Amerikanska ursprungsspråk

Amerikanska ursprungsspråk är ett samlingsbegrepp för ett antal språk som talas eller har talats av Amerikas ursprungsbefolkning

Bakgrund 
Arkeologiska fynd och DNA tyder på att de amerikanska kontinenterna befolkades genom invandring från Sibirien för cirka 10 000–17 000 år sedan. Det finns dock en långlivad uppfattning, som dock nu är i minoritet, att människor först anlände till de amerikanska kontinenterna för 30 000 år sedan. De första invandrarnas ättlingar spred sig från Alaska vidare söderut till resten av Nord- och Sydamerika. Det eller de språk som talades av dessa tidigare invandrare, och hur den nuvarande mångfalden av amerikanska ursprungsspråk uppstått är en mycket omdebatterad fråga. Det finns fakta som tyder på att talarna av Na-denespråk och eskimåisk-aleutiska språk anlände från Sibirien senare än den första immigrationsvågen.

Flera amerikanska ursprungsspråk har utvecklat sina egna skriftspråk, däribland mayaspråken och nahuatl, aztekernas språk. Senare har dessa och andra ursprungsspråk börjat skrivas med det latinska alfabetet eller den kanadensiska stavelseskriften för infödda folkslag. Aleutiska och tlingit skrevs först med det kyrilliska alfabetet och senare med det latinska alfabetet.

Efter Christofer Columbus ankomst till Amerika 1492 anlände stora mängder spanska, engelska, portugisiska, franska och holländska nybyggare och administratörer. Dessa språk utgör numera de officiella språken i de olika länderna på de amerikanska kontinenterna, även om Bolivia, Paraguay och Peru har ett eller flera ursprungsspråk som officiellt språk utöver spanskan. Det finns också ett betydande antal kreolspråk mellan olika amerikanska ursprungsspråk och europeiska språk.

De europeiska kolonisatörerna, och de stater som grundades av dem, varierade i sin behandling av de amerikanska ursprungsspråken, alltifrån välvillig försummelse till aktivt undertryckande. Men de spanska missionärerna använde de lokala språken när de förkunnade sitt budskap till ursprungsamerikanerna. De medverkade till att sprida quechua utanför dess ursprungliga geografiska område. 

Antalet talare av de olika ursprungsspråken varierar i hög grad. Medan quechua, aymara, guaraní och nahuatl har miljontals talare, har många språk i dag bara ett fåtal åldrande talare. De flesta ursprungsspråk är hotade och många är utdöda, då det inte längre finns någon som talar dem som modersmål.

Uramerikanskt språkträd 
Se även :Kategori:Nordamerikanska ursprungsspråk och :Kategori:Sydamerikanska ursprungsspråk

Amerikanska ursprungsspråken inbördes relationer är omstridda. Det enda som är någorlunda etablerat är en lång lista med ganska små språkfamiljer, se nedan. På högre nivå finns ingen konsensus bland lingvister. Joseph Greenberg har föreslagit den radikala hypotesen att samtliga ursprungsspråk kan inordnas i bara tre familjer, som kan motsvara tre vågor av invandrare till kontinenten. Greenbergs tre grupper är:
 Na-dene-språk: Athabaskiska språk och en handfull småspråk från Alaska och Kanada.
 Eskimåisk-aleutiska språk
 Amerindiska språk: alla övriga ursprungsspråk
Framför allt den amerindiska familjen är mycket omstridd.

Bland de mer etablerade språkfamiljerna är det två som talas i både Syd- och Centralamerika:
 Andisk-ekvatoriala språk
 Ge-pano-Caribspråk 

Övriga familjer är begränsade till en del av den amerikanska dubbelkontinenten, och listas nedan efter delkontinent.

Sydamerika 

Enligt Campbell1997

Språkfamiljer (Sydamerika) 
 Alacalufanska språk  (2)
 Arauanska språk  (8) Arahuan, Arawán)
 Araukiska språk (Chile, Argentina) (2)
 Arawakspråk (Sydamerika & Karibien) (60)
 Arutani-Sapespråk  (2)
 Aymaranska språk  (3) (Jaqi, Aru)
 Barbacoanska språk  (6) Barbakóan)
 Cahuapananska språk  (2) Jebero, Kawapánan)
 Catacaoanska språk (Katakáoan)
 Chapacura-Wanhamspråk  (9) Chapacuran, Txapakúran, Chapakúran)
 Charruanska språk (Charrúan)
 Chibchaspråk (Centralamerika & Sydamerika) (22)
 Chimuanska språk
 Chipaya-Uruspråk (Uru-Chipaya)
 Chocospråk  (10) Chocoan, Chokó)
 Cholonanska språk
 Chonspråk  (2) (Patagonian)
 Guahibospråk (4)
 Guaykuruanska språk (Waikurúan)
 Harákmbutspråk  (2) Tuyoneri)
 Jirajaranska språk (3)
 Jivaroanska språk  (4) Hívaro)
 Karibspråk  (29)
 Katukinanska språk  (3) Catuquinan)
 Lule-Vilelaspråk (Lule-Viléran)
 Macro-Gespråk  (32)
 Makuspråk  (6)
 Mascoyanska språk  (5) (Maskóian, Mascoian)
 Mataco-Guaicuruspråk  (11)
 Mosetenanska språk (Mosetén)
 Muraspråk  (4) (Muran)
 Nambiquaranska språk  (5)
 Otomacoanska språk (2) Otomákoan)
 Paezanska språk  (6) Páesan)
 Pano-Tacananska språk  (30) (Pano-Takana, Pano-Tákanan)
 Peba-Yaguanska språk  (2) Yaguan, Yáwan, Peban)
 Puinaveanska språk Makú)
 Quechuanska språk  (46)
 Salivanska språk  (2)
 Timoteanska språk (2)
 Tiniguanska språk (2) Tiníwan)
 Tucanoanska språk  (25) Tukánoan)
 Tupispråk  (70)
 Uru-Chipayaspråk  (2)
 Witotoanska språk  (6) Huitotoan, Bora-Witótoan)
 Yanomamspråk  (4)
 Zamucoanska språk  (2)
 Zaparoanska språk  (7) Sáparoan)

Isolerade eller ej kategoriserade språk (Sydamerika) 
 Aikaná (Brasilien: Rondônia)
 Ahuaqué (Auaké, Uruak, Awaké)
 Andoque (Colombia, Peru) (Andoke)
 Aushiri (Auxira)
 Baenan (Brasilien: Bahia) (Baenán, Baenã)
 Betoi (Columbia) (Betoy, Jirara)
 Camsá (Colombia) (Sibundoy, Coche, Kamsá)
 Candoshi (Maina, Kandoshi)
 Canichana (Bolivia) (Canesi, Kanichana)
 Cayubaba (Bolivia) Cofán (Colombia, Ecuador) (Kofán)
 Cueva 
 Culle (Peru) (Culli, Linga, Kulyi)
 Cunza (Chile, Bolivia, Argentina) (Atacama, Atakama, Atacameño, Lipe, Kunsa)
 Esmeralda (Takame)
 Gamela (Brasilien: Maranhão) Gorgotoqui (Bolivia) Guamo (Venezuela) (Wamo)
 Huamoé (Brasilien: Pernambuco) Huarpe (Warpe)
 Irantxe (Brasilien: Mato Grosso) Itonama (Bolivia) (Saramo, Machoto)
 Jotí (Venezuela) Kaliana (Caliana, Cariana, Sapé, Chirichano)
 Kapixaná (Brasilien: Rondônia) (Kanoé, Kapishaná)
 Karirí (Brasilien: Paraíba, Pernambuco, Ceará)
 Kaweskar (Alacaluf, Alakaluf, Kawaskar, Kawesqar, Qawasqar, Qawashqar, Halawalip, Aksaná, Hekaine, Chono, Caucau, Kaueskar, Aksanás, Kaweskar, Kawéskar, Kakauhau, Kaukaue)
 Koayá (Brasilien: Rondônia)
 Kukurá (Brasilien: Mato Grosso) Leco (Lapalapa, Leko)
 Maku (Macu)
 Malibú (Malibu)
 Mapudungu (Chile, Argentina) Matanawí
 Mocana
 Movima (Bolivia) Munichi (Peru) (Muniche)
 Mutú (Loco)
 Nambiquaran (Brasilien: Mato Grosso) Natú (Brasilien: Pernambuco) Old Catío-Nutabe (Colombia) Omurano (Peru) (Mayna, Mumurana, Numurana, Maina, Rimachu, Roamaina, Umurano)
 Otí (Brasilien: São Paulo) Palta
 Pankararú (Brasilien: Pernambuco) Panzaleo (Ecuador) (Latacunga, Quito, Pansaleo)
 Puelche (Guenaken, Gennaken, Pampa, Pehuenche, Ranquelche)
 Puquina (Bolivia) Resígaro (gränsområdet mellan Colombia och Peru) Sabela (Ecuador, Peru) (Auca, Huaorani)
 Sechura (Atalan, Sec)
 Salumã (Brasilien) Tairona (Colombia) Tarairiú (Brasilien: Rio Grande do Norte) Taushiro (Peru) (Pinchi, Pinche)
 Tequiraca (Peru) (Avishiri, Tekiraka)
 Ticuna (Colombia, Peru, Brasilien) (Magta, Tikuna, Tucuna, Tukna, Tukuna)
 Trumai (Brasilien: Xingu, Mato Grosso) Tuxá (Brasilien: Bahia, Pernambuco) Urarina (Shimacu, Itukale)
 Warao (Guyana, Surinam, Venezuela) (Guarao)
 Xokó (Brasilien: Alagoas, Pernambuco) Xukurú (Brasilien: Pernambuco, Paraíba) Yaghan (Chile)  (Yagan, Yahgan, Yaghan, Yamana, Yámana)
 Yaruro (Jaruro)
 Yuracare (Bolivia) Yuri (Colombia, Brasilien) (Jurí)
 Yurumanguí (Colombia) (Yirimangi)

 Mexiko och Centralamerika 

 Språkfamiljer (Centralamerika) 
 Algiska språk (Nordamerika & Mexiko) (29)
 Chibchaspråk (Centralamerika & Sydamerika) (22)
 Comecrudan (Texas & Mexiko) (3)
 Guaicurian  (8) Waikurian)
 Jicaquean
 Lencan
 Mayaspråk (31)
 Misumalpan
 Mixe-zoquespråk (19)
 Na-denespråk (Nordamerika & Mexiko) (40)
 Oto-mangueaspråk (27)
 Tequistlatecan (3)
 Totonacspråk (2) Totonakiska språket
 Uto-aztekiska språk (Nordamerika & Mexiko) (31)
 Xincan
 Yumanspråk (Nordamerika & Mexiko) (11)

 Isolerade eller ej kategoriserade språk (Centralamerika) 
 Alagüilac (Guatemala) Huetar (Costa Rica) Grönland, Kanada, USA 

Det talas ännu idag cirka 200 ursprungsspråk i USA och Kanada tillsammans. Detta utgör cirka två tredjedelar av de ursprungsspråk som talades där före tidpunkten för europeisk kontakt. 

 Status 

Majoriteten av de 200 ursprungsspråk som talas i USA och Kanada är på väg att dö ut. Hos de flesta språk är talarna medelålders eller äldre, medan de yngre generationerna talar engelska. Många (en tredjedel av språken i USA och Kanada) har bara enstaka talare bland de allra äldsta. Bara 30 av de 200 språken i Kanada och USA förs vidare till barn. 

 Orsaker till språkdöd 

Medan anledningen till att ursprungsspråk i Kanada och USA dog ut före 1900-talet främst torde ha varit att stammar helt upphörde att existera, ofta på grund av sjukdomar, så torde de främsta orsakerna till språkdöd från 1900-talet och framåt ha att göra med kulturell assimilation.

Med början på 1800-talet och fram t.o.m. andra halvan av 1900-talet blev de flesta barnen till urfolk i Kanada och USA tvingade att flytta från reservaten och sina föräldrar till internatskolor där de skulle anpassas till "det moderna samhället". Om de uramerikanska barnen på internatskolorna blev påkomna med att konversera på deras eget språk kunde de få munnarna "tvättade" med tvål eller bli slagna. När de sedan fick egna barn valde de att uppfostra dem på engelska så att de skulle slippa bli straffade i skolan.Om internatskolor för uramerikaner m.m. (CNN)

En annan anledning till att uramerikanska föräldrar inte för vidare sitt eget språk till sina barn är att de anser att barnen kommer att ha bättre möjligheter i samhället om de behärskar engelska väl. 
 
Mithun (1999), Goddard (1996), Campbell (1997).

 Många vill rädda språken 

Det finns många olika projekt för att rädda eller i vissa fall återskapa ursprungsspråken. 

Ett exempel är Comanche-språket.

 Språkfamiljer (Nordamerika) 
 Algiska språk (30)
 Alsean (2)
 Caddospråk (5)
 Chimakuan (2)
 Chinookan (3)
 Chumashan (6)
 Comecrudan (Nordamerika & Mexiko) (3)
 Coosan (2)
 Eskimåisk-aleutiska språk (7)
 Irokesspråk (11) Irokesiska språk
 Kalapuyan (3)
 Keres (2)
 Kiowa-Tanoan (7)
 Maidu (4)
 Muskogespråk (6) Muskogee
 Na-denespråk (Nordamerika & Mexiko) (40)
 Palaihnihan (2)
 Plateau Penutispråk  (4) (Shahapwailutan)
 Pomo språk (7)
 Saliska språk (23) Salishspråk
 Shasta (4)
 Siouxspråk (16) Siouspråk
 Tsimshian (2)
 Utispråk (12)
 Uto-aztekiska språk (31)
 Wakashspråk (6)
 Wintun (4)
 Yokuts (3)
 Yumanspråk (11)

 Algiska språk 

 Algiska språk
 Wiyot
 Yurok
 Algonkinspråk 
 Arapaho
 Arapaho
 Besawunena
 Gros Ventre (Atsina, språk)
 Haʔanahawunena
 Nawathinehena
 Cheyenne (språk)
 Cree
 östlig
 östlig Cree
 Naskapi Innu-språk
 Montagnais Innu
 västra
 Attikamekw
 Östlig Swampy-Moose Cree
 Plains Cree
 Västlig Swampy Cree
 Woods Cree
 Menomini
 Mesquakie-saukspråk (Sac och Fox)
 Kickapoo
 Mesquakie (Fox)
 Sac
 Miami-Illinois
 Ojibwespråk (Chippewa)
 Algonkin
 Central Ojibwespråk
 Northwest Ojibwespråk
 östlig Ojibwespråk
 Ottawa
 Severn Ojibwespråk
 Southwest Ojibwespråk
 Potawatomi
 Shawnee
 Siksika, Svartfotsindianernas språk
 Algonkinspråk - östlig
 Abenaki-penobscotspråk (västra)
 Abenaki (östlig)
 Etchemin
 Loupspråk
 Maliseet-passamaquoddyspråk
 Massachusett
 Cowesit
 Natick
 Nauset
 North Shore
 Wampanoag
 Mohikan
 Mi'kmaq
 Moheganspråk
 Munsee
 Nanticoke
 Narragansett
 Pamlico
 Powhatan
 Lenape
 Quiripi-Naugatuck-Unquachog
 Shinnecock

 Michifspråk - blandspråk of Cree (Plainsdialekten) + Franska (blandspråk ≈ kreolspråk)

 Eskimåisk-aleutiska språk 
 Eskimåisk-aleutiska språk
 Inuktitut

 Irokesspråk 
 Irokesspråk
 Cherokee

 Utispråk 

 Utispråk 
 Mutsun

 Uto-aztekiska språk 

 Uto-aztekiska språk 
 Syd-Uto-aztekiska språk 
 Sonora-språk 
 Tarahumaran-språk 
 Guarijio-språk 
 Huarijio

 Isolerade eller ej kategoriserade språk (Nordamerika) 
 Adai (USA: Louisiana, Texas) Atakapa (USA: Louisiana, Texas) Beothuk (Kanada: Newfoundland) Cayuse (USA: Oregon, Washington) Chimariko (USA: Kalifornien) Chitimacha (USA: Lousiania) Coahuilteco (USA: Texas; nordöstra Mexiko) Cotoname (nordöstra Mexiko; USA: Texas) Cuitlatec (Mexiko: Guerrero) Esselen (USA: Kalifornien) Haida (Kanada: British Columbia; USA: Alaska) Huave (Mexiko: Oaxaca) Karankawa (USA: Texas) Karok (Karuk) (USA: Kalifornien) Kutenai (Kanada: British Columbia; USA: Idaho, Montana) Maratino (nordöstra Mexiko) Naolan (Mexiko: Tamaulipas) Natchez (USA: Mississippi, Louisiana) Purepecha  (Mexiko: Michoacán) (tarask)
 Quinigua (nordöstra Mexiko) Salinan (USA: Kalifornien) Seri (Mexiko: Sonora) Siuslaw (USA: Oregon) Solano (nordöstra Mexiko; USA: Texas) Takelma (USA: Oregon) Timucua (USA: Florida, Georgia) Tonkawa (USA: Texas) Tunica (USA: Mississippi, Louisiana, Arkansas) Wappo (USA: Kalifornien) Washo (USA: Kalifornien, Nevada) Yana (USA: Kalifornien) Yutchi (USA: Georgia, Oklahoma) Yuki (USA: Kalifornien) Zuni (Shiwi) (USA: New Mexico) Föreslagna språkfamiljer 

 Algonkin-Golf   (= algiska språk + beothuk + golfspråk)
 Almosan   (= Algic+Kutenai+Salishan+Wakashan+Chimakuan)
 Almosan-Keresiouan (= Almosan+Keresiouan)
 Amerindiska språk   (= alla språk förutom Eskimo-aleutiska & Nadene)
 Aztec-Tanoan   (= Uto-Aztecan+Kiowa-Tanoan)
 Chibchan-Paezan
 Coahuiltecan   (= Coahuilteco+Cotoname+Comecrudan+Karankawa+Tonkawa)
 Dene-kaukasiska
 Golfspråk   (= Muskogee+Natchez+Tunica)
 Hokan   (= Karok+Chimariko+Shastan+Palaihnihan+Yana+Pomoan+Washo+Esselen+Yuman-Cochimí+Salinan+Chumashan+Seri+ Tequistlatecan)
 Hokan-Siouan   (= Hokan+Subtiaba-Tlappanec+Coahuiltecan+Yukian+Keresan+Tunican+Iroquoian+Caddoan+Siouan-Catawba+Yuchi+Natchez+Muskogean+Timucua)
 Keresiouan
 Macro-Carib
 Macro-Ge
 Macro-Mayan
 Macro-Panoan
 Macro-Siouan   (= Siouan+Iroquoian+Caddoan)
 Macro-Tucanoan
 Mosan   (= Salishan+Wakashan+Chimakuan)
 (Sapir) Nadene (including Haida)   (= Haida+Tlingit+Eyak+Athabaskan)
 Nostratic-Amerind
 Penutiska språk
 Kalifornien Penutiska språk   (= Wintuan+Maiduan+Yokutsan+Utian)
 Oregon Penutiska språk   (= Takelma+Coosan+Siuslaw+Alsean)
 Mexiko Penutiska språk   (= Mixe-Zoque+Huave)
 Quechumaran
 Takelman   (= Takelma+Kalapuyan)
 Tunican   (= Tunica+Atakapa+Chitimacha)
 Wappo-Yukian   (= Wappo+Yukian)
 Yok-Utian   (= Yokutsan+Utian)

 Klassificeringshistoria 

 Nordamerika 

 Gallatin (1836) 

Språkfamiljer
 Algonkin-Lenape  ( = Algonquian) Athapascas  ( = Athabaskaspråk) Catawban  ( = Catawban + Woccons) Eskimaux  ( = Eskimåispråk) Iroquois  ( = Nordliga Irokesspråk) Cherokees  ( = Sydliga Irokesspråk) Muskogee  ( = Östliga Muskogespråk) Chahtas   ( = Västliga Muskogespråk) Sioux

Språk

 Gallatin (1848) 

Språkfamiljer

 Algonquian
 Athabaskaspråk
 Catawban
 Eskimåisk språk
 Irokesspråk (Nordliga)
 Irokesspråk (Sydliga)
 Muskogespråk
 Sioux

Språk

 Powell (1891) "58" 

 Sapir (1929): Encyclopædia Britannica 

 "Föreslagen indelning av ursprungsspråk norr om Mexixo (och vissa språk i Mexiko och Centralamerika)"

 Referenser 
 Boas, Franz. (1911). Handbook of American Indian languages (Vol. 1). Bureau of American Ethnology, Bulletin 40. Washington: Government Printing Office (Smithsonian Institution, Bureau of American Ethnology).
 Boas, Franz. (1922). Handbook of American Indian languages (Vol. 2). Bureau of American Ethnology, Bulletin 40. Washington: Government Printing Office (Smithsonian Institution, Bureau of American Ethnology).
 Boas, Franz. (1929). Classification of American Indian languages. Language, 5, 1–7.
 Boas, Franz. (1933). Handbook of American Indian languages (Vol. 3). Native American legal materials collection, title 1227. Glückstadt: J.J. Augustin.
 Bright, William. (1973). North American Indian language contact. In T. A. Sebeok (Ed.), Linguistics in North America (part 1, pp. 713–726). Current trends in linguistics (Vol. 10). The Hauge: Mouton.
 Bright, William. (1984). The classification of North American and Meso-American Indian languages. In W. Bright (Ed.), American Indian linguistics and literature (pp. 3–29). Berlin: Mouton de Gruyter.
 Bright, William (Ed.). (1984). American Indian linguistics and literature. Berlin: Mouton de Gruyter. .
 Brinton, Daniel G. (1891). The American race. New York: D. C. Hodges.
 Campbell, Lyle. (1997). American Indian languages: The historical linguistics of Native America. New York: Oxford University Press. .
 Campbell, Lyle; & Mithun, Marianne (Eds.). (1979). The languages of native America: Historical and comparative assessment. Austin: University of Texas Press.
 Goddard, Ives (Ed.). (1996). Languages. Handbook of North American Indians (W. C. Sturtevant, General Ed.) (Vol. 17). Washington, D. C.: Smithsonian Institution. .
 Goddard, Ives. (1999). Native languages and language families of North America (rev. and enlarged ed. with additions and corrections). [Map]. Lincoln, NE: University of Nebraska Press (Smithsonian Institute). (Updated version of the map in Goddard 1996). .
 Gordon, Raymond G., Jr. (Ed.). (2005). Ethnologue: Languages of the world (15th ed.). Dallas, TX: SIL International. . (Online version: http://www.ethnologue.com).
 Kaufman, Terrence. (1990). Language history in South America: What we know and how to know more. In D. L. Payne (Ed.), Amazonian linguistics: Studies in lowland South American languages (pp. 13–67). Austin: University of Texas Press. .
 Kaufman, Terrence. (1994). The native languages of South America. In C. Mosley & R. E. Asher (Eds.), Atlas of the world's languages (pp. 46–76). London: Routledge.
 Key, Mary R. (1979). The grouping of South American languages. Tübingen: Gunter Narr Verlag.
 Loukotka, Čestmír. (1968). Classification of South American Indian languages. Los Angeles: Latin American Studies Center, University of California.
 Mason, J. Alden. (1950). The languages of South America. In J. Steward (Ed.), Handbook of South American Indians (Vol. 6, pp. 157–317). Smithsonian Institution Bureau of American Ethnology bulletin (No. 143). Washington, D.C.: Government Printing Office.
 Migliazza, Ernest C.; & Campbell, Lyle. (1988). Panorama general de las lenguas indígenas en América. Historia general de América (Vol. 10). Caracas: Instituto Panamericano de Geografía e Historia.
 Mithun, Marianne. (1999). The languages of Native North America. Cambridge: Cambridge University Press.  (hbk); .
 Powell, John W. (1891). Indian linguistic families of America north of Mexiko. Seventh annual report, Bureau of American Ethnology (pp. 1-142). Washington, D.C.: Government Printing Office. (Reprinted in P. Holder (Ed.), 1966, Introduction to Handbook of American Indian languages by Franz Boas and Indian linguistic families of America, north of Mexico, by J. W. Powell, Lincoln: University of Nebraska).
 Powell, John W. (1915). Linguistic families of American Indians north of Mexico by J. W. Powell, revised by members of the staff of the Bureau of American Ethnology. (Map). Bureau of American Ethnology miscellaneous publication (No. 11). Baltimore: Hoen.
 Rowe, John H. (1954). Linguistics classification problems in South America. In M. B. Emeneau (Ed.), Papers from the symposium on American Indian linguistics (pp. 10–26). University of California publications in linguistics (Vol. 10). Berkeley: University of California Press.
 Sapir, Edward. (1929). Central and North American languages. In The encyclopædia britannica: A new survey of universal knowledge (14 ed.) (Vol. 5, pp. 138–141). London: The Encyclopædia Britannica Company, Ltd.
 Sebeok, Thomas A. (Ed.). (1973). Linguistics in North America (parts 1 & 2). Current trends in linguistics (Vol. 10). The Hauge: Mouton. (Reprinted as Sebeok 1976).
 Sebeok, Thomas A. (Ed.). (1976). Native languages of the Americas. New York: Plenum.
 Sherzer, Joel. (1973). Areal linguistics in North America. In T. A. Sebeok (Ed.), Linguistics in North America (part 2, pp. 749–795). Current trends in linguistics (Vol. 10). The Hauge: Mouton. (Reprinted in Sebeok 1976).
 Sherzer, Joel. (1976). An areal-typological study of American Indian languages north of Mexico. Amsterdam: North-Holland.
 Sturtevant, William C. (Ed.). (1978-present). Handbook of North American Indians (Vol. 1–20). Washington, D. C.: Smithsonian Institution. (Vols. 1–3, 16, 18–20 not yet published).
 Voegelin, Carl F.; & Voegelin, Florence M. (1965). Classification of American Indian languages. språk of the world, Native American fasc. 2, sec. 1.6). Anthropological Linguistics, 7 (7): 121–150.
 Voegelin, Carl F.; & Voegelin, Florence M. (1977). Classification and index of the world's languages''. Amsterdam: Elsevier. .

Noter

Ursprungsfolk i Amerika
Ursprungsspråk