kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tomas Alfredson

Hans Christian Tomas Alfredson, född 1 april 1965 på Lidingö, är en svensk regissör. Han är medlem i, och regissör för, Killinggänget. För Fyra nyanser av brunt och Låt den rätte komma in har han tilldelats Guldbaggen i kategorin Bästa regi.

Biografi 
Tomas Alfredson växte upp i ett hem där fadern ofta var borta. Han uppfostrades därför mest av sin mamma. Varje sommar var han med sin far Hans Alfredson vid filminspelningar och fick även medverka i mindre roller. 

Den egna karriären började vid Svensk Filmindustri. Därefter var han på det nystartade TV4, där han bland annat arbetade med Fångarna på fortet och Jeopardy!. På SVT debuterade han som regissör med serien Bert. Ett publikt genombrott kom 1995 med filmen Bert – den siste oskulden, som också var hans debut som långfilmsregissör. År 1999 blev han medlem i Killinggänget som gruppens regissör. Hans första film där blev Torsk på Tallinn 1999. 

Alfredsons Låt den rätte komma in vann pris för Bästa film 2008 vid Tribeca Film Festival i New York, fick Méliès d'or av European fantastic film festivals federation och fyra priser vid Fantasia-festivalen i Montréal i Kanada. Samma år tilldelades den fem Guldbaggar, bland annat för Bästa regi.

Internationell karriär 
2011 hade Alfredsons filmatisering av John le Carrés Mullvaden premiär, med namnet Tinker, Tailor, Soldier, Spy. Filmen blev internationellt uppmärksammad och Oscarsnominerades samt utsågs bland annat till Bästa brittiska film på BAFTA Awards.

Nyinspelning av Bröderna Lejonhjärta 
År 2012 offentliggjordes att Alfredsons nästa projekt skulle bli en nyinspelning av Astrid Lindgrens Bröderna Lejonhjärta. Alfredson skulle stå för regin medan författaren John Ajvide Lindqvist skrev manus. Filmen fick en budget på 200 miljoner kronor. Produktionen kom dock att fördröjas men Alfredsson uppgav 2018 att han fortfarande hade för avsikt att filmatisera berättelsen.

Familj 
Tomas Alfredson är son till Hans Alfredson och Gunilla Alfredson samt bror till Daniel Alfredson. Han har tidigare varit gift med Cissi Elwin, som han har två barn med. Han är (2020) gift med Charlotte Alfredson och de har tillsammans ett barn.

Filmografi

Roller 
 
 
 
 
 
  (2 avsnitt)
 
 
 
  (TV-film)
 
  (kortfilm)

Regi 
  (TV-serie)
  (TV-serie)
 
  (långfilm)
 
  med Killinggänget (Gunnar Rehlin, Ben & Gunnar, På sista versen, Torsk på Tallinn, en serie TV-filmer)
 
 
  (direkt till video)
 
  med Killinggänget (långfilm)
  (TV-film)
  (TV-film)
  (TV-film)
  (TV-film)
  (kortfilm)
  (Sveriges Televisions julkalender 2005; se länk från SVT)
  (direkt till video)
  (långfilm)
  (kortfilm)
  (stand-up film)
  (långfilm)
  (långfilm)
  (kortfilm)
  (långfilm)
  (kortfilmspaket)

Teater

Regi (ej komplett)

Roller

Filmmanus (i urval)

Referenser 
 Dagens Nyheter Kultur 17 februari 2012, sid 10

Noter

Externa länkar 
 
 

Killinggänget
Svenska filmregissörer
Män
Födda 1965
Levande personer
Sommarvärdar 2005
Personer från Lidingö
Guldbaggen för bästa regi
Svenska teaterregissörer
Svenska TV-regissörer
Svenska barnskådespelare
Guldbaggenominerade
Vedergällning

Vedergällning kan syfta på:

 Vedergällningsteori – en straffteori inom juridiken
 Vedergällning (straffteori) – olika slag av vedergällningsteorier
 Massiv vedergällning – en militär doktrin
 Vedergällning (bok) – en bok av Krister Falk

Se även
 Hämnd – en reaktiv eller straffande handling på en upplevd orättvisa eller missgärning
 Talionprincipen –  inom juridiken vedergällningsrätt
 Retorsion – påtryckningar på en stat
 Repressalie – i folkrättslig mening påtryckningar på en stat som har brutit mot folkrätten
Mutual assured destruction

Mutual assured destruction, förkortat MAD, "ömsesidig garanterad förstörelse", är en militär doktrin som bygger på massiv vedergällning med massförstörelsevapen.

Begreppet "mutual assured destruction", "MAD", formulerades av John von Neumann, som uppskattade humoristiska akronymer.
Den är även känd under eufemismen "kärnvapenavskräckning", eftersom kärnvapen, i praktiken, har varit det massförstörelsevapen som har varit den enda kategori av vapen vilka har varit tillräckligt kraftfulla för att kunna förverkliga denna doktrin.

För att tillämpa MAD fordras andraslagsförmåga. Redan på 1950-talet hade både USA och Sovjetunionen förmågan att utplåna varandra. Båda sidor hade även utvecklat andraslagsförmåga, det vill säga de kunde göra en förödande attack också efter att motparten gjort ett fullständigt anfall (speciellt med hjälp av atomubåtar). Detta skulle, i teorin, innebära att ingen vågade anfalla eftersom det skulle betyda självmord – man fick en terrorbalans.

Doktrinen kan ses som en form av Nashjämvikt, eftersom ingen sida, då de väl har uppnått erforderlig kapacitet, har någon rationell anledning att inleda en konflikt, eller att avhända sig denna kapacitet.

Se även
Kapprustning
Massiv vedergällning
SDI
Terrorbalans

Doktriner
Strategi
Kalla kriget
Kärnvapen
Förstörelse
Säkerhetspolitik
Skagen

Skagen är den nordligaste staden i Danmark och ligger på Skagens Odde som utgör Jyllands norra spets. Skagen ingår i Frederikshavns kommun i Region Nordjylland.

Beskrivning
Skagen har en fiske- och gästhamn och ett varv samt är ändpunkt för järnvägslinjen Skagensbanen.

Cirka fyra kilometer söder om Skagens centrum ligger Den tilsandede kirke (Sankt Laurentii kyrka), som uppfördes i slutet av 1300-talet. Den stängdes 1795 på grund av det stora problemet med nedsandning. Idag återstår endast kyrktornet.

Norr om Skagen ligger Danmarks nordligaste udde, Grenen, där Kattegatt möter Skagerrak. Udden utgörs av sanddyner. Här finns Skagens fyr.

På 1870- och 80-talen var Skagen en samlingspunkt för många skandinaviska konstnärer, Skagenmålarna, vilka lockades dit av det speciella ljuset.

Strax utanför Skagen finns Råbjerg mile, en gigantisk vandrande sanddyn som tar upp en tredjedel av Nordjyllands hals i bredd.

Befolkningen i Skagen har av tradition försörjt sig på fiske. På senare tid har turismen tagit över allt mer och är idag en åretruntverksamhet. Populära utflyktsmål för svenska turister är Skagenmålarnas boningar, Skagens Museum, Gamla Skagen, Skagens gamla fyr, Svenska Sjömanskyrkan, Grenen, Brøndums Hotel och Den tilsandede kirke. Skagen har som ort genomgått kraftiga förändringar under senare årtionden och tidigare klassiska institutioner som Skansen är borta. Kvar finns Skagens Bluesfestival och det går fortfarande att äta färska räkor nere i hamnen.

Skagen fyr 
Huvudartikel: Skagen fyr

Skagen fyr, som i Danmark också kallas Den grå fyren, byggdes under år 1858. Den tändes den 1 november samma år. Fyren, som är 46 meter hög, är Danmarks näst högsta fyrtorn; Dueodde fyr på Bornholm är en meter högre.

Första fyren på Skagen anlades 1560 efter order av kung Fredrik II, som bestämt att fyrar skulle byggas på Skagen och Anholt samt på Kullen, som vid denna tid var danskt. Klagomål hade kommit, från i första hand holländska skeppare som seglade på Östersjön, på att det under mörker var riskfyllt att runda Skagen och sedan utefter svenska kusten segla ner mot Öresund. Genom att avkräva fartygen högre tull i Öresund skulle danska staten finansiera byggnation och drift av fyrarna. Utanför Skagen finns ett stort rev som vandrar och förflyttar sig varje år.

Första fyren på Skagen var ett fyrfat på ett enkelt torn. År 1626 togs den första vippfyren i bruk. Invid den nuvarande fyren står ett murat torn: Det hvide fyr, som var i bruk mellan 1745 och 1858.

Väderstation 
I Skagen finns en av Danmarks Meteorologiske Instituts väderstationer. Vindobservationer från denna station omnämns i den svenska sjörapporten i radio.

Bildgalleri

Se även
Skagen Badehotel

Källor

Noter

Externa länkar 

 
Orter i Region Nordjylland
Områden och platser i SMHI:s sjöväderrapport
Broiler

En broiler (gödkyckling) är en tamhöna uppfödd industriellt för köttets skull, lämpligt att grilla. Benämningen kommer från broil på amerikansk engelska som betyder grilla.

Se även
 Hönsfåglar
 Hönsuppfödning 

Kött
Tamhöns
Heffaklump

Heffaklump (engelska: Heffalump) är en fantasivarelse som omnämns i berättelserna om Nalle Puh av A.A. Milne. Ordet dyker upp i femte kapitlet i boken Nalle Puh, när Christoffer Robin en morgon säger att han råkat se en heffaklump "klumpa iväg". Puh bestämmer sig för att försöka fånga en och tillsammans med Nasse gräver han en fälla och sätter dit en burk honung som lockbete.

Puh och Nasse lyckas inte fånga någon heffaklump. Däremot lyckas Puh fånga sig själv i fällan och fastna med huvudet i honungsburken. Milne beskriver inte hur en heffaklump ser ut, men enligt Ernest H. Shepards illustrationer till boken föreställer sig Nasse att heffaklumpen liknar en blå elefant.

Djuren förmodar att det utöver heffaklumpar även finns tesslor, möjligen även tasslor, i Sjumilaskogen.

Se även 
 Expressens Heffaklump (litteraturpris)
 Puhs film om Heffaklumpen (Disneyfilm)

Referenser 
 
 

Figurer i Nalle Puh
Fiktiva elefanter
Fiktiva figurer introducerade 1926
Litterära figurer som tolkats av Disney
Kongress

Kongress kan avse:

 Kongress (folkrätt)– en beslutmässig sammankomst mellan flera staters ledare eller deras ombud
 Kongress – en beslutande församling inom en suverän statsbildning, se Lagstiftande församling
 Partikongress – det högsta beslutande organet i många politiska partier

Lagstiftande kongresser
Argentinas nationalkongress – Argentinas lagstiftande församling
Brasiliens nationalkongress – den lagstiftande församlingen i Brasilien
 Chiles kongress – den lagstiftande församlingen i Chile
Filippinernas kongress – den lagstiftande församlingen i Filippinerna
Mikronesiens federerade staters kongress – parlamentet i Mikronesiens federerade stater
USA:s kongress – USA:s högsta lagstiftande församling

Se även
 Konferens – en väl förberedd större sammankomst för föredrag och diskussioner
 Konferensanläggning – en anläggning som är anpassad för konferenser, kongresser och liknande evenemang
 Konvent – flera betydelser
Spargris

Spargris är en sparbössa i form av en gris. Spargrisar kan tillverkas av olika material: keramik, porslin, glas eller plast i olika färger. I en genomskinlig spargris är avsikten att göra det lättare att kunna se hur sparkapitalet växer.

Användning 
Spargrisar har varit populära gåvor till barn tillsammans med uppmaningen att de ska spara hela eller delar av veckopengen. Moderna spargrisar är ofta försedda med en lucka som kan öppnas när spargrisen ska tömmas, andra spargrisar måste slås sönder för att man ska komma åt pengarna. Det kan då liknas vid att spargrisen slaktas. Metaforen är kanske lättast att förstå för den som lever i ett jordbrukssamhälle – grisen "göds" med mynt för att "slaktas" vid behov.

Gris som sparsymbol 
Varför just grisen ofta fått vara modell för sparbössor finns det olika teorier om.

Enligt Ingvar Körberg, forskare i ekonomisk historia och författare, blev spargrisen populär i England på 1700-talet, även om äldre spargrisar påträffats. Grisen hölls som husdjur i flera tusen år och symboliserar i många kulturer fruktsamhet och därmed också välstånd. Han menar även att grisen var förhållandevis lätt att utforma vid tillverkningen.

Tidskriften Illustrerad Vetenskap hävdar att det beror på ett missförstånd. Lersparbössor i England kallades för "pygg bank". En krukmakare på 1800-talet uppfattade "pygg" som "pig" (gris på engelska) när han tog emot beställningar och utformade därför lersparbössorna som grisar. Kunderna blev nöjda och krukmakaren fick allt fler beställningar på just spargrisar.

Även andra djurfigurer har använts som sparbössor. Svenska Föreningsbanken (och dess föregångare Jordbrukskassorna) delade ut sparelefanter till de föräldrar som öppnade sparkonto åt sina barn.

Källhänvisningar

Externa länkar 

Sparbössor. Kungliga Myntkabinettet.

Privatekonomi
Nyttoföremål

da:Sparebøsse#Sparegris
Ängesbyn

Ängesbyn är en tätort i Nederluleå socken i Luleå kommun, Norrbottens län. Orten ligger vid Persöfjärdens västra strand och delas i två delar av länsväg 607.

Befolkningsutveckling

Noter

Orter i Luleå kommun
Tidigare småorter i Sverige
Tätorter i Sverige
Andraslagsförmåga

Andraslagsförmåga, inom militär doktrin förmågan att utdela ett förödande motangrepp även efter att fienden utnyttjat sin förstaslagsförmåga, det vill säga, fienden har kunnat utnyttja hela sin oskadade krigsmakt, men den därav decimerade egna styrkan är fortfarande stor nog för att åsamka fienden för honom oacceptabla skador. Ömsesidig andraslagsförmåga leder i teorin till terrorbalans i form av mutually assured destruction. USA:s andraslagsförmåga baserade sig huvudsakligen på kärnvapenbestyckade atomubåtar, även benämnda som strategiska ubåtar. Sovjetunionen nyttjade, förutom atomubåtar, även ICBM-bestyckade mobila landsbaserade avfyrningsenheter.

En nation har "andraslagsförmåga" när den kan absorbera ett "första slag" från en fiende och ändå bibehålla tillräckligt med kärnvapen för att åsamka angriparen oacceptabla skador (eller åtminstone vad som hoppas vara oacceptabla skador).

Källor

Kalla kriget
Säkerhetspolitik
Västfrankiska riket

Västfrankiska riket, var ett historiskt rike, bildat cirka 843, som omfattade ungefär det område som utgör dagens Frankrike.

Frankerriket har sin upprinnelse i de frankiska stammarnas landområde, och blev en tydligare statsbildning under den merovingska dynastin. Ett par århundraden utvidgade Karl den store riket avsevärt. Tre av hans sonsöner delade i fördraget i Verdun 843 riket mellan sig, varvid tre riken uppstod: det västfrankiska, det östfrankiska och det mellanfrankiska (sedermera uppdelat mellan Lotharingia, Burgund och Italien). Detta fördrag ersattes år 870 av fördraget i Meerssen. Det västfrankiska riket styrdes därefter av karolingerna till och med Ludvig lättingen som fick lämna tronen till Hugo Capet som blev stamfader till den capetingska ätten. Det västfrankiska riket börjar under de närmaste århundradena att betraktas som Frankrike.

Frankrike under 800-talet
Historiska franska stater
Historiska monarkier
Frankerriket
Europa under 800-talet
Europa under 900-talet
Historiska länder och riken på den Iberiska halvön
Historiska länder och riken i Benelux
Per Bill

Per Otto Bill, född 13 februari 1958 i Uppsala (Helga Trefaldighet), är en svensk politiker (moderat), som var riksdagsledamot från Uppsala läns valkrets 1994–2015. Han är landshövding i Gävleborgs län sedan den 1 augusti 2015.

Biografi 
Han har en filosofie kandidatexamen i biologi och disputerade 1987 för en doktorsexamen i medicinsk vetenskap vid Uppsala universitet på en avhandling om karakterisering av antigener vid transplantationer.

En av Bills profilfrågor har varit invandrar- och flyktingpolitiken, där han arbetat för att förändra moderaternas politik i liberal riktning. Bill var förste vice ordförande av Näringsutskottet 2003–2006 och ledamot i Finansutskottet 1997–1998 samt i Utbildningsutskottet 1998–2003. Han var mellan 2006 och 2014 Konstitutionsutskottets vice ordförande. Bill lämnade Konstitutionsutskottet för Kulturutskottet efter valet 2014 då han utsågs till Moderaternas kulturpolitiska talesperson.

Fram till 2004 var Per Bill moderaternas alkoholpolitiske talesman. Han är (2019) vinskribent i branschtidningen Dina Viner och har medverkat som krönikör i magasinet Livets Goda.

Den 1 augusti 2015 utsågs han till landshövding i Gävleborgs län.

Familj 
Per Bill är gift med Louise Landerholm Bill (född 1967, moderat kommunalpolitiker i Uppsala) och tillsammans har de fyra barn.

Bibliografi 
 1995 – 
 1998 –

Referenser

Noter

Externa länkar 

Ledamöter av Sveriges riksdag för Moderaterna
Uppsaliensare
Politiker från Uppsala
Födda 1958
Levande personer
Män
Ryd

Ryd kan syfta på:

Personer
 Ryd (efternamn) – svenskt efternamn, även skrivet Rydh

Geografi
 -ryd – ett ortnamnsefterled

Blekinge
 Ryd, Karlskrona kommun – en ort i Karlskrona kommun
 Ryd, Aspö – kyrkby på ön Aspö, Karlskrona kommun

Småland
 Ryd, Hultsfreds kommun - en gård nära Järnforsen i Hultsfreds kommun
 Ryd, Tingsryds kommun – en tätort i Tingsryds kommun
 Ryds municipalsamhälle – ett municipalsamhälle i Almundsryds landskommun 1905–1958
 Ryds köping – en tidigare kommun (köping) i Kronobergs län 1967–1971 med namnet Almundsryds köping 1958–1966
 Ryd, Jönköpings kommun – en småort i Jönköpings kommun
 Ryd (naturreservat) – ett naturreservat i Mörbylånga kommun

Västergötland
 Ryds distrikt, Västergötland – sedan 2016 distrikt i Skövde kommun,  Västra Götalands län
 Ryds socken, Västergötland 
 Ryds landskommun – tidigare kommun 1863–1951
 Ryds församling, Skara stift – församling 1963 –2014 
 Stadsdelar i Skövde:
 Norra Ryd
 Södra Ryd 
 Ryds kyrkoruin 
 Västra Ryd, Skövde
 Ryd, Ale kommun – småort 
 Ryd, Alingsås kommun – del av tätorten Hästeryd och Ryd

Östergötland
 Ryd, Linköping – stadsdel i Linköping
 Linköpings Ryds församling – församling i Linköpings stift 1989–
 Ryds distrikt, Östergötland – distrikt i Linköpings kommun och Östergötlands län 2016–
 Ryds herrgård

Se även
 Västra Ryd
 Östra Ryd
 Ry – flera
 Rud
Råby

Råby kan syfta på:

 Råby, Bromölla kommun – en småort i Bromölla kommun
 Råby, Håbo kommun – en tätort i Kalmar socken i Håbo kommun
 Råby, Hörby kommun
 Råby, Kalmar kommun – en ort i Ljungby socken
Råby, Norrtälje kommun - en småort i Norrtälje kommun
 Råby, Vaksala socken – en by i Vaksala socken
 Råby, Vanda stad – en stadsdel i Vanda stad i Södra Finlands län
 Råby, Västerås – en stadsdel
 Råby och Norränge – en småort i Upplands-Bro kommun
 Råby ungdomshem – en ungdomshem i Lunds kommun
 Råby-Rekarne socken – en socken i Södermanland i Västerrekarne härad, innan 1885 Råby socken
 Råby-Rekarne landskommun – en tidigare kommun i Södermanlands län 1863–1951, innan 1885 Råby landskommun
 Råby-Rekarne församling – i Eskilstuna kommun –2002, innan 1885 Råby församling
 Råby-Rönö socken – en socken i Södermanland i Rönö härad, innan 1885 Råby socken
 Råby-Rönö landskommun – en tidigare kommun i Södermanlands län 1863–1951, innan 1885 Råby landskommun
 Råby-Rönö församling –  en församling i Strängnäs stift i Nyköpings kommun –1995, innan 1885 Råby församling
 Råby – en av byarna i kyrkbyn i, se Råby-Rönö
 Stora Råby församling – i Lunds kommun
 Stora Råby – småort i Lunds kommun
 Lilla Råby – by i Lunds kommun
Medicine doktor

Medicine doktor (med.dr) är i Sverige en titel för den som disputerat inom medicinsk vetenskap.Från 1981 till 2001 benämndes motsvarande examen doktor i medicinsk vetenskap (med dr vet) eller på engelska Doctor of Medical Science, för de övriga akademiska yrkena inom vården, då denna beteckning internationellt ansågs mer svara mot den 4–5 år långa utbildningstiden i Sverige, som ska jämföras med engelska och amerikanska Doctor of Philosophy (PhD) som i allmänhet tar lika lång tid. År 2001 avfördes denna examenstitel från agendan och alla doktorander vid de flesta medicinska fakulteterna på de svenska universiteten avlägger numera en medicine doktors-examen (PhD in Medicine).  

För svenska medicine doktor används förkortningen med.dr. Förkortningen MD används synonymt till den internationella beteckningen för avlagd läkarexamen. Benämningen har sitt ursprung i latinets medicinae doctor och motsvarar på engelska den akademiska examen Doctor of Medicine.   

I Sverige görs alltså inte skillnad mellan dem som avlägger sin doktorsexamen vid de medicinska fakulteterna med hänsyn till specialistutbildning för läkare, som i Finland, utan med hänsyn till den akademiska utbildningsnivån i forskaryrket.

Medicine doktor ska inte förväxlas med det vanligt förekommande benämningen ”doktor” på en vanlig läkare. Legitimerad läkare (leg. läk.) blir man i Sverige efter att ha avlagt en läkarexamen (6 år). Således betyder ”Sara Svensson, leg. läk., med. dr” att Svensson är disputerad läkare. De historiska beteckningarna medicine kandidat och medicine licentiat motsvaras ungefär av dagens examen på grundläggande respektive avancerad nivå inom ramen för läkarprogrammet.

Internationell jämförelse 

Den amerikanska titeln för en person med läkarexamen är MD (Medical Doctor). Observera att den svenska titeln medicine doktor (med.dr), som syftar på en person som doktorerat på en avhandling i ett medicinskt ämne, motsvaras av PhD på engelska.

I Storbritannien är MB BS (Bachelor of Medicine, Bachelor of Surgery) motsvarande en svensk läkarexamen. En person med svensk medicine doktorsexamen brukar istället använda den generella engelska titeln för doktorsexamen, det vill säga PhD I internationella sammanhang betyder således ”Sara Svensson, MD, PhD” att Svensson är disputerad läkare.

Se även 
 Doktor

Doktorsexamina
Solarium

Ett solarium är en anordning för att, vanligen av kosmetiska skäl, bestråla kroppen (eller delar därav) med ultraviolett strålning.

Beskrivning och användning
Solariet är ofta uppbyggt som ett aggregat av (långa) parallella lysrör monterade under en bädd att ligga på och i ett "lock" som fixeras ovanför kroppen.

Det huvudsakliga syftet med solarier är att huden ska bli brun som vid utomhussolning, men det finns även andra användningsområden, som exempelvis aknebehandling. Den danska solarieföreningen skriver på sin webbplats: "Dagens moderna solarier är säkra anläggningar. Hela verksamheten omgärdas av bestämmelser som satts upp av SSI Statens Strålskyddsinspektion som också är tillsynsmyndighet. I ungefär hälften av Sveriges kommuner har denna tillsyn övertagits av miljö- och hälsovårdskontoret."

Historik
Föregångare till solariet var de kvartslampor/bordssolarier som vid mitten av 1900-talet började användas i medicinskt syfte. Insikterna om orsaken till bristsjukdomen rakit (vitamin D-brist, på grund av brist på solljus) ledde till att kvartslampor ordinerades till bland annat gruvarbetare som befunnit sig under jorden en längre tid.

I och med 1960-talets solresor med charter blev det modernt att vara brunbränd, och solbrännan kunde bättras på genom kvartslampor i hemlandet. På 1980-talet slog solarier, med långa lysrör, igenom, vilket medförde att inomhussolande blev populärare.

Därefter ledde forskarrapporter om solens skadlighet till att riskerna med överdrivet solande spreds till den breda allmänheten. Det var inte längre lika eftertraktat att ägna sig åt, eller åtminstone erkänna att man ägnade sig åt, solariesolning. Strålsäkerhetsmyndigheten har på senare år arbetat aktivt för att minska solariesolandet i Sverige, och i början av 2010 uppmanade kommunerna att ta bort solarierna från kommunala sim- och idrottshallar. Hösten samma år hade ungefär hälften av kommunerna lytt rådet.

Fördelar, nackdelar risker och myter

Fördelar och nackdelar 
Solande är en källa till vitamin D. En positiv bildning av vitamin D i kroppen sker dock långt innan man kan se spår av hudrodnad ("solbränna"). Enligt Strålsäkerhetsmyndigheten i Sverige är solandet i solarium inte en bra källa till vitamin D, eftersom solarier har en högre andel UVA-strålning än solen och UVA-strålningen inte genererar vitamin D.

Risker 
Permanent brun hy och regelbundet bränd hy ökar risken för hudcancer. Enligt en vetenskaplig så kallad sammanslagningsstudie publicerad på internet av medicintidskriften British Medical Journal så är solande i solarium orsaken till drygt fem procent av alla fall av hudcancern malignt melanom. Enligt samma studie ökar risken för malignt melanom med 20 procent för personer som solat i solarium jämfört med personer som inte gjort det.

Myter 
Användning av solarium under graviditet påverkar inte fostrets utveckling, utan UV-strålningens påverkan gränsas till moderns hud.

Referenser 

Skönhetsprodukter
Solbad