kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
BMC Remedy Action Request System

Action Request System är en typ av dataprogram som kallas arbetsflödesmotor. Den används främst av kundtjänster och teletjänstcentraler över hela världen.
Systemet skapades från början av Remedy Corporation i USA, det har sedan köpts upp ett antal gånger och ägs nu av BMC.

Systemet kallas ofta för Remedy ARS eller bara ARS.

Action Request System bygger på klient–serverarkitektur. En enskild användare använder en klient som kallas "AR System User" eller en webbklient, för att komma åt en Remedyserver. Servern sköter sedan all kommunikation med databasen.

Remedy ARS kan köras på ett flertal olika plattformar på såväl server- som klientsidan och på de flesta SQL-databaserna.

Remedy Action Request System innehåller ett utvecklingsverktyg som ger användaren möjlighet att utveckla allt från enkla register till mycket avancerade databasapplikationer. I detta verktyg ingår funktionalitet för webbpublicering.

Utvecklingen i ARS görs i ett helt grafiskt gränssnitt vilket innebär att utvecklingen är snabb och enkel, men programmets höga licenskostnader gör att det kan ta ett tag innan en investering lönar sig. Vidare krävs det särskild utbildning för att kunna utveckla i verktyget.

Den i september 2009 aktuella versionen av programmet har versionsnummer 7.5.

Några exempel på applikationer som byggts i Remedy Action Request System (ARS)
 Ärendehantering i exempelvis kundtjänst eller teknisk support
 Inventariehantering eller konfigureringssdatabaser(ITIL). 
 Kunskapsdatabaser
 Felrapportering
 Kundregister.
BMC tillhandahåller även färdiga applikationer.

Externa länkar
 Remedys hemsida

Datorprogram
Hässlunda kyrka

Hässlunda kyrka är en kyrkobyggnad i Hässlunda. Den tillhör i Kropps församling i Lunds stift.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan byggdes av gråsten och sandsten i romansk stil runt år 1200 och bestod av långhus, kor och absid. I slutet av medeltiden uppfördes trappgavelstornet. År 1864-1865 byggdes långhuset om så att det blev enskeppigt, efter att tidigare ha varit tvåskeppigt. Samtidigt revs ett medeltida vapenhus vid södra sidan. 1931 installerades nuvarande vattenburna värmesystem med radiatorer utmed väggarna.

I korets norra nisch finns en kalkmålning från 1400-talet som föreställer Knut den helige. Målningen togs fram 1958. I korvalvet finns målningar med akantusslingor i gult mot blå botten. Dessa tillkom troligen 1890 eller strax därefter.

Inventarier
 Predikstolen dateras till 1609.
 I altaruppsatsens solsymbol finns det heliga gudsnamnet JHWH med hebreiska bokstäver och som på svenska uttalas Jahve eller Jehova.
 Dopfunten av trä är troligen från 1600-talet.

Orgel 
1871 byggde Anders Victor Lundahl, Malmö en orgel med nio stämmor. 
Den nuvarande orgeln byggdes 1958 av Wilhelm Hemmersam i Köpenhamn och är en mekanisk orgel.

Referenser

Tryckta källor

Webbkällor
 Lotta Eriksson & Maria Sträng: Hässlunda kyrka - invändig förändring, Antikvarisk kontrollrapport, 2007, Regionsmuseet Kristianstad
 Kropps församling

Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader i Helsingborgs kommun
Angelica Kristenson Aurelius

Angelica Kristenson Aurelius, född 1957 i Växjö, är en svensk tecknare och målare.

Utbildad vid Ölands folkhögskola 1974-1975, Grundskolan för konstnärlig utbildning Stockholm 1975-1976, Konstfack Stockholm 1976-1979 och Kungliga Konsthögskolan Stockholm 1979-1984. Har haft ett flertal utställningar på olika orter i Sverige. Kristenson Aurelius är representerad vid Kalmar konstmuseum.

Referenser

Noter

Externa länkar 
Angelica Kristenson Aurelius hemsida
Om konstnärers ekonomiska villkor, intervju 2009-01-14

Konstnärer från Växjö
Svenska målare under 1900-talet
Svenska målare under 2000-talet
Födda 1957
Kvinnor
Levande personer
Svenska tecknare under 1900-talet
Svenska tecknare under 2000-talet
Välluvs kyrka

Välluvs kyrka är en kyrkobyggnad i Välluv, mellan tätorterna Påarp i norr och Bårslöv i söder. Den tillhör Kropps församling i Lunds stift.

Kyrkobyggnaden 
Kyrkan byggdes vid 1100-talets slut i romansk stil med långhus, kor och absid. Absiden är halvrund. Under 1400-talet slog man upp valv och ett vapenhus lades till vid den södra ingången. Samtidigt uppfördes ett lägre torn i väster. Vid en restaurering i början av 1800-talet revs vapenhuset och man skapade en ny ingång mot väster. Vid slutet av samma sekel höjde man tornet med ungefär sex meter.

Kyrkobyggnadens utseende är typisk för medeltidens danska kyrkor med vitkalkade fasader och ett trappstegsförsett torn, här även prytt av blinderingar. Portalen i tornet markeras av en svagt utskjutande trappstegskönt portik. Kyrkan har en lägre korbyggnad i öster med en utskjutande, halvrund absid innehållande sakristieporten. Fönster- och dörrvalv, samt blinderingar är spetsbågsformade, förutom i sakristieporten, vars valv är rundbågigt. Taket är täckt av kopparplåt, liksom huvudporten.  

Kyrkogården omges av en vitkalkad, taktegelkrönt mur.

Inventarier 
 Triumfkrucifixet av ek är från 1200-talet. Man tror att det ursprungligen hade en kungakrona men att denna byttes ut mot en törnekrona under medeltiden. Själva korset som det hänger på är från 1852.
 Altaruppsatsen av ek målades av Sören Kiaer 1624.
 Predikstolen av ek från 1627 är rikt skulpterad och målad. 
 Dopfunten i granit höggs under slutet av 1100-talet. Den ursprungliga foten är dock förstörd och ersatt av en modern sådan. Funten stod tidigare på kyrkogården där den fungerade som vattensamlare tills den flyttades in i kyrkan igen 1939.
 Dopfatet i mässing gjordes på 1600-talet.
 Den nuvarande orgeln är byggd av Tostareds Kyrkorgelfabrik 1986. Den har 18 stämmor, två manualer och pedal.
 I tornet finns två klockor. Storklockan göts 1467, men blev omgjuten 1730, 1782 och 1789. Lillklockan är gjuten 1831.
 I kyrkan finns fragment av kalkmålningar från 1400-talet.

Orgel
1881 byggde Knud Olsen i Köpenhamn en orgel med sex stämmor. 1939 byggde Bo Wedrup i Uppsala en orgel med tolv stämmor. Den nuvarande orgeln byggdes 1986 av Tostareds Kyrkorgelfabrik och är en mekanisk orgel med ny fasad.

Referenser 
 Välluvs kyrka och församlingsgård. Broschyr hämtad i kyrkan 23 september 2013
 Helsingborgs Stadslexikon
 Kropps församling

Vidare läsning

Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader i Helsingborgs kommun
Frillestads kyrka

Frillestads kyrka är en kyrkobyggnad i Kropps församling i Lunds stift.

Kyrkan uppfördes ursprungligen av sandsten under 1100-talets senare del.

Den ersattes dock 1877 av en helt ny kyrka med tresidigt kor, så när som på tornets nedre del som behölls från den gamla. Den nya kyrkan ritades av Johan Fredrik Åbom.

I tornvalvet finns kalkmålningar från 1400-talet bevarade.

Inventarier
 Dopfuntens cuppa är samtida med den gamla kyrkan. 
 Det finns även krucifix kvar från den gamla kyrkan. 
 Altartavlan målades 1956 av Poul Høm.
 En träskulptur av ek föreställande Jesus i väntan finns numera på Lunds universitets historiska museum, men fanns tidigare i kyrkan.

Orgel

Elfströms ursprungliga orgel från 1890 
Den nuvarande orgeln byggdes 1890 av Carl Elfström i Ljungby och är en mekanisk orgel. Orgeln renoverades 1953 av Bo Wedrup från Uppsala. Orgeln är sedan år 1988 ospelbar och ersatt av en elorgel.

Ursprunglig orgel ombyggd 1999 
1999 återinvigdes Elfströms orgel efter en ombyggnation av Nye Orgelbyggeri AB, Farstorp. De sju ursprungliga stämmorna, orgelhuset, bälgverket och fasaden har återanvänts från det föregående instrumentet. Orgeln har 17 stämmor, 906 pipor samt mekanisk traktur och registratur.

* = växelregister

Källor
Tryckta källor

Referenser

 ^ ”Våra orglar”. www.svenskakyrkan.se. Läst 19 februari 2021.

Externa länkar 
 Information från församlingen

Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader i Helsingborgs kommun
Byggnader ritade av Johan Fredrik Åbom
Motorola 88000

Motorola 88000 (förkortas "m88k") var en av mikroprocessor utvecklad och tillverkad av Motorola. Arbetet med processorn, ursprungligen kallad "78000" (en referens till deras välkända 68000-familj), påbörjades under sena 80-talet och representerade Motorolas försök att etablera en egen RISC-arkitektur. Designen undergick flera smärtsamma ändringar (inte bara omdöpning) under den långa utvecklingsfasen, innan den kunde lanseras i april 1988. Det var två år efter konkurrenternas motsvarigheter (dvs SPARC och MIPS), och 88000 blev aldrig särskilt populär.

Liksom 68000, förefaller 88000 vara en relativt "ren" design: konsekvent 32 bitar rakt igenom och genuin Harvard-arkitektur med skilda data- och adressbussar (och cache-minnen), samt en liten men kraftfull instruktionsuppsättning. Liksom övriga CPU:er från Motorola använde den heller ingen minnesegmentering.

Den första implementeringen av 88000-arkitekturen blev 88100, som även innehöll en inbyggd FPU. 88100 måste dock kopplas till en 88200 MMU- och cachestyrenhet. Att konstruera ett system med dessa krävde därför många IC-kretsar och ledningar dem emellan, något som ökade kostnaden och var en av anledningarna till 88000:ans begränsade framgång. Den senare 88110 kombinerade dock funktionerna hos de båda kretsarna. En variant av 88110 togs fram i samband med ett projekt hos MIT: 88110MP med inbyggd kommunikation för system med flera CPU:er.

Motorola producerade en serie moderkort, MVME-serien, för att kunder snabbt och enkelt skulle kunna skapa datorsystem kring 88000, därutöver fanns även en serie intressanta stapelbara datorer, Series 900. I motsats till mer traditionella torn- och hyllsystem, placerades dessa datorer på varandra och anslöts med bussliknande kablar; idén blev dock aldrig populär.

Under sena 80-talet visade NeXT och Apple Computer ett aktivt intresse att framöver använda 88000, ett intresse som dock försvann innan 88110 blev tillgänglig 1990. Den enda stora kund som återstod var Data General som använde 88000 arkitekturen för sin AViiON-serie, men de övergick 1995 till att uteslutande använda Intel-CPU:er. Under en tid användes 88000-kretsar även för MACH-kernel-projektet vid Carnegie Mellon-universitetet i det japanska 4-CPU OMRON luna88k-systemet. Ett antal mindre system byggdes även, men utan märkbar framgång.

Försök gjordes att popularisera systemet genom 88open Group, liknade ett SPARC-baserat projekt hos Sun Microsystems, det hjälpte dock inte. Under tidigt 90-tal blev Motorola medlem i AIM alliance, som arbetade med att skapa en ny RISC-design som skulle baseras på IBM POWER. Motorola lyckades få med vissa drag hos 88000-arkitekturen i projektet (då kallat PowerPC) och kunde på så vis ge sina kunder en viss möjlighet att uppgradera. 88000:an lades ner kort därefter.

Externa länkar 
 The m88k Resource

Processorarkitekturer
Mikroprocessorer
Agnar Mykle

Agnar Mykle, född 8 augusti 1915 i Trondheim, död 14 januari 1994 i Asker, var en norsk författare, betraktad som en av de stora författarna inom norsk litteratur.

Biografi 
Mykle debuterade 1948 med novellsamlingen Taustigen och skrev fyra romaner före den bok som skulle göra honom känd för en större publik, den erotiska romanen Sangen om den røde rubin, gavs ut 1956. Publiceringen ledde till rättegång eftersom boken ansågs vara pornografisk. Mykle frikändes, men rättegången antas ha inneburit så svåra påfrestningar på honom att han därefter endast publicerade ett fåtal böcker.

Mykle var också en pionjär inom norsk dockteater.

Bibliografi
 Taustigen (1948)
 Tyven, tyven skal du hete (1951)
 Tjuv och tjuv det skall du heta (översättning Pelle Fritz-Crone, Bonnier, 1962)
 Jeg er like glad, sa gutten (1952)
 Lasso rundt fru Luna (1954)
 Lasso kring fru Luna (översättning Pelle Fritz-Crone, Bonnier, 1958)
 Sangen om den røde rubin (1956)
 Sången om den röda rubinen (översättning Pelle Fritz-Crone, Bonnier, 1957)
 Kors på halsen (1958)
 ... men jag förstår mig på mirakel ... (översättning Pelle Fritz-Crone, Bonnier, 1958)
 Rubicon (1965)
 Rubicon (översättning Staffan Andræ, Bonnier, 1965)  
 Largo (1967)
 Largo (översättning Pelle Fritz-Crone, Bonnier, 1968)

Priser och utmärkelser 
 Kultur- och kyrkodepartementets priser för barn- och ungdomslitteratur 1954 för Dukketeater

Referenser 

Norskspråkiga författare
Norska novellförfattare
Norska romanförfattare
Norska författare under 1900-talet
Författare av erotisk litteratur
Födda 1915
Avlidna 1994
Män
Författare från Trondheim
Västerhaninge-Muskö församling

Västerhaninge-Muskö församling är en församling i Haninge pastorat i Södertörns kontrakt i Stockholms stift. Församlingen ligger i Haninge kommun i Stockholms län.

Administrativ historik
Församlingen bildades 2002 genom sammanslagning av Västerhaninge församling och Muskö församling och utgjorde därefter ett eget pastorat.  Från 2018 ingår församlingen i Haninge pastorat.

Kyrkor 
Häringe kapell
Muskö kyrka
Tungelsta kyrka
Västerhaninge kyrka
Västerhaninge kapell

Se även
Västerhaninge distrikt
Muskö distrikt

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Stockholms stift
Indelningar i Haninge kommun
Tyresö församling

Tyresö församling är en församling i Södertörns kontrakt i Stockholms stift. Församlingen omfattar hela Tyresö kommun i Stockholms län och utgör ett eget pastorat.

Administrativ historik
Församlingen bildades 31 mars 1636 genom en utbrytning ur Österhaninge församling. Omkring 1650 utbröts Dalarö församling.

Pastorat
31 mars 1636 till omkring 1650: Församlingen utgjorde ett eget pastorat.
Omkring 1650 till 1 maj 1923: Moderförsamling i pastoratet Tyresö och Dalarö.
1 maj 1923 till 1 januari 1944: Annexförsamling i pastoratet Saltsjöbaden och Tyresö.
Från 1 januari 1944 utgör församlingen ett eget pastorat.

Areal
Tyresö församling omfattade den 1 januari 1952 en areal av 72,17 km², varav 68,54 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1955 omfattade församlingen den 1 januari 1961 en areal av 72,36 km², varav 68,90 km² land.

Kyrkor 
Bollmoradalens kyrka
Trollbäckens kyrka
Tyresö kyrka

Se även 
 Tyresö socken
Tyresö distrikt

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Stockholms stift
Indelningar i Tyresö kommun
1075

1075 (MLXXV) var ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Anund Gårdske avsätts i Svealand och skickas tillbaka till Gårdarike. Håkan Röde, som har härskat över Västergötland sedan 1070, tar över makten även i Svealand.
 Investiturstriden inleds.
 Dictatus Papae formuleras.
 Hugo I av Burgund blir burgundisk regent.

Födda 
 Inge den yngre, kung av Sverige möjligen från 1105/1110 och säkert 1118–1125 (möjligen född omkring detta år).
 Ragnhild, drottning av Sverige cirka 1105/1110–1117, gift med Inge den yngre.

Avlidna 
 19 december – Edith av Wessex, drottning av England 1045–1066 (gift med Edvard Bekännaren)
 Anna av Kiev, Frankrikes drottning och regent.
 Johannes Xiphilinus, patriark av Konstantinopel.

Externa länkar
GRU

GRU (ryska: ГРУ, akronym av Гла́вное Разве́дывательное Управле́ние, på svenska ungefär "Huvudstyrelsen för underrättelsetjänsten") var tidigare Sovjetunionens, och är nu Rysslands, militära underrättelsetjänst.

Organisation
Första avdelningen - EU
Andra avdelningen - Nord- och Sydamerika, Storbritannien, Australien, Nya Zeeland
Tredje avdelningen - Asien
Fjärde avdelningen - Afrika
Femte avdelningen - Operativa underrättelser
Sjätte avdelningen - Teknisk signalspaning
Sjunde avdelningen - Nato
Åttonde avdelningen - Sabotage 
Nionde avdelningen - Militär teknik
Tionde avdelningen - Krigsekonomin
Elfte administration - Strategiska doktriner och rustning
Tolfte avdelningen - Kärnvapen
Avdelning tolv bis  - Informationskrig

Utbildning
Grundläggande officersutbildning för GRU:s officerare sker vid militärhögskolan i Novosibirsk på två program: militär underrättelsetjänst och speciell underrättelsetjänst.

Högre utbildning äger rum vid Ryska federationens militärdiplomatiska akademi. Denna akademi har tre fakulteter: (1) Fakulteten för strategisk personbaserad underrättelseinhämtning (2) fakulteten för operativ underrättelseinhämtning (3) fakulteten för operativ-taktisk underrättelseinhämtning.

Forskning
Till GRU hör två forskningsinstitut, Sjätte och Artonde centrala forskningsinstituten.

Sovinformsputnik
Till GRU hör företaget Sovinformsputnik, som säljer satellitbilder från GRU:s satelliter.

GRU Spetsnaz
GRU Spetsnaz är specialförband som lyder under GRU. 2010 underställdes dessa högre förband Rysslands militär. 2013 återfördes dock en del spetsnaz direkt under GRU.

Bilder

Referenser

 
Sovjetiska underrättelseorgan
Ryska underrättelseorgan
Akronymer
Militär underrättelseverksamhet
1093

1093 (MXCIII) var ett normalår som började en lördag i den Julianska kalendern.

Händelser

Maj 
26 maj – I slaget vid Stugna kämpar Kievrikets furstar mot Polovtsy.

November 
13 november – Den skotske kungen Malkolm III:s styrkor blir besegrade av den engelske kungen Vilhelm II:s trupper i slaget vid Alnwick. Då Malkolm stupar i slaget efterträds han som kung av Skottland av sin bror Donald III.

Okänt datum 
När den norske kungen Olav Kyrre dör utbryter en liten kamp om den norska tronen. Hans son Magnus utropas till landets kung i Viken, medan hans brorson Håkan Magnusson Toresfostre utropas till kung i Tröndelag och Oppland. Kampen avgörs dock redan året därpå, när Håkan dör och Magnus tar över hela makten.
Sviatopolk II blir storfurste av Kiev och härskare över Kievriket.
Henrik av Burgund blir greve av Portugal.
Anselm av Canterbury, blir ärkebiskop av Canterbury.
Byggandet av Durham Cathedral påbörjas i Durham i England.
Byggandet av Carlisle Castle i England påbörjas.
Odense domkyrka i Danmark färdigställs.
Isle of Man erövras på nytt av Magnus Barfot.

Födda 
Abenezra (eller 1092), författare
Conrad III, den förste tyske kungen i Hohenstaufendynastin
Roger II av Sicilien

Avlidna 
 13 april – Vsevolod I av Kiev
 29 augusti – Hugo I av Burgund
 13 november – Malkolm III, kung av Skottland sedan 1057
 16 november – Margareta av Wessex, drottning av Skottland sedan 1070 (gift med Malkolm III) och helgon
 Olav Kyrre, kung av Norge sedan 1069
Gao (kejsarinna), kinesisk regent.

Externa länkar
1067

1067 (MLXVII) var ett normalår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
När de båda svenska tronpretendenterna Erik Stenkilsson och Erik Hedningen stupar blir Halsten kung av Sverige.
Den norske kungen Magnus Haraldssons bror Olav blir hans medregent.
Konstantin X förlorar makten över det bysantinska riket.
Bygget av Towern påbörjas.
Familjen Trencavel tar över makten i Carcassonne.

Födda 
Adela av Blois, prinsessa av England
Ari Þorgilsson, isländsk krönikör, författare till Isländingaboken.

Avlidna 
1 september – Balduin V av Flandern.
10 september – Godiva, grevinna av Mercia.
Erik och Erik, svenska tronpretendenter sedan 1066.
Elisabet av Kiev, drottning av Norge 1047–1066, gift med Harald Hårdråde (död omkring detta år).
Song Yingzong, kinesisk kejsare.

Externa länkar
Folkkommissariernas råd

Folkkommissariernas råd (ryska: Совет народных комиссаров, Sovjet narodnich komissarov), förkortat Sovnarkom (ryska: СовНарКом) eller SNK (ryska: СНК), var det revolutionära Rysslands och därefter Sovjetunionens regering.

Folkkommissariernas råd bildades i Ryssland (Ryska socialistiska federativa rådsrepubliken) efter oktoberrevolutionen 1917 och reglerades i 1918 års sovjetförfattning som ansvarig inför den allryska sovjetkongressen för ”den allmänna förvaltningen av statens affärer”. Sovnarkom befullmäktigades i författningen att utfärda dekret med lags fulla kraft, om så erfordrades när kongressen inte var samlad.

Det var Lev Trotskij som kom på termen råd, och man undvek därmed bourgeoisie-termerna minister och kabinett. Folkkommissarierna fungerade som regeringens ministrar, och ministerierna kallades ”folkkommissariat” (Narodnij komissariat, förkortat НарКомат, Narkomat).

Folkkommissariernas råds ordförande, utsedd av kongressen, hade en funktion liknande en premiärministers. Rådets första ordförande var Vladimir Lenin.

Sovjetunionens Folkkommissariernas råd 
Då Sovjetunionen bildades 1922 grundades det allunionella Folkkommissariernas råd med Rysslands Sovnarkom som förebild. Sovjetrepublikerna hade sina egna folkkommissarieråd för inrikespolitik.

Ministerrådet 
År 1946 ersattes unionens Sovnarkom av Ministerrådet (Sovjet Ministrov eller Sovmin). Samtidigt bytte folkkommissariaten namn till ministerier och folkkommissarierna blev ministrar. Även delrepublikernas regeringar gjorde motsvarande namnändringar.

Se även
 Finlands folkkommissariat

Politik i Sovjetunionen
Sovjetiska myndigheter
Ej längre existerande regeringsorgan
Organisationer bildade 1917
Genene Jones

Genene Ann Jones, född 13 juli 1950 i USA, är en amerikansk seriemördare och före detta barnsjuksköterska dömd till 99 år i fängelse.

Biografi
Jones mördade ett okänt antal barn under sin tid som sjuksköterska. Ett av offren var Chelsea McClellan som oväntat avled då hon efter att ha varit under Jones' vård för en lätt förkylning var tillbaka på rutinundersökning. 

Genene Jones dömdes 1985 till 99 år i fängelse och har nekats villkorlig frigivning sex gånger. Straffet har dock förkortats med två tredjedelar på grund av överbeläggning i kriminalvården. Straffet avtjänas för närvarande i Huntsville i Texas.

Genene Jones inspirerade författaren Stephen King till karaktären Annie Wilkes i hans bok Lida.

Amerikanska seriemördare
Födda 1950
Kvinnor
Levande personer
Rusningstid

Rusningstid är tider på dygnet när trafiken är som tätast eller tillströmningen av kunder till butiker är som störst, och är särskilt påtagligt i storstadsområden.

Rusningstrafik syftar på tät trafik under rusningstid och sammanfaller ofta med att många människor reser till eller från sina arbeten. Vanligen kan man undvika rusningstrafik genom att exempelvis resa tidigare.

Högtrafik är en tidsperiod med tät eller mycket tät trafik och används särskilt i kontrast till lågtrafik när trafiken är gles. Det är något som kan påverka trafikrelaterade avgifter.

Bilder

Källor 
Rusningstid, rusningstrafik och högtrafik på Svenska.se. Läst 19 december 2020

Trafik
Tider på dygnet