kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Anssi Kela

Anssi Matias Kela (född 29 juli 1972, i Kervo) är en finsk musiker och låtskrivare. Anssi bodde som barn i Grankulla, när han var 12 år flyttade familjen till Vichtis. Han bodde länge i Nummela, men bor numera i Helsingfors.

Anssis första hit var "Mikan faijan BMW" (Mikas farsas BMW), sedan kom låtarna "Kaksi sisarta" (Två systrar), "Nummela" (namnet på hans hemstad) och "Puistossa" (i parken) från samma album Nummela (2001) vilket var hans debutalbum som soloartist.

Andra albumet, Suuria Kuvioita, kom 2003 med radiohitten "1972". Tredje albumet Rakkaus on murhaa kom ut 19 oktober 2005. 

Anssi började som 7-åring med att spela fiol, men bytte till cello efter ett år och sedan till kontrabas. Anssis båda föräldrar hade musik som yrke, hans far Juha Kela spelade i en gospel-grupp med namnet "Pro Fide". Juha Kela omkom i en bilolycka 1985, vilket Anssi sjunger om på ett eller annat sätt i flera av sina sånger.

1986 startade Anssi med sina klasskamrater en grupp med namnet "Yhdeksäs hetki", vilket 1993 bytte namn till "Pekka ja Susi". Anssi var basist och låtskrivare (hans dröm var att bli världens snabbaste och bästa basist), men fick också börja sjunga när man inte hade någon sångare. Deras enda hit var "Karhun elämää" (1994) som spelades mycket på radio, men försäljningen av albumet Pekka ja Susi (1994) gick inte bra. Gruppen splittrades 1999.

Anssi köpte sig sedan en akustisk gitarr, och började skriva nya låtar. Han hade dragit fram en diktsamling av Raymond Carverin och det påverkade starkt hans sätt att skriva låtar. Förut hade melodin varit det viktigaste, och texten endast en bisak. Men nu började han göra enkla melodier som lyfter fram den mer innehållsrika texten, vilken han framför med en sångstil som påminner om vanligt prat.

Diskografi 
 Pekka ja Susi: Pekka ja Susi (1994)
 Nummela (2001)
 Suuria kuvioita (2003)
 Rakkaus on murhaa (2005)
 Aukio (2009)
 Singlet 2000 -2010 (2010)
 Anssi Kela (2013)
 Nostalgiaa (2015)

Singlar
Mikan faijan BMW (2000)
Kaksi sisarta / Kaksi sisarta (demo) / Mikan faijan BMW (demo) (2001)
Nummela (radio edit) (promotional single, 2001)
Puistossa / Puistossa (Flegmaatikot-remix) / Puistossa (demo) (2001)
Milla / Milla (video) / Mikan faijan BMW (video) (2001)
Suuria kuvioita (2003)
1972 (promotional single, 2003)
Laulu petetyille (radio edit) / Laulu petetyille (promotional single, 2003)
Karhusaari (promotional single, 2005)
Rakkaus on murhaa (2006)
Suomalainen (2007)
Aamu (2009)
Kaivos (2009)
Nolla (2010)
Levoton tyttö (2013)
Miten sydämet toimii? (2013)
Maitohapoilla (2013)
Palava silta (2013)
Nostalgiaa (2015)
Tanssilattialla (2015)
2080-luvulla (2015)
Petri ruusunen (2015)
Musta tuntuu multa (2016)
Mä haluun viihdyttää (2017)
R-A-K-A-S (2017)
Rappiolla (2017)
Minä olen muistanut (2017)
Sininen ja valkoinen (2017)
Fiilaten ja höyläten (2017)
Hetki lyö (2017)
Rakkaus upottaa (2017)
Ilves (2018)
Jotain on poissa (2018)
Ilves (feat. EMO Ensemble) (2019)
Miljoona volttii (2019)
Hyppy sumuun (2020)

Externa länkar
 http://www.anssikela.com, Anssi Kelas officiella sida på finska
http://www.harhaa.com

Finländska musiker
Personer från Kervo
Födda 1972
Levande personer
Män
Erich von Drygalski

Erich Dagobert von Drygalski, född 9 februari 1865 i Königsberg (nuvarande Kaliningrad), död 10 januari 1949 i München, var en tysk geograf och polarforskare.

Han gjorde universitetsstudier i geografi, matematik och naturvetenskap och var mellan 1888 och 1891 assistent vid geodetiska institutet samt vid centralbyrån för internationell jordmätning i Berlin. 

Efter vidsträckta resor i Europa ledde han 1891 och 1892-93 två vetenskapliga expeditioner till Grönlands västkust. 1899 blev han professor i geografi och geofysik i Berlin.

Mellan 1901 och 1903 ledde han den tyska sydpolarexpeditionen med fartyget "Gauss". Han kallades 1906 åter till professor i geografi vid Münchens universitet.

Vetenskapliga arbeten 
 Grönlandexpedition der Gesellschaft für Erdkunde zu Berlin 1891-93
 Die Südpolarforschung und die Probleme des Eises
 Die deutsche Südpolarexpedition auf dem Schiff Gauss unter Leitung von E. von Drygalski
 Allgemeiner Bericht über den Verlauf der deutschen Südpolarexpedition

Källor
 

Tyska professorer i geografi
Tyska upptäcktsresande
Alumner från Bonns universitet
Alumner från Humboldt-Universität zu Berlin
Alumner från universitetet i Königsberg
Alumner från Leipzigs universitet 
Personer verksamma vid Humboldt-Universität zu Berlin
Personer verksamma vid Münchens universitet
Personer från Königsberg
Födda 1865
Avlidna 1949
Män
Ugglan
Stilett

Stilett (it. stiletto, fr. stylet) är ett slags smäcker dolk med sylliknande styv klinga. Stiletten används som stickvapen och har av lönnmördare sedan medeltiden varit ett omtyckt vapen.

Sedan slutet av 1900-talet har namnet stilett även börjat användas om ett vapen med smalt knivblad där bladet fälls ut när man trycker på en knapp (eller annan typ av mekanism) på vapnets handtag. Vanligaste är att det fälls ut från sidan, en så kallad italiensk springkniv, men det finns även varianter där bladet skjuts ut från ena änden av handtaget. Med denna typ av funktion på kniven heter det springkniv.

I Sverige är stiletter olagliga att sälja. De får inte heller medbringas på allmän plats så som utomhus eller i bil. De får däremot innehas utan licens av personer över 21 år, och får finnas och användas i hemmet.

Källor

Närstridsvapen
Knivar
Varbergs Tidning

Varbergs Tidning var en tidning som gavs ut tre dagar i veckan i Varberg mellan 1953 och 1962. Tidningen var liberalt präglad och hade Tedde Wollter som ansvarig utgivare och chefredaktör. Tidningen lyckades aldrig få tillräckligt många prenumeranter för att få en hållbar ekonomi i företaget. När tidningen lades ner 1962 köpte Hallands Nyheter utgivningsrätten och var även den tidning prenumeranterna fick som ersättning.

2022 lanserades en ny tidning med namnet Varbergs Tidning. Varbergs Tidning delas ut gratis och når alla hushåll i Varbergs kommun.

Källor
Varberg - en kommuns historia, Varbergs kommun, 1993. Varberg: Carlssons Boktryckeri AB. 

Företag i Varberg
Nedlagda svenska dagstidningar
Dagstidningar startade 1953
Dagstidningar nedlagda 1962
Kommundelsnämnd

En kommundelsnämnd eller stadsdelsnämnd är i Sverige en typ av kommunal nämnd som har ett lokalt geografiskt ansvarsområde i stället för ett fackområde. Vilka frågor som handläggs av en kommundelsnämnd varierar från kommun till kommun. Som verkställande organ under nämnden finns vanligtvis motsvarande förvaltning, kallad kommundelsförvaltning eller stadsdelsförvaltning, som består av tjänstemän och kollektivanställda som arbetar med viss kommunal service inom ett delområde inom en kommun.

Bakgrund 
Kommundelsnämnder infördes som ett försök att få en mer lokal anknytning för politiken i närområdet, och därmed stärka den lokala demokratin i stora kommuner. Frågor om lokalt självbestämmande och kunskap om lokala förhållanden var också viktiga faktorer. Kommundelsnämndernas politiska sammansättning återspeglar dock den i kommunfullmäktige rådande, snarare än den inom kommundelen.

Förekomst och namngivning  
Kommundelsnämnder finns bland annat i  Borås, Eskilstuna, Huddinge, Kalmar, Köping, Södertälje, Umeå och Västerås kommuner.

Kommundelsnämnd är den benämning som föreskrivs enligt lag, men vissa kommuner har valt att använda andra benämningar, som stadsdelsnämnd (SDN) (Stockholm, Göteborg), stadsdelsfullmäktige (Malmö, slutligt avskaffade 2017) eller områdesnämnd (Nacka, avskaffade 2007).

I Eskilstuna kommun finns en lokal nämnd kallad Torshälla stads nämnd. Det förekommer också lokala organ med endast rådgivande funktion, kommundelsråd. Sådana finns till exempel i Strängnäs kommun.

Ansvar 
Skolor och förskolor, bibliotek, socialtjänst, gator och bygglov kan ligga på kommundelsnämnden. Överstrukna kommuner har avskaffat kommundelsnämnderna.

 * - kommundelsnämnderna ansvarar i Borås för kommundelsbiblioteken, medan stadsbiblioteket ligger på en central kulturnämnd.

Kommuner som avskaffat sina kommundelsnämnder 

Göteborgs kommun hade stadsdelsnämnder från 1989 till årsskiftet 2020/2021.

Malmö kommun införde stadsdelsfullmäktige 1996, omorganiserade dem under namnet stadsområden 2013 och avvecklade sina kommundelsnämnder 2017.

Nacka kommun hade områdesnämnder 1997–2006.

Uppsala kommun var indelad i kommundelsnämnder 1987–2002.

Se även
Stadsdelspolitiker
Stadsdelsområde
Stadsdelsnämndsområde
Stadsdel
Kommundel

Referenser

Politik i Sverige
August Thyssen

August Thyssen, född 17 maj 1842 i Eschweiler, död 4 april 1926 på Slottet Landsberg nära Ratingen, var en tysk industrialist. Han var far till Fritz Thyssen.

August Thyssen grundade 1870 Walzwerk Thyssen & Co., vilket kom att utvecklas till världskoncernen Thyssen (numera ThyssenKrupp). Thyssen studerade vid Karlsruhes polytekniska skola och handelshögskolan i Antwerpen. Efter studierna arbetade han hos sin bror Joseph Thyssen i fadern Friedrich Thyssens bank. 1867 grundade han i Duisburg Thyssen-Foussol & Co. tillsammans med släktingar. 1870 lades företaget ner och Walzwerk Thyssen & Co. grundades av Thyssen. 1891 tog Thyssen över Gewerkschaft Deutscher Kaiser. Tillsammans med Hugo Stinnes skapade han Rheinisch-Westfälisches Elektrizitätswerk AG. Thyssen utvecklades till en av de största koncernerna inom gruv- och verkstadsindustrin.

Personer inom Tysklands näringsliv
Thyssen
Män
Födda 1842
Avlidna 1926
WSM

WSM kan avse: 

 Walton Summit Motorway –  en motorväg i Storbritannien, se M65 (Storbritannien) 
 WSM – landskod i ISO 3166-1 för Samoa  
WSM –  en årligen återkommande strongmantävling, se Världens starkaste man
Alexander Conze

Alexander Christian Leopold Conze, född 10 december 1831 i Hannover, död 19 juli 1914 i Berlin var en tysk arkeolog.

Han blev 1863 professor i Halle och 1869 professor i klassisk arkeologi i Wien och 1877 i Berlin samt utnämndes 1887 till generalsekreterare vid tyska arkeologiska institutets centralstyrelse i Berlin. Conze gjorde flera forskningsresor till den grekiska arkipelagens öar och gav ut flera böcker om sina resor.

Böcker
 Reise auf der Insel Lesbos (1865).
 Beiträge zur Geschichte der griechischen Plastik (1869).
 Zur Geschichte der Anfänge griechischer Kunst (1870 o. 1873).
 Heroen- und Göttergestalten der griechischen Künste (1874).
 Archäologische Untersuchnngen auf Samothrake (1875-80).
 Die attischen Grabreliefs (1890-95).

Källor

 

Tyska arkeologer
Tyska professorer
Alumner från Göttingens universitet
Personer verksamma vid Göttingens universitet
Personer verksamma vid universitetet i Halle
Personer verksamma vid universitetet i Wien
Personer verksamma vid Humboldt-Universität zu Berlin
Tyska fackboksförfattare
Tyskspråkiga fackboksförfattare
Tyska reseskildrare
Födda 1831
Avlidna 1914
Män
Ugglan
Personer från Hannover
Fritz Thyssen

Fritz Thyssen, född 9 november 1873 i Styrum i Mülheim an der Ruhr, död 8 februari 1951 i Buenos Aires, var en tysk industrialist, son till August Thyssen och ledare för industrikoncernen Thyssen.

Biografi 
Fritz Thyssen tog från 1897 över de delar av koncernen som hans far skapat. År 1900 gifte han sig med Amélie Zurhelle och 1909 föddes dottern Anita. Thyssen deltog i första världskriget fram till 1917, då han skadades. Han tillhörde Deutschnationale Volkspartei och motsatte sig den franska ockupationen av Ruhrområdet. Från 1923 stödde han Adolf Hitler ekonomiskt och samarbetet fortsatte till mitten av 1930-talet, innan Thyssen hamnade i konflikt med nazistledaren. Fritz Thyssen tog efter sin fars död 1926 över Thyssen-koncernen och ledde företaget fram till 1939.

1939 var konflikten mellan Thyssen och Hitler dragen till sin spets och Thyssen lämnade Tyskland och for till Schweiz varpå Hitler fråntog honom hans bolag och hans tyska medborgarskap. Thyssen hade då förklarat att han var emot andra världskriget. Thyssen skulle fly vidare via Frankrike till Argentina där hans dotter bodde sedan 1936. Thyssen åkte till Frankrike men här hann nazisterna ikapp honom sedan man invaderat landet varpå Thyssen fördes tillbaka till Tyskland och fängslades i ett sanatorium. Han kom i slutet av kriget att förflyttas till koncentrationslägren Buchenwald, Sachsenhausen och slutligen Dachau.

I samband med krigsslutet hamnade Thyssen i fängsligt förvar hos de allierade. Han kom att släppas ur fängelse 1948 men fick betala höga böter för sitt finansiella stöd till Hitler. Han reste till Buenos Aires, där han avled 1951. Hans fru Amélie Thyssen övertog ledningen av företaget tillsammans med dottern Anita.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar 

Personer från Mülheim an der Ruhr
Personer inom Tysklands näringsliv
Thyssen
Män
Födda 1873
Avlidna 1951
Brasiliens damlandslag i fotboll

Brasiliens damlandslag i fotboll är det damlandslag i fotboll som representerar det sydamerikanska landet Brasilien. Laget styrs av Confederação Brasileira de Futebol (svenska: Brasilianska fotbollskonfederationen), och är medlem i Conmebol samt Fifa.

Lagets första officiella landskampen spelades i Jesolo i Italien den 22 juli 1986, då man förlorade med 1–2 mot USA.

Förbundskaptener

Kända spelare
Marta -  Orlando Pride. Spelade tidigare i Tyresö FF och Umeå IK.
Miraildes Maciel Mota (Formiga) Spelade tidigare i Malmö FF Dam.
Katia Cilene Teixera da Silva (Katia)
Cristiane Rozeira de Souza Silva (Cristiane) Har tidigare spelat för Linköping FC.

Laguppställning
Följande spelare ingår i spelartruppen i VM 2023 som spelas i Australien och Nya Zeeland.

 Matcher och mål är uppdaterade per den 19 juli 2023.

Externa länkar
 Rec. Sport. Soccer Statistics Foundation - Brasiliens damlandskamper i fotboll

Referenser 

Landslag startade 1986
Fotboll
Fotboll i Brasilien
Fotbollslandslag
Kanadas damlandslag i fotboll

Kanadas damlandslag i fotboll representerar Kanada i fotboll på damsidan. Laget har som bäst vunnit ett olympisk guld vid sommarspelen 2020 i Tokyo, de har även nått semifinal och vunnit två olympiska brons i rad 2012 i London och 2016 i Rio de Janeiro (efter vinst mot Frankrike respektive värdlandet Brasilien i matchen om tredjepris), medan bästa VM-resultatet är fjärdeplats i USA-VM 2003 (där Kanada förlorade mot värdlandet USA i bronsmatchen).

Första officiella landskampen spelades i Blaine, Minnesota i USA den 7 juli 1986, där Kanada förlorade med 0–2 mot USA.

Förbundskaptener
 Neil Turnbull, 1986–1991 och 1996–1999
 Sylvie Béliveau, 1993–1995
 Ian Bridge, två matcher under 2007
 Even Pellerud, 2000–2008
 Carolina Morace, 2009–2011
  John Herdman, 2011–2018
 Kenneth Heiner-Møller, 2018–2020
 Beverly Priestman, 2020–

Laguppställning
Följande spelare ingår i spelartruppen i VM 2023 som spelas i Australien och Nya Zeeland.

 Matcher och mål är uppdaterade per den 19 juli 2023.

Källor

Externa länkar
 

Damlandslaget
Fotbollslandslag
Fotbollsdamerna
Landslag startade 1986
Maximiliano Hernández Martínez

Maximiliano Hernández Martínez, född 29 oktober 1882 i San Matías, El Salvador, död 11 april 1966 i Jamastrán, Honduras, blev president i El Salvador, i samband med militärkuppen mot Arturo Araujos regering 1931, följd av en svår förföljelse mot vänstern, där över 30.000 människor mördades i flera veckor lång massaker, bland dem kommunistpartiets ledare Agustín Farabundo Martí och fackföreningsledaren José Feliciano Ama. Han satt kvar vid makten fram till 1944, då han avgick efter en nationell strejk, och flydde till Honduras, där han bodde tills han mördades 1966.

Externa länkar
Presidentes de El Salvador

Personer i El Salvador under 1900-talet
El Salvadors statschefer
Män
Födda 1882
Avlidna 1966
Har du sett herr Kantarell

Har du sett herr Kantarell är en barnvisa med text av Jeanna Oterdahl (1879-1965), tonsatt av Herman Palm (1863-1942). 

Visan handlar om kantarellen, en av de vanligaste matsvamparna i Sverige. Den sjungs ofta i förskolor och andra skolor under svampsäsongen. Den ingick i Blommornas bok (1905), där kallad Kantareller, och finns i sångboken Nu ska vi sjunga.

Första versen av sju lyder: 
"Har du sett herr Kantarell, bort i enebacken? / Han kom dit i förrgår kväll med sin hatt på nacken / Den är gul och den är grann, passar just en sådan man / 
passar åt herr Kantarell bort i enebacken." 

I dag är det vanligtvis endast de tre första verserna som återges i tryck, möjligen för att den fjärde och femte versen innehåller referenser till såväl barnaga som traditionell könsrollsuppfostran. 
I fjärde versen sjungs: "Lilla Kalle Kantarell slog sin lilla syster/ »Kalle, kom, skall du få smäll!» / talar mamma dyster. / Kalle, nyss så käck och stolt, gråter på sin fina kolt / lilla Kalle Kantarell slog sin lillasyster"I femte versen sjunger pappa kantarell till sin dotter: "»Är du alltid flink som nu, blir du nog en duktig fru»"

I sjätte och sjunde versen plockas dessutom hela Familjen Kantarell och hamnar under vånda i grytan:
"Stackars pappa Kantarell puttrar i en gryta. / Stackars mamma Kantarell ville gärna byta. / Men som läcker sommarmat hamna alla på ett fat / och Du äter Kantarell och vill inte byta.''"

Övrigt
Det har skämtsamt sagts att Jeanna Oterdahl skrev visan för att ha kantarellerna för sig själv, då de företrädesvis växer i löv- och tallskog.

Publikation
Nu ska vi sjunga, 1943, som "Kantareller" under rubriken "Årstiderna".
Barnens svenska sångbok, 1999, under rubriken "året runt", som "Kantareller"

Inspelningar
En tidig inspelning gjordes i akustisk version av Emma Meissner i Stockholm den 17 januari 1914.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Höstsånger
Svenska barnvisor
Sånger 1905
HMS Nordkaparen (Nor)

HMS Nordkaparen (Nor), ubåt i svenska flottan, byggd vid Kockums Mekaniska Verkstad i Malmö och sjösatt i mars 1961. I samband med provturen fick fartyget sin devis, som lyder: Pisces natare oportet (Fisken simmar städse).

Nordkaparen var den 18 september 1980 ytterst nära att kollidera med en främmande ubåt mellan Utö och Huvudskär. Under hastighetsprov opererade Nordkaparen tillsammans med en av marinens helikoptrar för ubåtsjakt. Denna hade sin hydrofon nedsänkt i vattnet. Just som ubåten skulle påbörja testerna anropades Nordkaparen av helikoptern, som undrade om det var två ubåtar, som skulle utföra hastighetsprov. Ubåten svarade, att den var ensam och steg till ytan av säkerhetsskäl. Just som Nordkaparen bröt vattenytan passerade en ubåt under den svenska ubåtens köl med någon decimeters marginal. Incidenten följdes av en två veckor lång ubåtsjakt.

HMS Nordkaparen är sedan 1988 ett av museifartygen vid Göteborgs Maritima Centrum. Nordkaparen är tillfälligt stängd för radioaktiv sanering.

Referenser

Noter

Webbkällor

Tryckta källor

Externa länkar

 Ubåtar i Drakenklass II, Göteborgs Maritima Centrum.

Draken-klass (ubåt)
Svenska ubåtar under kalla kriget
Museifartyg i Sverige
Fartyg sjösatta 1961
Fartyg byggda i Malmö
Göteborgs Maritima Centrum
Lasarett

Lasarett är ett alternativt namn för sjukhus, använt som namn för karantänsjukhus och för lepra. Ordet är bildat som en avledning utifrån namnet på den bibliske Lasaros. Han betraktas av Romersk-katolska kyrkan som de sjukas och särskilt de spetälskas skyddspatron, och detta ledde till medeltida sjukhusen för spetälska uppkallades efter honom. Senare har ordet fått en vidare och mer allmän betydelse. Emellertid var de äldsta lasaretten pesthospital.

Historia 
Det äldsta kända lasarettet var karantänssjukhuset för pestsjuka – dagens Lazzaretto Vecchio – som inrättades 1423 på ön Santa Maria di Nazareth vid Venedig. Ur namnet har bildats det italienska ordet nazaretto som beteckning för sjukhuset. Senare har begynnelsebokstaven bytts ut mot l, sannolikt som en sammanblandning med italienskans lazzaro ('spetälsk', efter Lasaros), samt blivit lazzaretto eller lazzeretto, vilka båda används i nutida italienska.

När man i Sverige 1752 inrättade rikssjukhuset Serafimerlasarettet, lånades ordet lasarett in från Charité-lasarettet i Berlin. Detta hade grundats 1710 som ett pestsjukhus utanför stadsmuren.

Se även
Pestlasarettet, Känsö karantänsanläggning
Karantänsstationer i Sverige
Lista över karantänsstationer i länder runt Medelhavet

Källor
 Fortifikationsverket 2007, sidorna 132–36.

Svensk etymologisk ordbok

Noter

Karantänsstationer
Sjukhus
Epidemier
Biman Bangladesh Airlines

Biman Bangladesh Airlines är ett bangladeshiskt flygbolag.

I bolagets flygplansflotta ingår Boeing 737-800, Boeing 777-300ER, Boeing 787-8 och Bombardier Dash Q400.

Externa länkar
 Biman Bangladesh Airlines webbplats

Bangladeshiska flygbolag
Flygbolag bildade 1972
Roberto D'Aubuisson

Roberto D'Aubuisson, född 23 augusti 1944 i Santa Tecla i departementet La Libertad i El Salvador, död 20 februari 1992 i San Salvador, var en salvadoransk politiker och militärledare som grundade ARENA-partiet. Han anses ha varit den som låg bakom de paramilitära dödsskvadronerna och gav order om mordet på ärkebiskop Óscar Romero 1980.

Externa länkar
Picture of ARENA leader Roberto D'Aubuisson

Källor 

Födda 1944
Avlidna 1992
Salvadoranska politiker
Män
Draksådd

Med draksådd menas utspridande av fördärvbringande åsikter eller läror, eller en handling som leder till ödesdigra följder. Begreppet härstammar från den forngrekiska sagan om Jason där Kadmos sådde draktänder och ur sådden såg vapenklädda män stiga upp vilka ville förgöra honom.

Referenser 

Grekisk mytologi
Gabon Express

Gabon Express, flygbolag baserat i Libreville, Gabon. Lades ned i juni 2004.

Koder 
 ICAO-kod: GBE
 Anropssignal: Gabex

Historik 

Började sina flygningar den 26 oktober 1998 mellan Libreville och Port-Gentil. Bolaget använde både Sud Aviation Caravelle och Hawker Siddeley HS 748. Det blev det näst största flygbolaget i Gabon med 60 flygningar i veckan från Libreville.

Flygningarna ställdes in den 8 juni 2004 efter att ett av planen havererat. En vecka senare, den 15 juni, upphörde bolaget.

Flotta 
Flygplan som Gabon Express använt:

 1 Fokker F27 Friendship (inhyrd)
 2 Grumman Gulfstream I
 3 Hawker Siddeley HS 748
 1 NAMC YS-11 (inhyrd)
 2 Sud Aviation Caravelle

Haveriet den 8 juni 2004 
Den 8 juni 2004 lämnade ett HS 748-plan (TR-LFW) Libreville med destination Franceville. Planet tvingades att vända tillbaka mot Libreville på grund av motorproblem, men havererade 100 m från flygplatsen. Av de 30 ombord dödades 19. Gabons regering vidtog rättsliga åtgärder mot bolaget och förbjöd det att flyga eftersom planet var oförsäkrat.

Destinationer
Bolaget flög från Libreville till Bitam, Franceville, Gamba, Oyem och Port-Gentil.

Källor

Gabonesiska flygbolag
Ej längre existerande afrikanska flygbolag
Flygbolag bildade 1998
Flygbolag upplösta 2004
Bolmörtssläktet

Bolmörtssläktet (Hyoscyamus)  är ett växtsläkte med 15–20 arter i familjen potatisväxter. Släktet ingår i familjen potatisväxter. Växterna förekommer i Europa, Nordafrika och Asien.Två arter finns vildväxande i Europa, bolmört och vit bolmört. Den sistnämnda finns i Medelhavsområdet.

Bolmörtssläktets arter är giftiga. De innehåller olika alkaloider såsom atropin, hyoscyamin och skopolamin. Samma ämnen, men i mycket större mängder per planta, finns i spikklubbor och belladonna.

Dottertaxa till Bolmörter, i alfabetisk ordning 

 Hyoscyamus afghanicus
 Hyoscyamus albus
 Hyoscyamus arachnoideus
 Hyoscyamus aureus
 Hyoscyamus bornmulleri
 Hyoscyamus boveanus
 Hyoscyamus cylindrocalyx
 Hyoscyamus desertorum
 Hyoscyamus flaccidus
 Hyoscyamus gallagheri
 Hyoscyamus grandiflorus
 Hyoscyamus insanus
 Hyoscyamus kopetdaghi
 Hyoscyamus kotschyanus
 Hyoscyamus kurdicus
 Hyoscyamus leucanthera
 Hyoscyamus longepedunculatus
 Hyoscyamus malekianus
 Hyoscyamus multicaulis
 Hyoscyamus muticus
 Hyoscyamus niger
 Hyoscyamus nutans
 Hyoscyamus orthocarpus
 Hyoscyamus pojarkovae
 Hyoscyamus pusillus
 Hyoscyamus reticulatus
 Hyoscyamus rosularis
 Hyoscyamus senecionis
 Hyoscyamus squarrosus
 Hyoscyamus tenuicaulis
 Hyoscyamus tibesticus
 Hyoscyamus turcomanicus

Bildgalleri

Källor

Externa länkar
Den virtuella floran - Bolmörter
Flora of China - Hyoscyamus
Svensk Kulturväxtdatabas

Potatisväxter
Giftiga växter
Bo Växtindex
Posta

Posta, innan den 6 augusti 2009 Postverk Føroya, är Färöarnas postväsen. Företaget grundades 1 april 1976 som ett led i ett större självstyre för Färöarna. Företaget tillverkar även sina egna frimärken.

Externa länkar 
 Officiell webbplats (på färöiska)
 Frimärkssajt (på färöiska och danska)

Färöiska företag
Företag bildade 1976
Postväsen