kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gambias flagga

Gambias flagga består av tre horisontella band i färgerna rött, blått och grönt med vita skiljeränder mellan fälten. Storleksförhållandet mellan banden är 6:1:4:1:6. Flaggan hissades officiellt för första gången den 18 februari 1965 och har proportionerna 2:3.

Symbolik 
Till skillnad från många andra afrikanska flaggor har färgerna i Gambias flagga ingen politisk laddning. Rött symboliserar solen, blått symboliserar floden Gambia och grönt symboliserar skogarna. De vita skiljeränderna står för fred och enighet.

Historik 

Gambia blev en brittisk kronkoloni 1889 som en del av Storbritanniens besittningar i Västafrika. De brittiska kolonierna i Västafrika hade en gemensam flagga som byggde på den brittiska Blue Ensign med en elefant under ett palmträd mellan två gröna berg. Det som skilde de olika koloniernas flaggor åt var de bokstäver som fanns under elefanten i emblemet: till exempel S.L. för Sierra Leone, G.C. för Guldkusten, L. för Lagos-kolonin och G. för Gambia.

Dagens gambianska flagga skapades av Pa Thomasi och antogs i samband med självständigheten 1965. Gambia bildade tillsammans med Senegal federationen Senegambia mellan 1982 och 1989, men nationsflaggan ändrades inte under denna period.

Referenser

Källor

Noter

Se även 

 Gambia
 Gambias statsvapen

Nationsflaggor i Afrika
Gambias nationalsymboler
Georgiens flagga

Georgiens flagga (georgiska: საქართველოს სახელმწიფო დროშა, Sakartvelos sachelmtsipo drosja), också känd som Femkorsflaggan, är vit med ett Sankt Georgskors i rött och fyra bolnisikors i de fyra fält som bildas av korsarmarna. S:t Georg är Georgiens skyddshelgon, men helgonets namn har troligen inget direkt samband med landets namn.

Historik 
Dagens georgiska flagga valdes som samlande nationell symbol när Micheil Saakasjvili bildade oppositionspartiet Förenade nationella rörelsen 2001. Flaggans historiska rötter är omtvistade, men liknande flaggor eller vapensköldar har förekommit redan under medeltiden i det område som idag utgör Georgien. Flaggan påminner också om ett Jerusalemkors, med fyra mindre kors kring ett större. Dessa mindre kors kallas för bolnisikors och härstammar från basilikan Bolnisi Sioni i Bolnisi. Denna korstyp användes under korstågen, då de fem korsen ansågs representeras Jesu fem sår. Flaggan användes som symbol för oppositionen under Rosenrevolutionen 2003, och ersatte året efter den flagga som använts i Georgien efter Sovjetunionens fall 1990. Den nya flaggan hissades över Georgiens parlament den 14 januari 2004 klockan 21.00 lokal tid (17.00 GMT).

Under Georgiens korta självständighet 1918–1921, och också från när Georgien lämnade Sovjetunionen 1991 till 2003, var Georgiens flagga mörkt rött med två horisontella band, svart ovanför vit, på en kanton.

Utformning 
Flaggans utseende beskrivs i presidentdekret nr 31 från 25 januari 2004. Proportionerna är 2:3.

Tidigare flaggor

Källor

Noter

Se även 
 Georgien
 Englands flagga

Nationsflaggor i Europa
Nationsflaggor i Asien
 
Georgiens nationalsymboler
Ghanas flagga

Ghanas flagga är en trikolor i de panafrikanska färgerna rött, gult och grönt med en svart femuddig stjärna i mitten. Flaggan antogs första gången den 6 mars 1957 och har proportionerna är 2:3.

Symbolik 
Färgerna i flaggan representerar blodet som offrats i kampen för oberoende (rött), gruvfyndigheterna (gult) och skogarna (grönt). Den svarta stjärnan står för den fria kontinenten Afrika. Handelsflaggan är liksom den brittiska handelsflaggan Red Ensign röd med nationsflaggan i kantonen.

Historik 
Ghana var det första land efter Etiopien som använde de panafrikanska färgerna rött, gult, grönt och svart i en nationsflagga. Flaggan skapades av Theodosia Salome Okoh och ersatte den tidigare brittiska unionsflaggan vid självständigheten 1957. Den svarta stjärnan kan ha hämtats från Marcus Garveys rederi Black Star Line, som mellan 1919 och 1922 fraktade svarta nybyggare från USA till Afrika. Flaggan har använts som förebild för många av de flaggor som antogs av före detta kolonier i Afrika, i till exempel Guinea, Kamerun och Kongo-Brazzaville. Ghanas dåvarande politiske ledare Kwame Nkrumah införde en ny flagga 1964 med det mittersta fältet i vitt. Den gamla flaggan återinfördes 28 februari 1966 i samband med att Nkrumah avsattes.

Referenser

Källor

Noter

Se även 

 Ghana
 Ghanas statsvapen

Nationsflaggor i Afrika
Ghanas nationalsymboler
Grenadas flagga

Grenadas flagga är diagonalt delad i två gula och två gröna trianglar. Kanten runt flaggan är röd med sex gula femuddiga stjärnor. En sjunde stjärna finns i mitten och de sju stjärnorna symboliserar Grenadas sju administrativa distrikt samt huvudstaden S:t George's. I den vänstra gröna triangeln finns en muskotfrukt, som är en av landets viktigaste jordbruksprodukter. Rött symboliserar mod, den gula färgen solen och det gröna jordbruket. Flaggan antogs den 7 februari 1974. Proportionerna är 3:5.

Källor

Se även 
 Grenada

Nationsflaggor i Nordamerika
Grenadas nationalsymboler
Grönlands flagga

Grönlands flagga formgavs av  Thue Christiansen och antogs 21 juni 1985. Den består av två lika breda horisontella fält, vitt överst och rött under. Centrerat lodrätt men något till vänster finns en stor cirkelrund skiva med inverterade färger: rött överst och vitt undertill.

På grönländska kallas flaggan Erfalasorput, vilket betyder "vår flagga", men Aappalaartoq ("den röda") används för både den grönländska flaggan och för Dannebrogen, med vilken den delar färger. Flaggans röda och vita färg symboliserar den flerhundraåriga anknytningen till Danmark. På Grönland flaggas den egna flaggan ofta sida vid sida med Dannebrogen.

Cirkeln i mitten av flaggan föreställer solen, när den går ner vid horisonten. Att den grönländska flaggan inte innehåller något kors ska påminna om Grönlands politiska frihet och om släktskapet med andra inuitfolk i Arktis.

Referenser

Noter 

Grönlands nationalsymboler
Regionflaggor i Nordamerika
Guineas flagga

Guineas flagga är en trikolor i de panafrikanska färgerna rött, gult och grönt. Flaggan antogs den 10 november 1958 och har proportionerna 2:3

Symbolik
Det självständiga Guineas förste president Sékou Touré förklarade i ett tal vad färgerna i den guineanska flaggan stod för:
 Rött är blodets färg som symboliserar frihetskampens offer och Guineas antikoloniala martyrer. Rött är också den svett som rinner över arbetarnas ebenholzsvarta kroppar och förhoppningen om en bättre framtid. Därmed stämmer rött väl överens med det första ordet i nationens valspråk: Arbete.
 Gult är guldets och den afrikanska solens färg, källan till kraft som generöst och jämlikt sprids över alla människor. Därför motsvarar färgen gult det andra ordet i nationens valspråk: Rättvisa.
 Grönt är den afrikanska växtlighetens färg, som symboliserar jordbrukets rikedomar men också de svårigheter som befolkningen på landsbygden står inför. Färgen grönt motsvarar därför det tredje ordet i landets valspråk: Solidaritet.

Historik
Färgerna är de traditionella panafrikanska, och användes av frihetsrörelsen Rassemblement démocratique africain före självständigheten 1958. Självständighetsrörelsen hade i sin tur hämtat färgerna från Ghanas flagga som antogs 1957. Flaggans utformning med tre lika breda vertikala band kommer från den franska flaggan och påminner om tiden som fransk koloni.

Referenser

Källor

Noter

Se även

Guinea
Guineas statsvapen

Nationsflaggor i Afrika
Guineas nationalsymboler
Guinea-Bissaus flagga

Guinea-Bissaus flagga är tvådelad i gult och grönt med ett rött vertikalt fält vid den inre kanten. I det röda fältet finns en svart femuddig stjärna. Flaggan antogs den 24 september 1973 och har proportionerna 1:2.

Symbolik 
Färgerna är de traditionella panafrikanska. Den röda färgen står för det blod som offrats i kampen för självständighet, grönt står för framtidshopp och gult står för solen som källa till allt liv. Den svarta stjärnan står för ett förenat Afrika

Historik 
Landet var en portugisisk koloni fram till självständigheten 1974, då den flagga som användes av regeringspartiet PAIGC (Partido Africano da Independência da Guiné e Cabo Verde) antogs som ny nationsflagga. Flaggans förebild är Ghanas nationsflagga från 1957, varifrån även färgsymboliken kommer. PAIGC:s flagga har även givit upphov till den flagga som Kap Verde använde mellan 1975 och 1992.

Källor

Se även 

 Guinea-Bissau
 Guinea-Bissaus statsvapen

Nationsflaggor i Afrika
Guinea-Bissaus nationalsymboler
Guyanas flagga

Guyanas flagga antogs den 20 maj 1966 och kallas den gyllene pilspetsen. Skogarna och jordbruket symboliseras av den gröna färgen, vattentillgångarna av den smala vita randen och mineralrikedomen av det gula fältet. Rött står för folkets nit och målmedvetenhet och den svarta randen erinrar om den uthållighet som krävs i uppbyggnaden av en ny stat. Proportionerna är 3:5, handelsflaggans är 1:2.

Historik 
Flaggan skapades av den amerikanske vexillologen Whitney Smith, men saknade då de svarta och vita skiljeränderna. Dessa lades till av brittiska riksheraldikerämbetet College of Arms.

Källor

Se även 
 Guyana

Nationsflaggor i Sydamerika
Guyanas nationalsymboler
Haitis flagga

Haitis flagga antogs i sin nuvarande form den 25 februari 1986.

Flaggan har utvecklats ur den franska trikoloren. Det sägs att rebelledaren Jean-Jacques Dessalines under enandet av en front mot den franska kolonialmakten 1803 skapade Haitis flagga genom att riva bort det vita fältet ur trikoloren. Det skulle symbolisera utrotandet av den vite mannen i Haiti. Om detta är sanning eller en skröna må vara osagt, men det stämmer bra med Desalines inställning till de vita och med den förföljelse av dem som strax skulle följa. 

De blå och röda fälten var länge lodräta, precis som i trikoloren, men ändrades 1986 till vågrätt efter att den tidigare diktatorn Jean-Claude Duvalier lämnat landet. Blått symboliserar Haitis svarta befolkning och rött landets mixade befolkning. Under regimen Duvalier mellan 1964 och 1986 användes också svart istället för blått i flaggan. I handelsflaggan saknas statsvapnet i mitten. Proportionerna är 3:5.

Källor 
 
 
 Haiti, the Post-revolutionary period
 Heroes of Haiti

Se även 

 Haiti
 Haitis statsvapen

Nationsflaggor i Nordamerika
Haitis nationalsymboler
Honduras flagga

Honduras flagga (), har tre horisontella band, längst upp och längst ner blå och i mitten vitt som representerar landets läge mellan Atlanten och Stilla havet. På mitten av det vita bandet finns fem blå, femuddiga stjärnor. Stjärnorna representerar medlemmarna i före detta Centralamerikanska federationen vilka var Costa Rica, El Salvador, Guatemala, Nicaragua och Honduras, länder som alla använder en modifierad version av Centralamerikansa federationens flagga. Flaggan antogs 16 februari 1866 och har proportionerna 1:2.

Historia

Källor

Se även
Honduras
Honduras statsvapen

Externa länkar

Honduras nationalsymboler
Nationsflaggor i Nordamerika
Jamaicas flagga

Jamaicas flagga antogs den 6 augusti 1962, vilket var Jamaicas nationaldag. Den har ett gult andreaskors, som är huvudstaden Kingstons stadsvapen. De två gröna fälten symboliserar jordbruk och de två svarta fälten symboliserar det förflutna. Den gula färgen symboliserar solen. Proportionerna är 1:2.

Historik 
Flaggan var ursprungligen ett bidrag till en tävling om ny nationsflagga vid självständigheten 1962. I originalförslaget hade flaggan vertikala ränder, men man ansåg att den då skulle bli alltför lik Tanganyikas flagga, och ändrade därför utformningen till ett andreaskors.

Källor

Se även 

Jamaica
Jamaicas statsvapen

Nationsflaggor i Nordamerika
Jamaicas nationalsymboler
Liechtensteins flagga

Liechtensteins flagga består av två lika stora horisontella fält, det övre blått och det undre rött. I det blåa fältet finns till vänster en gyllene furstekrona. Färgerna har förmodligen sitt ursprung i de tjänstekläder som det liechtensteinska hovet hade under 1700-talet. En blå och röd flagga antogs i samband med den nya författningen den 5 oktober 1921 då den absoluta monarkin ersattes med en konstitutionell. Kronan lades till först 1937 då det liechtensteinska lag som deltog vid de olympiska spelen 1936  såg att flaggan annars var identisk med Haitis flagga. Den nya utformningen stadfästes den 24 juni 1937. 1982 modifierades kronans utformning något. Proportionerna är 3:5.

Källor
 

Nationsflaggor i Europa
Liechtensteins nationalsymboler
Monacos flagga

Monacos flagga antogs den 4 april 1881 av fursten Karl III efter att Monaco, i och med det fransk-monegaskiska avtalet från 1861, upphörde att vara ett protektorat under kungariket Sardinien. Rött och vitt har varit furstehuset Grimaldis färger sedan 1331, och dessa återfinns även i ättens vapensköld. Flaggan har samma fält och färger som Indonesiens flagga, men skiljer sig från denna genom att vara mer kvadratisk. Proportionerna är 4:5.

Källor

Se även 
Monaco

Nationsflaggor i Europa
Monacos nationalsymboler
Serbien och Montenegros flagga

Serbien och Montenegros flagga antogs den 27 april 1992 som Jugoslaviens nya flagga. I samband med att Jugoslavien bytte namn till Serbien och Montenegro lades det fram ett förslag till en ny flagga, men parlamenten i de båda länderna måste först godkänna den nya flaggan innan bytet kunde ske. Detta skedde inte utan flaggan fortsatte att användas fram tills unionen helt upplöstes 5 juni 2006. Serbien och Montenegro har därefter använt sina egna flaggor sedan länderna blivit självständiga. Se Serbiens flagga och Montenegros flagga.

Serbien och Montenegro
Historiska flaggor

de:Flagge Jugoslawiens#Flagge der Bundesrepublik Jugoslawien und Serbien und Montenegro
Turkiets flagga

Turkiets flagga är röd med en vit månskära och en vit femuddig stjärna. På turkiska kallas flaggan vanligtvis Ay ve yıldız (månen och stjärnan) eller al sancak (röda baneret). Flaggan antogs officiellt den 5 juni 1936 och har proportionerna 2:3.

Symbolik 
Halvmånen och stjärnan har under lång tid använts som symboler i Anatolien, även innan islam blev den dominerande religionen. I och med det turkiska sultanatet kom halvmånen och stjärnan även att representera islam och med början i 1800-talet också panislamismen.

Det finns flera olika förklaringar till hur symbolerna kom till. Den romerska gudinnan Diana var Bysans skyddsgudinna; och hennes symbol var månen. När kejsar Konstatin helgade Istanbul, som han kallade Konstaninopel, åt jungfru Maria lade man till hennes symbol, stjärnan, över halvmånen. Enligt en annan förklaring uppenbarades månen och stjärnan i en blodpöl för den osmanske sultanen Murat II i slaget vid Kosovo 1448.

Historik 
Flaggan i sin nuvarande utformning skapades 1844, men liknande flaggor hade använts inom det osmanska riket åtminstone sedan 1600-talet. Den osmanska flottans flagga som tidigare varit grön ändrades 1793 under sultanen Selim III till en röd flagga med en vit halvmåne och en fleruddig stjärna. När den moderna turkiska staten bildades efter första världskriget gjorde man sig av med alla symboler som var förknippade med det gamla kalifatet, men den gamla osmanska flaggan ändrades bara obetydligt. Den stadfästes i lag 1936.

Källor

Noter

Bokkällor

Se även 

 Turkiet
 Turkiets statsvapen
 Osmanska riket

Nationsflaggor i Asien
Nationsflaggor i Europa
Turkiets nationalsymboler
Swazilands flagga

Eswatinis flagga består av ett vågrätt rött fält med gula skiljeränder mot två blå fält, med en liggande sköld och två spjut. Flaggan antogs den 30 oktober 1967 och har proportionerna 2:3.

Symbolik 
Den blå färgen symboliserar fred och stabilitet. Gult står för mineralrikedomarna i landet och karmosinrött för historiens strider. Skölden och spjuten representerar behovet av att skydda landet från dess fiender, och det faktum att skölden är svart och vit står för att landets svarta och vita befolkning ska leva tillsammans i fred.

Historik 
Flaggan har sina rötter i en fana som kung Sobhuza II överlämnade till Swazilands ingenjörskår 1941. Den liggande skölden är en symbol för Emasotsha-regementet, och är lagd över horisontella ceremoniella spjut med en kunglig injobo, tofsar av fjädrar från paradisänkor och turakoer. Fjäderprydnaden finns även på skölden. Flaggan hissades för första gången officiellt 25 april 1967 då kung Sobhuza II svors in som Swazilands statschef i samband med självständigheten. Den registrerades hos det brittiska heraldikämbetet College of Arms den 30 oktober 1967, i något annorlunda utformning.

Referenser

Källor

Noter

Se även 

 Swaziland
 Swazilands statsvapen

Nationsflaggor i Afrika
Swazilands nationalsymboler
Kumulativ fördelningsfunktion

Den kumulativa fördelningsfunktionen beskriver en sannolikhetsfördelning för en slumpvariabel inom den matematiska statistiken. För en slumpvariabel X definierad på sannolikhetsrummet  definieras den kumulativa fördelningsfunktionen FX(x) som

.
 beskriver sannolikheten att X antar ett värde mindre än eller lika med x. 
Den kumulativa fördelningsfunktionen är monotont växande och högerkontinuerlig. Den har alltid egenskaperna

För en diskret slumpvariabel som kan anta värdena x1, x2... är F diskontinuerlig i punkterna xi och har konstant värde däremellan, det vill säga, den har ett trappstegsliknande utseende.

För en kontinuerlig slumpvariabel är F en kontinuerlig funktion. Om F dessutom är absolutkontinuerlig så gäller 

där f(t) är täthetsfunktionen (eller frekvensfunktionen) för variabelns fördelning.

Sannolikheten för att en slumpvariabel ska anta värden större än a och mindre eller lika med b kan beräknas med:

Tabell över värdena hos den kumulativa normalfördelningsfunktionen finns att läsa  här. Andra fördelningar har andra tabeller.

Externa länkar 

Statistik
Täthetsfunktion

Inom sannolikhetsteori ger täthetsfunktionen en bild av hur sannolika olika resultat är i förhållande till varandra till skillnad från fördelningsfunktionen som ger sannolikheten att variabeln antar värden som "ligger till vänster" om en given punkt  på talaxeln, dvs. inom intervallet .

Ett annat vanligt namn på täthetsfunktionen är frekvensfunktion, men skall man vara precis gör man distinktionen frekvensfunktion eller sannolikhetsfunktion för diskreta stokastiska variabler och täthetsfunktion för kontinuerliga.

Kontinuerlig endimensionell täthetsfunktion
Givet en kontinuerlig slumpvariabel (stokastisk variabel)  beskriver täthetsfunktionen   sannolikheten att variabeln ska anta värden mellan  och  med hjälp av formeln

Om  är den kumulativa fördelningsfunktionen för  så erhålles den ur

och om  är kontinuerlig i  så är
.

Diskret endimensionell frekvensfunktion
Givet en diskret stokastisk variabel  ges frekvensfunktionen av

Formell definition
För den stokastiska variabeln  kan man associera en täthetsfunktion  som uppfyller villkoren:
Icke-negativitet för alla ,
Dess integral över alla x är lika med 1.
En täthetsfunktion som inte uppfyller det sista villkoret kallas onormerad.

Se även
sannolikhetsfördelning
stokastisk variabel
matematisk statistik
normalfördelning

Referenser

Statistik
Västerås konserthus

Västerås konserthus invigdes den 7 september 2002 av kung Carl XVI Gustaf. Första verksamhetsåret hade konserthuset cirka 86 000 besökare. Stora salen har 912 platser och den lilla salen cirka 200 platser. Västerås Konserthus är hemmascen för Västerås Sinfonietta och det framförs både lokal folkmusik och ordnas uppträdanden med kända artister.

Konserthuset, som ligger i Vasaparken, byggdes på kort tid. Den 1 februari 2001 togs beslut om projektering i Västerås kommunstyrelse. Den 14 maj 2001 påbörjades bygget och den 7 september året efter, 2002, hölls invigningen. Konserthuset är ritat av Archus Arkitekter med Johnnie Pettersson som ansvarig arkitekt. Handläggande arkitekt var Erik Bruhn. För akustiken ansvarade Jan-Inge Gustafsson.  

Konserthuset inrymmer en restaurang, driven av Västerås Kongress.

Se även
Västerås Kongress

Källor

Externa länkar
Västerås konserthus, officiell webbplats

Byggnader och anläggningar i Västerås
Konserthus i Sverige
Musik i Västerås
Francesco Cossiga

Francesco Cossiga, född 26 juli 1928 i Sassari, Sardinien, död 17 augusti 2010 i Rom, var en italiensk kristdemokratisk politiker. Han var Italiens president från 1985 till 1992.

Biografi
Cossiga påbörjade sin politiska karriär under andra världskriget, och han har flera gånger varit minister för italienska kristdemokraternas räkning. 

Den 13 mars 1978 utnämndes Cossiga till inrikesminister för tredje gången, denna gång i Giulio Andreottis fjärde kabinett. Tre dagar senare kidnappades den tidigare premiärministern Aldo Moro. Moros döda kropp påträffades den 9 maj 1978; dagen därpå avgick Cossiga som inrikesminister.

Cossiga var premiärminister augusti 1979 – oktober 1980. År 1991 utnämndes han till hedersdoktor vid Islands universitet.

Cossiga avled den 17 augusti 2010 efter en kort tids sjukdom.

Utmärkelser

Källor

Externa länkar

Födda 1928
Avlidna 2010
Italiens premiärministrar
Italiens inrikesministrar
Italiens presidenter
Män
Riddare och kommendör av Kungl. Maj:ts Orden
Personer från Sassari
Mottagare av Serafimerorden
Hedersdoktorer vid Islands universitet
Storkorset av Hederslegionen
Storkorset av särskilda klassen av Förbundsrepubliken Tysklands förtjänstorden
Syssling

Sysslingar, småkusiner, tremänningar eller nästkusiner är personer där en av den ena personens föräldrar är kusin till en av den andra personens föräldrar. Ordet "småkusin" används i finlandssvenskan (jämför finskans pikkuserkku), där syssling i stället, när det används, syftar på småkusiners barn (fyrmänningar). I norra Norrland används även andrakusin, som i engelskans second cousin.

En syssling till en person är sålunda barnbarn till ett syskon till personens farfar, farmor, morfar eller mormor.

Sysslingar har 25 procent gemensamma förfäder. Om sysslingarna är släkt med varandra på flera sätt kan de dock ha fler gemensamma förfäder. (Många är släkt på flera sätt om man ser några hundra år tillbaka i antavlan och alla är det om man går mycket långt tillbaka i tiden.)

Olika typer av sysslingar 
Om föräldrarna är halvkusiner, det vill säga barn till två halvsyskon, kan sysslingarna kallas halvsysslingar. Halvsysslingar har 12,5 procent gemensamma förfäder.

Två personer kan vara sysslingar och halvsysslingar till varandra på flera olika sätt samtidigt.

Synonymer 
 Tremänning. Används ofta i Dalarna, Värmland samt i södra och mellersta Norrland. Tremänningars barn kallas fyrmänningar, deras barn femmänningar och så vidare. Jämför norska "tremenning".
 A-kusin är ett gotländskt ord för syssling. I gotländskan finns också uttrycket B-kusin för brylling. Motsvarande släktrelation med ännu fler generationers avstånd kallas "gammal släkt".
 Andrakusin används i främst Norrland, bland annat i Tornedalen. Vidare används även tredjekusin i nästa led och förstakusin för kusin i första led.
 Småkusin är det finlandssvenska ordet för syssling. Ordet förekommer även i Norra Norrland. Småkusiner är alltså personer vars föräldrar är kusiner.
 Nästkusin används i första hand i Skåne, Blekinge och Halland. Jämför danska "næstsøskendebarn".

Finlandssvenska 
På finlandssvenska används för kusinbarn ”småkusin” istället för ”syssling”. Där används i stället ordet ”syssling” för det som på rikssvenska heter brylling eller fyrmänning, det vill säga kusinbarns barn i förhållande till varandra.

Etymologi 
Syssling (fornsvenska systrungi, systlungi, syzlunge) betydde ursprungligen den ena systerns barn i förhållande till den andra systerns barn, alltså kusin på mödernet, en betydelse som dock inte används längre. Jämför brylling, som från början innebar kusin på fädernet.

Tremänning (fornsvenska þræmænningr), släkting i tredje led.

A-kusin (ursprungligen avkusin).

Närliggande termer 
Två sysslingars barn kallas i sin tur bryllingar eller fyrmänningar.

Sysslingbarn är barn till en syssling. En mycket ålderdomlig betydelse av ordet sysslingbarn, som kan påträffas i äldre litteratur, är brylling.

Se även 
För en sammanställning av olika släktskapsförhållanden, se släkt.

Referenser 

Släkt