kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Olof Johannes Arbman

Olof (Olle) Johannes Arbman, född 16 juli 1887 i Sundsvalls församling, död 8 november 1955 i Ragunda församling, var en svensk präst och psalmförfattare. Han var son till prosten Olof Arbman.

Biografi
Olof Johannes Arbman föddes 1887 i Sundsvalls församling. Han var son till kontraktsprosten och kyrkoherden Olof Arbman och Maria Hasselberg. Arbman blev 1912 teologie kandidat vid Uppsala universitet och avlade praktisk teologieexamen 1912. Han prästvigdes 1912 och var från 1912 till 1916 pastorsadjunkt i Borgsjö församling. Från 1917 till 1919 var han pastorsadjunkt i Sundsvalls församling och från 1919 till 1927 var han komminister och vikarierande pastor i Ragunda församling i Härnösands stift. Arbman blev 1927 kyrkoherde i församlingen och var från 1936 kontraktsprost i Ragunda kontrakt.

Arbman var även inspektor för Bräcke kommunala mellanskola.

Arbman gav ut flera diktsamlingar och hembygdsskildringar, och använde ibland pseudonymen "Karl Skogsbo". I häftet "Kristen-Nationell lyrik" är han representerad med tre poem (Svenskar, svenskar!, Mannadåd och Våga språnget).

Han finns också representerad i 1986 års psalmbok med originaltexten till ett verk (nr 471) vilken också fanns med i 1937 års psalmbok (nr 115).

Familj
Arbman gifte sig 1919 med Maja Andersson (född 1895). Hon var dotter till fabrikören Johan Alfred Andersson och Hanna Loo.

Bibliografi
1917 – Toner från Borgsjö dal, dikter, Diakonistyrelsen, Stockholm.
1922 – Kantat vid Svenska kyrkans lekmannaskolas invigning i Hällesjö den 8 oktober 1922, Stockholm.

1927 – På mors dag. De kära trötta stegen, Växjö.

1931 – Kantat vid Ragunda gamla kyrkas invigning söndagen den 16 aug. 1931, Hammarstrand.

1932 – Kantat vid Gustaf [II] Adolfshögtid i Sundsvalls kyrka den 6 november 1932, Sundsvall.

1933 – Stämda strängar, Diakonistyrelsen, Stockholm.

1939 – Fjällsyn och fornsyn, Diakonistyrelsen, Stockholm.

1939 – Kristen-nationell lyrik, Sveriges kristliga krigsmannaförbund, Uppsala.

1947 – Synernas land, Diakonistyrelsen, Stockholm.

1952 – På blommande fjäll, Jämtland och Härjedalen, Tandsbyn.

Artiklar
1950 – Hur blev så djup din kärlek ur Trettiotvå svenska män och kvinnor om sina mödrar.

1953 – Våra kyrkogårdar'' ur Härnösands stift i ord och bild.

Psalmer
Om Kristus döljes nu för dig (1937 nummer 115, 1986 nummer 471) skrevs 1927.

Källor

Noter

Externa länkar
 

Svenskspråkiga författare
Svenska psalmförfattare
Svenska teologer under 1900-talet
Svenska kontraktsprostar
Födda 1887
Avlidna 1955
Män
Personer från Sundsvall
Maria Fredrika Arosenius

Maria Fredrika Arosenius, född 6 september 1869, död 29 maj 1959 i Oscars församling i Stockholm, var en svensk konsthantverkare, översättare och psalmförfattare.

Hon var dotter till överstelöjtnanten Jacob Fredrik Neikter Arosenius. Hon utgav 1931 en samling översättningar med 25 psalmtexter av Psalmer av Tersteegen  tillsammans med 18 Tänkepråk av hans författarskap, varav en, Gud är här tillstädes, togs med i 1937 års psalmbok. 

Hennes svenska texter blir fria från upphovsrätt och kan publiceras 2029. Arosenius är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Psalmer
Gud är här tillstädes (1937 nr 209) 1931, översatt till svenska från Gerhard Tersteegens tyska psalm Gott ist gegenwärtig (1729). Psalmen har nummer 79 i Den svenska psalmboken 1986 med titeln  Gud är mitt ibland oss.
Nu lider det till kväll, och solen går neder

Källor

Noter 

Svenska psalmförfattare
Översättare från Stockholm
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1869
Avlidna 1959
Kvinnor
Painkiller (musikalbum)

Painkiller är det brittiska heavy metal-bandet Judas Priests tolfte studioalbum, utgivet den 3 september 1990. Den brukar anses vara en milstolpe i Judas Priests karriär. Skivan är den första med den nya trummisen Scott Travis och det sista med sångaren Rob Halford innan 2005 års Angel of Retribution. Skivan följdes upp av en världsturné.

Låtlista 
Samtliga låtar är skrivna av Rob Halford, K.K. Downing och Glenn Tipton, om inget annat anges.

 "Painkiller" – 6:06
 "Hell Patrol" – 3:37
 "All Guns Blazing" – 3:58
 "Leather Rebel" – 3:35
 "Metal Meltdown" – 4:48
 "Night Crawler" – 5:45    
 "Between the Hammer & the Anvil" – 4:49      
 "A Touch of Evil" (Halford, Downing, Tipton, Chris Tsangarides) – 5:45
 "Battle Hymn" – 0:58
 "One Shot at Glory" – 6:49

Bonusspår på återutgåvan 2001 
 "Living Bad Dreams" – 5:21
 "Leather Rebel" (Live) – 3:39

Musiker 
 Rob Halford – sång
 K.K. Downing – gitarr
 Glenn Tipton – gitarr
 Ian Hill – elbas
 Scott Travis – trummor
 Don Airey – keyboard på "A Touch of Evil"

Musikalbum 1990
Album av Judas Priest
Album utgivna på Columbia Records
Militärkyrkogård

Militärkyrkogårdar, (soldatkyrkogårdar, krigskyrkogårdar) är kyrkogårdar där soldater under olika krig fått sitt sista vilorum. Sådana anläggningar är vanliga i krigsdeltagande länder, där ofta gravdekoren är enhetlig, till exempel i form av vita kors på många amerikanska kyrkogårdar. 

Sedvanan med stora soldatkyrkogårdar med individuella gravplatser uppkom mot slutet av 1800-talet och fick sina första stora uttryck i de gravfält som anlades efter första världskriget i Frankrike och Belgien, längs den gamla västfronten.

Finland 

I Finlands krig på 1900-talet fördes de stupade hem och begravdes i sin hemförsamling. Därför finns vid de flesta finländska kyrkogårdar ett skilt område för dessa så kallade hjältegravar. Det mest kända är hjältegravarna på Sandudds begravningsplats.

Sverige 

Specifika krigskyrkogårdar är inte särskilt vanliga i Sverige. De stora svenska krigen ägde rum vid en tid då de döda stjälptes i massgravar utan större åthävor.

I Helsingborg finns två krigskyrkogårdar inom Pålsjö kyrkogårds område. I en vilar tyska sjömän och befäl från en minsvepare som förolyckades i en storm i slutet av andra världskriget. Fartyget avsåg ändra kurs och söka nödhamn i Helsingör, men fartyget fick slagsida och sjönk. De omkomna kom sedan att flyta iland dagarna efter olyckan. Begravningen ägde rum under militära hedersbetygelser och i närvaro av överlevande skeppskamrater som sedermera överfördes till Danmark (då ockuperat av Tyskland). 

I den andra delen vilar flygsoldater från det brittiska samväldet, i de flesta fall omkomna i samband med störtningar eller nödlandningar i Sverige, före eller efter bombräder i Tyskland under andra världskriget. De jordfästes under mycket omfattande ceremonier med deltagare från respektive legation i Sverige. En jordfästning kunde samla  – deltagare.

Även på Kvibergs kyrkogård i Göteborg finns gravar med tyska och brittiska soldater, från båda världskrigen.

USA 

USA:s mest välkända militärkyrkogård är Arlingtonkyrkogården.

Se även
 Militärbegravning

Begravningsplatser
Militär själavård
Anders Christensen Arrebo

Anders Christensen Arrebo (även Arröbo, Ærøbo), född 2 januari 1587 i Ærøskøbing, död 12 mars 1637 i Vordingborg, var en dansk präst, biskop, skald, psalmförfattare och översättare. Han var biskop i Trondhjem i Norge 1618-1622, men avsattes och tillträdde senare en tjänst som kyrkoherde i Vordingborg på Själland.

I den danska Psalmebog for Kirke og Hjem, 1912 är hans Om Salighed og Glæde (mel. Jeg vil din Pris udsjunge) medtagen. Samma psalm var med i Roskilde Konvents Salmebog, 1855. Numera (2009) används psalmerna Se, hvor nu Jesus træder (Arrebo nedtecknat en äldre dansk visas melodi), Om salighed og glæde, Nu! jeg har vunden (Arrebo nedtecknat en äldre dansk visas melodi) och Gud Herren er min hyrde god (diktad 1623) i den danska psalmboken.

Psalmer
O, Herre, ho skall bo, 1695 års psalmbok nr 41 i Haquin Spegels översättning och i 1819 års psalmbok nr 315 1937 års psalmbok nr 223 i Johan Olof Wallins bearbetning. 

Den svenska psalmboken 1819
315 O, Herre, ho skall bo

Se även
Arrebos psaltare, 1623, reviderad år 1627
Hexaëmeron, 1631-1637, postumt utgiven 1661

Externa länkar

Biografi, dikter m.m. i Kalliope
Hos Cyber hymnal finns mer om Arrebo på engelska, samt melodi och översättning av texten för "Om Salighed og Gläde".
Se Danske Salmebog Online

Danska präster under 1600-talet
Norska biskopar
Danska psalmförfattare
Danskspråkiga författare
Födda 1587
Avlidna 1637
Män
Gettierproblemet

Gettierproblemet är ett centralt problem inom modern epistemologi. Edmund Gettier presenterade problemet i en artikel 1963, som ifrågasätter idén att kunskap är rättfärdigad sann tro. Anta att en person har en rättfärdigad falsk tro och genom en slutledningsprincip kommer fram till ett nytt antagande. Anta att det nya antagandet är sant. Är detta då kunskap hos personen? De flesta svarar nekande men de har då att ge en annan eller precisare definition av kunskap.

Praktiska exempel

Exempel 1 
Simon söker ett jobb men har en rättfärdigad tro att "Johan kommer att få jobbet". Han har också en rättfärdigad tro att "Johan har tio kronor i fickan". Simon kan därför, rättfärdigat, dra slutsatsen att "mannen som ska få jobbet har tio kronor i fickan".

Men Johan får inte jobbet; Simon får det. Som det råkar hända har Simon (ovetande och av ren slump) också tio kronor i fickan. Så hans tro att "mannen som ska få jobbet har tio kronor i fickan" är rättfärdigad och sann, men den verkar inte vara kunskap. Speciellt inte när man betänker det faktum att Simon inte visste om att han hade tio kronor i fickan.

Exempel 2 
Jag tror mig se en fågel i trädet men ser i själva verket bara ett löv. Av en händelse finns det en fågel i trädet men det är inte den jag ser. Jag har då en sann rättfärdigad tro om att "det finns en fågel i trädet", men det är inte kunskap för att jag inte vet om den verkliga fågeln som rättfärdigar min tro.

Generell formulering 
Rent generellt kan Gettierproblemet formuleras enligt följande:

Anta att en viss person P har en rättfärdigad sann tro på en sanning S som styrks av en rättfärdigad tro T. Anta att T är falsk. Kan man då säga att P vet S?

Referenser 
 
 

Epistemologi
Filosofiska problem
Elin

Kvinnonamnet Elin är en svensk form av Helena, som är ett grekiskt förnamn med betydelsen ’ljus’ eller ’strålande’.
Namnet är mycket gammalt. Det svenska helgonet Sankta Elin av Skövde, som även kallades Helena, levde i mitten av 1100-talet, och det är från henne som namnet har hamnat i almanackan. 

Namnet har haft en stadig popularitet under de senaste decennierna. Den 31 december 2009 fanns det totalt 58 002 personer i Sverige med namnet, varav 35 951 med det som tilltalsnamn. År 2003 fick 1 479 flickor namnet, varav 984 fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 31 juli

Personer med förnamnet Elin 
 Sankta Elin eller Helena av Skövde, svenskt helgon
 Elin i Horsnäs (död 1611), avrättad för häxeri
 Elin i Staxäng (död 1671), avrättad för häxeri
 Elin Brandell, svensk journalist
 Elin Danielson-Gambogi, finlandssvensk konstnär
 Elin Ek, känd som Grynet
 Elin Ek, längdskidåkare
 Elin Eldebrink, basketspelare
 Elin Grindemyr, svensk modell och designer
 Elin Holmlöv, ishockeyspelare
 Elin Kling, modejournalist
 Elin Klinga, skådespelare 
 Elin Lanto, svensk sångerska
 Elin Nordegren, modell
 Elin Sigvardsson, musiker
 Elin Wägner, författare
 Elin Åhlin, sportskytt

Fiktiva personer med förnamnet Elin
 Elin i Hagen, en flicka som förförs, blir med barn och dränker barnet i Gustaf Frödings dikt med samma namn. Den ingår i diktsamlingen Guitarr och dragharmonika från 1891.

Övrigt 
Drömmen om Elin, musikstycke av Calle Jularbo

Noter 

Kvinnonamn
Svenska kvinnonamn
Ella

Ella är en engelsk kortform av det grekiska namnet Helena, men också kortformer av namn som Gabriella, Eleonora och Elisabet. Det äldsta belägget i Sverige är från år 1502.

Ella var ett vanligt namn från sekelskiftet fram till 1940-talet. Men eftersom det aldrig var något riktigt popnamn blev det heller inte omodernt i de följande generationerna. Under 1990-talet började en ny uppgång och Ella är nu ett av de 70 vanligaste tilltalsnamnen. Antalet som får Ella som tilltalsnamn varje år har tiofaldigats under 1990-talet.

Den 31 december 2014 fanns det totalt 18 758 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Ella, varav 13 508 bar det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 19 februari

Personer med namnet Ella

 Ella Anker, norsk författare och journalist
 Ella Sophia Armitage, engelsk författare
 Ella Bohlin, svensk politiker (kd)
 Ella Constantinescu-Zeller, rumänsk bordtennisspelare
 Ella Dyberg, svensk musiker
 Ella Fallenius, svensk översättare och manusförfattare
 Ella Fitzgerald, amerikansk jazzsångerska
 Ella Gjømle, norsk skidåkare
 Ella Henderson, brittisk sångerska
 Ella Hillbäck, svensk författare
 Ella Kivikoski, finländsk arkeolog
 Ella Kovacs, rumänsk friidrottare
 Ella Lemhagen, svensk regissör
 Ella Peaters, norsk skådespelare
 Ella Raines, amerikansk skådespelare
 Ella Rosén, svensk skådespelare
 Ella Sprange, dansk skådespelare
 Ella Taube, svensk journalist
 Ella Uusvoog, svensk legend

Platser 
Ella, Höörs kommun
Ella Gård, Täby kommun
Ella Park, Täby kommun

Övrigt 
Ella den förtrollade, film
Ella av England, sagokung
Sko-Ella, fiktiv person, svenska folksagor

Referenser

Noter 

Kvinnonamn
Ellen

För den tvåmastade skonaren byggd 1898, se S/Y Ellen

Ellen är en dansk och engelsk kortform av det grekiska kvinnonamnet Helena. Det äldsta belägget i Sverige är från år 1824.

Den 31 december 2022 fanns det totalt 26 216 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Ellen, varav 16 383 bar det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 18 augusti, (1986-1992: 14 april, 1993-2000: 21 september)

Personer med namnet Ellen
 Ellen Anckarsvärd, svensk feminist
 Ellen Appelberg, svensk skådespelerska
 Ellen Barkin, amerikansk skådespelerska
 Ellen Bergström, svensk skådespelerska 
 Ellen Burstyn, amerikansk skådespelerska
 Ellen Dall, svensk-dansk skådespelerska
 Ellen DeGeneres, amerikansk komiker och talkshowvärd
 Ellen van Dijk,  nederländsk ban- och landsvägcyklist
 Ellen Ekholm, svensk höjdhoppare
 Ellen Ekman, svensk illustratör och serieskapare
 Ellen Fairclough, kanadensisk politiker
 Ellen Favorin, finlandssvensk konstnär
 Ellen Fiedler, tysk friidrottare
 Ellen Fjæstad, svensk skådespelerska
 Ellen Foley, amerikansk sångerska och skådespelerska
 Ellen Fries, svensk feminist
 Ellen Greene, amerikansk skådespelerska
 Ellen Hansell, amerikansk tennisspelare
 Ellen Hartman, svensk skådespelerska
 Ellen Horn, norsk skådespelerska och fd kulturminister
 Ellen Hørup, dansk journalist och fredsaktivist
 Ellen Jelinek, svensk skådespelare
 Ellen Johnson Sirleaf, Liberias president 2006-2018, mottagare av Nobels fredspris
 Ellen Jolin, svensk författare och konstnär
 Ellen Juntti, svensk politiker (m)
 Ellen Key, svensk författare, pedagog och feminist
 Ellen Kleman, svensk feminist
 Ellen Kushner, amerikansk författare
 Ellen Winther Lembourn, dansk operasångerska och skådespelerska
 Ellen Lewis Herndon Arthur, hustru till den amerikanske presidenten Chester A. Arthur
 Ellen MacArthur, brittisk seglare
 Ellen McLain, amerikansk operasångerska och röstskådespelerska
 Ellen Mattson, svensk författare
 Ellen Muth, amerikansk skådespelerska
 Ellen Pompeo, amerikansk skådespelerska
 Ellen Rasch, svensk balettdansös och skådespelerska
 Ellen Ringström, före detta servitris på Stockholms centralstations restaurang
 Ellen Roosevelt, amerikansk tennisspelare
 Ellen Roosval von Hallwyl, svensk grevinna
 Ellen Rydelius, svensk journalist och författare
 Ellen Ströbäck, svensk skådespelerska
 Ellen Terry, brittisk skådespelerska
 Ellen van Langen, nederländsk friidrottare
 Ellen G. White, en av grundarna bakom Sjundedagsadventisterna
 Ellen Widmann, schweizisk skådespelerska
 Ellen Wilson, hustru till amerikanske presidenten Woodrow Wilson

Fiktiva personer med namnet Ellen
 Ellen, "flicka från Backafall" i Gabriel Jönssons dikt Vid vakten i diktsamlingen Flaskpost från 1920. Tonsatt av Gunnar Turesson.
 Ellen, fru till jägaren Edwin i den tecknade serien Hälge
 Ellen Olsson f. Karlsson, väninna till huvudpersonen i Moa Martinsons roman Kvinnor och äppelträd från 1933.

Källor

Kvinnonamn
Ellinor

Ellinor eller Elinor är en svensk form av det franska namnet Eleonor som antas ha grekiskt ursprung och betyder barmhärtighet eller fackla. Det äldsta belägget i Sverige är från år 1858.

Namnet hade en viss popularitetstopp under 1970- och 1980-talet men har sedan gradvis avtagit i användning. 

Den 31 december 2014 fanns det totalt 16 077 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Ellinor eller Elinor, varav 7 057 bar det som tilltalsnamn.

Ellinor är en ofta återkommande person i Evert Taubes visor, kanske beroende på att hans egen dotter heter just Ellinor. Bland de titlar som kan nämnas är Ellinor dansar, Ellinors vals och Karl-Alfred och Ellinor.

Namnsdag: 11 juli (sedan 1986)

Varianter
 Elinor (hebreiska, engelska)
 Elenor (bland annat svenska)
 Elinore
 Ellinore
 Elionor
 Eleanor (engelska)
 Eleanore (engelska)
Eleonora (svenska, polska, grekiska, italienska)
 Eleonóra (ungerska, slovakiska)
 Eleonor
 Eleonore (tyska)
 Leonor (spanska, portugisiska)
 Leonore
 Elenore (svenska)
 Ellienor
 Ellienore
 Ellinor (svenska)
 Ellionore (tyska)
 Ellenor

Kortformer
Ellie
Elin
Ellika
Elle
Nora
Ella
Ellen
Elli
Lore

Personer med namnet Ellinor

 Eléonore av Belgien, belgisk prinsessa
 Eleanor Audley, amerikansk skådespelerska
 Eleanor Boardman, amerikansk skådespelerska
 Eleanor Bodel, svensk sångerska
 Eleanor Brandon, engelsk adelsdam, dotter till Maria Tudor (drottning av Frankrike)
 Eleanor Catton, nyzeeländsk författare
 Eleanor Coppola, amerikansk dokumentärfilmare och konstnär
 Eleanor Doorly, brittisk författare
 Ellinor Eriksson, svensk politiker (s)
 Eleanor Farjeon, brittisk författare
 Ellinor Franzén, svensk sångerska
 Elinor Glyn, brittisk författare
 Elinor Hammarskjöld, svensk ambassadör i Israel
 Eleanor F. Helin, amerikansk astronom
 Eleanor Hibbert, brittisk författare
 Elinor Holgersson, svensk friidrottare
 Eleanor Marx Aveling, tysk-engelsk socialist, dotter till Karl Marx
 Eleanor de Montfort, prinsessa av Wales
 Elinor Ostrom, amerikansk professor i statsvetenskap, mottagare av Sveriges Riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till Alfred Nobels minne
 Eleanor Parker, amerikansk skådespelerska
 Ellinor Persson, svensk programledare
 Eleanor Powell, amerikansk skådespelerska
 Eleanor Roosevelt, amerikansk FN-delegat, hustru till den amerikanske presidenten Franklin D. Roosevelt
 Ellinor Rosenquist, svensk friidrottare
 Ellinor Scheffer, svensk politiker (mp)
 Elinor Sisulu, zimbabwisk författare
 Ellinor Stuhrmann, svensk friidrottare
 Ellinor Taube, svensk konstnär, dotter till Evert Taube
 Ellinor Widh, svensk friidrottare

Se även 
 Eleonora
 Leonore

Referenser

Noter 

Kvinnonamn

en:Eleanor
de:Eleanor
fr:Aliénor
ja:エレオノーレ
Elof

Mansnamnet Elof kommer från ett fornnordiskt namn, Elef, som betyder "ensam arvinge". Elov är en alternativ och ovanligare stavning. Loffe är ett smeknamn till Elof.

Elof var ett vanligt namn i början på 1900-talet men har under resten av 1900-talet varit relativt ovanligt. Namnet har förekommit i almanackan sedan 1901. 31 december 2009 fanns det totalt 4 869 personer i Sverige med namnet Elof eller Elov, varav 747 med det som tilltalsnamn.
År 2003 fick 50 pojkar namnet, varav 8 fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 30 juni, delas med Leif.

Personer med namnet Elof eller Elov
 Elof Adolphson, militärmusiker, kompositör
 Elof Ahrle, skådespelare, filmregissör
 Elof Biesèrt, disponent, politiker, statsråd
 Elof Börjeson, jazzmusiker
 Elof Ehnmark, chef för Sveriges Radio 1950-1955
 Elof Ericsson, industriman och politiker (FP), statsråd
 Elof Hellquist, språkforskare
 Elof Lindberg, landshövding
 Elof Lindström, ecklesiastikminister
 Elof Magnusson (Bjälboätten)
 Elov Persson, serieskapare
 Elof Tegnér, historiker, bibliotekarie

Referenser 

Mansnamn
Nordiska förnamn
Emanuel

För musikgruppen Emanuel se Emanuel (musikgrupp)
Mansnamnet Emanuel är ett hebreiskt namn (עִמָּנוּאֵל, Emmanuel eller Imanu'el) med betydelsen 'Gud är med oss'. Namnet, som var det i Gamla Testamentet förutspådda namnet på Messias, har använts som dopnamn i Sverige sedan 1600-talet.

Historik och användning 
Under 1800-talet var det speciellt vanligt bland de frikyrkliga. Efter de första decennierna på 1900-talet avtog det i användning och var relativt ovanligt fram till 1980-talet då det ökade något i igen.

31 december 2005 fanns det totalt 28 995 personer i Sverige med namnet Emanuel varav 2135 med det som tilltalsnamn. År 2003 fick 643 pojkar namnet, varav 85 fick det som tilltalsnamn.

Ett smeknamn för Emanuel är Manne.

Namnsdag: 26 mars.

Emanuel (och Immanuel) används också som namn på många kyrkor och kapell inom väckelserörelsen.

Namnvarianter
En främst portugisisk- och spanskspråkigt variant av namnet är Manuel. Den feminina motsvarigheten är Manuela. Den kommer från hebreiskans Emmanuel, som betyder "Gud är med oss". Den tyska och skandinaviska formen av namnet är vanligen Emanuel. Den feminina formen är Emanuelle.

Manolito är ett smeknamn i diminutiv som betyder "lilla Manuel" eller "lilla Manolo". Även Manolo är ett smeknamn för Manuel. En katalansk variant av namnet är Manel.

Personer med namnet Emanuel 
 Viktor Emanuel I av Sardinien
 Viktor Emanuel II, först kung av Sardinien, sedan den förste kungen av det enade Italien
 Viktor Emanuel III av Italien
 Carl Philipp Emanuel Bach, tysk tonsättare
 Emanuel Blume, vissångare
 Emanuel Feuermann, ukrainsk-amerikansk cellist
 Jan Emanuel Johansson, företagare, influerare och tidigare politiker (S)
 Emanuel Lasker, tysk schackspelare
 Emmanuel Macron, Frankrikes president 2017-
 Emanuel Pogatetz, österrikisk fotbollsspelare
 Emanuel Ramstedt, finländsk politiker
 Gunnar Emanuel Sträng, politiker (S), finansminister 1955–1976
 Emanuel Swedenborg, vetenskapsman, filosof, bibeltolkare, teosof, kristen mystiker och teolog
 Hans Emanuel Öberg, präst och psalmdiktare

Fiktiva figurer med namnet Emanuel 
 Emanuel Hjort, och boken i samma serie

Referenser

Mansnamn
Vanliga namn på kyrkor och kapell inom väckelserörelsen
Södermanlands runinskrifter 325

Runinskrift Sö 325 är en runsten som nu står vid nordvästra stigluckan till kyrkogården vid Härads kyrka i Härads socken, Södermanland.

Stenen 
Stenens material är röd granit, höjden är 1,43 meter, bredden 1,02 meter och den är en aning avsmalnande ner mot foten. Den är utan kors eller annan hänvisning till kristen tro. Stenen låg i vapenhusets golv innan den restes 1869 ute på kyrkogården. Dess ursprungliga plats är inte känd.

Runslingan utgörs av två motställda, rundögda drakar. De binds vid överkropparna av ett enkelt band, nära stjärtarna (upptill) av en stor boja som är vänd uppåt för att fullt utnyttja stenens yta. Dessutom har varje drake sin egen svans lagd runt halsen. Svansarna slutar i små klut. Svansbindningen är inte fullständig hos den första draken – det verkar som om ristaren fick ont om plats. 

Skriften löper medsols med runbasen vänd inåt. Runorna är stora, alla står inom slingan. Ristaren använder svensk runrad från 1000-talet, med inslag två stungna runor (E) och dubbla punkter som skiljetecken. På stenens ena sida är båda S-runor spegelvända. En translittererade översättning av inskriften följer nedan:

Inskriften 

Namnet Kaupi (Köpe) är känt från Finland och kommer troligen från ordet för köpman. Från början är det ett romerskt ord: 'caupo' betyder 'vinhandlare' på latin. Ristaren kan ha varit Kaupi själv.

Se även
Samnordisk runtextdatabas
Alfabetisk lista över runinskrifter
Lista över Södermanlands runinskrifter
Lista över runinskrifter i Strängnäs kommun

Källor 
 Runstenar i Södermanland, Södermanlands museum, red Ingegerd Wachtmeister, 1984, sid 91, 

 
Södermanlands runinskrifter
Runinskrifter i Strängnäs kommun