kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Välsigna, Herre, alla dem

Välsigna, Herre, alla dem är en psalm av Christoph Carl Ludwig von Pfeil från 1746 som senare översattes/bearbetades av Johan Alfred Eklund 1911 till en psalm med titelraden Välsignat är det hem förvisst vilket den hette även i 1937 års psalmbok, men efter Jan Arvid Hellströms bearbetning 1983 ändrades titelraden till "Välsigna, Herre, alla dem" och Eklunds insatser togs bort ur 1986 års psalmbok.

Melodin är en tonsättning från 1697 som enligt Koralbok för Nya psalmer, 1921 är samma melodi som används till psalmen Uppfaren är vår Herre Krist (1819 nr 115). I 1986 års psalmbok anges att musiken är från Frankfurt am Main 1738, möjligen av Johann Balthasar König och samma som till psalmerna Bevara, Gud, vårt fosterland, När stormen ryter vilt på hav och möjligen en melodivariation även för Uti din nåd, o Fader blid.

Eklunds texter blev fria för publicering 2015.

Publicerad i
Nya psalmer 1921 som nr 616 med titelraden "Välsignat är det hem förvisst", under rubriken "Det Kristliga Troslivet: Troslivet i hem och samhälle: Det kristna hemmet: Kristligt hemliv".
Svensk söndagsskolsångbok 1929 som nr 285 under rubriken "Hem och fosterland".
Sionstoner 1935 som nr 771 med titelraden "Välsignat är det hem förvisst", under rubriken "Bröllop".
1937 års psalmbok som nr 482 med titelraden "Välsignat är det hem förvisst", under rubriken "Hemmet".
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 666 med titelraden "Välsignat är det hem förvisst", under rubriken "Speciella Sånger - Hemmet".
Den svenska psalmboken 1986 som nr 294 med titelraden "Välsigna, Herre, alla dem", under rubriken "Tillsammans i världen".
Svensk psalmbok för den evangelisk-lutherska kyrkan i Finland (1986) som nr 462 under rubriken "Hem och familj", med titelraden "Välsignad vår gemenskap är".
Lova Herren 1988 som nr 796 med titelraden "Välsignat är det hem förvisst", under rubriken "Hem och familjeliv".

Externa länkar
Hos Projekt Runeberg finns noterna till melodin

Svenska psalmer
Tyska psalmer
Amen (musikgrupp)

Amen är ett amerikanskt cross over-band som leds av frontfiguren Casey Chaos som har långt förflutet inom punkscenen och är en stor beundrare av norsk black metal. Har släppt ett flertal skivor genom åren och Chaos är den ende kvarvarande originalmedlemmen.

Medlemmar
Nuvarande medlemmar
Casey Chaos (Karim Chmielinski) – sång, gitarr, basgitarr, trummor (1994–2009, 2014– )
John Fahnestock – basgitarr (1999–2003, 2007–2009, 2014– )
Duke Decter – gitarr, sång (2004–2009, 2014– )
John King – gitarr (2005–2009, 2014– )

Tidigare medlemmar
 Greg Barrybauer – gitarr (1995)
 Shannon Larkin – trummor (1998–2002, 2004)
 Sonny Mayo – gitarr (1998–2002)
 Paul Fig (Paul Figueroa) – gitarr (1999–2001)
 Rich Jones – gitarr (2001–2004)
 Piggy D. (Matt Montgomery) – gitarr, basgitarr (2002–2004)
 Blake Plonsky – trummor (2003)
 Zach Hill – trummor (2003)
 Luke Johnson – trummor (2003–2005)
 Scotty S. Sorry – basgitarr (2003–2004)
 Acey Slade – gitarr (2004)
 Joe Letz – trummor (2005)
 Nate Manor – trummor (2005)
 Jinxx (Jeremy Ferguson) – gitarr (2005)
 Chris Alaniz – trummor (2007)

Turnerande medlemmar
 Roy Mayorga - trummor (2014-idag)

Bidragande musiker (studio)
 Dave Lombardo – trummor (2014)

Diskografi
Studioalbum
 1995 – Slave
 1999 – Amen
 2001 – We Have Come for Your Parents
 2004 – Death Before Musick

Livealbum
 2005 – Gun of a Preacher Man 

EP
2000 – Coma America 
2004 – Sampler

Singlar
2001 – "The Price of Reality"
2001 – "The Waiting 18"
2001 – "Too Hard to Be Free"
2004 – "California's Bleeding"

Samlingsalbum
 2003 – Join or Die

Video
2004 – Caught In The Act (DVD)

Externa länkar
Casey Chaos' officiella webbplats

Amerikanska metalgrupper
Jag vet en hälsning mera kär

Jag vet en hälsning mera kär är en kort enstrofig psalm med text och ton av Erik Gustaf Geijer från 1837. Den bar ursprungligen rubriken "Första aftonen i det nya hemmet."

Publicerad som
Nr 617 i Nya psalmer 1921, tillägget till 1819 års psalmbok under rubriken "Det Kristliga Troslivet: Troslivet i hem och samhälle: Det kristna hemmet: Kristligt hemliv".
Nr 772 i Sionstoner 1935 under rubriken "Bröllop".
Nr 483 i 1937 års psalmbok under rubriken "Hemmet".
Nr 242 i Frälsningsarméns sångbok 1968 under rubriken " Det Kristna Livet - Andakt och bön".

Svenska psalmer
Verk av Erik Gustaf Geijer
San Marinos Grand Prix 1991

San Marinos Grand Prix 1991 var det tredje av 16 lopp ingående i formel 1-VM 1991.

Resultat 
 Ayrton Senna, McLaren-Honda, 10 poäng
 Gerhard Berger, McLaren-Honda, 6
 JJ Lehto, BMS Scuderia Italia (Dallara-Judd), 4
 Pierluigi Martini, Minardi-Ferrari, 3
 Mika Häkkinen, Lotus-Judd, 2
 Julian Bailey, Lotus-Judd, 1
 Thierry Boutsen, Ligier-Lamborghini
 Mark Blundell, Brabham-Yamaha
 Eric van de Poele, Lambo-Lamborghini (varv 57, bränslebrist)
 Érik Comas, Ligier-Lamborghini 
 Martin Brundle, Brabham-Yamaha
 Mauricio Gugelmin, Leyton House-Ilmor (55, motor)
 Roberto Moreno, Benetton-Ford (54, motor)

Förare som bröt loppet 
 Stefano Modena, Tyrrell-Honda (varv 41, transmission)
 Andrea de Cesaris, Jordan-Ford (37, växellåda)
 Bertrand Gachot, Jordan-Ford (37, upphängning)
 Ivan Capelli, Leyton House-Ilmor (24, snurrade av)
 Eric Bernard, Larrousse (Lola-Ford) (17, motor)
 Riccardo Patrese, Williams-Renault (17, elsystem)
 Satoru Nakajima, Tyrrell-Honda (15, transmission)
 Gianni Morbidelli, Minardi-Ferrari (10, växellåda)
 Jean Alesi, Ferrari (2, snurrade av)
 Aguri Suzuki, Larrousse (Lola-Ford) (2, snurrade av)
 Nelson Piquet, Benetton-Ford (1, snurrade av)
 Nigel Mansell, Williams-Renault (0, kollsion)
 Alain Prost, Ferrari (0, snurrade av)

Förare som ej kvalificerade sig 
 Gabriele Tarquini, AGS-Ford 
 Fabrizio Barbazza, AGS-Ford
 Alex Caffi, Footwork-Porsche
 Michele Alboreto, Footwork-Porsche

Förare som ej förkvalificerade sig 
 Emanuele Pirro, BMS Scuderia Italia (Dallara-Judd)
 Olivier Grouillard, Fondmetal-Ford 
 Nicola Larini, Lambo-Lamborghini 
 Pedro Matos Chaves, Coloni-Ford

Noteringar 
 Fabrizio Barbazza gjorde F1-debut. 
 Alain Prost snurrade av under formationsvarvet och bröt därmed loppet.

VM-ställning 

1991 i Italien
San Marinos Grand Prix
På Gud, som åt fågeln bereder

På Gud, som åt fågeln bereder är en psalm för äkta makar av Svante Alin. Den är därmed mer lämpad för husandakt än som församlingssång, men torde ha använts som sådan vid vigslar ifall församlingen tänkts sjunga å brudparets vägnar. Den femstrofiga psalmens tredje och fjärde strofer är av bönekaraktär, inledning och avslutning däremot mer ett vittnesbörd och en avsiktsförklaring.

Melodin är samma melodi som till psalmen Vi kristna bör tro och besinna (Den svenska psalmboken 1986 nr 243) och har nu en tonsättning av förmodat tyskt ursprung från 1500-talet med hänvisning till Köpenhamn 1569 och Kangasala 1624.

Publicerad som
Nr 618 i Nya psalmer 1921, tillägget till 1819 års psalmbok under rubriken "Det Kristliga Troslivet: Troslivet i hem och samhälle: Det kristna hemmet: Äkta makar".

Svenska psalmer
Valerius Hansson

Anders Valerius Hansson, född 25 december 1889 i Göteborg, död 2 november 1970 i Göteborg, var en svensk handelsman i Göteborg.

Han började sin verksamhet i mars 1912 i en bod på fyra kvadratmeter i den västra flygeln av basarlängorna på Kungstorget, där han sålde underkläder, "färdiga manskläder", mössor, hattar och arbetskläder. Priserna kunde vara: 3 kr för ett par byxor och 22 kr för en kostym. Men ökad kundkrets och större lager krävde mer utrymme, och 1916 kunde han starta en filial, Valerius Hanssons Herr- och Barnekipering vid Grönsakstorget, hörnet Lilla Korsgatan. Verksamheten expanderade och snart fanns man på fyra våningsplan.

År 1928 blev den angränsande fastigheten vid Grönsakstorget tillgänglig, vilken senare tillbyggdes med en våning. Det medförde fördubblat utrymme och en ljus, modern affärslokal där även damkläder i full sortering kunde inrymmas. Därmed kunde ett gammalt önskemål förverkligas: "Kläder för hela familjen." Hansson köpte 1935 fastigheten Kungsgatan 19-21 i hörnet Magasinsgatan, i 34 kvarteret Gymnasiet. Hansson lät riva de båda husen 1938, och ett nytt komplex invigdes den 20 april 1940 efter ritningar av arkitekt Gunnar O. Jacobson. Grannfastigheten Kungsgatan 23 byggdes senare samman med det nya varuhuset, där man disponerade de tre övre våningarna.

Den 18 december 1940 manade de tre Göteborgsköpmännen Richard Berlin, Sven Gulin j:r och Valerius Hansson i ett öppet brev i Göteborgs-Posten till bojkott av redaktör Torgny Segerstedt och Göteborgs Handels- och Sjöfartstidning. De menade i skrivelsen, som kom att kallas för skräddarprotesten, att de negativa artiklar om Nazityskland som publicerades i Göteborgs Handels- och Sjöfartstidning inverkade menligt på handeln med tredje riket.

Företaget var det största i sin bransch i Göteborg och 1962 - vid 50-årsjubileet - hade man omkring 300 anställda. Valerius Hansson upphörde 1968-69.

Hansson gravsattes den 9 november 1970 på Örgryte gamla kyrkogård i Göteborg.

I Galenskaparna och After Shaves TV-serie En himla många program förekommer ett seglarmagasin, "På vinden". Programledarna där heter Valerius Hansson som spelas av deras scenograf Rolf Allan Håkanson och Tom-Olof Ström som spelas av Per Fritzell.

Referenser

Noter

Källor 
Ögonblick av Nostalgiska återblickar 21-40, Lars O. Carlsson, K-G Fridman, Göteborgs Stadsmuseum, Göteborgs-Posten, Innerstaden Göteborg samt Svenska kyrkan, Göteborg 2012 , s. 87ff

Näringslivspersoner från Göteborg
Personer inom Sveriges näringsliv
Män
Födda 1889
Avlidna 1970
Gravsatta på Örgryte gamla kyrkogård
Sov gott, mitt barn, sov gott i Gud

Sov gott, mitt barn, sov gott i Gud är en psalm av Johann Christoph Rube (omkr. 1665-1746) med bearbetning senare av okänd författare. Melodin är en tonsättning från 1531.

Publicerad som
Nr 620 i Nya psalmer 1921, tillägget till 1819 års psalmbok under rubriken "Det Kristliga Troslivet: Troslivet i hem och samhälle: Det kristna hemmet: Äkta makar + några okända rubriker".
Nr III bland "Psalmer att läsas vid enskild andakt" i 1937 års psalmbok under rubriken "Vid ett barns bädd".

Noter

Aftonpsalmer
Barnpsalmer
Vaggvisor
Tyska psalmer
Ed Asner

Eddie "Ed" Asner, född 15 november 1929 i Kansas City, Missouri, död 29 augusti 2021 i Los Angeles, Kalifornien, var en amerikansk skådespelare och röstskådespelare.

Biografi 
Asner började spela teater under sin tid vid college och uppträdde senare med kringresande teatersällskap, off-Broadway och i Shakespeareteatersällskap. Han filmdebuterade 1965 i Bas 3 Top Secret. Genom åren spelade han vanligtvis tuffingar, oftast med ett gott hjärta.

För svensk TV-publik blev han kanske mest känd som chefredaktören Lou Grant som han spelade under fem säsonger i TV-serien På första sidan (1977–1982) samt den egensinnige bagaren, pappa Axel Jordache i De fattiga och de rika som sändes i USA 1976–1977. Asner spelade även Lou Grant i komediserien The Mary Tyler Moore Show (1970–1977). Grant var då TV-stationschef.

Asner vann flera Emmy-utmärkelser, bland annat för Mary Tyler Moore, Rötter (1977) och På första sidan (1977).

Bland övriga filmer märks Illdåd i mörker (1970), Fort Apache, the Bronx (1980) och The Bachelor (1999).

Han var ordförande för fackföreningen Screen Actors Guild 1981–1985.

Filmografi i urval 

 (röst)

 (röst)

 (röst)
 (röst)

Referenser 
 , läst den 3 januari 2009.
 Filmdelta, läst den 3 januari 2009.

Noter

Externa länkar 

 
 

Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Amerikanska skådespelare under 2000-talet
Amerikanska TV-skådespelare
Amerikanska scenskådespelare
Personer från Kansas City, Missouri
Män
Födda 1929
Avlidna 2021
Alumner från University of Chicago
Skådespelare från Missouri
Personer inom amerikansk fackföreningsrörelse
Svenska mästare i amerikansk fotboll

Svenska mästare i amerikansk fotboll blir laget som vinner finalen i det slutspel som avgörs efter att Superserien är färdigspelad. Slutspelet har formen av en utslagsturnering mellan de fyra bäst placerade lagen i serien. Lagen seedas efter sin placering i grundserien. I semifinalerna möts ettan och fyran respektive tvåan och trean i enkelmöten på det bäst placerade lagets hemmaarena. SM-finalen avgörs i en enda match på en i förväg bestämd plats.

Historia 
Den första inofficiella finalen spelades 1985 mellan Lidingö Pink Chargers och Danderyd Mean Machines i Bosön på Lidingö och vanns av Lidingö. Först året efter fick finalen officiell status.

När Superserien startade 1991 började svenska mästerskapet avgöras genom ett slutspel mellan de främsta lagen i serien. Det vanligaste har varit att de fyra bästa lagen har spelat först en semifinal och sedan en final. Det först placerade laget har då på hemmaplan mött laget på fjärde plats medan lag nummer två på sin hemmaplan har tagit emot lag nummer tre. Finalen har spelats på en i förväg bestämd plats.

Under säsongerna 1992, 1995, 2002 och 2004 spelades även kvartsfinaler. De två bästa lagen i serien var direktkvalificerade till semifinalerna medan lag tre till sex möttes enligt samma mönster som för semifinalerna ovan.

Säsongerna 1996 och 1997 var serien uppdelad i två konferenser. Segraren i respektive konferens mötte då på sin hemmaarena andralaget från den andra konferensen i semifinal.

En gång, 2001, har placeringsmatcher spelats före själva slutspelet. Resultatet av placeringsmatcherna gav seedningen för semifinalerna.

Svenska mästare genom åren (Herr) 

1Inofficiell final.
2Resultat efter övertid.
(#) Antal svenska mästerskap vunna vid tidpunkten.

Svenska mästare 
Tabellen nedan visar antal gånger respektive lag har blivit svenska mästare. Även den inofficiella finalen 1985, då Lidingö Pink Chargers vann, är inräknad.

Finalarenor 
SM-finalen har spelats på följande arenor:

Finalorter 
SM-finalen har spelats på följande orter:

Källor 

Amerikansk fotboll i Sverige
Amerikansk fotboll
Ett litet fattigt barn jag är

Ett litet fattigt barn jag är är en psalm av "okänd svensk författare" som i 1937 års psalmbok visade sig vara av Charlotte Lindholm och publicerad 1872 i sångsamlingen Sånger af Nanny. Den utgavs under pseudonym, vilket var ett vanligt sätt för kvinnor att publicera sig under 1800-talet, då det ansågs opassande att kvinnor skrev texter för offentligt bruk.

En psalmsång Ett armt och litet barn jag är under rubriken För barn, finns som nr 707 i Andeliga Sånger och Werser 1806. Där uppges melodin vara grundad på den tyska psalmen Nun sich der Tag geendet hat.

Någon melodiangivelse finns inte för denna psalm i detta sånghäfte, som för de flesta andra sångerna där. I söndagsskolsångboken från 1882 anges att ursprunget är från Teodor Trued Truvé Truvés sånger eller Sånger för Söndagsskolan och Hemmet från 1875, men den uppgiften är fel då texten var publicerad redan 1872.  Melodin i 1939 års koralbok är en tretaktsmelodi av okänt ursprung. Tidigare användes en tonsättning av Johan Georg Christian Störl från 1710, samma som till Din klara sol går åter opp.

Psalmen gavs ut på skivan Barn i stan på förlaget Folksång runt 1980-talet, då melodin anges som "trad". I filmen Emil i Lönneberga sjungs psalmen av de gamla från fattighuset i en scen.

Publicerad i
Sånger af Nanny 1872 som nr 49 under fjärde rubriken "Andeliga Skolsånger" med titeln Glädje i Gud.
Stockholms söndagsskolförenings sångbok 1882 som nr 53 under rubriken "Sånger af allmänt innehåll" med tre verser.
Hemlandssånger 1891 som nr 381 under rubriken "Kärleken".
Svensk söndagsskolsångbok 1908 som nr 220 under rubriken "Barndomen" 
Lilla Psalmisten 1909 som nr 188 under rubriken "Lovsånger".
Svensk söndagsskolsångbok 1929 som nr 219 under rubriken "Barndoms- och ungdomstiden"
Nya psalmer 1921 som nr 621 under rubriken "Det Kristliga Troslivet: Troslivet i hem och samhälle: Det kristna hemmet: Äkta makar".
Sionstoner 1935 som nr 626 under rubriken "Ungdom"
Guds lov 1935 som nr 560 under rubriken "Barnsånger" 
1937 års psalmbok som nr 514 under rubriken "Barn".
Psalm 393 i den finlandssvenska psalmboken 1986

Externa länkar
På Projekt Runeberg finns noterna

Svenska psalmer
Barnpsalmer
Sånger 1872
Dominikus Zimmermann

Dominikus Zimmermann, född 30 juni 1685 i Wessobrunn (Bayern), död 16 november 1766, var en tysk arkitekt och stuckatör under rokokoepoken.

I vallfartskyrkan Die Wies (1746-1754) förenar Zimmermann ett avlångt kyrkorum med en central oval som har ett ambulatorium. Interiören med sin överdådiga utsmyckning står i skarp kontrast till den mera återhållsamma och strama exteriören. I interiören utgör stuckutsmyckningarna en övergång mellan kyrkorummets arkitektur och takvalvets freskmåleri. I koret är gränsen mellan arkitektur och ren dekoration nästan helt upphävd.

Stuckdekorationerna och målningarna i Die Wies är utförda av Zimmermanns bror Johann Baptist Zimmermann.

Tyska arkitekter under 1700-talet
Män
Födda 1685
Avlidna 1766
Ambulatorium

Ambulatorium (av latinets ambulo, ”vandra”) eller koromgång är en gång som omger koret eller högkoret i en kyrkobyggnad.

Utanför koromgången, som vanligen avskiljs från koret genom en rad pelare eller fortsättningen på mittskeppets arkader, finns ofta en kapellkrans med absider. Koromgången användes bland annat vid förevisningen av reliker under medeltiden.

Se även 
 Triforium
 Arkad

Kyrklig interiör
Charlotte Lindholm

Christine Charlotte Lindholm, född 1 mars 1836 i Furingstads socken, Östergötland, död 2 maj 1917 i Stockholm, var en svensk författare och folkskollärare. Signatur: Charlotte L.

Biografi
Lindholms mor Anna Sofia födde henne då hon var 17 år och ogift tjänstepiga. Därför placerades dottern som fosterbarn hos fabrikören Adolf Lindholm och dennes hustru Christina Catharina, född Andersson. 

Hon utbildade sig till folkskollärare och undervisade vid Norrköpings högre skolor för flickor 1860–1869 och därefter för vid Göteborgs folkskolor och sedan i Stockholm. Efter 1876 arbetade hon som lärare vid Norra arbetsfängelset för kvinnor i Stockholm. 

Hon debuterade i bokform med Sånger af Nanny 1872. Det är en liten kristen sångsamling för söndagsskolan.  Sångsamlingen innehåller 56 sånger och psalmer indelade under fyra rubriker, Natursånger, Fosterländska sånger, Sånger av blandat innehåll och Andeliga sånger, efter ett förord i form av ett poem kallat Till mina lärjungar som inleds med raden I unga, tagen dessa enkla sånger. Exempel på titlar ur sånghäftet Sånger af Nanny: Det är högtid igen; Ett litet fattigt barn jag är; Hjärta du som kämpar, strider; Morgonsolen redan strålar. Flera av hennes texter finns publicerade i Psalmisten som utgavs av Baptisterna, i Truvés sånger för söndagsskolan och hemmet och i nykterhetsvännernas sångbok Hoppet. Psalmen Hjärta du som kämpar, strider publicerades första gången i hennes bok Hvilostunder 1877.

Lindholm är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Ett litet fattigt barn jag är
Hon finns inte omnämnd första gången då hennes psalm Ett litet fattigt barn jag är trycks 1872, utan texten anges vara av "okänd svensk författare", men i 1937 års psalmbok framgår det att hon är textförfattare. I Sånger af Nanny har den titeln Glädje i Gud.

Bibliografi

Referenser

 Lindholm, Kristina Char:a på SvenskaGravar.se

Svenska psalmförfattare
Svenska lärare under 1800-talet
Personer från Furingstads socken
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1836
Avlidna 1917
Kvinnor
Gäst hos verkligheten

Gäst hos verkligheten är en självbiografisk roman av Pär Lagerkvist, publicerad 1925. Berättelsen utspelar sig vid sekelskiftet 1900 och beskriver författarens barndom. Samtidigt berättar författaren om dåtida liv, i stan liksom i byn.

Handling

Romanen Gäst hos verkligheten är en berättelse om en pojke vid namn Anders som växer upp i en vanlig svensk familj. Hans liv är idylliskt, med nära och varma familjerelationer. Men samtidigt lider han av ångest och dödsskräck. Han är rädd att förlora allt som är värdefullt för honom. Han vänder sig till Gud för hjälp och beskydd.

Han kämpar dock med tvivel. Hans tro på Gud blir allt mer urvattnad och han finner slutligen i stället tröst i att betrakta livet som meningslöst och i att omfamna ångesten och tomheten.

Referenser

Externa länkar 
Gäst hos verkligheten på SVT Play.

Skönlitteratur 1925
Romaner av Pär Lagerkvist
Barndomsskildringar
Johann Baptist Zimmermann

Johann Baptist Zimmermann, född 3 januari 1680 i Wessobrunn (Bayern), död 2 mars 1758 i München, var en målare och stuckatör under rokokoepoken. Bror till arkitekten Dominikus Zimmermann.

Tyska målare
Födda 1680
Avlidna 1758
Män
Avalanche (seriefigur)

Avalanche, egentligen Lance Alvers, är en karaktär i den tecknade serien X-Men från Marvel Comics. Han medverkade första gången i Uncanny X-Men #141 i januari 1981 och är en mutant och har förmågan att skapa kraftiga vibrationer som kan förstöra icke-organiska föremål. Vibrationerna kan bli tillräckligt starka för att framkalla jordbävningar. Hans krafter kan dock endast skada andra personer indirekt.

Avalanche är förälskad i superhjältinnan Shadowcat.

Seriefigurer i Marvels universum
Superskurkar
X-Men
Superskurkar i X-Men
Fiktiva figurer från Grekland
Fiktiva mutanter
Seriefigurer introducerade 1981
Mosesfontänen

Mosesfontänen, italienska Fontana dell'Acqua Felice, är en fontän vid Piazza di San Bernardo på Quirinalen i Rom. Fontänen utgör slutpunkten på vattenledningen Acqua Felice, uppkallad efter påven Sixtus V, som hette Felice i förnamn. Här ser man Mose slå vatten ur klippan.

Mosesfontänen ritades av Domenico Fontana och uppfördes 1585–1587. Mosesskulpturen påbörjades av Prospero Antichi (kallad Il Bresciano) och slutfördes av Leonardo Sormani.

Källor

Externa länkar

Fontäner i Rom
Skulpturer från 1500-talet
Skulpturer av italienska skulptörer
Skulpturer med motiv från Gamla testamentet
Kulturella återgivningar av Mose
Verk av Domenico Fontana
Rione Castro Pretorio