Jamtamot

Jamtamot   (egentligen Jamtamót, jämtars möte) var det självständiga Jämtlands allting på Bynäset på Frösön för förvaltning och rättskipning. Jamtamot är dokumenterad under medeltiden men otvivelaktigt äldre, och kan ha grundats under förra hälften av 900-talet, strax efter att världens äldsta ännu existerande parlament, Islands Allting grundades (930). Jamtamots funktioner övertogs på 1470-talet av ett norskt lagting, men Jamtamots kontinuitet har varit obruten under dess utveckling till dagens landstings/regionfullmäktige. I egenskap av allting hade alla jämtar rätt att delta vid mötet, vilket innebar att folkförsamlingen som samlades var mycket stor i förhållande till Jämtlands folkmängd. Jamtamot hölls årligen veckan då den 12 mars inföll, och under den veckan, 'motsveckan', pågick Jämtlands största marknad på Frösön.

Namn
Namnet Jamtamot betyder jämtars möte och skrevs i äldre handlingar som bland annat Iampta mooth, Jamptamoth och senare även Jempta mote. Ordet mot kommer från fornnordiskan och återfinns även på annat håll, som i det anglosaxiska Witenagemot. Ordet þing förekom emellertid ibland jämte mot, som till exempel (i dativ) aa motz þingino.

Plats

Jamtamot hölls på Bynäset på Frösön. Platsen är i äldre skrift skriven som ”firir Berghi” och texten är nedtecknad i sätestugan (tingshuset) — sezstofvnni.  År 1362 benämns platsen däremot ”Forbergh”. Firir Berghi kan bokstavligt direktöversättas till nysvenska som ’framför berget’. 

Men benämningen har en annan betydelse som återfinns i det senare namnet för samma plats, Forbergh, vilket är ’förberg’. Förberg betyder inte ’framför berget’ utan udde och näs (jämför med tyskans vorgebirge, franskans promontoire och engelskans promontory). På Frösön finns enbart ett sådant förberg, näs, det redan nämnda Bynäset.

Funktion
Jamtamot var den högsta instansen i Jämtland under den tid på tinget var verksamt. Vid Jamtamot avgjordes tvister och domar föll i brottmål. Utöver det fungerade tinget även som en slags regering i förhållande till andra skandinaviska lagtingsområden då tinget även beslöt i frågor som skatt. Jamtamot hade inledningsvis ingen kung över sig, varvid Jämtland under tiden före 1178 betraktas som en bonderepublik. Alla fria män fick deltaga och de mest framstående männen i de olika släkterna, det vill säga hövdingarna överlade och diskuterade gemensamt olika frågor gällande landet. Beslut i viktiga ärenden fattades däremot efter att hela tinget samlats och alla blivit tillfrågade och informerade. Det finns teorier om att det var på Jamtamot som jämtarna valde att övergå till kristendomen under 1000-talet strax efter slaget vid Stiklestad. På Island antogs kristendomen på samma sätt, genom ett tingsbeslut.

Historia
Jamtamotet fick fortsätta att verka efter övergången till Norge i och med förlusten vid slaget på Storsjöns is 1178. Även när Norge centraliserades bestod Jamtamot och när Kalmarunionen bildades hamnade Jämtland långt från centralmakten och alltinget fick då en större betydelse. I slutet av 1400-talet fick Jämtland även ett norskt lagting och Jamtamot förlorade sin status som rättsinstans, men Jamtamot avskaffades inte och Jämtland kom att ha två parallella ting.

På 1500-talet blev Jamtamot till ett danskt landsting och efter den svenska ockupationen av Jämtland under det nordiska sjuårskriget 1564–1570 förbjöd kung Kristian IV av Danmark tinget, men det fortsatte att existera i hemlighet och i skydd av motsveckan.

Efter att Jämtland blev svenskt 1645 överfördes delar av Jamtamots ansvar till ett svenskt landsjämnadsting som benämndes Jämtlands landsjämnadsting medan den dömande delen 1670 övergick till Jämtlands domsaga.

Motsveckan
Under den vecka då Jamtamot hölls, j mootz wiku ’i motsveckan’, (veckan då den 12 mars infaller; efter kristnandet: Gregoriusdagen) ägde samtidigt Jämtlands största marknad rum på Frösön – en mötesplats för transithandeln mellan Norge och Sverige. Jamtamots marknadsfunktion levde vidare genom århundradena under namnet Gregoriemarknaden. Den flyttade 1798 in till den år 1786 grundade staden Östersund och existerade ända fram till 1914. År 1986, i samband med stadens 200-årsjubileum, återuppväcktes Gregoriemarknaden i Östersund och den har sedan dess ägt rum varje år i mars. 

Förmodligen blotade man under motsveckan – innan Jämtland kristnades definitivt i och med resandet av Frösöstenen någon gång i mitten av 1000-talet – till huvudguden på Frösön, vanerguden Frö.

Se även
Jämtlandslagen
Jämtlands historia intill 1905
Landsting (historiskt)

Referenser

Noter

Webbkällor

Tryckta källor

Frösö marknad och ting (Jamtamot) i Norrländsk uppslagsbok, Band 1, 1993

Externa länkar 
Bo Oscarsson: 12 mars – Republiken Jamtlands nationaldag

Jämtlands historia
Ej längre existerande politiska församlingar