kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sigge Nilsson och jag

Sigge Nilsson och jag är en svensk komedifilm från 1938 baserad på Erik Zetterströms roman med samma namn.

Handling
Bröderna Sigge och Putte bor i Stockholm med sina föräldrar grosshandlare Nilsson med fru. Sigge och Putte har flyttats till en privatskola, Plomgrenska samskolan, ledd av rektor Wahlberg. Skolan har många idrottstalanger, däribland Tage Malling, mästare i spjutkastning. Tages bekymmer är att hans familjegård Solberga har en inteckning på 100 000 kronor och att hans mor inte klarar av amorteringarna. Sigge och Putte är mer intresserade av att slåss eller hitta på rackartyg i skolan, som att såpa trappan eller hissa upp någons byxor i flaggstången. Tage Malling förälskar sig i rektor Wahlbergs systerdotter Kristina. Solberga hamnar till slut på auktion där rektor Wahlberg är beredd att buda högst till vilket pris som helst.

Om filmen
Filmen är barntillåten och hade premiär den 10 september 1938, den har även visats på SVT, TV3 och TV4.

Rollista
Sigurd Wallén - Johan Hugo Wahlberg, rektor vid Plomgrenska samskolan 
Carl-Gunnar Wingård - grosshandlare Johan Nilsson 
Linnéa Hillberg - fru Nilsson 
Sven-Eric Gamble - Sigurd "Sigge" Nilsson, deras son 
Åke Johansson - Patrik "Putte" Nilsson, hans bror 
Stina Hedberg - fru Malling på Solberga 
Sven Bertil Norberg - Tage Malling, hennes son 
Gaby Stenberg - Kristina, rektor Wahlbergs systerdotter 
Erik A. Petschler - lektor Svensson, kallad Bocken, lärare 
John Ekman - direktör Vedlund 
Nils Hallberg - Fredrik "Dudde" Vedberg, hans son, elev i klass 4 
Bertil Jansson - "Steppen" Holmgren, elev i klass 4 
Emil Fjellström - Olavus, trädgårdsmästare på Solberga 
Mona Geijer-Falkner - Hedda, husa på rektor Wahlbergs sommarställe på Solö 
Torsten Hillberg - lektor i tredje ring 
Anna Hillberg - fru Vedlund 
Olof Hillberg - skolvaktmästaren

Ej krediterade 
Arthur Fischer - Fredriksson 
Gösta Cederlund - överste Nikolaus Malling, Tages farbror 
Stellan Agerlo - Adolfsson, elev i tredje ring 
Gösta Gustafson - auktionsförrättaren 
Ingrid Pohl - elev i tredje ring 
John Westin - lärare hos rektor Wahlberg 
Robert Ryberg - auktionsförrättarens biträde 
Ulla Hodell - flicka på Sigges och Puttes bjudning 
Gudrun Stäck - flicka på Sigges och Puttes bjudning 
Knut Lundström - elev i klass 4

Musik i filmen
Räven raskar över isen, sång Sven-Eric Gamble, Åke Johansson, Nils Hallberg och Bertil Jansson 
Sigge Nilsson, instrumental
Sväng, instrumental

DVD 
Filmen gavs ut på DVD 2017 tillsammans med Två år i varje klass.

Referenser

Externa länkar
 

Filmer 1938
Svenska komedifilmer
Svenska filmer baserade på romaner
Filmer i regi av Sigurd Wallén
Filmer från Svensk Talfilm
Filmer som utspelar sig på skolor
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1930-talsfilmer
Nu kommen är vår påskafröjd

Nu kommen är vår påskafröjd är en gammal påskpsalm i sju verser av Olaus Petri från 1536 som Johan Olof Wallin bearbetade 1819. Ursprunget är en latinsk hymn från "gamla tiden" enligt 1937 års psalmbok, vilket 1986 kallas "fornkyrklig" latinsk hymn. Göran Bexell bearbetade psalmen 1983, men alla sju verserna är kvar, dock har sista versens egenskap som ståvers tagits bort.

Psalmen inleds 1695 med orden:
Nu är kommen wår Påska-frögd
Wij lofwom Christ i himels högd

Enligt 1697 års koralbok används inte melodin till någon annan psalm, men två hundra år senare framgår i Koralbok för Nya psalmer, 1921 att det är samma melodi som till psalmen När vintermörkret kring oss står (1921 nr 511) och Dig lyft, min själ, och skåda kring (1921 nr 655). Senare uppgifter anger därtill Du som oss frälst ur syndens band (1986 nr 474), Nu låt oss fröjdas med varann (1986 nr 466).

Publicerad i
Swenske Songer eller wisor 1536 med titeln Nuu är kommen wor påsca frögd under rubriken "Ad cenam agni".
Een liten Songbook under rubriken "Tempore Pasche". 
1572 års psalmbok med titeln NU är kommen wår Påscha frögd under rubriken "Om Christi upståndelse".
Göteborgspsalmboken under rubriken "Om Christi Upståndelse".
1695 års psalmbok som nr 162 under rubriken "Påska Psalmer - Om Christi Upståndelse".
1819 års psalmbok som nr 104 under rubriken "Jesu kärleksfulla uppenbarelse i mänskligheten: Jesu uppståndelse (påskpsalmer)".
Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 som nr 144 under rubriken "Jesu uppståndelse".
Sionstoner 1935 som nr 209 under rubriken "Passionstiden".
1937 års psalmbok som nr 104  under rubriken "Påsk".
Den svenska psalmboken 1986 som nr 465 under rubriken "Påsk".
Finlandssvenska psalmboken 1986 som nr 89 under rubriken "Påsk".
Lova Herren 1988 som nr 184 under rubriken "Påsk".

Referenser

Noter

Externa länkar
Hos Runeberg finns texten ur Songer eller wisor från 1536

Påskpsalmer
Svenska psalmer
Arvid Gustaf Faxe

Arvid Gustaf Faxe (i riksdagen kallad Faxe i Jönköping), född 18 augusti 1799 i Karlskrona, Blekinge län, död 23 april 1882 i Jönköping, Jönköpings län, var ett svenskt konsultativt statsråd, landshövding i Blekinge och Jönköpings län, riksdagsledamot och justitiekansler.

Faxe var kusins son till biskop Vilhelm Faxe. Han började studera i Lund 1813 och avlade där juridisk examen 1817. Samma år antogs han till auskultant i Göta hovrätt. Sedan han, dels som biträde, dels som tillförordnad domare, handlagt tingsgöromål 1817-1825 och under samma tid 1824 fått sig tillagd häradshövdingetitel, med tur och befordringsrätt, tjänstgjorde han 1826-1828 dels i åtskilliga ämbetsverk i Stockholm, dels som tillförordnad lagman i Närkes och Värmlands lagsaga, förordnades 1828 till adjungerad hovrättsledamot och utnämndes 1830 till assessor i hovrätten över Skåne och Blekinge.

1834 tillförordnades Faxe som revisionssekreterare och fick 1836 ordinarie tjänst som sådan. Han utnämndes 1840 till justitiekansler och blev 28 december 1844 konsultativt statsråd. På denna förtroendepost kvarstannade han till 10 april 1848, då han på egen begäran entledigades och åter inträdde i utövningen av justitiekanslersämbetet. Han utnämndes emellertid redan samma år till landshövding i Blekinge län, varifrån han 1856 flyttade efter utnämning till Jönköpings läns landshövding, 1870 lämnade han statstjänsten.

Såsom riksdagsman i första kammaren invald i Jönköpings läns valkrets bevistade Faxe riksdagarna 1867-1873 och var under de fyra första vice ordförande i lagutskottet samt under de tre senare ledamot av konstitutionsutskottet. Gemensamt med J.H. Backman utgav han: 
Sammanfattning af nu gällande allmänna stadgar angående skiftesverket i riket 1837, och 
Lagkommissionens förslag till Sveriges lag af år 1734, 1841.

Faxe blev kommendör med stora korset av Nordstjärneorden 28 april 1858, samt erhöll tidigare Kungliga Danska Dannebrogsorden av första graden.

Gift 1841 med Maria Ulrika Hilda Klementina Möllerhjelm dotter till Axel Möllerhjelm av adelsätten Möllerhjelm.

Källor

Externa länkar 
 

Landshövdingar i Blekinge län
Landshövdingar i Jönköpings län
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare
Sveriges justitiekanslerer
Sveriges konsultativa statsråd
Födda 1799
Avlidna 1882
Män
Jurister från Karlskrona
Kommendörer med stora korset av Nordstjärneorden
Politiker från Karlskrona
Svenska revisionssekreterare
Ramón

Ramón är dels ett vanligt spanskt manligt förnamn, dels inhemska namnet på brödnötsträdet.

Ramón kommer från det germanska Reginmund, som består av ragin, "råd" och mund, "beskyddare". Den engelska formen är Raymond, den tyska Reimund och den finska Raimo. Den feminina formen är Ramona.

Personer med namnet Ramón/Ramon 
Ramón Calderón
Ramón Llull
Ramón Morales
Ramon Novarro
Ramón Pérez de Ayala

Mansnamn
Spanska förnamn
Strömbackaskolan

Strömbackaskolan är en gymnasieskola i Piteå, beläget mitt emot Piteå kommuns stadshus. Skolan har cirka 1420 elever och 260 anställda fördelade på 14 nationella program. På Bygg- och Anläggningsprogrammet och El- och eneriprogrammet har man en lång tradition av så kallade elevbyggen. Eleverna på de olika inriktningarna bygger flerfamiljshus i samarbete med det kommunala bostadsföretaget Pitebo. Många av skolans elever driver UF- företag och har medverkat vid olika mässor och UF-tävlingar med goda resultat. Gymnasieskolan fick tillsammans med övriga Utbildningsförvaltningen utmärkelsen som årets skolkommun 2013 och året därefter kom man på andra plats.

De äldsta delarna av skolan byggdes 1937-1939 och fungerade då som verkstadsskola. Med åren har den utökats med fler byggnader och många program. Den anrika Strömbacka Herrgård fungerar som hemvist för Restaurang- och Livsmedelsprogrammet. En stor del av skolan förstördes i en brand den 26 juni 1989 under ett takläggningsarbete; branden orsakade skador för omkring 150 miljoner kronor. Skolan stod dock tom, eftersom sommarlov rådde. 1200 elever och lärare berördes av branden och fick tillbringa läsåret 1989–1990 i provisoriska lokaler.

Skolan är sedan länge indelad i byggnader vilka har namngivits från den nordiska mytologin, exempelvis är skolans huvudbyggnad benämnd Oden. Skolans delas även upp i rektorsområden och skolenheter där det förnuvarande finns 5 olika skolenheter, dessa är Hugin, Magne, Mimer, Mjölner & Munin. Hugin (Naturvetenskapsprogrammet, Teknikprogrammet och Vård- och omsorgsprogrammet), Magne (Fordons- och transportprogrammet & Industritekniska programmet), Mimer (Barn- och fritidsprogrammet, Introduktionsprogrammet och Samhällsvetenskapsprogrammet), Mjölner (Bygg- och anläggningsprogrammet, El- och Energiprogrammet, VVS- och Fastighetsprogrammet), Munin (Ekonomiprogrammet, Estetiska programmet, Handels- och administrationsprogrammet, Restaurang- och Livsmedelsprogrammet).  .

Källor

Externa länkar 
Officiell webbplats

Gymnasieskolor i Norrbottens län
Byggnader och anläggningar i Piteå
Utbildning i Piteå
Säll är den man, som fruktar Gud

Säll är den man, som fruktar Gud är två psalmer. Woll dem der in Gottes Furcht steh't har fem verser av Johan Huss. Texten bearbetades av Martin Luther och översattes av Olaus Petri eller Laurentius Petri Nericius.  Frans Michael Franzén bearbetade texten. Psalmen utgår från .

Psalmen av Jan Hus (1695 nr 98) inleds med orden:
Sell är then man som fruchtar Gudh
Och gierna wandrar i hans budh

Psalm nr 89 är å andra sidan författad av Cornelius Becker och inleds på svenska med orden :

Sell är then man som frucktar Gudh
Och stoor lust hafwer til hans budh

Beckers psalm har originaltiteln Der ist füwahr ein seelig Mann.

Publicerad i
1572 års psalmbok med titeln SÄll är then man som fruchtar Gudh under rubriken "Någhra Davidz Psalmer". 

1695 års psalmbok, som nr 89 under rubriken "Konung Davids Psalmer". (Beckers version)
Göteborgspsalmboken under rubriken "Om itt Christeligit Lefwerne" (Hus' version).
1695 års psalmbok, som nr 98 under rubriken "Konung Davids Psalmer". (Hus' version)
1819 års psalmbok, som nr 339 under rubriken "Med avseende på särskilda personer, tider och omständigheter: Makar, föräldrar, barn: För äkta makar".

Fotnoter

Externa länkar
Hos Sibelius-Akademin återfinns noterna enligt 1695 års melodi till Säll är then man som fruchtar Gudh / Och gärna. Där framgår att förebilden är: Wohl dem der in Gottes Furcht steht

Tyska psalmer
Mozart (olika betydelser)

Mozart kan syfta på:

Släkter och personer
 Mozart (släkt) – välkänd musikersläkt från Österrike
 Wolfgang Amadeus Mozart (1756–1791), skäktens mest kände medlem
 Leopold Mozart (1719–1787), Wolfgangs far
 Anna Maria Pertl Mozart (1720–1778), Wolfgangs mor
 Maria Anna Mozart (1751–1829), Wolfgangs syster
 Constanze Mozart (1762–1842), Wolfgangs fru och änka
 Carl Thomas Mozart (1784–1858), Wolfgangs äldste son
 Franz Xaver Wolfgang Mozart (1791–1844), Wolfgangs andre son

 Mozart (svensk släkt) – släkt som har gemensamt ursprung med svenska släkten Pleijel
 Carl Gustaf Mozart (1825–1917), kyrkoherde, släktens mest kände medlem

Övrigt
 Mozart (krater)– en krater på planeten Merkurius
 Mozart (utsändningssystem) – ett system för att sända television

Österrikiska efternamn
Svenska efternamn
Jesu ord på korset

Jesu ord på korset är en samling av sju fraser som Jesus enligt de fyra evangelierna yttrade när han hängde på korset på Golgata.

Av tradition samlas de enligt denna ordning:

1. ”Fader, förlåt dem, de vet inte vad de gör.” (Lukasevangeliet 23:34)

2. ”Sannerligen, redan i dag skall du vara med mig i paradiset.” (Lukasevangeliet 23:43)

3. När Jesus såg sin mor och bredvid henne den lärjunge som han älskade sade han till sin mor: ”Kvinna, där är din son.” Sedan sade han till lärjungen: ”Där är din mor.” (Johannesevangeliet 19:26-27)

4. ”Eloi, Eloi, lema sabachtani?” (det betyder: Min Gud, min Gud, varför har du övergivit mig?). (Markusevangeliet 15:34)
”Eli, Eli, lema sabachtani?” (vilket betyder: Min Gud, min Gud, varför har du övergivit mig?). (Matteusevangeliet 27:46) 

5. ”Jag är törstig.” (Johannesevangeliet 19:28, grekiska grundtexten: Διψώ)

6. "Det är fullbordat." (Johannesevangeliet 19:30)

7. ”Fader, i dina händer lämnar jag min ande.” (Lukasevangeliet 23:46)

Textcitaten är från NT 81 Svenska bibelkommissionens översättning. 

I äldre svensk översättning har Jesusorden följande lydelse:

1. "Fader, förlåt dem; ty de veta icke vad de göra." (Lukasevangeliet 23:34)

2. "Sannerligen, säger jag dig: [redan] idag skall du vara med mig i paradiset." (Lukasevangeliet 23:43)

3. "Kvinna, se (till sin moder) [där är] din son." "Se (till den lärjunge som han älskade) [där är] din mor." (Johannesevangeliet 19:26–27)

4. "Min Gud, min Gud, varför har du övergivit mig?", på arameiska "Eloi, Eloi, lema sabachthani?". (Markusevangeliet 15:34). "Eli, Eli, lama sabachtani?", på hebreiska  (Matteusevangeliet 27:46). Detta ordspråk är ett citat från Kung David (Psaltaren 22).

5. "Jag törstar." (Johannesevangeliet 19:28)

6. "Det är fullbordat." (Johannesevangeliet  19:30)

7. "Fader, i dina händer befaller jag min ande." (Lukasevangeliet 23:46)

Tonsättningar 
Dess sju meningar har tonsatts många gånger under historien, bland annat av Heinrich Schütz, Joseph Haydn, Charles Gounod och César Franck.

År 1993 framfördes för första gången den skotske kompositören James MacMillans kantat över Jesu ord på korset The Seven Last Words of Christ.

Jesu ord på korset av tonsättaren Johan Magnus Sjöberg för baryton, kör, violin, viola, cello och orgel.

Jesus Christ Superstar 
I rockoperan "Jesus Christ Superstar" använder Andrew Lloyd Webber och Tim Rice sig av fem av de sju meningarna.

"Fader, förlåt dom...
för dom förstår inte vad dom gör Min Gud! Min Gud!
varför har du övergivit mig?
Jag är törstig...
Jag är törstig...
Min Gud, jag är törstig!
Det är fullbordat Fader, i dina händer överlämnar jag min själ"
(översättning av Ola Salo)

Nya testamentet
Jesu korsfästelse
Buggery Act 1533

Buggery Act,  formellt An Acte for the punishment of the vice of Buggerie (25 Hen. 8 c. 6) infördes i England 1533 under Henrik VIII:s styre, och var den första lagen mot homosexuella handlingar i landet. Den var också en av de första lagarna mot sodomi som antogs i något germanskt land. Alla germanska lagsamlingar hade till denna tid ignorerat sexuella handlingar utom äktenskapsbrott och våldtäkt. Buggery Act lotsades igenom parlamentet av Thomas Cromwell.  Lagen bestraffade  sodomi med man eller djur med hängning, ett straff som inte avskaffades förrän 1861.  Vissa har framfört tanken att zoofili omnämndes särskilt i lagen på grund av rädsla för hybridfödslar. 

Det framförs ibland att lagen infördes som en åtgärd mot prästerskapet, eftersom den antogs efter att Church of England skilts från Rom, men det verkar inte finnas några klara bevis för detta. Lagen själv säger bara att det inte fanns "tillräcklig och lämplig bestraffning" ("sufficient and condigne punyshment") för sådana handlingar. 

Den första personen som straffades för överträdelse av lagen, tillsammans med högförräderi, var Lord Hungerford of Heyetsbury, som avrättades i juli 1540, men det var troligen på grund av högförräderiet han blev avrättad. Nicholas Udall, en kyrkoman, dramatiker och rektor för Eton College, var den förste som åtalades för att ha brutit mot enbart sodomilagen i ett troligen politiskt motiverat åtal 1541. I hans fall omvandlades domen till fängelse, och han släpptes inom ett år.

Referenser

Noter

Externa länkar 
 The law in England, 1290-1885, concerning homosexual conduct - Engelskspråkig text om lagstiftningen rörande homosexuella handlingar i England 1290-1885

1533
England under 1500-talet
HBTQ-historia
Brittisk rättshistoria
Sexualpolitik
Tudoreran
Rättsregler med vedertagna kortnamn
HBTQ-rättigheter i Europa
Vi på jorden leva här

Vi på jorden leva här (Mitten wir im Leben sind) är en psalm av Martin Luther från 1524, där första versen anges ha ursprung i den latinska växelsången Media vita in morte sumus från 1200-talet. Texten översattes till svenska av Olaus Petri 1529 eller Laurentius Petri Nericius, hans bror. Psalmen var en begravningspsalm, som prästen kunde använda för avlidna som på något vis felat i livet men ändå ansågs vara berättigade till en "Christelig begrafning" .  Texten bearbetades av Johan Olof Wallin 1819 och flyttades då från kategorin begravningspsalmer till en psalm att sjungas på botdagen. 

Psalmen inleds 1695 med orden:

Wij som lefwe i werlden här
Äre dödsens fångar
Hwem få wij som hielpen är
Then wij efterlånge

Melodin är enligt 1921 års koralbok med 1819 års psalmer av medeltida ursprung hämtad från Geystlische gesank Buchleyn från 1524 och då omarbetad av Martin Luther och Johann Walter.

Publicerad i
Swenske Songer eller wisor 1536 med titeln Wij som liffue på werlden här. 
1572 års psalmbok med titeln WI som leffue på werlden här under rubriken "Media vita".
Göteborgspsalmboken 1650 under rubriken "Om Döden och Domen".
1695 års psalmbok som nr 398 med titelraden "Wij som lefwe i werlden här", under rubriken "Begrafnings-Psalmer".
1819 års psalmbok som nr 26 med ny titelrad, under rubriken "Guds enhet och treenighet".
1937 års psalmbok som nr 153 under rubriken "Botdagen".
 Luthersk psalmbok som nr 810 "Mitt i livet äro vi fångna under döden"

Externa länkar
Hos Sibelius-Akademin återfinns noterna enligt 1695 års melodi till Wij som lefwe i werlden här. Där framgår att förebilden är: Media vita in morte sumus / Mitten wir im Leben sind
Hos Projekt Runeberg finns texten ur Swenske Songer eller wisor 1536

Källor

Tyska psalmer
Verk av Martin Luther
Nattvaktens hustru

Nattvaktens hustru är en svensk dramafilm från 1947 i regi av Bengt Palm. I huvudrollerna ses Åke Grönberg, Britta Holmberg och Sture Lagerwall.

Handling 
Ingegerd Lindberg kommer till Stockholm från landsorten. Den förste hon råkar på Centralen är Curt Brehmer, men deras vägar skiljs omgående. 

Ingegerd söker upp sin syster, som ordnat arbete på ett kafé och som hon skall bo hos, men systern har just avlidit i sviterna efter en illegal abort. Ingegerd tvingas gå brandvakt första natten i storstaden. 

Under sin ofrivilliga promenad träffar hon en nattvakt, Gunnar Eklund, som tar hand om henne. Gunnar har på grund av en tillfällig skada i armen tvingats byta arbete. 

Gunnar gifter sig med Ingegerd och paret flyttar in i en nybyggd lägenhet. En dag stöter hon ihop med Curt Brehmer igen. Den här gången har han med sin bil råkat stänka ner Ingegerd, vilket han gottgör genom att köpa henne en ny, elegant dräkt och sedan bjuda henne på lunch hos sin farbror som är baron på ett gods utanför staden. Farbrodern bjuder dem båda att stanna över natten, men i gryningen ger sig Ingegerd utan att säga något iväg för att vara hemma när Gunnar kommer tillbaka efter nattens arbete. 

Hon har emellertid hunnit bli häftigt förälskad i Curt, de båda bekänner sin kärlek till varandra. Ingegerd föresätter sig att ta ut skilsmässa, men hon kan inte lämna Gunnar, han skulle gå under utan henne.

Om filmen 
Filmen premiärvisades den 20 oktober 1947 på biograf Roxy i Gävle. Stockholmspremiär året därpå den 12 januari. Inspelningen av filmen utfördes vid Centrumateljéerna i Stockholm med exteriörer från olika platser i Stockholm av Sten Dahlgren.

Rollista i urval 

Britta Holmberg – Ingegerd Lindberg 
Åke Grönberg – Gunnar Eklund, nattvakt, senare Ingegerds man 
Sture Lagerwall – Curt Brehmer, ingenjör 
Thor Modéen –  korvgubbe 
Douglas Håge –  kaféägare 
Åke Claesson – baron, Curts farbror 
Naima Wifstrand – fru Eklund, Gunnars mor 
Allan Bohlin – poliskonstapeln 
Hugo Björne – överkonstapel Göransson 
Linnéa Hillberg – fru Lindberg, Ingegerds mor 
Carl Ström –  herr Lindberg, Ingegerds far 
Astrid Bodin –  piga hos Lindberg 
Mimi Nelson –  Curts väninna 
Gösta Ericsson –  man i trappa 
Barbro Flodquist –  Elna, servitris på kafé 
Siv Ericks – servitris på kafé
Viveca Serlachius – servitris på kafé
Carl Reinholdz – Gunnars arbetskamrat

Musik i filmen 
Du är min lilla prinsessa (Du är i sagan min lilla prinsessa/Du är min lilla saga), kompositör Jules Sylvain, text Karl-Ewert, instrumental. 
Isblommor på mitt fönster, kompositör Jules Sylvain, text Karl-Ewert, instrumental. 
Kom lilla flicka valsa med mig, sång Åke Grönberg

Källor

Externa länkar 
 
 

Filmer 1947
Svenska dramafilmer
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1940-talsfilmer
Stockholm på film
Rentier

Rentier är en person som lever på kapitalavkastningen (räntan) av sin förmögenhet, vilket kan bland annat innefatta intäkter från patent, upphovsrätt eller ränta.

Se även 
 Avkastning
 Räntabilitet på eget kapital
 Likviditet
 Soliditet

Privatekonomi
Välstånd
Etatism

Etatism (även statism) är inom samhällsvetenskapen en övertygelse centrerad kring staten, med ståndpunkten att det ska finnas en stat som till en viss grad ska ha inflytande över antingen ekonomisk eller social politik, eller både och. De som tror på etatism betecknas etatister. Inom etatismen råder delade meningar om hur omfattande staten skall vara, de som vill ha en minimal stat kallas för minarkister. Motsatsen till etatism är anarkism/anarkokapitalism (även kallat vänster- och högeranarkism).

Idén bygger på ett motsatsförhållande mellan å ena sidan privat sektor och staten. Många gånger görs distinktionen i ekonomiska termer - att staten bör kontrollera stora delar av näringslivet genom ekonomisk planering. Å andra sidan präglas etatismen ibland av viljan att låta alla i samhället (eller en majoritet) kontrollera statens politik.

Former av etatism 

Etatismen tar olika former, från minarkism till totalitärt styre. Minarkister föredrar en minimal stat, en så kallad nattväktarstat som beskyddar människor från aggression, stöld, kontraktbrott och bedrägeri med militär, polis och domstol. Vissa inkluderar även brandförsvar, fängelse och andra funktioner. Välfärdsstatens förespråkare anser att staten ska så göra så mycket som kan behöva göras för att upprätthålla välfärd. Till exempel genom att tillhandahålla socialförsäkring.

Totalitär etatism 

Den jugoslaviske marxisten Svetozar Stojanovic använde begreppet etatism för att beteckna det sociala system som i stalinismen följer historiskt efter feodalism och kapitalism. I denna användning av begreppet innebär etatism ett samhälle som inte är identiskt med vares sig statskapitalism eller byråkratiserad socialism, men som kännetecknas av vissa klass- och produktionsförhållanden.

Referenser 
 Staten i historien (kap.: Statism och religion), Gaston Leval (1978)

Politiska åskådningar
Politisk realism
tr:Atatürk İlkeleri#Devletçilik