kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ultraljud

Ultraljud är ljud med en frekvens högre än den översta gränsen för människans hörsel. Ultraljud definieras ofta som ljud med en våglängd mindre än 17 millimeter i luft, det vill säga med frekvens högre än 20 kHz. Någon övre frekvensgräns finns inte definierad.

Ultraljud påverkar inte oss människor. Men vi använder ändå det i många sammanhang. I ekolod på båtar använder man ultraljud för att mäta djupet och inom arbetsfiske använder fiskare ultraljud för att upptäcka fiskstim i havsdjupet.

Fladdermöss orienterar sig med hjälp av ultraljud. De skriker ett ljud med en frekvens på upp till 120 kHz och lyssnar på ekot från föremål i närheten; ett slags sonar. Det finns även speciella ultraljudvisselpipor avsedda för att kalla på hundar, som hör höga frekvenser långt bättre än människan.

Inom medicin och industri används ultraljud för medicinsk diagnostik och teknisk diagnostik, bearbetning och rengöring. Ett exempel på diagnostiskt ultraljud inom medicin är ultraljudsundersökningar som görs för gravida. Undersökningen kan vara transabdominellt eller transvaginalt ultraljud (VUL).

Inom bilindustrin används ultraljud på självkörande bilar för att detektera objekt i bilens närhet.

Hellmuth Hertz, professor i Lund, utvecklade användningen av ultraljud för diagnostiska syften. Han studerade hjärtats rörelser med hjälp av pulsekometoden. De första diagnostiska tillämpningarna skedde dock i Storbritannien och USA. I början av 1960-talet genomfördes den första ultraljudsundersökningen av en gravid kvinna. Ultraljud utförs mycket för att bota eller hjälpa de med njursten. Det spränger nämligen sönder stenarna så att de blir mindre och att de därmed kan följa med bland annat urin ut på ett enklare och ett mindre smärtsamt sätt.

Se även
Elektronisk skadedjursbekämpning
Infraljud
Decibel
Sonografi
Ekokardiografi
Ultraljudsrengöring
Ultraljud (graviditet)
NUPP

Källor

Externa länkar 

Akustik
Medicinsk teknik
Underart

Underart (förkortningar: ssp. och subsp, av latin subspecies) är inom den biologiska systematiken en rang under art. Det är normalt inte det samma som begreppet ras, men i vissa sammanhang används de båda begreppen synonymt.

Botanik
Taxonomiskt är underart, inom botaniken, en rang under art, men en rang över varietet. Inom botaniken representerar begreppet underart en population som är åtskild geografiskt eller topografisk och som har flera unika karaktärer. Skillnaderna är dock mindre skarpa än mellan två arter och ofta förekommer övergångsformer mellan olika underarter. Avgränsningen mot understående rang varietet är oklar. Ofta finns olika uppfattningar om systematisk placering av växter, därför kan man hitta samma växt under olika ranger exempelvis i olika floror.

Underart förkortas vanligen subsp. eller ssp efter latinets subspecies. Förkortningen nsubsp. (av nothosubspecies, "ny underart"), markerar att underartens ursprung är en hybrid.

Zoologi
Inom zoologin delas en art upp i underarter när arten innehåller separata evolutionära utvecklingslinjer. Det vill säga att olika populationer av samma art är åtskilda så att det uppkommer genetiska skillnader mellan populationerna, men där skillnaderna inte är större än att en hane och en hona från var sin underart fortfarande kan få fertil avkomma tillsammans. Åtskillnaden av populationerna är ofta av geografisk eller ekologisk karaktär som exempelvis ett hav eller en öken. 

Den geografiska avgränsningen för underarter är oftast allopatrisk eller parapatrisk. Skillnader inom en art kan också vara klinal, vilket innebär att förändringen av arten över ett större område är gradvis och att den geografiska gränsen för underarterna därför är svårdefinierad.

Referenser

Noter

Källor
 Dan Larhammar, Folkvett nr 2/1999.

Systematik
Taxonomi
Universitetet

Universitetet kan syfta på:
Universitetet (tunnelbanestation) – en station i Stockholms tunnelbanenät
Universitetet (Roslagsbanan) – en station på Roslagsbanan inom Storstockholms Lokaltrafik

Se även
 Universitet
Uno Lindberg

Uno Gustaf Adolf Lindberg, född 7 november 1912 i Fors församling i Eskilstuna, död 3 september 1992 i Tumbo församling i Eskilstuna, var en svensk konstnär. 

Uno Lindberg utbildade sig vid Kungliga Konsthögskolan i Stockholm. Hans måleri kännetecknas av blockartat uppmutat och mustiga oljemålningar av halvabstrakt karaktär. Uno Lindberg har även utfört många glasfönster till kyrkor.

Lindberg var ledare för målarskolan Cliquen i Eskilstuna på  och har utfört  nio konstverk i offentlig miljö i staden.

Offentliga verk i urval 
Sankt Olofs kapell i Göteborg 
 S:ta Birgitta kyrka i Nockeby, Stockholm
 Fors kyrka, Eskilstuna 
Rubinen i Göteborg

Han är representerad i Moderna museet, Nasjonalgalleriet i Oslo, Alvar Aalto-museet i Jyväskylä och Eskilstuna Konstmuseum.

Uno Lindberg är begravd på Tumbo kyrkogård.

Källor 

Svenska glaskonstnärer
Svenska målare under 1900-talet
Representerade vid Moderna museet
Konstnärer från Eskilstuna
Födda 1912
Avlidna 1992
Män
Ulf Rahmberg

Jarl Ulf Rahmberg, född 30 september 1935 i Borås, är en svensk målare, grafiker, tecknare.

Biografi 
Rahmberg studerade dekorativ konst vid Högre konstindustriella skolan (idag Konstfack) 1952–1957 och Konsthögskolan i Stockholm 1962–1967 samt under ett flertal studieresor till Nederländerna, Italien och Spanien. Separat ställde han ut i Köping 1959 och har sedan dess medverkat i ett stort antal samlingsutställningar bland annat på Gävle museum, Lilla Paviljongen och Stockholmssalongerna på Liljevalchs konsthall. År 2012 gjordes en stor retrospektiv av Rahmberg på Borås museum, "Lustarnas trädgård och civilisationens nedräkning".

Rahmberg är detaljrik och surrealistiskt grotesk och griper tillbaka till äldre konst som Bosch, Arcimboldo och Brueghel. Han är mest känd för sina samhällskritiska målningar och bilder och sin skicklighet som tecknare. Med surrealistisk associationsrikedom, frän färg och form gisslar han kapitalism, våld och förtryck och skildrar människan som en del av teknologin. Rahmberg använder sexualiteten och obsceniteten sammankopplade med makten och förtrycket. Samtidigt är allt målat i glödande intensiva färger, som står i motsättning till bildernas innehåll.

Rahmberg genomförde 2001 det vansinniga projektet 34 alnar. Han visade då sin 20 meter långa målning (34 alnar) på Nationalgalleriet, i Gamla stan i Stockholm, ett konstnärsdrivet galleri aktivt 1984–2016 där Rahmberg var en av medlemmarna.

Han var en av de drivande krafterna bakom tidningen PUSS tillsammans med Lars Hillersberg, Karin Frostenson, Carl-Johan De Geer och Lena Svedberg.

Rahmberg har fram till sin död en garanterad inkomst på minst fem prisbasbelopp (ca 214 000 kr år 2009) per år från svenska staten genom den statliga inkomstgarantin för konstnärer.

Rahmberg är representerad vid Moderna museet i Stockholm, Kalmar konstmuseum, Göteborgs konstmuseum, Malmö museer, Sundsvalls museum och Dalarnas museum.

Familj 
Ulf Rahmberg är son till konditorn Gösta Rahmberg och hans hustru Inga-Maud (Mickan) född Wadstein. Under åren 1959–1960 var han gift med konstnärinnan Charlotte Ågård. Sedan 1961 är han gift med Inger Rahmberg, född Johansson.

Referenser

Noter

Källor
Svenskt konstnärslexikon del IV sid 452, Allhems Förlag, Malmö. 
Svenska konstnärer, Biografisk handbok, Väbo förlag, 1987, sid 432,

Externa länkar 
Bild från 34 alnar
Ulf Rahmberg -  Officiell webbplats

Ulf Rahmberg i Lexikonett

Svenska målare under 1900-talet
Svenska illustratörer
Svenska tecknare under 1900-talet
Svenska grafiker under 1900-talet
Innehavare av statlig inkomstgaranti för konstnärer
Konstnärer från Borås
Födda 1935
Levande personer
Män
Uppsala län

Uppsala län är ett av Sveriges län, beläget i östra Svealand, vars residensstad är Uppsala. Uppsala läns valkrets utgör valkrets vid riksdagsval i Sverige. Länsbokstav är C.

Sedan 20 april 2023 är Stefan Attefall länets landshövding.

Historia 

Länet bildades 1641 ur Upplands län, återgick dit 1649–1652 och 1655 för att slutgiltigt vara ett eget län från 1714. 

År 1971 överfördes nuvarande Knivsta kommun samt dåvarande Östhammars kommun hit från Stockholms län. Vid samma tidpunkt överfördes Upplands-Bro kommun till Stockholms län från Uppsala län. Knivsta kommun nybildades 2003 genom en utbrytning ur Uppsala kommun av det området som före sammanslagningen 1971 utgjort Knivsta landskommun.

Den 22 september 2005 beslutade riksdagen att överföra Heby kommun i Västmanlands län till Uppsala län. Ändringen trädde i kraft den 1 januari 2007.

Geografi 
Länet omfattar de västra och norra delarna av landskapet Uppland, samt ön Jörsön i Söderfors socken och den sydöstra delen av ön Tjuvholmen med mindre omkringliggande områden i Nora socken vilka ligger i Gästrikland. Det gränsar mot Stockholms, Södermanlands, Västmanlands och Gävleborgs län. Uppsala län delar dessutom en extremt kort landgräns med Finland, en liten ö kallad Märket. Länet har drygt  invånare (2022). Det har från och med 2007 en yta på 8 209 kvadratkilometer.

Styre och politik

Administrativ indelning

Kommuner 

Enköpings kommun
Heby kommun
Håbo kommun
Knivsta kommun
Tierps kommun
Uppsala kommun
Älvkarleby kommun
Östhammars kommun

Politik

Politiska majoriteter i Uppsala län

Befolkning

Demografi

Tätorter 

De största tätorterna i länet enligt SCB:

Residensstaden är i fet stil.

Befolkningsutveckling

Kultur

Traditioner

Kultursymboler och viktiga personligheter
Länsvapnet
Blasonering: I rött fält ett riksäpple av guld.

Vapnet, som är identiskt med landskapsvapnet för Uppland, fastställdes som länsvapen 1939. Det hade då redan länge brukats av länsstyrelsen, trots att landskapets och länets områden skiljer sig åt.

När vapnet är krönt med en kunglig krona representerar det Länsstyrelsen.

Se även 
 SVT Nyheter Uppsala – regionala nyheter för Uppsala och Uppsala län
 Landshövdingar i Uppsala län
 Region Uppsala - tidigare Landstinget
 Uppsala universitet
 Upplandsstiftelsen

Noter och referenser

Externa länkar 
 Länsstyrelsen i Uppsala län
 Region Uppsala
 Upplandsstiftelsen

 
Sveriges län
Bergslagen
Upsala Nya Tidning

Upsala Nya Tidning (UNT) är en morgontidning som utges i Uppsala och alla angränsande kommuner till Uppsala kommun i Uppsala län samt även i Sigtuna kommun i Stockholms län. 

UNT är liberal och konkurrerar lokalt endast med gratistidningen Uppsalatidningen. Vid sin död ålade Axel Johansson exekutorerna av sitt testamente att se till så "att tidningen redigeras i liberal, icke i förbudistisk, frireligiös eller socialdemokratisk anda".

Chefredaktör och verkställande direktör är Johanna Odlander, sedan juni 2023. Politisk chefredaktör är, sedan december 2018, Sakine Madon.

Företaget ägs av tre stiftelser: Axel Johanssons donation, Axel Johanssons minne och Axel Johanssons understödsfond, som förvaltar den aktiemajoritet Axel Johansson ägde i UNT vid sin död. Tidningen utgavs för första gången 3 december 1890 och var liberal och frisinnad. Tidningen grundades av en krets medlemmar i studentföreningen Verdandi år 1890. De första åren gav tidningen ut tre eftermiddagar i veckan. 1898 ökade man utgivningen till fyra dagar i veckan. År 1901 togs steget att övergå till morgonutgivning sex dagar i veckan. Numera utges tidningen alla dagar.

3 september 2009 planerades UNT bli en del av NTM-koncernen (en tidningskoncern kring Norrköpings Tidningar). Maj 2011 var tidningen hälftenägd av de Johanssonska stiftelserna, medan den andra halvan tillhörde Norrköpings Tidningars Media AB.

UNT arrangerade mellan åren 1990 och 2015 den årliga fyrverkeriföreställningen UNT:s adventsfyrverkeri den första söndagen i advent i Botaniska trädgården i Uppsala.

18 minuter
18 minuter var en gratis lokal nyhetstidning i Uppsala utgiven av Upsala Nya Tidning. Tidningen delades ut på vardagar i ställ runtom i Uppsala, samt på Upplands Lokaltrafiks bussar och på Upptåget. Tidningens första nummer gavs ut 11 maj 2009. Redaktionen bestod av tre personer samt redigeringspersonal på NTM-kollegan Extra Östergötland. Redaktör var Jens Pettersson.  Tidningen lades ned i juni 2013.

Chefredaktörer 
Lista från UNT:

Yngve Svartengren, 1890–1897
Herman Fernlund, 1897–1903
Axel Johansson, 1903–1948
Lennart Hartmann, 1950–1957
Sven-Erik Larsson, 1957–1959
Lennart Hirschfeldt, 1960–1982
Folke Johansson, 1983–1994
Jörgen Ullenhag, 1994–2002
Lars Nilsson, 2002–2011
Hanna Stjärne, 2011–2014
Charlotta Friborg, 2015–2016
Kalle Sandhammar, 2017–2023
Johanna Odlander, 2023–

Galleri

Källor

Externa länkar 
 Upsala Nya Tidnings webbplats
 Roland Agius: "Upsala Nya Tidning"

Dagstidningar startade 1890
Svenska dagstidningar
Svenskspråkiga dagstidningar
Media i Uppsala
Företag i Uppsala
Ulf Henricsson (länsråd)

Ulf Inge Rickard Henricsson, född 17 december 1939 i Kristinehamn, är en svensk ämbetsman. Han gifte sig 1979 med Gunhild Hammarström.

Han studerade vid Uppsala universitet och tog 1965 en filosofie och politices magisterexamen. Han var därefter 1965-1971 anställd vid Statskontoret och blev 1971 byråchef vid länsstyrelsen i Stockholms län, 1976 kanslichef vid länsstyrelsernas organisationsnämnd (LON) samt 1980 departementsråd i Civildepartementet. Från 1989 var han länsråd och ställföreträdande landshövding i Uppsala län. Från 1 augusti till 31 december 2002 var han tillförordnad landshövding i Uppsala län. Han efterträdde Ann-Cathrine Haglund som gått i pension. Den 1 januari 2003 tillträdde före detta riksdagspolitikern och talmannen Anders Björck tjänsten som landshövding.

Se även 
Länsstyrelsen i Uppsala län

Källor
 Vem är det 1997

Landshövdingar i Uppsala län
Män
Födda 1939
Levande personer
Personer från Kristinehamn
Protozoer

Protozoer (Protozoa) är ett samlingsnamn för diverse olika encelliga eukaryota organismer, som uppvisar egenskaper som normalt förknippas med djur – exempelvis rörlighet och avsaknad av fotosyntes. Ett äldre namn på protozoer är urdjur eftersom man tidigare ansåg att dessa var de första djuren som uppstod på jorden. Modern forskning har dock visat att protozoerna är en parafyletisk grupp av organismer som inte har så mycket med varandra att göra. Detta innebär bland annat att de äkta djuren är närmare släkt med svampar än vad de är släkt med vissa protozoer. I modern systematik återfinns protozoerna spridda över de eukaryotiska supergrupperna.

Protozoer är mycket vanliga både i akvatiska och terrestra miljöer. Traditionellt delas protozoerna upp i grupper baserade på morfologi – hur de ser ut: ciliater, flagellater och amöbor. Protozoer kännetecknas av att de är heterotrofer, de får sin näring från organiskt material, till skillnad från alger som har fotosyntes. Många protozoer lever av andra mikroorganismer, t.ex. bakterier eller svampar. Det finns också protozoer som lever på dött organiskt material och andra lever som parasiter på andra organismer.

Både fylogenetiskt och ekologiskt är det svårt att avgränsa protozoerna från andra protister. Till exempel har vissa arter både kloroplaster och fagotrofi vilket gör det svårt att göra en klar skillnad mellan protozoer och alger. Därför har det vidare begreppet protister allt mer kommit att ersätta protozoer. Istället för protozoer används ofta ”heterotrofa protister”.

Egenskaper
Protozoers cellkropp begränsas utåt av ett membran, som omsluter cytoplasman och de organeller, som motsvarar de högre djurens organ. Hos vissa grupper finns ett yttre skelett, bildat genom utfällning av bl. a. kalcium eller kisel. Ibland möter även inre skelettbildningar, t. ex. hos radiolarer. Amöborna har tillfälliga utskott hos cellen, så kallade pseudopodier, med vilkas hjälp de tar upp föda och förflyttar sig. Andra protozoer har permanenta utskott, så kallade gisseltrådar (flageller), vanligen en eller två, ibland flera, eller cilier, som är kortare än flagellerna och ofta ordnade i regelbundna rader. Många protozoer bildar motståndskraftiga cystor när miljöförhållanden är ogynnsamma som vid torka eller brist på föda.

Protozoer fortplantar sig antingen på könlös väg, vanligen genom att kärna och cytoplasma delar sig i två dotterceller, eller könligt genom en sammansmältning av kärnor från två olika moderdjur, i regel följd av delning. Protozoer är vanligen solitära, men kolonibildande former förekommer.

Historia 
Ordet "protozoa" myntades år 1818 av zoologen Georg August Goldfuss, som den grekiska motsvarigheten till tyska Urtiere, vilket betyder "primitivt, eller uråldrigt djur".

Källor

Externa länkar 

Protister
Ulf Adelsohn

Ulf Adelsohn, född 4 oktober 1941 i Hedvig Eleonora församling i Stockholm, är en svensk jurist och politiker. Han var partiledare för Moderaterna 1981–1986, finansborgarråd i Stockholm  1976–1979, kommunikationsminister 1979–1981 och landshövding i Stockholms län 1992–2001.

Karriär 
Ulf Adelsohn blev jur. kand. vid Stockholms universitet 1968. Han var därefter ombudsman för fastighets AB Stockholm City 1968–70 samt direktörsassistent vid SACO 1970–73. Han var ordförande för Konservativa studentförbundet 1966–68, vice ordförande för Moderata samlingspartiet i Stockholm 1968–73, ledamot av partistyrelsen från 1978 och partiledare 1981–86. Adelsohn var gatuborgarråd i Stockholm 1973–76, finansborgarråd 1976–79 och därefter statsråd och chef för kommunikationsdepartementet (kommunikationsminister) 1979–81 samt riksdagsledamot 1982–88.

Ulf Adelsohn var landshövding i Stockholms län 1992–2001. Han var från 2001 till i april 2011 styrelseordförande för SJ AB.

Han var ordförande i ishockeysektionen för Djurgårdens IF 1974–77 och ledamot av riksidrottsstyrelsen 1977–78. Adelsohn har också skrivit romanen Priset för ett liv tillsammans med Olov Svedelid.

Familj och bakgrund 
Ulf Adelsohn är son till kanslirådet Oskar Adelsohn (1894–1983) och dennes hustru Margareta, född Halling (1907–99). På faderns sida har han polsk-judiskt påbrå. Hans syster Inger var under en tid gift med Knut Hammarskjöld.

Adelsohn är sedan 1981 gift med Lena Adelsohn Liljeroth, med vilken han har två barn. Paret är bosatt i Stockholm och har ett sommarhus på Käringön i Orust kommun.

Adelsohn är på mödernet i sjunde led ättling till Jacob Johan Anckarström, Gustav III:s mördare. Anckarström var hans mormors mormors mormors far. Två av faderns många syskon var Harald och Arne Adelsohn.

Referenser

Noter

Webbkällor
 , Läst 16 maj 2016.
 
 
  Kritiserade regeringen fick sparken - Expressen.se. Läst 16 maj 2016.
 Personakt för Gustaviana Elisabet Löwen. Läst 29 april 2016.

Tryckta källor
 Fakta om folkvalda: Riksdagen 1985-1988, utgiven av Riksdagens förvaltningskontor, Stockholm 1986 ISSN 0283-4251
  
 Sveriges dödbok 1947–2003, (CD-ROM version 3.0), utgiven av Sveriges Släktforskarförbund 2005

Externa länkar 

Borgarråd i Stockholms stad
Landshövdingar i Stockholms län
Svenska jurister under 1900-talet
Ledamöter av Sveriges riksdag för Moderaterna
Sveriges kommunikationsministrar
Alumner från Stockholms universitet
S:t Eriksmedaljörer
Moderata samlingspartiets partiledare
Sommarvärdar 1980
Födda 1941
Levande personer
Män
Svenska idrottsledare
Politiker från Stockholm
Mottagare av Hans Majestät Konungens medalj
Jurister från Stockholm
Svenska politiker under 1900-talet
Utstrålning

Utstrålning kan syfta på:

 Utstrålning (new age) – i New Age, en människas energifält runt kroppen
 Terrestrisk strålning – den infraröda strålning som emitteras av jorden
Upprorsledare

Upprorsledare är en ledare av ett uppror.

Kända upprorsledare

Sverige
 Tunne, en träl under kung Egil av Svitjod, som ledde ett uppror och utkämpade flertal slag mot Egil. (Tunne är inte historiskt belagd, han omnämns av Snorre Sturlasson i Ynglingasagan).
 Engelbrekt Engelbrektsson ledare för upproret 1435 mot Erik av Pommern.
 Gustav Vasa leder uppror mot Kristian II och blir senare kung, år 1521.
 Peder Sunnanväder, Knut Mikaelsson och Daljunkern ledare för flera oroligheter under tiden 1524 - 28.
 Ture Jönsson (Tre Rosor), en av ledarna för västgötaherrarna, ett uppror mot Gustav Vasa, år 1529.
 Måns Nilsson i Aspeboda och Anders Persson på Rankhyttan ledare för Klockupproret, år 1532 - 33.
 Nils Dacke, ledare för Dackefejden under Gustav Vasas tid som kung, år 1542 - 43.
 Skinnar Per Andersson, Gustaf Schedin och Vilhelm Gustaf Wrangel, ledare för den Stora daldansen, år 1743.

Andra länder
 Miguel Hidalgo, ledare för resningen i Mexiko mot Spanien 1810.
Andreas Hofer, ledare för det tyrolska upproret mot Bayern och Frankrike 1809. 
 Thomas Münster, ledare för ett antal bondeuppror i Tyskland under tidigt 1500-tal.
 Kwame Nkrumah, ledare för processen som ledde till Ghanas självständighet 1957.

Personer inom historia
Upprorsledare
Uppror

Uppror, brott enligt svensk rätt, 18 kap. 1 § brottsbalken. Den döms för uppror, som företar en handling med uppsåt att statsskicket med vapenmakt eller i övrigt med våldsamma medel skall omstörtas eller att åtgärd eller beslut av statschefen, regeringen, riksdagen eller högsta domarmakten skall framtvingas eller hindras med motsvarade medel, om handlingen innebär fara för uppsåtets förverkligande. 

För uppror döms till fängelse i tio år eller på livstid eller, om faran för förverkligande var ringa, i lägst fyra och högst tio år. Om handlingen kan rubriceras som högförräderi, döms för det brottet i stället.

Allmänspråklig innebörd
Uppror kan även ha en allmänspråklig innebörd, som är vidare än den som lagstiftaren har definierat i brottsbalken. Ordet "uppror" är känt i svenskan sedan 1524. I politiska sammanhang innebär uppror ett på något sätt organiserat, och inte bara tillfälligt och slumpmässigt, angrepp mot statsmakten med användande av lagstridigt våld, med ett mer eller mindre klart uttalat syfte att störta regeringen eller hastigt förändra statsskicket i övrigt. Ordet uppror kan även användas för att beteckna försök av befolkningsminoriteter att bryta loss delar av en stat efter historiska eller etniska gränser för att bilda en ny stat. Det är snarare historien än juridiken som på längre sikt avgör om upproret var berättigat eller ej. Folkresning och insurrektion har liknande betydelse.

Uppror i Sverige

1318 Upproret mot kung Birger Magnusson
1356 Första upproret mot Magnus Eriksson
1363 Andra upproret mot Magnus Eriksson
1371 Tredje upproret mot Magnus Eriksson
1434 Engelbrektsupproret
1524 Första dalupproret
1527 Daljunkerns uppror
1529 Västgötaherrarnas uppror
1531 Klockupproret
1542 Dackefejden
1596 Klubbekriget (I finska Österbotten)
1653 Morgonstjärneupproret 
1743 Dalupproret 1743 
1793 Studentupploppet i Lund
1811 Klågerupskravallerna
1848 Marskravallerna 
1917 Hunger- och militärdemonstrationerna
1968 Majrevolten i Sverige

Uppror i Sovjetunionen och kommunistblocket
 År 1921 gjorde anarkistiska matroser i Kronstadt gemensam sak med sovjeten i Petrograd och gjorde uppror mot bolsjevikregimen i Sovjetunionen
 År 1956 inträffade Ungernrevolten, en nedslagen resning mot den kommunistiska regeringen och Sovjetunionens inblandning i landets styre.
 År 1989, strax efter Berlinmurens fall, skedde en våldsam revolution mot diktatorn Nicolae Ceaușescu i Rumänien som störtade den sittande kommunistregeringen.

Se även 
 Statskupp
 Tryckfrihetsbrott
 Upplopp

Referenser

 Den Osynliga Kommittén: Det Stundande Upproret. Pluribus Förlag, Lund 2010. 

 
Yttrandefrihetsbrott
Tryckfrihetsbrott
Våld