kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Prästgatan

Prästgatan är en gata i Gamla Stan i Stockholm. Den går innanför Stockholms äldre stadsmur som en gång omgav Gamla stans högplatå och har kvar sin ursprungliga sträckning från den korta delen norr om  Storkyrkobrinken till Österlånggatan.

Historik
Vid namnrevisionen 1885 bestämdes denna gatans namn till Prästgatan, men redan 1586 omnämns gatan som Prästegathen efter de bostäder som fanns där för stadens kaplaner. De fyra små husen som kaplanerna bodde i revs 1708. Då uppfördes den ännu kvarstående prästbostaden. 

Den sydliga delen av gatan kallades på 1730-talet Stenbergs gränd efter den tyske adelsmannen och hovstallmästaren Antonius von Steinberg (död 1675). Han ägde hela kvarteret Venus som ligger intill grändens södra slut. Från mitten av 1700-talet till mitten av 1800-talet kallas samma avsnitt för Tyska Prästgatan, efter Tyska kyrkans präster och den norra delen hette under samma tid Svenska Prästgatan, efter Storkyrkans präster. Den korta delen norr om Storkyrkobrinken hette ursprungligen  Helvetiegränden och det namnet kom från ett område som kallades Helvetet. 1451 omtalas en tomt belæghin i helvite. Varför området kallades så finns olika uppfattningar om, möjligtvis kan det berott på att bödeln bodde där. 

Vid hörnet mellan Kåkbrinken och Prästgatan finns runstenen U 53 inmurad i husgrunden och en kanonpipa i hushörnet. På runstenen står det: Torsten och Frögunn lät resa stenen efter sin son. Frögunn är ett hedniskt kvinnonamn och stenen antas vara från 1000-talet, huggen av en runhuggarmästare från Uppland. Stenen har antagligen kommit hit som byggmaterial. Var den ursprungligen stått vet ingen längre. Kanonpipan placerades här någon gång på 1600-talet som hörnskydd mot de stora vagnar som börjat trafikera de smala gatorna. 

Brottet som låg som bakgrund till det berömda Sagerska målet ägde rum på Svenska Prästgatan 14 (nuvarande Prästgatan 32) år 1848.

På Prästgatan 78 föddes konstnären Carl Larsson 28 maj 1853. Reliefen på fasaden som berättar detta sattes dit 1920 av Stockholmsgillet.

Bilder

Se även 
 Maria Prästgårdsgata
 Kvarteret Neptunus större
 Gator och torg i Gamla stan

Källor

Noter

Externa länkar

Gator och torg i Gamla stan
Brunnsgränd

Brunnsgränd är en gränd i Gamla Stan i Stockholm som går mellan Skeppsbron och Österlånggatan.

Gränden kallades i ett dokument från 1526 brundzgrenden. Den har fått sitt namn efter torgbrunnen som på 1400-talets mitt låg vid dåvarande Fiskartorget. 1461 omnämns en smed Henrik som fick betalning för att han smidat en brunn på Fiskartorget. Brunnen hade sitt läge på Brunnsgrändens anslutning till Österlånggatan och fanns kvar till början av 1800-talet. Nuvarande brunn vid Österlånggatan (under Köpmantorget) har dock inget med den tidigare torgbrunnen att göra utan är en prydnadsfontän som anlades 1912 och är en del av skulpturen Sankt Göran och draken. 

Vid Brunnsgränd 2 låg från 1971 restaurangen Källaren Diana, numera restaurang "Le Rouge" , som fick sitt namn efter kvarteret Diana och längst ner vid Skeppsbron finns Kinnevik-kontoret Skeppsbron 18 respektive Brandstodsbolagets hus.

Källor

Externa länkar

Gator och torg i Gamla stan
Skeppar Olofs gränd

Skeppar Olofs gränd är en gränd i Gamla stan i Stockholm som går mellan Köpmangatan och Trädgårdsgatan.

Historik
Gränden har fått sitt namn efter Olof Eriksson (död 1555 och begravd i Storkyrkan), känd som Skeppar Olof, skeppare och rådman i Stockholm och sedan 1525 i Gustav Vasas tjänst. År 1526 blev han skeppare på örlogsfartyget Ugglan. Skeppar Olof var en av kungens främsta kraft i upprättandet av den svenska flottan. Han var både skeppsmästare och befälhavare. Han blev en förmögen man som ägde flera gårdar i Stockholm, en av dem låg vid gränden som 1548 omnämns första gången som Skeppar Olaffz grend.

I gränden märks en överbyggnad med valv mot Köpmangatan som uppfördes 1570. Huset Skeppar Olofs gränd nr 1 har sitt gamla husnummer (No 176) i behåll. Huset ägdes mellan 1844 och 1846 av författarinnan Sara Wacklin. En stentavla uppsatt av staden Uleåborg 1971 påminner om det. Hon dog här 1846 i sviterna av en lunginflammation.

Se även 
Gamla stans gator och torg
Kvarteret Pygmalion

Källor

Externa länkar

Gator och torg i Gamla stan
Abonnentnummer

Abonnentnummer, telefoni, siffersekvens som identifierar en telefonabonnent. I Sverige i dag kan fem-, sex-, sju- eller åttasiffriga abonnentnummer förekomma inom ett och samma riktnummerområde, men från automatiseringens början hade fyrsiffriga riktnummer (till exempel 0223) alltid femsiffriga abonnentnummer, medan tresiffriga riktnummer (till exempel 011) hade fem- och sexsiffriga nummer. Stockholm hade från början riktnummer 010, men när antalet abonnenter ökade och abonnentnumren behövde bli sjusiffriga, fick riktnumret ändras till 08 för att det totala antalet siffror inte skulle bli för stort. Enligt en rekommendation från ITU ska det fullständiga telefonnumret, inklusive landsnummer och riktnummer bestå av högst 15 siffror.

Se även
Telefonnummer

Telefonnummer
Gaffelgränd

Gaffelgränd är en gränd i Gamla stan i Stockholm. Gränden tillkom på 1630-talet, efter det att Skeppsbron började utbyggas.

Historia 
Gaffelgränd anlades i samband med att Skeppsbrons bebyggelse började uppföras efter 1630-talet. Tidigare fanns här två mindre parallella gränder, Pelikansgränd och Lilla Hoparegränd, som slutade vid östra stadsmuren. Dessa förlängdes inte ner mot Skeppsbron utan man sammanförde dem till Gaffelgränd öster om kvarteret Callisto.

Namnets bakgrund är oklar. Både Gaffelgränden och gafwel gränden förekommer på kartor från 1720-talet. Gatunamnet kan härröra från gränden vid gaveln. Med gaveln avses då de nya byggnaderna vid Skeppsbron som restes med höga gavlar på båda sidor om gränden. En annan förklaring till namnet kan vara att gränden delar sig likt en äldre typ av gaffel med två spetsar i Lilla Hoparegränd respektive Pelikansgränd och att Gaffelgränd är skaftet. 

Grändens södra sida utgörs av Brandenburgska huset som ligger i kvarteret Glaucus och vid grändens norra sida märks Schönska huset i kvarteret Luna. Vid Gaffelgränd 1 uppfördes 1748 Stockholms sjömanshus, som var Sveriges första. På fasaden mot Gaffelgränd finns en minnestavla med inskriptionen STOCKHOLMS SIÖMANSHUS 1788.

Bellman 
I två av Fredmans epistlar skildrar Carl Michael Bellman livet på krogen Terra Nova som fanns i hörnet Gaffelgränd / Lilla Hoparegränd i samma byggnad som Stockholms sjömanshus. Epistlarna nr. 5  Til the trogne Bröder på Terra Nova i Gaffelgränden och nr. 18, Til Gubbarna på Terra Nova i Gaffelgränden vid Skeppsbron.

Fredmans epistel n:o 5.

Källor

Noter

Externa länkar 

Gator och torg i Gamla stan
Norra Dryckesgränd

Norra Dryckesgränd är en gränd i Gamla Stan i Stockholm som sträcker sig mellan Järntorgsgatan och Skeppsbron. Norr om gränden ligger kvarteret Narcissus och söder om gränden sträcker sig kvarteret Cadmus.

Historia

Sitt namn har gränden, liksom Södra Dryckesgränd, troligtvis fått av vinskänken Jochum Fryck vars namn skämtsamt förvrängts till "Dryck". Enligt somliga dokument ska hans namn ha varit "Frick". Under alla omständigheter omnämns han redan 1675 då ett av hans barn begravdes i Storkyrkan. Han själv avled 1714. Enligt Nils-Gustaf Stahre (Stockholms gatunamn) är dock anledning till grändens namn okänd.

Grändernas nuvarande namn finns ej dokumenterade från 1600-talet men återfinns på Petrus Tillaeus karta från 1733. På 1520-talet kallades Södra och Norra Dryckesgränd för södra respektive norra Cartusegrennen.

Referenser 
 Runeberg - Stockholmiana I-IV

Se även 
 Södra Dryckesgränd
 Gator och torg i Gamla stan

Externa länkar

Gator och torg i Gamla stan
Södra Dryckesgränd

Södra Dryckesgränd är en gränd i Gamla stan i Stockholm som sträcker sig mellan Järntorgsgatan och Skeppsbron. Norr om gränden ligger kvarteret Cadmus och söder om gränden sträcker sig kvarteret Achilles med Räntmästarhuset.

Historik

Sitt namn har gränden, liksom Norra Dryckesgränd, troligtvis fått av vinskänken Jochum Fryck vars namn skämtsamt förvrängts till "Dryck". Enligt somliga dokument ska hans namn dock ha varit "Frick". Under alla omständigheter omnämns han redan 1675 då ett av hans barn begravdes i Storkyrkan. Han själv avled 1714. Enligt Nils-Gustaf Stahre (Stockholms gatunamn) är dock anledning till grändens namn okänd.

Grändernas nuvarande namn finns ej dokumenterade från 1600-talet men återfinns på Petrus Tillaeus karta från 1733. På 1520-talet kallades Södra och Norra Dryckesgränd för södra respektive norra Cartusegrennen. I hörnet Södra Dryckesgränd / Skeppsbron (med ingång från Södra Dryckesgränd) har Larsson Korgmakare sin verkstad.

Referenser 
 Runeberg - Stockholmiana I-IV

Se även 
 Norra Dryckesgränd
 Gator och torg i Gamla stan

Externa länkar

Gator och torg i Gamla stan
Baggensgatan

Baggensgatan är en fortsättning på Bollhusgränd och går parallellt med Österlånggatan i Gamla stan i Stockholm.

Allmänt 

Baggensgatan gick precis innanför Stockholms äldre stadsmur och har kvar sin lätt böjda sträckning. Sitt namn har gatan fått efter amiralen Jakob Bagge som 1536 fick ett hus vid gatan (nuvarande nr 30) av Gustav Vasa. 1596 kallades gatan för Jacob Bagges gata och innan dess hette den "mellan murarna östan till".

Fastigheter  
 Baggensgatan 14 ; Här bodde operasångerskan Elisabeth Olin på 1700-talet, Sveriges första operasångerska som lär ha framträtt då Gustav III invigde Kungliga Operan.

 Baggensgatan 21  (Österlånggatan 22); totalrenoverades 1971 då man hittade murverk från 1700-talet. Under renoveringen fann man även rester av den gamla stadsmuren, ett avlopp i trä från toaletter och kök, och en gårdsplan från 1400-talet upptäcktes.

 Baggensgatan 23  (Österlånggatan 24); historisk lokal för Ahlströms jungfrubur.

 Baggensgatan 25  (Österlånggatan 26); har varit ett packhus. På bottenplanet åt Österlånggatan fanns ett stall på 1700-talet. På 1800-talet var där ett segelmakeri och innan Restaurang Magnus Ladulås öppnade på 1970-talet var lokalen ett ägglager. Förutom restaurangen så innehåller huset kontor.

 Baggensgatan 27  (Österlånggatan 28); även kallad Papistekyrkan är Stockholms äldsta kvarvarande bostadshus.

 Baggensgatan 29  (Norra Benickebrinken 2); Porten finns inte kvar då huset byggdes ihop med det hus som ligger på norra sidan, med adress Norra Benickebrinken 2/Svartmangatan 29 på 1800-talet. Detta sammanslagna hus ägdes av Frälsningsarmén fram till 2003 då "Taksprånget" köpte fastigheten och byggde om till hyreslägenheter 2004.

Källor

Externa länkar

Gator och torg i Gamla stan
Mynttorget

Mynttorget är ett torg i Gamla stan, Stockholm. Här ligger bland annat Riksdagens ledamotshus, Skandiahuset, Brandkontoret och Stallbron. På grund av dess närhet till riksdagen används Mynttorget ofta för politiska demonstrationer.

Historik
Stadsmuren runt Gamla stan började förlora sin funktion på 1600-talet. Den revs därför och kring platsen för Norreport skapades ett nytt torg. I slutet av 1600-talet, eller möjligen något senare, fick detta torg namnet Mynttorget efter det nya myntverkshus, "Kungliga Myntet", som 1696 uppfördes på Ledamotshusets nuvarande plats. I myntverkshuset präglades svenska mynt fram till 1784. Därefter revs det och på dess plats uppfördes ett kungligt kanslihus som stod färdigt 1790.

I början av 1930-talet revs det gamla kanslihuset och ett nytt uppfördes.

Källor

Fotnoter

Externa länkar

Gator och torg i Gamla stan
Telefonnummer

Telefonnummer, telefoni, en maximalt 15-siffrig sekvens exklusive prefix som används för att identifiera abonnenter både nationellt och internationellt. Numrets uppbyggnad bestäms av standard E.164 tillsammans med en eller flera nummerplaner. Telefonnumret innehåller utlandsprefix, landsnummer, riktnummer samt abonnentnummer.

Ofta förknippas telefonnummer med det som tekniskt definieras som abonnentnummer, det vill säga ett telefonnummer utan riktnummer och landskoder.

Gruppnummer är en funktion inom telefoni som innebär att ett telefonnummer kan bestå av flera linjer. Vanligen slutar gruppnummer i Sverige på siffran 0 eller 5 och de är i de flesta fall inlagda i telefonväxlarna. Om gruppnumret till exempel är 12 04 50 och består av 5 ledningar (samtalsmöjligheter), så kan de egentliga ledningarna vara 12 04 51, -52, -53, -54 och -55. Vid anrop på huvudnumret letar telefonstationen upp den första lediga ledningen mellan 51 och 55. Endast om alla är upptagna ges upptagetton. Ett internt gruppnummer fungerar på samma sätt, men består då av en grupp interna anknytningar i en telefonväxel.

Gruppering och skrivsätt

Sverige

I Sverige grupperas telefonnummer av tradition enligt följande:
 
 Nummerlängd 0+9 siffror
 08-xxx xxx xx
 0xx-xxx xx xx
 0xxx-xx xx xx

 Nummerlängd 0+8 siffror
 08-xxx xx xx
 0xx-xx xx xx
 0xxx-xxx xx

 Nummerlängd 0+7 siffror
 08-xx xx xx
 0xx-xxx xx

 Mobilnummer 0+9 siffror
 07x-xxx xx xx
 07xx-xx xx xx

Nordamerika
De nummer som ingår i nordamerikanska nummerplanen (NANP) har alltid samma längd.
 Lokalt:
 xxx-xxxx

 Nationellt:
 (ndc)xxx-xxxx
 eller, vid andra nummer än abonnentnummer (callcenters, m.m.)
 1-ndc-xxx-xxxx

Ryssland
I Ryssland används symbolen ~ för att ange att ton ska inväntas innan fortsatt nummertagning. Det internationella prefixen anges som 8~10.

Storbritannien
Exempel:
 0xx xxxx
 xxxx
 0xxx xxxx xxxx
 0xxx xxx xxxx
 0xxxx xxxxxx

Tyskland
Exempel:
 0xx yyyyyyy (riktnummer 0xx och abonnentnummer yyyyyyy)
 0xx yyyyy-zz (riktnummer 0xx och abonnentnummer yyyyyzz där zz är lokal anknytning)

Skrivsätt för internationell telefoni
Tidigare rekommendationer var att sätta siffror som inte ska slås vid internationell nummertagning inom parentes, men dessa parenteser ska inte anges enligt den nya, internationella standarden ITU-T E.123. Internationellt prefix ersätts med plustecken, nollan i riktnummer utelämnas och varken parenteser eller bindestreck skrivs ut. Den enda avskiljare som används är mellanslag. 
 Exempel, svenskt (gotländskt) telefonnummer 0498-12 34 56:
 +46 498 12 34 56

Referenser

Noter

Externa länkar 
ITU-T, Recommendation E.123 - Notation for national and international telephone numbers, e-mail addresses and Web addresses

 
Telefoni
Stallbron

Stallbron är en bro över Stallkanalen mellan Stadsholmen och Helgeandsholmen i Gamla stan i Stockholm. 

Troligtvis är detta Stockholms äldsta broställe; den gamla Norrbro gick från Västerlånggatans mynning över Helgeandsholmen till sydvästra hörnet av Gustav Adolfs torg. Broarna kallades gemensamt Norrbro.

Den nuvarande bron invigdes den 4 november 1904. Den är cirka 20 meter lång och tillverkades på Keillers mekaniska verkstad (senare Götaverken). Namnet har funnits sedan 1879 och kommer av det tidigare hovstallet på Helgeandsholmen. Bron byggdes om och breddades i samband med om- och tillbyggnaden av Riksdagshuset 1980–1983. Då tillkom en avskärmad gångbana under bron, kallad Rännarbanan, ritad av AOS Arkitekter. Denna passage är bara öppen för riksdagens ledamöter, som kan ta sig mellan Ledamotshuset på Gamla stans sida och plenisalsbyggnaden på Helgeandsholmen.

Fram till och med 1979 var biltrafik tillåten men sedan dess är Riksbron, Stallbron och Riksgatan samt de däremellan anslutande gatorna utformade som gågator. Vid Stallbron står ett av Riksäpplena utfört i röd granit och formgivet av riksdagshusets arkitekt Aron Johansson.

Se även 
 Riksbron

Källor 
 , s. 68
 Informationsskylt på platsen

Externa länkar 

Broar i Stockholm
Byggnader och anläggningar i Gamla stan
Broar invigda 1904
Gång- och cykelvägsbroar i Sverige
1904 i Sverige
Tyska kyrkan

Tyska kyrkan har flera betydelser:

 Tyska kyrkan, Stockholm – en kyrka i Gamla stan i Stockholm
 Tyska kyrkan, Göteborg – en kyrka i centrala Göteborg
 Tyska kyrkan, Malmö – en kyrka i Malmö
 Hedvigs kyrka – en kyrka i Norrköping
 Trefaldighetskyrkan, Karlskrona – en kyrka i Karlskrona
 Tyska kyrkan, Helsingfors – en kyrka i Helsingfors
 Tyska kyrkan, Liverpool – en kyrka i Liverpool
Carl Hammarskjöld

Carl Gustav Hammarskjöld, född 22 februari 1838 i Tuna, Kalmar län, död 1 april 1898 i Stockholm, nationalekonom, jurist och politiker, bror till Hugo Hammarskjöld och kusin till Carl-Gustaf Hammarskjöld och Hjalmar Hammarskjöld.

Efter studier på Uppsala universitet utnämndes han 1866 till docent i nationalekonomi och finansrätt, blev 1870 adjukt och 1877 till professor i samma ämne. Det var knappast hans vetenskapliga meriter som gav honom professorsstolen, hans vetenskapliga produktion var obetydlig, utan snarare hans personliga egenskaper. Han var Kalmar nations inspektor 1878–1880. Han invaldes i Vetenskapsakademien 1885, vars preses han var 1893–94. Bland hans akademiska arbeten märks Om lösdrifvare och deras behandling (1866), Om grundskatternas upphäfvande el. aflösen (1866), Om falsk angifvelse och ärekränkning (1875), Bidrag till tolkning af k. förordningarne.... om kommunalstyrelse (1888).

Han engagerade sig politiskt och representerade högern i andra kammaren 1879–81 och i första kammaren 1895–97. Han var även ledamot av kyrkomötena 1873, 1878, 1888 och 1893. I Arvid Posses regering 1880 blev han först utnämnd till konsultativt statsråd och senare samma år till ecklesiastikminister en post han behöll fram till 1888, då han avverkat tre statsministrar, Arvid Posse, Carl Johan Thyselius och Robert Themptander. Han ansåg själv att han som statsråd varit alltför svag på grund av dålig initiativförmåga.

Noter

Källor
Svenskt biografiskt lexikon, band 18, s. 171-173
Norberg, Tvåkammarriksdagen 1867–1970, band 1.
Svenska män och kvinnor, band 3.

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare
Sveriges ecklesiastikministrar
Sveriges konsultativa statsråd
Svenska professorer i nationalekonomi
Alumner från Uppsala universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Personer från Tuna socken, Småland
Födda 1838
Avlidna 1898
Män
Carl
Svensk obetitlad adel
Fredrik Hederstierna

Fredrik Ludvig Salomon Hederstierna, född 21 december 1828 i Näsby, Jönköpings län, död 8 oktober 1900 i Stockholm, var en svensk politiker; civilminister 1880–1883. Han var far till Carl Hederstierna.

Hederstierna blev 1847 underlöjtnant vid Kalmar regemente, fick 1859 kaptens avsked och ägnade sig sedermera åt lantbruk. Han tog med utmärkelse del i riksdags- och kommittéarbeten, vilket medförde hans inkallande i statsrådet (Posses ministär) såsom chef för Civildepartementet 19 april 1880. Den 5 oktober 1883 utnämndes han till landshövding i Västmanlands län. I detta ämbete verkade Hederstierna till sin död och ägnade därvid särskilt sin uppmärksamhet åt vatten-avledningsfrågor, väg- och brobyggnader samt lasarettsväsendet.

Hederstierna var ledamot av Första kammaren 1868–1877 för Jönköpings län och 1878–1887 för Göteborgs och Bohus län samt av Andra kammaren 1888–1891 för Västerås och Köping. Hederstierna var 1876 ledamot och 1877 ordförande i kommittéerna ang. järnvägstrafikstyrelsens förvaltning, ledamot av 1876-1878 års kommitté ang. dövstumundervisningens ordnande och (från februari 1878) av 1877–1878 års kommitté ang. tillverkning och försäljning av brännvin; han var ordförande i 1884–1889 års arbetarförsäkringskommitté och strävade i denna egenskap ivrigt att åstadkomma ett för arbetarna gagneligt resultat. Han kallades 1880 till ledamot av Lantbruksakademien.

Källor

Noter

Vidare läsning 
 

Födda 1828
Avlidna 1900
Sveriges civilministrar
Landshövdingar i Västmanlands län
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare
Män
Kommendörer med stora korset av Nordstjärneorden
Personer från Näsby socken, Småland
Gustaf Tamm

Gustaf Tamm heter flera kända svenskar av ätten Tamm:

 Claës Gustaf Adolf Tamm (1838–1925)
 Pehr Gustaf Tamm (1842–1921)
 Gustaf Gösta Tamm (1866–1931)
 Gustaf Tamm (politiker) (1876–1962)
Abraham Rundbäck

Abraham Rundbäck, född 30 januari 1827 i Barnarps socken, Jönköpings län, död 12 juni 1893 i Växjö, var en svensk politiker och skolman. Han var son till bonden och smeden Jonas Rundbäck och Sara Elisabeth Abrahamsdotter, samt bror till Jöns Rundbäck.

Efter filosofie magistergrad vid Lunds universitet 1853 var han lektor i matematik vid Växjö läroverk, och 1861–1892 den förste folkskoleinspektören i Växjö stift. Han blev invald i andra Kammaren i riksdagen 1870, och var ledamot av första kammaren 1888–1890. I riksdagen sysslade han huvudsakligen med skolpolitik, försvarsfrågor och konstitutionsfrågor. Till en början räknades han till Intelligensen (Centern) men stod även Lantmannapartiet nära. År 1883 blev Rundbäck medlem av Nya Centern och motarbetade Posses ministärs förslag om en värvad armé. Posses ministär hade ett hemligt samarbete med Lantmannapartiet som Rundbäck kan ha haft kännedom om, då hans bror var medlem i det partiet.

Rundbäck hade ett stort inflytande på folkskolans utformning under den senare delen av 1800-talet. Han propagerade för att skolan skulle vara åldersdifferentierad, och kritiserade skolväsendet som inte förmådde lära eleverna vad skolplanen stadgade. På hans initiativ ökade antalet skolor i landet, och småskollärare började utbildas. Många nyare förslag motarbetade han dock, såsom skönlitteratur för landsortens bibliotek och slöjdundervisning.

År 1892 erhöll han Illis Quorum. En del av hans självbiografi, Anteckningar från mitt liv, publicerades 1944.

Källor

Noter

Svenska politiker under 1800-talet
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare
Personer från Barnarps socken
Födda 1827
Avlidna 1893
Män
Mottagare av Illis Quorum
Folkskoleinspektörer
1322

1322 (MCCCXXII) var ett normalår som började en fredag i den Julianska kalendern.

Händelser

Augusti 
 12 augusti – Novgoroderna börjar belägra Viborg.

September 
 9 september – Sedan belägringen misslyckats upphävs den av novgoroderna.

Okänt datum 
 Ingeborg Håkansdotter låter genomföra ett misslyckat krigståg mot Skåne. Efter detta avsätts hon från Magnus Erikssons förmyndarregering, som övertas av riksrådet under ledning av Knut Jonsson, som blir drots.
 Utländska stormän förbjuds att komma in i Sverige utan riksrådets godkännande, för att förhindra intriger från Ingeborgs sida.
 Edvard II av England invaderar Skottland med en stor här.
 Karl IV uppstiger på Frankrikes och Navarras troner.
 Iconium blir Karamanidernas huvudstad.

Födda 
Bo Bosson (Natt och Dag), svenskt riksråd.
Johanna I av Brabant, hertiginna av Brabant, Lothier och Limburg.

Avlidna 
 3 januari – Filip V, kung av Frankrike sedan 1316
 25 februari – Bertha van Heukelom, nederländsk hjältinna
 2 augusti – Yolande av Dreux, drottning av Skottland 1285–1286 (gift med Alexander III)
 24 augusti – Beatrix av Schlesien, tysk-romersk drottning sedan 1314 (gift med kung Ludvig IV "Bayraren")

Externa länkar
Åker

En åker är ett stycke mark som används för odling av gröda. Till definitionen fogas ofta, särskilt i EU-sammanhang, krav på att åkern ska vara möjlig att plöja.

Åker eller vall som inte odlas ligger i träda, vilket innebär att man låter åkern vila från grödor. En inhägnad åker som ligger avlägset i förhållande till övrig odlingsmark benämns vret. Jordbank i Sverige är åkermark som jordbrukarna får betalt av svenska staten för att inte odla på.

Officiell statistik om åkermark 
I Sverige hade åkermarken sin största utbredning år 1919, då den uppgick till ca . Den har därefter minskat stadigt och under 2000-talet börjat närma sig . På Jordbruksverkets webbplats publiceras årligen statistik om den svenska åkermarken i det Statistiska meddelandet om jordbruksmarkens användning. I Eurostats databas publiceras statistik om åkermarken i Europa under kategorin Agriculture och underkategorin Structure of agricultural holdings. I FAO:s databas publiceras statistik om åkermarken i världen under kategorin Resources och underkategorin Land.

Se även 
 Åkermarkskalkning
 Gärde
 Vång
 Teg

Noter

Externa länkar 
 Jordbruksmarkens användning – Statistik från Jordbruksverket
 Jordbruk – Statistik från Eurostat
 Jordbruksmark – Statistik från FAO

Jordbruksanläggningar
Jordbruk