kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Soliditet

Soliditet är ett finansiellt nyckeltal som anger hur stor andel av tillgångarna som är finansierade med eget kapital. De tillgångar som inte är finansierade med eget kapital finansieras med lån, också kallat främmande kapital. Soliditet räknar man ut genom att dividera det egna kapitalet med balansomslutningen, vilket är summan av tillgångarna. Det egna kapitalets storlek i förhållande till företagets övriga skulder beskriver företagets långsiktiga betalningsförmåga och är som sådan bland annat intressant i samband med att företaget förhandlar med banken om upptagande av nya lån eller krediter.

Soliditeten kan bara öka på tre sätt:

 Genom att företaget genererar vinst och denna återinvesteras i företaget
 Genom amortering av skulder
 Genom att ägarna skjuter till medel (till exempel genom nyemission).

När företaget går med förlust minskar det egna kapitalet och soliditeten minskar. På så sätt bestämmer företagets soliditet hur länge företagets resultat kan vara negativt innan konkurs. Dessutom finns tillgångarna ofta i form av aktier, fastigheter eller liknande. Vid en fastighetskrasch eller aktiekrasch kan tillgångarna snabbt minska i värde, och vid liten soliditet riskerar skulderna att snabbt överstiga tillgångarna, även utan att verksamheten uppvisar negativt resultat. Samtidigt är eget kapital ett dyrt sätt att finansiera verksamheten då ägarnas avkastningskrav ofta är högre än räntan på banklån. Av den anledningen är ett vanligt soliditetsmål omkring 30–40 procent.

Soliditet skall inte förväxlas med skuldsättningsgrad vilket är besläktat med soliditet men som används specifikt för att beräkna företagets finansiella risk (räntekänslighet).

Bankers soliditet 
I juni 2017 presenterade Westnova Management AB sin årliga jämförelse av soliditeten hos Sveriges banker per 2017-12-31. Detta visade att landets sparbanker har en genomsnittlig soliditet på 15,4 (15,9) procent, tre gånger högre än storbankernas 5,6 (5,4) procent. Bara tre banker hade en soliditet över 30 procent. I topp fanns Virserums sparbank med 31,0 (30,9) procent, Sparbanken Lidköping AB med 30,3 (33,2) procent, OK-Q8 bank med 30,1 procent och Högsby sparbank med 27,7 (29,3) procent (föregående år inom parentes).

Soliditet i Sverige 
I Sverige beräknas obeskattade reserver skilt från eget kapital. Detta läggs därför till det egna kapitalet när soliditeten beräknas (justerade för den latenta skatt som kommer att betalas om/när reserverna tas ut som vinst).

Beräkning av soliditet

Se även 
Kassalikviditet

Referenser 

Ekonomiska nyckeltal
Finansiell ekonomi
Världens dåligaste språk

Världens dåligaste språk med undertiteln Tankar om språket och människan idag är Fredrik Lindströms debutbok. Den diskuterar språkets utveckling utifrån utgångspunkten att det är människorna som bestämmer hur språket ska se ut, inte de som skriver ordlistorna. Lindström framför att det är talspråket som styr skriftspråket och inte tvärtom.

Referenser 

Svensk litteratur
Facklitteratur 2000
Aivva Uppström

Aivva Astrid Wilhelmina Uppström, född 29 december 1881 i Hedvig Eleonora församling i Stockholm, död 30 november 1971 i Engelbrekts församling i  Stockholm, var en svensk författare.

Biografi 
Hon var dotter till häradshövdingen Wilhelm Uppström och Wilhelmina Gerbing från Greifswald och studerade vid Statens normalskola för flickor och Högre lärarinneseminariet i Stockholm. Uppström tjänstgjorde som lärare vid Atenum för flickor 1903–1921. 

Debuten som romanförfattare skedde 1914 med en prisbelönad roman och därpå följde fyra romaner med historiska motiv, som utkom mellan 1916 och 1936. Hon var även medarbetare med artiklar i tidningar och tidskrifter.  

Uppström var ledamot av styrelsen för Svenska kvinnoföreningen för fosterlandets försvar i flera decennier, liksom medlem av den beslutande församlingen i Svenska Kvinnors Nationalförbund. Hon är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Bibliografi

Källor

Noter 

Svenskspråkiga författare
Svenska författare under 1900-talet
Svenska lärare under 1900-talet
Författare från Stockholm
Lärare från Stockholm
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1881
Avlidna 1971
Kvinnor
Bent Mogensen

Bent Mogensen, död 1644, från Skånes Fagerhult vid den dåvarande dansk-svenska riksgränsen mellan Skåne och Småland, var en, av svenskarna, mycket fruktad skånsk bondeledare och friskyttekapten under Horns krig 1644-45. Bent Mogensen lyckades värva omkring 1 000 frivilliga i hembygden till Danmarks försvar, och han stupade själv i strid mot svenskarna vid Markaryd 1644.

I Skånes Fagerhult finns idag en staty över Bent Mogensen, som hälsar gäster norrifrån välkomna vid väg E4. 2003 blev statyn vandaliserad, och någon berövade honom hans armar och gevär, och det är inte säkert om statyn kommer att restaureras eller flyttas.

Externa länkar
 Vandaliseringen av Bent Mogensens staty (Web Archive)

Illustrationsbehov-Skåne län

Snapphanar
Danska militärer under 1600-talet
Avlidna 1644
Män
Personer som stupat i strid
Födda okänt år
Abrakadabra

Abrakadabra är ett ord som en magiker använder när denne trollar (utför magi) för att få saker att till synes hända. Denna trollformel är känd sedan senantiken. Det är ett sätt att kalla uppmärksamheten till det magikern vill att man tittar på medan denne i själva verket undanhåller vissa handlingar för åskådaren. Långt tillbaks trodde man att ordet hade magiska krafter.

Ordets ursprung och historia 

Ursprunget är intressant eftersom "abrakadabra" inte behöver vara något påhittat ord. En teori är att det kommer av det hebreiska "bracha" vilket betyder "välsignelsen", medan andra menar att det kommer från arameiska avra kehdabra (אברא כדברא) vilket betyder ungefär "jag kommer att skapa som mina ord". Det kan också vara en simpel ordlek med bokstäverna A, B, C, D och R.

Uttrycket kan eventuellt också härledas från gnostikernas gudom Abraxas, vars namn på grekiska hade det numerologiska värde 365 och därmed symboliserade året.

Orden förekommer i Jesaja kapitel 28 i Bibeln, med innebörden "obegripligt språk":

Längre tillbaka i tiden fanns amuletter med detta ord inskrivet i triangelform (se bild), dessa bars som skydd mot feber enligt den romerske författaren Quintus Serenus från 200-talet f.Kr. Det gradvis försvinnande ordet, läst uppifrån och ned, ska symbolisera sjukdomens gradvisa försvinnande. Man kunde även skriva ordet i denna triangelform på en lapp den sjuke skulle äta en rad av diagrammet i taget, en per dag, alternativt skulle man bära lappen under en viss tid och sedan bränna eller slänga lappen.

Så sent som på 1800-talet användes trollformeln i nordisk folklore mot sjukdomar.

Se även 
 Magi
 Mager
 Hokus pokus
 Simsalabim
 Trollkarl

Källor

Noter 

Magi
Caspar Due

Caspar Due (också kallad Casper Due, Casparus Due och Kaspar Duva), friskyttekapten med härkomst från Polen som var bosatt i byn Norje i Blekinge. Han skrev sitt eget namn som Casper Due. 

Förde under Skånska kriget befäl över Casparus Dues friskyttekompani som huvudsakligen bestod av friskyttar från Blekinge, Östra Göinge och Villands härader och som hade Hendrich Ågesen Pflug som sambandsofficer. Dues kompani arbetade också för major Nicolaus 'Nicolaj' Hermansen och amiral Juel. 

Enligt Dues egen rapport arbetade hans kompani bland annat med att avbryta svensk postgång i Sölvesborgstrakten, sedan begav sig kompaniet ner till Helsingborgs- och Landskrona trakten. Därefter återvände de till Blekinge och slogs bland annat mot "Svenshenes Atoleri" och erövrade 28 hästar som de använde för eget bruk. Sedan arbetade de för Hermansen och hans dragoner under en period. De kom mycket bra överens med Hermansen men var besvikna på sin sambandsofficer Henrich Pflug och ville gärna ha honom utbytt. 

Vintern 1678-79 tillbragte Casper Due och delar av hans kompani i Köpenhamn enligt order från Pflug, men de återvände under våren till Skåne och Blekinge. Casper Due blev avrättad den 4 september 1679 av svenskarna genom spetsning på påle.

Referenser 
 Swenske Ordinarie Post-Tijdender 0916 digitaliserade av KB Stockholm

Snapphanar
Danska militärer under 1600-talet
Avlidna 1680
Militärer som blivit avrättade
Män
Personer under stormaktstiden
Personer i Polen under 1600-talet
Personer som blivit avrättade av Sverige under 1600-talet
Kinna IF

Kinna IF är en idrottsförening i Kinna i Marks kommun. Kinna IF bildades den 22 januari 1922 på Kinna Hotell.  

Kinna IF har haft många olika sektioner genom tiderna, de största var Friidrott, Skidor, Orientering, Handboll, Ungdom, Fotboll, Gymnastik men det har funnits ytterligare idrottsgrenar nämligen cykling, boxning, brottning, bandy och boboll. 

1934 invigdes Viskavallen som fortfarande är hemmaarena för klubben. 

Kinna IF Fotboll spelar i Division 4 södra (2021). Kinna har även visat upp sig inom den nya inomhussporten, Futsal, där de överraskande vann ett SM-Brons 09.

Kinna IF har spelat sju säsonger i fotbollens division 2. den näst högsta serienivån, första gången säsongen 1953/54 och senast 1969. 

4 maj 1958 kom Elfsborg till Viskavallen som obesegrade serieledare, 12 segrar och två oavgjorda. Kinna bröt sviten och vann med 1-0 inför 3 269 åskådare. Året efter vann Elfsborg på Viskavallen, inför 4 732 åskådare. 

Johan Larsson, svensk mästare i Elfsborg 2012, kom från Kinna IF. Han spelar för närvarande (2021) i IF Elfsborg och har sex A-landskamper på meritlistan.

Externa länkar 
 Kinna IF
Torslanda IK

Torslanda IK är en fotbolls-, futsal- och bordtennisklubb i Torslanda i Göteborg. Klubben disponerar idrottsplatsen Torslandavallen.

Historia
Föreningen bildades som fotbollsklubb 1944. Under årens gång har klubben haft aktiviteter i fotboll, bordtennis, handboll, ishockey, gymnastik och bowling.
2016 gick föreningen ihop med  Avenyn United FC och adderade därmed futsal till sin verksamhet.

Aktuell serietillhörighet 
För säsongen 2016/2017 i bordtennis och futsal samt 2018 i fotboll tillhör klubbens seniorlag seriesystemet enligt följande:

Framstående spelare
Av på senare år framgångsrika fotbollsspelare har John Alvbåge och Fredrik Lundgren samt Jennifer Falk Torslanda som moderklubb.

Externa länkar
 Torslanda IK
Antisabbatarier

Antisabbatarier, från grekiska motståndare till sabbaten, var i den gamla kristna kyrkan de kristna som inte erkände firandet av den judiska sabbaten. 

Samma benämning har i nyare tid använts om ett kyrkligt parti i England som ville avskaffa allt söndagsfirande, eftersom det inte finns något särskilt påbud om söndagsfirande i Bibeln, och alla veckans dagar (därför) måste anses lika heliga.

Referenser 

Kristendomens historia
Musikfrågan Kontrapunkt

Musikfrågan Kontrapunkt, från början Musikfrågan, på senare år endast Kontrapunkt, var en svensk/samnordisk TV-frågetävling om klassisk musik, som sändes 1964–1998. Programledare fram till 1980 var Sten Broman. Under åren 1985–1998 leddes programmet av Sixten Nordström. Programmet återkom i ny version under våren 2017, då med namnet Kulturfrågan Kontrapunkt.

Historik
Premiärprogrammet sändes den 14 februari 1964. Programledare fram till 1980 var kompositören, dirigenten och musikskriftställaren Sten Broman. Från 1985, när programmet återupptogs, till en början med en "intern" svensk omgång, leddes programmet av musikdirektören Sixten Nordström.

Under den karismatiske och excentriske Sten Bromans tid som programledare blev programmet en stor tittarsuccé med som mest tolv miljoner tittare i fyra länder. Bromans kombination av musikkunskaper, humor och klädstil (inklusive egendesignade kostymer) gjorde honom till en stor TV-profil och ett program om klassisk musik populärt i vida kretsar.

I de samnordiska omgångarna av Kontrapunkt tävlade nationella tremannalag mot varandra. Sverige och Norge deltog i samtliga omgångar, Danmark och Finland i de flesta, och 1990 tillkom även Island. Programmet byggde på interskandinavisk språkförståelse, och eftersom Finland, åtminstone mestadels, representerades av finlandssvenskar, var islänningarna de enda som därvid inte kunde använda sitt modersmål. Den sista omgången 1998 vanns av Finland.

Under flera säsonger var Johannes Norrby domare i programmet.

Vinnare

1964–1980
1964 – Stockholm (Carl-Gunnar Åhlén, Bengt Paulsson och Carl-Lennart Hagberg)
1966 – Skåne (Karl-Erik Grape, Anna-Lena Isacson-Norlander och Eric Ross Posslewhite)
1970 – Sverige (Karl-Erik Grape, Anna-Lena Norlander och Eric Ross Posslewhite) / Sverige (Bengt Utterström, Sven Kruckenberg och Lars Högbom)
1972 – Norge (Gudmund Holthe, Ivar Folgere och Leif Bendix Jørgensen)
1977 - Norge (Gudmund Holthe, Ivar Folgere och Leif Bendix Jørgensen)
1980 – Sverige (Kjell Bondestad, Roger Edman och Anders Öhnedal)

1985–1998
 1988 – Norge (Ola Faye, Kjell Hillveg och Trond Jahr)
 1990 – Norge (Kjell Hillveg, Gro Shetelig Kruse och Audun Kayser)
 1992 – Norge (Kjell Hillveg, Gro Shetelig Kruse och Audun Kayser)
 1994 – Sverige (Roger Edman, Paul Christian Sjöberg och Evabritt Selén)
 1996 – Norge (Ola Faye, Lene Grenager och Kjell Hillveg)
 1998 – Finland (Mats Liljeroos, Kari Rydman och Ann-Kristin Schevelew)

Referenser

Externa länkar

Frågesport
Kulturprogram i Sveriges Television
Norska TV-program
Danska TV-program
Finländska TV-program
Isländska TV-program
Klassisk musik-program på TV
Sasha Mesić

Sasha Mesić (Saša Alexander Peter Mesić, serbiska: Саша Александер Петар Месић), född 1941, död 27 oktober 2016, var en svensk komiker med serbisk bakgrund, född i dåvarande Jugoslavien.

Mesić är känd från sin medverkan som sig själv i miniserien "Tim Hibbins och Sasha" i Sen kväll med Luuk. Mesić gestaltade en frispråkig och vilsen invandrare som hamnar i de mest pinsamma situationer på grund av normförbistring. Tim Hibbins spelades av komikern Felix Herngren.

År 2001 medverkade Mesić som "Georg från Torslanda", där han skrapade en trisslott som avslutning på TV-serien Pangbulle. Mesić har även haft en roll som svarttaxichaufför i filmen Stockholm Boogie från 2005.  

Mesić har även medverkat i Småstadsliv och sågs 2010 i en TV-reklam med "Judit & Judit" för Com Hem. År 2014 medverkade han som taxichaufför i avsnitt 5 av Taxi i regi av Felix Herngren.

Referenser

Noter

Externa länkar
 
  

Män
Födda 1941
Avlidna 2016
Svenska skådespelare
Svenska komiker
Rollfigurer i TV-serier
Fiktiva figurer från Sverige
The Wannadies

The Wannadies är ett indiepop/rockband från Skellefteå, där bandet 1988 gjorde sin första spelning på Norrhammarskolan. 

Kända låtar är "My Hometown" från 1990, "You and Me Song" från albumet Be a Girl (1994) samt låtarna "Shorty" & "Hit", båda från albumet Bagsy Me (1996). "Shorty" var även med i en reklam för Ikea som kunde ses på TV runt millennieskiftet. Låten "You and Me Song" är med i filmen Romeo+Juliet.

Efter uppehåll sedan år 2002 släppte Wannadies hösten 2020 sin första singel på 18 år: "Can’t Kill The Musikk" , och meddelade kort därefter att bandet är inbokade för en ny turné under våren 2022.

Medlemmar 
 Pär Wiksten - sång och gitarr
 Stefan Schönfeldt - gitarr
 Fredrik Schönfeldt - bas 
 Christina Bergmark - sång/keyboard
 Gunnar Karlsson - trummor (från start till 1997)
 Erik Dahlgren – trummor (från 1997)

Diskografi 
 1990 – The Wannadies
 
 
  med sången Hit
 1997 – The Wannadies

Referenser 

Upplösta svenska indiepopgrupper
Musik från Skellefteå
Bosarp

Bosarp är en ort i Eslövs kommun i Skåne län, belägen norr om Eslöv.

Bosarp är kyrkby i Bosarps socken. Bosarps kyrka ligger här.

Namnet kommer av mansnamnet Bose, som i genitiv heter Bosa, och torp i betydelsen "nybygge"

Bosarps Jär avsattes som naturreservat 1963.

Författaren Frank Heller (pseudonym för Gunnar Serner), född i Lösens socken, var uppvuxen i Bosarp. I sin självbiografi På detta tidens smala näs berättar han bland annat om uppväxtåren i byn. Hans systerdotter, författaren Elsi Rydsjö, är född i Bosarp.

Referenser

Noter 

Orter i Eslövs kommun
Deimos (mytologi)

Deimos, fruktan personifierad i den grekiska mytologin, var son till Ares och Afrodite. Deimos uppträder oftast tillsammans med sin bror  Phobos (skräck) och gudinnan Enyo (fasa), då de följer Ares på stridsfältet. Hans romerske motsvarighet är Fuga.

Referenser 

Gudar i grekisk mytologi
Afrodite
Teoretisk fysik

Teoretisk fysik är den del av fysiken som använder matematiska eller datorbaserade modeller för att försöka förstå och beskriva naturen. Teoretiska fysiker formulerar modeller av verkligheten som används för att förklara, organisera och förutsäga fysikaliska fenomen. Dessa modeller kallas för fysikaliska teorier.

Typer av teoretisk fysik 

Teoretisk fysik är ett mycket brett begrepp. En del av den teoretiska fysiken ligger närmare experimentell fysik och arbetar med att tolka resultat från experiment och att utveckla nya modeller, teorier och beräkningsmetoder utifrån detta. Denna typ av teoretisk fysik kallas ibland för fenomenologi, och den mer beräkningsinriktade teoretiska fysiken kallas ibland för beräkningsfysik. Matematisk fysik å andra sidan har stora krav på matematisk bevisföring och matematiska fysiker arbetar till exempel med att utveckla nya matematiska metoder och formuleringar och att göra existerande teorier mer matematiskt rigorösa. Matematiska fysiker ägnar sig i allmänhet inte åt att studera experimentella data eller åt numeriska beräkningar.

Mellan dessa områden finns en flytande skala av olika typer av aktiviteter, och ibland särskiljs dessa så att man med teoretisk fysik varken menar matematisk fysik eller fenomenologi och beräkningsfysik utan det som finns emellan. Det kan röra sig om kvantfältteori, allmän relativitetsteori, strängteori och så vidare.

Fysikaliska teorier 

En fysikalisk teori är en matematisk formulering av fysikaliska lagar, som ska innefatta observerade fenomen och förutsäga nya. Exempel på fysikaliska teorier är den elektromagnetiska fältteorin och kvantmekaniken. De flesta teorier som dagens teoretiska fysiker arbetar med har sina grunder i den allmänna relativitetsteorin och/eller kvantmekaniken.

En teoris "kvalitet" är i stor utsträckning kopplad till dess förmåga att göra förutsägelser (av resultat från nya experiment) och dess omfattning. Förutsägelserna måste i sin tur kunna prövas mot nya observationer och avgör om hypotesen-teorin kan godtas, måste modifieras eller förkastas. En annan viktig bedömningsgrund är teoretisk enkelhet (Ockhams rakkniv) och elegans.

Historiskt sett har man ofta haft en fysikalisk observation som utgångspunkt för att skapa en ny teoretisk beskrivning. Detta är dock inte alltid fallet; i vissa fall har dock en hel teori kunna byggas upp utan att någon specifik observation förelegat. I så fall måste teorins förutsägelser prövas genom observationer i efterhand för att kunna godtas. Detta var fallet för Einsteins allmänna relativitetsteori, vars tillkomst var helt genom teoretiskt arbete. Den har därefter verifierats experimentellt. 

Ett aktuellt exempel är strängteorin, som ännu inte kunnat testas experimentellt men som har stort stöd bland teoretiska fysiker på grund av dess teoretiska egenskaper.

Externa länkar 

 

de:Physik#Theoretische Physik
Gottfried Arnold

Gottfried Arnold, född 5 september 1666 i Annaberg, död 30 maj 1714 i Perleberg, var en tysk mystiker, teolog, kyrkohistoriker och författare.

Biografi
Arnold var 1697–98 professor i historia i Giessen. Efter flerårig skilsmässa från kyrkan var han kyrkoherde i Allstedt och Werben, och superintendent i Perleburg, Preussen. Han slöt sig till den radikala pietismen och har givit uttryck åt dess svärmiska mystik i sitt verk Geheimnis der göttischen Sophia (1700).<ref name="A">Svensk Uppslagsbok’’, Band 2, 1947–1955. (spalt 385)</ref> 

Författarskap
Mest känd för eftervärlden är Arnold som författare till "radikalpietismens bibel", den monumentala Opartiska kyrko- och kättarhistoriken (Unparteyische Kirchen- und Ketzer-Historie) från 1699-1700. Detta är allt annat än opartiskt i det att all fromhet tillerkännes kättarna, medan kyrkan alltid har orätt. Det har dock bidragit till att ge den kyrkohistoriska forskningen en mera psykologisk inriktning och kastat nytt ljus över hithörande frågor i kyrkans historia.

I svenska psalmboken 1937 är han representerad genom Nils Ahnlunds översättning (1936) av de fyra verserna till psalm 347 Seger giv, du segerrike''. Arnold skrev texten 1697 och i Sverige sjungs den till den i Stockholm verksamme organisten Gustaf Düben d.ä.:s melodi från 1674. Psalmen är medtagen i Den svenska psalmboken 1986 med alla verserna under nummer 568.

Bibliotek

 (DE) Reinhard Breymayer: "Der wiederentdeckte Katalog zur Bibliothek Gottfried Arnolds", in: Dietrich Blaufuß und Friedrich Niewöhner (Hrsg.): Gottfried Arnold (1666-1714). Mit einer Bibliographie der Arnold-Literatur ab 1714 (zusammengestellt von Hans Schneider). Wiesbaden: Harrassowitz 1995 (Wolfenbütteler Forschungen, hrsg. von der Herzog August Bibliothek, 61), S. 55-143.

 (DE) Werner Raupp: Arnold, Gottfried (Pseud.: Christophorus Irenaeus), in: Biographisch-Bibliographisches Kirchenlexikon, vol. 20, Nordhausen: Bautz 2002 (), col 46-70 (med detaljerd bibliografi).
 (EN) Werner Raupp: Arnold, Gottfried, in: Hener F. Klemme/Manfred Kuehn (Ed.): Dictionary of Eighteenth-Century German Philosophers. Vol 1, London/New York 2010, p. 34-36.

Referenser

Se även
Radikalpietism

Personligheter inom pietismen
Tyskspråkiga författare
Tyska psalmförfattare
Tyska kyrkohistoriker
Födda 1666
Avlidna 1714
Män
Pojkarna i mitt liv

Pojkarna i mitt liv () är en amerikansk långfilm från 2001 i regi av Penny Marshall, med Drew Barrymore, Steve Zahn, Adam Garcia och Brittany Murphy i rollerna. Filmen baseras på en självbiografisk roman skriven av Beverly D'Onofrio.

Rollista

Externa länkar

Filmer 2001
Amerikanska komedifilmer
1960-talet på film
1970-talet på film
1980-talet på film
Connecticut på film
Filmmusik av Hans Zimmer
Röntgenspektroskopi

Röntgenspektroskopi omfattar en mängd olika spektroskopiska mättekniker som har gemensamt att röntgenstrålning används för att analysera ett materialprov. Röntgenstrålningsområdet indelas i minst två energi- eller våglängdsområden (gränserna är dock inte särskilt skarpa): mjukröntgenstrålning (under cirka 10 keV) och hårdröntgenstrålning (över cirka 10 keV).

Se även
Röntgenabsorptionsspektroskopi
Röntgenemissionspektroskopi
ESCA (fotoemissionsspektroskopi)
Röntgenkristallografi

Spektroskopi
TV-producent

TV-producent är en yrkesgrupp inom TV-produktion och är ytterst ansvarig för produktionen av ett TV-program. I vissa fall är vederbörande ansvarig enbart för budget eller innehåll, men det är också vanligt att producenten också ansvarar för programmets konstnärliga utformning. En sådan producents roll kan alltså likna den roll som en filmregissör har.

TV-producenten tillhör inte sällan ett fristående produktionsbolag, och är då underordnad en exekutiv producent på den TV-kanal som beställt produktionen.

Ett program kan också under TV-producenten ha en eller flera inslagsproducenter, som ansvarar för produktionen av specifika programinslag eller avdelningar inom programmet. Dessa är ibland frilansande likt motsvarande journalister, men de kan också ingå i en TV-kanals personalstab och redaktion.

Referenser
Arbetsförmedlingen, Yrkesbeskrivning TV-producent

Yrken inom TV och radio
TV-produktion