kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Adam och Eva (olika betydelser)

Adam och Eva eller Eva och Adam kan avse:

 Adam och Eva – enligt Gamla Testamentet i Bibeln de två första människorna på Jorden
 Adam och Eva (växt) – en orkidé

Film och tv 
 Adam och Eva (film, 1963) – en svensk film från 1963
 Adam & Eva – en svensk romantisk dramakomedifilm från 1997 i regi av Hannes Holm och Måns Herngren
 Eva & Adam (film, 2021) – en svensk familjefilm från 2021
 Eva & Adam (TV-serie) – en TV-serie baserade på serier/böcker av Johan Unenge och Måns Gahrton

Konstverk 
 Adam och Eva (Chagall) – målning av Marc Chagall från 1912
 Adam och Eva (Cranach) – serie av målningar av Lucas Cranach den äldre
 Adam och Eva (Dürer) – målning av Albrecht Dürer från 1507
 Adam och Eva (Lempicka) – målning av Tamara de Lempicka från 1932
 Adam och Eva (Rubens) – målning av Peter Paul Rubens från 1628–1629
 Adam och Eva (Tintoretto) – målning av Tintoretto från crika 1550
 Adam och Eva (Valadon) – målning av Suzanne Valadon från 1909

Litteratur och serier 
 Adam och Eva (bok) – en roman från år 2000 av Arto Paasilinna
 Eva & Adam – en svensk tecknad serie av Johan Unenge och Måns Gahrton

Musik 
 Adam och Eva (visa) – en kyrkovisa
 Adam & Eva (sång av Wille Crafoord) – en sång från 1997 av Wille Crafoord på albumet Samma typ av annorlunda saker

Se även
 Stora Adam och Lilla Eva – två väderkvarnar i Stockholm.
 Y-kromosoms-Adam – den senaste anfadern från vilken alla nu levande mäns Y-kromosomer härstammar
 Mitokondrisk Eva – en obruten linje av kvinnor, från en gemensam urmoder
Borgerlig begravning

En borgerlig begravning är en begravning som äger rum utan religiösa inslag. Den följer därmed inget religiöst samfunds ordning, utan kan relativt fritt utformas efter personliga önskemål. År 2011 var 10,3 % av begravningarna i Sverige borgerliga. Antalet borgerliga begravningar ökar dels för att allt fler lämnar sitt medlemskap i Svenska kyrkan och dels för allt fler känner till att det finns som alternativ till Svenska kyrkans begravningsgudstjänst och begravning enligt andra trossamfund. Man kan välja borgerlig begravning även om man är medlem i Svenska kyrkan.

En borgerlig begravningsförrättare kallas officiant. Vid en borgerlig begravning väljer anhöriga själva allt innehåll i begravningsceremonin, och kristna inslag är inte nödvändiga. Officianten ger råd och har ofta en egen modell.  

En borgerlig begravning innehåller oftast musik, diktläsning, en minnesberättelse och personporträtt av den som har dött. Anhöriga kan själv anlita en borgerlig begravningsförrättare eller så kan man få hjälp av begravningsbyrån. Vissa kommuner tillhandahåller politiskt förtroendevalda begravningsförrättare.  

En borgerlig begravning hålls oftast i ett kapell, men den kan äga rum var som helst; på ett slott, en konferensgård, hemma i trädgården, inomhus eller ute i naturen och så vidare. 

I Sverige måste alla, oavsett om man är med i något religiöst samfund eller inte, gravsättas. Det sker på en begravningsplats eller en kyrkogård. Efter tillstånd från Länsstyrelsen kan man även få gravsätta den döde i havet eller i naturen. Samtliga personer som är folkbokförda i Sverige betalar begravningsavgift, oavsett om man är medlem i Svenska kyrkan eller inte. I den ingår anvisad lokal för ceremonin, kremering och gravplats i 25 år.

Se även 
 Borgerligt äktenskap

Källor
Samhällsguiden om borgerlig begravning 
Borgerliga begravningar ökar
Sveriges Begravningsbyråers Förbund
 Borgerlig begravning - att planera, genomföra och förrätta av Gunnel Atlestam och Lykke Backer, Tre Böcker 2011

Referenser

Externa länkar 
Rättigheter och hjälpmedel
Skriften ”Vem bestämmer? Vad får man göra själv?”

Begravning
Linnés lärjungar

Carl von Linné hade ett tjugotal elever som han kallade sina apostlar eller lärjungar. Lärjungarna reste runt i världen för att forska och samla in material. Det var ofta farofyllda och äventyrliga resor där flera fick sätta livet till.

Efter Linnés död 1778 blev det eftertraktat att kallas "Linnélärjunge". Äretiteln har ibland använts utan att det funnits täckning för den. Senare forskning tillämpar en vid definition av Linnélärjunge, och räknar som sådan bland annat den som av Linné angivits som lärjunge, den som disputerade under Linné eller den som följde hans föreläsningar. Stundom särskiljer man dem som på Linnés uppdrag genomförde forskningsresor och kallar dem "Apostlar". Beteckningen apostlar antyder att de också skulle sprida Linnés lära.

Urval av lärjungar 

Några av lärjungarna var:

 Christoffer Tärnström 1711–1746
 Pehr Kalm 1716–1779
 Olof Torén 1718–1753
 Carl Fredrik Adler 1720–1761
 Fredrik Hasselquist 1722–1752
 Pehr Osbeck 1723–1805
 Anders Tidström 1723–1779
 Erik Gustaf Lidbeck 1724–1803
 Daniel Rolander 1725–1793
 Pehr Löfling 1729–1756
 Anton Rolandsson Martin 1729–1785
 Hieronymus von der Burg 1730–1811
 Peter Forsskål 1732–1763
 Johan Peter Falck 1733–1774
 Daniel Solander 1733–1782
 Mathias Wallberg 1737–1808
 Johann Christian Daniel Schreber 1739–1810
 Göran Rothman 1739–1778
 Birger Martin Hall 1741–1815
 Carl Peter Thunberg 1743–1828
 Andreas Berlin 1746–1773
 Anders Sparrman 1748–1820
 Erik Acharius 1757–1819
 M.A. Afonin  (Ryska: Матве́й Ива́нович Афо́нин)  1739–1810
 A.M. Karamysjev (Ryska: Алекса́ндр Матве́евич Кара́мышев) 1744–1791
 Erik Tuvén 1721–1766
 Adam Afzelius (botaniker) 1750–1837

Se även
 Amoenitates Academicae, samling av avhandlingar för vilka Linné presiderade.
 Lärjunge

Källor 
 Birger Strandell, "Linnés lärjungar. Varifrån kom de och vart tog de vägen?", Svenska Linnésällskapets årsskrift, 1979–81, s.105–143.
 Sverker Sörlin & Otto Fagerstedt, Linné och hans apostlar, Stockholm: Natur&Kultur, 2004.

Noter 

Carl von Linné
Vetenskapshistoria
Kaj Kindvall

Kaj Åke Kindvall, född 7 december 1949 i Norrköping, är en svensk programledare och radioman.

Kaj Kindvall är bror till fotbollsspelaren Ove Kindvall.

Kaj Kindvall började 1970 med Tio i topp, fortsatte med Poporama och Discorama och startade 1984 långköraren Tracks. Under tidigt 1980-tal visade Kindvall i SVT musikvideor i först Casablanca (Rockflimmer)  och senare i Videobeat.  

Kindvall ledde även frågesportprogrammet PopSmart 2009–2012, där olika artister tävlade mot andra i musikkunskap, programmet Singel och ledde även Sommartoppen 1995–1996 tillsammans med Gry Forssell.

År 2004 fick Kindvall en Grammis. Priset var juryns hederspris för hans insatser inom radio och spridning av popmusik.

Efter 26 år med Tracks lämnade han programmet då det lades ned 5 februari 2011.

Efter nedläggningen av Tracks fortsatte Kindvall med Kajs spellista. Detta program innehöll inga topplistor utan byggde istället på att såväl äldre som nyare låtar spelades under en sammanhållande rubrik. Detta program blev också Kindvalls sista i Sveriges Radio. När det sändes den 27 december 2014 berättade Kindvall vid dess slut om sitt intresse för låttexter och avslutade sedan sin radiokarriär med att spela I Am a Rock med Simon and Garfunkel. Därefter gick han i pension.

Priser och utmärkelser 
 2004 – Grammisgalans hederspris

Referenser 

Födda 1949
Svenska radioprogramledare
Tracks programledare
Grammis-vinnare
Män
Levande personer
Personer från Norrköping
Personer i Sverige under 1900-talet
Personer i Sverige under 2000-talet
Drottningholms kungsgård

Drottningholms kungsgård var en kungsgård med namn Glia och senare Torvesund, anlagd på initiativ av Gustav Vasa. Kungsgården omfattade nästan hela Lovö socken på Lovön, dagens Ekerö kommun. 

På platsen för kungsgårdens huvudbyggnad uppfördes 1579 föregångaren till Drottningholms slott. Många av torpen och arbetarbostäderna finns kvar idag, antingen för permanentboende eller som fritidshus. Den anläggning som idag kallas Drottningholms kungsgård ligger strax norr om slottet, den är en upplåtelse av staten och ingår i slottsförvaltningen.

Glia och Torvesund

År 1531 ägde kronan endast en gård i Norrby på Lovön. Under 1550-talet köpte och bytte Gustav Vasa till sig alla gårdar på Lovön, utom Lovö prästgård. Den största bland gårdarna var Glia gård belägen på östra Lovön. Gården skulle bli ett kungligt storjordbruk och en avelsgård. Glia kände Gustav Vasa sedan tidigare, det var här som han 1521 lät uppföra ett befäst läger inför belägringen av Stockholm. 

Glia var början till det som sedermera kallades Drottningholms kungsladugård. I december 1558 brann Glia ner inklusive mycket boskap. Förmodligen avhystes gården i samband med branden. Från och med år 1559 fick gården det nya namnet Torvesund vars byggnader anlades en liten bit norr om Glia. Glia bytomt låg där Götiska tornet uppfördes 1792. Platsen är markerad på Gabriel Bodings karta från 1745 med texten Glija backen hwarest fordom GLIA har warit bygdt. Idag är inga bebyggelselämningar synliga på platsen.

År 1566, under Erik XIV:s regeringstid, redovisades samtliga byar som kungens arv och privata egendom. Byarna löd då under kungsladugården Torvesund (även Thoresund) som blev säte för en fogde. Till egendomen hörde även Kärsön som dock saknade gårdsbebyggelse. Första slottsbygget påbörjades av Johan III år 1579, han kallade slottet "Drottningholm" efter drottning Katarina Jagellonica. Slottet eldhärjades 1661 och redan året därpå framlade Nicodemus Tessin d.ä. ritningar för nuvarande Drottningholms slott som drottning Hedvig Eleonora lät uppföra.

Dagens kungsgård

Under 1800-talet slogs många byar samman till större arrendeenheter med herrgårdsliknande byggnader. Det uppstod även handelsträdgårdar som levererade jordbruks- och trädgårdsprodukter till Stockholm. På 1900-talet har jordbruket gradvis förändrats och många handelsträdgårdar lades ner igen. 

Bebyggelsen som idag kallas Drottningholms kungsgård eller Drottningholms ladugård är belägen vid Kungsgårdsvägen strax norr om slottsparken (i höjd med stora parkeringen) och norr om Ekerövägen. Anläggningen ritades 1914 av arkitekten Sigge Cronstedt. Här finns numera ridstall och växthus. Kungsgården förvaltas av ståthållarämbetet, kungliga Hovstaterna, medan Lovögårdarna Barkarby, Berga, Edeby, Hogsta, Lunda och Norrby förvaltas av Statens fastighetsverk, som arrenderar ut dem. I slutet av 1700-talet var det närbelägna Hemmet bostad för kungsgårdens inspektor.

Noter

Webbkällor
 Statens fastighetsverk om Drottningholms kungsgård

Externa länkar

Byggnader och anläggningar i Ekerö kommun
Drottningholm
Gustav Vasa
Kungsgårdar i Sverige
Gårdar i Uppland
Orchidales

Orchidales är en växtordning som inte används längre. Den indelades i familjerna:
 Orkidéer (Orchidaceae) (nu Asparagales)
 Burmanniaceae (nu Dioscoreales)
 Corsiaceae (nu Monocotyledonae)
 Geosiridaceae

Äldre växtgrupper
Kungsberga kungsgård

Kungsberga kungsgård i Färentuna socken i Ekerö kommun var en kungsgård under medeltiden. 

I Färentuna socken uppfördes Färentuna kyrka under sent 1100-tal på Kungsgårdens mark med kronan som byggherre. Vid Kungsberga by, ett par kilometer nordväst om Färentuna kyrka, anlades omkring 1276-1290 borgen Ringanäs, troligen för kung Magnus Ladulås. Borgen Ringanäs är idag en ruin. Byggnaden påminde till det yttre om Alsnö hus på Adelsön, som var kung Magnus Ladulås sommarslott.

Källor
KUNGSBERGA BY, Kulturmiljöanalys, sid. 6.
Borgen Ringnäs (RAÄ-nummer Färentuna 44:1).
Kungsberga bytomt (RAÄ-nummer Färentuna 82).

Se även
Kungsberga

Kungsgårdar i Sverige
Byggnader och anläggningar i Ekerö kommun
Ordning

Ordning kan syfta på:

 Ordning (biologi) – en hierarkisk grupp inom Carl von Linnés systematik över organismer
 Allmän ordning – ett juridiskt begrepp

Matematik 
 Ordning (gruppteori) – antalet element i en ändlig grupp eller i en cyklisk delgrupp genererad av ett gruppelement
 Ordning (talteori) – ett begrepp inom talteorin, egentligen ett specialfall av ordningen för ett gruppelement
 Ordnad mängd – en ordningsrelation som kan utgöras av antingen linjär ordning eller en partiellt ordnad mängd
 Linjär ordning – en binär relation på en mängd som ordnar elementen i en stigande eller fallande ordning
 Partiellt ordnad mängd –  en mängd utrustad med en speciell binär relation

Fysik 
 Entropi – fysikalisk tillståndsfunktion

Se även 
 Disciplin – upprätthållande av ordning och regelföljande
 Kosmos – ordningen i världen
Svartsjö kungsgård

Svartsjö kungsgård (Svartsjö kungsladugård) är en tidigare kungsgård vid Svartsjö på Färingsön, Ekerö kommun. Gården anlades år 1345 och räknas till en av de äldsta kungsgårdarna i Sverige. Svartsjö kungsgård, som hörde till Svartsjö slott, förvaltas idag av Statens fastighetsverk och arrenderas av Kriminalvårdsstyrelsen som bedriver modernt jordbruk på platsen. Svartsjö kungsgård består idag av ett tiotal hus och totalt 750 hektar mark.

Historik

Kungsgården på Svartsjö uppfördes ursprungligen av Magnus Eriksson vid mitten av 1300-talet. Ett befäst stenhus byggdes under 1400-talet för att sedan byggas om av Gustav Vasa, Erik XIV och Johan III till ett praktfullt renässansslott. Under Johan III anlades en inhägnad djurgård där kunglig jakt bedrevs på hjort och rådjur. Slottet brann ned 1687 och återuppbyggdes inte, men lustträdgården och köksträdgården blev kvar i bruk, även den kungliga jakten fortsatte. Teglet i murarna togs tillvara, forslades till Stockholm och användes i en pågående ombyggnad av Slottet Tre Kronor. Rester av källargrunden är fortfarande bevarade intill Svartsjö slott.

Själva Kungsladugården med sina ekonomibyggnader anlades strax nordost om slottet. Till gården hörde även betesmarker och ängar. Gårdens gränser är i stort oförändrade sedan de första kartorna ritades på 1700-talet. På 1700-talet ökade antalet torp på Svartsjö kungsgård. Som mest fanns 26 torp, i dag består bebyggelsen av ett tiotal hus. Torpen vid Svartsjö räknas till kommunens bäst bibehållna bebyggelsemiljöer av denna typ. Särskild Fiskartorpet på  "Fiskarudden" är med sina välbevarade och ålderdomliga byggnader troligen den mest genuint bevarade torpmiljön i Stockholms län. Fiskartorpet är numera skyddat som byggnadsminne.

På kartor från 1709 kan man se hur jordbruket var organiserat. På 1800-talet infördes mera rationellt storjordbruk i Sverige, så även på Svartsjö kungsgård. Vid sekelskiftet 1900 hade det mesta av jorden satts under plogen. 1888 beslöt riksdagen och Oskar II att låta bygga om Svartsjö slott till fängelse. De intagna fick till en början arbeta vid ett stenbrott norr om slottet men 1910 övertog anstalten istället driften av jordbruket på kungsgården.

Kungsgården idag
Svartsjö kungsgård arrenderas av Kriminalvårdsstyrelsen som bedriver ett modernt jordbruk. På cirka en fjärdedel av åkermarken odlas energiskog som används till uppvärmning av kungsgårdens byggnader. På åkermarken odlas växelvis spannmål och foderväxter. Gården har också en omfattande köttproduktion och avel av nötkreatur. Kungsgården har idag en areal av totalt 750 hektar land, varav 353 hektar skog, 343 hektar åker och 33 hektar betesmark.

Bilder

Se även
 Anstalten Svartsjö
 Fiskartorpet
 Svartsjöviken

Källor
 Statens fastighetsverk: Svartsjö kungsgård i Stockholm.

Fotnoter

Externa länkar

Kungsgårdar i Sverige
Byggnader och anläggningar i Ekerö kommun
Gårdar i Uppland
Enhjärtbladiga växter

Enhjärtbladiga gömfröväxter (Monocotyledonae, kallas också Liliopsida) omfattar olika liljeartade växter med gräslikt utseende, flera av familjerna är vattenlevande, och även andra växter såsom palmer och bananväxter. De enhjärtbladiga växterna kännetecknas bland annat av tretaliga blommor, parallellnerviga blad (bananväxter m fl är undantag), avsaknad av huvudrot, stjälkar och stammar utan sekundär tjocklekstillväxt, samt groddplantor med ett hjärtblad. Även ledningssystemen i stjälken sitter oftast spritt jämfört med cirkelformat hos tvåhjärtbladiga växter. Enhjärtbladiga växter har utvecklats från numera utdöda representanter av tvåhjärtbladiga växter.

 
En Växtindex
Vetenskapligt namn

Ett vetenskapligt namn är ett namn som följer internationellt överenskomna principer och som används för att skapa en standardiserad nomenklatur inom ett vetenskapligt fält. Inom zoologi och botanik används exempelvis en binomial nomenklatur. Vetenskapliga namn ges dock även till företeelser, fenomen och egenskaper.

Inom västerländsk forskning är de vetenskapliga namnen oftast en blandning av grekiska och latin, med inslag av andra språk, men oftast i latiniserad språkdräkt. Beroende på forskarsamhällets gemensamma språk för internationell kommunikation och vetenskapligt utbyte ges föremål och företeelser namn inom det aktuella forskningsfältet på det vanligast förekommande språket. På grund av det starka latinska inflytandet på dessa namn används felaktigt begreppet latinskt namn.

Inom medicinsk forskning har den västerländska traditionen grekiska och latinska benämningar, men numera har ett allt större inflytande av engelska utvecklats. Det internationella utbytet har också utökats med framstående naturvetenskapliga forskare från till exempel Japan och Indien.

Också inom samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning, som filosofi, psykologi, språkvetenskap och litteratur ges övergripande och detaljerade fenomen gemensamma internationellt accepterade namn för att underlätta utbytet av vetenskapliga fynd forskare emellan.

Binomial nomenklatur 

Binomial nomenklatur är vetenskapliga namn som används inom botanik och zoologi för att systematisera taxon av levande organismer. Binomial syftar på det tvådelade namn som namnger en art, där det första ledet är släktnamnet och det andra ledet är artepitet (ofta men oegentligt kallat "artnamn"). Ett exempel är Pyracantha angustifolia, där släktet är grekiska för eldtorn och artepitetet är latin för "har smala blad".

Taxon 
Taxonomi är vetenskapen om indelning – eller klassificering – av organismerna i taxa, det vill säga domän, rike, stam, klass, ordning, familj, släkten, art, underart, etc.

Typer 
Typ är ett annat begrepp inom taxonomin. En typ är det första taxon som beskrevs av en art, ett släkte, en familj etc, och som sedan fungerar som referens för den taxonomiska gruppen. Användandet och appliceringen av typer regleras inom zoologin av International Commission on Zoological Nomenclature (ICZN) som ger ut referensverket "International Code on Zoological Nomenclature". Inom botaniken finns motsvarigheten i International Code of Nomenclature for algae, fungi, and plants (ICN), vilken underhålls av International Association of Plant Taxonomy.

Enligt ICZN är typ en term som används som ett ord, eller bildar en del av ett sammansatt ord, för att beteckna ett speciellt exemplar eller taxon. En typ fungerar således som referens för definitionen av ett specifikt taxon. Det innebär att om man vill veta vad auktorn till Kockelella variabilis menade med just det namnet, måste man alltid gå tillbaka till den relevanta typen för vidare jämförelse. I det ovan nämnda fallet är den publicerad av Otto Walliser 1957.

Se även 
 Taxonomi

Referenser 

Systematik
Wikipedia:Basartiklar
Terminologi
Fred Andersson

Karl Fred Andersson (eg. Karl Fredrik),  född 17 februari 1921 i Nederkalix, Norrbotten, död 17 mars 1989 i Stockholm, var en svensk målare och tecknare.

Fred Andersson växte upp i Norrbotten, men flyttade med sin familj som barn till Chicago i USA, där de bodde 1928–1936, innan fadern dog och man återvände till Sverige. Som konstnär var Andersson autodidakt, men gjorde studieresor till Frankrike, Spanien, Andorra, Norge, England, Italien, Grekland och Egypten. Han målade koloristiskt levande och intensivt i en impressionistiskt "flimrande" stil.

Från debuten i Stockholm 1950 har han deltagit i en rad separat- och samlingsutställningar, framförallt i Norrland och Stockholms-regionen, bland annat på Liljevalchs, Unga tecknare vid Nationalmuseum, Fotboll i konsten vid Fotbolls-VM i Solna 1958 och med Konstnärernas Samarbetsorganisation. Han är representerad bland annat vid Moderna Museet, Norrköpings konstmuseum, Norrbottens museum i Luleå, Nationalmuseum, Stockholm samt vid Sundsvalls museum.

Offentliga verk av honom återfinns vid Norrbottens Järnverk i Luleå (1962) och vid LKAB:s gruva i Kiruna (1964). Fred Andersson är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Referenser

Källor 
Svenskt konstnärslexikon, Allhems förlag (1952-67)
(m.fl. konstlexikon)

Noter 

Svenska målare under 1900-talet
Personer från Nederkalix socken
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1921
Avlidna 1989
Män
Svenska tecknare under 1900-talet
Representerade vid Norrköpings konstmuseum
Representerade vid Moderna museet
Representerade vid Nationalmuseum
Gösta Gustavson

Gösta Gustavson, grafiker, född 15 april 1931 i  Stockholm (Johannes församling), död där 2 augusti 2008, var en svensk grafiker, målare och tecknare. Sedan 2007 var han blind.

Gösta Gustavsson är för den allmänna konstpubliken en relativt okänd konstnär, men som med sina naivistiska landskap och stadsbilder, gjort sig känd som en lysande och oerhört skicklig målare. 

Han är representerad vid Stockholms stadsmuseum, Snus- och Tändsticksmuseum och Jönköpings läns museum.

Den 23 februari–9 mars 2008, ställde han ut på Nationalgalleriet; "79 etsningar från Eken + Diverse".

Källor

Noter 

Svenska grafiker under 1900-talet
Män
Födda 1931
Avlidna 2008
Svenska målare under 1900-talet
Svenska tecknare under 1900-talet
Liliidae

Systematik: Organismer, Domän: Eukaryota, Rike: Växtriket , Division: Fröväxter, Klass: Enhjärtbladiga Underklass: Liliidae

Liliidae var tidigare en underklass inom enhjärtbladiga växter som indelades i två ordningar:

 Liliales
 Orchidales - används inte längre

Äldre växtgrupper
Roland Lindberg

Roland Lindberg, född 25 december 1935 i Kalmar, död 12 oktober 1993 i Ålem, var en svensk konstnär (målare).

Han föddes i Kalmar men bodde större delen av sitt liv i Vetlanda. Mot slutet av sitt liv flyttade han tillbaka till Kalmartrakten och bodde då i Ålem, där han avled.

Inför öppningen av Galerie Belle (1967-1987) på Slottsgatan i  i Västerås hade galleristen Carl-Johan Bolander valt Roland Lindberg som invigningskonstnär. Lindberg deltog under 1980-talet i en serie utställningar under namnet, De Nio. Utställarna i gruppen var Ragnar Persson, Calle Johansson, John-E Franzen, Gustaf Skoglund, Rune Nilsson, Ture Fabiansson, Ulf Aschan och Majken Johansson.

Utbildning
Lindberg studerade på Östermalms målarskola för Professor Evert Lundqvist. Han har utfört nyrealistiska landskap företrädesvis från Kalmarkusten och Öland, men även figurer i oppositionell anda, samt många välgjorda interiörer.

Representation
Roland Lindberg är representerad vid Moderna museet, Kalmar konstmuseum, Göteborgs konstmuseum, Vetlanda museum, Västerås konstmuseum samt Smålands konstarkiv. Dessutom finns han representerad vid banker i Stockholm, Göteborg, Jönköping med flera.

Noter

Svenska målare under 1900-talet
Födda 1935
Avlidna 1993
Män
Konstnärer från Kalmar
Representerade vid Moderna museet
Skule jarl

Skule jarl kan syfta på två norska jarlar:
Skule Tostesson (1052 – 1090)
Skule Bårdsson (1189 – 1240)