kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hexagon

För information om företaget, se Hexagon (företag).

Hexagon, sexhörning, är en polygon som består av sex linjestycken, som bildar en sluten kurva. Vinkelsumman i en hexagon är 720° och varje hörn i en regelbunden hexgon har alltså innervinkel 120°. Namnet kommer från grekiskans hexa = sex.

Regelbundna hexagoner 

En regelbunden hexagon är en polygon som består av sex lika långa sidor, med lika stora vinklar emellan.
Den är en av tre ytfyllande regelbundna polygoner. 

Arean av en hexagon med sidlängden a ges av

Mest känd är hexagonen antagligen för att bikupans vaxkakor är uppbyggda av ett mönster av hexagoner. I Frankrike används termen "L'Hexagone" för att beskriva fastlands-Frankrike (till skillnad från de utomeuropeiska departementen). Namnet anspelar på landets sexkantiga form.

Det finns ingen platonsk kropp som består av hexagoner, dock finns det ett flertal arkimediska kroppar som innehåller hexagoner, däribland den stympade ikosaedern, en fotboll.

Hexagoner i naturen 
Hexagoner i naturen kan arrangera sig i hexagonala mönster.

Polygoner
Sextal
Ytfyllande

En geometrisk figur som kan läggas ut i ett plan och därvid täcka hela planet, är yttäckande. Det finns endast tre regelbundna polygoner som är ytfyllande, nämligen triangeln, kvadraten och hexagonen. Triangeln är alltid ytfyllande, oavsett om den är regelbunden eller ej, även rektangeln, av vilken kvadraten är ett specialfall, är alltid ytfyllande. Detta gäller däremot inte hexagonen, även om det går att konstruera vissa oregelbundna hexagoner som är ytfyllande.

Geometri
Heptagon

En heptagon, eller sjuhörning, är en polygon med sju hörn. En liksidig och likvinklig heptagon kallas för en regelbunden heptagon.

Vinkelsumman i en heptagon är 900°.

Heptagonen är den enklaste polygonen där den vanliga formen inte är konstruerbar med passare och linjal. Den kan dock konstrueras med användning av Neusis konstruktion.

I Storbritannien och vissa andra länder finns det mynt formade som regelbundna heptagoner.

Polygoner
Sjutal
Nonagon

En nonagon, enneagon eller niohörning är en polygon med nio hörn. En liksidig och likvinklig nonagon kallas för en regelbunden nonagon.

Regelbundna nonagoner
En regelbunden nonagon har inre vinklar som är 140° och en area A som ges av:

där a är sidlängden i nonagonen.

Regelbundna nonagoner är inte konstruerbara med passare och rätskiva. Den kompletta grafen  ritas oftast som en nonagon:

Polygoner
Niotal
Dekagon

En dekagon eller tiohörning är en polygon med tio hörn. En liksidig och likvinklig dekagon kallas för en regelbunden dekagon. Vinkelsumman i en dekagon är 1440°.

Regelbundna dekagoner
I en regelbunden dekagon är alla sidor lika långa och alla inre vinklar är 144° och har en area A given av

där a är sidlängden.

Regelbundna dekagoner är konstruerbara med passare och rätskiva. Nedanstående animation visar hur det kan göras:

Polygoner
Logaritmisk derivering

Logaritmisk derivering är inom matematik en teknik som används vid derivering av vissa funktioner och kan reducera räknearbetet markant. Speciellt väl fungerar den om uttrycket består av ett antal väl avgränsade enheter som multiplicerats ihop. Den logaritmiska derivatan av en funktion f kan tas att vara

dvs, derivatan av logaritmen av funktionen. Uttrycket kan härledas genom att tillämpa derivatan av , men substituera  mot .

Exempel

Tag logaritmen:

Derivera:

Härur löses  enkelt och ger.

I allmänhet ser naturligtvis uttrycken inte så trevliga ut som exemplet, men det kan ändå vara en hjälp för att derivera deluttryck.

Matematisk analys
Hydroxizin

Hydroxizin (i form av hydroxizinhydroklorid) är ett klådstillande och milt lugnande/ångestdämpande läkemedel av typen difenylmetylpiperazinderivat. Varunamn i Sverige och de flesta andra länder är Atarax. Även Vistaril är ett varunamn för hydroxizin producerat av det belgiska läkemedelsföretaget Roerig.

Hydroxizin syntetiserades för första gången 1956 av Union Chimique Belge och introducerades samma år på marknaden i USA av Pfizer.

Verkningssätt 
Läkemedlet är en selektiv antagonist till Histamin H1-receptorn. Denna receptor spelar en roll vid hösnuva (rinit), många sorters klåda och andra typer av allergiska reaktioner. H1-receptorer förekommer även i centrala nervsystemet, vilket förklarar varför hydroxizin och andra antihistaminer som verkar på dessa receptorer även har en ångestdämpande och sedativ effekt. Hydroxizin är till skillnad från bensodiazepiner och barbiturater inte beroendeframkallande.

Biverkningar 
Vanliga biverkningar är trötthet, sömnighet, dåsighet och muntorrhet. Dessa biverkningar tenderar att klinga av eller minska med tiden. Övriga biverkningar är tremor, huvudvärk, retlighet och mardrömmar. Rubbningar i hjärtrytmen förekommer sällsynt, varför hydroxizin ska användas med försiktighet hos personer med hjärtsjukdom eller elektrolytrubbningar. Samtidig behandling med neuroleptika (undantaget fentiazinderivat) rekommenderas ej.

Halveringstiden beräknas till cirka 11 timmar men effekten kan fortfarande kännas av 16 till 24 timmar efter intag.

Se även 
 Fentiazin
 Prometazin (Lergigan)
Propavan

Referenser 
 Information från FASS

Noter

Externa länkar 

Analgetika
Antiemetika
Anxiolytika
H1-receptorantagonister
Sedativa läkemedel
Piperaziner
Klororganiska föreningar
Etrar
Alkoholer
Atrofi

Atrofi, av grekiskans atrophia ’brist på näring’, ord som betyder tillbakagång. I medicinska sammanhang innebär atrofi förtvining av en cell, vävnad eller ett organ på grund av åldrande eller sjukdomstillstånd. Motsatsen kallas hypertrofi.

Uppkomstmekanismer 
Atrofier kan ha flera uppkomstmekanismer, däribland kronisk understimulans, vilket leder till inaktivitetsatrofi. Detta kan inträffa exempelvis hos barn då en kraftig skelning inte behandlas. Barnet slutar använda ett öga, varvid det område i hjärnan som tar tolkar synintrycken från detta öga slutar att användas. Detta leder till en ansamling av metabola produkter i de drabbade cellerna vilket slutligen förstör dem. 

Denervering av en skelettmuskel leder till atrofi av den muskeln. Även sjukdomar som polymyosit och Duchennes muskeldystrofi leder till atrofi av skelettmuskulatur. 
Upphörd hormonell stimulering av ett organ kan leda till atrofi av organet. Sådan organatrofi förekommer av binjurarna om hypofysen upphör med att utsöndra ACTH (adrenokortikotropiskt hormon).
Otillräcklig syreförsörjning (ischemi). Ett fullständigt avbrott av syreförsörjning till en cell kommer att leda till att cellen dör, men vid sänkta nivåer kan det leda till atrofi.
En allmän förtvining av kroppens organ kan inträffa i hög ålder och benämns senil atrofi.
Mekaniskt tryck (exempelvis liggsår) är ytterligare en orsak.

Alzheimer är en sjukdom som orsakas av atrofi i CNS. Hos alzheimerpatienter kan man se en förlust av nervceller och nervcellsutskott. Hjärnan "skrumpnar" och dess gyrus sjunker ihop så att hjärnan får en mera valnötslik form.

Referenser
Atropin

Atropin är ett racemat – en blandning av två spegelformer – av hyoscyamin, en alkaloid som kan framställas ur exempelvis potatisväxterna belladonna och bolmört. Naturligt förekommer atropin oftast tillsammans med skopolamin i varierande proportioner. Atropin är en kompetitiv antagonist till kolinerga muskarinreceptorer.

Etymologi 
Namnet härstammar från Atropos, den oundvikliga, en av de tre ödesgudinnorna i den grekiska mytologin. Det som är oundvikligt är avklippandet av livstråden.

Funktion och användning 
Atropin hämmar det parasympatiska nervsystemet och används i dag som läkemedel vid ett flertal olika sjukdomstillstånd. Det är en kompetitiv antagonist för muskarinreceptorer och påverkar därigenom många system i kroppen. Atropin används bland annat för utvidgning av pupiller (mydriatika), för avslappning av glatt muskulatur vid spasm (spasmolytikum) och mot bradykardi (långsam hjärtrytm). Atropin har en hämmande effekt på svett-, saliv- och magsaftproduktionen. I höga doser verkar atropin retande på hjärnan och framkallar hallucinationer, upprymdhet och raseri. Tillräckligt höga doser leder till medvetslöshet och till slut döden. Atropin har även en viktig militär användning som motgift mot nervgas. Den huvudsakliga effekten hos atropin beror på spegelformen L-hyoscyamin.

Referenser 

Tropanalkaloider
Enteogener
Muskarinantagonister
Alkoholer
Propanoater
Hyoscyamin

Hyoscyamin, C17H23NO3, är ett färglöst kristallinskt ämne som utvinns ur växten belladonna, men som även finns i andra växter. Det är nära släkt med skopolamin. Varunamn för ämnet är Egazil.

Tropanalkaloider
Muskarinantagonister
Antispasmolytika
Propanoater
Avkriminalisering

Avkriminalisering är en juridisk term som innebär att man inte längre straffbelägger en handling som tidigare ansetts brottslig. Den aktuella handlingen kan ha medfört böter eller fängelse, i vissa länder till och med dödsstraff.

Det finns flera anledningar till att en avkriminalisering sker. Exempelvis kan handlingen inte längre ses som klandervärd, eller också menar man att lagen är ineffektiv. Effektivare åtgärder kan istället vara att införa skadestånd, avgifter eller vitesföreläggande.

Begreppet skiljer sig från legalisering. Denna innebär dessutom att verksamheten blir föremål för civilrätt – till exempel beskattning.

Ett inte ovanligt misstag vid  läsning av texter på engelska  att tro att det engelska ordet "decriminalisation" är en exakt synonym till det svenska ordet avkriminalisering. På engelska  kan ordet "decriminalisation" betyda att personen inte döms till fängelse men i till exempel Portugal kan påföljden för eget bruk av narkotika istället bli böter, tillträdesförbud, förlust av körkort, skyldighet att delta i viss behandling eller något annat.

Exempel (Sverige)
Homosexualitet avkriminaliserades i Sverige år 1944. Därefter sågs den istället som en mentalsjukdom fram till 1979.
Gå mot rött ljus för en fotgängare är fortfarande förbjudet i Sverige. Man kan sedan 1987 dock inte bötfällas för förseelsen. Däremot kan man i vissa fall dömas till böter för vårdslöshet i trafiken.

Referenser

Kriminologi
BAK-projektet

BAK-projektet, (BAK = beskrivning av klient), namnet på en stor svensk studie av:

olika institutioner som bedriver narkomanvård
de klienter som behandlas inom dessa och
utfallet av den givna behandlingen.

En grupp forskare under ledning av Erik Änggård (då professor vid Karolinska institutet) utarbetade 1981 på uppdrag av regeringen och Delegationen för social forskning datainsamlingsinstrumenten BAK 1, BAK 2 och BAK 3. Olika narkomanvårdsenheter lämnade därefter bidrag i form av ifyllda frågeformulär till den centralt placerade forskargruppen, som stod för databearbetningen. Änggård efterträddes 1985 av professor Gösta Berglund vid Uppsala universitets pedagogiska institution, Då bytte projektet också namn till Swedate (Swedish Drug Addict Treatment Evaluation). Så småningom förkortades projekttiden. 1989 kom en rapport av forskarna Anders Bergmark, Bam Björling, Leif Grönbladh, Börje Olsson, Lars Oscarsson och Vera Segreaus, med titeln Klienter i institutionell narkomanvård. Analyser av bakgrund, behandling och utfall. Samma år flyttade projektet till institutionen för socialt arbete vid Stockholms universitet.

Externa länkar
 

Beroende
Narkotika
Barbital

Barbital, summaformel C8H12N2O3, är ett lugnande och sömngivande preparat som tillhör gruppen barbiturater. Barbital var det första barbitursyrederivatet som kom att användas som sömnmedel under namnet Veronal. Det är betecknat som en långtidsverkande barbiturat.

Preparatet är narkotikaklassat och ingår i förteckning P IV i 1971 års psykotropkonvention, samt i förteckning IV i Sverige.

År 1903 introducerades i Tyskland barbitursyraderivatet (barbituratet) diemal (barbital, Veronal), vilket följdes av ett stort antal andra barbiturater

Källor 

Barbiturater
Narkotikaklassade läkemedel
Johannes R. Becher

Johannes Robert Becher, född 22 maj 1891 i München, död 11 oktober 1958 i Berlin, var en tysk författare och kommunistisk politiker. 

Becher hade en turbulent ungdomstid med bland annat ett misslyckat självmordsförsök och avbrutna medicinstudier. Han skrev under denna tid idealiserande om kokain och var ofta inlagd för sitt kokainmissbruk. Från militärtjänsten befriades han på grund av sviter efter självmordsförsöket. Vid tiden kring och närmast efter första världskrigets slut tillhörde han det revolutionära Spartakusbund och 1919-20 även det nybildade Tysklands kommunistiska parti (KPD). År 1920 lämnade han dock den kommunistiska rörelsen och ägnade sig under några år åt religiöst sökande. År 1923 återvände han till KPD och engagerade sig allt djupare i partiet. Verk av Becher brändes under bokbålen i Nazityskland 1933. På grund av sin politiska hållning tvingades han i exil till Moskva samma år. 

Fram till krigsslutet 1945 bodde han i Sovjetunionen, där han från tid till annan råkade i svårigheter eftersom han misstänktes vara trotskist. Efter kriget kom Becher tillbaka till Tyskland och blev därefter en av de ledande krafterna i uppbyggnaden av Östtysklands kulturliv. Han författade landets nationalsång Auferstanden aus Ruinen och var kulturminister från 1954. När Chrusjtjov konsoliderade sin makt 1956 föll Becher i onåd och förlorade sin ministerpost. Han gav ut romaner, skådespel och flera diktsamlingar. Som ung skrev han i antiborgerlig, expressionistisk anda, som äldre blev han socialrealist.

Becher var dessutom författaren Hans Falladas välgörare, skaffade honom bostad och skrivuppdrag i Berlin 1946 och försåg honom med de Gestapoakter som bildar den dokumentära basen i romanen Jeder stirbt für sich allein.

Bland Bechers verk märks diktsamlingarna Verfall und Triumph (1914) och Maschinenrhythmen (1926), liksom romanen Abschied, utgiven 1940 på det ryska immigrantförlaget Международная книга (Meschdunarodnaja Kniga - Den Internationella Boken).
I slutet av sitt liv blev han desillusionerad och kallade tron på socialismen "sitt livs fundamentala misstag" i boken Das poetische Prinzip som utgavs först 1988.

Verk (tyska)
 Abschied, roman, med en essä av Georg Lukács, (Rowohlt, Berlin, 1968) 309 s.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939
 Johannes R. Becher

Externa länkar

 Böcker av och om Johannes R. Becher på svenska bibliotek. Libris.

Tyska författare
Tyskspråkiga författare
DDR-politiker
Födda 1891
Avlidna 1958
Män
Tyska kommunister
Expressionister
Personer från München
John Belushi

John Adam Belushi, född 24 januari 1949 i Chicago, Illinois, död 5 mars 1982 på Chateau Marmont Hotel i West Hollywood, Los Angeles, Kalifornien, var en amerikansk komiker, skådespelare och bluessångare, mycket populär under 1970-talet.

Biografi 
John Belushi slog igenom med teaterföreställningen Lämlar, en satir över rockgalornas kult kring marijuana och heroin. Belushi gjorde stor succé i komedishowen Saturday Night Live, ett populärt underhållningsprogram som direktsändes vecka efter vecka med start 1975. Belushi och "parhästen" Dan Aykroyd gjorde där många sketcher och sångnummer tillsammans. Ett exempel på det senare är deras fiktiva Blues Brothers. John Landis regisserade 1980 långfilmen The Blues Brothers om dessa svartklädda bluesbröder från Chicago.

Privatliv 
John Belushi var son till Adam Belushi, en albansk emigrant som vid 15 års ålder lämnade sin hemby Qyteza i Albanien år 1934. Modern hette Agnes och var dotter till albanska emigranter. Hans bror, James "Jim" Belushi, är även han en känd skådespelare.

John Belushi hamnade i ett maniskt kokainmissbruk, och 1982 avled han av en blandning av kokain och heroin på ett hotellrum (bungalow 3) på Chateau Marmont Hotel i West Hollywood. Skådespelarna Robin Williams och Robert De Niro hälsade på Belushi i hans bungalow samma natt som han dog. Cathy Smith, som hjälpte Belushi att injicera drogerna, dömdes till 18 månaders fängelse för vållande till annans död. Belushis död ledde till att flera av de skådespelare han umgicks med aktivt har tagit avstånd från droger.

Galleri

Filmografi i urval 
 (81 avsnitt)

Referenser

Externa länkar 

 
 Blues Brothers Central 

Födda 1949
Personer från Chicago
Män
Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Amerikanska TV-skådespelare
Avlidna 1982
Skådespelare i Saturday Night Live
Bensetidin

Bensetidin, summaformel C23H29NO3, är en kemisk förening med smärtstillande effekt som tillhör gruppen opioider. Det är relaterat till det kliniskt använda opioidanalgetiska läkemedlet petidin (meperidin eller Demerol). 

Bensetidin används för närvarande inte i medicin och är ett klass A/schema I-läkemedel som kontrolleras enligt FN:s drogkonventioner. Det har liknande effekter som andra opioidderivat, såsom analgesi, sedering, illamående och andningsdepression. I USA är läkemedlet ett schema I narkotikakontrollerat ämne med en DEA ACSCN på 9606 och 2014 årlig aggregerad tillverkningskvot på noll. Det vanligaste saltet som används är hydroklorid, fritt basomvandlingsförhållande på 0,910.

Juridisk status

Sverige
Preparatet är narkotikaklassat och ingår i förteckning II i Sverige.

Australien
Bensetidin är en förbjuden substans enligt schema 9 i Australien enligt Poisons Standard (februari 2017). Ett ämne i förteckning 9 är ett ämne som kan missbrukas och vars tillverkning, innehav, försäljning eller användning bör vara förbjudet enligt lag utom när det krävs för medicinsk eller vetenskaplig forskning, eller för analys-, undervisnings- eller utbildningsändamål med godkännande av Commonwealth och/eller statliga eller territoriella hälsomyndigheter.

Referenser

Noter

Externa länkar

 UNODC Bulletin on Narcotics 1961

Opioider
Piperidiner
Etrar
Karboxylestrar
Narkotikaklassade läkemedel
Bensfetamin

Bensfetamin, summaformel C17H21N, är ett centralstimulerande medel och bantningspreparat. Bensfetamin bryts delvis ner i kroppen till amfetamin och metamfetamin, och det är troligen därifrån den aptitnedsättande effekten kommer ifrån.

Preparatet är narkotikaklassat och ingår i förteckning P IV i 1971 års psykotropkonvention, samt i förteckning II i Sverige.

Källor 

Antiobesitasmedel
Amfetaminer
Narkotikaklassade läkemedel
Bensylmorfin

Bensylmorfin, summaformel C24H25NO3, (3-bensylmorfin), är ett morfinderivat, smärtstillande medel härlett ur morfin, narkotikaklassat. Drogen introducerades på marknaden i slutet av 1800-talet. 

Substansen är narkotikaklassad och ingår i förteckning N I i 1961 års allmänna narkotikakonvention, samt i förteckning II i Sverige.

Källor

Opioider
Fenoletrar
Alkoholer
Morfinaner
Narkotikaklassade läkemedel
Besitramid

Besitramid, summaformel C31H32N4O6, är ett smärtstillande ämne som tillhör gruppen opioider.

För närvarande finns inga läkemedel med substansen registrerade i Sverige.

Preparatet är narkotikaklassat och ingår i förteckning N I i 1961 års allmänna narkotikakonvention, samt i förteckning II i Sverige.

Källor

Opioider
Prodroger
Bensimidazoler
Piperidiner
Nitriler
Karbamider
Propanamider
Narkotikaklassade läkemedel
Betahydroxifentanyl

Betahydroxifentanyl, systematiskt namn N-[1-(betahydroxifenetyl)-4-piperidyl]-propionanilid, är en kemisk förening som tillhör gruppen opioider. Ämnet har summaformeln C22H28N2O2 och en molmassa på 352,47 g/mol.

Substansen är narkotikaklassad och ingår i förteckningarna N I och N IV i 1961 års allmänna narkotikakonvention, samt i förteckning II i Sverige.

Källor 

Opioider
Piperidiner
Alkoholer
Propanamider
Anilider
Narkotikaklassade läkemedel
Meprodin

Meprodin, summaformel C17H25NO2, är ett smärtstillande preparat som tillhör gruppen opioider. Det finns två isomerer, alfameprodin och betameprodin.

Både alfameprodin och betameprodin är narkotikaklassade och ingår i förteckning N I i 1961 års allmänna narkotikakonvention, samt i förteckning II i Sverige.

Källor 

|

Opioider
Narkotikaklassade läkemedel
Betaprodin

Betaprodin, summaformel C16H23NO2, är en organisk kemisk förening som tillhör gruppen opioider. Alfaprodin och betaprodin är isomerer.

Betaprodin är narkotikaklassat och ingår i förteckning N I i 1961 års allmänna narkotikakonvention, samt i förteckning II i Sverige.

Källor 

Opioider
Propanoater
Piperidiner
Narkotikaklassade läkemedel
Lista över matematiska symboler

Det här är en lista över vanligt förekommande symboler som används i matematiska uttryck. Vilka symboler som används för att representera ett matematiskt koncept kan variera. Så används exempelvis i vissa sammanhang tecknet ≡ snarare än = för att representera likhet. Symbolerna i den här listan är sådana som är i mer allmänt bruk.

Se även

Externa länkar 

 Jeff Miller: Earliest Uses of Various Mathematical Symbols (på engelska)
 TCAEP (The Constants and Equations Pages) - Institute of Physics (på engelska)

 
 
Symboler
Grundläggande matematik
Bhang

Bhang är en dryck, utvunnen ur cannabis. Den dricks som te eller blandat med mjölk, ofta sötat med socker eller honung. Drycken härrör från Indien och Pakistan. Bhang används av hinduerna i religiösa syften för att dyrka och visa respekt för deras gud Shiva som sägs ha vilat under en cannabisplanta på en varm dag och i sin tacksamhet gav människorna cannabisplantan.

Narkotika
Mat och dryck i Indien
Mat och dryck i Pakistan
Cannabis i Indien
Bomangruppen

Bomangruppen eller BOMAN-gruppen, beredningsgruppen för opinionsbildning mot alkohol och narkotika, tillsatt av regeringen Carlsson 1987. Bomangruppen ersattes 1989 av Athenagruppen.

Politik i Sverige
Opinion
Narkotika
Magellans sund

Magellans sund eller Magalhães sund är ett sund som skiljer Eldslandet från fastlandet i Sydamerika. Båda sidorna av det 550 km långa sundet tillhör Chile. Det har fått sitt namn av upptäcktsresanden Ferdinand Magellan.

Sundet är en av de viktigaste naturliga passagerna mellan Stilla havet och Atlanten. Det anses dock vara svårt att navigera igenom, på grund av det ogästvänliga och regniga klimatet och att passagen är relativt trång. Vid sundet ligger även Kap Froward som är det sydamerikanska fastlandets sydligaste plats.

Fram till att Panamakanalen blev klar år 1914 var Magellans sund ofta det enda säkra sättet att ta sig mellan Atlanten och Stilla havet, då fartyg skyddades av Eldslandet i syd och Sydamerika i norr. Passagen var säkrare än Drakes sund, som är en relativt trång bit hav mellan Kap Horn och Antarktis. Vattnen där är extremt turbulenta, oförutsägbara, och isberg förekommer ofta. Fram till att Panamakanalen byggdes var Magellans sund den vanligaste passagen mellan Atlanten och Stilla havet för ångfartyg, medan Drakes sund var den vanligaste passagen för segelfartyg som har svårt för trånga passager.

Sundets östra inlopp ligger i den breda bukten vid gränsen mellan Chile och Argentina. I väster finns flera olika inlopp.

Ferdinand Magellan var den första att segla igenom sundet år 1520, under den första världsomseglingen. Då Magellan passerade sundet den 1 november kallades det ursprungligen "Estreito de Todos os Santos" (Alla helgons sund).

Den 23 maj 1843 tog Chile sundet i beslag. Vid kusten längs med sundet ligger staden Punta Arenas och orten Porvenir.

Passagen korsades av många tidiga utforskare, förutom Magellan bland andra även Francis Drake och Charles Darwin.

Referenser

Externa länkar 
 

Sund i Chile