kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Varpa (spel)

Varpa är en sport som anses komma från Gotland; och spelas mycket där. Sporten varpa är med i Riksidrottsförbundet.

Varpa liknar boule, men istället för klot använder man flata stenar som kallas för varpor. Varpor kan vara gjorda av sten eller av aluminium. Banan markeras med en pinne (sticka) i var ända. Sporten går ut på att få sin varpa att stanna så nära pinnen som möjligt. I stenvarpa får man även poäng om man slår ikull pinnen.

Varpan får i princip väga hur mycket som helst, men mellan ett halvt och fem kilo är praktiskt. Kastbanorna är olika långa beroende på kön, ålder och eventuella handikapp. Herrseniorer kastar på 18-metersbanor, damer på 15 meter.

Det finns flera olika tävlingsformer för varpa; Individuell kula, Lagkula, Mix, Centimeter och Lagcentimeter. Centimeter-tävlingar går till så att en tävlande kastar 36 kast. Efter varje kast mäts avståndet till stickan och noteras. Avstånd längre än en meter från stickan noteras som 100 centimeter. Mätetalet avrundas alltid nedåt till närmaste hela centimeter. Vinner gör den kastare vars 36 kast sammanlagt mäter lägst antal centimeter.

Lagcentimeter-tävlingar är ett tillägg till en Centimeter-tävling. Förutom att individuellt tävla med sina egna 36 kast räknar man ihop resultatet från ett tremannalags resultat och får på så sätt ett lagresultat för 108 kast.

Individuell kula innebär att två personer tävlar mot varandra, antingen i en "kula" eller i bäst av tre "kulor". En kula är en matchomgång i varpa och avgörs när den ena kastaren uppnått 12 poäng. Den kastare som tog den förra poängen börjar alltid kasta. För att vinna ett "stick" (som en kastomgång kallas) måste den egna varpan ligga minst en centimeter närmare stickan än motståndarens varpa, utom i det fall den ena kastarens varpa ligger på eller mot stickan. I sådant fall räcker det med att man kan konstatera att den ena varpan ligger noll millimeter från stickan och den andra varpan mer än noll millimeter från stickan. Kan man inte genom mätning avgöra vem som är närmast ges kastarna varsin poäng om inte en eller båda kastarna har över 10 stick (poäng), blir det bortslag och inget av lagen får poäng.

Lagkula är snarlikt Individuell kula, men kastas i tremannalag. Det lag (Lag 1) som vunnit senaste sticket kastar först. Därefter kastar någon av motståndarlagets (Lag 2) kastare. Kommer de närmre stickan än Lag 1:s varpa går turen över till Lag 1, annars fortsätter Lag 2 att kasta, antingen tills alla tre kastare kastat eller tills de tar ledningen i sticket, genom att placera sin varpa närmare stickan än Lag 1:s varpa.

Mix eller Par kastats i tvåmannalag med en man och en kvinna.

Källor

Externa länkar 
Svenska Varpaförbundet 

Sällskapsspel
Varpa
Kultur på Gotland
Elit Vetlanda

Vetlanda Motorsällskap (VMS) är en motorklubb i småländska Vetlanda med främst speedway på programmet. Klubben grundades den 12 oktober 1946. Representationslaget har genom åren varit känt som Njudungarna, Vetlanda, VMS Elit och Elit Vetlanda.  Från och med 2018 heter laget Vetlanda Speedway.

Den 30 mars 2022 lämnade Vetlanda Speedway  in en konkursansökan, som godkändes av Eksjö tingsrätt. Klubben drog sig därmed även ur Elitserien (sedan 2020 kallad Bauhaus-ligan).

Historik 
Vetlanda Motorsällskap grundades den 12 oktober 1946. Det hela började med att några medlemmar i Vetlanda Motorsällskap började fälla träd, riva upp enbuskar och bereda marken vid området intill Brostugan. Området hade Vetlanda Motorsällskap hyrt av lantbrukaren Henric Wictorin. Syftet med röjningen var att skapa en jordbana.

Den  26 april 1949 annonserades att Vetlanda Motorsällskap planerade att anordna en invigningstävling i mitten av året – om det var möjligt naturligtvis. Den 24 juni 1949 hölls invigningstävlingen. 

Mr Speedway i Vetlanda är Henry Stein som ledde laget under trettio års tid. Han var med om att leda representationslaget till många framgångar och bland annat de tre lag-SM-gulden 1976, 1986 och 1987.

Dagens lagledare Bo Wirebrand var med och körde hem SM-guldet 1976. 1981 stoppade en skada honom från fortsatt tävlande, men efter 14 år som svensk förbundskapten återkom han 2003 till klubben som sportchef.

Namn
Klubbens representationslag har genom åren varit känt under olika namn. Åren 2003–2006 var det VMS Elit som gällde, och innan dess främst Njudungarna. 17 januari 2007 bytte man, efter ett samarbetsavtal med Vetlanda kommun till Elit Vetlanda Speedway. I dag heter laget Vetlanda Speedway.

SM-guld

1976
1986
1987
2004
2006
2010
2012
2014
2015

2013 års trupp
 Jaroslaw Hampel 
 Janusz Kolodziej 
 David Ruud
 Martin Vaculik
 Thomas H Jonasson 
 Mikkel Bech Jensen
 Bartosz Zmarzlik
 Jacob Thorsell, gästförare
 Ricky Kling, gästförare
 Henric Lindqvist, junior
 Johan Jensen, junior
 Dennis Jonsson, junior
 Michael Sjöqvist, junior
 Kenny Wennerstam, junior

Lagledare: Fredrik Staaf
Sportchef: Bo Wirebrand

Framstående förare
Bland kända förare som representerat klubben kan följande nämnas:
Jason Crump
Rune Holta
Peter Karlsson
Leigh Adams
Conny Samuelsson
Hans Nielsen
Simon Wigg
John Jørgensen
Wieslaw Jagus
Lee Richardson
Tai Woffinden

Jaroslaw Hampel

Bartosz Zmarzlik

Maratontabell 
(Antal matcher/antal poäng/antal heat)
        
 Conny Ivarsson*******302/2933/1400 
 Conny Samuelsson*****392/2495/1531
 Claes Ivarsson*******260/2384/1210 
 Rune Holta***********123/1328/630 
 Lee Richardson***132/1203/674 
 Jaroslaw Hampel****98/1034/511
 Bo Wirebrand*********111/972/450 
 Uno Johansson********105/956/479 
 Jason Crump******80/945/415
 Göran Waltersson*****153/940/607

Referenser

Externa länkar 
Elit Vetlanda Speedway

Speedwayklubbar i Sverige
Sportklubbar bildade 1946
Sport i Vetlanda
Vasabladet

Vasabladet, förkortat VBL, är en finländsk regional svenskspråkig dagstidning i Österbotten med huvudsäte i Vasa. Vasabladet ägs av HSS Media. 

Tidningen grundades (som Wasabladet) 1856 och är därmed den näst äldsta ännu utkommande dagstidningen i Finland (äldst är Åbo Underrättelser). Som föregångare räknas Vasa Tidning (1839–48) och Ilmarinen (1848–55). Grundare av Vasabladet var August Levón, och Pehr Lundberg var tidningens första redaktör. Vasabladet slogs 1932 samman med allmogetidningen Wasa Posten (grundad 1898). Vasabladet är idag den näst största finlandssvenska dagstidningen efter Hufvudstadsbladet.

Tidningen utkommer sex dagar i veckan (tisdag–söndag). Från augusti 2004 (OS i Aten) till årsskiftet 2014 var Vasabladet en daglig tidning. Återgången till sexdagarstidning motiverades av Vasabladets ägare HSS Media med ökade produktions- och distributionskostnader för papperstidningen. Indragningen innebar en årlig inbesparing på 600 000 euro för HSS Media.

I maj 2013 lanserades tidningens nya webb- och mobilsidor där delar av materialet är öppet endast för tidningens prenumeranter.

Se även
 Lista över finländska dagstidningar

Externa länkar
 Vasabladets webbplats
 Vasabladets historiska arkiv
 Historiska tidningsbiblioteket 1771–1890: Vasabladet (1856–1878)

Referenser

Finländska dagstidningar
Finlandssvenska tidningar
Svenskspråkiga dagstidningar
Tidskrifter startade 1856
Media i Vasa
Vasa (olika betydelser)

Vasa, Wasa eller WASA kan avse:

Personer
Vasaätten – en svensk adelsätt från 1300-talet sedan kungaätt från 1500-talet
Karl Kristiernsson (Vasa) (död 1440), svenskt riksråd
Kettil Karlsson (Vasa), son till föregående, biskop i Linköping mellan 1459 och 1465, riksföreståndare 1465
Gustav Vasa (troligen 1496–1560), svensk kung
Gustavus Vasa Fox (1821–1883), amerikansk sjöofficer för Nordstaterna under amerikanska inbördeskriget
 (född 1973), serbisk volleybollspelare
Vasa – pseudonym för musikern och manusförfattaren Lars Yngve Johansson

Anatomi
Vasa recta – kapillära förgreningar inom njuren
Vasa vasorum – kapillärer som levererar blodkärl till den yttre vävnaden

Fartyg och museer
Vasa, regalskepp byggt under 1570-talet; mer känt som Smålandslejonet
Vasa, regalskepp byggt 1599 och förlist 1623; i modern tid känt som Riksvasa
Regalskeppet Vasa – ett svenskt örlogsfartyg som kapsejsade på sin jungfruresa 1628
Vasamuseet – museum i Stockholm som härbärgerar Regalskeppet Vasa
Vasaorden (kungaslup)
Wasa (1701) – lastdragarefartyg
Wasa (1732) – lastdragarefartyg
Wasa (linjeskepp) – ett svenskt linjeskepp sjösatt 1778
Wasa (1901) – ett svenskt pansarskepp sjösatt 1901

Organisationer
Vasa IFK – en finsk fotbollsklubb
Vasaorden – en kunglig orden instiftad 1772
Vasa Order of America – amerikansk organisation för svenskättlingar, grundad 1876
Wasa (försäkringsbolag) – ett svenskt försäkringsbolag
Wasabröd – ett svenskt företag som tillverkar knäckebröd
Vasa Bryggeri – ett bryggeri i Sundsvall

Övriga användningar
1507 Vaasa – en asteroid upptäckt 1939
Vasapapegojor – ett släkte papegojor
Vasaloppet – ett svenskt skidlopp
Wasa (forskningsstation) – namnet på en svensk forskningsstation i Antarktis

Geografi

Azerbajdzjan 

 Vaşa (ort), Ismajylly, 
 Vaşa (vattendrag), Ismajylly,

Finland 

 Vasa, stad, Österbotten, 
 Gamla Vasa –  en stadsdel i Vasa i Finland
 Vasa län – ett tidigare län i Finland
 Vasa ekonomiska region – en av ekonomiska regionerna i landskapet Österbotten
 Vasa flygplats – en flygplats
 Soinsaari (även benämnd Vasa), ö, Mellersta Finland, Jyväskylä,

Kanada
Wasa Lake, en sjö i British Columbia, Kanada

Sverige
Vasa, Skepptuna – en by och före detta frälsegods i Skepptuna socken i Sigtuna kommun
 Vasa församling – Göteborg

USA
Vasa Township – ort i Minnesota, USA

Se även
Vase

Robotskapade Azerbajdzjanförgreningar
Robotskapade Finlandförgreningar
Villa Frescati

Villa Frescati är en byggnad belägen i Frescati, Stockholm inom Nationalstadsparken. Villan uppfördes åren 1791-1792, efter ritningar av Louis Jean Desprez som Gustaf Mauritz Armfelts sommarnöje vid Brunnsvikens östra sida mitt emot Gustav III:s paviljong. Numera ligger Villa Frescati inklämd mellan Roslagsbanan och Kungliga Vetenskapsakademien.

Historik
År 1791 donerade Gustav III ett landområde på östra sidan av Brunnsviken till Armfelt. Området som kallades Ulriksdals storäng fick namnet Frescati, inspirerad av Gustav III:s italienresa, där även Armfelt hade varit med. Ursprungligen var det tänkt att uppföra ett badhus vid Brunnsvikens strand och flera utkast gjordes. Dessa idéer stannade dock på pappret men påverkade den slutgiltiga utformningen av byggnaden.

På en av arkitekt Louis Jean Desprez' panoramavyer över Brunnsviken ser man hur byggnaden skulle gestaltas. Desprez ritade en nyklassisk villa med trappor som ledde ner till Brunnsvikens vatten. Gustav III gillade tanken att färdas den korta sträckan från Hagaparken över vattnet (förmodligen i sin galär Lyckans tempel) till sin gunstling Armfelt, där byggnaden skulle uppföras i en skyddad vik. Men Armfelt lät bygga sin villa längre upp på stranden, vid ett mindre fuktigt läge.

Armfelt bodde aldrig i sin villa på Frescati, när villan var färdigbyggd hade Gustav III mördats och Armfelt flytt landet. Från Armfelts tid finns dock stenfundamentet till en obelisk kvar. Denna obelisk skulle få sin pendang i Hagaparken (se Hagaparkens obelisk). Obelisken i Hagaparken kom aldrig till utförande, men den på Frescati byggdes bakom Koppartälten och blev sedan flyttad till Frescati. Det blev en obelisk i trä och det var en fullskalemodell för Obelisken i Stockholm som sedermera placerades på Slottsbacken. Överdelen har numera ruttnat bort, bara fundamentet av gråsten finns kvar på Frescatiberget.

Villa Frescati har medverkat i SVT:s underhållningsprogram Bäst i test som hade premiär 2017. Det refereras i programmet som ”testhuset” då deltagarna utför olika utmaningar i och kring villan.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

1792 i Sverige
Arkitekturåret 1792
Norra Djurgården
Frescati
Viveca Lindfors

Elsa Viveca Torstensdotter Lindfors, född 29 december 1920 i Uppsala, död 25 oktober 1995 i Uppsala, var en svensk-amerikansk skådespelare. Hon var bosatt på Manhattan i New York men avled i sin födelsestad under en turné med en Strindberg-föreställning.

Biografi
Viveca Lindfors var dotter till bokförläggaren Torsten Lindfors och Karin Lindfors, född Dymling. Hon genomgick Lyceum för flickor och studerade därefter vid Dramatens elevskola 1938–1941. Hon fick sin första uppmärksamhet i samband med en elevuppsättning av Terence Rattigans Diana går på jakt på Nya teatern 1940. Hon var 1941–1942 anställd vid Dramatiska teatern, där hon fick erkännade för sina roller som bruden i Federico García Lorcas Blodsbröllop 1944 och Olivia i Trettondagsafton 1946. Hon filmdebuterade i en komedi 1940 och fick sitt genombrott 1941 i filmen Tänk om jag gifter mig med prästen, samt spelade under 1940-talet i många stora svenska filmer, exempelvis Appassionata, Anna Lans och Singoalla. 1942 medverkade hon även i två italienska filmer. Hon åkte samtidigt till Hollywood och skrev kontrakt med Warner Brothers den 25 februari 1946. Det blev totalt 73 biofilmer, men hon spelade även teater på Broadway i New York. Debuten där skedde 1955 med titelrollen i dramat Anastasia, som blev en stor konstnärlig framgång. 

Viveca Lindfors var påverkad av method acting och arbetade med sin man George Tabori enligt en gestaltterapeutisk modell. I början av 1960-talet fick hon pris som bästa kvinnliga skådespelare vid filmfestivalen i Berlin och ett hederspris vid filmfestivalen i Venedig. År 1966 grundade hon en teaterfestival i Stockbridge, där hon blev konstnärlig ledare. Lindfors var även med i flera TV-pjäser och var yrkesverksam fram till sin död.

Hennes självbiografi heter "Viveka… Viveca" och är utgiven både på svenska och på engelska.

Hon gjorde ett mycket uppmärksammat TV-framträdande i svensk TV den 19 februari 1983 i programmet Här är ditt liv.

Privatliv
Hon var gift första gången 1941–1944 med filmregissören Harry Hasso (då fortfarande Hartnagel), andra gången 1944–1949 med advokaten Folke Rogard, tredje gången 1949–1953 med filmregissören Don Siegel och fjärde gången 1954–1972 med regissören George Tabori. Barnen John född 1943 i första giftet, Lena född 1944 i andra giftet och Kristoffer född 1952 i tredje giftet antog styvfaderns efternamn Tabori. De två senare är verksamma inom filmbranschen.

Under delar av 1940-talet hade Lindfors en mycket omtalad romans med Georg Rydeberg.

Filmografi (urval)

Teater

Roller (ej komplett)

Referenser

Noter

Skriftliga källor
 Vem är det : Svensk biografisk handbok 1975, red. Eva Löwgren, P A Norstedt & Söners Förlag, Stockholm 1975 s. 623
 Nekrolog av David Stout i New York Times 26 oktober 1995.

Vidareläsning

Externa länkar 
Viveca Lindfors och släktträdet
 
 
Edward Winter’s Chess Explorations (15)
 
 
 Viveca Lindfors på Internet Broadway Database

Svenska skådespelare under 1900-talet
Skådespelare från Uppsala
Svenskar utflyttade till USA
Födda 1920
Avlidna 1995
Kvinnor
Vattenfärg

Vattenfärg är ett vanligt ord för akvarellfärg, men kan även inkludera till exempel gouachefärger, som också de är vattenlösliga. Eftersom begreppet är ospecifikt används det främst i vardagsspråk och inte i facksammanhang.

Vattenfärger, då av enklare typ, används ofta av barn, då de är lätthanterliga och inte kräver hälsovådliga lösningsmedel.

Äldsta kända tryckta svenska källan där vattenfärg nämns är från 1556.

Ordet "vattenfärg" har förr dock även använts för färg som liknar färgen hos vatten. Exempelvis skrev Carl von Linné cirka 1750 "En wattenfärg i ansigtet är tecken til, at man är mycket swag".

Referenser

Externa länkar 

Målningsfärger
World Wide Web Consortium

W3C, World Wide Web Consortium, är ett industrikonsortium grundat år 1994 med över 500 medlemmar från ledande industrier, forsknings- och utvecklingsinstitut, standardiseringsorgan och regeringar samt EU. Dessa finansierar verksamheten tillsammans med statliga bidrag. W3C arbetar med att utveckla tekniska protokoll, standarder och programvara för webben med målet att genom ett öppet samarbete leda Internet till dess fulla potential. Tillsammans med INRIA har de även utvecklat webbläsaren och HTML-redigeringsprogrammet Amaya.

Historia

1989 arbetade engelsmannen Tim Berners-Lee på CERN i Schweiz och uppfann där World Wide Web - ett system för att länka samman dokument och webbsidor via Internet. Han utvecklade också den första webbservern, den första webbläsaren och den första versionen av märkesspråket HTML. Fem år senare, 1994, grundade Berners-Lee World Wide Web Consortium på Massachusetts Institute of Technology i USA.

Administration 
W3C:s huvudkontor ligger i Boston i anslutning till Massachusetts Institute of Technology. Ett annat kontor finns vid INRIA i Frankrike, närmare bestämt vid teknologiparken Sophia Antipolis sydväst om Nice.

Chef för W3C är sedan starten Tim Berners-Lee, som uppfann webben då han verkade vid CERN.

W3C har också världskontor på sexton platser i världen som täcker Australien, Benelux-länderna, Finland, Grekland, Kina, Indien, Irland, Israel, Italien, Japan, Sydkorea, Marocko, Sydafrika, Storbritannien, Spanien, Sverige, Tyskland med Österrike, samt Ungern. Svenska W3C har sitt kontor på SICS i Kista. De ger ut ett nyhetsbrev och samordnar aktiviteter bland de svenska medlemmarna i W3C.

Några W3C-standarder 
 CSS – Cascading Style Sheets
 HTML – HyperText Markup Language
 MathML – Mathematical Markup Language
 RDF – Resource Description Framework
 SMIL – Synchronized Multimedia Integration Language
 SOAP – Simple Object Access Protocol
 SVG – Scalable Vector Graphics
 UDDI – Universal Description, Discovery and Integration
 WSDL – Web Services Description Language
 XHTML – eXtensible HyperText Markup Language
 XML – eXtensible Markup Language

W3C:s arbetsgrupper 
 WAI – Web Accessibility Initiative. En arbetsgrupp som arbetar för att ge individer med funktionsnedsättning ökad tillgänglighet till webben.
 CSS Working Group
 HTML Working Group
 XHTML Working Group
 XML Working Group

Sammanlagt har konsortiet 47 enskilda arbetsgrupper.

Se även 
 W3C Markup Validation Service
 Amaya

Referenser

Externa länkar 
 World Wide Web Consortium – W3C:s officiella webbplats.
 The W3C Markup Validation Service – W3C's fria valideringstjänst för HTML-kod.
 CSS Validation Service – W3C:s fria valideringstjänst för CSS-kod.
 Svenska W3C 
 W3C på svenska

World Wide Web
WAI

WAI, Web Accessibility Initiative, är ett initiativ inom W3C:s verksamhet. Deras uppdrag är att tillsammans med organisationer över hela världen arbeta för en tillgänglig webb. Detta arbete bedrivs i huvudsak inom fem olika områden; 
tekniker, 
riktlinjer, 
verktyg, 
utbildning och information, och 
forskning och utveckling. 

WCAG 1.1 är en förkortning för Web Content Accessibility Guidelines 1.1, på svenska Riktlinjer för utformning av innehåll på webben 1.1. Detta är en W3C-specifikation som riktar sig till alla som producerar innehåll för publicering på webben. 

Det är riktlinjer utformade av WAI som talar om hur webbsidor ska vara utformade för att vara tillgängliga. Specifikationen innehåller fjorton riktlinjer som är generella principer för tillgänglig design. Till varje riktlinje finns det en eller flera ”checkpoints” (i svenska översättningen riktpunkter). De beskriver hur man uppnår riktlinjen på webbsidorna. Dessa riktpunker finns också sorterade efter prioriteringsordning i en bilaga ”List of Checkpoints for the Web Content Accesibility Guidlines”. Det finns även ett tekniskt dokument, ”Techniques”, knutet till riktlinjerna som förklarar hur man använder olika metoder i olika kodspråk. 

Originalversionen är ett engelskspråkigt dokument och finns på webbadressen:
http://www.w3.org/TR/WCAG20
http://www.w3.org/TR/WCAG10

Se även svensk översättning på 
Kontrollista 
Enklare kontrollista.

Se även
WAI snabbtips

W3C-standarder
Welwitschia

Welwitschia (Welwitschia mirabilis) är den enda arten i familjen welwitschiaväxter som i sin tur är den enda familjen i ordningen Welwitschiales. Welwitschians naturliga utbredningsområde är öknarna i Namibia och södra Angola. Stammen är kort och ihålig och ur den växer bladen som är mellan 2 och 2,5 meter långa och ungefär 1 meter breda. Det finns han- och honplantor och blommorna sitter i kotteliknande ställningar. Honplantornas kottar är röda.

Externa länkar 

Welwitschiaväxter
Levande fossil
We Växtindex
ZX80

ZX80 sägs ha grundat den brittiska hemdatormarknaden. När Sinclair släppte den var den marknadens minsta och billigaste dator och den såldes i 70 000 exemplar.
Den modesta minneskapaciteten var 4 KiB ROM och 1 KiB RAM i grundutförande. Som CPU användes den överkomliga Z80-kopian NEC μPD780C-1 klockad med 3,25 MHz. Skärmen kunde visa 24 rader med 32 tecken per rad. Datorn såldes färdigbyggd och som byggsats. En minnesexpansion på upp till 16 KiB kunde kopplas in via en expansionskontakt baktill, en printer likaså.

Som de flesta hemdatorer hade den en inbyggd BASIC-tolk. Denna var lite speciell, bland annat för att varje kommando representeras av endast en tangenttryckning, ungefär som på en miniräknare, så för till exempel PRINT så trycker användaren bara på "O".

Minnet på 1024 bytes i grundutförande var litet, även med samtida mått, och skulle även rymma det som visas på TV-skärmen. För att inte hela 24x32 matrisen skall behöva lagras avslutas därför varje teckenrad som visas på skärmen av ett NEWLINE-tecken i bildminnet (precis som i programminnet). Att skapa en TV-bild av detta underlättades av att CPU:n var involverad i videogenereringen.

Av samma skäl lagras kommandon, funktioner och andra teckenkombinationer (>=, <>, etc) i programminnet med endast en byte. För att göra plats för sådana koder, inverterade tecken, och annat, så är teckenuppsättningen helt egen, och alltså inte någon variant av till exempel ASCII.

Teckenkoderna är även avpassade för att underlätta skapandet av en TV-bild med ett minimum av hårdvara; själva Z80-processorn används nämligen som en slags videosignalsgenererande slav när den inte behöver utföra någonting annat. TV-skärmen blinkar därför till för varje tecken som matas in på tangentbordet, eller blir helt svart, när ett BASIC-program körs. ZX80 efterträddes därför ganska snart av ZX81 som visade kontinuerlig bild (trots att hårdvaran var nästan identisk!).

Noter

Externa länkar 

 Bygg din egen ZX80

Hemdatorer
Zinkensdamms IP

Zinkensdamms Idrottsplats, lokalt oftast kallad Zinken eller Zinkens, är en idrottsplats vid Ringvägen på Södermalm i centrala Stockholm. Idrottsplatsen byggdes 1936 enligt Paul Hedqvists ritningar och invigdes 18 maj 1937 med bland annat fotbollsmatchen Reymersholms IK – Djurgårdens IF. Paul Hedqvist var även arkitekt till några andra idrottsanläggningar i Stockholm såsom Stadshagens IP (1931), Stora Mossens IP (1933) och  Kristinebergs IP (1933). 

Publikrekordet sattes 1941 då inte mindre än 11 543 officiella åskådare såg den allsvenska kvalmatchen mellan Reymersholm och IFK Eskilstuna. Det sägs att det inofficiellt var runt 17 000 åskådare närvarande.

Idrottsplatsen idag
 
Idag är Zinkensdamms IP framför allt en bandyanläggning och fotbollsanläggningar, men även andra sporter, som till exempel amerikansk fotboll, utövas där. Zinkensdamms IP är mest känd för att vara hemmaplan för Hammarby Bandy, men även IK Tellus bandy,  Reymersholms IK och Stockholm Mean Machines spelar här. Bandybanan blev konstfryst 1986.

Även Bajen Fans Ishockeyförening spelade sina hemmamatcher i Zinkens ishall under föreningens första säsong 2008. Idag spelar Hammarbys damjuniorer och damseniorer, i division 1, sina hemmamatcher här.

AC Camelen hockey est. 1971 spelar sina hemmamatcher här.

Bilder

Se även
Zinkensdamm

Källor

Externa länkar

Sportanläggningar i Stockholm
Bandyanläggningar i Sverige
Fotbollsanläggningar i Sverige
Södermalm
Sportanläggningar invigda 1937
1937 i Sverige
Zinken

Zinken kan syfta på:

Zinken – en lokal benämning på Zinkensdamm och Zinkensdamms IP
Zinken – inom arkeologi ett spån där spetsen ligger åt sidan krumborr

Geografi

Österrike 

 Zinken Kogel, berg, Steiermark, Politischer Bezirk Liezen, 
 Hoher Zinken (bergstopp i Österrike, Steiermark), Politischer Bezirk Murau, 
 Seckauer Zinken, berg, Steiermark, Politischer Bezirk Murtal,

Se även
 Zink

Robotskapade Österrikeförgreningar
Z88DK

Z88DK var från början en Small-C-kompilator för Z88 men den har nu utvecklat vidare för att bli en generell korskompilator för en mängd Z80-baserade datorer som till exempel ZX Spectrum, ABC80, CP/M, Jupiter Ace, Sprinter och REX 6000.

Externa länkar 
 Z88DK

Programspråk