kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
1785

1785 (MDCCLXXXV) var ett normalår som började en lördag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Mars 
7 mars – Fregatten Sprengtporten kommer fram till Saint-Barthélemy och svenskarna tar ön i besittning.

Maj 
4 maj – Stora och Lilla barnhusen i Stockholm slås ihop under namnet Allmänna Barnhuset.

Oktober 

23 oktober – Filipstads nya kyrka invigs.

November 

1 november – Fyren Långe Jan på Ölands södra udde står färdig.
23 november – Jönköping, Sverige drabbas svårt av en stadsbrand.

Okänt datum 
Den danske ministern i Stockholm får instruktioner om att infiltrera den svenska regeringsmakten. Även detta kommer till Gustav III:s kännedom och påverkar hans utrikespolitik.
Världens första modetidning, Cabinet des Modes, utkommer.

Födda 
4 januari – Jacob Grimm, tysk språk- och litteraturforskare, sagosamlare.
23 januari – Carl Adolph Agardh, svensk teolog, matematiker, naturforskare, ledamot av Svenska akademien.
27 mars – Ludvig XVII, titulärkung av Frankrike 1793–1795.
4 april – Bettina von Arnim, tysk författare.
24 juni – Alexander Porter, irländsk-amerikansk politiker och jurist.
15 augusti – Thomas De Quincey, brittisk författare.
1 september – Philip Allen, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i Rhode Island 1851–1853, senator 1853-1859.
11 september – Presley Spruance, amerikansk politiker, senator 1847–1853.
5 oktober – Lars Molin (mer känd som Lasse-Maja), svensk tjuv som ofta förklädde sig i kvinnokläder.
25 oktober – Thomas Brown, amerikansk politiker (whig), guvernör i Florida 1849–1853.
31 oktober – Jakob Henrik Zidén, finländsk militär.
24 november – August Böckh, tysk klassisk filolog och arkeolog.
19 december – Joseph Johnson, amerikansk politiker, guvernör i Virginia 1852–1855.
28 december –Dorothea von Lieven, politiskt aktiv rysk furstinna.

Avlidna 
28 mars – Carl Gustaf Warmholtz, hovråd.
15 juni – François Pilâtre de Rozier, fransk flygpionjär.
30 oktober – Gustaf Filip Creutz, svensk diplomat, skald, riksråd, en av rikets herrar samt kanslipresident sedan 1783.
16 november – Johan Gottschalk Wallerius, svensk kemist och mineralog.
 Faustina Pignatelli, italiensk matematiker.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1780

1780 (MDCCLXXX) var ett skottår som började en lördag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Juni 
8 juni  – Henrik af Trolle utses till svensk generalamiral och chef för den svenska skärgårds- och örlogsflottan.

Juli 
 11 juli – Franska soldater anländer till Newport, Rhode Island för att förstärka kolonisterna i kriget mot Storbritannien.

Augusti 
 Augusti – Sverige, Danmark och Ryssland ingår ett neutralitetsförbund mot Storbritanniens kaperier på haven. Kanslipresident Ulrik Scheffer sköter förhandlingarna eftersom kungen Gustav III är i Belgien och dricker brunn.
 9 augusti – Den spanska amiralen Luis de Córdova y Córdova tillfångatar en brittisk konvoj med totalt 55 båtar, som ostindiefarare, fregatter och andra lastbåtar vid Kap Sankt Vincent.

Oktober 

 10–16 oktober – En orkan slår till i Västindien.

Okänt datum 
En stor kavaljersflygel börjar på kungens uppdrag uppföras på Gripsholms slott, under ledning av F.A.U. Cronstedt.
Religionsfrihetsförordningen för inflyttade kristna (som togs upp i riksdagen 1778) införs i Sverige.
En svensk kunglig resolution fastslår att ett drängdagsverke skall vara tolv timmar och ett ökedagsverke (dagsverke med häst) skall vara tio.
Uppror mot spanjorerna i Vicekungadömet Peru lett av Túpac Amaru II.
Det Dramatiske Selskab grundas i Oslo.

Födda 
11 januari – Erik Gabriel Melartin, finsk ärkebiskop 1833–1847.
15 januari – John Leeds Kerr, amerikansk politiker.
30 januari – Israel Pickens, amerikansk politiker, guvernör i Alabama 1821–1825.
18 februari – Aleksej Venetsianov, rysk målare.
20 mars – Thomas Metcalfe, amerikansk politiker, guvernör i Kentucky 1828–1832.
3 april – Abraham Rydberg, svensk donator.
1 maj – John McKinley, amerikansk jurist och politiker, domare vid USA:s högsta domstol 1838–1852.
23 maj – Charles E. Dudley, amerikansk politiker, senator 1829–1833.
1 juni – Carl von Clausewitz, preussisk general och militärteoretiker.
8 september – George Troup, amerikansk politiker.
1 oktober – Göran Wahlenberg, svensk botaniker.
17 oktober – Richard Mentor Johnson, amerikansk demokratisk politiker, USA:s 9:e vicepresident.
26 december – Mary Somerville, skotsk författare.
31 december – Nehemiah R. Knight, amerikansk politiker, guvernör i Rhode Island 1817–1821, senator 1821-1841.
Robert Robers, afroamerikansk butler, författare och abolitionist.
Manuela Medina, mexikansk frihetshjältinna.
Jahonotin Uvaysiy, uzbekisk poet.
Elizabeth Philpot, brittisk fossilsamlare och paleontolog.

Avlidna 
14 november – Jakob Houbraken, nederländsk kopparstickare.
29 november – Maria Teresia av Österrike, monark över det Habsburgska riket 1740-1780.
Maria Teresa Cybo-Malaspina, Hertiginna av Massa, monark i Massa i Italien 1744-1780.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Carl von Clausewitz

Carl Phillip Gottlieb von Clausewitz, född 1 juni 1780 i Burg bei Magdeburg, död 16 november 1831 i Breslau, var en preussisk general och militärteoretiker.

Hans namn är berömt genom bokverket Om kriget, originaltitel Vom Kriege, som utgavs postumt 1832–1834 av hans änka Marie.

Asteroiden 12873 Clausewitz är uppkallad efter honom.

Biografi 
Carl von Clausewitz föddes 1780 i staden Burg, drygt 10 mil sydväst om Berlin. Hans far hade tjänat som löjtnant i den preussiska armén under sjuårskriget, och den unge Carl tog värvning redan i tolvårsåldern. Året därpå tjänade han som fänrik och fanbärare under fälttåget mot Frankrike, och posterades under sju års tid vid regementet i Neuruppin. Han antogs vid Allgemeine Kriegsschule i Berlin 1801, och fick två år senare tjänst som adjutant och lärare åt prins August av Preussen. Efter nederlaget mot Frankrike arbetade Clausewitz med återuppbyggnaden av den preussiska armén, men begärde avsked 1812 när kung Fredrik Vilhelm III anslöt sig till Napoleons fälttåg mot Ryssland. Clausewitz tog istället värvning i den ryska armén, och deltog bland annat i slaget vid Borodino. Två år senare återinträdde han i preussisk tjänst och deltog i slaget vid Waterloo som stabschef vid en av Blüchers kårer.

Det var efter utnämningen till administrativ chef för Allgemeine Kriegsschule i Berlin 1817 som von Clausewitz påbörjade arbetet med Vom Kriege. Han befordrades året därpå till generalmajor och hann med en sista krigstjänstgöring, som chef över 2 artilleriinspektionen i Breslau fram till dess han insjuknade i kolera och dog i november 1831.

Clausewitz begravdes i Breslau. Hans hustru Marie, född grevinna von Brühl, gav senare postumt ut hans verk Om kriget. Kvarlevorna av Clausewitz och hustrun flyttades till en minnesplats på Ostfriedhof i födelseorten Burg bei Magdeburg 1971.

Inflytande 
Carl von Clausewitz har kallats för västvärldens viktigaste och mest inflytelserika militära tänkare. Denna ställning intog han dock först flera decennier efter sin död, genom att den framgångsrike preussiske generalstabschefen Helmuth von Moltke framhöll Clausewitz betydelse och att han själv var påverkad av hans tankar.

Källor

Verk 
 Clausewitz, Carl von. Om Kriget. I svensk översättning av Hjalmar Mårtenson. Stockholm: Bonnier fakta, 1991.
 principles of war i engelsk översättning.

Litteratur 
 Gerhard Muhm, German Tactics in the Italian Campaign
 Peter Paret. Clausewitz and the state. Princeton, 1985.

Externa länkar 

Födda 1780
Avlidna 1831
Tyska generaler
Militärteoretiker
Män
Personer i Napoleonkrigen
Personer från Burg bei Magdeburg
Deltagare i slaget vid Borodino
Deltagare i slaget vid Waterloo
Deltagare i slaget vid Jena-Auerstedt
962

962 (CMLXII) var ett normalår som började en onsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Februari 
 2 februari – Det tysk-romerska riket bildas då Otto I, Otto den store, kröns till kejsare av påven Johannes XII.

Okänt datum 
 Efter Indulfs död efterträds han som kung av Skottland av sin släkting Dub.
 Olga av Kiev abdikerar som regent av Kievriket och Svjatoslav I blir härskare.
 I Afghanistan slutar safavidernas dynasti och ghaznavidernas tar vid.

Födda 
 Edvard Martyren, kung av England 975–978 (född omkring detta år)

Avlidna 
 Indulf, kung av Skottland sedan 954

Externa länkar
800

800 (DCCC) var ett skottår som började en onsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

December 
25 december – Karl den store, frankisk och langobardisk kung, kröns till kejsare av påven Leo III.

Okänt datum 
Ibrahim I ibn al-Aghlab ibn Salim grundar den aghlabidiska dynastin i Ifriqiya.

Födda 
Al-Kindi, judisk filosof.
Rurik, novgorodisk härskare.

Avlidna 
4 juni – Luitgard av Sundgau, drottning av Frankrike.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
768

768 (DCCLXVIII) var ett skottår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Augusti
 1 augusti – Sedan påvestolen har stått tom i över ett år väljs Stefan III till påve.
 6 augusti – Motpåven Konstantin II avsätts.

Födda 
Han Yu, kinesisk poet.
Xue Tao, kinesisk poet.
 Song Ruoxin, kinesisk hovdam och poet.

Avlidna 
 24 september – Pippin den lille, kung av Frankerriket sedan 751

Externa länkar
751

751 (DCCLI) var ett vanligt år som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 November – Pippin den lille, Pippin III, blir frankisk kung.

Födda 
 28 juni – Karloman I, frankisk kung av Burgund, Alemannien och södra Austrasien 768–771

Avlidna 
Maria, kejsarinna av Bysantinska riket.

Externa länkar
746

746 (DCCXLVI) var ett vanligt år som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Alemannerna infogas i Frankerriket.
 Swithred efterträder Saelred som kung av Essex.

Födda 
Muhammad al-Mahdi, shiaimam.

Avlidna 
Saelred, kung av Essex.

Externa länkar
213

213 (CCXIII) var ett normalår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Caracalla lämnar Rom för att aldrig återvända.
 Caracalla försvarar Romarrikets nordgräns från alemannerna och chatterna. Detta är första gången alemannerna omnämns och de är då bosatta vid mellersta Main.
 Handynastins premiärminister Cao Cao får tio städer som sitt territorium och titeln Wei Gong (adelsman av Wei). Detta territorium blir sedermera kungariket Wei.
 Pang Tong dödas av fiender i ett bakhåll i Fågel Fenix dal.
 Liu Bei tar över Yizhou (nuvarande Sichuan) för att sedan stanna där.

Födda 
 10 maj – Claudius II Gothicus, romersk kejsare 268–270 (född detta eller nästa år)

Avlidna 
 Dong Xi, general under Sun Quan av Wu
 Pang Tong, rådgivare till Liu Bei av Shu
 Jiang Qin, officer i kungariket Wu under De tre kungadömenas period i Kina

Externa länkar
590-talet



Händelser 
 Kristnandet av alemannerna börjar.
 Sedan Pelagius II har avlidit år 590 väljs Gregorius I till påve.
 Agilulf blir langobardernas konung 591. Hans gemål är den katolska Theodelinda. Monza blir residens vid sidan av Pavia.
 Det Bysantinska riket vinner åter tillbaka Singidunum från avarerna 592.
 Den persiska usurpatorn Bistam besegras av Khusrov II 592.
 Isidorus av Sevilla författar en encyklopedisk sammanfattning av tidens vetande (Etymologiæ sive origines).
 En kyrklig synod förklarar Abgarlegenden apokryf.
 Toltekerna erövrar Cholula.
 Kung Æthelbert av Kent inbjuder missionärer att besöka hans kungarike.
 Gregorius I sänder Augustinus av Canterbury att konvertera anglosaxarena till kristendomen.

Födda 
 Gao Jifu, kinesisk kanselor i Tangdynastin (död 654)
 Brahmagupta, indisk astronom och matematiker.
 Ali ibn Abi Talib, profeten Muhammeds kusin, svärson och närmste kompanjon.

Avlidna 
 Pelagius II, påve sedan 579
 Missionären Columba
 Childebert II av Austrasien
 Fredegund, frankisk drottning

Externa länkar
840

840 (DCCCXL) var ett skottår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Vid denna tid drivs biskop Gautbert och de kristna bort från Birka. Gautbert blir senare biskop av Osnabrück.
 Arabiska författare uppger att nordbor (ruser) gör handelsfärder på de ryska floderna till Kaspiska havet och sedan till Bagdad.

Födda 
 Theodor II, påve i december 897.
 Rikardis (tysk-romersk kejsarinna)

Avlidna 
 20 juni – Ludvig den fromme, kung av Frankerriket och romersk kejsare sedan 814

Externa länkar
813

813 (DCCCXIII) var ett normalår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Ludvig den fromme kröns till kejsare av det Tysk-Romerska riket. 
 Kalif al-Ma'mun bosätter sig tillfälligt i Merv. 
 Eustatius kröns till påve av Alexandria.

Födda 
 Theofilos, bysantinsk kejsare.
 Leo V, bysantinsk kejsare.

Avlidna 
 Bonifatius (Toscana), markgreve i Toscana. 
 Mikael I Rangabe, bysantinsk kejsare och sedan munk.

Externa länkar
Karl den skallige

Karl II, Karl den skallige (fr. Charles le chauve), född den 13 juni 823, död den 6 oktober 877, romersk kejsare 875, västfrankisk kung 843, kung av Akvitanien 848, kung av Lotharingia 869-870, kung av Italien 876. Han var yngste son till Ludvig den fromme i dennes andra gifte (med Judit av welfernas ätt), far till Ludvig den stammande och far till Judith som var gift med Balduin I av Flandern.

Biografi
Karls faders önskan att tillförsäkra Karl en del av riket framkallade strider mellan honom och de äldre sönerna. Sedan kejsar Ludvig dött 840 stred sönerna sinsemellan i det de båda yngre, Ludvig den tyske och Karl förband sig mot den äldste, kejsar Lothar. Besegrad i juni 841 vid Fontenoy, måste Lothar bekväma sig till fördraget i Verdun 843, i kraft varav Karl den stores monarki delades så, att Lothar med kejsarvärdigheten, som dock ej innebar överherrskap över bröderna, förenade Italien och en landsträcka längs Rhône, Saône, Rhen, Mosel och Meuse från Medelhavet och till Nordsjön ("Mellanfranken"), medan Ludvig den tyske fick vad som låg österut, Karl den skallige vad som låg väster om sistnämnda område. 

Dennes regering var en stormupprörd tid, varunder Frankrike hemsöktes av vikingar och sönderslets av uppror och inre oroligheter, i synnerhet i Bretagne, vars hertigar sökte göra sig oavhängiga, och i Akvitanien, där Pippin, en son till Ludvig den frommes andre son, Pippin av Aquitanien, uppträdde med anspråk på sin faders riksdel och till och med förband sig med nordmännen. Han blev dock slutligen (864) utlämnad till Karl. Av dessa inre oroligheter sökte Ludvig den tyske dra fördel och lyckades verkligen för kort tid bli hyllad som konung av ett parti i Frankrike (858). Å andra sidan sökte även Karl utvidga sitt rikes gränser. Så bemäktigade han sig Lothringen vid Lothar II:s död (869), men måste följande år genom fördraget i Meerssen dela det med Ludvig den tyske. Sedan kejsar Lothar I:s ätt 875 utgått med hans äldste son, Ludvig II, som efter fadern ärvt Italien och den därvid fästa kejsarvärdigheten, företog Karl två härnadståg till detta land. Under det förra (875-876) blev han i Rom av påven Johannes VIII krönt till kejsare. Efter Ludvig den tyskes död 876 angrep han dennes land, men blev av hans son Ludvig slagen vid Andernach. Den 6 oktober 877 avled Karl på återväg från sitt andra tåg till Italien. Sonen Ludvig den stammande blev hans efterträdare i kungadömet i Frankrike.

Galleri

Referenser

Litteratur 
 Warnkoenig och Gérard, Histoire des Carolingiens (2 band, 1865)
 Böhmer-Mühlbacher, Regesta imperii, band I (1880–1889)
 Dümmler, Geschichte des ostfränkischen Reiches (3 band, 2:a uppl. 1887–1888)
 Lot och Halphen, Le régne de Charles le chauve, I (1909)
 Calmette, La diplomatie carolingienne 843–877 (1901).

Externa länkar 

Män
Födda 823
Avlidna 877
Heliga romerska kejsare
Frankiska kungar
Karolinger
Personer i Frankrike under 800-talet
Ugglan
823

823 (DCCCXXIII) var ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

April 
 5 april – Påven Paschalis I kröner Lothar I till kung av Italien.

Okänt datum 
 Ärkebiskop Ebo av Reims och troligtvis hans medarbetare, biskop Halitgar av Cambray, missionerar bland hedningarna i Jylland. 
 Ett dotterkloster till Corbie grundas i Corvey. Ansgar blir lärare i det nya klostret och lämnar sitt kloster i Corbie.
 Eboevangeliet tillkommer i Reims i Frankrike.
 Mycket stort utbrott av Katla i Island mellan senhösten 822 och tidig vår 823.

Födda 
 13 juni – Karl den skallige, kung av Västfrankiska riket 843–877 och romersk kejsare 875–877.
 Ermentrude av Orléans, drottning av Frankrike

Avlidna 
 Ceolwulf I, kung av Mercia sedan 821.
 Tekla (kejsarinna)

Källhänvisningar
877

877 (DCCCLXXVII) var ett normalår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 En flottilj bestående av 120 danska skepp förliser i en storm utanför Swanage.
 Efter Konstantin I:s död efterträds han som kung av Skottland av sin bror Aed.
 Ludvig den stammande blir kung av Västfrankiska riket.

Födda 
Igor I, storfurste av Kievriket.

Avlidna 
 6 oktober – Karl den skallige, kung av Västfrankiska riket sedan 843 och romersk kejsare sedan 875
 Konstantin I, kung av Skottland sedan 862

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
875

875 (DCCCLXIX) var ett normalår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

April 
April – Den frost i Skottland som härjat sedan november 874 upphör.

Okänt datum 
Karl den skallige, Karl II, blir romersk kejsare.
Abdul Qasim 'Abbas ibn Firnas glidflyger från ett murkrön ned i en andulusisk dal i Spanien, nära Córdoba.
I den Aghlabidiska dynastin efterträds Muhammad II ibn Ahmad av Ibrahim II ibn Ahmad.
 En arabisk flotta plundrar Comacchio.

Födda 
Fujiwara no Nakahira, japansk statsman, hovman och politiker.

Avlidna 
 12 augusti – Ludvig II, kung av Italien sedan 839 och romersk kejsare sedan 855

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Lista över årtal efter Kristus

Detta är en lista över årtal efter Kristus.

Se även 
 Lista över årtal före Kristus
 Lista över datum

Årtal 02
Jedvard Bonde

Jedvard Bonde var en litterär gestalt, som ännu på 1800-talet uppfattades som en historisk person och då påstods ha varit far till Erik den helige.

En version i skrift från 1844
Enligt en version av historien så skall Jedvard Bonde varit gift med Cecilia, vars far hette Blot-Sven. Cecilias bror hade namnet Kol, eller Erik Årsäll. Jedvard Bonde beskrivs som den förste svensk vilken under sin resa till det heliga landet blev dubbad till riddare. Den Erikska ätten anses härstamma från Jedvard Bonde. Den Sverkerska ätten anses härstamma från Erik Årsäll. Man kan således dra slutsatsen att båda ätterna stammar från Blot-Sven.

Källor 
 Fäderneslandets Historia av Jakob Ekelund från 1844 (första upplagan 1829)

Gestalter i nordisk sagalitteratur
Bagge av Botorp

Bagge av Botorp är en medeltida frälsesläkt med anknytning till nuvarande Bottorp, söder om Kalmar.

Till sätesgården i Bottorp skrev sig Tyrgils (Djäkn) Bagge och hans son Nils Bagge samt Nils Slatte. Från honom finns bevarad en inbjudan till hans moder till bröllopet i augusti 1460 med Nils Bagges dotter Margareta (Margit) 

Kända medlemmar
 Tyrgils Nilsson Bagge
 Hans son Nils Tyrgilsson Bagge
 Hans sonson Tyrglis Tyrgilsson Bagge
 Hans sonsonson Bagge Tyrgilsson Nilsson
 Hans sonsonsonson Nils Tyrgil Baggsson

Källor
Äldre svenska frälsesläkter. Utgivna av riddarhusdirektionen. (ÄSF). Hans Gillingstam
Jan Raneke, Svenska medeltidsvapen. H. Gillingstam, Ätten Siöblads medeltida släktförbindelser och äldsta historia, Skrifter utg. av Geneal. Fören. 4 (1949), särskilt s. 46—50; samme förf., Den medeltida frälseätten Bagge från Möre, i Släkt och Hävd 1950—1951, s. 281—283.

Referenser

Medeltida svenska ätter
Bottorp

Bottorp är en ort belägen nära Vassmolösa i Ljungby socken, söder om Kalmar. Bottorp är uppdelat på tre gårdar, Storagården, Södragården och Andragården.

Historia 
Området är rikt på fornlämningar. På slätten väster om Bottorp och Mellanmon finns stora mängder av lämningar från stenålder, bronsålder och järnålder. Bronsåldersrösen, ett gravfält från äldre järnåldern och resterna av ett par förhistoriska boplatser avslöjar att områdena kring Bottorp har varit attraktiva för människor under mycket lång tid. Troligen fanns det redan under vikingatiden eller tidig medeltid en betydelsefull hamn i området. 

Under medeltiden var Bottorp (skrevs då Botorp) stamgård för ätten Bagge av Botorp: Tyrgils Nilsson Bagge, hans son Nils Tyrgilsson Bagge,  Nils Slatte som var gift med Nils Bagges dotter Margareta.

Namnet Bottorp dyker upp i början av 1400-talet. Den tidigaste kända noteringen är från år l449 då byn kallades Bodhetorpp. Bottorps by har en lång historisk kontinuitet som boplats medan Mellanmon byggdes upp under 1800-talet. Den gamla hamnen flyttades till sin nuvarande plats 1798 och var under ett sekel en viktig utskeppningshamn för bland annat props till de engelska gruvorna.

Skepparen Magnus Svensson från Söderåkra gifte sig med dottern i Bottorp. Efter att ha tagit över svärfaderns gård 1824 tillköpte han de övriga delarna av Södragården under åren 1827–1842. Redan första året lät han uppföra mangårdsbyggnaden. Hans son, Carl Magnus, tog över gården 1863 och köpte till Andragården, där han senare även bosatte sig. C-M Svensson lät uppföra nuvarande ladugård på Södragården under nödåren 1867–68. 

År 1906 tillköptes även Storagården. C-M Svensson dog 1917, och sonen Fritz tog över som ägare till alla tre gårdarna. De gick sedan ur släkten inom loppet av några få år. Andragården såldes 1922 medan Södragården avyttrades redan 1917 till virkeshandlare Herman Pettersson som på fyra år berövade gården på i stort sett all skog och därefter sålde vidare till Sten Franzén. 1925 köpte Edla och Amandus Johansson Södragården och den ägs idag av deras barnbarnsbarn.

Orter i Kalmar kommun
Botorp

För säteriet Bottorp, som namngett adliga ätten Bagge av Botorp, se Bottorp.

Botorp är ett säteri i Linderås socken, Vedbo härad, Jönköpings län.

Botorps ägare är kända sedan 1352, och har varit medlemmar ur ätterna Kase, Bagge av Botorp och Bonde. På 1400-talet donerades Botorp till Vadstena kloster. Det kom på 1600-talet åter i privat ägo och har sedan dess tillhört ätterna Bock, Lillie, Hummelhielm, Rosenborg, von Stockenström och från 1784 ätten Bogeman.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Byggnader och anläggningar i Tranås kommun
Herrgårdar i Småland
Nils Tyrgilsson Bagge

Nils Tyrgilsson Bagge var ägare till Botorp, häradshövding i Möre 1421. Son till Tyrgils Nilsson Bagge.

Barn:
 Margareta, gift med Nils Slatte, ägare till Botorp.

Se även
 Bagge av Botorp

Personer i Sverige under 1300-talet
Män
Födda 1300-talet
Avlidna okänt år
Tyrgils Nilsson Bagge

Truls Nilsson Bagge till Botorp, även kallad Truls Djäkn, var häradshövding i Möre 1391. Han var gift med Ingrid Halstensdotter Båt till Äpplaholm och de fick sonen Nils Tyrgilsson Bagge, även kallad Nisse Bagge.

Tyrgils Nilsson Bagge kan vara identisk med Tyrgils Nilsson i Horn.

Se även
 Bagge av Botorp

Källor och externa länkar
 diskussion på Anbytarforum.

Personer i Sverige under 1300-talet
Män
Svenskt frälse
Födda 1300-talet
Avlidna okänt år
Ture Bengtsson (Bielke)

Ture Bengtsson (Bielke) kan syfta på:

Ture Bengtsson (Bielke) d.ä. – 
Ture Bengtsson (Bielke) d.y. (?–1414) – riddare, riksråd, häradshövding i Lagunda härad och Åkerbo härad
Ulvåsaätten

Ulvåsaätten var en stormannaätt med godskoncentration i Väster- och Östergötland. Anfadern Gudmar Magnusson, riddare, riksråd, lagman, känd 1291-1313, förde ett avhugget hjorthuvud, barnen ett lejon i ginstyckad, styckad eller odelad sköld. Ätten, som fått sitt sentida namn efter gården Ulvåsa, dog ut i slutet av 1300-talet, men många ättlingar på spinnsidan finns i modern tid.

Kända medlemmar
Gudmar.
 Magnus Gudmarsson, riddare. 
Katarina Birgersdotter
Ingeborg Magnusdotter (Ulvåsaätten), född omkring 1327. Begravdes 1390 28/6 i Vadstena kloster (E). Ägde jord i Norra Vedbo härad (F).
Ulf Gudmarsson, lagman, gift med Birgitta Birgersdotter (Finstaätten) (mer känd som heliga Birgitta).
Karl Ulvsson till Ulvåsa, delaktig i upproret mot Magnus Eriksson
Karl Karlsson, död 1398, lagman i Närke. Gift med riksrådet Algot Magnussons (Sture) dotter Katarina.
Märta Ulfsdotter 
Katarina Ulfsdotter 
Ingeborg Ulfsdotter 
Birger Ulfsson 
Bengt Ulfsson 
Cecilia Ulfsdotter

Källor

Noter

Svenska adelsätter
 
Medeltida svenska ätter