kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Beskickning (metallurgi)

Beskickning, den blandning av olika material som en ugn fylls med vid framställning av exempelvis tackjärn. I en modern masugn utgörs beskickningen i huvudsak av sinter, som framställs genom bränning av finkrossad malm blandad med koksstybb och mald kalksten.

Metallurgi
Järnbruk
Blindschakt

Blindschakt är vid gruvdrift ett schakt som ej når upp till marknivån, utan blott drivits mellan olika nivåer under jord.

Källor

Gruvdrift
Balzac (musikgrupp)

Balzac är ett japanskt horrorpunkband som bildades 1992 i Osaka. De anses av många vara den japanska motsvarigheten till det amerikanska horrorpunkbandet The Misfits.

Medlemmar
Hirosuke, sång (1992-) 
Atsushi, gitarr (1993-)
Akio, bas (1997-)
Takiyuki, trummor (2002-)

Diskografi
 Deep Blue: Chaos from Darkism II (2006)
 Deep Blue: Chaos from Darkism (amerikansk utgåva 2007)

Japanska musikgrupper
Japanska punkband
Musikgrupper bildade 1992
WP:Projekt Japan
Bohr

Bohr är ett efternamn, som burits av flera kända danska vetenskapsmän, där Niels Bohr är den främste.

Personer med efternamnet Bohr

 Aage Bohr (1922–2009), dansk teoretisk fysiker, Nobelpris 1975
 Christian Bohr  (1855–1911), dansk fysiolog
 Gottfried Bohr (1773–1832), dansk-norsk naturforskare
 Harald Bohr (1887–1951), dansk matematiker och fotbollsspelare
 Niels Bohr  (1885–1962), dansk teoretisk atomfysiker, Nobelpris 1922

Vetenskapliga upptäckter och resultat namngivna efter Bohr-familjen

Efter Niels Bohr
 Bohrs atommodell
 Bohrs korrespondensprincip
 Bohrmagnetonen
 Niels Bohrinstitutet
 Bohrium

Efter andra familjemedlemmar
 Bohreffekten
 Bohr-Mollerups sats

Geografi

Iran 

 Bohr (ort), Bushehr,

Sverige

 Bohrs bruk, Lindesbergs kommun

Se även
 Bor (olika betydelser)

Danska efternamn
Efternamnsförgreningssidor
Skogaholms herrgård

Skogaholms herrgård är en större herrgård med separat flygel för kök och hushållspersonal. Den ligger på Skansen i Stockholm.

Historia
Herrgårdens huvudbyggnad skänktes år 1929 till Nordiska museet och flyttades från Skogaholms bruk i Svennevads socken i sydöstra Närke. Donationsbrevet undertecknades 20 september 1929 av brukspatron Ivan Svensson för Skyllbergs bruks AB. Den 15 mars 1930 lades första grundstenen på Skansen av hertigen av Närke, Prins Eugen. Herrgården invigdes på Mikaelisöndagen 4 oktober 1931 i närvaro av kronprins Gustaf Adolf.

Herrgården är byggd omkring 1690 för Catharina Rosenberg och hennes man Anders Wennerstedt i adelsätten Wennerstedt, som ärvt Skogaholm efter hennes föräldrar Simon Rosenberg och Margareta Larsdotter. Byggnaden hade då synligt rödfärgat timmer med vita knutar. På 1790-talet reveterades herrgården och försågs med nya större fönster och en baldakin med sina ryttare ovanför entrédörren.

Denna herrgård har alla klassiska attribut med herrens avdelning till vänster i byggnaden och damens till höger. Salen innanför entrén har dolda dörrar i väggarna för serveringspersonalen.

Sägen
Skogaholm har en spökhistoria förknippad med sig, en berättelse om ett mord på en budbärare. Denne skulle ha bragts om livet för en läderväska fylld med pengar. En tjänare på herrgården misstänktes gärningen utan att väskan hittades. När herrgården flyttades till Skansen lär en tom läderväska ha återfunnits på vinden.

Bildgalleri

Källor

Noter

Externa länkar

Skogaholms herrgård, Skansens webbplats
, sid. 1.

Herrgårdar i Uppland
Herrgårdar i Närke
Skansen
Sverige under 1690-taletSkogaholms herrgård, 3D modell från Sketchfab

 Skogaholms herrgård på Sketchfab
Mercyful Fate

Mercyful Fate är en dansk heavy metal-grupp, bildad 1981. Ett av de stilbildande banden inom hårdare metalgenrer.

Bandet debuterade 1982 med en EP som heter Mercyful Fate, men är mer känd som Nuns Have No Fun efter en av låtarna på EP:n. Mercyful Fate har haft ett stort inflytande på uppkomsten av genrer som black metal, thrash metal och death metal. Även om Mercyful Fate spelade en rak heavy metal var de satanistiska inslagen stora och den musikaliska delen var obeveklig och snabb utan att bli punkig som föregångarna Motörhead och Venom. 1983–1984 stod Mercyful Fate på toppen av sin karriär. Med albumen Melissa och Don't Break The Oath skrev Mercyful Fate in sig i hårdrockshistorien. Den falsettsjungande King Diamond gick senare vidare och formade sitt eget band under namnet King Diamond. Mercyful Fate gjorde ett uppehåll men de återkom i mitten av 1990-talet och har sedan dess släppt flera album. Hank Sherman meddelade i maj 2020 att han skrivit flera låtar till ett nytt album.

Medlemmar

Nuvarande medlemmar
 King Diamond (eg. Kim Bendix Petersen) – sång 
 Hank Shermann (eg. Rene Krolmark) – gitarr 
 Mike Wead (eg. Mikael Wikström) – gitarr (1996– ) 
 Bob Lance (eg. Bjarne Thomas Holm) – trummor 
 Joey Vera – bas (2019–)

Tidigare medlemmar
Gitarr
 Carsten Van Der Volsing 
 Benny Petersen 
 Michael Denner 

Basgitarr
 Ole Beich 
 Grabber (eg. Timi Hansen) 
 Sharlee Mercyful Fate (eg. Charles Peter Andreason aka Sharlee D'Angelo) 

Trummor
 Jan Lindblad 
 Old Nick Smith 
 Ole Frausing 
 Kim Ruzz 
 Morten Nielsen 
 Snowy Shaw (eg. Tommie Helgesson)

Turnerande medlemmar
Joey Vera – basgitarr

Diskografi 
Studioalbum

1999 – 9

EP

Singlar
1983 – "Black Masses"
1993 – "Egypt"
2009 – "Evil"

Samlingsalbum

Källor

Externa länkar

 Mercyful Fate på Encyclopaedia Metallum

Danska metalgrupper
Danska black metal-grupper
Musikgrupper bildade 1980
Blåsmanet

Blåsmanet (Physalia physalis), eller portugisisk örlogsman, är en manetliknande kolonial organism som tillhör klassen hydrozoer och som företrädesvis lever i tropiska vatten. Arten är ingen manet, utan ett kluster eller koloni av ett antal olika organismer med samma genetiska ursprung, så kallade zooider.

Beskrivning 
Den består av en gasblåsa från vilken näringsceller och nässelceller hänger ned. Längs dess tentakler har den nässelceller som reagerar och skjuter ut sitt gift vid beröring. Dessa tentakler kan bli upp till 50 meter långa, även om omkring 10 meter är den genomsnittliga längden. Den har en blåsa som fylls med gas utsöndrad av ett av djuren och som sticker upp ovan vattenytan och fungerar som ett segel. "Seglet" kan tömmas, för att undkomma angripare, så att blåsmaneten sjunker. Gasblåsan kan hos den atlantiska varianten bli upp till 30 centimeter lång, och innehåller huvudsakligen kvävgas och kolmonoxid men även en mindre del argon. I fuktiga omgivningar kan nässelcellerna reagera lång tid efter att djuret är synligt dött.

Bildgalleri

Referenser 

Nässeldjur
Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete

Beredningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) var en statlig biståndsmyndighet som 1995 uppgick i det då nybildade Sida.

BITS syfte var att främja tekniskt samarbete och ekonomisk och social utveckling i av UD anvisade låg- och medelinkomstländer.  BITS verksamhet omfattade projekt och insatser inom områden där Sverige hade kompetens, kunskap och teknologi, och den bärande idén var att samarbetsländerna skulle få tillgång till denna erfarenhet inom områden som var av specifikt intresse för dem. 

De biståndsmetoder som användes var främst krediter, internationella kurser och KTS (kontraktsfinansierat tekniskt samarbete). 

KTS som samarbetsform utformades för att möta efterfrågan på svenska kunskaper och erfarenheter i länder där Sverige annars inte bedrev långsiktigt utvecklingsarbete, såsom exempelvis i medelinkomstländer.  Målet med KTS är att ”främja kapacitetsutveckling i samarbetsländerna samt utifrån svenska erfarenheter förmedla kunskap inom områden som är av strategisk betydelse för samarbetsländernas utveckling”.  Metoden kräver kostnadsdelning och att mottagarparten tar en ledande roll, samt att samtliga projektförslag skall ha ett tydligt fattigdomsperspektiv.  

Den nya formen av u-krediter som tillkom i slutet på 1970-talet sökte kombinera inhemska intressen, såsom att stärka svensk industris konkurrenskraft, med biståndspolitiska intressen.  Syftet med u-krediter var flerfaldigt, dels sågs de som ett sätt att skapa utvecklingssamarbete med länder som inte tillhörde de fattigaste länderna; dels såg man dem som en möjlighet att mobilisera nytt kapital för investeringar i dessa länder; och dels fungerade u-krediterna som ett sätt att starkare engagera näringslivet i biståndet.  U-krediterna kom att administreras av BITS och blev således en skild verksamhet från biståndet i övrigt (som sköttes av SIDA). U-krediterna blev ett sätt för svenska företag att etablera sig, eller stärka sina positioner, på ett antal viktiga, växande marknader, såsom exempelvis Kina.

Externa länkar
 Instruktion för BITS, SFS 1992:269

Svenska statliga biståndsorganisationer
Ladislav Nižňanský

Ladislav Nižňanský, född 24 oktober 1917 i Slovakien i Čadca, död 23 december 2011 i München, var en tysk-slovakisk militär. Från 1944 till 1945 tjänstgjorde han som kapten i Abwehrgruppe 218 "Edelweiß".

Nižňanský var 1944–1945 befälhavare för det slovakiska SS-kommandot Edelweiss, som bekämpade partisaner i Slovakien. I januari och februari 1945 förövade Nižňanskýs kommando tre massakrer i byarna Kľak, Ostrý Grúň och Kšinná. Sammanlagt 164 män, kvinnor och barn arkebuserades som straff för att man i de tre byarna påstods ha hjälp partisaner. Nižňanský skall personligen ha skjutit ihjäl minst 20 personer.

I oktober 2004 ställdes Nižňanský inför rätta för krigsförbrytelser. Rättegången drog ut på tiden, men i december 2005 friades den 88-årige Nižňanský från alla anklagelser.

Referenser 

 
Födda 1917
Avlidna 2011
Män
Slovakiska militärer
Personer från Čadca
Trekantseuforbia

Trekantseuforbia (Euphorbia trigona) är en kaktusliknande växt inom törelsläktet. Därmed är den egentligen inte någon riktig kaktus. Den kallas för High Chaparral i folkmun. 

Törelväxter
Tr Växtindex
Annulus

Annulus kan avse:

 Annulus – en biskopsring, främst inom Romersk-katolska kyrkan, se Biskopsskrud
 Annulus – ringformig bildning på ett sporangium, se Sporangium
 Annulus (zoologi) –  inom Zoologi en yttre cirkulär ring
Balja

Balja kan syfta på:

 Balja (kärl) –  ett större, men fortfarande manuellt flyttbart, lågt, öppet kärl avsett för tvätt, bad eller disk 
 Balja (botanik) – en enrummig kapsel
 Balja (vapen) – ett fodral till ett eggvapen
Baljkapsel

Inom botaniken betecknar en baljkapsel (latin: folliculum) en enrummig, torr frukt (kapsel) som bildas av en karpell (fruktblad) och som innehåller minst två frön. Baljkapseln skiljer sig från baljan genom att den endast öppnar sig längs karpellens sammanvuxna kanter ("buksömmen"). Vanligtvis bildas fler än en baljkapsel per blomma. Baljkapslar återfinns bland annat hos magnolior (Magnolia), familjerna ranunkelväxter (Ranunculaceae), pionväxter (Paeoniaceae), stjärnanisväxter (Illiciaceae) och Crossosomataceae samt underfamiljen Spiraeoideae hos rosväxterna.

Referenser

Botanik
Bladöron

Bladöron är små utväxter där ett gräsblad ansluter till strået, alltså där bladskivan övergår i bladskidan. Inte att förväxla med snärp som går upp längs strået. Väl utvecklade bladöron är ovanliga men kan bli så stora att de omsluter strået.

Referenser 

Växtanatomi
Blomställning

Blomställning är en del av en växt. Den består av minst två blommor som sitter på samma huvudaxel utan att det finns fullt utbildade mellanliggande blad. Svepeblad eller högblad kan förekomma i blomställningen. Blomställningar finns som enkla, sammansatta, begränsade (cymösa) och obegränsade (racemösa). Vissa växter saknar blomställningar, då sitter blommorna i stället ensamma eller åtskilda från varandra i toppen av stjälken.

Enkla blomställningar

Begränsade (cymösa) blomställningar

Begränsade blomställningar kallas även knippen. Huvudaxeln (rachis) avslutas med en toppblomma, tillväxten av blomställningen sker via sidoaxlar. Huvudaxelns blomma utvecklas före sidoaxlarnas, vars blommor i sin tur utvecklas före deras respektive sidoaxlars, etcetera. Nejlikväxter, törelväxter, fetbladsväxter och tågväxter är exempel på familjer med begränsade blomställningar.
Knippe - skotten slutar i en blomma, de övriga blommorna kommer i änden på sidoskott under denna.

Obegränsade (racemösa) blomställningar
Tillväxten sker längs huvudaxeln, utan toppblomma (en "skenbar toppblomma" kan förekomma).

Ax - blommorna sitter, utan skaft, direkt på huvudaxeln.
Hänge - är ett ax med slak hängande huvudaxel.
Kotte - är ett förvedat ax.
Huvud - är ett ax med förkortad, ofta förtjockad, huvudaxel. Blomskaft saknas eller är mycket korta.
Kolv - är ett ax med förtjockad huvudaxel, finns hos bland annat kallaväxter.
Enkel klase - blommor skaftade.
Kvast - liknar klasen, men blommorna sitter mer eller mindre i samma höjd.
Flock - liknar till det yttre kvasten, men huvudaxeln är förkortad så att blomskaften utgår från "samma punkt". Förekommer hos bland annat flockblommiga växter och amaryllisväxter.
Korg - huvudaxeln är ombildad till en disk- eller korgliknande bildning, i denna sitter blommorna utan skaft. Förekommer hos korgblommiga växter.

Sammansatta blomställningar
Sammansatt ax eller dubbelt ax - förekommer hos bland annat gräs och halvgräs (kallas ofta bara för "ax" hos dessa), och är en axlik blomställning bestående av småax. 
Vippa - förekommer hos gräs och är en klaselik blomställning bestående av småax.

Referenser
 Blomställning i Nordisk familjebok, Uggleupplagan, del 3, 1905, spalt 762-765.
 Irene Andersson & Lena Widell, 1981, Botanik från grunden, för jordbruk, skogsbruk, trädgård'', sid. 16.

Noter

Växtmorfologi
Blommor
Brännhår

Brännhår är en encellig hårbildning från epidermis hos vissa växter. Brännhår är mest kända från nässelsläktet.

Brännhår hos nässelsläktet 
Hos nässelsläktet finns brännhår på alla växtens delar utom bladens ovansida. Ett brännhår består av en giftkörtel och ett därifrån utgående ihåligt borst, som liknar ett fint glasrör med spröd, kiselhaltig vägg och i spetsen, som är krökt, slutar med en liten kula. När brännhåret vidröres, bryts det av strax nedanför kulan, eftersom rörets vägg är tunnast där, och eftersom spetsen är krökt blir brottytan sned, så att det avbrutna håret bildar ett stickredskap av samma snett avskurna form som vissa ormars gifttänder eller den fina spetsen på en injektionsspruta. Därigenom kan det orsaka ett fint sår och även ingjuta i såret giftkörtelns vätska som består av bland annat myrsyra, acetylkolin och histamin. Myrsyra finns för övrigt även hos myror och getingar.

Referenser

Växtanatomi
Cupula

Cupula kan avse:

 Cupula (känselorgan) – en gelemassa i sidolinjeorganen hos fiskar och amfibier
 Cupula (balans) – en geleartad vävnad vid balansorganet
 Cupula (bokväxt) – en utväxt på bokväxter
Ekotyp

Ekotyp är en ärftligt specialiserad variant (inom en art), anpassad till en viss miljö men inte avskild från andra ekotyper genom någon sterilitetsbarriär. Bildandet av ekotyper är en form av mikroevolution.

Havsstrandsformer av växtarterna kvickrot och baldersbrå är exempel på ekotyper. De flesta vittspridda arter är mer eller mindre tydligt anpassade till bl.a. ortens klimat, vilket kan sägas vara en mer otydligt avgränsad ekotypbildning.

Begreppet infördes på 1920-talet av den svenske botanikern Göte Turesson.

Källor

Botanik
Evolution
Ekologi
Elaiosom

En elaiosom är en fettkropp på ett frö. Fettet sitter utanpå fröet och gör att myror lockas att bära iväg fröet. När de senare (vid stacken) tar loss fettet, slängs fröet iväg. Myrspridning av frön, så kallad myrmekokori, är vanligt hos till exempel violer, fryle och många sorters euphorbia.

Växtmorfologi
Flytjord

Flytjord är en typ av siltjord som har mycket högt vatteninnehåll och hög kapillaritet i kombination med dålig kohesion. Den höga vattenhalten gör marken rörlig och instabil, i synnerhet på sluttningar. Vissa växter föredrar att växa på flytjord.

Geologi
Jordarter
Soldater äro vi som glatt gå ut i strid

Soldater äro vi som glatt gå ut i strid är en sång med text av John Appelberg från 1895. Musiken är skriven av Alfred E Braine.

Publicerad i 
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1907 som nr 389.
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 431 under rubriken "Strid och verksamhet - Under striden".
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 489 under rubriken "Strid Och Verksamhet - Kamp och seger".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 643 under rubriken "Strid och kallelse till tjänst".

Inspelningar
Öppnade ögon, Herre oss giv som nr 10.

Svenska psalmer
Brittiska psalmer
Vem kan läka hjärtesåren

Vem kan läka hjärtesåren är en sång med text av John Appelberg från 1892. Musiken är en tysk melodi av en okänd upphovsman.

Publicerad i 
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 29 under rubriken "Frälsningssånger - Frälsningen i Kristus".
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1930 som nr 29.
Segertoner 1960 som nr 194
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 107 under rubriken "Frälsning".
Segertoner 1988 som nr 592 under rubriken "Att leva av tro - Helande till kropp och själ".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 374 under rubriken "Frälsning".

Källor

Fotnoter

Svenska psalmer
Vem är denne som ibland oss går

Vem är denne som ibland oss går är en sång med text av John Appelberg från 1920. Musiken är av okänt ursprung.

Publicerad i 
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 363 under rubriken "Jubel, erfarenhet och vittnesbörd".
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1930 som nr 363.
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 351 under rubriken "Det Kristna Livet - Jubel och tacksägelse".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 451 under rubriken "Helgelse".

Svenska psalmer
Kendal

Kendal är en stad och civil parish i grevskapet Cumbria i nordvästra England. Staden är huvudort i distriktet South Lakeland och ligger vid floden Kent, cirka 31 kilometer norr om Lancaster och cirka 40 kilometer nordost om Barrow-in-Furness. Tätortsdelen (built-up area sub division) Kendal hade 28 586 invånare vid folkräkningen år 2011.

Staden är ett populärt turistmål, känt för sin Kendal mint cake och byggnader i lokal grå kalksten som givit stadens smeknamnet Auld Grey Town.

Historia 
Kendal nämndes i Domedagsboken (Domesday Book) år 1086, och kallades då Cherchebi. Den var under flera århundraden känd som Kirkbie Kendal, vilket betyder "landsbygd med kyrka i Kentdalen". Den hade också under en period namnet Kirkbie Strickland. Normanderna reste en fästning i motte-and-bailey-stil väster om dagens moderna centrum.

Likt andra handelsorter i området vid denna tid fick Kendal en huvudgata, High Street, med anslutande sidogator, yards, så befolkningen lätt kunde söka skydd när städer plundrades av de anglo-skotska Border Reivers. Huvudindustrin var ullprodukter, något som också visas på stadsvapnet med mottot Pannus mihi panis ("Ull är mitt bröd").

Det finns flera slottsruiner i staden, varav det senaste, Kendal Castle, byggdes mot slutet av 1100-talet.

Geografi 
Kendal ligger vid floden Kent i ett relativt platt landskap. Staden ligger strax utanför nationalparken Lake Districts område. Kendal ligger ute på landsbygden vilket gjort att den länge fungerat som handelscentrum för omgivningen.

Kommunikationer 
I staden finns en järnvägsstation på Windermere Branch Line, med förbindelser till Windermere i norr och Oxenholme samt Lancaster i söder. Kendal ligger omkring 12 kilometer från motorvägen M6. Huvudvägen A65 går strax utanför staden medan A6 går genom den.

Lancaster Canal förlängdes till Kendal 1819, men den nordligaste delen blev inte farbar då motorvägen M6 byggdes. Delar av den sektionen dränerades och fylldes igen för att förhindra läckage.

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Orter i Cumbria
Civil parishes i Cumbria
South Lakeland
Vilken sång, vilket jubel

Vilken sång, vilket jubel är en sång med text av John Appelberg från 1896. Musiken är komponerad 1892 av Alfred E Braine.

Publicerad i 
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1907 som nr 329.
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 365 under rubriken "Jubel, erfarenhet och vittnesbörd".
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 353 under rubriken "Det Kristna Livet - Jubel och tacksägelse".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 527 under rubriken "Lovsång, tillbedjan och tacksägelse".

Svenska psalmer
Walther Bothe

Walther Wilhelm Georg Bothe, född 8 januari 1891 i Oranienburg, död 8 februari 1957 i Heidelberg, var en tysk fysiker, matematiker, kemist och nobelpristagare. Bothe erhöll 1954 Nobelpriset i fysik (tillsammans med Max Born) för sitt arbete och framtagande av koincidensmetoden. Han var professor i Berlin, Giessen och Heidelberg.

Bothe blev 1930 professor vid universitetet i Giessen och 1934 vid universitetet i Heidelberg och föreståndare för fysikaliska avdelningen vid Kaiser Wilhelm-sällskapet där. Han arbetade främst inom kärnfysikens områden. Tillsammans med Herbert Becker upptäckte han den genomträngande strålningen som utsändes av beryllium vid bombardemang med alfastrålar, vilket senare ledde till upptäckten av neutronen och den konstgjorda radioaktiviteten. Tillsammans med W. Kohlhörster utarbetade han en viktig metod för studium av den kosmiska strålningen, den så kallade koincidensmetoden.

Publikationer

Artiklar 
Walther Bothe och Hans Geiger Ein Weg zur experimentellen Nachprüfung der Theorie von Bohr, Kramers und Slater, Z. Phys. Volume 26, Number 1, 44 (1924)
Walther Bothe Theoretische Betrachtungen über den Photoeffekt, Z. Phys. Volume 26, Number 1, 74-84 (1924)
Walther Bothe och Hans Geiger Experimentelles zur Theorie von Bohr, Kramers un Slater, Die Naturwissenschaften Volume 13, 440-441 (1925)
Walther Bothe och Hans Geiger Über das Wesen des Comptoneffekts: ein experimenteller Beitrag zur Theories der Strahlung, Z. Phys. Volume 32, Number 9, 639-663 (1925)
W. Bothe och W. Gentner Herstellung neuer Isotope durch Kernphotoeffekt, Die Naturwissenschaften Volume 25, Issue 8, 126-126 (1937).
Walther Bothe The Coincidence Method, Nobelföreläsning 1954, Nobelprize.org (1954)

Böcker 
Walther Bothe Der Physiker und sein Werkzeug (Gruyter, 1944)
Walther Bothe och Siegfried Flügge Kernphysik und kosmische Strahlen. T. 1 (Dieterich, 1948)
Walther Bothe Der Streufehler bei der Ausmessung von Nebelkammerbahnen im Magnetfeld (Springer, 1948)
Walther Bothe och Siegfried Flügge (red.) Nuclear Physics and Cosmic Rays [FIAT Review of German Science 1939 – 1945, Volumes 13 and 14 (Klemm, 1948)]
Walther Bothe Theorie des Doppellinsen-b-Spektrometers (Springer, 1950)
Walther Bothe Die Streuung von Elektronen in schrägen Folien (Springer, 1952)
Walther Bothe och Siegfried Flügge Kernphysik und kosmische Strahlen. T. 2 (Dieterich, 1953)
Karl H. Bauer och Walther Bothe Vom Atom zum Weltsystem (Kröner, 1954)

Referenser

Noter

Externa länkar

 Nobelprize.org, Nobelpriset i fysik 1954
 Nobelprize.org, Walther Bothe - biografi

Nobelpristagare i fysik
Män
Födda 1891
Avlidna 1957
Personer från Oranienburg
Kommendörer av Förbundsrepubliken Tysklands förtjänstorden
Alumner från Giessens universitet
Alumner från Humboldt-Universität zu Berlin
Nellie Talbot

Ellen Winnifred "Nellie" Talbot, född 1871, död 31 mars 1959, var en sångförfattare och söndagsskollärare från USA på 1800-talet. Hon finns representerad i Frälsningsarméns sångbok 1990 (FA).

Sånger
Gud vill mig ha till ett solsken (FA nr 667) skriven 1915.

Referenser 

Amerikanska psalmförfattare
Kvinnor
Födda 1871
Avlidna 1959