kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ramosch

Ramosch (föråldrad tysk namnform: Remüs) är en ort och tidigare kommun i den schweiziska kantonen Graubünden. Sedan 2013 ingår den i den då nyinrättade kommunen Valsot.

Det traditionella språket i Ramosch är den rätoromanska dialekten vallader, även om det tyska språket har vunnit visst insteg  under 1900-talet. Rätoromanska är likväl modersmål för de allra flesta ännu, och det språk på vilket skolundervisningen bedrivs, samt var kommunens officiella administrationsspråk. Kyrkan är sedan 1530 reformert.

Källor 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Susch

Susch är en ort och tidigare kommun  i den schweiziska kantonen Graubünden. Sedan 2015 ingår den i kommunen Zernez.

Det traditionella språket i Susch är den rätoromanska dialekten vallader, men under 1900-talet har tyska språket vunnit insteg och är numera modersmål för en tredjedel av invånarna. Skoleleverna undervisas dock på rätoromanska, vilket också var kommunens officiella administrationsspråk. Kyrkan är sedan 1550 reformert.

I Susch finns sedan 2019 konstmuseet Muzeum Susch.

Källor 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Ftan

Ftan är en ort och tidigare kommun i den schweiziska kantonen Graubünden. Sedan 2015 ingår den i kommunen Scuol.

Det traditionella språket i Ftan är den rätoromanska dialekten vallader, men under 1900-talet har tyska språket vunnit insteg och är numera modersmål för en tredjedel av invånarna. Skoleleverna undervisas dock på rätoromanska, vilket också var kommunens officiella administrationsspråk. Kyrkan är sedan 1542 reformert.

Källor 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Nia Peeples

Virenia Gwendolyn "Nia" Peeples, född 10 december 1961 i Hollywood, Los Angeles, Kalifornien, är en amerikansk skådespelare och sångerska.

Filmografi (urval) 
 Fame (1984-1987)
 North Shore (1987)
 I Don't Buy Kisses Anymore (1992)
 Return to Lonesome Dove (1993)
 Blues Brothers 2000 (1998)
 Walker, Texas Ranger (1999-2001)
 Half Past Dead (2002)
 Connors War (2006)
 The Young and the Restless (2007)

Diskografi 
Studioalbum
 1988 – Nothin' But Trouble
 1991 – Nia Peeples

Singlar
1988 – "Trouble"
1988 – "High Time"
1988 – "I Know How (To Make You Love Me)"
1991 – "Kissing the Wind"
1991 – "Street of Dreams"

Externa länkar 
 Nia's Elements Of Life
 Officiell Hemsida
 

Födda 1961
Amerikanska sångare
Amerikanska skådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Personer från Los Angeles
Kvinnor
Levande personer
Landquart, Graubünden

Landquart är en ort och kommun i regionen Landquart i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen har  invånare (). Den bildades 2012 genom en sammanslagning av kommunerna Igis och Mastrils, av vilka Igis hade en mångdubbelt större befolkning. Den nya kommunen fick sitt namn efter den nordligare och folkrikare delen av Igis, som i sin tur fått namn av floden Landquart som från öster mynnar ut i Rhen vid platsen.

Kommunen består i dag av tre ortsdelar; Landquart (4898 invånare), Igis (3612 invånare) och Mastrils (577 invånare).

Källor 

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Walker, Texas Ranger

Walker, Texas Ranger är en amerikansk TV-serie med Chuck Norris i huvudrollen. Den spelades in 1993-2001 (8 säsonger). Serien har gått i Sverige på ZTV, TV6 och TV 3.

Handling 
Serien kretsar kring Cordell Walker, sergeant i polisenheten Texas Rangers. Walker är före detta marinkårssoldat och kampsportsexpert. Tillsammans med sin yngre kollega och bäste vän Jimmy Trivette löser de fall, där kampsport är ett av deras främsta vapen mot brottsligheten.

Rollförteckning (urval) 
 Chuck Norris - Cordell "Cord" Walker
 Clarence Gilyard Jr - James "Jimmy" Trivette
 Sheree J. Wilson - Asst. D.A. Alex Cahill
 Floyd Red Crow Westerman - Uncle Ray Firewalker (1993-1994)
 Noble Willingham - C.D Parker (1993-1999)
 Nia Peeples - Sydney Cooke    (1999-2001)
 Judson Mills - Francis Gage   (1999-2001)

På DVD

TV film
  Walker, Texas Ranger: Trial by Fire (2005)

Externa länkar 
 

Amerikanska TV-serier från 1990-talet
TV-seriestarter 1993
TV-serieavslutningar 2001
Texas i fiktion
Sony Pictures Television
Engelskspråkiga TV-serier
Amerikanska TV-serier från 2000-talet
Amerikanska dramaserier
Malans, Schweiz

Malans är en ort och kommun i regionen Landquart i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen har  invånare ().

Kommunen ligger i landskapet Bündner Herrschaft i kantonens nordligaste del, där floden Rhen nås av bifloden Landquart.

Språk
Det rätoromanska språket trängdes undan av tyska från 1300- till 1500-talet, främst genom inflyttning från lägre belägna delar av Rhendalen och området runt Bodensjön.

Religion
Malans reformerades 1525-26.

Näringar
Vinodling är traditionellt en väsentlig del av det lokala näringslivet. En stor del av de förvärvsarbetande pendlar ut, främst till Landquart och Chur.

Källor

Noter

Se även 
Alligator Malans

Externa länkar

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Wolfgang Flür

Wolfgang Flür, född 17 juli 1947 i Frankfurt am Main, Tyskland, är en tysk musiker och DJ. Han var medlem av det inflytelserika bandet Kraftwerk inom elektronisk musik, mellan åren 1973 och 1987.

Biografi 
Wolfgang Flür föddes den 17 juli 1947 i Frankfurt am Main som son till Hildegard och Heribert Flür och som tvilling med Winfried och yngre bror till Gregor Flür.

Tidig karriär (1947–1973) 
I mitten av 1960-talet började han spela trummor i bandet The Beathovens som bland annat spelade förband för The Who i Düsseldorf 1966. Han spelade även trummor i bandet Fruit för att mot slutet av 1960-talet spela trummor i bandet Spirits of Sound tillsammans med bland andra gitarristen Michael Rother, som också var medlem i Kraftwerk under ett antal månader innan han bildade bandet NEU! tillsammans med Kraftwerktrummisen Klaus Dinger.

Kraftwerk (1973–1987) 

Den 10 oktober 1973 erbjöds Wolfgang Flür att spela elektroniska trummor för Kraftwerk under ett TV-framträdande i programmet Aspekte på ZDF. Efter det blev han medlem av Kraftwerk, och gruppen släppte albumet Autobahn 1974. 1975 fick han sällskap av trummisen Karl Bartos. Sedan gav Kraftwerk ut albumen Radioaktivität (1975) Trans Europa Express (1977) Die Mensch-Maschine (1978) Computerwelt (1981), en period som enligt de flesta utgjorde Kraftwerks höjdpunkt. Sedan gav Kraftwerk ut albumet Electric Café (1986) och efter det lämnade Wolfgang Flür Kraftwerk eftersom "att det var dags att göra något annat".

Yamo (1986–) 
Wolfgang Flür släpper numera skivor under namnet Yamo. Detta projekt bildades under namnet Jamo 1992 då Wolfgang Flür skapade sången Little Child. The Children of Sarajevo som en reaktion på kriget i Bosnien. Den släpptes först på kassett 1992 och som singel året därpå. Projektet ändrade sedan namn till Yamo och släppte sin första fullängdsskiva Time Pie 1997 som producerades tillsammans med bandet Mouse on Mars.

Flür har också skrivit självbiografin Ich war ein Roboter (engelsk titel I Was a Robot), som kom ut i Tyskland 1999 och som främst avhandlar hans tid i bandet Kraftwerk.

Diskografi

Kraftwerk (1973–1986) 
Studioalbum

Yamo (1991–) 
Studioalbum

EP
1997 – Musica Obscura

Singlar

Soloartist
 2015 – Eloquence: Complete Works

Böcker

Referenser

Noter

Övriga källor 
 Flür, Wolfgang (2000) I was a Robot, Sanctuary Publishing, UK, 
 Officiell webbplats läst 29 oktober 2007
 Spirits of Sound

Externa länkar 
 Videoklipp - Flürs första framträdande med Kraftwerk i TV-programmet Aspekte den 10 oktober 1973.

Födda 1947
Kraftwerk
Tyska keyboardister
Tyska electronicamusiker
Män
Levande personer
Personer från Frankfurt am Main
Stig Fredrikson

För personer med snarlik stavning, se Stig Fredriksson.

Stig Fredrikson, född 20 mars 1945 i Aneby i Jönköpings län, är en svensk journalist.

Stig Fredrikson gjorde värnplikten vid Tolkskolan och inledde sin journalistiska karriär på Associated Press 1969 och gick vidare till Tidningarnas Telegrambyrå 1970. Åren 1972–1976 var han utrikeskorrespondent i Moskva.

Han var anställd vid Ekoredaktionen 1976–1979. År 1979 blev han utrikeschef vid Aktuellt och var det tills 1982 då han blev korrespondent i Washington, en tjänst som han innehade till 1986. Mellan 1987 och 1993 var han utrikeskommentator för Aktuellt. År 1993 blev han redaktionschef för Aktuellt. År 2001 lämnade han detta uppdrag för att bli utrikespolitisk kommentator i samma program. Den 31 maj 2011 gick han i pension.

År 2004 blev han ordförande för Publicistklubben. Hans motkandidat till posten var Gunnel Werner, men hon valde att dra in sin kandidatur när ny ordförande skulle väljas i april 2004.

Han har intervjuat Aleksandr Solzjenitsyn vid flera tillfällen, bland annat i samband med att Solzjenitsyn blev 80 år och inför hans 90-årsdag 2008. Fredrikson var under tidigt 1970-tal budbärare mellan Solzjenitsyn och delar av den väst, och hjälpte till att smuggla ut Aleksandr Solzjenitsyns böcker. Fredrikson har på senare tid brevväxlat med och skrivit en bok om den fängslade och numera frigivne oligarken Michail Chodorkovskij.

Källor

Externa länkar
SVT-intervju med Solzjenitsyn av Fredrikson från 2008

Män
Födda 1945
Svenska journalister under 1900-talet
Utrikeskorrespondenter
Levande personer
Personer från Eksjö
Svenska journalister under 2000-talet
Ordförande för Publicistklubben
Kling Klang Studio

Kling Klang Studio är den tyska musikgruppen Kraftwerks musikstudio belägen i Düsseldorf. 

Ursprungligen låg den på Mintropstraße 16 på bakgården till företaget Elektro-Müller inte långt från Düsseldorf Hauptbahnhof, centralstationen. 

Idag har studion flyttat och ligger utanför stadskärnan. Företagsnamnet Kraftwerk står dock fortfarande kvar på ringklockan. Kling Klang Konsum Produkt GmbH som säljer Kraftwerk-tröjor och dylikt använder adressen som företagsadress.

Studion delar namn med en av gruppens tidiga låtar, Kling-Klang från albumet Kraftwerk 2, och bandets produktionsbolag Kling Klang.

Kling Klang är också ett självständigt produktionsbolag, skapat av Ralf Hütter och Florian Schneider för att producera musik under bandnamnet Kraftwerk. Kling Klangs produktioner distribueras bland annat av EMI, Capitol Records och Astralwerks.

Referenser

Kraftwerk
Inspelningsstudior
Maienfeld

Maienfeld (rätoromanska Maiavilla) är en ort och kommun i regionen Landquart i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen har  invånare (). Kommunen gränsar mot Liechtenstein och Österrike.

Maienfeld betecknas av historiska skäl som stad, med de första dokumenterade stadsprivilegierna från 1434.
Den ligger i landskapet Bündner Herrschaft i kantonens nordligaste del, på floden Rhens högra sida.

Språk
Det rätoromanska språket trängdes undan av tyska från 1300- till 1500-talet, främst genom inflyttning från lägre belägna delar av Rhendalen och området runt Bodensjön.

Religion
Maienfeld är protestantiskt efter att ha reformerats 1529.

Näringar
Vinodling och gästgiveriverksamhet har sedan länge utgjort en väsentlig del av det lokala näringslivet, historiskt även kreaturshandel och hästavel. En stor del av de förvärvsarbetande pendlar ut, främst till Landquart och Chur.

Kuriosa
Johanna Spyris skrev ungdomsböcker på 1800-talet och hennes böcker om Heidi utspelar sig till stor del i Maienfeld.

Källor

Externa länkar

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Jenins

Jenins (rätoromanska Gianin) är en ort och kommun i regionen Landquart i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen har  invånare ().

Kommunen ligger strax öster om den lilla staden Maienfeld i landskapet Bündner Herrschaft i kantonens nordligaste del, på floden Rhens högra sida.

Språk
Det rätoromanska språket trängdes undan av tyska från 1300- till 1500-talet genom inflyttning från lägre belägna delar av Rhendalen och området runt Bodensjön.

Religion
Jenins reformerades 1540.

Näringar
Vinodling har sedan länge utgjort en väsentlig del av det lokala näringslivet, vilket avspeglas i kommunvapnet. En stor del av de förvärvsarbetande pendlar ut, främst till Landquart och Chur.

Källor

Noter

Externa länkar

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Fläsch

Fläsch är en ort och kommun i regionen Landquart i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen har  invånare (). Kommunen ligger i landskapet Bündner Herrschaft.

Kommunen har kantonens nordligaste bebyggelse, och gränsar i väster (i floden Rhen) mot kanton Sankt Gallen samt i norr mot furstendömet Liechtenstein. 
Kommunens högsta punkt är Vorder-Grauspitz,  m ö.h., tillika Liechtensteins högsta punkt.

Språk
Det rätoromanska språket trängdes undan av tyska under 1300-talen genom inflyttning från lägre belägna delar av Rhendalen och området runt Bodensjön.

Religion
Fläsch reformerades 1524.

Källor

Noter

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Tuscaloosa

Tuscaloosa är en stad i den amerikanska delstaten Alabama med en yta av 172,8 km² och en befolkning, som uppgår till cirka 79 000 invånare (2003). Av befolkningen är cirka 43 procent afroamerikanska.

Staden är belägen i den västra delen av delstaten cirka 150 km nordväst om huvudstaden Montgomery och cirka 70 km öster om gränsen mot Mississippi.

Källor

Externa länkar 

 
Orter i Alabama
Orter grundade 1819
Zizers

Zizers (rätoromanska Zezras eller Zir) är en ort och kommun i regionen Landquart i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen har  invånare ().

Kommunen ligger i det historiska "landskapet" Vier Dörfer, sedermera kretsen Fünf Dörfer, på floden Rhens högra sida. Zizers var förr i tiden huvudort i Vier Dörfer, men har sedan länge överflyglats av intilliggande Igis (Landquart), med vilket bebyggelsen är sammanvuxen.

Språk
Det rätoromanska språket trängdes undan av tyska under senmedeltiden, främst genom inflyttning från lägre belägna delar av Rhendalen och området runt Bodensjön.

Religion
Zizers nåddes av reformationen 1614, men ungefär halva befolkningen höll fast vid katolicismen, och den fördelningen har förblivit fram till idag.

Näringsliv
Vinodling är av tradition en väsentlig del av det lokala näringslivet, men den spelar numera en mindre roll.

En stor del av de förvärvsarbetande pendlar till Landquart, eller till kantonshuvudstaden Chur, som ligger en dryg mil söderut, samtidigt som många pendlar in till Zizers, där på senare tid industrier etablerats.

Källor

Noter

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Untervaz

Untervaz (rätoromanska Vaz Sut) är en ort och kommun i regionen Landquart i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen har  invånare ().

Kommunen ligger i det historiska "landskapet" Vier Dörfer, sedermera kretsen Fünf Dörfer, på floden Rhens vänstra sida, en mil norr om kantonshuvudstaden Chur.

Språk
Det rätoromanska språket trängdes undan av tyska under senmedeltiden, främst genom inflyttning från lägre belägna delar av Rhendalen och området runt Bodensjön.

Religion
Untervaz nåddes av reformationen 1611, men majoriteten höll kvar vid katolicismen, varvid religiösa konflikter uppstod. Först 1710 byggdes en separat kyrka för de reformerta invånarna.

Näringar
Untervaz fick industrier först under senare delen av 1900-talet. Flertalet av de förvärvsarbetande pendlar ut, främst till Chur och Landquart.

Källor 

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Trimmis

Trimmis (rätoromanska Termin) är en ort och kommun i regionen Landquart i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen har  invånare ().

Kommunen ligger i det historiska "landskapet" Vier Dörfer, sedermera kretsen Fünf Dörfer, på floden Rhens högra sida, sju kilometer norr om kantonshuvudstaden Chur, dit en stor del av de förvärvsarbetande pendlar. Den består av dels huvudorten Trimmis, där de flesta av invånarna bor, dels byn Says med omnejd med 157 invånare, som 1880-2007 var en egen kommun.

Språk
Det rätoromanska språket trängdes undan av tyska under 1300-talet, dels genom inflyttning från lägre belägna delar av Rhendalen och området runt Bodensjön, dels genom inflyttning av walser.

Religion
Says nåddes av reformationen 1526, till Trimmis kom den först 1613, men i det fallet höll majoriteten kvar vid katolicismen.

Källor 

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Mastrils

Mastrils är en ort och tidigare kommun i den schweiziska kantonen Graubünden, som från och med 2012 ingår i kommunen Landquart. Mastrils ligger på västsidan av floden Rhen, 15 km norr om kantonshuvudstaden Chur. 

Mastrils bebyggdes av rätoromaner under 1100- och 1200-talet, av walsertyskar under 1300-talet samt av högalemannisktalande på 1400-talet. 1610 gick en del av befolkningen över till den reformerta läran, även om katolicismen fortlevde. Sedan dess är befolkningen konfessionellt blandad, och har var sin kyrka.

Källor 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Haldenstein

Haldenstein (historiskt rätoromanskt namn: Lantsch sut ) är en ort i kommunen Chur i kantonen Graubünden, Schweiz. Orten var före den 1 januari 2021 en egen kommun, men inkorporerades då in i kommunen Chur.

Orten ligger på vänstra sidan av floden Rhen, mitt emot kantonshuvudorten Chur, dit två tredjedelar av den förvärvsarbetande befolkningen pendlar. Järnvägen Rhätische Bahn har en station med namnet Haldenstein, vilken ligger på östra sidan av Rhen. Trots närheten till Chur var det först efter det senaste sekelskiftet som bostadsbyggandet och befolkningen i den dåvarande kommunen ökade betydligt.

Historia 
Haldenstein lydde ursprungligen under kungsgården i Chur, men donerades 960 till biskopen av Chur. 1180 blev det ett ärftligt län under biskopen som innehades av riddarna von Lichtenstein. Sedan dessa dött ut övergick förläningen på riddarna von Haldenstein till 1402. Herrskapet Haldenstein frigjorde sig 1404 från biskopens länsöverhöghet. Länsherren Thomas von Schauenstein upphöjdes av kejsaren i friherrligt stånd 1611 och erhöll året efter myntnings-, marknads- och asylrätt. Haldenstein ingick 1558 ett skyddsfördrag med Drei Bünde, vilket kom till stånd först efter långa stridigheter med Edsförbundet. Det förblev dock ett självständigt baroni fram till 1803, då Haldenstein genom mediationsförfattningen blev en kommun i kanton Graubünden.

Språk och religion 
Liksom i övriga delar av Graubünden har rätoromanska varit befolkningens modersmål, men under 1300-talet tog tyska språket över, samtidigt som det nuvarande ortnamnet kom i bruk. Kyrkan blev reformert år 1616, men numera är en tredjedel av befolkningen katoliker, vilka söker kyrka i Chur.

Referenser

Externa länkar 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Says

Says är en ort och tidigare kommun i regionen Landquart i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen Says inkorporerades i kommunen Trimmis den 1 januari 2008.

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Pontresina

Pontresina (italienska/tyska) eller Puntraschigna (rätoromanska) är en ort och kommun i regionen Maloja i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen har  invånare (). Den ligger i Val Bernina, en sidodal till  Oberengadin (Engiadin'Ota), och har flera stationer på Berninabanan mellan Schweiz och Italien.

Språk
Det traditionella språket i Pontresina är det rätoromanska idiomet puter, men under 1800-talet började tyska språket vinna insteg, och redan 1880 var över halva befolkningen tyskspråkig. Antalet invånare med detta modersmål var vid folkräkningen 2000 lika många som 1880, men däremot var hela befolkningen sex gånger så stor: Rätoromanerna utgjorde alltså bara en tolftedel. En tredjedel av invånarna har utomschweiziskt ursprung, främst från Portugal, Tyskland och Italien. Skolundervisningen sker på både tyska och rätoromanska, enligt språkbadsmetoden.

Religion
Kyrkan blev reformert 1549. Som en följd av den stora inflyttningen är dock mer än halva befolkningen numera katoliker, och de har sedan 1923 en egen kyrka .

Källor 
 

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Bever, Schweiz

Bever (föråldrat tyskt namn Bevers) är en ort och kommun i regionen Maloja i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen har  invånare ().. Den ligger ungefär mitt i dalgången Oberengadin (Engiadin'Ota), där den utgör en järnvägsknut på Rhätische Bahn, tio km nordost om turist- och regionhuvudorten Sankt Moritz.

Språk
Det traditionella språket i Bever är det rätoromanska idiomet puter. Antalet invånare med detta modersmål har inte förändrats nämnvärt sedan mitten av 1800-talet, däremot har deras andel av hela befolkningen sjunkit kraftig, främst under 1900-talet, på grund av stor inflyttning av tysk- och italienskspråkiga. Vid folkräkningen 2000 hade omkring en femtedel rätoromanska som förstaspråk, en tiondel italienska, och två tredjedelar tyska. Skolundervisningen sker på både tyska och rätoromanska, enligt språkbadsmetoden.

Religion
Kyrkan blev reformert 1552. Som en följd av den stora inflyttningen är dock nästan halva befolkningen numera katoliker, och de söker kyrka i grannkommunen Samedan.

Källor 

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Celerina/Schlarigna

Celerina (tyska) eller Schlarigna (rätoromanska), officiellt Celerina/Schlarigna, är en ort och kommun i regionen Maloja i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen har  invånare (). Den ligger ungefär mitt i dalgången Oberengadin (Engiadin'Ota), några kilometer nordost om turism- och regioncentrumet Sankt Moritz och har en station på Rhätische Bahn.

Det traditionella språket är det rätoromanska idiomet puter. Så sent som vid mitten av 1800-talet hade nästan hela befolkningen detta språk som modersmål, men sedan har deras andel sjunkit kraftigt, främst under 1900-talet, på grund av stor inflyttning av tysk- och italienskspråkiga. Vid folkräkningen 2000 hade mer än hälften tyska som förstaspråk, var femte italienska, men endast var åttonde rätoromanska. Av de italiensktalande var en stor del utländska medborgare. Skolundervisningen sker på både tyska och rätoromanska, enligt språkbadsmetoden. 

Kyrkan i Celerina blev, som den sista i Övre Engadin, reformert 1577. Som en följd av den stora inflyttningen är dock mer än halva befolkningen numera katoliker, och de har sedan 1939 en egen kyrka.

Källor 

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Stampa

Stampa är en italienskspråkig ort och tidigare kommun  i distriktet Maloja i den schweiziska kantonen Graubünden. Från och med 2010 ingår den i den då nyinrättade kommunen Bregaglia. Till kommunen hörde även byarna Borgonovo, Coltura, Montaccio och Caccior samt, i en exklav, orten Maloja (ort) vid Malojapasset.

Källor 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Val Bregaglia

Val Bregaglia (italienska; lokal dialekt Val Bargaja tyska Bergell) är en dalgång i Alperna. Övre delen hör till den schweiziska kantonen Graubünden, medan den nedre delen hör till den italienska provinsen Sondrio. Söder om dalen ligger Bregagliabergen som fått sitt namn från dalen.

Politisk indelning
Den schweiziska delen av dalen utgör en enda kommun, Bregaglia, medan den italienska delen är fördelad på de två kommunerna Piuro och Villa di Chiavenna. Vid ingången till Val Bregaglia, där den mynnar i dalen Valchiavenna, ligger staden Chiavenna.

Språk
Officiellt språk är italienska i hela dalen. Till vardags talar de flesta lombardiska dialekter som skiljer sig åt i de olika delarna av dalen. I den schweiziska delen talas bargajot, som är en övergångsdialekt mellan lombardiska och rätoromanska.

Religion
På den schweiziska sidan av gränsen genomfördes reformationen i kyrkorna under perioden 1532-1552. Den italienska sidan har i allt väsentligt förblivit katolsk.

Schweiz geografi
Italiens geografi