Västerbottens-Kuriren

Västerbottens-Kuriren är en svensk frisinnad liberal dagstidning grundad 1900 med utgivningsort Umeå. VK:s huvudsakliga nyhetsområde täcker Västerbottens län med undantag för Malå, Norsjö och Skellefteå kommuner. Den ges ut alla dagar utom söndagar.

Historia

Starten 
Westerbottens-Kuriren startades den 17 maj 1900 som en reaktion på det tidningsmonopol som uppstod i Umeå sedan Umebladet, tidningen Westerbotten samt Umeå Nya Tidning år 1899 av ekonomiska skäl genomgått en fusion och bildat ett nytt gemensamt bolag.

Epoken Rosén 
Den växte snabbt och kom under chefredaktör (och sedermera ägaren) Gustav Rosén att bli Västerbottens läns största dagstidning redan 1903 och 1914 Norrlands största – en position den höll till 1951 då Norrländska Socialdemokraten i Boden passerade innan VK 1972 återtog ledningen . Bland tidiga profiler i tidningens historia finns även författarinnan Astrid Väring, som var kulturjournalist åren 1916–19. 

Gustav Rosén, som parallellt med tidningskarriären var riksdagsman för Frisinnade folkpartiet 1912–1932, var chefredaktör till 1926, då han utsågs till försvarsminister i CG Ekmans första regering. Efterträdaren på redaktörsstolen Ernst Gafvelin avled dock redan efter ett halvår, varpå Gustav Roséns blott 23-årige son Stellan Rosén tog över som chefredaktör och ansvarig utgivare. Efter det att regeringen Ekman avgått i september 1928, återvände Gustav Rosén till Umeå, först som politisk redaktör, och från 1931 till sin död 1942 som landshövding i Västerbottens län.

Epoken Bäckström 

År 1929 sålde Rosén aktiemajoriteten i VK till byggmästaren Magnus Bäckström, som året därpå började bygga ett nytt tidningshus på kvarteret Rind vid Rådhusesplanaden 10 i centrala Umeå. VK-huset stod klart vid årsskiftet 1930/31 och kom att härbärgera tidningen till 1988. Under åren 1932–34 verkade journalisten och deckarförfattaren H.-K. Rönblom som politisk chefredaktör.. 1949 anställde Västerbotten-Kuriren som första tidning i Norrland en egen pressfotograf, Harry Lindwall, som behöll platsen till sin pensionering 1985.

Tidningen kvarstod familjen Bäckströms ägo fram till 1971, drygt 15 år efter Magnus Bäckströms död. Efter oenighet mellan Sundsvallsgrenen (som ville sälja) och Umeågrenen av arvingarna (som ville behålla VK som frisinnad, liberal tidning), såldes tidningen först till det lilla tryckföretaget Folk och Samhälle, för att 1978 uppgå i Stiftelsen VK-Press.

Modern tid 
1982 köpte VK tomtmark på industriområdet Västerslätt för att bygga ett nytt tryckeri och fick draghjälp när Dagens Nyheter beslutade att låta trycka sin norrlandsupplaga där. Tryckeriet invigdes hösten 1984 och några år senare, 1988, invigdes även ett nytt tidningshus på samma plats.

VK har under 1990- och 2000-talen tävlat med Norrländska Socialdemokraten (NSD) i Luleå om titeln Norrlands största dagstidning. VK är dessutom majoritetsägare av lokalkonkurrenten Västerbottens Folkblad. 2003 köpte VK tidningen Nöjesmagasinet City, en gratistidning med fokus på nöje, trend och livsstil som ges ut i olika utgåvor i Umeå, Sundsvall och Luleå. 

Webbplatsen vk.se startades 1997 och byggdes upp av redaktör Tom Juslin. Vid två tillfällen (2007 och 2008) nominerades sajten till Stora journalistpriset i klassen Årets Förnyare.

År 2016 vann VK-journalisten Elin Turborn föreningen Grävande journalisters pris Guldspaden (i klassen "Liten tidning") för sina avslöjanden om missförhållanden inom Studiefrämjandet Västerbotten. 

2022 vann tre VK-journalister (Elin Turborn, Josefin Isaksson och Evelina Lindfors) en Guldspade för granskningen "Utan åtgärd - vid Umeå Universitet" som bland annat handlade om sexuella trakasserier vid Umeå universitet som inte fick några konsekvenser. Samma år mottog även VK Media guldpris i International Media Awards kategori "Best innovation in newsroom transformation" för sitt arbete med att nå yngre målgrupper.

Chefredaktörer 
 Gustav Rosén, 1902–1926
 Ernst Gafvelin, 1926–1927
 Stellan Rosén, 1927–1967
 H.-K. Rönblom 1932–1944 (politisk chefredaktör)
 Matts Balgård, 1968–1973
 Olle Nilsson, 1973–1978
 Bengt Schöier, 1978–1986
 Olof Kleberg, 1986–2001 (politisk chefredaktör 1997–2001)
 Torbjörn Bergmark, 1997–2009
 Ola Nordebo, 2006– (politisk chefredaktör)
 Sture Bergman, 2009–2011
 Ingvar Näslund, 2011–2017
 Jessica Wennberg, 2017-

VK-guldet 
Västerbottens-Kuriren har sedan 1937 årligen delat ut ett idrottspris till en framstående idrottsman eller idrottskvinna från Västerbotten. Det så kallade VK-guldet. Bland pristagarna genom åren märks bland annat profiler som Ingemar Stenmark och Anja Pärson i utförsåkning, Marta i fotboll och Assar Rönnlund i längdåkning. I galleriet nedan ses några av alla som genom åren fått denna utmärkelse av Västerbottens-Kuriren.

Västerbottens-Kurirens kulturpris 
Västerbottens-Kurirens kulturpris "för att lyfta fram det norrländska kulturlivet" instiftades 2011 av VK tillsammans med Rosenströms stiftelse för norrländskt kulturstöd. Priset består av 50 000 kronor samt ett konstverk. I den ursprungliga juryn ingick bland VK:s kulturredaktör Sara Meidell, konstvetaren Ivar Tornéus, teaterkonsulten Frida Holmgren, Norrlandsoperans konstnärlige ledare Kjell Englund samt litteraturvetaren Annelie Bränström Öhman.

Pristagare 
 2012 – Anneli Furmark – serietecknare
 2013 – Anna Kristensen – konstnär
 2014 – David Vikgren – författare
 2015 – Mats Gustafsson – jazzsaxofonist och kompositör
 2016 – Mattias Alkberg – musiker och poet
 2017 – Birgitta Egerbladh – koreograf
 2018 – Britta Marakatt-Labba, textilkonstnär – målare och grafiker
2019 – Ulla Karlsson – scenograf och kostymör
2020 – Nathalie "Cleo" Missaoui – hiphopartist, Mats Jonsson – serieskapare, Olof Wretling – skådespelare, Johannes Samuelsson – konstnär och fotograf
2021 – Clara Bodén – filmskapare
2022 – Emil Nilsson-Mäki – regissör, Katarina Barruk – musiker, Ann-Helén Laestadius – författare, Knutte Wester – konstnär

Referenser

Externa länkar 
 Västerbottens-Kurirens webbplats

Dagstidningar startade 1900
Företag i Umeå
Svenska dagstidningar
Svenskspråkiga dagstidningar
Media i Umeå