kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bultsax

Bultsax (trådsax) är en kraftavbitare, vilket är en speciell sorts stor avbitartång, som är konstruerad så att handtrycket flerfaldigas. En vanlig bultsax har en saxkonstruktion som genom dubbel utväxling ger stor kraft i den främre, klippande delen. Det finns dessutom speciella bultsaxar som kan leverera ett tryck som är mer än 65 gånger så stort som handtrycket. Bultsaxen används för att klippa av exempelvis grövre metalltråd, vajer, kedjor, bultar och hänglås.

Referenser 

Tänger
Svenska uppfinningar
Metallbearbetning
Kate (textredigerare)

Kate (KDE Advanced Text Editor) är en textredigerare utvecklad för KDE.

Externa länkar
https://kate-editor.org/ Kates officiella sida

Textredigerare
Fria textredigerare
KDE
Manhunt International

Manhunt International, världens största skönhetstävling för män. Har varit inställd flera gånger de senaste åren på grund av SARS i Sydostasien, där tävlingen äger rum.

Vinnare

Se även
Sveriges Man

Externa länkar
Officiell webbplats

Skönhetstävlingar
Återkommande evenemang med premiär 1993
Panevėžys

Panevėžys är en stad i Litauen med cirka 120 000 invånare. Här finns den nedläggningshotade Baltoskandiska akademien (Baltoskandijos akademija).

Staden hade en stor judisk befolkning före andra världskriget. År 1857 bestod befolkningen till 60 procent av judar. År 1940 ockuperades landet och staden av Sovjetunionen och året efter följde den tyska ockupationen. Nazisterna satte upp ett getto. Något senare mördades de flesta judarna i skogarna utanför Panevėžys. Det finns dock en liten spillra kvar av den judiska befolkningen än i dag.

Sport 
 FK Panevėžys;
 FK Ekranas Panevėžys;
 BC Lietkabelis;
 Aukštaitijos stadionas

Källor 

Orter i Panevėžys län
Väderradar

Väderradar är en radar (se dopplerradar) som används inom meteorologin för att generera radarbilder, som bland annat kan påvisa position och rörelsemönster för nederbörd, vilket är ett hjälpmedel när man gör väderprognoser och hydrologiska prognoser.

Den typ av väderradar som brukar användas i Europa har en räckvidd på 240–250 km. Information från flera väderradar kan sammanfogas till en bild som kallas radarkomposit. Sådana samarbeten sker över nationsgränserna. Dopplertekniken medför att man även kan få ut värdefull vindinformation. Med hjälp av dopplereffekt kan många falska radarekon, som inte är rörliga, filtreras bort. Vissa felaktigheter förekommer ändå och kan orsakas av exempelvis teknik, atmosfäriska störningar och geografiska orsaker.

Väderradarn används även på flygplan för att spåra dåligt väder längre fram på flygrutten.

Referenser

Externa länkar 
 Aktuell väderradarbild över Norden från SMHI (uppdateras varje timme).
 Aktuell väderradarbild över Sverige från Baltrad (uppdateras var 5:e minut).

Meteorologi
Radar
Hitachigymnasiet

Hitachigymnasiet, fd. ABB-gymnasiet, ABB Industrigymnasium är en gymnasieskola som startades i Västerås (1994) och Ludvika (1995) av företaget ABB med syftet att säkra kompetensförsörjningen i verksamheten. Under åren har skolornas popularitet ökat och har under många år haft fler sökande än platser.

År 2002 lämnade ABB huvudmannaskapet för skolorna till Svenska Kunskapshusen AB. I juli 2003 togs ägandet över av personalen på de båda skolorna, och det nya företaget fick namnet Industritekniska Gymnasiet Bergslagen AB. Det företaget togs 2015 över av Fredrik Svensson.

År 2009 öppnades ABB Industrigymnasium i Sala med ett specialinriktat energiprogram. Skolan i Sala har ett mycket nära samarbete med näringslivet på orten.

I april 2017 beslutades att skolan i Sala ska läggas ner, skolans VD Agneta Berliner menade att de inte kunde upprätthålla den önskade undervisningsstandarden.

I september 2021 ändrades namnet på skolan i Västerås till ABB-gymnasiet och skolan i Ludvika blev Hitachigymnasiet. I september 2023 blev även ABB-gymnasiet i Västerås Hitachigymnasiet. 

I koncernen ingår även Vattenfallgymnasiet i Forsmark.

Ung Företagsamhet 
Gymnasieutbildningen innehaver på alla tre orter ett år med Ung Företagsamhet, där eleverna själva får starta ett företag och lära sig om entreprenörskap.

Perioden 2014–2015 var några av ABB Industrigymnasiums mest framgångsrika år i Ung Företagsamhet. På SM i Ungföretagsamhet 2014 tog företag från skolan tre SM-guld: Årets Produktutveckling, Årets Affärsplan och Årets App. Samma år fick en av guldmedaljörerna, Sätt Dig UF, Ljungbergsfondens ärorika Teknikstipendium. Under den regionala UF-mässan i Västmanland 2015 tog ABB Industrigymnasium hem totalt 25 priser, varav nio förstaplatser. På SM i Ung Företagsamhet i maj samma år fick ABB Industrigymnasium utmärkelsen Sveriges Bästa UF-skola och två av skolans UF-företag, Markit UF och Tech4All UF, tog SM-guld som Årets App och Årets Samhällsentreprenör.

Språkintroduktion och Teknisk specialisering 
Höstterminen 2016 startade ett språkintroduktionsprogram. Syftet med programmet är att integrera nyanlända i samhället. Utbildningen innefattar i första hand en undervisning i svenska som andraspråk, men även teknik och idrott och hälsa.

I oktober 2017 gick rektor i Västerås, Hans Jakobsson, ut med att man utöver det ordinarie teknikprogrammet skulle starta ett program vid namn Teknisk Specialisering. I januari 2018 stod det klart att man skulle starta en utbildning som, förutom teknikprogrammet, gav eleverna möjlighet att läsa 30 högskolepoäng parallellt med studierna. Utbildningen är ett samarbete med Mälardalens högskola, vilket innebär att lektorer från högskolan sköter en del av undervisningen. Första året tog man in en klass på 30 elever med högt intresse i och med att det preliminärt var fler sökande än antal platser. Programmet inleddes höstterminen 2018.

Referenser

Noter

Externa länkar 
ABB Industrigymnasium

Friskolor i Sverige
Gymnasieskolor i Västmanlands län
Gymnasieskolor i Västerås
Västerås
Sala kommun
Vinkelslip

Vinkelslip är ett handverktyg avsett för slipning och kapning av metall och sten. Vinkelslipen drivs oftast av elektricitet men det finns även bensin- och tryckluftsdrivna modeller. Den kan förses med olika typer av runda slipskivor, tunna för kapning (kapskivor), och tjockare för slipning (navrondeller), samt stålborstar. De finns i olika storlekar, från cirka 500 till 2000 watt, och med en skivdiameter mellan 115 och 230 millimeter. Skivbyte göres vanligen med ett specialverktyg eller för hand, men det finns också specialmutter för att underlätta bytandet. De mindre maskinerna (max 125 mm) kan användas med en hand, de större betjänas med två händer. Runt skivan sitter ett skydd för användaren mot gnistregnet, och skyddsglasögon rekommenderas ofta av tillverkarna vid användning.

Referenser 

Verktyg
Brasiliens Grand Prix 1987

Brasiliens Grand Prix 1987 var det första av 16 lopp ingående i formel 1-VM 1987.

Resultat 
 Alain Prost, McLaren-TAG, 9 poäng
 Nelson Piquet, Williams-Honda, 6
 Stefan "Lill-Lövis" Johansson, McLaren-TAG, 4 
 Gerhard Berger, Ferrari, 3
 Thierry Boutsen, Benetton-Ford, 2
 Nigel Mansell, Williams-Honda, 1
 Satoru Nakajima, Lotus-Honda 
 Michele Alboreto, Ferrari (varv 58, snurrade av)
 Christian Danner, Zakspeed 
 Jonathan Palmer, Tyrrell-Ford 
 Philippe Streiff, Tyrrell-Ford
 Pascal Fabre, AGS-Ford

Förare som bröt loppet
 Eddie Cheever, Arrows-Megatron (varv 52, överhettning) 
 Ayrton Senna, Lotus-Honda (50, motor) 
 Riccardo Patrese, Brabham-BMW (48, elsystem) 
 Andrea de Cesaris, Brabham-BMW (21, differential)
 Derek Warwick, Arrows-Megatron (20, motor) 
 Alex Caffi, Osella-Alfa Romeo (20, drog sig tillbaka)
 Alessandro Nannini, Minardi-Motori Moderni (17, upphängning)
 Martin Brundle, Zakspeed (15, turbo) 
 Teo Fabi, Benetton-Ford (9, turbo)

Förare som diskvalificerades 
 Adrián Campos, Minardi-Motori Moderni (varv 3)

Förare som ej startade
 Ivan Capelli, March-Ford

Noteringar
 Motortillverkaren Megatron gjorde F1-debut.
 Adrián Campos, Pascal Fabre och Satoru Nakajima gjorde F1-debut.

VM-ställning

Källor 

 

1987 i Brasilien
Brasiliens Grand Prix
Michael Moore (officer)

Michael Moore, född 1953 i London, England, är officer i svenska Flygvapnet med generalmajors grad. Moore gick aspirant- och kadettskola 1973-76. Stridslednings- och utbildningstjänster i Flygvapnet 1976-88. Militärhögskolans (MHS) högre kurs 1988–1990, Försvarsstaben 1990-92. Mellan 1992 och 1995 var Moore lärare och kurschef vid MHS och mellan 1996 och 2000 ställföreträdande, sedan chef för Strategiavdelningen. Han var militär rådgivare åt försvarsministern 2000-2004 innan han fick ansvar för långsiktiga planerings- och utvecklingsfrågor 2004–2007. Från våren 2007 till 2010 tjänstgjorde Moore som Försvarsmaktens utvecklingschef. Från 1 september 2010 är Moore chef för enheten för militär förmåga och insatser (MFI) Försvarsdepartementet.

Moore är ledamot av Kungliga Krigsvetenskapsakademien sedan 2007.

Referenser

Födda 1953
Män
Levande personer
Personer från London
Svenska militärer under 1900-talet
Svenska militärer under 2000-talet
Generalmajorer i svenska flygvapnet
Ledamöter av Kungliga Krigsvetenskapsakademien
Iljusjin Il-14

Iljusjin IL-14 är ett 2-motorigt propellerflygplan tillverkat i Sovjetunionen av Iljusjin, som har använts av bland andra följande flygbolag:   

Aero Caribbean
Aeroflot
Interflug
LOT
Malév
Tarom

Testflygning av Baade 152 stjärtparti
Då detta plan var vanligt i DDR där 80 stycken licenstillverkades, så utrustade man ett plan med stjärtpartiet som skulle användas på jetdrivna Baade 152 för att prova det under flygning.

Externa länkar 

 Il-14P 

Passagerarflygplan
Sovjetiska militärflygplan under kalla kriget
Flygplan tillverkade av Iljusjin
Östtyska militärflygplan under kalla kriget
Sânnicolau Mare

Sânnicolau Mare (ungerska: Nagyszentmiklós) är en stad i județet Timiș i västra Rumänien. Staden blev år 1919 en del av Rumänien efter att dessförinnan tillhört den Österrikisk-ungerska monarkin, som genom första världskrigets resultat upplöstes som statsbildning i oktober–november 1918.

Sânnicolau Mare hade 12 312 invånare vid folkräkningen 2011.

Gränsen till Ungern ligger knappt 10 km nordväst om staden, och gränsen till Serbien knappt 20 km i sydvästlig riktning.

Sânnicolau Mare var Béla Bartóks födelsestad.

Demografi
Etniska grupper i staden vid folkräkningen 2002:

Källor

Orter i Rumänien
Ivar Lo-Johanssons personliga pris

Ivar Lo-Johanssons personliga pris är ett litterärt pris på 330 000 kronor (2014) som utdelas av Stiftelsen Ivar Lo-Johanssons Författarfond där representanter från Sveriges Författarförbund, ABF och Svenska Akademien ingår. Priset är instiftat av Ivar Lo-Johansson och fanns inskrivet i hans testamente. Priset delas ut på Ivar Lo-Johanssons födelsedag 23 februari och samordnas med LO:s Ivar Lo-priset. Vart tredje år ska priset tilldelas ett litteraturvetenskapligt verk om arbetarlitteratur. Priset var vilande mellan åren 2015 och 2021.

Pristagare 
1991 – Fred Eriksson, Bo Masser
1992 – Lars Ahlin
1993 – Lars Furuland
1994 – Aino Trosell
1995 – P.O. Enquist
1996 – Philippe Bouquet och Stig-Lennart Godin
1997 – Inger Edelfeldt
1998 – Kjell Johansson
1999 – Ola Holmgren
2000 – Birgitta Trotzig
2001 – Sara Lidman
2002 – Jan Myrdal
2003 – Ove Allansson 
2004 – Kerstin Thorvall
2005 – Anders Öhman och Magnus Nilsson
2006 – Göran Palm och Bodil Malmsten
2007 – Gunnar Balgård
2008 – Åsa Linderborg
2009 – Lars Andersson
2010 – Kristian Lundberg
2011 – Margareta Wersäll
2012 – Kerstin Ekman
2013 – Johannes Anyuru
2014 – Ebba Witt-Brattström
2022 – Andrzej Tichý

Källor

Noter

Externa länkar
Webbplats för Ivar Lo- Johanssons personliga pris

Svenska litteraturpriser
Priser och utmärkelser instiftade 1991
Sport i Indien

Trots landets oerhörda folkrikedom är Indien inte något framstående sport- eller idrottsland och har bland de lägsta antalet medaljer i de Olympiska spelen räknat i medaljer per invånare.

Populära sporter

Cricket 
Cricket är Indiens populäraste idrott och intresset överstiger vida intresset för all annan idrott sammantaget. Indien har många bra cricketspelare som bland annat spelar i Storbritannien. Landet har vunnit VM i cricket en gång och var i final 2003.

Fotboll 
Fotboll är populärt i Indien, men landslaget är rankade först på plats 127 i FIFA:s rankning. Fotbollsintresset är koncentrerat till Goa, Västbengalen och Kerala. Den ledande ligan är The National Football League (NFL), och East Bengal samt Mohun Began är de bästa klubbarna.

Landhockey 
Landhockey är Indiens officiella nationalsport, men har på grund av det ökade cricketintresset förlorat i kvalitet och kvantitet. Medan Indien tidigare ofta tog sig till final i OS-turneringen i landhockey är man nu en andrarangsnation i sporten. Senaste OS-guldet kom i Moskva-OS 1980, när så gott som samtliga västländer bojkottade spelen.

Tennis 
I tennis har Indien tagit sig till final i lagturneringen Davis Cup, och flera indiska herrspelare har tagit sig upp i världseliten på senare år, speciellt i dubbel. En bronsmedalj gick till Indien vid OS 1996. Finns även intresse för damtennis.

Kabaddi 
Kabaddi är inhemsk indisk idrott med ursprung i Punjab. Det spelas mellan två lag, där en omgång består i att en "raider" (anfallare) spelar mot ett motståndarlag med fyra spelare.

Badminton 
Badminton kallades förr "poona" och anses ha sitt ursprung i landet. Sporten är inte särskilt utbredd som tävlingsidrott i Indien, men elitspelare från Indien dyker regelbundet upp, även som vinnare av världens främsta turneringar, som när Prakash Padukone och Gopichand vann All England Badminton Championship.

Biljard 
Biljard, och inte minst snooker som uppfanns av brittiska officerare i Indien, är populärt i de besuttna folklagren i Indien. Bland de internationella elitspelarna från Indien märker man Geet Sethi och Michael Ferreira.

Squash 
Squash har blivit allt populärare i Indien under de senaste decennierna, och man hävdar sig allt bättre internationellt. Grannlandet Pakistan har länge producerat spelare till den absoluta världstoppen, och dithän har Indien ännu inte kommit.

Hästpolo 
Polo anses ha uppkommit i Indien, och spelet är fortfarande utbrett inom Indiska armén. Det spelas även inom överklassen i norra Indien.

Kho-Kho 
Ett gammalt spel, idag spelat främst av flickor.

Arrangemang 
Indien arrangerar både professionella tennis turneringar för herrar och landskamper i cricket.

Referenser

Externa länkar
Detta är den stora dagen

Detta är den stora dagen är en gammal påskpsalm i nio verser, "Dieses ist der Tag der Wonne", skriven av Johann Franck 1653 och översatt av Gustaf Ållon 1694. Efter Anders Frostensons bearbetning 1978 publicerades psalmen med fem verser, varav den sista är en ståvers

Enligt 1697 års koralbok används melodin även till psalmen "När jagh nu min böön uthgiuter" = Lova vill jag Herran, Herran (nr 45). Den melodi som anges i 1986 års psalmbok är daterad senare än psalmens första publicering och nedtecknad i Nürnberg 1731.

Psalmen inleds i 1695 års psalmbok med orden:
Thenne är then store dagen
Som oss Christus hafwer giordt

Publicerad som
Nr 174 i 1695 års psalmbok under rubriken "Påska Psalmer - Om Christi Upståndelse".
Nr 112 i 1819 års psalmbok under rubriken "Jesu kärleksfulla uppenbarelse i mänskligheten: Jesu uppståndelse (påskpsalmer)".
Nr 83 i Nya Pilgrimssånger 1892 under rubriken "Om Kristus. Kristi uppståndelse".
Nr 215 i Sionstoner 1935 under rubriken "Passionstiden".
Nr 112 i 1937 års psalmbok under rubriken "Påsk".
Nr 149 i Den svenska psalmboken 1986 under rubriken "Påsk".
Nr 95 i Finlandssvenska psalmboken 1986 under rubriken "Påsk".
Nr 185 i Lova Herren 1988 under rubriken "Påsk".

Påskpsalmer
Svenska psalmer
Sentens

Sentens, från latinets sententia i betydelsen 'mening', motsvarande det antika grekiska koncept som Aristoteles i sin retorik kallade yνὢμαι, är tänkesätt och levnadsregler som under antiken och medeltiden lärdes in utantill för att kunna återanvändas, framförallt i skönlitteratur. I såväl Antikens Grekland som Romerska riket brukade dessa sammanställas i alfabetisk ordning. En som tidigt använde begreppet sentens var Quintilianus. 

En känd skildring av antik sentensanvändning återfinns i Athenaios Deipnosophistae, där det återberättas hur deltagare på en bankett förväntades komma på och recitera sentenser efter varandra enligt olika krav: samma tema, samma idé, samma antalet stavelser, samma exempelfigurer, samma innehåll (mat eller ett verktyg eller ett namn) och så vidare. Medan vinnaren fick motta en krans fick den som förlorade, till exempel, saltlösning nerhällt i sin dryck, som sedan behövdes drickas i ett svep.  

Under medeltiden försvann det festliga inslaget i sentensanvändningen, medan det användes intensivt i latinundervisningen och av poeter. Ovidius och Vergilius sentenser var särskilt populära. De sammanställdes ofta i långa skrifter i alfabetisk ordning, och kom att användas under lång tid. I Tyskland fortfarande av Martin Luther och så sent som Jean Paul. 

Ett exempel på en sentens är "amor vincit omnia" (Vergilius). En synonym kan vara "levnadsregel".

Se även 
 Ordspråk
 Ordstäv
 Idiom (språk)
 Liknelse
 Talesätt
 Lista över latinska ordspråk och talesätt

Referenser 

Språkliga uttryck
Velodrom

Velodrom är en oval lutande bana för tävling med bancykel. Internationellt är velodromcykling en vanligt förekommande sport med olika discipliner och varianter av tävlingar. Under OS i Peking tävlades det om totalt 20 olika guldmedaljer.

Sveriges första velodrom byggdes i Lund av Lunds Bicycleklubb och stod klar 1892. Det var en svagt doserad oval om 1 kilometer som ställde stora krav på kurvtagningsförmåga som låg ungefär där Lunds Centrala Idrottsplats ligger idag (Ekström (1984).   
 
På 1920-talet fanns det en velodrom i Stockholm; Hornsbergsvelodromen, som invigdes i juli 1923 och revs 1931. Den 333 1/3 meter långa cementbanan sägs ha varit en av världens främsta. Sedan dröjde det till 1977 då det byggdes en utomhusvelodrom i Trelleborg, med en innerkant på 160 meter, som används fortfarande. I tävlingssammanhang måste omkretsen dock vara 250 meter. I februari 2010 invigdes Ya arena, en nybyggd 190 meter lång inomhusvelodrom i Falun.

Velodrom kan även vara en bordshockeyfint.

Referenser 

Ekström, Gert (1984). Svenskarna och deras velocipeder. Hudiksvall: Winberg
Cykelsport
Samfundet De Nios Astrid Lindgren-pris

Samfundet De Nios Astrid Lindgren-pris är ett litterärt pris som instiftades i samband med Astrid Lindgrens 90-årsdag. Priset delades ut första gången 1997 och är på 200 000 kronor (2019). Det utdelas till forskare och författare inom området barn- och ungdomsböcker.

Pristagare 
1997 – Vivi Edström
1999 – Lars Furuland
2000 – Örjan Lindberger
2002 – Margareta Strömstedt
2004 – Barbro Lindgren 
2006 – Svenska barnboksinstitutet
2007 – Boel Westin
2019 – Sonja Svensson

Källor 
http://samfundetdenio.se/priser-och-pristagare/

De Nios priser
Litteraturpriser till Astrid Lindgrens minne
Svenska barnlitteraturpriser
Priser och utmärkelser instiftade 1997
Stina Aronsons pris

Stina Aronsons pris är ett litterärt pris på 150 000 svenska kronor (2017). Priset instiftades 2002 och utdelas av Samfundet De Nio.

Priset delas ut i den svenska författaren Stina Aronsons namn. Aronson var själv ledamot i Samfundet de Nio.

Pristagare 
 2002 – Theodor Kallifatides
 2003 – Stewe Claeson
 2004 – Ulla-Lena Lundberg
 2005 – Inget pris utdelades
 2006 – Carola Hansson-Boëthius
 2007 – Kjell Johansson
 2008 – Peter Kihlgård
 2009 – Lotta Lotass
 2010 – Elsie Johansson
 2011 – Beate Grimsrud
 2014 – Björn Ranelid
 2015 – Kerstin Strandberg
 2016 – Per Odensten
 2017 – Åke Smedberg
 2018 – Lars Jakobson
 2019 – Monica Fagerholm
 2020 – Anneli Jordahl och Karolina Ramqvist
2021 – Inger Edelfeldt och Magnus Florin
2022 – Anna Sanvaresa Jörgensdotter
2023 – Susanna Alakoski och Torbjörn Flygt

Se även 
 Stina Aronson

Källor

Externa länkar 
 samfundetdenio.se

De Nios priser
Priser och utmärkelser instiftade 2002
Stina Aronson
Ulvåkers IF

Ulvåkers IF, bildad 1946, är en idrottsförening i Skövde kommun i Sverige. Klubben bedriver fotboll för herrar, och spelar sina hemmamatcher på Åbrovallen i Ulvåker. Herrseniorlaget har bland annat haft Skövde AIK och IFK Skövde som stora derbyrivaler.  Matchstället är Röd-svart randig tröja, svarta byxor, svarta strumpor. 

I oktober 2007 kvalade laget upp till Division 3 efter att ha vunnit den kvalgrupp man gått till från Division 4. I kvalgruppen mötte man Vetlanda FF, Alingsås IF och Berga.

Ulvåkers IF arrangerar Ulvacupen, en av Sveriges största 7-mannaturneringar på gräs för pojkar och flickor i åldern 10-12 år. Denna turnering går av stapeln varje år helgen innan midsommar. Den spelas på 18 spelplaner, och 288 lag deltar. Deras idrottsplats har fyra 11-mannaplaner på gräs, två 7-mannaplaner på gräs, en grusplan och en inomhushall med konstgräs.

Externa länkar 
 http://www.ulvakersif.se

Skövde kommun
Fotbollsklubbar i Sverige
Sportklubbar bildade 1946
Sportklubbar i Skövde kommun
San Marinos Grand Prix 1987

San Marinos Grand Prix 1987 var det andra av 16 lopp ingående i formel 1-VM 1987.

Resultat 
 Nigel Mansell, Williams-Honda, 9 poäng
 Ayrton Senna, Lotus-Honda, 6
 Michele Alboreto, Ferrari, 4
 Stefan "Lill-Lövis" Johansson, McLaren-TAG, 3 
 Martin Brundle, Zakspeed, 2
 Satoru Nakajima, Lotus-Honda (varv 57, bränslebrist) 
 Christian Danner, Zakspeed 
 Philippe Streiff, Tyrrell-Ford
 Riccardo Patrese, Brabham-BMW 
 Philippe Alliot, Larrousse (Lola-Ford)
 Derek Warwick, Arrows-Megatron (55, bränslebrist) 
 Alex Caffi, Osella-Alfa Romeo (54, bränslebrist) 
 Pascal Fabre, AGS-Ford

Förare som bröt loppet 
 Teo Fabi, Benetton-Ford (varv 51, turbo)
 Thierry Boutsen, Benetton-Ford (48, motor) 
 Eddie Cheever, Arrows-Megatron (48, koppling) 
 Jonathan Palmer, Tyrrell-Ford (48, koppling) 
 Andrea de Cesaris, Brabham-BMW (39, snurrade av)
 Adrián Campos, Minardi-Motori Moderni (30, växellåda) 
 Gabriele Tarquini, Osella-Alfa Romeo (26, växellåda) 
 Alessandro Nannini, Minardi-Motori Moderni (25, turbo)
 Ivan Capelli, March-Ford (18, motor) 
 Gerhard Berger, Ferrari (16, elsystem) 
 Alain Prost, McLaren-TAG (14, elsystem) 
 Piercarlo Ghinzani, Ligier-Megatron (7, hantering)

Förare som ej startade
 Nelson Piquet, Williams-Honda (skada)
 Rene Arnoux, Ligier-Megatron (upphängning)

Noteringar
Gabriele Tarquini gjorde F1-debut.

VM-ställning

1987 i Italien
San Marinos Grand Prix
Jesus, du min glädje

Jesus, du min glädje är en gammal psalm i åtta verser skriven av Johann Franck 1655, med titelraden "Jesu, meine Freude"  och översatt av Johan Schmedeman 1694 till en psalm med titelraden "Jesus är min hägnad". Franck psalm har sex verser, men Schmedeman gjorde en fri tolking och lade till två verser. Johan Olof Wallin gjorde en bearbetning 1816 men psalmen hade fortfarande åtta verser i 1937 års psalmbok. Efter Anders Frostensons bearbetning 1977 ändrades titelraden till "Jesus, du min glädje" och psalmen publicerades med fyra verser i 1986 års psalmbok.

Melodin är komponerad av Johann Crüger 1653.

Psalmen inleds i 1695 års psalmbok med orden:
JEsus är min hägnad
Och mins hiertas fägnad
JEsu hör min röst!

Publicerad som
Nr 266 i 1695 års psalmbok under rubriken "Om Tolamod och Förnöijelse i Gudi".
Nr 216 i 1819 års psalmbok under rubriken "Nådens ordning: Benådade kristnas frid, sällhet och åliggande".
Nr 450 i Sionstoner 1935 under rubriken "Nådens ordning: Trosliv och helgelse".
Nr 123 i 1937 års psalmbok under rubriken "Tiden efter Påsk".
Nr 354 i Den svenska psalmboken 1986 under rubriken "Jesus, vår Herre och broder".
Nr 545 i Lova Herren 1987 under rubriken "Guds barn i bön och efterföljelse".
Nr 376 i Psalmer och Sånger 1987 med den nya titelraden, under rubriken "Fader, Son och Ande - Jesus, vår Herre och broder".
Nr 260 i Svensk psalmbok för den evangelisk-lutherska kyrkan i Finland, 1986, under rubriken" Guds nåd i Kristus", med titelraden "Jesus, glädjens källa" med fem verser.

Referenser

Noter 

Tyska psalmer