kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bjuröklubb

Bjuröklubb är en utskjutande udde ("klubb") i Lövångers socken,  Skellefteå kommun, Västerbotten. På udden finns ett fiskeläge, Jungfruhamn, en fyr och flera fornlämningar. Området utgör även ett naturreservat.

Historia
På platsen byggdes ett kapell på 1600-talet. Gärdviken, väster om halvön, fick en lotsplats 1821 och 1859 byggdes där en fyr på en klippa 52 meter över havet. 

1519 fick Bjuröklubb besök av Sveriges siste katolske biskop, Olaus Magnus. Hans loggbok med teckningar finns kvar och beskriver en omfattande verksamhet på Bjuröklubb redan vid den tiden. 

Under första världskriget inträffade flera fartygsincidenter vid Bjuröklubb. 10 juli 1916 ägde den så kallade Bjuröklubbskapningen rum. De tyska fartygen S/S Lissabon och S/S Worms besköts vid Bjuröklubb av ryska patrullbåtar. Därefter uppbringades de tyska båtarna och fördes under ryskt befäl till hamn i Finland. 22 tyska besättningsmän samt en svensk lots medföljde, medan 36 av besättningsmännen flydde i livbåtar till Skelleftehamn. Den svenske lotsen tilläts återresa till Sverige efter en veckas bortavaro. Den 16 juli 1916 torpederades det tyska ångfartyget Syria. Besättningen på 27 tyska krigsseglare och även en ombordvarande svensk kronolots hann alla rädda sig innan fartyget förliste vid Grusbottens prick. Syria hade lastat 4 350 ton järnmalm i Luleå. Utanför Bjuröklubb torpederades fartyget av den ryska ubåten Vepr. Händelsen inträffade innanför den svenska territorialgränsen och utgjorde således en neutralitetskränkning.

Totalt har 35 fartyg förlist i vattnen utanför Bjuröklubb genom åren.

Under andra världskriget var Gärdviken uppsamlingsplats för tyska malmtransportfartyg innan de gick i konvoj mot Tyskland. Lotsplatsen stängde 1967 och fyren avbemannades 1970.

Området blev naturreservat 1976. Bjuröklubb ligger inom ett område av riksintresse för kulturmiljövården. Bjuröklubb har många soltimmar under den varmare årstiden. Läget ute på en udde i Bottenviken, den östligaste punkten i Sverige frånsett Haparandakusten, bidrar till att havsbrisen håller molnen borta. Under maj månad ses vid Bjuröklubb sjöfågel i tusental, samt flera av Sveriges rovfåglar. Fågelsträck överflyger ofta nära land vilket gör Bjuröklubb till ett lämpligt ställe för fågelskådning. I fyrens lotsutkik finns möjlighet att övernatta. Sommartid finns här ett populärt café. Fyren nås genom en anlagd ramp vilket gör platsen lättare tillgänglig för rullstolsburna.

Artisten Laleh, som under ett par år var bosatt i Skellefteå, inspirerades till låten "Bjurö klubb", vilken finns med på hennes skiva Me and Simon från 2009, under vandringar längs stränderna i naturreservatet.

Se även
 Lövångers socken

Noter

Vidare läsning
 

Byggnadsminnen i Västerbottens län
Fiskelägen
Fyrar i Sverige
Naturreservat i Skellefteå kommun
Naturskyddsområden bildade 1976
Områden och platser i SMHI:s sjöväderrapport
Riksintressen för kulturmiljövården i Västerbottens län
Statliga byggnadsminnen i Sverige
Västerbottens geografi
Husum

Husum kan syfta på:

 Husum, Örnsköldsviks kommun – en tätort i Örnsköldsviks kommun i Sverige
 Husum, Schleswig-Holstein – en stad i delstaten Schleswig-Holstein i Tyskland
 Husum, Niedersachsen – en stad i delstaten Niedersachsen i Tyskland
 Husum, Köpenhamn – en stadsdel i Köpenhamns kommun i Danmark
 Husum HK – en ishockeyklubb från Husum, Örnsköldsviks kommun

Se även 
 Husum Elvis
 Húsar – en ort på Färöarna
Kogrundsrännan

Kogrundsrännan är en farled på svenskt territorialvatten, belägen sydväst om Klagshamn mellan Bredgrunden och Kogrund, vid södra inloppet till Öresund. Rännan är omkring fem meter djup.

Tyska krav om minering av Kogrundsrännan bifölls både i första (1916) och andra världskriget (maj 1940). Den senare minspärren avlöstes redan i juni av öresundsspärren i norra Öresund.

Via en ominerad genomfartsled gick det dock att passera Kogrundsrännan och svenska flottan lämnade bogserhjälp åt de segelfartyg som passerade rännan. 14 juli 1916 tillkännagjorde dock svenska regeringen att endast svenska fartyg i vissa kategorier skulle tillåtas passera rännan. Trippelententen inlämnade 30 augusti protester mot rännans stängning som ett brott mot neutraliteten då mineringarna fungerade som ett komplement till de tyska mineringarna i Öresund och stängde in franska och brittiska fartyg som befann sig i ryska hamnar. Sverige avvisade 9 september 1916 i en not Ententens protester.

Noter 

Öresundsregionen
Farleder
Sverige under 1910-talet
Sverige under andra världskriget
Arginin

Arginin (förkortas Arg eller R) är en av de 20 aminosyror som är byggstenar i naturens alla proteiner. Arginin tillhör gruppen basiska aminosyror.

I den genetiska koden kodas arginin av sex kodon:  CGU, CGC, CGA, CGG, AGA och AGG.

Aminosyran arginin finns naturligt i träd. Då det är gott om kväve i marken bygger träden upp ett kvävelager i form av arginin. Barn kan inte själva tillverka arginin utan behöver få tillräckligt av den via födan. Den är alltså den enda aminosyran vilken är essentiell för barn, men inte samtidigt för vuxna. Arginin kan också fungera som gödningsmedel. I Sverige har forskning om detta drivits av SweTree Techonologies i Umeå tillsammans med Holmen, Sveaskog och Bergvik Skog. 

Arginin har nyligen i Sverige introducerats som tillsats till tandkräm och andra tandvårdsprodukter som innehåller fluor. Arginin lanserades till en början mot känsliga tandhalsar men har senare också lanserats som en metod för att förebygga karies. Men enligt en samlad vetenskaplig granskning  av den forskning som finns på området har tandkräm med arginin inte bevisats skydda bättre mot karies än bara fluor.

Forskare har studerat det eventuella sambandet mellan L-arginin och ökad potens. L-arginin är förvisso säkert att använda och tolereras väl av de flesta män, men inom forskningen har man inte kunnat påvisa att denna aminosyra skulle kunna förbättra den erektila funktionen. Då L-arginin tas tillsammans med vissa andra kosttillskott har mer positiva forskningsresultat kunnat ses.

Källor 

Aminosyror
Guanidiner
Pentansyror
Ferrocen

Ferrocen (av latinets fe'rrum, "järn"), bis(eta-5-cyklopentadienyl)järn(II), Fe(C5H5)2, är ett metallorganiskt kemiskt ämne, som består av två cyklopentadien-ringar bundna på motsatta sidor om en central järnatom. 

Ferrocen, som upptäcktes 1951, var det första exemplet på en metallocen. Upptäckten av ferrocenmolekylen gav upphov till många nya aspekter på bindnings- och stabilitetsförhållanden i molekyler och belönades med 1973 års Nobelpris i kemi, delat mellan Ernst Otto Fischer och Geoffrey Wilkinson. Ferrocen och dess derivat har också fått praktisk användning som katalysatorer och läkemedel.

Källor

Externa länkar
Hazardous Chemical Database

Järnföreningar
Metallocener
Koordinationsföreningar
Metallocen

En metallocen är, inom kemi och speciellt metallorganisk kemi, en förening som består av en aromatisk organisk ligand bunden till en metall.

Den prototypiska metallocenen är ferrocen, som består av två cyklopentadienyl-ringar bundna till motsatta sidor av en central järnatom, och formar en metallorganisk sandwichförening. I fallet med ferrocen är längden, styrkan och bindningsvinkeln runt metall-kol-bindningen identiska. Ursprunget till bindningen av den organiska liganden till metallen brukar kallas "haptiskhet" (hapticity) och indikeras med den grekiska bokstaven eta (η). De identiska bindningarna av alla fem kolatomer på varje cyklopentadienyl-ring hos ferrocen brukar betecknas eta-5 eller η5. Det systematiska namnet på ferrocen är därför bis(η5-cyklopentadienyl)järn(II).

Metallocener
Chilensk peso

Chilensk peso (Chil$ - Peso chileno) är den valuta som används i Chile i Sydamerika. Valutakoden är CLP. 1 Peso = 100 centavos.

Valutan infördes 1817 men ersattes 1960 av Escudo för att återinföras 1975.

Vid det senaste bytet var omvandlingen 1 Peso = 1000 Escudos.

Användning 
Valutan ges ut av Banco Central de Chile - BCCh som ombildades 1989 och har huvudkontoret i Santiago de Chile.

Valörer 
 mynt: 10, 50, 100 och 500 pesos
 underenhet: används ej, tidigare centavos
 sedlar: 1000, 2000, 5000, 10.000 och 20.000 CLP

Externa länkar 
 Centralbanken BCCh
 CLP sedlar

Chiles ekonomi
Sydamerikanska valutor
Salem, Indien

Salem (malayalam: സേലം, hindi: सेलम, telugu: సేలం, gujarati: સેલમ, kannada: ಸೇಲಂ‌, tamil: சேலம்) är en stad i Indien.   Den är centralort i distriktet Salem som ligger i delstaten Tamil Nadu, i den södra delen av landet,  km söder om huvudstaden New Delhi. Antalet invånare är .

Källor 

Orter i Tamil Nadu
Coimbatore

Coimbatore (hindi: कोयंबतूर, tamil: கோயம்புத்தூர், malayalam: കോയമ്പത്തൂർ, tamil: கோயம்பத்தூர், கோவை, gujarati: કોઇમ્બતુર, kannada: ಕೊಯಂಬತ್ತೂರು, marathi: कोइंबतूर, sanskrit: कोयम्बत्तूरु, teluga: కోయంబత్తూరు) är en industristad i den indiska delstaten Tamil Nadu och är centralort i ett distrikt med samma namn. Den är delstatens näst största stad och folkmängden uppgick till 1 050 721 invånare vid folkräkningen 2011, med förorter 2 136 916 invånare.

Staden ligger vid östra delen av bergspasset Palghat Gap och erövrades av britterna år 1799. Regionen kring Coimbatore är den näst mest industrialiserade i delstaten, och har fabriker för tillverkning av livsmedel och bomull.

Källor

Externa länkar

Orter i Tamil Nadu
Tiruchirappalli

Tiruchirappalli (i vardagligt tal Tiruchi eller Trichy, äldre namn Trichinopoly) är en stad vid floden Kaveri i den indiska delstaten Tamil Nadu och är centralort i ett distrikt med samma namn. Den är den fjärde största staden i delstaten och hade 847 387 invånare vid folkräkningen 2011, med förorter 1 022 518 invånare. 

I ett slag vid staden 1752 besegrades fransmännen av britterna under Robert Clive.

I Tiruchirappalli byggs järnvägslok och det finns fabriker som tillverkar elektrisk utrustning. Här finns också flera universitet och högskolor, bland annat de välrenommerade Bharathidasan Institute of Management och National Institute of Technology.

På Srirangam, en ö Kaverifloden, finns det mer än 2000 år gamla Sri Ranganathaswamytemplet, som är Indiens största tempel och det största verksamma religiösa byggnadskomplexet i världen. Templet är en viktig vallfartsplats för vaishnavister, den kvantitativt största riktningen inom hinduismen.

I Tiruchirappalli finns den centrala ledningen och domkyrkan för Tamil Evangelical Lutheran Church (Thamil Suvesesha Lutheran Thiruchabai), en luthersk kyrka i Tamil Nadu med rötter i svensk och tysk mission.

Källor

Orter i Tamil Nadu
Pluralism

Pluralism är ursprungligen en metafysisk term som står i motsatsställning till dualism och monism. Från metafysiken har begreppet överförts till andra områden, främst till den politiska filosofin.

 Substanspluralism, som till skillnad från tron på ett urämne utgår från att det finns flera olika substanser, är en åsikt som finns dold i flera filosofers teorier, som brukar betraktas som dualister eller monister, till exempel René Descartes som menade att själen har flera substanser.

 Metodologisk pluralism finns av två slag:
 Svag metodologisk pluralism är åsikten att vetenskapen främjas av att flera olika konkurrerande metoder används parallellt, även om det är troligt att en metod är mer rationell än den andra, se Paul Feyerabend.
Stark metodologisk pluralism implicerar att det förekommer olika vetenskapliga metoder och att det är omöjligt att göra rationella val mellan dem. Denna ståndpunkt förknippas ibland med Thomas Kuhn och hans teorier om paradigm och paradigmskiften, men det är oklart om han stöttade synsättet.

 Värdepluralism är en värdeteoretisk åskådning som menar att det finns flera företeelser som har intrinsikalt värde, i motsats till exempelvis hedonismen som påstår att endast det psykologiska välbefinnandet har intrinsikalt värde. Värdepluralister menar således att saker kan vara värdefulla på olika sätt: till exempel är kärlek och att äta något gott inte nödvändigtvis värdefulla genom att vara bärare av samma underliggande värde.

 Politisk pluralism är en åskådning inom den politiska filosofin med nära koppling till liberalism. Den gör gällande att det verkar finnas en mängd olika sätt att leva meningsfulla liv, och att staten eller samhället gör bäst i att respektera dessa olikheter. I praktiken handlar det ofta om minoriteters rättigheter och individuella friheter. I en besläktad bemärkelse används ibland pluralistiska samhällen som synonym för liberala demokratier, eftersom dessa bygger på fri åsiktbildning samt tanke- och religionsfrihet.

Källor 
Filosofilexikonet, red. P. Lübcke, övers. Jan Hartman, Forum 1988
Vår skapande mångfald, Rapport från Världskommissionen för kultur och utveckling, 2:a upplagan, Svenska Unescorådet 1996
Gula idéer sover lugnt,Filosofi för gymnasiet Kurs A och B, Lars-Göran Alm, 1:a upplagan, Natur och kultur 2003, s142

Noter

Externa länkar 

Demokrati
Rörelser inom metafysik
Rörelser inom vetenskapsteori
Glycin

Glycin (förkortas Gly eller G) är en av de 20 aminosyrorna som är byggstenar i proteiner. Ämnet tillhör gruppen neutrala, hydrofoba, opolära aminosyror och är den enklaste och lättaste av alla aminosyrorna. 

I den genetiska koden kodas glycin av fyra kodon: GGU, GGC, GGA och GGG.

Egenskaper 
Eftersom dess sidokedja är så liten, endast en väteatom, kan glycin få rum i proteiner på positioner där de flesta andra aminosyrorna är för stora. Av samma anledning är glycin evolutionärt stabilt och byts inte lätt ut mot andra aminosyror. De flesta proteiner innehåller endast små mängder glycin, dock undantaget gelatin eller kollagen där glycininnehållet är 25 – 30 % av det totala proteininnehållet.

Människokroppen behöver stora mängder glycin för att levern skall kunna utföra en effektiv avgiftning efter exponering för till exempel kemikalier. Glycin är inte en så kallad essentiell aminosyra utan kan bildas i kroppen, men det föreligger många anledningar att anta att då kroppen är i behov av att reparera sig själv så kan inte tillräckliga mängder tillgodogöras. 

Glycinmolekyler har även påvisats i världsrymden.

Signalsubstans 
Som signalsubstans fungerar glycin som en hämmande signalsubstans i ryggmärgen, medan glycin dock är en koagonist för exciterande NMDA-receptorer i hjärnan. NMDA-receptorer verkar fungera sämre hos personer med schizofreni, och man forskar för närvarande på om läkemedel som påverkar glycinnivåerna i hjärnan kan användas som behandling vid schizofreni..

Framställning 
Glycin framställs syntetiskt genom en reaktion mellan klorättiksyra (CH2ClCOOH) och ammoniak (NH3).

Ammoniumklorid (NH4Cl) bildas som biprodukt.

Användning 
Glycin används som smakförstärkare i livsmedel och har E-nummer 640. Ämnet används också som buffertämne i antacida- och smärtstillande läkemedel samt i deodoranter.

Referenser 

Aminosyror
Smakförstärkare
Signalsubstanser
Baren

Baren är ett dokusåpaformat framtaget och producerat av Strix Television. Den svenska versionen sändes på TV3 och gjordes i fem säsonger med Robert Aschberg som programledare. Den första säsongen, som sändes våren år 2000, inleddes den 24 april det året och den sista sändes våren 2002. Som mest framgångsrikt var programmet kring andra och tredje säsong vintern 2000–2001. Programmet lades ner på grund av dåliga tittarsiffror, men har spritt sig över hela världen (bland annat till Polen, Kambodja, Argentina och Georgien) och sänds fortfarande i flera länder.

Meral Tasbas är en av de mest kända deltagarna, och hon återkom i flera säsonger. Bland andra mer eller mindre kända deltagare i programmet kan nämnas Dick Lundberg, Håkan Hallin, Daniel Wallén, Molle Holmberg, Marcus Krite, Daniel Dellamorte, Sonny Gustafsson och Jens Liljestrand.

Dessutom gästades Baren ofta av kändisar. I säsong ett var Runar Sögaard med som andlig mentor, och säsong två gästades av bl. a. Magnus Uggla (som framförde sin hitlåt Kung för en dag), Peter Wahlbeck och Anna Book.

Sångaren Dag Finn gjorde comeback i den fjärde säsongen av Baren (2001), där bland annat Alexander Erwik, Jens Liljestrand och Anna Dabrowski var med. Mathias "Jokkmokk" Enlund blev överlägsen vinnare före tvåan Robert Johansson och Dag "Dagge" Finn som trea. Det fyra första säsongerna sändes från det nu nedlagda Gamla Stans bryggeri, som ägdes av affärsmannen Jan Stenbeck, på Skeppsbron i Stockholm. Säsong fem flyttades till Alby och i april 2002 kom beskedet från TV3 att det blev den sista.  

I början av mars 2015 meddelade TV4 att man hade köpt rättigheterna till formatet och kommer att börja sända säsong sex av dokusåpan i april samma år. Programledare blev Paolo Roberto och programmet Baren Pop Up sändes dagligen på TV12 och på TV4 Play till i början av maj samma år.

Se även
Baren Ibiza
Baren (Säsong 6)

Källor

Dokusåpor
TV-program i TV3
Reality-program
Martin Melin

Martin Melin kan syfta på:

Martin Melin (polis) – polis och dokusåpadeltagare
Martin Melin (författare) – författare, skribent och populärlingvist
Hjalmar Strömerskolan

Hjalmar Strömerskolan är en gymnasieskola i Strömsund i norra Jämtland, och är den enda gymnasieskolan i Strömsunds kommun.

Historia
Skolan startade 1914 som Ströms högre folkskola. 1917 ombildades den till en kommunal mellanskola och 1928 till en samrealskola. 1961 tillkom ett kommunalt gymnasium. Efter att detta blivit statligt 1964 fick skolan namnet Ströms statliga allmänna gymnasium och realskola. 1966 kommunaliserades skolan och fick namnet Hjalmar Strömerskolan efter författaren och folkbildaren Hjalmar Strömer. Studentexamen gavs från 1963 till 1968 och realexamen från 1919 till 1965.

Skolans äldre byggnad i den gamla realskolan kallas "gröna skolan".  Den nuvarande huvudbyggnaden invigdes den 9 april 1970 i närvaro av bland andra dåvarande utbildningsministern Ingvar Carlsson, men började användas redan höstterminen 1968.

Verksamhet
Hjalmar Strömerskolan har cirka 300 elever fördelade på 12 nationella gymnasieprogram, och har även riksintag på sportskyttegymnasiet. Skolan bedriver också vuxenutbildning, och kan bland annat erbjuda kvalificerad yrkesutbildning inom vildmarksturism och vindkraft. Hjalmar Strömerskolan bedriver sin verksamhet huvudsakligen i tre byggnader: huvudbyggnaden (bilden), "gula skolan", som används av estet- och mediaprogrammen, och "gröna skolan", som används av handels- och administrationsprogrammet samt vuxenutbildningen.

Utmärkelser
Skolan har fått utmärkelser som: Sveriges bästa UF-skola 1998 och 2003, Sveriges bästa riksidrottsgymnasium 2004, samt pris för bästa UF-lärare 2001.

I media
Skolan uppmärksammades i media 2012 när de ortodoxt muslimska uzbekiska flyktingarna i Strömsund fick en könssegregering till stånd inom skolans Sfi-undervisning, där det under en period fanns uppställda skärmar mellan män och kvinnor. Dessa togs bort efter att en kvinna från Guatemala som gick i samma svenskaklass tyckte att kvinnorna förtrycktes, och anmälde skolan för DO Katri Linna.

Referenser

Externa länkar
 Officiell webbplats
 Hjalmar Strömerskolan på stromsund.se
 Hjalmar Strömerskolan på gymnasium.se

Gymnasieskolor i Jämtlands län
Utbildning i Strömsunds kommun
Lappteknik

Lappteknik (kallas även skarvsömnad eller patchwork) är en textil teknik där mindre tygbitar sys ihop till större föremål, till exempel täcken, dukar eller mattor. Det ursprungliga syftet med lappteknik var att ta tillvara tygspill från annan sömnad. Detta utvecklades genom att tygbitarna syddes ihop i olika mönster, så att föremålen blev dekorativa.

I huvudsak används idag bomullstyg i tuskaft för lapparbeten. Detta är på grund av att bomullstyg är formbart och lagom strävt för att kunna arbetas med smidigt. Vanligen blandar man inte olika tygsorter, som bomull och polyester, i ett och samma arbete eftersom det blir problematiskt att tvätta. Siden har under vissa perioder också använts till lappteknik.

Tyglapparna kan klippas i en mängd olika geometriska former, till exempel kvadrater, romber, sexhörningar och trianglar.

Traditionellt har lapparna sytts samman för hand, men idag sys enklare lappformer (till exempel kvadrater och rektanglar) även ihop på maskin. 
Om man syr för hand klipps de önskade formerna ut i stadigt papper eller kartong och tygbiten viks runt och nästas fast. Allteftersom arbetet går framåt tas mallarna loss och används på nya delar av arbetet.

Det är vanligt att ett lapptäcke som avslutning kviltas. Mönstret och tekniken varierar mycket mellan olika länder och kulturer. Ett exempel på välkända lapptäcken är de som sys av amishfolket i USA.

Förr var det vanligt att man hade ett lapptäcke i sängen tillsammans med ett överlakan, men då påslakan gör att täcket inte syns är det numera vanligare att använda lapptäcket som överkast eller extrafilt.

Ett lapptäcke är en form av handarbete som innebär man syr ihop bitar av tyg i ett större mönster. Det färdiga täcket bygger på upprepade mönster som byggts upp med olikfärgade lappar. Lapparna mäts noggrant och skärs i geometriska grundformer som gör dem lätta att "pussla" ihop. Sömmarna måste sys med stor noggrannhet för att lapptäcket ska ligga plant. 

Ett färdigt lapptäcke består av tre lager: överst själva lapptäcket, i mitten ett mellanfoder, och underst ett stödlager. För att mellanfodret ska ligga på plats är lapptäcken ofta kviltade.

Vänskapsquilt

Vänskapsquilt kallas ett lapptäcksarbete som flera personer bidragit till. Dessa är vanligtvis uppbyggda av lika stora fyrkanter och alla medlemmarna i gruppen gör lika många fyrkanter i lappteknik som antalet medlemmar. Sedan byter man med varandra tills alla har en fyrkant från varje medlem. Varje medlem i gruppen syr sedan ihop sina lappar på det sätt som han eller hon önskar.

Se även

 Albumtäcke
 Kviltning
 Världslapptäcksdagen

Källor 

Sömnad
Frölunda

Frölunda (Göteborg) kan avse området, platser och föreningar med mera relaterade till området Västra Frölunda i Göteborg kommun:
Västra Frölunda - ett område i sydvästra Göteborg som under olika tidsperioder utgjort olika administrativa enheter
Västra Frölunda landskommun – en kommun i dåvarande Göteborgs och Bohus län fram till 1945
Frölunda (stadsdelsnämndsområde) – ett stadsdelsnämndsområde i Göteborgs kommun 1989–2010
Askim–Frölunda–Högsbo – en stadsdelsnämnd i Göteborg (Frölunda Torg ingår)
Frölunda torg (primärområde) – ett primärområde i Göteborg i stadsdelsnämndsområdet Askim-Frölunda-Högsbo
Västra Frölunda distrikt - ett distrikt i Göteborgs kommun och Västra Götalands län

Västra Frölunda (postort) – en postort i sydvästra Göteborg
Frölunda torg – ett köpcentrum och tillika torg i stadsdelen Järnbrott i sydvästra Göteborg
Frölunda kulturhus - ett kulturhus i Järnbrott i sydvästra Göteborg
Frölundagymnasiet - en tidigare gymnasieskola belägen i Västra Frölunda i Göteborgs kommun
Frölunda torg (station) – en spårvagnshållplats på Göteborgs spårväg i Frölunda
Frölundaborg (område) med bland annat Frölundaborgs isstadion

Västra Frölunda Badminton - en badmintonförening
Västra Frölunda IF – en idrottsförening med sektionerna Västra Frölunda IF Fotboll och Västra Frölunda IF Handboll, samt en bowlingsektion
Frölunda HC eller Frölunda Indians – en ishockeyklubb, fram till 1984 en sektion i idrottsföreningen Västra Frölunda IF
Frölunda IBK - en innebandyförening

Västra Frölunda socken – en socken i Västergötland
Västra Frölunda församling – en församling i Göteborgs södra kontrakt i Göteborgs stift
Västra Frölunda kyrka - ovannämnda församlingens församlingskyrka
Västra Frölunda kyrkogård - en kyrkogård, där den medeltida Västra Frölunda gamla kyrka tidigare låg

Frölunda (utanför Göteborg) kan avse:
Östra Frölunda - en ort i Svenljunga kommun
Östra Frölunda socken, Östra Frölunda församling, Östra Frölunda kyrka och Östra Frölunda distrikt i Svenljunga kommun.
Frölunda flygfält (även Stockholm-Frölunda flygfält) - ett sportflygfält söder om Kungsängen i Upplands-Bro kommun
Frölunda naturreservat - ett naturreservat i Upplands-Bro kommun