kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hjärndöd

Hjärndöd, hjärnstamsdöd, är ett tillstånd med oåterkalleligt utsläckta hjärnfunktioner och det kliniska kriteriet på död i de flesta västländer, tillämpat i Sverige från 1988. En hjärndöd person kan fortfarande få andnings- och hjärtunderhållande behandling på konstgjord väg, men patienten förväntas aldrig kunna tillfriskna från hjärndöd.

Införandet av hjärndöd som definition av en persons död var avgörande för transplantationskirurgin och organdonationer. Det innebär att organ kan tas från en donator där hjärtat fortfarande slår, något som var omöjligt så länge personen definierades som levande så länge hjärtat slår. I annat fall är det vanligt att andnings- och hjärtunderhållande behandling avbryts efter konstaterad hjärndöd.

För svensk lagstiftning utreddes frågan i Dödsbegreppet (Statens offentliga utredningar 1984:79) och en Lag om kriterier för bestämmande av människans död (SFS 1987:269) utfärdades i maj 1987 och trädde i kraft den 1 januari 1988. Den har senare reviderats 1995 och 2005.

Diagnostik 
För att konstatera hjärndöd krävs två kliniska undersökningar med minst två timmars mellanrum. Undersökningen ska göras av specialist med vana av hjärndödsdiagnostik, vanligen en anestesiolog. Vid undersökningen måste alla basala reflexer vara utslagna (pupiller, smärtreaktion, ögonrörlighet m.m.) och det ska heller inte finnas några spontana andningsrörelser. Dessutom måste orsaken till hjärnskadan vara känd, vanligen trauma eller stor hjärnblödning. Vid kraftigt sänkt kroppstemperatur, efter förgiftning, överdos och några andra tillstånd kan man inte använda denna metod. I Sverige görs då enligt Socialstyrelsens kriterier för att fastställa dödsfall fyrkärlsangiografi (en slags kontraströntgen) av hjärnans blodkärl som kompletterande diagnostik.

SBU har utvärderat forskningen om tillförlitligheten hos tänkbara alternativ till fyrkärlsangiografi: dels angiografi med datortomografi (CTA), dels diffusionsviktad magnetkameraundersökning (dMRI), dels nuklearmedicinsk undersökning av hjärnan med gammakamera efter tillförsel av det radioaktiva ämnet teknetium-99m. SBU kom fram till att CTA fortfarande är en experimentell metod och att det finns för få studier med dMRI för att bedöma metoden. SBU visade också att den nuklearmedicinska undersökningen hos vuxna och barn över två år.ger lika säkra besked som fyrkärlsangiografi. När det handlar om barn under två år, som fortfarande har en eftergivlig skalle, finns det få studier. Det underlag som finns tyder dock på att metoden ger mer osäkra besked om så små barn.

För att förvissa sig om att personen inte kan andas spontant görs också ett så kallat apnétest, där man tillför syrgas och på prov kopplar bort patientens respirator för att se att om andningsrörelser uppstår. Samtidigt mäts halten koldioxid i blodet.

Se även
 Atria mortis

Källor

Externa länkar 
Lag (1987:269) om kriterier för bestämmande av människans död, den svenska lagens text

Döden
Juridiska termer
Kognitiva symtom
Klinik

För musikgruppen, se Klinik (musikgrupp).

Klinik är en tidigare benämning på sjukhusavdelning där praktisk undervisning i medicin gavs, numera en enhet på ett sjukhus, ansvarig för en viss eller ett par specialiteter. Ordet "klinik" kommer ursprungligen från det grekiska ordet "kline" som betyder bädd.

I många länder är privata kliniker ett vanligt fenomen.

Djurklinik
En djurklinik är ett mindre djursjukhus som ofta är mer specialiserat, exempelvis på smådjur eller hästar. Djurkliniker tar oftast inte in patienter under längre tidsperioder och djur som måste behållas för vård hänvisas istället till djursjukhus. Dessa kliniker har inte heller jour.

Se även
 Vårdcentral

Externa länkar 

Avdelningar på sjukhus
Cessna Aircraft Company

Cessna Aircraft Company, flygplansfabrik i Wichita, Kansas, USA, grundad 1927 av flygpionjären Clyde V. Cessna. Bolaget startade som ett partnerskap mellan Clyde V. Cessna och Victor H. Roos den 7 september 1927 och fick först namnet Cessna-Roos Aircraft Company innan den amerikanska staten godkände ett namnbyte till enbart Cessna Aircraft Company den 22 december samma år.

Tillverkningen har varierat från tvåsitsiga eller fyrsitsiga privatplan till jetdrivna affärsflygplan. Företaget köptes 1985 av storföretaget General Dynamics, som genast lade ner tillverkningen av små kolvmotordrivna flygplan. 

1992 köptes i sin tur Cessna Aircraft av Textron Inc., som snabbt återupptog produktionen av små lätta flygplan för både civilt och militärt bruk. 

Avdelningen Single engine piston aircraft hos Cessna Aircraft Company presenterade officiellt i juli 2007 sitt första flygplan i den nya USA-klassen Light Sport Aircraft (LSA), Cessna 162 SkyCatcher. En prototyp flög första gången i oktober 2006. Flygplanet riktar sig till enskilda personer, flygklubbar och flygskolor. SkyCatcher är tvåsitsigt, högvingat och drivs av en motor på 100 hk och påminner mycket om den tidigare modellen Cessna 150. Däremot har i stor utsträckning ny teknik införts. Bildskärmar har således ersatt de traditionella flyginstrumenten. Detta kallas för glascockpit. Styrspakar har ersatt de i Cessna-flygplan traditionella rattarna. Priset beräknades bli cirka 110 000 US-dollar. Tillverkningen lades ned redan i januari 2014; inte mer än 192 exemplar såldes.

Modeller 
 Cessna 120
 Cessna 140 
 Cessna 150
 Cessna 152
 Cessna 162 Skycatcher 
 Cessna 165 Airmaster
 Cessna 170
 Cessna 172 Skyhawk
 Cessna 175 Skylark 
 Cessna 177 Cardinal
 Cessna 180 Skywagon 
 Cessna 182 Skylane
 Cessna 185 Skywagon
 Cessna 187
 Cessna 188 Agwagon 
 Cessna 190
 Cessna 195
 Cessna 205 Super Skywagon
 Cessna 206 Stationair
 Cessna 207
 Cessna 208 Caravan
 Cessna 210 Centurion
 Cessna 303 Crusader 
 Cessna 305 Bird Dog
 Cessna 308
 Cessna 309
 Cessna 310
 Cessna 318
 Cessna 320 Skyknight
 Cessna 321
 Cessna 325
 Cessna 327 Baby Skymaster
 Cessna 330
 Cessna 335
 Cessna 336 Skymaster
 Cessna 337 Super Skymaster
 Cessna 340
 Cessna 350 Corvails
 Cessna 400 Corvails TT
 Cessna 401
 Cessna 402
 Cessna 404 Titan II
 Cessna 406 Caravan II (Reims Aviation) 
 Cessna 411
 Cessna 414 Chancellor
 Cessna 421 Golden Eagle
 Cessna 425 Corsair, Conquest I
 Cessna 441 Conquest II
 Cessna Citation
 Cessna T-37 Tweet

Externa länkar 
 Cessna.com

Amerikanska flygplanstillverkare
Företag bildade 1927
General Dynamics
Sjunkbomb

Sjunkbomb, kort sjb, är ett ubåtsjaktvapen bestående av en frifallande explosiv projektil utan flytkraft som fälls från flygplan, helikoptrar eller fartyg mot ubåtar i undervattensläge. Väl i vatten börjar de sjunka och är inställda så de ska detonera på förbestämt djup där man tror ubåten finns eller vid kontakt i målet, alternativt att de är utrustade med sonar för att känna av om de är nära en ubåt. Vid brisad skapas en enorm chockvåg som färdas viss sträcka genom vattnet och skadar höljet på ubåtar om de ligger för nära varvid de kan börja ta in vatten och sjunka. Normalt utgörs sprängladdningen hos sjunkbomber av cirka 100 kg trotyl (TNT) eller annat sprängämne, men mängden kan variera såväl uppåt som nedåt.

De första sjunkbomberna konstruerades av Storbritannien för användas mot tyskarna i ubåtskriget under första världskriget. De tidiga sjunkbomberna detonerade sällan tillräckligt nära målet för att sänka det men chockvågor kunde försvaga fogar på ubåten eller förstöra dess instrument och på så sätt tvinga den upp till ytan. I slutet av första världskriget utvecklades sjunkbomber med drivkraft för att korta ner tiden till avsett djup och på så sätt utvidgades djupavståndet från vilket ett fartyg kunde attackera en ubåt. Det finns numera sjunkbomber försedda med en kärnstridsspets. Dessa har en kraftigt ökad sprängradie på grund av sin stora explosiva kraft.

Ordet "sjunkbomb" finns belagt i svenska språket sedan 1925. Traditionellt är det fartygstypen jagare som fäller sjunkbomber.

Referenser

Externa länkar 
Filmsnutt av fällning av sjunkbomb från svensk robotbåt 

Bomber
Ubåtsjaktvapen
Flygbomber
Ammunition
Svensk militär utrustning
Fläcktyfus

Fläcktyfus, även kallad äkta tyfus eller epidemisk tyfus, men kallas ofta felaktigt även fläckfeber, är en smittsam svår tyfussjukdom orsakad av bakterien Rickettsia prowazekii, som överförs av klädlöss. Man får hög feber, muskelsmärtor och ett småfläckigt hudutslag. Sjukdomen gynnas av dåliga hygieniska förhållanden och leder obehandlad ofta till döden, men den kan behandlas med antibiotika. Sjukdomen skall ej förväxlas med tyfoidfeber, som orsakas av olika salmonella-arter, men sjukdomsbilderna kan likna varandra och begreppet "tyfus" användes förr om både fläcktyfus och tyfoidfeber.

Fläcktyfus är numera sällsynt i Europa men gav i äldre tider upphov till svåra epidemier, särskilt under krig och nödår. Ett exempel är Napoleon I:s fälttåg mot Ryssland. Med en armé på 600 000 man marscherade han mot Moskva, men endast kring 15 000 återvände. Napoleon skyllde på vädret, men modern forskning antyder att en fläcktyfusepidemi bland soldaterna dödade största delen av hans armé. Man räknar med att ingen annan infektionssjukdom med undantag för malaria har orsakat så mycket lidande hos människor. Sjukdomen härjade i många nazistiska koncentrationsläger, bland annat i Bergen-Belsen och Dachau, samt sovjetiska Gulag. Anne Frank och Marie Curies syster var bland dem som dog i fläcktyfus.

Begreppet fläckfeber avser i modern svensk medicinsk terminologi den grupp tyfussjukdomar som orsakas av fästing-, lopp- och kvalsterburna rickettsibakterier, varav inga förekommer naturligt i Skandinavien.

Referenser

Se även  
 Tyfus
 Tyfoidfeber
 Fläckfeber
 Medicinsk entomologi 

Bakteriella infektioner
Zoonoser
Fläckfeber

Fläckfeber är en grupp tyfussjukdomar som orsakas av olika rickettsibakterier som överförs från djur till människor via fästingar och kvalster, samt i ett fall av loppor. Tidigare har termen använts även för fläcktyfus, som dock överförs av klädlöss från människa till människa.

Fläckfeber förekommer inte naturligt i Skandinavien, men i början av 2010 visade svensk forskning att flyttfåglar som flyger över Öland kan bära på fästingar som är smittade av rickettsiabakterier. Studien undersökte drygt 13000 flyttfåglar där 1155 bar på fästingar, varav drygt 11 % innehöll DNA från någon art av rickettsiabakterier, där arten Rickettsia helvetica var den vanligaste.

Bland de många olika formerna av fläckfeber märks:

Fästingburna fläckfebervarianter (totalt nio varianter)
Rocky Mountain spotted fever
Bakterie: Rickettsia rickettsii. Hög dödlighet. Sprids till människor av fästingar på olika gnagare och andra vilda djur. Trots sitt namn är den spridd i både Nord-, Mellan- och Sydamerika. Även bland patienter som har tillgång till den bästa tänkbara vård dör 3-5 %, och på 1940-talet dog fortfarande uppemot 30 % av de drabbade i USA.

Fièvre boutonneuse (även kallad Marseillesfeber och Medelhavsfläckfeber)
Bakterie: Rickettsia conorii. Låg dödlighet. Sprids till människor av fästingar på vilda däggdjur. Förekommer i länderna runt Medelhavet, men även på många andra håll i världen. 

African tick bite fever
Bakterie: Rickettsia africae. Låg dödlighet. Sprids till människor av fästingar på vilda däggdjur. Förekommer i Afrika nedanför Sahara, samt i Västindien.

Kvalsterburna fläckfebervarianter (två varianter)
Rickettsialpox
Bakterie: Rickettsia akari. Ej dödlig. Sprids till människor av kvalster på möss. Upptäcktes 1946 vid en epidemi i New York. Enstaka fall rapporterade i USA, Kroatien och Ukraina under 2000-talet.

Scrub typhus
Bakterie: Orientia tsutsugamushi. Även om denna sjukdom inte orsakas av rickettsiabakterier, räknas den ofta in i de kvalsterburna tyfusarterna på grund av sin likhet med tyfussjukdomar. Dödligheten varierar. Förekommer i en triangel från norra Japan och östra Ryssland i norr, till norra Australien i söder och Pakistan och Afghanistan i väster.

Loppburen fläckfeber (en variant)
Flea-borne spotted fever
Bakterie: Rickettsia felis. Ej dödlig. Sprids till människor av loppor på katter. Klassas ibland som en variant av murin tyfus, som ju också är loppburen, men de flesta forskare verkar anse att den bör räknas in i fläckfeber-gruppen.

Referenser

Se även  
 Medicinsk entomologi 
 Tyfoidfeber
 Tyfus
 Fläcktyfus

Bakteriella infektioner
Zoonoser
Lyckå församling

Lyckå församling är sedan 1 januari 2002 en församling inom Svenska kyrkan i Blekinge kontrakt av Lunds stift i Karlskrona kommun, Blekinge län. Församlingen är uppkallad efter den medeltida staden Lyckå, idag Lyckeby, norr om nuvarande Karlskrona.

Administrativ historik

Församlingen som bildar ett eget pastorat, bildades genom en sammanslagning av Augerums, Lösens samt Flymens församlingar.

Kyrkor
 Augerums kyrka
 Lösens kyrka
 Flymens kyrka

Referenser

Externa länkar
 Lyckå församlings hemsida

Församlingar i Lunds stift

Indelningar i Karlskrona kommun
Mandrake

Mandrake kan syfta på

 Mandrake (tecknad serie) – en tecknad serie
 Mandrake (film) – en film baserad på den tecknade serien
 Mandrake Linux – en tidigare GNU/Linux-distribution (numera Mandriva)
 Mandrake (album) – ett musikalbum av Edguy
Listerby församling

Listerby församling var en församling i Karlskrona-Ronneby kontrakt, Lunds stift och Ronneby kommun. Församlingen utökades 2002 för att 2010 uppgå i Ronneby församling.  

Församlings kyrka var Listerby kyrka. 2002 tillkom så Edestads kyrka, Förkärla kyrka och Hjortsberga kyrka.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung med en kyrka från 1200-talet.

Församlingen var moderförsamling i ett pastorat med Förkärla församling fram till och med 1961. Från 1962 utökades pastoratet med Hjortsberga församling och Edestads församling. År 2002 uppgick pastoratets övriga församlingar i Listerby församling som sedan 1 januari 2010 uppgick i Ronneby församling.

Församlingskod var 108107.

Kyrkobyggnader

Series pastorum

Kantorer och klockare
Kantorerna i Listerby var bosatt på Klockarbostället under Listerby nummer 1. Åtminstone fram till år 1940.

Kyrkväktare

Se även
Listerby socken

Referenser

Historiska församlingar i Lunds stift

Indelningar i Ronneby kommun
Karimganj

Karimganj är en stad i den indiska delstaten Assam, och är huvudort för ett distrikt med samma namn. Folkmängden uppgick till 56 854 invånare vid folkräkningen 2011, med förorter 71 213 invånare.

Källor

Orter i Assam
Darrang

Darrang är ett distrikt i den indiska delstaten Assam. Huvudort är Mangaldoi.

Externa länkar 
Officiell webbplats

Distrikt i Assam
Dibrugarh

Dibrugarh är en stad i den indiska delstaten Assam och är centralort i ett distrikt med samma namn. Folkmängden uppgick till 139 565 invånare vid folkräkningen 2011, med förorter 154 296 invånare.

Källor

Externa länkar 

Orter i Assam
Marigaon

Marigaon (alternativt Morigaon) är en stad vid floden Brahmaputra i den indiska delstaten Assam, och är huvudort för ett distrikt med samma namn. Staden ligger 78 km från delstatshuvudstaden Dispur och hade 29 164 invånare vid folkräkningen 2011.

Källor

Orter i Assam
Tinsukia

Tinsukia är en stad i den indiska delstaten Assam, och är huvudort för ett distrikt med samma namn. Folkmängden uppgick till 99 448 invånare vid folkräkningen 2011, med förorter 126 389 invånare. Nationalparken Dibru-Saikhowa ligger i närheten.

Källor

Orter i Assam

hi:तिनसुकिया जिला
Kokrajhar

Kokrajhar (assamesiska: কোকৰাঝাৰ জিলা) är en stad i den indiska delstaten Assam, och är huvudort för ett distrikt med samma namn. Folkmängden uppgick till 34 136 invånare vid folkräkningen 2011.

Källor

Orter i Assam
Bongaigaon

Bongaigaon är en stad i den indiska delstaten Assam. Den är administrativ huvudort för ett distrikt med samma namn som staden. Folkmängden i centrala Bongaigaon uppgick till 67 322 invånare vid folkräkningen 2001, med totalt 82 218 invånare inklusive förorten New Bongaigaon Railway Colony.

Källor 

Orter i Assam
Nalbari

Nalbari (hindi: नलबाड़ी) är en stad i den indiska delstaten Assam, och är huvudort för ett distrikt med samma namn. Folkmängden uppgick till 27 839 invånare vid folkräkningen 2011.

Källor

Orter i Assam
Lakhimpur

Lakhimpur är en stad i den indiska delstaten Uttar Pradesh, och är den administrativa huvudorten för distriktet Kheri. Staden hade 151 993 invånare vid folkräkningen 2011, med förorter 165 085 invånare.

Källor

Orter i Uttar Pradesh

en:Lakhimpur, Uttar Pradesh
it:Lakhimpur
Kamrup

Kamrup är ett distrikt i den indiska delstaten Assam. Huvudort är Guwahati. Distriktet var förr mycket större och området har under årens lopp styckats upp i ett flertal distrikt. Förutom dagens distrikt så omfattade Kamrup distrikten Barpeta (-1983), Nalbari (-1985), Kamrup Metropolitan (-2003) och Baksa (-2004).

Distrikt i Assam
Nagaon

Nagaon är en stad i den indiska delstaten Assam och är centralort i ett distrikt med samma namn. Folkmängden uppgick till 117 722 invånare vid folkräkningen 2011, med förorter 148 496 invånare.

Källor
 

Orter i Assam

mr:नागांव
Goalpara

Goalpara är en stad i den indiska delstaten Assam, och är huvudort för ett distrikt med samma namn. Staden ligger vid Brahmaputra, och folkmängden uppgår till strax över 50 000 invånare.

Klimat
Goalpara har milda vintrar och heta somrar, i juli och augusti stiger temperaturen upp till 33 grader medan den i januari kan sjunka till 7 grader. Regn förekommer under april och maj som en följd av nordöstliga vindar, i juni börjar de kraftiga monsunregnen som förekommer fram till september.

Referenser

 
Orter i Assam
Golaghat

Golaghat (assamesiska: গোলাঘাট, hindi: गोलाघाट) är en stad i den indiska delstaten Assam. Den är huvudort för ett distrikt med samma namn, och hade 41 989 invånare vid folkräkningen 2011.

Källor

Orter i Assam
Oskar Lange

Oskar Ryszard Lange, född 27 juli 1904 i Tomaszów Mazowiecki, död 2 oktober 1965 i London, Storbritannien, var en polsk ekonom och diplomat.

Biografi
Lange var marxist sedan studieåren men såg ingen konflikt mellan marxistiska principer och neoklassisk nationalekonomisk teori utan lämnade viktiga bidrag till den matematiska eller ekonomiska analysen av marknadsekonomin. Han förespråkade användande av marknadsmekanismer i socialistisk planering och kan således räknas till en av de tidigaste marknadssocialistiska ekonomiska teoretikerna. Han var också den huvudsaklige motparten till Ludwig von Mises i "kalkyleringsdebatten" på 1920- och 30-talet.

Hans skrift On the Economic Theory of Socialism ('Socialismens ekonomiska teori', 1936) skisserade ett marknadssocialistiskt system med statsägda men självständigt agerande företag. Den är urkunden för de decentraliseringsexperiment som under 1960-talet ägde rum i de östeuropeiska ekonomierna.

Lange flyttade 1936 till USA och var professor vid University of Chicago från 1938. Han verkade som mellanhand när F.D. Roosevelt och Josef Stalin diskuterade efterkrigssituationen för Polen. Han återtog 1945 sitt polska medborgarskap och var delegat till FN 1946 och polsk ambassadör i USA 1946–47 innan han återvände till Polen och verkade som rådgivare till den polska kommunistregeringen. Langes ekonomiska teorier fick sedermera större inflytande i samband med att Władysław Gomułka tillträdde som förste sekreterare för Polska förenade arbetarpartiet 1956. 1955 blev han professor vid Universitetet i Warszawa, och senare ordförande i det statliga ekonomiska rådet. Därtill var Lange vice ordförande i Polens statliga råd 1961–65. Bland annat med sitt stora verk Politisk samhällsekonomi (1959) gav han polsk ekonomisk forskning en speciell profil som förenade västerländska metoder med marxistiska premisser.

Källor

Noter

Tryckta källor
Bra Böckers lexikon, 1977

Externa länkar
 The History of Economic Thought: Oskar Lange 

Födda 1904
Avlidna 1965
Män
Polska nationalekonomer
Polska diplomater
Polska socialister
Polens ambassadörer
Personer från Tomaszów Mazowiecki
Personer verksamma vid University of Chicago
Nationalekonomer under 1900-talet
Alumner från Jagellonska universitetet
Maxmo

Maxmo () är en före detta kommun i Svenska Österbotten i landskapet Österbotten i Västra Finlands län i Finland, omkring 30 kilometer norr om Vasa. Maxmo hade 1 043 invånare (31.12.2005)  och hade en yta på 148,06 km².

Maxmo var en tvåspråkig kommun med svenska som majoritetsspråk (cirka 90 %) och finska som minoritetsspråk.

Kommunfullmäktigena i Maxmo och grannkommunen Vörå fattade den 23 februari 2006 ett beslut om samgående. Den 1 januari 2007 sammanslogs kommunerna till den nya kommunen Vörå-Maxmo (fi. Vöyri-Maksamaa). 2011 sammanslogs Vörå-Maxmo med Oravais och bildade Vörå kommun.

Namn
Kommunens officiella namn var Maxmo på svenska och Maksamaa på finska. Kommunens officiella svenska namn ändrades 9 juni 1965 till Maxmo från Maksmo. År 2005 fördes en diskussion om det finska namnet, då det kan översättas till "Leverlandet" på svenska. Huvudförslaget var att även på finska kalla kommunen för Maxmo.

Historia 
 Ortsnamnet Maxmo nämns för första gången år 1440 i de medeltida dokument som har bevarats, då med stavningen "Maxima". 
 Namnet Kärklax nämns år 1443. Då hölls ting i Karvat, Vörå, och "Anders i Kärklax" satt i nämnden. 
 Häradshövding Gustav Slatte höll 1443 ting i Oravais och dömde Olof i Kvimo (Oleff ij Quima) fri från intrång av Teugmobor (Togmabor) på ön Jänessaari (Iänessara).
 Fram till år 2003 var Maxmo enspråkigt svenskt.
Maxmo tillhörde Vörå fram till 1775.

Geografi

Finlands första världsnaturarv 
I juli 2006 utvaldes Kvarkens skärgård till den exklusiva skaran över områden som tillhör Unescos världsnaturarv. Kvarkenområdet ses tillsammans med Höga Kusten i Sverige som ett komplett exempel på landhöjningens inverkan och nu bildar de tillsammans världsnaturarvet Kvarken Archipelago / High Coast.
Maxmos del i världsarvet utgörs av Mickelsörarna som är belägna i Maxmos yttre skärgård och består av över 300 öar.

Byar 
Brudsund
Djupsund
Kvimo
Kärklax
Maxmo kyrkby
Mickelsörarna
Särkimo
Teugmo
Tottesund
Västerö
 Ölis
Österö
Lövsund

Politik

Mandatfördelning i Maxmo kommun, valen 1976–2004

Kultur

Kommunvapnet

Referenser

Externa länkar 
Maxmo kommuns webbplats
Världsnaturarvet i Maxmo
World Heritage: Kvarken Archipelago / High Coast

Före detta finländska kommuner
 
Orter i svenska Finland

en:Vörå
Svenskspråkiga Österbotten

Svenskspråkiga Österbotten är det språkområde längs Finlands västkust som domineras av finlandssvenskar. Särskilt städerna Nykarleby och Närpes samt landskommunerna har en mycket hög andel svenskspråkiga. I dessa kommuner och städer kan man leva ett helt liv utan att kunna ett enda ord finska.

Ungefär hälften av de i Finland bosatta finlandssvenskarna bor här.

Omfattning 
Svenskspråkiga Österbotten innefattar följande kommuner och städer, från norr till söder:
Karleby stad (före 1977 Gamlakarleby stad och Karleby kommun)
Larsmo kommun
Kronoby kommun
Jakobstads stad
Pedersöre kommun
Nykarleby stad
Vörå kommun
Korsholms kommun
Vasa stad
Malax kommun
Korsnäs kommun
Närpes stad
Kaskö stad
Kristinestads stad

Svenskspråkiga Österbotten består i huvudsak av samma kommuner som det nuvarande landskapet Österbotten, men innefattar även Karleby i landskapet Mellersta Österbotten och exkluderar Österbottens finskspråkiga kommun Laihela.

Samkommun 
Kommunerna i svenskspråkiga Österbotten driver tillsammans Svenska Österbottens förbund för utbildning och kultur (SÖFUK), som upprätthåller Yrkesakademin i Österbotten, Wasa Teater och KulturÖsterbotten.

Se även 
Österbottens förbund

Källor

Vidare läsning

Externa länkar 
Svenska Österbottens förbund för utbildning och kultur
KulturÖsterbotten

Finlands etnologi
Icke administrativa regioner i Finland
Samkommuner
Österbotten
Finlandssvenska