade stavelse om de följer på varandra, till exempel -tur till i en hexameterrad som Åkte han / tur och re/tur | till / månen och / stjärnorna / alla? 

Vissa enstaviga ord, såsom obestämda artiklar, är nästan alltid obetonade och kan därför fungera dåligt att plocka in där versmåttet föreskriver spondé. 

Annat som kan tänkas fungera bra som spondéer är till exempel tvåstaviga sammansatta ord som stolsben och koltrast, där slutstavelserna innehåller någonting att "dröja kvar" lite på vid utläsning, till skillnad från tvåstaviga ord som stolen och sparka, där en liten efterföljande paus kan behövas om de används som tvåstaviga versfötter i till exempel hexameter, där de skall kombineras med daktyler och inte bli "kortare" än dessa, dvs. inte störa rytmen.

Det måste påpekas att mycket av allt detta beror på ordens kontext och funktion i versens innehåll, allra mest på materialet omedelbart framför och bakom dem, och att poeten har frihet att stundom kräva viss ansträngning av läsaren vad gäller att förstå hur versraderna är avsedda att utläsas. En kombination av medvetenhet om versmåttet och förmåga att dra slutsatser från det språkliga och innehållsmässiga sammanhanget avkrävs personen ofta, om han eller hon vill kunna betona versen på ett enligt versmåttets föreskrifter rytmiskt riktigt sätt. Det brukar anses att ju lättare det är att se hur en versrad skall utläsas och ju mer naturligt skanderandet låter, desto högre är dess metriska kvalitet. 

De mest välkända versmåtten som använder spondéer är hexameter och elegiskt distikon.

Se även 
 Versmått

Versfötter
Strof

Strof (av klassisk grekiska στροφή, strophē, 'vändning') är i poesin en grupp versrader som rytmiskt bundits ihop av ett versmått.  Ofta utgör en strof "ett avslutat helt" – motsvarande ett stycke i prosa.

I populärt språkbruk används strof synonymt med vers, men i språkbruket för litterär analys är denna betydelse felaktig då en vers (lat versus = linje)  endast är en av raderna i en strof.

Exempel

Den avslutande strofen i dikten I rörelse ovan består av två versrader.

Se även
 Strofisk vers
 Versmått
 Versfot
 Poesi
 Rim

Referenser

Verslära
Rim

Rim (sannolikt av franska rime; från rytm eller ett germanskt ord) innebär upprepning av ett eller flera ljud i flera ord, som ligger nära varandra eller som textrytmen skapar ett sammanhang mellan. Rim kan tjäna som välljud eller ljudmålning, accentuera nyckelord i texten eller göra det som sägs lättare att komma ihåg. Det är ett stilmedel framför allt i verskonsten, men även bland annat i prosa – som i de svenska landskapslagarna eller andra äldre lagformler – och i slagord, reklamfraser.

Varianter
Den form av rim man numera brukar avse i dagligt tal är slutrimmet, där sista ordet i två versrader i följd eller nära varandra slutar likadant från en accentuerad vokal och bakåt. Exempel: bal–pedal, sorg–Göteborg, elefant–konsonant. Fiskare rimmar dock inte på slaktare, eftersom ljudgruppen som upprepas är obetonad, men kan räknas som en halvassonans.

Motsatsen stavrimmet innebär att man radar upp ord som börjar likadant, exempelvis "Sju sjösjuka sjömän", är idag mer känt som allitteration. Det dominerade bland annat i fornnordisk, fornengelsk, fornhögtysk, och fornirisk vers, men är även känt från sanskrit.

Efter egenskaper
Dock är det fler av rimmens egenskaper som man kan dela in dem efter. Några exempel: 

 Längd: 
Manligt rim – ett enstavigt rim, till exempel man—kan och distans—assonans. Ett par av rimmande versrader sägs ha manligt rim om den sista (rimmande) stavelsen är betonad. När rimmönster skrivs ut används gemener för att beteckna manligt rim.
Kvinnligt rim – ett tvåstavigt slutrim, till exempel kvinna—finna eller skoter—kanoter. Ord i kvinnliga rimpar har alltså betoning på näst sista stavelsen. Att rimtypen benämns kvinnlig kommer av förhållandena i franskan, där nästan alla ord som kan användas för sådana rim har feminint genus.
Löpande rim – ett rim på tre eller flera stavelser, till exempel löpande—köpande.
Dubbelrim – ett rim där två ord i en sats rimmar på varandra. Som till exempel: Fåglarna sjöng mycket bra, Jag kände igen stycket, ja. Även Svara på och Vara så är en enklare form, men ändå dubbelrim. Det är många som anser att det låter mycket mer rytmiskt om det är fler rim, därför används det ofta, även om de bara är enkla, eller sista ordet samma som raden innan (inte riktigt dubbelrim). Detsamma gäller trippelrim där det är tre ord. Mindre vanligt, men ändå förekommande, är hela meningar som rimmar med en annan.

Typ: 
Assonans
Fullrim – rimmar från en fullständigt överensstämmande ljudlikhet från en betonad vokal och ordet eller versen ut.

Placering:
Inrim (se assonans)
Slutrim – rim som återfinns i slutet av raden

Gemensamt för dem alla är att ljudlikheten har en sammanbindande effekt, i synnerhet vid recitation; rimmet för versraderna samman till en högre enhet genom ett musikaliskt välljud.

Se även 
 Epik
 Limerick (diktform)
 Poesi
 Strof
 Versfot
 Versmått

Referenser

Externa länkar 

Verslära
Stilistik
Projekt Kvinnliga huvudpersoner
Fass

Fass, förkortning för Farmaceutiska Specialiteter i Sverige, är en sammanställning av läkemedelsfakta från läkemedelsindustrin till olika förskrivare av läkemedel och apotekspersonal. Det är en av Läkemedelsindustriföreningens Service AB utgiven informationsdatabas avsedd för läkare, tandläkare, sjuksköterskor, farmaceuter och annan sjukvårdspersonal som hanterar läkemedel. Fass i bokform kom ut första gången 1966.

Sedan 2001 finns Fass och Fass Vet. som en del av Läkemedelsportalen Fass.se. Där finns även informationen i det informationsblad, bipacksedel, som finns i varje läkemedelsförpackning. I juni 2005 var Fass.se, enligt ett pressmeddelande, världens mest besökta webbplats för läkemedelsinformation, med mer än 4 miljoner unika besök.

Upplagan för 2015 var den sista tryckta versionen av Fass och därefter är Fass endast finnas tillgänglig genom elektroniska kanaler såsom Fass.se.

Läkemedel för behandling av djur finns beskrivna i Fass Vet., som utkom som bok första gången 1973. Upplagan för 2015 var den sista tryckta versionen av Fass och Fass Vet., därefter finns information om djurläkemedel enbart tillgänglig via elektroniska kanaler såsom Fass.se och appen Fass Veterinär.

Beskrivningarna av enskilda läkemedel som finns på Fass.se är baserade på den information i produktresuméer och bipacksedlar som godkänts av Läkemedelsverket eller Europeiska läkemedelsmyndigheten.

Se även
Läkemedelsboken

Referenser

Externa länkar
Fass.se
Motsvarigheten till Fass i andra länder

Farmakologi
Apoteksverksamhet
Svenska uppslagsverk
Sjukvård i Sverige
Patientsäkerhet
Württemberg

Württemberg är en historisk region i sydvästra Tyskland. Det blev Grevskapet Württemberg 1083, Hertigdömet Württemberg 1495, Kurfurstendömet Württemberg 1803, Kungariket Württemberg (Europas minsta) 1806 och Folkstaten Württemberg en republik 1918 då den siste kungen, Vilhelm II av Württemberg, abdikerade. Efter andra världskriget delades det i Württemberg-Baden och Württemberg-Hohenzollern för att 1952 förenas med Baden till förbundslandet Baden-Württemberg.

Se även
 Lista över Württembergs regenter

Externa länkar 

 
Historiska tyska stater
Röd dvärg

Röda dvärgar är dvärgstjärnor med cirka en tredjedels solmassa och mindre diameter. Dessa lätta stjärnor är de vanligaste stjärnorna. De förbränner sitt bränsle mycket långsamt och blir därför mycket gamla.

Beskrivning
En röd dvärg är en relativt liten och sval stjärna på huvudserien, med spektraltyp antingen K eller M. Röda dvärgar har en massa på mellan 0,075 och 0,5 solmassor och har en yttemperatur på mindre än 4,000 K, de förbränner sitt bränsle mycket långsamt och blir därför mycket gamla. Röda dvärgar är de vanligaste stjärnorna i Vintergatan, eller i alla fall runt solen. Eftersom de röda dvärgarna lyser så svagt är det svårt att se individuella stjärnor. Inga röda dvärgar är synliga för blotta ögat.

Proxima Centauri, den närmaste stjärnan till solen, är en röd dvärg (typ M5, ca magnitud 11,05). Enligt vissa uppskattningar består Vintergatan till tre fjärdedelar av röda dvärgar.

Vissa modeller visar att röda dvärgar som är mindre än 0,35 M☉ är helt konvektiva. Detta betyder att det helium som produceras genom den termonukleära fusionen av väte konstant blandas och fördelas jämnt i hela stjärnan. Detta gör att det inte byggs upp en stor mängd helium i kärnan vilket leder till att de röda dvärgarna utvecklas långsamt, och har konstant luminositet och spektraltyp under väldigt lång tid, tills deras bränsle tar slut. På grund av att universum är relativt ungt finns det inga röda dvärgar som har kommit in i slutstadiet av sina liv. Planeter har identifierats i omlopp runt flera sådana stjärnor.

Några röda dvärgar 
Ett exempel på röd dvärg är vår närmaste stjärna (undantaget solen), Proxima Centauri. Planeter har identifierats i omlopp runt flera sådana stjärnor. 
 
Lalande 21185 är en röd dvärg i stjärnbilden Stora björnen och den ljusstarkaste röda dvärgen på norra stjärnhimlen, med magnitud 7,52.

På södra stjärnhimlen finns två röda dvärgar som är ljusstarkare ändå: AX Microscopii (Lacaille 8760) och Lacaille 9352 med magnituderna 6,7 och 7,3.

Se även 
 Blå dvärg
Brun dvärg
 Svart dvärg
 Vit dvärg
 Red Dwarf

Referenser

Noter

Externa länkar 

 Imagine the Universe! - Advanced Science - Stars

Stjärntyper
Huvudseriestjärnor klass M