kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ragnar Jändel

Olof Ragnar Jändel, född 13 april 1895 i Jämjö socken i Blekinge, död 6 maj 1939 på Kungsholmen i Stockholm, var en svensk arbetarförfattare och lyriker.

Biografi
Jändel var son till målaren August Jändel och dennes hustru Kristina Jonasdotter. Han genomgick Brunnsviks folkhögskola 1915–1917 tillsammans med bland andra Dan Andersson och Harry Blomberg, som blev Jändels goda vänner. På ett liknande sätt som många unga svenska författare under denna tid började han som skald i den proletära falangen, men övergav kampmotiven. Bland annat på grund av en religiös ton i lyriken fördrevs han ur tidningarna Brand och Stormklockan av mer dogmatiska vänstersocialister. En av hans dikter från denna tid var genom Fabian Månsson på förslag att tas med i 1937 års psalmbok. Författaren Jändel övergick med tiden till en skenbart idylliserande naturlyrik, och till skillnad från vad som är fallet med vännen Harry Blomberg präglas hans senare verk inte av religiös problematik utan av agnosticism. Jändels författarskap består främst av dikter, men även hans romaner och essäer är av stort intresse. En särställning intar hans betraktelse över växtvärlden, "Blommor" från 1937. Sedan 1982 har Björn Wikholm tonsatt ett antal av Jändels dikter, bland annat "Ungdom" och "Lärkan".

Ragnar Jändel var gift första gången från 1919 med Anna Lind och andra gången från 1936 med Alice Lie. I första äktenskapet föddes Bengt Jändel.

I Jändels hemby, Jämjö, finns i dag en mellan- och högstadieskola, Jändelskolan, uppkallad efter honom.

Bibliografi

 Fulltext: universitetsbibliotek, Projekt Runeberg.

Varia

Samlade upplagor och urval

Källor

Noter

Vidare läsning

Externa länkar
Jändelsällskapet
Ragnar Jändel - familj och familjebakgrund på Blekingeband

Svenskspråkiga författare
Författare från Blekinge
Födda 1895
Avlidna 1939
Män
Svenska arbetarförfattare
Personer från Jämjö socken
Bengt Jändel

Bengt Jändel, född 1919, död 1983, var en svensk författare och litteraturkritiker. Hans biografi över fadern Ragnar Jändel, Ragnar Jändel: en levnadsskildring, utkom postumt 1998.

Bibliografi
Ung eld  1938
Som en kastell  1942
Verklighet, 1945
Sången om frid 1947
Människovärdets kris 1948
Landsbygdens kulturproblem 1952
Modern lyrik 1954
Frostvarning, 1955

Postum utgivning 
Ekofragment 1990
Ragnar Jändel : en levnadsskildring 1998

Externa länkar

 

Svenskspråkiga författare
Män
Födda 1919
Avlidna 1983
Anita Wall

Kerstin Anita Wall, född 11 juli 1940 i Sofia församling i Stockholm, är en svensk skådespelare.

Biografi
Wall började som barnskådespelare vid Vår teater i Stockholm och spelade där bland annat titelrollen i Pippi Långstrump. 

1958–1959 fick hon engagemang vid Riksteatern och turnerade med den, innan hon kom in på Dramatens elevskola, där hon kom att tillhöra den sista elevkullen 1962–1965 innan namnbytet till Statens Scenskola tillsammans med bland andra Lars Amble, Börje Ahlstedt, Evabritt Strandberg och Per Ragnar. 

Sedan 1965 har Wall medverkat i en lång rad uppsättningar på Dramaten, bland andra Pinocchio 1966, Misantropen 1970, Fröken Margarida 1976 (även på TV 1985), Onda andar 1977, Richard III 1980 och Två herrars tjänare 1982. Hon gjorde titelrollen i August Strindbergs drama Kristina 1985. Wall filmdebuterade 1959 i Raggare!.

I perioder har hon varit tjänstledig från Dramaten för att arbeta på andra scener; här kan nämnas Tummelisas mamma på Teater Brunnsgatan Fyra, revyn Helga Vrede på Vasan och Mitt dubbla liv med Riksteatern.

Anita Wall har skickligt växlat mellan dramatiska och humoristiska roller; många minns henne säkert som piga i TV-versionen av folklustspelet Grabbarna i 57:an med Sune Mangs och Bert-Åke Varg 1978. För TV-teatern har hon spelat Tjechovs Björnen och Svenska folkets snusk och sex av Allan Edwall. Hon spelade den intriganta och eleganta affärskvinnan Elisabeth Lerwacht i TV-serien Rederiet 1992–1994.

I januari 2018 var Wall en av prisutdelarna av guldbaggen för årets film på Guldbaggegalan tillsammans med Inga Landgré och Lena Söderblom.

Hon är gift med skådespelaren Lars Lind sedan 2007.

Priser och utmärkelser 
2001 – Litteris et Artibus
2008 – O'Neill-stipendiet
2008 – Pingvinen av Elsa Olenius-sällskapet för extraordinära arbetsinsatser inom barn- och ungdomskulturområdet.
2015 – Guldbaggen för bästa kvinnliga biroll för rollen som Frida i filmen Hemma

Filmografi i urval 

 (TV-film)

Teater

Roller

Radioteater

Roller

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Födda 1940
Levande personer
Svenska scenskådespelare
Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska skådespelare under 2000-talet
Guldbaggen för bästa kvinnliga biroll
Mottagare av Litteris et Artibus
Skådespelare från Stockholm
Kvinnor
Gunilla Pontén

Ellen Gunilla Margareta Pontén, född 14 juni 1929 i Oscars församling i Stockholm, död 29 juni 2019  på Lidingö, var en svensk modeskapare och fotomodell.

Biografi

Bakgrund
Gunilla Pontén tillhörde genom sin farmor släkten Pontén från Småland. Hon var dotter till överste Birger Pontén och Ellen Nordlöf samt yngre syster till professor Jan Pontén och äldre syster till Peder Pontén och skådespelaren Tomas Pontén. Hon var även brorsdotter till ingenjör Ruben Pontén och agronomen Sigurd Pontén och kusin till skådespelaren Gunvor Pontén.

Karriär
Gunilla Pontén studerade vid Tillskärarakademin, Femina sömnadsskola 1947–1948 och Anders Beckmans reklam- och modeskola 1948–1951. Hon var sedan anställd hos Lapidus konfektion 1955–1956, DEHÅ 1962–1964, Wahls 1964–1966, Bertil Wahl 1966–1967 och Hettemarks stilmönster. Hon hade sedan olika designuppdrag som frilans och startade eget företag år 1969. Pontén skapade teater- och filmkläder och gjorde skodesign. Hon hade konsultuppdrag, anordnade klädutställningar och konstutställningar. Hon var designer för Emilio Pucci i Italien samt hade uppdrag för veckopress. Pontén författade skrifter om design och gav ut memoarer.

Då Gunilla Pontén skulle presenteras vid hovet 1955 var tvånget att bära hovdräkt avskaffat. Men Pontén gjorde en mycket uppmärksammad entré i en okonventionell egendesignad vit sidenklänning, som i kjolen anknöt till hovdräktens gallerärmar.

1983 tilldelades hon Damernas Världs designpris Guldknappen. Hon belönades 2003 med H.M. Konungens medalj i 8:e storleken med högblått band och 2008 med KTH:s stora pris.

Familj
Gunilla Pontén var gift första gången 1956–1960 med godsägaren Dag Palmcrantz (1930–2007); tillsammans fick de sonen Niklas Palmcrantz (född 1957). Andra gången var hon gift 1963–1970 med regissören Lars-Magnus Lindgren (1922–2004); med vilken hon fick dottern Beata Pontén (född 1963). I sitt tredje äktenskap hade hon från 1984 som make direktör Ulf Engquist (född 1938), son till konstnären Nils Engquist och Margareta, ogift Olsson. Tillsammans fick de dottern Matilda Pontén (född 1970). Gunilla Pontén fick även sonen Måns Gentele (född 1960) tillsammans med Göran Gentele.

Gunilla Pontén är begravd på Lidingö kyrkogård.

Filmografi
Som skådespelare

Teater

Kostym

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar 
 Officiell webbplats
 Nordiska museet - Gunilla Pontén

Svenska modeskapare
Svenska fotomodeller
Kvinnor
Födda 1929
Avlidna 2019
Sommarvärdar 2005
Personer från Stockholm
Guldknappen
Gravsatta på Lidingö kyrkogård
Mottagare av Hans Majestät Konungens medalj
Plaka

Området Plaka (grekiska: Πλάκα) är Atens historiska centrum. Här finns bara några få byggnader som är äldre än den osmanska perioden, men det är det äldsta området i staden som ännu är bebott. Det är beläget i anslutning till bland annat Akropolis.

Etymologi 
En trolig förklaring till områdets namn är att det kommer från ett ord som användes av de albanska soldater i osmanernas tjänst som slog sig ner här på 1500-talet; pliaka (''gammal) var deras ord för att beskriva kvarteren.

Beskrivning 
Tavernor och småbutiker kantar Plakas gator, och många gatuförsäljare kommer dit om sommaren.

De historiska kulturlagren i området ledde under 1960-talet till en utflyttning av många boende och en omvandling av området till ett nöjesdistrikt. Det arkeologiska intresset och reglerna mot renoveringar av bostadshus ledde till sjunkande bostadspriser, vilket påskyndande utvecklingen. Fram till början av 1970-talet hade Plakas invånarantal minskat från 14 000 till 4 500; år 1973 fanns bland annat 193 nöjesetablissemang och 26 hotell i denna drygt 40 hektar stora stadsdel.

Från slutet av 1970-talet inleddes dock åtgärder för att underlätta det fasta boendet i området.

Referenser

Externa länkar 

Aten
Acta Mathematica

Acta Mathematica, är en internationell matematisk  tidskrift, grundad av Gösta Mittag-Leffler år 1882 i Stockholm. Den utges av Kungliga Vetenskapsakademien, som Institut Mittag-Leffler idag fungerar under.

Källor

Externa länkar 

Acta Mathematica

Matematiktidskrifter
Kungliga Vetenskapsakademiens tidskrifter
Tidskrifter startade 1882
Bokenäs socken

Bokenäs socken i Bohuslän ingick i Lane härad, ingår sedan 1971 i Uddevalla kommun och motsvarar från 2016 Bokenäs distrikt.

Socknens areal är 50,67 kvadratkilometer, varav land 50,42. År 2000 fanns här 1 261 invånare. Sockenkyrkorna Bokenäs nya kyrka och Bokenäs gamla kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Bokenäs socken har medeltida ursprung. Ur socknen utbröts tidigt Dragsmarks socken. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Bokenäs församling och för de borgerliga frågorna bildades Bokenäs landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Skaftö landskommun som upplöstes 1971 då denna del uppgick i Uddevalla kommun. Församlingen uppgick 2010 i Bokenäsets församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Bokenäs, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Lane härad. De indelta soldaterna tillhörde Bohusläns regemente, Lane kompani och de indelta båtsmännen tillhörde 1:a Bohusläns båtsmanskompani.

Geografi och natur

Bokenäs socken ligger öster om Lysekil på Bokenäset med Gullmarsfjorden i nordväst och Havstensfjorden i söder. Socknens är kuperad med odlingsbygd i dalar mellan kala berg.

I socknen finns Bokenäs skola för årskurser mellan 0 och 6. Länsväg 161 går igenom socknen.

Socknen har två naturreservat: Kalvön och Svartedalen. Kalvön och Hjältön är de största öarna i Havstensfjorden. Gullmarn är ett naturvårdsområde som ingår i EU-nätverket Natura 2000 och delas med Dragsmarks och Skredsviks socknar i Uddevalla kommun, Skaftö, Lyse, Brastads, Lysekils och Bro socknar i Lysekils kommun, Morlanda socken i Orusts kommun och Foss socken i Munkedals kommun.

I Storehogen fanns förr ett gästgiveri.

Fornlämningar
Boplatser och åtta stenkammargravar, varav en märklig gånggrift vid Berg, från stenåldern har påträffats. Från bronsåldern finns gravrösen. Från järnåldern finns några mindre gravfält.

Befolkningsutveckling
Befolkningen ökade från 991 1810 till 1 738 1880 varefter den minskade till 648 1970 då den var som lägst under 1900-talet. Därefter ökade folkmängden på nytt till 1 178 1990.

Namnet
Namnet skrevs 1317 Boknese och kommer från en nu försvunnen by vid kyrkan. I namnets efterled ingår näs och i dess förled ingår trädbeteckningen bok, efter riklig förekomst av detta träslag på näset och i området. Näset avser ett mindre näs vid kyrkan.

Personer från bygden
Felix Johansson, Juniorvärldsmästare 2008 i bugg, jitterbugg och Mixing Blues. 
Erik Segerstedt, artist, deltagare i Idol 2006 på TV 4, även medlem i EMD

Se även
Bokenäs församling

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

Bokenäs socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Indelningar i Uddevalla kommun
Socknar i Lane härad
Skredsvik

Skredsvik är en småort i Uddevalla kommun i Västra Götalands län.

Skredsvik är kyrkbyn i Skredsviks socken i Uddevalla kommun, nordväst om Uddevalla på norra Bokenäset vid Gullmarn. Områdets närhet till och överblick över vattnet gör orten till ett populärt område för fritidshus.

På Gullmarens örlogsdepå mellan Skredsvik och Saltkällan har Fjärde sjöstridsflottiljen (4. sjöstridsflj) ett detachement för utbildning av Försvarsmaktens röjdykare och där finns även staben för Bohusdalgruppen (BDG).

I Bygdens Hus (gamla skolan) finns kontorslokaler samt förenings- och konferenslokaler som drivs av Skredsviks Samhällsförening, där det bland annat hålls en stor spelträff för dragspelsentusiaster och musikintresserade tredje helgen i maj varje år.

Se även
Skredsviks socken
Skredsviks kyrka

Noter

Externa länkar
Skredsviks, Herrestads och Högås hembygdsförening
Skredsvik SamhällsFörening

Orter i Uddevalla kommun
Småorter i Sverige
Herrestad, Uddevalla kommun

Herrestad är en tidigare tätort i Uddevalla kommun och kyrkbyn i Herrestads socken belägen vid E6:an, cirka fem kilometer väster om centrala Uddevalla. Orten räknas sedan 2015 som en del av tätorten Uddevalla.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Herrestad finns Herrestads kyrka samt två skolor, Herrestadsskolan (0-6) och Norgårdenskolan (0-9). Strax intill ligger Torp köpcentrum.

Norr om Herrestad hittar man friluftsområdet/naturreservatet Herrestadsfjället. I detta område finns TV-masten Herrestadmasten, som med sina 332 meter är en av Sveriges högsta byggnadskonstruktioner.

Idrott
Orten har en idrottsförening, Herrestads Allmänna Idrottsförening (HAIF) som mestadels ägnar sig åt fotboll, innebandy, orientering och gymnastik.

Noter 

Orter i Uddevalla kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Alba

Alba eller ALBA kan syfta på.

 Alba (bokförlag) – ett svenskt bokförlag
 Alba (geologi) – en geologisk tidsåler i kreta
 Alba (kyrkotextil) – en mässkjorta
 Alba.nu – en webbtidning
 Alba (sång) – en medeltida trubadursång
 M/Y Alba – en svensk veteranbåt
 ALBA Berlin – en basketklubb från Berlin
 ALBA (latinamerikansk organisation) – en organisation i Latinamerika

Personer 
 Alba (namn) – ett förnamn
 Alba August - (1993–) Svensk-dansk skådespelare och sångerska
 Jessica Alba (1981–),  en amerikansk skådespelare och affärskvinna
Fernando Álvarez de Toledo Alba (1507–1582), en spansk statsman och militär
Hertiginnan av Alba – flera

Geografi

Italien 

 Alba, Italien, kommun, Piemonte, Provincia di Cuneo, 
 Republiken Alba – en stat proklamerad av Napoleon i april 1796

Rumänien 

 Alba (județ), län, 
 Alba (ort i Rumänien, Botoșani), Comuna Hudeşti, 
 Alba (ort i Rumänien, Tulcea), Comuna Izvoarele,

Spanien 

 Alba (kommun i Spanien, Aragonien), 
 Alba (kommunhuvudort i Spanien, Aragonien), 
 Hertigdömet Alba – ett hertigdöme i västra Spanien

Storbritannien 

 Alba (land), det skotsk-gaeliska namnet på Skottland,

USA 

 Alba, Missouri, ort, Jasper County, 
 Alba, Texas, ort, Wood County, 
 Alba, Michigan, ort, Antrim County, 
 Alba, Pennsylvania, ort, Bradford County, 

Robotskapade Rumänienförgreningar
Alba (land)

Alba [ˈaɫapə] är det skotsk-gaeliska namnet på Skottland. Ursprungligen betecknade namnet hela Britannien, men runt 800-talet började namnet begränsas till att enbart beteckna pikternas och skoternas kungadömen, Piktavien och Dalriada. Namnet har senare kommit att motsvara hela Skottland.

Referenser

Skottlands historia
Skotsk gaeliska
Dalriada

Dalriada (iriska: Dál Riata; skotsk gaeliska: Dail Riata) var skoternas kungadöme i nuvarande västra Skottland och norra Irland. Kungadömet varade från 500-talet till 800-talet, i det som idag är Argyllshire i Skottland och i grevskapet Antrim i den iriska provinsen Ulster. Huvudstaden var troligen Dunadd i Argyllshire. Denna plats har blivit utgrävd och man har bland annat hittat befästningar och formar för tillverkning av smycken.

Historik
Enligt legenden var Fergus Mòr Dalriadas förste kung, men hans historicitet är omtvistad. Aedan, dennes sonsons son, som var kung av Dalriada mellan 574 och 608, byggde en stark flotta och krigade aggressivt, så långt bort som Isle of Man och Orkneyöarna. Han var mindre framgångsrik på land och förlorade markområden, framför allt i nuvarande Irland. Deras rivaler i nuvarande Skottland var bland annat pikterna i norr. Dalriada erövrades militärt av pikterna, men pikterna var svagare kulturellt och socialt. Kenneth MacAlpin från Dalriada var de förenade skoternas och pikternas förste kung. Han regerade mellan 840 och 858 som kung av Alba eller Skottland.

Vikingarnas härjningar på 900-talet medförde att sjöförbindelserna mellan Irland och Skottland inte kunde upprätthållas, och kontakten med de västliga delarna av Dalriada förlorades.

Inom Dalriadas område finns ön Iona, vars kloster grundades ungefär samtidigt med Dalriada och kom att spela en stor roll för utformandet av keltisk kristendom och kristendomens spridning i Skottland och vidare till England.

Se även 
 Lista på Dalriadas regenter
 Fergus I av Dalriada

Referenser 

Skottland under medeltiden
Historiska länder och riken på Brittiska öarna
Geografiska områden i Storbritanniens historia
Batavia

Batavia kan syfta på:

 Batavia (fartyg) – ett ostindiefarande fartyg från Nederländerna
 Batavia (textil) – en vävteknik som är liksidig
 Bataver – en germansk stam i nuvarande Zeeland
 Bataviska republiken – en republik efter fransk förebild 1795 till 1806, en lydstat till Frankrike
 Bataviasallat – en variant Lactuca sativa var. capitata crispum inom arten Sallat

Geografi

Argentina 

 Batavia (ort i Argentina), San Luis,

Indonesien 

 Batavia – ett äldre namn på Jakarta

Tyskland 
 Batavia – det latinska namnet på staden Passau

USA 

 Batavia, Ohio, countyhuvudort, Clermont County, 
 Batavia, Iowa, ort, Jefferson County, 
 Batavia, Illinois, ort, Kane County, 
 Batavia, New York, Genesee County, 
 Batavia, Montana, Flathead County, 
 Batavia, Kalifornien – ett kommunfritt område i Solano County, Kalifornien
Vilhelm I av Skottland

Vilhelm I av Skottland, även Vilhelm Lejonet, född omkring 1143, död 4 december 1214 i Stirling, var kung av Skottland. Vilhelm var son till David I:s andre son, Henrik, earl av Huntingdon (död 1152), och efterträdde 1165 sin äldre bror Malcolm IV på Skottlands tron. 

Vid en gränskonflikt med England 1168 slöt Vilhelm allians med Ludvig VII av Frankrike, det första av de många mot England riktade förbundsfördragen mellan Skottland och Frankrike. Han stödde 1173–1174 Henrik II:s av England söner vid deras resning mot fadern, men råkade därvid under ett härjningståg i Northumberland vid Alnwick i engelsk fångenskap (13 juli 1174) och måste köpa sig friheten med fördraget i Falaise (8 december samma år), vari han jämte sina baroner och Skottlands prästerskap erkände Englands överhöghet och som pant överlämnade flera gränsfästen. 

En tvist med påven om besättandet av biskopsstolen i S:t Andrews ledde till bannlysning och interdikt (1181), men slöts 1183 genom en uppgörelse, och 1188 förklarade påven Clemens III de skotska stiften oberoende av engelsk överhöghet. Vilhelms eget och de skotska baronernas vasallskap under England upphörde genom fördraget i Canterbury den 5 december 1189, vari Vilhelm som lösesumma anslog 10 000 mark till Rikard Lejonhjärtas korstågskostnader. Det är omtvistat, huruvida Vilhelm under sina konflikter med Rikards efterträdare, Johan utan land, 1212 på nytt erkände den engelske kungen som länsherre för hela Skottland. 

Vilhelm gifte sig 1186 med Ermengarde de Beaumont, en släkting till engelska kungahuset, och hans båda döttrar Margareta och Isabella förmäldes med engelska stormän (Hubert de Burgh och Roger Bigod), varigenom förbindelsen mellan England och Skottland ytterligare stärktes. Vilhelm befäste genom härnadståg till Caithness sitt välde i norra Skottland och var en ivrig stadsgrundläggare. Sitt tillnamn torde kungen snarare ha fått av det vapen han förde än på grund av några ovanliga krigiska dygder.

Se även
Red Castle

Källor

Externa länkar

Skottlands regenter
Födda 1143
Avlidna 1214
Män
Personer i Skottland under 1100-talet
Personer i Skottland under 1200-talet
Personer från Huntingdon
Batavia (textil)

Batavia är en vävteknik av tyg som är liksidig, vanligen en fyrskaftad 2/2-kypert, men kan vara sexskaftad (3/3-kypert). 

Batavia var ursprungligen namnet för ett sidentyg i bataviatekniken.

Vävsätt
Sidentyger
Tyger i kypert
HV-teknik

HV-tekniken är en vävteknik med plockat mönsterinslag. Dess namn kommer ur förkortningen av Handarbetets vänner som introducerade tekniken runt sekelskiftet 1900 som ett alternativ till gobelängvävnader.

Tekniken används mest till draperier och gardiner, men även väggbonader.

Vanligast är att man utför tekniken i en gles, nästan genomskinlig, bottenväv, eftersom inplocket införs mellan bottenbindningens inslag.

Vävsätt
Mannen på balkongen (roman)

Mannen på balkongen är en roman av Sjöwall Wahlöö som först kom ut 1967. Boken filmatiserades 1993 med samma namn med Gösta Ekman som Martin Beck. Boken är den tredje i Sjöwall Wahlöös serie Roman om ett brott. 

Boken har även givits ut som tecknad serie av Mats Ekberg på Alvglans förlag 1989.

Förlagan till historien var seriemördaren John Ingvar Lövgren, som erkände fyra mord mellan åren 1958 och 1963. De två sista morden på två små flickor företer stora likheter med morden i Mannen på balkongen. I ett av de riktiga Lövgren-fallen, som inbegrep en liten flicka var nyckelvittnen jämnåriga lekkamrater till offret. I romanen är ett av nyckelvittnena en pojke i samma ålder. Mördaren i romanen bor i anslutning till parken där morden förövas, precis som Lövgren bodde i anslutning till Vitabergsparken, där ett av hans barnamord ägde rum.

Handling 
En ung flicka påträffas död och våldtagen i en park. Snart upptäcker kommissarie Martin Beck, att det finns två vittnen; en pojke som är tre år och en efterlyst rånare, men deras vittnesmål ger inget konkret. Men i Becks bakhuvud gnager en ledtråd om en man på en balkong. Denne man kan visa sig vara betydelsefull.

Referenser

Noter

Skönlitteratur 1967
Svenska kriminalromaner
Kommissarie Beck
Svenskspråkig skönlitteratur
Melangegarn

Melangegarn är i själva verket ett annat ord för blandgarn, av olika fiberkvaliteter som regel. Uttrycket används också för så kallat melerat garn där ingående trådar är av olika färg, men samma kvalitet.

Ordet kommer ur franskans betydelse av blandning.

Se även
Blandgarn
Blandväv
Tvinngarn

Tråd och garn
Bengtsson om klassisk fysik

Bengtsson om klassisk fysik är en bok författad av docenten i fysik Hans-Uno Bengtsson 1995. Behandlar tre områden inom klassisk fysik: 1 Mekanik enligt Lagrange. 2 Rumtiden enligt Albert Einstein. 3 Elektrodynamiken enligt Maxwell. Den innehåller även många historiska noter.

Svenskspråkig facklitteratur
Facklitteratur 1995