kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Smide

Smide är en process där en metall bearbetas så att plastisk deformation uppstår. Plastisk deformation innebär att man flyttar om i strukturen av atomer och molekyler i metallstycket. Det finns två typer av smide; kallsmide och varmsmide. Idag förekommer kallsmide hos plåtslagaren. Generellt så läggs metallstycket på ett städ och med hjälp av hammarslag förändrar man materialets inre struktur och därmed uppnår materialet den form smeden vill ha.

Vid bearbetning i kallt tillstånd får man en bättre precision på det smidda föremålet. Vid bearbetning efter upphettning krävs det mindre krafter vid formning av arbetsstycket. Smide ger smeden kontroll över hur kornen lägger sig i metallerna (hur bindningarna inuti ligger), så att en god hållbarhet och styvhet uppnås. Smidda produkter har en god förmåga att motstå mekanisk påfrestning. Idag används smide för till exempel bultar, handverktyg och järnväg.

Smidesmetoder

De huvudsakliga tekniker en smed använder sig av är glödgning, sträckning, stukning, kapning, klyvning, böjning, nitning och vällning.

Sträckning - Även kallad räckning. Att med hammare eller slägga slå stångämnet smalare och längre.
Stukning - Att komprimera ett stångämnes massa så att stången blir bredare och kortare

Glödgning
 
Järnet värms för att bli lättare att bearbeta. Vid mycket hög temperatur kan man foga samman järnbitar, så kallad vällning.

Se även 
Fallhammare
Vällning

Referenser

 
Metallurgi
Trunkering

För trunkering vid databassökningar, se Jokertecken
Trunkering (från trunkera som betyder att skära bort, avkorta) har flera olika betydelser:
Inom matematiken är det en form av avrundning som innebär att ett tals minsta värdesiffror avlägsnas. Exempelvis kan heltalet 19273 trunkeras till 19270, 19200, 19000 och 10000, och det reella talet 1,9273 kan trunkeras till 1,927, 1,92, 1,9 och 1. Trunkering av ett positivt tal leder alltid till ett tal som är lika stort eller mindre än det ursprungliga. Felet vid trunkering är högst dubbelt så stort som avrundningsfelet vid avrundning med lika många siffror till närmaste tal.

Trunkering kan även innebära att små termer utelämnas vid summering. I numerisk analys syftar begreppet trunkeringsfel på ett fel till följd av sådan trunkering, eller mer allmänt det fel som uppstår då en oändlig process approximeras med en ändlig, och inte ett avrundningsfel till följd av trunkering av exempelvis ett flyttal.

Inom geometri syftar uttrycket trunkering att man stympar en polytop (polygon, polyeder...) och därmed skapar fler ytor (fasetter, sidor) på den stympade polytopen.

I molekylärbiologin talar man om trunkerade sekvenser, vilket är förkortade sekvenser av till exempel DNA/RNA eller protein. Ett exempel på detta är när ett stoppkodon introduceras i en gen, vilket leder till en för tidig terminering av protein translationen.

I språkteknologin syftar trunkering på återförande av böjda och avledda ordformer till en trunkerad rotform. Exempelvis kan böjningsformen strutsarna trunkeras till struts och avledningen boende trunkeras till bo. Rotformen förekommer ibland inte som självständigt ord, till exempel vattn-a och vattn-ing. En algoritm som utför trunkering kallas trunkeringsalgoritm eller ibland stemmer.
I databassökning innebär trunkering att lägga till en asterisk/stjärna * i slutet på ordstammen för att söka på alla möjliga ändelser samtidigt. Till exempel genererar en sökning på electrocardiogra* träffar som electrocardiogram, electrocardiographs, electrocardiography och så vidare. Trunkering är ett sätt att bredda sökresultatet.

Källor

Numerisk analys
Geometri
Genetik
Språkteknologi
Sökalgoritmer
Imboden

Imboden (rätoromanska: Il Plaun) är en  region i den schweiziska kantonen Graubünden. Den omfattar området runtom där floderna Vorderrhein och Hinterrhein flyter samman och bildar Rhen, 10 kilometer väster om kantonshuvudstaden Chur.

Religion
Vid reformationen bibehöll kyrkorna söder om Vorderrhein/Rhen (Bonaduz, Domat/Ems och Rhäzüns) den katolska läran, medan kyrkorna norr därom gick över till den reformerta. Med 1900-talets ökade rörlighet har denna traditionella uppdelning luckrats upp, och varje kommun har en betydande minoritet av anhängare till den motsatta trosinriktningen.

Språk
Även den språkliga utvecklingen har sett olika ut i Imbodens olika delar. I nordost, i Felsberg och Tamins, tog tyska språket över redan under medeltiden. I övriga delar har rätoromanska levt kvar som dominerande språk inpå 1900-talet. I Bonaduz förlorade rätoromanskan sin majoritetsställning efter sekelskiftet 1900, i Flims (och distriktet som helhet) efter andra världskriget, i Domat/Ems runt 1960 och i Rhäzuns och Trin på 1970-talet. 

Vid folkräkningen 2000 hade endast en av tio i hela Imboden rätoromanska som huvudspråk, medan det i kommunen Trin var en av fem. Ungefär dubbelt så många kan dock använda språket. I Trin och i enstaka klasser i Domat/Ems är skolundervisningen fram till och med årskurs sex tysk-rätoromanskt tvåspråkig, medan den för övriga elever är helt tysk.

Arbetsliv
I Domat/Ems finns industrin Ems Chemie, som är en av regionens största arbetsgivare och i Flims ger turism många jobb. En mycket stor andel av befolkningen pendlar också till Chur. Den goda tillgången till arbetstillfällen har bidragit till att området har fördubblat sin befolkning under perioden 1960-2010.

Administrativ historik och indelning
Imboden utgör från och med 2016 en region, som är geografiskt identisk med det tidigare distriktet med samma namn. Detta år genomförde kantonen en indelningsreform, varvid distrikt och kretsar avskaffades och ersattes av regioner. Kretsarna finns dock kvar som valkretsar.

De sju kommunerna i området är oförändrade:

Källor

Regioner i Graubünden
Kvidinge

Kvidinge är en tätort i Åstorps kommun i Skåne län.

Historia
Kvidinge var och är kyrkbyn i Kvidinge socken och ingick efter kommunreformen 1862 i Kvidinge landskommun. I denna inrättades för orten 31 mars 1932 Kvidinge municipalsamhälle som sedan kom att upphörde först när landskommunen 1971 ombildades till kommun som senare 1974 uppgick i Åstorps kommun.

Helsingborg–Hässleholms Järnväg (HHJ) började byggas under tidigt 1870-tal och kunde invigas i sin fulla längd år 1875. Den slutgiltiga sträckningen blev via Åstorp, Kvidinge och Klippan. HHJ förstatligades 1940 och elektrifierades 1943.  Persontrafiken lades ned i början av 1970-talet, men stationen öppnades åter för persontrafik den 17 augusti 2014.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Kvidinge återfinns Kvidinge kyrka som uppfördes 1884 - 1886

Näringsliv
Förpackningsindustrin JD Stenqvist har sitt huvudkontor här.

Handel
Kvidinge hade en Konsumbutik fram till sommaren 2003 när Coop valde att lägga ner den. Verksamheten togs dock över av lokala företagare som fortsatte driva butiken som en Matöppet.

Bankväsende
En lokal sparbank för Kvidinge, Kvidinge pastorats sparbank, grundades 1884. Den uppgick år 1971 i Åsbo sparbank jämte flera andra sparbanker i området. Åsbo sparbank uppgick senare i Sparbanken Skåne som år 1990 valde att lägga ner kontoret.

Industribanken hade kontor i Kvidinge från 1917. Denna bank uppgick i Nordiska handelsbanken som drog in kontoret 1925.

År 2005 försvann även Svensk kassaservice, som då var Kvidinges sista bankservice.

Sevärdheter

I Kvidinge finns flera kulturella mål att besöka, däribland Tommarps kungsgård och Gyllenbielkeska hospitalet (efter donatorn Håkan Gyllenbielke). 

Kvidinge är känt för sin gamla Kvidinge hed, där många stormanövrar hålls. Heden är även känd efter det att kronprins Karl August föll av sin häst och dog där 1810, troligtvis av en hjärnblödning. Där står nu monumentet i Kvidinge som minnesmärke över kronprinsen. 

Kvidinge har även ett friluftsbad som även besöks av bybor från orterna omkring Kvidinge.

Noter

Vidare läsning 
Lars Olefeldt: "Vad ska Åstorp ha Kvidinge till?" 
 Adam Badran: "Kvidinge genom tiden" Helsingborgs Dagblad 20/5 2011

Externa länkar

Orter i Åstorps kommun
Tätorter i Sverige
Kvillsfors

Kvillsfors är en tätort i Vetlanda kommun i Jönköpings län.

Befolkningsutveckling

Kommunikationer
Genom Kvillsfors går riksväg 47 (tidigare länsväg 127). Genom Kvillsfors rinner Emån.

Det finns järnvägsförbindelse med Vetlanda och Pauliström samt ett sedan 2005 oanvänt spår till Järnforsen. Dessa järnvägar kallas Emådalsbanan.

Historia
I Kvillsfors låg tidigare handpappersbruket Qvills bruk. Det anlades år 1780 och tillverkade då papper av lump. Det lades ner 1930 och tillverkningen flyttades till pappersmassebruket Nyboholms bruk, men man behöll namnet Qvills bruk för handpapperstillverkningen.

Näringsliv
I Kvillsfors fanns år 2005 302 arbetstillfällen i 33 företag inom 23 olika branschområden. Totalt var 185 män och 117 kvinnor sysselsatta.

Strax nedströms Kvillsfors ligger fortfarande Nyboholms bruk.

Bilder

Se även 
 Ökna socken

Källor

Noter

Externa länkar 
 Vetlanda kommuns Kvillsforsinformation
 Kvillsfors.nu (lokal webbplats)

Orter i Vetlanda kommun
Tätorter i Sverige
Kyrkberget

Kyrkberget är en ort i Stora Skedvi socken i Säters kommun. Orten utgjorde till 2015 en egen småort men sammanväxte då med den i Skedvi kyrkby

Kyrkberget ligger på södra sluttningen av berget med samma namn, omkring tio kilometer nordost om Säter och en kilometer nordost om Skedvi kyrkby.

Referenser 

Orter i Säters kommun
Tidigare småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Dalarnas län
Kyrkhult

Kyrkhult är en tätort i Olofströms kommun, kyrkby i Kyrkhults socken i Blekinge län.

Historia
Kyrkhult var en del av Skåne fram till år 1639. Kyrkhult var fram till 1967 centralort i Kyrkhults landskommun.

Kyrkhult har en historia som brunnsort med det fina brunnshotellet Tulseboda. Byggnaderna finns idag kvar men används numera som cirkusskola, med mera. Trä- och sågverksindustri har genom åren präglat samhället.

Kyrkhults socken bildades 1865 genom att norra delen av Jämshögs socken bröt sig ur och bildade en egen socken med en egen kyrka. Kyrkhults by blev huvudorten i socknen och platsen för kyrkan.

Befolkningsutveckling

Se även 
 Kyrkhults församling
 Kyrkhults kyrka
 Kyrkhults landskommun (1863-1967)
 Listers härad
 Tulseboda brunn

Noter 

Orter i Olofströms kommun
Tätorter i Sverige
Kyrksten

Kyrksten är en tätort i Storfors kommun. Orten är belägen 13 kilometer nordväst om Karlskoga i närheten av länsväg 237 och sjön Alkvetterns norra ände.

Historia
Större delen av tätorten byggdes mellan 1978 och 1981. Namnet Kyrksten kommer från ett flyttblock som ligger i utkanten av orten. Detta block som kallas Kyrkstenen ska ha använts förr både som viloplats när man färdades mellan Alkvettern och Bjurtjärns kyrka samt för predikan från toppen av stenen innan Bjurtjärns kyrka byggdes.

Befolkningsutveckling

Idrott 
I Kyrksten finns en idrottsplats med tennisbana, gräsfotbollsplan, grusfotbollsplan samt ishockeyrink. Fotbollslaget som har sin hemmaplan i Kyrksten är Alkvetterns IK som 2023 spelar i Division 6 Östra.

Se även 
Bjurtjärns socken

Källor 

Orter i Storfors kommun
Tätorter i Sverige
Engiadina Bassa/Val Müstair

Engiadina Bassa/Val Müstair är en region i den schweiziska kantonen Graubünden i Schweiz. Regionen är uppkallad efter floden med samma namn, och består av tre bebyggda dalgångar: Engiadina Bassa (med merparten av befolkningen), Val Müstair och Samnauntal.

Regionen inrättades 2016 i samband med att kantonen genomförde en indelningsreform, varvid de tidigare distrikten avskaffades. Region Engiadina Bassa/Val Müstair ersatte då distriktet En (Inn), som hade samma geografiska utsträckning. Samtidigt förlorade kretsarna all administrativ betydelse och kvarstår endast som valkretsar.

Språk
Förr i tiden talade alla invånare det rätoromanska idiom som kallas vallader. I Samnaun gick man dock helt över till en sydbayersk dialekt av tyska under första halvan av 1800-talet. Även i övriga delar av distriktet har en betydande tyskspråkig minoritet uppstått under 1900-talet, men rätoromanska är fortfarande modersmål för 70 % i Nedre Engadin och för 80 % i Val Müstair.

Religion
I samband med reformationen på 1500-talet antog flertalet församlingar den nya läran. I Samnaun förblev dock
en stor del av befolkningen katoliker, och från början av 1800-talet var hela befolkningen återigen katolsk. Tarasp, som var en österrikisk enklav fram till 1803, och Müstair, längst ner i Val Müstair vid italienska gränsen, lämnade aldrig katolicismen. Idag är uppdelningen inte lika stark, och alla kommuner i distriktet har betydande minoriteter av den motsatta trosinriktningen.

Indelning 
Regionen består av fem kommuner:

Källor

Regioner i Graubünden
Arbete

Arbete är en mänsklig verksamhet som genererar någon form av värde. En människas förmåga för att utföra arbete kallas arbetskraft. Ur ekonomiskt perspektiv skiljer man mellan förvärvsarbete och obetalt arbete. Till det obetalda arbetet kan man beroende på hur generös man vill vara med definitionen av arbete, bland annat räkna ideellt arbete, hushållsarbete och studier. Det finns även sociologiska perspektiv på arbete, där man skiljer mellan lönearbete, karriärsarbete, etcetera. Arbetskritiker kritiserar arbete.

Se även 
 Arbetskritik
Yrke
 Anställd
 Arbetsmoral
 Arbetsrätt
 Arbetstid
 Arbetsplats
 Arbetsmiljö
 Arbetare
 Arbetslöshet
 Hantverk
 Lön
 Lönearbete
 Självförverkligande
 Den sociala fabriken
 Wikipedia:Wikipedia och lönearbete

Externa länkar 

Näringsliv
Teateråret 1921



Händelser

September
6 september - Sveriges första stadsteater invigs i Helsingborg med Shakespeares Trettondagsafton i regi av Gustaf Linden  då Hälsingborgs Stads Teater omvandlas till Helsingborgs stadsteater.

Okänt datum
På vårvintern (norra halvklotet) upptäcker Agne Beijer den "sovande" Drottningholmsteatern.
Dramaten hyr nya Nya Intima teatern som en filialteater under namnet Mindre Dramatiska teatern.

Årets uppsättningar

Januari
23 januari - Wolfgang Amadeus Mozarts opera Figaros bröllop har Sverigepremiär på Kungliga Tetatern .

April
15 april - Pär Lagerkvists expressionistiska pjäs Himlens hemlighet har premiär .

Juni
18 juni - Svenska balettens avantgardistiska musikal Brudparet i Eiffeltornet har premiär i Paris, med masker av Jean Cocteau .

Oktober
15 oktober - August Strindbergs pjäs Hellas har urpremiär på Nationaltheater i Mannheim .

November
23 november - Leoš Janáčeks opera Kát'a Kabanová har urpremiär .

December
26 december - Zacharias Topelius pjäs Sanningens pärla har Sverigepremiär på Södermalms teater i Stockholm .

Okänt datum
Christian Bogø och Axel Frisches pjäs  Hemslavinnor har svensk premiär på Folkteatern i Stockholm.
Oscar Wennerstens pjäs Den gamla herrgården uruppfördes på Lisebergs friluftsteater i Göteborg.
Avery Hopwoods pjäs Gröna Hissen (Fair and Warmer) från 1915 har svensk premiär på Vasateatern i Stockholm.

Avlidna
5 november - Gustaf Fredriksson, 89, svensk skådespelare och tidigare Dramatenchef.

Referenser

Externa länkar
Kåhög

Kåhög är en tätort i Partille kommun i Västra Götalands län.

Kåhög är ett litet villasamhälle och ligger vid Säveån norr om E20. Söder om orten går även Västra stambanan. Orten har närhet till Göteborg och sjön Aspen.

Historia

Kåhög finns omnämns redan 1496 och antas ha betydelsen kröken vid höjden. Namnet kommer från de krökar Säveån gör vid Kåhög och den höjd som finns där – Kåhögsberget. Kåhög angränsar till Bokedalens naturreservat.

Kåhög utvecklades under 1800-talet som en följd av Jonsereds uppgång som brukssamhälle under William Gibson. Gibson köpte marken i det agrara Kåhög inklusive gårdarna Kåhögs gård och Högens gård. Kåhögs gård har därför samma typ av tegelarkitektur som Jonsered. Området kom efterhand att utvecklas till ett bostadssamhälle. Jonsereds Fabrikers AB sålde billigt sin mark som avstyckades till anställda för att bygga hus med motkravet att den anställde förband sig att arbeta i tio år på bruket. Det populära laxfisket i Säveån har långa traditionen och Kåhögs löd (även Kåhögs löt) var en av de mest populära platserna. I Jonsered fanns tidigare en äppelsort som gick under namnet Kåhögsäpple.

Tidigare fanns en järnvägsstation i Kåhög vid korsningen mellan landsvägen och järnvägen. Under en av sina stöldturnéer stal Bildsköne Bengtsson ur kassalådor och telefonautomater på stationen i Kåhög. Sedan omkring 2005 är korsningen borttagen och ersatt av en tunnel för vägfordonen. 

18 juni 1970 omkom 2 personer och 74 personer skadades då ett expresståg spårade ur i Kåhög. Orsaken var en solkurva som skapats av den höga värmen som hettade upp rälsen. Solkurvan upptäcktes av lokföraren som började bromsa men trots detta gick det inte att undvika olyckan. Strax innan hade ett godståg passerat samma sträcka och rälsen hade kontrollerats. 

27 juli 1990 avslutades Femdagarsloppet i orientering i Kåhög.

Fram tills omkring 2000 fanns en mataffär vid Byavägen i Kåhög samt under en kortare period tillhörande pizzeria. Efter en brand revs huset och på tomten har Partille kommun (Partillebo) byggt bostäder.

Befolkningsutveckling

Evenemang
Vid Kåhögs gård samlas varje vår tusentals människor för att titta på kosläppet. I Kåhög finns också ett byalag som årligen anordnar midsommarfester, poängpromenader och andra aktiviteter.

Personer från orten
Bland personer som vuxit upp i Kåhög finns Lars Beckung, Timo Räisänen och Conny Ray. Fotbollsspelaren Gunnar Zacharoff bodde i Kåhög.

Bilder

Se även
Partille socken

Referenser

Tryckta källor
Kring Manereds gap – en bok om Jonsered, Berit Åkesson, Partille kommuns kulturnämnd, 1971
Jonsered: en vandring genom kulturepoker i Säveåns dalgång, Åke Tersman, Bokförlaget Gullringen Sävedalen 2005
Den kluvna hällen - Partille och dess människor under 1900-talet, Lennart Rådström, Lars Strömberg, Bo Andersson, Partille kommuns kulturnämnd, 1988

Fotnoter

Externa länkar

Orter i Partille kommun
Tätorter i Sverige
Kållekärr

Kållekärr är en tätort i Tjörns kommun i Västra Götalands län.

Befolkningsutveckling

Samhället
Här finns skola, brandstation heltid (1+2) och Tjörns enda dygnsambulans  är placerad här tillsammans med ett apotek och en busstation. Även diverse affärer samt en bensinstation finns på orten.

Bilder

Se även
Stenkyrka socken

Noter

Externa länkar

Tätorter i Sverige
Orter i Tjörns kommun
Kärda

Kärda är en tätort i Värnamo kommun och kyrkby i Kärda socken i Jönköpings län, belägen 7 km väster om Värnamo längs riksväg 27.

Kärda kyrka ligger i denna tätort.

Befolkningsutveckling

Idrott
Kärda har numera ett division 5 lag i fotboll. Tidigare har orten haft såväl bandy- som ishockeylag. På 1950- och 1960-talen var bordtennis en mycket utövad sport i Kärda.

Noter 

Orter i Värnamo kommun
Tätorter i Sverige
Kärna, Kungälvs kommun

Kärna är en tätort i Kungälvs kommun i Västra Götalands län.

Kärna är ett mindre samhälle på landsbygden, cirka tio kilometer väster om centralorten Kungälv och cirka 22,5 km från Göteborg.

Befolkningsutveckling

Skolor
Det finns två lokala skolor i Kärna, Kärna skola och Friskolan i Kärna. Kärna skola drivs i kommunal regi men friskolan drivs privat och startade sin verksamhet år 2000.

Näringsliv
I Kärna finns både jordbruk och skogsbruk, men merparten av de förvärvsarbetande invånarna arbetar i Kungälv eller Göteborg. I tätorten finns livsmedelsaffär, bensinstation, blomsteraffär, presentaffär och frisör.

Se även 
Torsby socken
Bräcke by, ett område cirka 3 km väster om Kärna.

Källor 

Tätorter i Sverige
Orter i Kungälvs kommun
Rent

Rent kan syfta på:

 Rent (musikal) –en musikal
 Rent (singel) – en singel med Pet Shop Boys från 1987
 Rent (film) – en amerikansk musikalfilm från 2005
Renhet

Renhet, frånvaro av smuts och föroreningar. I naturvetenskapliga och tekniska sammanhang kan renhet definieras matematiskt, men människans uppfattning om huruvida den egna kroppen, maten eller andra föremål är rena eller smutsiga är högst subjektiv.

Religion 
För rituell renhet inom hinduism, se Rituell renhet

Begreppet "renhet" används inom många religioner och innebär att många företeelser enligt tradition eller heliga skrifter är orena och därmed tabu. Jämför helighet, helgelse, kyskhet och puritanism.

Psykologi 
Många människor skyr smuts och synliga föroreningar, och reagerar ofta reflexmässigt på dessa. Ofta kan vetskap (eller felaktig tro) om att en viss person eller ett föremål bär på en infektion utlösa sådana reflexer.

Strävan efter renhet kan leda till maniskt beteende.

Industri
Inom industrin används renhet ofta vid tillverkning av produkter som kräver låga föroreningar. Exempelvis integrerad krets eller komponenter inom hydraulik. Processer som elektroplätering får exempelvis inte vara förorenade med olja, då det kan förhindra beläggning från att fästa. På grund av dessa krav har industrin utvecklat metoder för att tvätta komponenter och standarder för att mäta renheten.

Hydraulik
En vanlig metod för renhetstest är att mäta antalet partiklar och dess storlek på mikrometernivå beroende av kontaktytan alternativt volym. För hydraulik används en skala med NAS-koder som beskriver hur många partiklar och vilken storlek som är tillåten per volym på 100 ml.

Se även 
Städning
Lödighet

Referenser

Psykologi
Hygien
Industri

az:Təmizlik
bg:Чистота
ca:Netedat
da:Rengøring
de:Reinigung (Instandhaltung)
en:Cleanliness
es:Limpieza
fa:پاکیزگی
fr:Propreté
ko:청소
id:Kebersihan
it:Pulizia
he:ניקיון
nl:Schoonmaak
ja:掃除
no:Renhold
pt:Limpeza
ru:Уборка
sa:शौचम्
scn:Lurdura
simple:Cleanliness
fi:Puhtaus
wa:Prôpurté
yi:ריינקייט
Vit choklad

Vit choklad är en variant av choklad, där endast fettet från kakaobönan har använts (kakaosmöret) men inte själva kakaomassan. I övrigt tillverkas den precis som brun choklad och resultatet är en nästan vit choklad. Den smaksätts ofta med vanilj, eftersom kakaosmöret i sig är nästan smak- och luktlöst. Vit choklad används, förutom som huvudingrediens i praliner, även som dekoration på praliner med brun choklad, i eller på bakverk och som dekoration eller smaksättning i glass.

Inom EU existerar särskilda regler för varor som saluförs under försäljningsnamnet och det bestämmer bland annat innehållet som hur mycket kakaosmör det måste finnas för att få kallas vit choklad. Reglerna säger att vit choklad ska bestå av minst 20 procent kakaosmör, minst 14 procent mjölkpulver och minst 3,5 procent mjölkfett.

Kvalitetsfaktorerna är färre och enklare att styra över än för brun choklad. Detta beror bland annat på att man inte använder sig av kakaomassan där den mesta av kakaoaromen och kakaosmaken finns. Det är svårare att smälta vit än brun choklad då den kan skära sig och bli en oljig massa. Den är också lite fetare än den bruna chokladen, eftersom huvudingrediensen är kakaosmör.

Vit choklad har inte samma hälsofördelar som mörk choklad. Det beror på att vit choklad i princip bara innehåller fettet från kakaobönan och inga andra av de hälsosamma ämnen som finns i kakaobönan.

Källor 

Choklad
Holbeck, West Yorkshire

Holbeck är en stadsdel i Leeds, i unparished area Leeds, i distriktet Leeds, i grevskapet West Yorkshire, i England. Den ligger något söder om stadens centrum. Namnet kommer från Hol som betyder låg plats och bäck. Holbeck var en civil parish 1866–1925 när blev den en del av Leeds. Civil parish hade  invånare år 1921.

Referenser

Källor 
https://web.archive.org/web/20050213085531/http://www.genuki.org.uk/big/eng/YKS/Misc/Transcriptions/WRY/LeedsHistory1862.html

Externa länkar
https://web.archive.org/web/20050204163857/http://www.holbeckurbanvillage.co.uk/

Stadsdelar i Leeds
Tidigare civil parishes i West Yorkshire
Åselstad

Åselstad är en tidigare tätort i Norrköpings kommun, Östergötlands län. Vid 2015 års tätortsavgränsning hade den vuxit samman med Norrköping tätort.

Historia
I slutet av 1990-talet började många flytta in i de nybyggda husen i Åselstad och år 2000 gick den från att vara småort till tätort. Vid 2015 års tätortsavgränsning hade tätorten vuxit samman med Norrköpings tätort.

Befolkningsutveckling

Se även
Tingstads socken

Noter 

Orter i Norrköpings kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige