kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Pavlovs hundar

Pavlovs hundar är ett begrepp som uppkommit av de psykologiska experiment vetenskapsmannen Ivan Pavlov (1849–1936) utförde på sina hundar. Försöken ledde till banbrytande forskningsresultat med stor inverkan på psykologin. Ivan Pavlov tilldelades Nobelpriset i medicin år 1904 för sin förklaring av hur nerverna styr spottkörteln, hans ursprungliga forskningsområde då han upptäckte och fastställde den klassiska betingningen.

Pavlov var pionjär inom psykologin, kanske främst för den tidiga behaviorismen. Hundexperimenten rörde främst salivbildningen i djurens munnar när de serverades mat. Om Pavlov ringde en klocka innan de fick mat, kom hundarna att utsöndra saliv vid ljudet av klockan oavsett om de därefter fick mat eller ej. Fenomenet att en organism lär sig vilka stimuli som föregår viktiga händelser, oavsett om dessa stimuli är naturligt kopplade till händelsen eller ej kallas klassisk betingning eller Pavloviansk inlärning.

Experiment på hundar såväl som barn 

I experimentet ger en naturligt betingad stimulus (maten) upphov till en obetingad respons (salivutsöndringen). Klockan som ringer strax innan maten utgör en betingad stimulus och följs i början alltid av mat. När detta skett några gånger lär sig organismen (hunden) att den betingade stimulusen alltid följs av maten och således på ett pålitligt sätt förutsäger händelsen. Responsen blir att hunden börjar producera saliv redan vid ljudet av klockan; en betingad respons har uppstått. 

Pavlovs hundar hette bland annat Arleekin, Valiet, Tungus, Barbos, Laska, Ikar, Rogdi,  Pastrel, Toi, Rafael, Milkah, Avgust, Murashka, Beluy, Mampus, Novichok, Mirta, Rijiy, Diana, Zolotistyuy, Rosa, Gryzun, Chyorny, Moladietz, Dikar, Nord, Drujok, Jack, Martik, Premjera, Visgun och Zloday. Namnen återfanns av den amerikanske genforskaren Tim Tully, som ville döpa minnesgener hos Drosophila efter Pavlovs hundar.

Pavlov utförde liknande experiment på barn. Genom att operera fast en liknande apparat som han använde när han utförde experiment på sina hundar kunde han mäta barnens salivutsöndring när de åt. Han testade också olika barns reflexer genom att fästa en platta på deras handleder som spändes åt innan de matades med en kaka genom ett rör. På det sättet kunde han bevisa att människors reflexer kan betingas lika lätt som hundars.

I populärkulturen 
Inom populärkultur i stort, har "att vara pavlovs hund" ofta kommit att innebära att vara betingad till en onaturlig tillvaro, vanligen bortom det egna intresset. Jämför även: Stockholmssyndromet.

Se även 
Klassisk betingning
Biologism

Källor

Externa länkar
 "How everyone gets Pavlov wrong", Michael Specter, The New Yorker, läst 12 januari 2015 

Psykologiska experiment
Berömda hundar
Djurförsök
Kynologi
Djura

Djura (även Ljura) är en tätort  i Leksands kommun, nära Gagnef. Djura ligger väster om Österdalälven. På Djuramål kallas byn Jirbin, Djurabyn, för att skilja byn från församlingen.

Historia
Djura hör till Leksandstraktens äldsta byar. I byn finns en gravhög (RAÄ 268:1 Leksand), en av traktens få. 
Bland fynd från innan byns tillkomst kan nämnas fynd av en stenklubba och en trindyxa i byns åkermark. Bynamnet, med ursprunglig stavning Ljura- kommer från det fornsvenska ordet "Den ljusa". Det finns teorier om att Dalävens tidigare namn var Ljuren, och att flera av Ljur-namnen efter älvens lopp (Djurås, Djurmo med flera) kan kopplas till densamma, men frågan är omtvistad.

Byn är inte heller känd i några medeltida dokument. 1381, omtalas ett 'Lioor', 1386 nämns 'liwrbigge fierdingh', och 1440 en 'peder i liwr' - men det är med all sannolikhet Djurbygden i Gagnef som omtalas.

1539 upptas 4 gårdar i Djura. Dessutom fanns en boden i 'Hardzarff' (Håssarvet), en försvunnen by som skall ha legat vid Djuråns utlopp nedanför Grådaforsen. I Älvsborgs lösen 1571 upptas 10 skattskyldiga bönder i Djura. Vägen till kyrkan i Leksand var lång, och många Djurabor bevistade ofat hellre gudstjänsten i Gagnef eller Ål. Leksands kyrka var annars på väg att nå sin kapacitesgräns, och 1648 uppfördes Djura kapell.

Mantalslängden 1668 redovisar 19 hushåll, medan Holstensons karta endast redovisar 8 gårdsmarkeringar i byn och 5 i 'Väster diur'. Under 1700-talet tillkommer bydelen Heden. Djura hade en kraftig befolkningsökning under 1800-talet. 1830 fanns 45 hushåll i byn, 1856 56 hushåll och 1896 80 hushåll. Byn fick också viss infrastruktur 1863 tillkom en handelsbod, 1870 en prästgård, 1872 postkontor och 1878 ett missionshus.

Även industrimässigt tillkom en rad anläggningar. 1854-1858 fick byn en tullkvarn som ersatte en tidigare skvaltkvarn. Det uppfördes även 1880 en smedja. Vid mitten av 1800-talet hade byn även ett tegelbruk, kallat "Guckubruket", utöver tegel tillverkades även lergökar. En spiksmedja och vadmalsstamp fanns också i byn. 1894 uppfördes även ett limkokeri, i drift fram till 1914, då det ersattes av en såg, som nedlades på 1950-talet.

Befolkningsutveckling

Samhället
Mitt i samhället ligger Djura kyrka.

Kända personer från Djura
 Carin Ersdotter, i 1800-talets Stockholm känd som "Den vackra dalkullan".
Lassi Karonen, roddare från Djura som tog EM-silver 2010

Se även
Leksands socken
Djura församling

Noter

Källor 
 Andersson, Roland; Byar och Fäbodar i Leksands kommun - Kulturhistorisk analys, Falun, 1983

Orter i Leksands kommun
Tätorter i Sverige
Skattungen

Skattungen är en sjö i Orsa kommun och Rättviks kommun i Dalarna och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Orsälven (Oreälven).

Skattungen är belägen inom Siljansringens sedimentära berggrundsområde med bevarande paleozoiska lager av kalksten och sandsten. Skattungen är ur såväl biologisk-ekologisk som fiskerimässig synpunkt synnerligen värdefullt. Som referensområde för studium av istidsrelikter är Siljan värdefull. Skattungen är av riksintresse för naturvård.

Delavrinningsområde 
Skattungen ingår i delavrinningsområde (678675-145672) som SMHI kallar för Utloppet av Skattungen. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 203 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Orsälven (Oreälven) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (66 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 1 procent av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över insjöar i Orsa kommun
 Ore socken
Orsa socken

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Dalälvens avrinningsområde
Insjöar i Dalarna
Insjöar i Orsa kommun
Insjöar i Rättviks kommun
Österdalälvens avrinningsområde
Insjöar i Sverige om minst 10 kvadratkilometer
Siljansringen

Siljansringen i Dalarna är Europas största nedslagskrater (astroblem), med en diameter på cirka 52 km.

Kratern skapades då en meteorit med en diameter av ca 5 km slog ned och träffade jordens yta under devon för cirka 365 eller 370 miljoner år sedan. Astroblemets kanter bildar en cirkel av lägre liggande områden, som idag innehåller många insjöar, varav Siljan är den största. Andra sjöar i Siljansringens kanter är Orsasjön, Skattungen och Oresjön. Nedslagets effekter syns också tydligt i berggrunden i området då de ordoviciska och siluriska bergarterna ligger som en ring i området.

Fyndigheter
Det har ställts i utsikt och finns fortfarande förhoppningar om att marken döljer oljefyndigheter och naturgas som kan vara värda att exploatera. Gasen skulle ha kunnat hållas kvar under det lock av smält berg som nedslaget förorsakade. Fyndigheterna skulle härröra från olja av icke-biologiskt ursprung enligt teorier av sovjetiska forskare och kosmologen med mera Thomas Gold (1992).

På 1980-talet bedrev företaget Dala Djupgas AB provborrningar i området utan önskat resultat. 2013 bedriver företaget Igrene AB liknande undersökningsverksamhet.

2019 presenterades forskningsresultat som avslöjar att mikroorganismer har bildat och konsumerat naturgas (metan) i minst 80 miljoner år i kraterns djupa spricksystem och att gasen i sprickorna främst är av mikrobiellt och termogent ursprung. 

2021 presenterades fynd av svamp som levt i syrefri miljö djupt ner i kraterns sprickor  . Svampfossilens ålder kunde fastställas till ca 39 miljoner år.

Referenser

Noter

Övriga källor 
 Thomas Gold; The deep, hot biosphere (1992), Proceedings of the National Academy of Sciences 89:6045-6049.
 Thomas Gold; The Deep Hot Biosphere. Copernicus Books (1999). .

Externa länkar

 http://resource.sgu.se/produkter/k/k423-karta.pdf

Nedslagskratrar i Sverige
Astroblem
Dalarnas geografi
Siljan
Grisfesten

Grisfesten är Leif G.W. Perssons debutroman från 1978. Det är första boken om Bo Jarnebring och Lars Martin Johansson och deras kollegor som återkommer i flera av Perssons böcker. Denna polisroman sålde i stora upplagor och filmatiserades 1984 som Mannen från Mallorca. Grisfesten utgör tillsammans med uppföljarna Profitörerna och Samhällsbärarna en trilogi.

Boken företer klara paralleller till den så kallade bordellhärvan och Geijeraffären år 1976, men Persson förnekar något samband i förordet till boken. I den självbiografiska Gustavs grabb (2011) medger Persson dock att han skrev Grisfesten för att hämnas på de som ljög i samband med Geijeraffären.

Grisfesten är en av titlarna i boken Tusen svenska klassiker (2009).

Källor

Noter

Tryckta källor 
 

Nyckelromaner
Skönlitteratur 1978
Stockholm i skönlitteratur
Svenska debutromaner
Svenska kriminalromaner
Svenska romaner som blivit film
Verk av Leif G.W. Persson
Profitörerna

Profitörerna är den andra romanen av Leif G.W. Persson om Bo Jarnebring och hans kollegor. Boken utkom första gången 1979 och har sålt i stora upplagor. Boken filmatiserades 1983, se Profitörerna (TV-serie).

Handling
Kriminalinspektörerna Lewin på våldsroteln och Jarnebring på centrala span får ett ganska besvärligt fall att utreda. Prostituerade Kataryna Rosenbaum har blivit brutalt mördad i sin ateljé på Roslagsgatan 40 i Stockholm. Det tycks som om dådet utförts av en rasande galning. Samtidigt får polisen tips om fastighetsägare som via ombud driver bordeller, en rörelse som omsätter miljoner.

I en av Perssons senare böcker (Den som dödar draken) är Lewin sambo med Anna Holt. I tv-serien Den Döende Detektiven är han istället tillsammans med Eriksson.

Stockholm i skönlitteratur
Skönlitteratur 1979
Svenska romaner
Kriminalromaner
Verk av Leif G.W. Persson
Krakau

Krakau kan avse:

Geografi
Krakau – i tyskspråkig liksom i äldre svenskspråkig litteratur namn på Kraków
Krakau (distrikt) – ett administrativt distrikt inom Generalguvernementet 1939–1945

Personer
Carl Krakau (1870–1920), en svensk direktör
Torsten Krakau (1921–2013), en svensk läkare
Gniezno

Gniezno  (på tyska: ) är en stad i Storpolens vojvodskap i västra Polen, belägen 50 kilometer nordost om Poznań.

Historia 
Staden har rötter i 600-talet och var under tidig medeltid Polens huvudstad innan denna efter år 1038 flyttades till Kraków. Den har varit ärkebiskopssäte sedan den tysk-romerske kejsarens Otto III besök år 1000. Orten erhöll stadsrättigheter 1239.

Stadens ärkebiskop var 1416-1793 Polens primas och en av landets viktigaste potentater. Den 27 april 1656 vann svenskarna en seger över polackerna i slaget vid Gnesen. 

1793 tillföll Gniezno Preussen, där staden kallades Gnesen. Under preussiskt styre lydde Gnesen under regeringsområdet Bromberg i provinsen Posen. 1905 hade orten 23 726
invånare (1905), varav omkring hälften polacker. 1919 blev den åter en polsk stad.

Domkyrkan, vars äldsta delar härrör från 1000-talet, blev ombyggd under sengotiken, och har senare fått tornspiror i barock. Huvudportalen har bronsreliefer från äldre medeltiden. Domen rymmer bland annat den helige Adalberts silversarkofag och andra konstskatter.

Referenser

Externa länkar 

Städer i Storpolens vojvodskap
Stadskommuner i Storpolens vojvodskap
Historiska huvudstäder
Platser med del av helgons kropp
Svensk uppslagsbok
Mellan sommarens längtan och vinterns köld

Mellan sommarens längtan och vinterns köld är en polisroman av Leif GW Persson som utkom 2002.

Romanen handlar om stockholmspolisens utredning av en amerikansk journalists död. Denne har antingen hoppat eller blivit utkastad från ett fönster på femtonde våningen. I dennes efterlämnade papper hittar man ett brev med kopplingar till den svenske statsministern. Enligt manuskriptet skall denne statsminister efter andra världskriget börjat arbeta åt amerikanska CIA, men senare sålt sig till Sovjetunionen. I karaktärsteckningen finns det vissa drag av Olof Palme (Palmes namn används inte) men författaren har förklarat att han kom på idén innan Olof Palme mördades. Han förklarade också att "Min romanfigur är inte namngiven men jag köper att han har stora likheter med Palme."

Persson hade inte skrivit några kriminalromaner på 20 år när denna roman publicerades 2002. Den är en fristående fortsättning på Perssons tidigare trilogi Grisfesten, Profitörerna och Samhällsbärarna och här återkommer stockholmspoliserna Bo Jarnebring och Lars Martin Johansson. Även figuren Eriksson medverkar. I samband med publiceringen fanns det uppgifter att det var helt klart att romanen skulle filmatiseras.

Boken publicerades av Piratförlaget i september 2002. Vid publiceringen skrev Aftonbladets Nils Granberg: "Det är roligt att Leif G W Persson efter tjugu år åter kliver in på den litterära scenen med den brett upplagda och spännande polisromanen Mellan sommarens längtan och vinterns köld. Det är en värdig uppföljare till hans klassiska Profitörerna, Grisfesten och Samhällsbärarna." Göteborgs-Postens recensent Jan Arnald hade ett kluvet intryck: den var väldigt spännande men som roman var den medioker med ytliga personporträtt och enahanda jargong.

Romanen nominerades till Svenska Deckarakademins utmärkelse "Bästa svenska kriminalroman 2002". Efter ett år hade romanen sålt i 300 000 exemplar.

Noter

Svenska romaner
Svenska kriminalromaner
Skönlitteratur 2002
Verk av Leif G.W. Persson
Blomstergården

Blomstergården, belägen cirka 10 kilometer väster om Eringsboda i norra Blekinge, var under andra halvan av 1900-talet en av sydöstra Sveriges mest besökta trädgårdsanläggningar. Anläggningen etablerades av Verner Svensson i början av 1940-talet och växte därefter i takt med dess popularitet. Blomstergården nådde sin höjdpunkt som turistattraktion under 60-talet och början av 70-talet.

Blomstergården har i flera omgångar varit stängd för allmänheten men öppnade åter sommaren 2010 efter några säsongers upprustning och renovering men stängde igen 2014.

Vidare läsning

Externa länkar 
 Blomstergården (arkiverad sida)

Botaniska trädgårdar i Sverige
Ronneby kommun
Cantors sats

Cantors sats (efter Georg Cantor) är en sats inom mängdteorin som innebär att det inte finns någon gräns för hur stora kardinaltal man kan bilda: Om man bildar potensmängden av en mängd (ändlig eller oändlig), får man alltid en ännu större mängd. Att potensmängden till en mängd alltid är en mängd är innebörden i potensmängdsaxiomet.

Satsen lyder: α < 2α för alla kardinaltal α.

Bevis 
Att potensmängden har större kardinalitet innebär att det inte finns någon bijektion . Vi kommer visa detta genom ett motsägelsebevis.

Antag att det finns en sådan avbildning f. Betrakta ett element i bildmängden: . B är väldefinierad, eftersom f är väldefinierad. Eftersom f är bijektiv finns ett . Vi ställer oss frågan: gäller b ∈ B?

Antag b ∈ B. Detta stämmer inte, ty B = f(b) och kravet för att vara med i B är just x ∉ f(x), så b ∉ B.

Antag b ∉ B. Detta kan inte heller stämma, ty B = f(b), så b uppfyller kravet för att vara med i B, så b ∈ B.

Motsägelse! Vårt ursprungliga antagande att det finns en sådan avbildning f måste därför förkastas, och satsen är bevisad.

B är ett exempel på en barberarmängd.

En annan formulering av samma sak är |α| < |P(α)| för alla mängder α. Här står P(α) för potensmängden av α (dvs mängden av alla delmängder till α) och |α| betyder kardinaliteten för α (dvs antalet element i α). Ett annat sätt att formulera satsen i ord är att säga att varje mängd har fler delmängder än den har element.

ℵ₀ är kardinaliteten för de naturliga talen, den minsta oändliga mängden. Enligt Cantors sats är  alltså en större oändlighet.  är kardinaliteten för de reella talen. Enligt kontinuumhypotesen är , dvs  är den kardinalitet som följer närmast efter ℵ₀ i storleksordning. I vanlig mängdteori, ZFC, kan man dock inte bevisa att kontinuumhypotesen är vare sig sann eller falsk, det är ett så kallat oavgörbart påstående.

Referenser

Noter

Externa länkar 

Mängdteori
Satser
Kardinaltal
Delmängd

Inom mängdteorin är en mängd A en delmängd av en mängd B om alla element som ingår i A även ingår i B. Detta skrivs .  Varje mängd är en delmängd av sig själv och den tomma mängden ∅ är en delmängd av alla mängder. Om  och  så följer . Formellt definieras en delmängd som

En delmängd uppfyller det formella sambandet

En äkta delmängd A till en mängd B är en delmängd till B som inte är lika med B, det vill säga B innehåller element som inte finns i A. Ingen mängd är en äkta delmängd till sig själv och den tomma mängden är en äkta delmängd till alla icke-tomma mängder.

Om A är en delmängd till B sägs B vara en övermängd till A, vilket betecknas  (A är en äkta delmängd av B om och endast om B är en äkta övermängd till A).

Exempel 
 Mängden av alla naturliga tal är en delmängd av mängden av alla heltal 
 Mängden av alla hästar är en delmängd av mängden av alla däggdjur
 Mängden A = {1, 2} är en äkta delmängd av B = {1, 2, 3}, således är både A ⊆ B och A ⊊ B sanna
 Mängden D = {1, 2, 3} är en delmängd av E = {1, 2, 3}, således är D ⊆ E sann och D ⊊ E är falsk
 Varje mängd är delmängd av sig själv men inte en äkta delmängd. (X ⊆ X sann och X ⊊ X är falsk för varje mängd X)

Referenser

Noter

Externa länkar 

Mängdteori
Urvalsaxiomet

Urvalsaxiomet är ett mängdteoretiskt axiom som först formulerades av Ernst Zermelo 1904. Urvalsaxiomet var förr kontroversiellt (och är till viss del det fortfarande). Som beteckning för urvalsaxiomet används den väletablerade förkortningen AC (bokstäverna står för engelska "Axiom of Choice"). En mängdteori (axiomuppsättning) som inkluderar AC sägs vara en teori "med urval".

AC säger att om vi har en mängd av icke-tomma mängder så finns det en funktion, den så kallade urvalsfunktionen, som väljer ut ett element ur var och en av dessa. 
Med andra ord, låt  vara en godtycklig mängd av icke-tomma mängder. Då gäller att:

En ofta använd formulering är även att en godtycklig kartesisk produkt av icke-tomma mängder är icke-tom. Att dessa båda formuleringar är ekvivalenta fås genom definitionen av den kartesiska produkten för oändliga produkter: 
 
Existensen av en urvalsfunktion är alltså ekvivalent med att det finns en funktion f i mängden som definierar den kartesiska produkten. 

I en modifierad form av urvalsaxiomet, det uppräkneliga urvalsaxiomet, är  begränsad till att vara uppräknelig.

Problemet med AC är att det inte är så enkelt som övriga axiom i Zermelo–Fraenkels mängdteori (ZF). Ändå tycks AC vara nödvändigt för att bevisa många saker som borde vara sanna men som inte följer ur endast ZF.

AC följer alltså inte av axiomen i ZF, så därför bildade man en ny mängdteori, ZFC (Zermelo-Fraenkels mängdteori med urval). 

Några kopplingar mellan AC och andra satser:
AC är ekvivalent med välordningssatsen.
AC är ekvivalent med Zorns lemma.
AC är ekvivalent med påståendet att α = α2, för varje oändligt kardinaltal α.
AC implicerar Banach-Tarskis paradox.
AC impliceras av Löwenheim-Skolem-Tarskis sats. 
AC är ekvivalent med Tychonoffs sats. 
AC är ekvivalent med påståendet "varje vektorrum har en bas".

Se även 
Mängdteori
Axiom
ZFC
 Lista över matematiska symboler

Referenser

Externa länkar 
AXIOM OF CHOICE 

Mängdteori
Icke-tom

En mängd kallas icke-tom om den innehåller åtminstone ett element, och är därför inte den tomma mängden.

Kravet att en mängd är icke-tom används ofta i matematiska hypoteser. En anledning är att det är lättare att göra logiska fel när man skapar hypoteser om den tomma mängden, vilka ofta är icke-intuitiva (se tomma mängden för en ytterligare diskussion om detta). Därför kan hypotesen om icke-tomhet ofta tas bort med en mer försiktig behandling. Å andra sidan så finns det verkligen gånger då den tomma mängden är ett specialfall och måste exkluderas från hypotesen.

Ett vanligt exempel där båda dessa situationer återfinns är urvalsaxiomet. Även om detta axiom kan återges på olika sätt finns det i varje standardversion två ställen där termen "icke-tom" kan användas. Ofta finner man termen på båda ställen, även om det endast krävs på det ena.
(Se urvalsaxiomet för en fortsatt diskussion om detta exempel).

Mängdteori
Element (mängdteori)

Element är en av de mest grundläggande begreppen inom mängdteorin. Element kan beskrivas som en enhet eller ett objekt som ingår i en mängd.

Om  är en mängd och  är ett element i mängden så brukar det skriva . Man säger också att  ingår i , eller att  tillhör .

Exempel 

Sverige är element i den mängd som består av alla länder.
Talet 7 är element i mängden av alla naturliga tal.
Mängden  är element i potensmängden till de naturliga talen.

Källor 

 A. Persson & L.-C. Böiers, Analys i en variabel (2. uppl). Studentlitteratur, 2001. ISBN 91-44-02056-2. OCLC 186571126.

Mängdteori

ru:Множество#Элемент множества
Tomma mängden

Den tomma mängden betecknad med ∅ (ibland används i stället beteckningen {}), är den mängd som inte innehåller några element. Den är delmängd till varje annan mängd och till sig själv. Att den inte innehåller några element är samma sak som att den har kardinaliteten 0. 

I gängse axiomatiseringar av mängdlära finns bara en tom mängd. Detta följer av extensionalitetsaxiomet som säger att två mängder är lika om de har samma element, det vill säga A = B precis om
(1)   .
Om A och B är tomma är ekvivalensen (1) trivialt sann, vilket medför A = B. Symbolen ∈ eller  beskriver elementrelationen tillhör.

Se även 
 Mängdteori
 Tomma strängen

Mängdteori
0 (tal)
KFUK-KFUM Uppsala Aikidoklubb/Uppsala Aikikai

KFUK-KFUM Uppsala Aikidoklubb/Uppsala Aikikai är det fullständiga namnet på den aikidoklubb som ibland kallas KFUK-KFUM Uppsala Aikidoklubb, och ibland Uppsala Aikikai. 

Klubben grundades 1967 av Toshikazu Ichimura i samarbete med KFUM Uppsala. Ichimura skickades till Sverige 1966 av Hombu Dojo och sin lärare Shoji Nishio, för att arbeta för aikidons utveckling i Skandinavien.

Dojon låg då i Borgen, KFUMs lokaler i Uppsala vid den tiden. 1986 återvände Ichimura till Japan, varefter Nishio erbjöd sig att ta över klubbens vägledning. 1991 flyttade klubben in i en ny dojo - Budohuset - och blev samboende med kyokushin karate-, kendo- och iaidoklubbarna i staden. 2002 flyttade Budohuset ännu en gång och finns nu vid Torbjörnstorg på Svartbäcksgatan 86.

Bland klubbens instruktörer märks Cenneth Sparby och Cecilia Ralfe-Stelander, vilka bägge fick graden 6:e dan av Aikikai i februari 2005.

Sportklubbar i Uppsala
Aikidoklubbar i Sverige
Sportklubbar bildade 1967