kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tucson

Tucson  är en stad i Pima County i Arizona, USA. Det är den näst största staden i Arizona efter huvudstaden Phoenix.  Den ligger på en medelnivå av 728 m över havet och på en yta av 505,3 km² en befolkning av 518 956 invånare (2006), medan storstadsområdet har 946 362 invånare. Detta gör Tucson till den 32:a största staden i USA och området till det 52:a största storstadsområdet. I storstadsområdet ingår bland annat orterna Oro Valley, Marana, South Tucson (som omges helt av Tucson) och Sahuarita.

Namnet Tucson kommer från O'odham-språkets  (uttalas  via spanskan. Ordet betyder "svart bas", vilket beror på de vulkaniska bergarterna i bergen väster om staden. Tucson kallas också ibland för "The Old Pueblo".

Tucson är hemort för University of Arizona, vars campus ligger centralt i staden. Universitetet har omkring 37 000 studenter.

Historia 

Människans historia i Tucsonområdet börjar runt 1000 f.Kr. då paleoindianernas migrationer tar dem genom området.  De tidigaste bofästningarna som hittills hittats är från ett jordbrukssamhälle som daterats till runt 1000 f.Kr.  Mellan 200-talet och 1400-talet levde Hohokamfolket i området, men deras samhällen verkar ha övergetts och deras kultur försvunnit i mitten av 1400-talet. Pimaindianer fyllde vakuumet efter hohokamfolkets försvinnande och var de som mötte de första europeiska expeditionerna i området.

I början av 1540-talet var Francisco Vásquez de Coronado en av de första européerna som utforskade området.  1692 kom den spanske missionären Eusebio Francisco Kino till området och grundade år 1700 missionen San Xavier del Bac.  1775 grundas Tucson då spanjorerna bygger ett fort Presidio de San Augustin de Tucson som sedermera utvecklades till staden Tucson.  När Mexiko blev självständiga 1821 hamnade Tucson under mexikanskt styre fram till 1853 då genom Gadsdenfördraget stora delar av nuvarande Arizona och New Mexico såldes av Mexiko till USA.

Kända personer 
 Dennis DeConcini, politiker
 Gabrielle Giffords, politiker
 Lee Marvin, skådespelare
 Linda Ronstadt, sångerska
 Annika Sörenstam, golfspelare, gick på universitetet
 Calexico, musikgrupp
 Rainer Ptacek, 1951 - 1997, musiker

Referenser

Externa länkar 
 City of Tucson
 University of Arizona

 
Orter i Arizona
Orter grundade 1775
Gråfibbla

Gråfibbla (Pilosella officinarum) är en korgblommig växt med gula blommor.  

Den är småväxt och har en bladrosett av hela, helbräddade blad, och blomkorgen uppbärs av en bladlös stängel. 

Gråfibbla har gråaktig beklädnad av både enkla hår (grå, vita och svarta), stjärnlikt greniga hår och glandelhår. Särskilt på bladens undersida finns ett tätt, gråvitt stjärnludd. Från rosettens bladvinklar skjuter samtidigt med blomningen förlängda, revartade skott ut, så kallade stoloner (utlöpare), som har små, glesa, i storlek avtagande blad och slutligen i spetsen bildar en bladrosett. 

I denna art har man urskilt inte mindre än 400 underarter och former. Dessa finns i Europa (samt närmast liggande trakter av Asien och Afrika). I Sverige är de vanligast i de sydligare landskapen och avtar märkbart redan i Svealand. Men längs kusten går de ända upp till Hälsingland. I Norge följer de också kusten, ända upp till Tromsø, och i Finland förekommer gråfibbla i de södra och västra landskapen. Den är sällsynt i den subalpina regionen och saknas i den alpina.

Förväxlingsarter
 Mattfibbla, Pilosella peleteriana
 Nickfibbla, Pilosella peleriana

Etymologi
Officinarum kommer av latin officina = apotek. Detta antyder att växten använts som medicinalväxt.

Bygdemål

Referenser

Externa länkar
Den Virtuella Floran

Korgblommiga växter
Gr Växtindex
Horred

Horred är en tätort i södra delen av Marks kommun och kyrkbyn i Horreds socken. Den är belägen på västra sidan av Viskan, 56 kilometer söder om Borås, 33 kilometer nordöst om Varberg och 30 kilometer öster om Kungsbacka.

Hornån, som avvattnar Stora och Lilla Hornsjön (även Horredsjön) i väster till Viskan i nordost, präglar trakten. 

Riksväg 41 går genom tätortens centrum. Viskadalsbanan, tåget mellan Varberg och Borås, stannar här.

Historia
Horred omnämns 1393, som Hornaryd.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Horred finns Horreds kyrka, förskola, familjedaghem och grundskola (F-6). Det finns även en friskola, Leteboskolan, före detta Marks kristna skola, belägen några kilometer utanför tätorten vid väg 1596 Horred-Idala/Kungsbacka. Något längre bort finns Helsjön (även kallad Hällesjö) med Helsjön folkhögskola. 

Tätorten har full service med matbutik, post, bibliotek, distriktsläkare, distriktssköterska, tandläkare och veterinär och pizzerior. Här finns också däckservice och Bilisten, samt en Ingo-mack med Volvo närservice i nostalgiska lokaler i 1960-tals stil.

Näringsliv
Horred domineras av två stora möbelfabriker C. S.-Möbelfabrik AB och Horreds Möbel AB. Ett företag med gamla anor är Ekelunds linneväveri, där tre generationer av svenska kungar har handlat: Gustaf V, Gustaf VI Adolf och Carl XVI Gustaf.

Noter 

Tätorter i Sverige
Orter i Marks kommun
Gaslås

Gaslås är en metod som används för omladdning av automatgevär, automatkarbiner och kulsprutor.

Mekaniken bygger på att slutstycket under de första millisekunderna efter vapnets avfyrning är låst, men att krutgaserna mot slutet av kulans rörelse genom pipan (när kulan i princip uppnått full utgångshastighet) tillåts strömma ut genom en separat gaskanal och trycka på en pistong som låser upp den mekanism som håller slutstycket stängt. Slutstycket kan då pressas bakåt av krutgaserna i loppet, vilket matar ut den tomma patronhylsan. Längst bak i lådan bromsas mekanismen av en fjäder, som skjuter slutstycket framåt igen, och i denna rörelse matas även nästa patron fram från magasinet.

Eldvapen
Femårsplan

En femårsplan är en form av nationellt utvecklingsprogram, först använt i Sovjetunionen och senare i andra socialistiska länder. Två länder som i dag tillämpar femårsplaner är Folkrepubliken Kina och Vietnam.

Sovjetunionen 
Den första femårsplanen beslutades 1928 och gällde perioden 1929 till 1933. Femårsplanen var det verktyg som Stalin, efter att ha rensat ut trotskijoppositionen och fått absolut makt i Sovjetunionen, infört för att få fart på industrialiseringen. I dessa femårsplaner skulle Sovjetunionens ekonomi planläggas för fem år framåt. Den första planen hade en oerhörd målsättning: under fem år skulle den totala industriproduktionen öka med 250 procent, jordbruksproduktionen med 150 procent, investeringarna med 220 procent och konsumtionen med 70 procent. Härigenom övergav Stalin även Lenins nya ekonomiska politik (NEP), som Stalin tidigare försvarat från Trotskijs kritik. Stalin började med att rikta in sig på den tunga industrin; den lätta industrin, där kläder, tvättmedel och liknande ingick, kom i andra hand.

Ett annat mål med den första femårsplanen var att en femtedel av bönderna skulle överlåta sina privata marker och istället ingå i socialistiska kollektiva farmer. För de ryska bönderna, som länge hade levt i det feodala Tsar-väldet med Nikolaj II som den siste av Tsarer, var markägandet en viktig fråga och av den anledningen skulle en överlåtelse av mark inte falla i god jord hos bönderna. För att förhindra att bönderna, som utgjorde den större delen av Rysslands befolkning, satte sig på tvären bestämde sig Stalin för att med tvång sammanföra olika individuella gårdar till större kollektiva gårdar som ägdes av staten. Tvångskollektiviseringen ledde till en katastrof - många bönder slaktade sina djur och brände sina gårdar i protest och de statskontrollerade gårdar som producerade mat visade sig inte vara mer effektiva än de privatägda. 

En annan effekt av Stalins femårsprogram var behovet av större och moderna fabriker. Ett sådant exempel var de nya stålverken som uppfördes i Sibirien, vilka konstruerades av amerikanska gästarbetare vilka var i behov av jobb på grund av depressionen i USA. På så vis kunde Sovjetunionen dra fördel av västerländsk ingenjörskonst för att bygga upp den sovjetiska industrin.

Kina 
Folkrepubliken Kina antog sig första femårsplan 1952 och är för närvarande (2018) inne på sin tolfte femårsplan. Den Nationella kommissionen för utveckling och reform har ansvar för utarbetandet av femårsplaner.

Indien 
I Indien användes mellan 1951 och 2017 femårsplaner inspirerade av Sovjetunionens femårsplaner.

Referenser 

Politik i Sovjetunionen
Politik i Kina
WP:Projekt Kina
Maskulinism

För tillståndet att i biologisk bemärkelse förmanligas, se virilism
Maskulinism eller maskulism avser den politiska och kulturella rörelse som syftar till att få lika politiska, ekonomiska och sociala rättigheter för pojkar och män som för flickor och kvinnor. Dessa områden omfattar bland annat värnplikt, vårdnad av barn, underhållsbidrag och lika lön för lika arbete.

Historik 
Den maskulinistiska rörelsen har sitt ursprung hos E. Belfort Bax, som 1913 skrev Feminisms bedrägeri och termen maskulinism myntades som motsvarigheten till feminism i början på 1900-talet. Den förkortade formen maskulism dök upp en kort tid senare, och blev vanligare under 1980-talet. Maskulismen växte dock först i slutet på 1900-talet, särskilt under 1990-talet med författare som Warren Farrell och Jack Kammer och deras böcker om könsroller i samhället.

Litteratur 
Den svenske debattören Pär Ström initierade 2007 en debatt om maskulinismen i boken Mansförtryck och kvinnovälde. Han hävdar i boken att om feminismen ska existera så borde maskulinismen också existera eftersom män diskrimineras i minst lika hög grad som kvinnor.

Maskulinism inom skönlitteratur 
I Gerd Brantenbergs roman Egalias döttrar är maskulinismen det fiktiva landet Egalias direkta motsvarighet till feminismen.

Se även 
 Genusvetenskap
 Pär Ström
 Mansforskning
Maskulinitet

Referenser

Externa länkar 
 Pappabarn
 Pappaombudsmannen
 Statistik från SCB
 Riksdagen Motion 2007/08:C394 "Nya Vårdnadsregler"

Socialfilosofi
Politiska åskådningar
Könsroller
Kritik mot feminism
Maskulinitet
Könshormon

Könshormoner är en grupp hormoner vilka bildas framför allt i könskörtlarna, och som styr könsdifferentieringen från och med fosterstadiet, och är viktiga under puberteten och för fertiliteten. Könshormonerna är antingen steroidhormoner eller peptidhormoner. 

De viktigaste könshormonerna ingår i ett system som kallas HPG-axeln.

Bildning av könshormoner
De könshormoner som är steroidhormoner, bildas i en kedjeliknande progression, där kolesterol är förstadium. Förutom könshormoner, bildas också bland annat kortisol i kedjan. Könshormonerna bildas framför allt i könskörtlarna, hos mannen i testiklarna, och hos kvinnan i äggstockar och bröstkörtlarna. Könshormoner bildas dock också i till exempel fettvävnad, binjurarna och i levern.

Det finns flera andra hormoner vilkas nivåer är könsspecifika och inverkar på fortplantningssystemet, däribland LH och FSH, som bildas i gonadotrofa celler i hypofysen, prolaktin som bland annat sätter igång bröstmjölksproduktionen, samt hormonfrisättande hormoner. Traditionellt sett räknas dock inte dessa som könshormoner.

Manliga respektive kvinnliga könshormoner
Könshormoner brukar ofta indelas i manliga respektive kvinnliga könshormoner, trots att båda könen har båda sorterna. Mängden på de manliga respektive kvinnliga könshormonerna skiljer sig dock åt mellan könen, samtidigt som de individuella nivåerna normalt kan variera kraftigt. 

Som manliga steroida könshormoner räknas androgener, däribland testosteron, dihydrotestosteron, dehydroepiandrosteron och androstendion. Män har normalt sett högre nivåer av dessa hormoner, men också kvinnor har dem. Bristtillstånd kallas hypoandrogenism, och förhöjda värden hyperandrogenism.

Som kvinnliga steroida könshormoner räknas östrogener och progesteron. Östrogener bildas av androgener i steroidhormonkedjan. Hyperöstrogenism och hyperprogesteronism innebär förhöjda värden, och hypoöstrogenism och hypoprogesteronism för låga värden. 

Förutom dessa räknas vidare peptidhormonerna aktiviner, relaxin, inhibiner och anti-Mülleriskt hormon som könshormoner.

Se även
Virilism
Feminisering
Stresshormoner
Hypogonadism
Hypergonadism
Kisspeptin

Noter
Stenvard

Stenvard är ett släktnamn från Norge. Vard är en gammal benämning på primitiv kungagrav av sten. Ett tiotal personer heter Stenvard i Sverige och Norge.

Norska efternamn
Werner Vögeli

Werner Vögeli, född 2 januari 1930 i Langnau im Emmental, Bern, Schweiz, död 6 mars 2007 i Stockholm, var en schweizisk-svensk kock och hovtraktör.

Biografi 
Vögeli utbildade sig i Schweiz, Tyskland, Italien, Irland och Frankrike innan han på 1950-talet kom till Sverige där han snart blev kökschef på Operakällaren i Stockholm. 

Werner Vögeli blev hovköksmästare 1972, var sedan år 1977 hovtraktör och blev 2002 filosofie hedersdoktor vid Umeå universitet. Han var ledamot av Académie Culinaire de France, Officier de l'Ordre du Mérite Agricole och hederspresident i Club des Chefs des Chefs. I boken Hovtraktören. Werner Vögelis festmat från Stockholms slott bjöd han på sina bästa recept och menyer från sin mångåriga verksamhet på slottet.

Han var internationellt erkänd och även en folkkär kock i otaliga TV-program. Han gav inspiration till figurerna Werner och Werner med Sven Melander och Åke Cato. Sommaren 2006 var Vögeli sommarvärd i Sveriges Radio P1. 

Werner Vögeli var sedan 1954 gift med Ingrid Nordqvist (född 1929). Vögeli avled 2007 efter en kort tids sjukdom.

Utmärkelser
   Riddare av 1:a klass av Norska förtjänstorden (1 juli 1992)

Bibliografi 
 Gastronomisk resa i Nordkalotten (med Torsten Blomquist; 1986)
 Hovtraktören. Werner Vögelis festmat från Stockholms slott (med Marianne Sandberg; 1999)
 Werners jul (2001)
 Från Emmental till Stockholms slott (2003)
 Werners grunder (med Tomas Tengby; 2004)
 Älskade mat (2004)

Källor

Svenska kockar
Schweiziska kockar
Hedersdoktorer vid Umeå universitet
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1930
Avlidna 2007
Män
Sommarvärdar 2006
Mottagare av Hans Majestät Konungens medalj
Personer från Bern
Marknadsdomstolen (Sverige)

Marknadsdomstolen var mellan 1972 och 2016 en svensk specialdomstol som avgjorde mål om otillbörlig marknadsföring, brott mot konkurrenslagen m.m.

Marknadsdomstolen bestod av en ordförande, en vice ordförande och fem särskilda ledamöter, som utsågs av regeringen. Det var en blandning av jurister med domarerfarenhet och ekonomiska experter. Man kunde inte vända sig till Marknadsdomstolen om man som privatperson var missnöjd med en vara eller företagare. Det var endast näringsidkare, Konsumentombudsmannen, Konkurrensverket och vissa förbund som hade rätt att föra talan där. Att avgöra ett mål tog oftast ungefär ett år, och avgörandena gick inte att överklaga.

Marknadsdomstolen upphörde från och med den 1 september 2016, varefter domstolens arbetsuppgifter överfördes till Patent- och marknadsdomstolen; även delar av Patentbesvärsrättens mål överfördes dit. 

Marknadsdomstolens siste ordförande och chef var Per Carlson. Han var även ordförande för Patentbesvärsrätten. Han blev sedan hovrättslagman i Svea hovrätt, som är säte för Patent- och marknadsöverdomstolen.

Referenser

Myndigheter under Finansdepartementet (Sverige)
Svenska historiska domstolar
Organisationer i Stockholm
Myndigheter i Stockholm
Organisationer bildade 1972
Organisationer upplösta 2016
Kock

En kock, kocka eller kokerska är en person vars yrke är att självständigt laga mat. Den kock som leder ett restaurangkök kallas köksmästare, och en kvinnlig sådan kan ibland benämnas köksmästarinna.

De flesta kockar arbetar på restaurang eller i storkök på exempelvis ett fartyg. Kokerskor har traditionellt arbetat i storkök, exempelvis på ett sjukhus eller en förskola. Skillnaden mellan de två yrkesgrupperna har dock luckrats upp och idag kallas ofta den som lagar mat i storkök för kock. Det finns även kockar och kokerskor som är anställda i privathem. En kock kan assisteras av köksbiträden eller ekonomibiträden.

Kocka kallades bla de kvinnor som arbetade med att laga maten till timmerhuggarna i timmerkojorna eller flottarna på 18-1900-talet.

Till kockens klassiska arbetskläder hör för män en hög vit mössa, oftast vit rock, förkläde, släng (kökssläng) och ofta rutiga byxor. Den höga vita mössan är dock ovanlig nu för tiden och har ofta ersatts av en låg skyddsmössa eller bandana. Den traditionella klädseln för kokerskor är en knälång arbetsrock, förkläde och kökssnibb.

Till kockens standardutrustning hör knivar, stekpincett och palett.

I Sverige ges grundläggande utbildning till kock eller kokerska inom ramen för Hotell- och restaurangprogrammet vid gymnasieskolan. Det finns även en mängd andra utbildningsmöjligheter.

"Kändiskock" är en beteckning som ibland används i media för att beteckna en särskilt framgångsrik kock, till exempel någon som rönt framgångar i matlagningstävlingar eller arbetar på/äger en välrennomerad krog eller restaurang. Men skall inte blandas ihop med 

”Stjärnkock”, vilket är en kock som är ägare eller ansvarig köksmästare för en restaurang som har en eller flera stjärnor i Guide Michelin.

Se även 
 Kallskänka
 Kalaskokerska

Källor

Fotnoter

Externa länkar
 

 
Yrken inom livsmedelsbranschen
Karin Alvtegen

Karin Anna Alvtegen, född 8 juni 1965 i Huskvarna, är en svensk författare. Hon har arbetat med psykologiska deckare med starka kvinnoporträtt och finns översatt till ett 20-tal språk.

Biografi 
Före sin romandebut jobbade hon bland annat som filmattributör och rekvisitör, och var manusförfattare för Rederiet. Idag är hon framförallt romanförfattare. Hon har bland annat skrivit deckarna Skuld (romandebut, 1998), Saknad (2000), Svek (2003) och Skam (2005), samtliga utgivna på Natur & Kultur. Saknad tilldelades Skandinaviska Kriminalsällskapets pris Glasnyckeln 2001.

Hon lämnade därefter deckargenren och gav 2010 ut En sannolik historia, en historia om relationer, fördomar och kärlek med djupt mänskliga känslor. Fjärilseffekten (2013, på Brombergs bokförlag) handlar om hur handlingar kan få konsekvenser långt borta; jämför fjärilseffekten.

År 2017 meddelade Alvtegen att hon drabbats av ME/CFS och aldrig kommer att skriva romaner igen. Boken Hinsides brinner, som Alvtegen skrev tillsammans med sonen Albin, fick 2018 års Stora Ljudbokspriset i kategorin för barn. Karin Alvtegen är själv inläsare av boken.  

Brittisk TV gjorde 2006 en serie, Missing, efter romanen Saknad.

Alvtegen är dotterdotter till Gunnar Ericsson, bror till Astrid Lindgren. Hon är gift med Mikael Nord Andersson och har sönerna August och Albin. Hon är bosatt i Ystads kommun.

Verk

Bibliografi 

 (tillsammans med Albin Alvtegen)
 (tillsammans med Albin Alvtegen)
 (tillsammans med Albin Alvtegen)
 (tillsammans med Karin Thunberg)

Filmmanus 
2004 – Hotet

Priser och utmärkelser
 2000 – Nominerad till Årets bästa svenska kriminalroman och Polonipriset för Saknad
2001 – Glasnyckeln för 'Saknad
 2004 – Nominerad till Glasnyckeln (Skandinaviens bästa kriminalroman) för Svek
2005 – Årets bok-Månadens boks litterära pris
 2006 – Platinapocket: årets mest sålda pocketroman för Skam
2007 – Palle Rosenkrantz-priset för Skugga
 Nominerad till Duncan Lawrie International Award för Shame
2009 – Nomimerad till the Edgar Award för boken Missing
 Nominerad till Duncan Lawrie International Award för Shadow
2018 – Stora Ljudbokspriset för boken Hinsides brinner

Referenser

Externa länkar

 Officiell webbplats

Kvinnor
Födda 1965
Svenska författare av barn- och ungdomslitteratur
Svenskspråkiga manusförfattare
Författare från Jönköping
Svenskspråkiga kriminalförfattare
Svenska kriminalförfattare
Svenska manusförfattare
Nackabor
Levande personer
Personer från Huskvarna
Projekt Kvinnliga huvudpersoner
Anders Jacobsson (författare)

Anders Jacobsson, folkbokförd Jan Anders Jakobsson, född 4 augusti 1963 i Karlskoga församling, Örebro län, är en svensk barnboksförfattare.

Jacobsson är son till ingenjören Owe Jacobsson och kontoristen Ulla-Britt Stjernberg. Han har haft olika anställningar bland annat hos Konsum Karlskoga 1979–1985, Stråningstorpsskolan i Karlskoga 1982–1984 och Lokalradion Karlskoga 1984–1985. Han studerade informationskunskap vid Högskolan i Örebro 1985.

Tillsammans med kusinen Sören Olsson startade han företaget Änglatroll AB år 1986. Han är författare till barn- och ungdomsböcker, bland annat böckerna om Sune och Bert, TV-serien Sunes jul, radioserien Almanackan samt musik och teater.

Första gången var han gift 1989–2005 med Eva Tiderman, född 1961, och andra gången 2006–2011 med Paula Barton, född 1976. Sedan blev Victoria Dahlqvist, född 1978, hans livskamrat. Han är far till en stor barnaskara.

Priser och utmärkelser 
 1994 - Rosa propellern, filmpris för Sunes sommar i Tyskland
 1994 - Festivalpris (Salerno) för Sunes sommar (delat 1:a pris; TV-Festivalen Italiafiction)
 1994 - Festivalpris (Essen) för Sunes sommar (bästa film; Internationales Kinderfilmfest)
 1994 - Festivalpris - (årets svenska barn/familjefilm /hyr video/ - SVF:s videomässa)
 1995 - Guldbaggenominerad för Sunes sommar (bästa manliga biroll - Peter Haber)
 1995 - Golden Chest International Television Festival, pris till TV-Serien Berts Dagbok för bästa manus
 1996 - Festivalpris (Lübeck), pris till filmen Bert - den siste oskulden (bästa barn- och ungdomsfilm)
 1997 - Guldbaggenominerad för Bert - den siste oskulden (regi)
 1999 - Bokjuryn för Berts bokslut
 2003 - Nerikes Allehandas kulturpris tillsammans med Sören Olsson
 2013 - BIO-publikens pris för filmen Sune i Grekland
 2013 - Hedersomnämnande för filmen Sune i Grekland (55th Nordic Film Days Lübeck, Tyskland)
 2013 - Örebro läns landstings kulturpris tillsammans med Sören Olsson
 2014 - Nominerad till BIO-publikens pris för filmen Sune på bilsemester
 2015 - Nominerad till BIO-publikens pris för filmen Sune i fjällen
 2017 - Örebros Kulturpris
 2019 - Guldbaggenominerad för Sune - Best Man i fyra kategorier (bästa film, bästa regi, bästa manliga biroll samt bästa kvinnliga biroll)

Se även
Anders Jacobsson och Sören Olsson (om författarparets gemensamma arbete)

Referenser

Externa länkar 

Anders Jacobssons och Sören Olssons gemensamma webbplats
Anders Jacobsson på Libris
Anders Jacobsson på Svensk Filmdatabas

Svenska författare av barn- och ungdomslitteratur
Författare från Närke
Värmländska författare
Män
Födda 1963
Levande personer
Svenska författare under 1900-talet
Författare från Karlskoga
Svenska författare under 2000-talet
Anders Jacobsson och Sören Olsson
Svenska radiopersonligheter
Svenska manusförfattare under 1900-talet
Svenska ljudboksuppläsare
Musiker från Karlskoga
Astrofysik

Astrofysik är den gren av astronomin som använder sig av fysikaliska metoder och begrepp för att studera och beskriva fenomen i världsrymden, universum, kosmos: stjärnor, galaxer och medier där emellan – i teori och genom praktisk observation. 

Visuella eller optiska observationer är annars det som brukar förknippas med klassisk astronomi, som vuxit ut och där metoderna med tiden blivit allt mer avancerade både vad gäller instrument som de yttringar som går att undersöka.

Översikt
Några centrala frågor inom astrofysiken är bland andra:

 Hur fungerar universum?
 Hur kom galaxer och stjärnor till?
 Är vi ensamma?

I praktiken involverar modern astronomisk forskning en ansenlig mängd fysik. Det kan handla om fysikaliska egenskaper som luminositet, täthet, temperatur och kemisk sammansättning hos de astronomiska objekten och samverkan dem emellan. 
Eftersom det är ett mycket brett ämne, så behöver astrofysiker behärska många av fysikens discipliner, till exempel mekanik, elektromagnetism, statistisk mekanik, termodynamik, kvantmekanik, relativitetsteori, kärn- och partikelfysik, plasmafysik, gasdynamik och atom- och molekylfysik. Och därtill inte minst vara väl bevandrad i fysikens matematiska metoder. Om namnet på en universitetsinstitution är "astrophysics" eller "astronomy" hänger det mer ihop med dess förhistoria än med forskningsområdena. Sålunda heter Stockholms universitets astronomiinstitution fortfarande Stockholms Observatorium.

Kosmologi är en del av den teoretiska astrofysiken i stor skala, medan astropartikelfysik går ned på subatomär nivå. Kosmologin forskar i universum som en stor helhet och tillämpar oftast det som astrofysiken forskar i. Ett område däremellan som blivit allt hetare är högenergiastrofysik.

Referenser

Externa länkar