kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Mickelsörarna

Mickelsörarna (fi. Mikkelinsaaret) är en ögrupp med f.d. sjöbevakningsstation tillhörande Vörå kommun. Sjöbevakningsstationen fungerar idag som naturstation. Ögruppen är belägen ute i Kvarken, ca 15 km från land på finska sidan (Västerö i Vörå).
Mickelsörarna är en del av världsnaturarvet Kvarken/Höga kusten.

Historia
Mickelsörarna hade fast bosättning fram till 1980-talet. Ida Lundberg var den sista invånaren som bodde vid "Gårdarna", den största gårdsgruppen på området. Med Ida gick en era av fast bosättning bort som påbörjades 1830.

Turism
Med sin på många ställen unika natur utgör Mickelsörarna ett populärt utflyktsmål bland båtfolk.
Naturstationen på Kummelskär erbjuder bland annat guidning, bastu, inkvartering, café, utställningar och naturstig.

Kommunikationer 
Till Mickelsörarna går inga landvägar. Båtskjuts kan beställas av lokala företagare.

Övrigt
Mickelsörarna har lika många öar som årets dagar, sade Zacharias Topelius under ett besök.

Externa länkar
Utinaturen.fi - Mickelsörarna
Vörå kommun - Mickelsörarna

Maxmo
Finländska öar i Kvarken
Solrutten
Kom, Skaparande, Herre god

Kom, Skaparande, Herre god (på latin: Veni Creator Spiritus) är en pingstpsalm i sju verser av Hrabanus Maurus från 800-talet. Psalmen skrevs ursprungligen på latin och har tidigare tillskrivits såväl Aurelius Ambrosius som Gregorius den store. 

Psalmen översattes till tyska av Martin Luther ("Komm, Gott Schöpfer, Heiliger Geist") år 1524 och till svenska av Olaus Petri år 1536. Den engelske poeten John Dryden gjorde 1690 en översättning till engelska Creator Spirit, by whose aid.

Psalmen inleds i 1695 års psalmbok, den Swedbergska med orden:
Kom Helge Ande Herre godh
Besök wår hiertan och gif oss modh

Psalmen bearbetades av Johan Olof Wallin år 1816 för 1819 års psalmbok. År 1978 moderniserades texten av Anders Frostenson för publiceringen i Den svenska psalmboken 1986.

Psalmen är en bönepsalm om och till Den Helige Anden och består i sin nuvarande form av sex strofer, varav den sista är s.k. ståvers.

I 1921 års koralbok med 1819 års psalmer anges att psalmen sjungs till en nordisk melodi (både 1819 och 1695) som saknas i tyska källor och är hämtad ur Hans Thomissøns Psalmebog 1569, melodin kom till Sverige via Mönsteråshandskriften 1646.

Melodin uppges nu vara en medeltida hymn (F mixolydisk, 2/2), känd från Erfurt 1524. Kompositören Jeanne Demessieux skrev cirka 1948 orgelverk till "Veni Creator Spiritus".

Publicerad i
Swenske Songer eller wisor 1536 med titeln Kom helge ande herre god under rubriken "Veni creator spiritus".
Een liten Songbook under rubriken "De sancto spiritu". 
1572 års psalmbok med titeln KOm helghe Ande HERRE godh under rubriken "Om then helgha Anda". 
Göteborgspsalmboken med inledningen Kom helge Ande Herre godh under rubriken "Om then helge Anda".
1695 års psalmbok, som nr 180 under rubriken "Pingesdaga Högtijd - Om then Helga Anda".
1819 års psalmbok, som nr 133 under rubriken "Den Helige Andes nåd (pingstpsalmer)".
1937 års psalmbok, som nr 133 under rubriken "Pingst".
Den svenska psalmboken 1986, 1986 års Cecilia-psalmbok, Psalmer och Sånger 1987, Segertoner 1988 och Frälsningsarméns sångbok 1990, som nr 50 under rubriken "Anden, vår hjälpare och tröst".
Finlandssvenska psalmboken 1986 som nr 106 under rubriken "Pingst".

Referenser

Noter

Externa länkar
Hos Sibelius-Akademin återfinns noterna enligt 1695 års melodi till Kom Helge Ande Herre godh, besök....
Hos Projekt Runeberg finns texten ur Swenske Songer eller wisor 1536

Tyska psalmer
Pingstpsalmer
Verk av Martin Luther
Livets Ande, kom från ovan

Livets Ande, kom från ovan är en böne- och pingstpsalm  av Johan Alfred Eklund från 1934. Melodin (F-dur, 4/4) är av Gustaf Düben från 1674 (samma som till Jesus är min vän den bäste och Dig allena vare ära). 

I fyra åttaradiga strofer ber Eklund om att Den Helige Ande ska komma. Anden tilltalas som "livets Ande", "kraftens Ande", "nådens Ande" och "fridens Ande". Eklund hänvisar flitigt till Bibelns gestalter (Abraham, Stefanus, Paulus) och över huvud taget till Andens verk genom skriftordet.

Publicerad som
Nr 130 i 1937 års psalmbok under rubriken "Pingst".
Nr 53 i den ekumeniska delen av den svenska psalmboken (dvs psalm 1-325 i Den svenska psalmboken 1986, Cecilia 1986, Psalmer och Sånger 1987, Segertoner 1988 och Frälsningsarméns sångbok 1990) under rubriken "Anden, vår Hjälpare och tröst".
Nr 206 i Finlandssvenska psalmboken 1986 under rubriken "Guds ord".

Svenska psalmer
Pingstpsalmer
Serie

Serie kan syfta på:

 Serie (matematik) – en summa av en talföljd
 Serie (sport) – en form av organiserad tävlan mellan flera lag i idrott
 Serie (gudstjänst) – en för olika delar av kyrkoåret särskilt gudstjänstordning, vilket främst gäller mässmusiken
 Serie (geologi) - en enhet inom kronostratigrafi
 Bokserie – ett antal böcker vilka publiceras som sammanhängande
 Filmserie –  en samling filmer relaterade till varandra
 Tecknad serie – en illustrerad berättelse
 Serietidning – en tidning som i huvudsak innehåller tecknade serier
 Serieskapare – en person som skapar tecknade serier
 Seriealbum – en publikation med tecknade serier.
 Seriebok – en bok som främst innehåller tecknade serier
 Serieroman – en längre tecknad serie i bokform
 Disneyserier – de tecknade serier som görs på licens från Walt Disney Company
 TV-serie – en följd av avsnitt med dramatiskt innehåll

ar:سلسلة
Enskild näringsverksamhet

Enskild näringsverksamhet, även kallad enskild firma, är en svensk företagsform där företaget och dess ägare är samma person och  organisationsnumret är samma som ägarens personnummer. Ägaren kallas enskild näringsidkare och är personligt ansvarig för alla verksamhetens skulder.

Företagaren kan ha en firma (företagsnamn) registrerad för verksamheten som skiljer sig från personnamnet. För att visa att ett sådant verksamhetsnamn används som om det vore en registrerad firma används ibland förkortningen muf eller m.u.f., som står för "med uppgiven firma", mellan ägarens personnamn och själva verksamhetsnamnet.

Enskild näringsverksamhet som organisationsform
Ägarens ekonomi är nära sammankopplad med företagets. En följd av detta är att det överskott respektive underskott som redovisas i näringsverksamheten redovisas i näringsidkarens inkomstdeklaration. En enskild näringsidkare är inte en separat juridisk person. Det innebär till exempel att företaget inte kan hyra lokal eller vara del i en domstolsprocess; istället är det företagaren själv som blir avtalspart eller part i målet.

Ansökan om F-skatt och momsregistrering sker hos Skatteverket innan verksamheten börjar. Det är oftast inte nödvändigt att registrera verksamheten hos Bolagsverket, men för att få namnskydd i länet och för att bedriva vissa typer av verksamheter är detta ett krav. Inget insatskapital krävs.

Bokföring
Alla enskilda näringsidkare är bokföringsskyldiga. Affärshändelser, det vill säga allt som påverkar företagets ekonomi, ska dokumenteras. Enskilda näringsidkare behöver i de flesta fall inte ha revisor.

Anställda
En enskild näringsidkare kan ha anställda. Samma regler gäller oavsett bolagsform. Enskilda näringsidkare undviker ofta anställda eftersom de blir personligen ansvariga för anställningsskydd, förlorad arbetstid vid sjukdom, arbetsskador med mera. Om verksamheten blir så stor att fast anställda behövs brukar ägaren bilda aktiebolag.

Skatt
Ägaren lämnar deklarationen, inte bolaget, som inte är eget skattesubjekt. Ägaren beskattas för hela vinsten, men det finns möjligheter till mindre skatt som liknar aktiebolagens möjligheter. Det finns räntefördelning, som liknar aktieutdelning, det vill säga vinst uttagen av ägaren som beskattas som kapitalvinst, 30 procent. Det finns också expansionsmedel, en avsättning av vinst som beskattas likt bolagsskatt med 22 procent. Denna avsättning ligger kvar i bolaget och måste återföras om firman avslutas. Övrig vinst beskattas som lön med cirka 30–50 procent. Förluster skjuts skattemässigt på framtiden och får senare år dras av mot inkomster i samma förvärvskälla.

Externa länkar 
 Skatteverket
 Bolagsverket

Källor

Bolagsformer i Sverige
Obzor

Obzor (bulgariska: Обзор) är ett distrikt och liten stad i Bulgarien.   Det ligger i kommunen Obsjtina Nesebr och regionen Burgas, i den östra delen av landet, vid svartahavskusten.

Obzor har lite drygt 2 000 invånare. Den är belägen 65 km söder om Bulgariens tredje största stad Varna och 73 km norr om länets residensstad Burgas. Stara Planinas bergsrygg reser sig väster om staden och Dvoynitsafloden avgränsar den norrut.

Stadens långa strand sträcker sig från St Atanas udde i norr till Mona Petrahalvön i söder.

Historia 

De gamla grekerna bebodde en gång i tiden den närbelägna staden Irakli och dess omgivningar innan de övergav den för att bo tillsammans med bulgarierna på denna plats, som de först kallade Navlohos och senare för Heliopolis (Solstaden).
Under romartiden fick staden namnet Tempium Jovis (Jupiters tempel). 

Under medeltiden dominerades platsen av borgen Kozyak, som senare lades i ruiner av osmanerna.

Obzor fick sitt nuvarande namn 1935.

Intressanta närbelägna platser 

Strax norr om Obzor ligger staden Byala, som en gång i tiden hade en grekisk fästning.

Byn Emona på Emineudden (några få kilometer söderut) är en målerisk bosättning, känd för att den trakiske kungen Rez föddes där.

Källor

Externa länkar

Indelningar i Burgas (region)
Kurorter i Bulgarien
Orter i Burgas (region)
Lars Ahlfors

Lars Valerian Ahlfors, född 18 april 1907 i Helsingfors, död 11 oktober 1996 i Pittsfield, Massachusetts, USA, var en finländsk matematiker och en av de två första vinnarna av Fieldsmedaljen. Samtidigt med Ahlfors fick amerikanen Jesse Douglas medaljen.

Ahlfors, som var son till ingenjör Axel Ahlfors, inledde sina studier 1924 vid Helsingfors universitet under Rolf Nevanlinna och Ernst Lindelöf och tog sin examen där 1928. På hösten samma år följde han med sin lärare Nevanlinna till Zürich och Eidgenössische Technische Hochschule Zürich. I Zürich kom Ahlfors i kontakt med funktionsteori och han började arbeta på egen hand med komplex analys.

1929 återvände Ahlfors till Finland och började undervisa på Åbo akademi. I Åbo skrev han sin doktorsavhandling och han avlade filosofie doktorsexamen 1930.

Karriär 
Mellan 1935 och 1938 undervisade Ahlfors på Harvard University och återvände sedan till Finland för att arbeta vid Helsingfors universitet. På grund av kriget flyttade han 1944 istället till ETH Zürich i Schweiz där han blev professor. Han trivdes dock inte i Schweiz och flyttade 1946 tillbaka till Harvard, där han från 1964 innehade Grausteinprofessuren i matematik fram till sin pension 1977.  

Ahlfors lärobok Complex Analysis från 1953 är ett standardverk inom komplex analys. Han skrev flera andra viktiga böcker, till exempel Riemann surfaces (1960) och Conformal invariants (1973). Ahlfors forskning behandlade komplex analys och han gjorde viktiga bidrag rörande bland annat Riemannytor, konform geometri, meromorfiska kurvor och kvasikonforma avbildningar.

För sin forskning belönades han förutom med Fieldsmedaljen 1936 även med Wolfpriset 1981. Han invaldes 1964 som utländsk ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien.

En del av de doktorander som Ahlfors handledde har senare blivit kända namn, som Dale Husemoller, Paul Garabedian, Albert Marden, Halsey Royden, Robert Osserman, George Springer och Henry Otto Pollak.

Privatliv 
1933 gifte han sig med Erna Lehnert, en österrikiska som hade kommit med sina föräldrar till Sverige och sedan till Finland. De hade tre döttrar. Ahlfors dog av lunginflammation den 11 oktober 1996 i Pittsfield, Massachusetts.

Se även 
 Ahlfors-regelbundet mått

Referenser

Noter

Litteratur

Externa länkar

 
 

Finländska professorer i matematik
Fieldsmedaljörer
Wolfpristagare i matematik
Personer verksamma vid Åbo Akademi
Personer verksamma vid Harvard University
Personer verksamma vid ETH Zürich 
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Personer från Helsingfors
Födda 1907
Avlidna 1996
Män
Arbetsminne (psykologi)

Arbetsminnet avser inom kognitiv psykologi förmågan att medvetandehålla och manipulera information under en kortare tidsperiod. Arbetsminnet ses som centralt i förmågor som till exempel språkinlärning, läsförmåga, problemlösning och matematiskt resonerande. Arbetsminnesförmåga korrelerar starkt med flytande intelligens och är en viktig prediktor för akademisk framgång.

Det finns ett flertal modeller av arbetsminnet som skiljer sig åt i olika avseenden, även om de har mycket gemensamt. Psykologerna Akira Miyake och Priti Shah gick 1999 igenom alla modeller av arbetsminnet och föreslog därefter följande definition, (s. 450 i Models of working memory, egen översättning): "Arbetsminne är de mekanismer eller processer som är involverade i styrning, reglering och aktivt upprätthållande av uppgiftsrelevant information som är nödvändig för komplex kognition, både för nya och redan bekanta uppgifter."

Psykologen Alan Baddeleys modell är den mest använda och arbetsminnet ses där som bestående av fyra olika komponenter med respektive funktioner:

 Den fonologiska loopen hanterar auditiv information, till exempel vad någon säger. Vid läsning är bokstäverna från början visuell information men kodas om och hanteras därmed av den fonologiska loopen.
 Det visuospatiala skissblocket hanterar visuospatial information, till exempel en bild av en frukt (visuell) eller en väg genom en labyrint (spatial).
 Centralexekutiven koordinerar och styr de andra delarna.
 Den episodiska bufferten hanterar interaktionen med långtidsminnet.

Arbetsminnets kapacitet är mycket begränsad, där det "magiska talet 7, plus eller minus 2" har föreslagits av psykologen George Miller som kapacitetsbegränsning, medan psykologen Nelson Cowan menar att vi egentligen bara kan hålla fyra olika informationsenheter i minnet. De olika angivelserna går isär då det är oklart vad som egentligen utgör en minnesenhet. Är till exempel siffran "8" en jämförbar enhet med ordet "bil" eller den visuella representationen av en kvadrat?

Information finns i arbetsminnet endast en kortare tid såvida ingen repetition förekommer. Information kan hållas i arbetsminnet en längre tid genom att uppmärksamhet fördelas till att hålla informationen aktuell. Forskning inom området har bland annat fått tillämpningar inom design av trafikmiljö, anpassad pedagogik och gränssnittet mellan människa och teknik. Man har visat att aktiv träning av arbetsminnet ger synliga förändringar av antalet receptorer av dopamin i hjärnan.

Källor
 Kognitiv träning kan förändra hjärnans biokemi 
Baddeley, A.D. 1986 Working Memory
Cowan, Nelson (2001). "The magical number 4 in short-term memory: A reconsideration of mental storage capacity". Behavioral and Brain Sciences 24: 87–185.
Miller GA (1956). "The magical number seven plus or minus two: some limits on our capacity for processing information". Psychological Review 63 (2): 81–97.
Miyake, A., & Shah, P. (Eds.). (1999). Models of working memory: Mechanisms of active maintenance and executive control. New York: Cambridge University Press

Minne
Kognition
Oceanografi

Oceanografi (av grekiska: Oκεανός, "Okeanos" och γράφειν, "skriva") eller oceanologi är vetenskapen om jordens oceaner och hav. Oceanografi är ett mycket brett forskningsområde där haven studeras ur fysiskt, kemiskt, biologiskt och geologiskt perspektiv och bland annat omfattar plattektonik, havsströmmar och meteorologi.

I Sverige råder viss språklig förvirring när det gäller namnet oceanografi. En oceanograf av idag i Sverige arbetar endast med havets strömmar, temperaturer, vågor etc, motsvarigheten till meteorologi på land. En maringeolog arbetar med bottensedimenten osv. När man pratar om oceanografins historia och oceanografi utanför Sverige så innefattar oceanografi alla discipliner av havet. Med andra ord kan man i USA vara oceanograf med maringeologisk inriktning, medan i Sverige skulle man bara vara maringeolog. Detta kallas ibland oceanografin i sin vidare respektive snävare betydelse.

Historia 
De första försöken att utforska haven begränsade sig till havsytan och de djur som fiskare fångade. Men när forskningsresande som Bougainville och Cook började utforska södra Stilla havet inkluderades havet i sig i deras rapporter. James Rennell skrev de första verken som avhandlade havsströmarna i Atlanten och Indiska oceanen i slutet av 1700-talet och början av 1800-talet. Sir James Clark Ross var den förste som började loda djuphavet 1840. Charles Darwin publicerade en avhandling om korallrev och atollernas bildande. Djupen bortom de branta kontinentalsocklarna upptäcktes inte förrän 1849. Matthew Fontaine Maurys Physical Geography of the Sea 1855 var det första verket om oceanografi. Genom hans verk kunde den första framgångsrika dragningen av en transatlantisk kabel 1858 bekräfta existensen av mittatlantiska ryggen. Den stora mängd botaniska och zoologiska information som insamlades under 1800-talets andra hälft gjorde att många vetenskapsmän upplevde den mest mytologiska och anekdotiska kunskapen om haven som påtaglig.

Som vetenskap föddes oceanografin 1872–76 med skottarna Charles Wyville Thomsons och John Murrays Challengerexpedition, ett företag som snart fick europeiska och amerikanska efterföljare. Snart grundades oceanografiska institut runt om i världen följt av grundandet av det internationella organet Internationella Havsforskningsrådet 1901 och Internationella hydrografiska byrån (IHB, senare International Hydrographic Organization, IHO) 1921.

I Sverige grundades Statens Meteorologiska Centralanstalt (MCA) 1873 och Hydrografiska byrån (HB) 1908. Dessa institutioner slogs 1919 samman till Statens Meteorologisk-Hydrologiska Anstalt (SMHA) som 1945 bytte namn till Sveriges Meteorologiska och Hydrologiska Institut (SMHI).

Forskning inom oceanografi bedrivs i Sverige vid SMHI i Norrköping och Göteborg, Geovetarcentrum vid Göteborgs universitet och vid Meteorologiska institutionen vid Stockholms universitet.

Referenser

Se även 
 Finlands havsforskningsfartyg
 Hydrografi
 Hydrologi

 
Vatten
Johan Huss

Johan Huss kan avse:

Johan Huss, kyrkoherde i Revsund
Jan Hus, böhmisk (tjeckisk) reformator
Agda Östlund

Agda Maria Östlund (i riksdagen kallad Östlund i Stockholm), född Lundgren 3 april 1870 i Köping, död 26 juni 1942 i Stockholm, var en svensk socialdemokratisk politiker. Hon var en av de fem första kvinnorna i Sverige (jämte Nelly Thüring, Bertha Wellin, Elisabeth Tamm och Kerstin Hesselgren) som valdes in i Sveriges riksdag (fyra i riksdagens andra kammare, en i dess första) efter den kvinnliga rösträttens införande. Östlund var ordförande i Allmänna Kvinnoklubben 1904–1905, ingick i Kvinnokongressens AU 1908–1920, ledamot av fattigvårdsstyrelsen i Matteus församling i Stockholm 1916–1932, ledamot av Socialdemokratiska Kvinnoförbundets styrelse 1920–1936, och riksdagsledamot i riksdagens andra kammare 1921–1940.

Biografi

Tidiga år 
Agda Östlund föddes som dotter till arbetaren Per Lundgren och Ulrika Andersdotter i Köping. I barndomshemmet uppmuntrades hon till politiskt engagemang.
Vid 14 års ålder började hon arbeta som sömmerska och försörjde sig som vuxen som sömmerska i Stockholm, dit hon flyttade 1896. Där byggde hon på egen hand upp en syateljé med flera anställda.

Äktenskap 
Östlund var gift med järnarbetaren Anders Östlund och fick i äktenskapet en dotter.

Politisk karriär

Tidigt politiskt engagemang
Östlund gick med i Stockholms allmänna kvinnoklubb 1903, där hon även var ordförande. Hon reste på många agitationsresor genom landet där hon talade för kvinnlig rösträtt. Hon var även aktiv i Socialdemokratiska kvinnoförbundet, bland annat som ordförande i dess verkställande utskott 1911–1917.

Riksdagsledamot
År 1921 blev sömmerskan Agda Östlund och fotografen Nelly Thüring de första socialdemokratiska kvinnorna i riksdagen. De valdes in i riksdagen i samband med nyvalet, efter det att kvinnorna i Sverige fått rösträtt. De invaldes i kammaren samtidigt som högerpartisten Bertha Wellin och Liberala samlingspartiets Elisabeth Tamm. Agda Östlund satt i riksdagens andra kammare mellan åren 1921 och 1940. I riksdagen blev hon den första kvinna som yttrade sig i riksdagens andra kammare. Hon blev också som första kvinna som valdes till ledamot i lagutskottet, som representant för socialdemokraterna. Agda Östlund engagerade sig i hustrumisshandel, kvinnors rätt till pension och förbättrad vård åt kvinnor och barn. Då hon försökte diskutera rätten till abort, reste sig många riksdagsmän och gick ut ur salen.

Eftermäle 
Östlund har bland annat förlänats en minnesskylt i Stockholm av Arbetarnas kulturhistoriska sällskap.

Se även 

 Första fem – pionjärerna som tog plats i riksdagen

Referenser

Noter

Tryckta källor

Vidare läsning

Externa länkar 
 Biografi över Agda Östlund
 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Socialdemokraterna
Svenska kvinnorättskämpar
Personer från Köping
Födda 1870
Avlidna 1942
Kvinnor

Svenska politiker under 1900-talet
Nysunds kyrka

Nysunds kyrka (tidigare Nysunda kyrka) är en kyrkobyggnad i Åtorp i Karlstads stift. Kyrkan, som ligger vid Letälvens västra strand, är församlingskyrka i Degerfors-Nysunds församling. Innan kyrkan uppfördes fanns på samma plats det mindre Skogsbo kapell.

Kyrkobyggnaden
Nysunds kyrka är en korskyrka med tresidigt kor i öster och torn i väster. Kyrkan är byggd av timmer och är utvändigt klädd med av spånklätt timmer. Nuvarande korsform fick kyrkan på 1730-talet. I kyrkans tak finns kyrkomålningar utförda 1747 av Karlstadsmålaren Petter Mård.

Historik

Kyrkan blev klar år 1639 och invigdes 11 januari 1641 av superintendenten Jonas Oriensulanus från Mariestad. Han biträddes av prosten Jon från Lyrestads församling. Ursprungligen kallades kyrkan för Sunds kyrka. Ett tresidigt kor byggdes 1683 till i öster. Tornet uppfördes 1736–1738. Samtidigt tillkom också korsarmarna.

Inventarier
Altartavla från 1694 av skulptören Bengt Svensson med ytterligare skulptural utsmyckning i mitten av 1700-talet av kyrkobildshuggaren Isak Schullström.
Predikstol från 1690 av Bengt Svensson med senare kompletteringar av Isak Schullström.
Dopängel (i koret) av Isak Schullström.
Brudbänkar från början av 1700-talet.

Orglar
1764: Jonas Gren (1715–1765) och Petter Stråhle (1720–1765), Stockholm, byggde ett orgelverk med 9 stämmor. Orgeln var skänkt av brukspatron Leonard Magnus Uggla. När orgelbyggare Gustaf Setterquist, Örebro, bröt sönder den gamla utdömda orgeln i oktober 1885, fanns ett längre kväde daterat "Stockholm 20 Juli 1764" inklistrat i bälgen. Undertill stod det i blyerts: "Reparerad den 20 Augusti 1842 af E. A. Setterquist och C. G. Klingberg".
1885: Firman E. A .Setterquist & Son, Örebro, byggde en enmanualig 12-stämmig orgel.
1960: Firman A Magnussons Orgelbyggeri, Göteborg, byggde en 17-stämmig mekanisk orgel, med klaviatur av buxbom och palisander. Fasaden är från 1885 års orgel.

Disposition
{|table style="background-color:#f8f8f8; border:2px solid #e0e0e0; padding:5px;" width=600
|width=130|Huvudverk I||width=140|Svällverk II||width=150|Pedal ||width=140|'Koppel 
|-
|Rörflöjt 8'||Trägedackt 8'||Subbas 16' || I/P
|-
|Principal 4'||Rörflöjt 4'||Borduna 8' || II/P
|-
|Gedacktflöjt 4'||Principal 2'||Pommer 4' || II/I
|-
|Gemshorn 2'||Nasat 1 1/3'||Rauschkvint III chor
|-
|Mixtur III chor||Scharf II chor||Fagott 16'
|-
|Trumpet 8'||Regal 8'
|-
| ||Crescendosvällare
|-
|}

 Bildgalleri 

Referenser
Noter

Litteratur och källorVåra kyrkor, sid. 569 av 734 sidor, Klarkullens förlag, Västervik, 1990, Nationalencyklopedin'', multimedia 2000 plus

Externa länkar och källor

Nysunds kyrka (Svenska kyrkan)
Visnums härad (Värmlandsrötter)

Åtorp
Kyrkobyggnader i Karlstads stift
Byggnader och anläggningar i Degerfors kommun
Orgeldispositioner
Träkyrkobyggnader i Sverige