kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Skalrum

Skalrum är ett ramverk för representation av bilder på multipla skalor som utvecklats inom områdena datorseende och bildbehandling. Grundidén är att filtrera originalbilden med Gaussfunktioner av olika storlek så att strukturerna på olika skalor framhävs. I två dimensioner ges Gausskärnan av

där skalparametern  betecknar variansen.

Motiveringen till att använda skalrumsrepresentation som ett första förbehandlingssteg till ett seende system består i att verkliga data, till skillnad från ideala matematiska storheter som punkter och linjer, kan uppfattas på olika sätt beroende på den skala de betraktas på. Genom att Gaussfiltrera bilden före vidare bearbetning undertrycks bildstrukturer som är mindre än filterkärnans karaktäristiska storlek . Vidare om man uttycker bilddeskriptorer i form av Gaussderivator, så kommer dessa bilddeskriptorer att få en bandpasskaraktär som framhäver bildstrukturer av motsvarande storlek. Ett seende datorsystem kan dock i allmänhet inte förväntas att i förväg känna till vilka skalor som är relevanta för en given uppgift. Den enda rimliga strategin för ett seende system som betraktar en okänd scen är därför att betrakta bildrepresentationer på alla skalor, vilket är en av grundförutsättningarna i skalrumsteorin.

Det visar sig att skalrumsrepresentation med dess associerade Gaussderivator kan användas som bas för att uttrycka en rad olika typer av såväl linjära som icke-linjära visuella operationer, såsom särdragsdetektion (exempelvis detektion av kanter, regioner, hörn och åsar), klassifikation, matchning inom stereo och följning samt objektigenkänning. Skalrumsrepresentation är därför såväl ett flexibelt och kraftigt som ett robust verktyg för datorseende, bildanalys och bildbehandling.

Genom att studera hur bildstrukturer utvecklas över skala kan man generera hypoteser om vilka skalor som är relevanta för vidare bearbetning. Speciellt genom maximera normaliserade derivator över skala kan man detektera skalinvarianta intressepunkter och använda sådan information till att styra vidare bearbetning.  Denna metodik har använts för att extrahera skalinvarianta intressepunkter för följning och matchning samt för att beräkna skalinvarianta bilddeskriptorer för objektigenkänning. 

Det finns stora likheter mellan skalrumsrepresentation, pyramider och vågelement. Det finns också nära kopplingar till biologiskt seende. En mer detaljerad beskrivning av ämnet med utförliga referenser finns på den engelskspråkiga Wikipedia-sidan scale-space.

Se även
 Datorseende
 Bildbehandling
 Vågelement

Referenser

Datorseende
Bildbehandling
Datavetenskap
Solrossläktet

Solrossläktet (Helianthus) är ett släkte i växtfamiljen korgblommiga växter som omfattar ungefär 60 olika arter och förekommer naturligt i Nordamerika.

Solrossläktets arter är oftast storväxta, ett- eller fleråriga örter. Blommorna är vanligen gula. Stjälkarna är grova, ogrenade, styvhåriga och kan bli mer än tre meter höga. Bladen är stora och med hjärtlik tandad bladskiva. Solrosorna blommar i augusti till september. I Sverige är det vanligt att odla solrosor i trädgårdar.

Kända arter i solrossläktet är bland annat jordärtskocka (H. tuberosus) och solros (H. annuus).

Dottertaxa till Solrosor, i alfabetisk ordning 

 Helianthus agrestis
 Helianthus ambiguus
 Helianthus angustifolius
 Helianthus annuus
 Helianthus anomalus
 Helianthus apricus
 Helianthus argophyllus
 Helianthus arizonensis
 Helianthus atrorubens
 Helianthus bolanderi
 Helianthus brevifolius
 Helianthus californicus
 Helianthus carnosus
 Helianthus ciliaris
 Helianthus cinereus
 Helianthus coloradensis
 Helianthus cusickii
 Helianthus debilis
 Helianthus deserticola
 Helianthus diffusus
 Helianthus dissectifolius
 Helianthus divaricatus
 Helianthus doronicoides
 Helianthus eggertii
 Helianthus exilis
 Helianthus floridanus
 Helianthus giganteus
 Helianthus glaucophyllus
 Helianthus glaucus
 Helianthus gracilentus
 Helianthus grosseserratus
 Helianthus heterophyllus
 Helianthus hirsutus
 Helianthus intermedius
 Helianthus kellermanii
 Helianthus laciniatus
 Helianthus laetiflorus
 Helianthus laevigatus
 Helianthus lenticularis
 Helianthus longifolius
 Helianthus luxurians
 Helianthus maximiliani
 Helianthus microcephalus
 Helianthus mollis
 Helianthus multiflorus
 Helianthus navarri
 Helianthus neglectus
 Helianthus nitidus
 Helianthus niveus
 Helianthus nuttallii
 Helianthus occidentalis
 Helianthus orgyaloides
 Helianthus paradoxus
 Helianthus parviflorus
 Helianthus pauciflorus
 Helianthus petiolaris
 Helianthus porteri
 Helianthus praecox
 Helianthus praetermissus
 Helianthus pumilus
 Helianthus radula
 Helianthus resinosus
 Helianthus salicifolius
 Helianthus scaberrimus
 Helianthus schweinitzii
 Helianthus silphioides
 Helianthus simulans
 Helianthus smithii
 Helianthus strumosus
 Helianthus subcanescens
 Helianthus subtuberosus
 Helianthus tuberosus
 Helianthus verticillatus

Referenser

Noter

Webbkällor 
 Svensk Kulturväxtdatabas

Externa länkar 

Korgblommiga växter
Sovjetkommunismen

Sovjetkommunismen kallas den variant av kommunism som tillämpades i Sovjetunionen från revolutionen 1917. Begreppet kan även tillämpas på kommunismen inom DDR, Polen, Tjeckoslovakien, Ungern, Rumänien och Bulgarien för tiden mellan 1944 och östblockets sammanfall.

Ideologiskt var sovjetkommunismen enligt egen utsaga baserad på Marx, Engels och Lenins läror. Stalinismen tillämpades fram till Josef Stalins död 1953. Den sista ledaren för Sovjetunionens parti Gorbatjovs glasnost ("öppenhet") och perestrojka ("nydaning") var ett sista försök att reformera Sovjetunionen. Gorbatjov lämnade partiet 1991 för att leda ett socialdemokratiskt parti.

Den terror och de brott mot mänskligheten som begicks under det sovjetkommunistiska (eller realsocialistiska) styret är idag, efter Sovjetunionens upplösning, väl belagda. Den svenska myndigheten Forum för levande historia har också publicerat en litteraturlista om brott begångna av sovjetkommunismen. Sovjetsystemet ledde till massvält.

Ledare av Sovjetunionens kommunistiska parti
Sovjetunionens kommunistiska parti hade totalt sju ledare:
Vladimir Lenin 1917-1924
Josef Stalin 1924-1953
Nikita Chrustjov 1953-1964
Leonid Brezjnev 1964-1982
Jurij Andropov 1982-1984
Konstantin Tjernenko 1984-1985
Michail Gorbatjov 1985-1991

Se även
Kommunismens svarta bok
GULAG
Kommunism
Realsocialism
Antikommunism

Källor

Kommunism
Skeppmora

Skeppmora är en småort i Ludvika socken i Ludvika kommun fem kilometer sydväst om Ludvika vid riksväg 50 mellan Grängesberg och Ludvika.

Historia
Skeppmora (på äldre kartor även kallad Skepmora) hör till Ludvika socken.  Före 1700-talet tillhörde Skeppmora Gonäs by. Omkring sekelskiftet 1700 fick Ludvika bruk överta den skog som låg mellan Skeppmora och Gonäs. Skogen var en viktig råvara för framställning av träkol som användes vid bruket.  I samband med det bildade Skeppmora en egen by men bergsmännen fortsatte under lång tid sitt delägarskap i Gonäs hytta. Bergsmän i Skeppmora hade även andelar i närbelägna Klenshyttan.

Samhället
Samhället består idag av några bostadshus och två gårdar av 1800-talskaraktär. Gamla landsvägen (nuvarande Skeppmoravägen) går fortfarande genom byn men har kompletterats av en västra förbifart (riksväg 50).

Bilder

Källor
 Grangärdebygden: Skeppmora.

Noter

Externa länkar

Orter i Ludvika kommun
Småorter i Sverige
Ghoul

Ghoul är en varelse ur arabiskt folkminne som håller till på gravplatser, plundrar gravar och äter lik. Ordet används även i engelskan och kommer från arabiska الغول al-ghūl. 

Ghoul är även namnet för en hamnskiftande öken-demon som antar skepnad av ett djur, oftast en hyena. Varelsen överfaller oförsiktiga ökenvandrare.

Ordet har kommit in i svenskan via filmer och datorspel, traditionellt används andra ord, exempelvis gast eller likätare.

I berättelsen "Sidi Naoumans öden" ur sagan om Kalifen Harun al Raschids äventyr från Tusen och en natt står följande:
"...gastarna är irrande andar, som brukar ha sina gömställen i fallfärdiga hus. Ur sina bakhåll rusar de ut och överfaller plötsligt dem som går förbi, vilkas kött de gnager av. I brist på levande varelser, gräver de nattetid upp lik som de äter." (Bonniers utgåva 1987)

I populärkulturen blandar man ofta ihop ghouler med andra slags gengångare, oftast med vampyrer eller zombier. Traditionella vampyrer livnär sig dock på blod från endast levande människor och till skillnad från zombier är ghoulerna enligt traditionen tänkande varelser och inte bara vandrande lik.

Fiktion

Skönlitteratur 
I Bram Stokers klassiska roman Dracula från 1897 figurerar en ghoulliknande figur vid namn Renfield.

H. P. Lovecrafts mytologi innehåller ghouler i bland annat novellerna "Pickman's Model" från 1927, "Den lurande skräcken" från 1923 och "Råttorna i muren" från 1924. I de svenska översättningarna står det "Likätare".

I C.S. Lewis böcker om Narnia, är ghoulerna hemska varelser som tjänar den Vita häxan och ser ut som gamla böjda människor. Ordet översätts med "gengångare" på svenska. I disneyfilmen och spelet från 2005 ser de ut som orcher med spjut.

I J.K. Rowlings böcker om Harry Potter är ghoulerna harmlösa varelser som lever i trollkarlars hem och gör oljud.

Film 
Den första "Ghoulfilmen" var den brittiska produktionen The Ghoul från 1933 där Boris Karloff spelar en Egyptolog som begravs med en ockult egyptisk juvel som ska skänka evigt liv. När juvelen stjäls av en kollega till honom återuppstår Karloff för att ta hämnd.

När George A. Romero skapade sin banbrytande Night of the Living Dead (1968), som har kallats "den första zombiefilmen", tänkte han sig de odöda som ghouler och inte zombier.

Spel 
Spelvärden är det område där ghoulerna har fått störst genomslag. Särskilt rollspel med fantasy eller skräcktema såsom Dungeons and Dragons, Warhammer, Shadowrun, Vampire: The Masquerade. Också i datorrollspel är ghouler vanliga och finns bland annat i Fallout, Warcraft III, Tibia, World of Warcraft, Diablo och Diablo II.

Serier 
Seriefiguren Batman ärkefiende Ra's Al-ghūls namn syftar på den arabiska ökendemonen ghūl. Och i Supernatural i säsong 4 avsnitt 19.

En ghoul är en varelse ur mangan och animen Tokyo Ghoul.

Musik 
Det brittiska popbandet The Smiths låt "The Headmaster Ritual", från 1985, innehåller följande rad "Belligerent ghouls / Run manchester schools".

Jämför med 
Odöd
Draug

Referenser 

Odöda
Arabisk mytologi
Norrbo, Ludvika kommun

Norrbo är en ort i Grangärde socken i Ludvika kommun, belägen 25 kilometer nordväst om Ludvika. Norrbo ligger vid Bysjöns norra ände. Fram till 2015 utgjorde området en separat småort för att sedan 2015 ingå i tätorten Norrbo och Västansjö.

Historia 
Den äldsta kända namnformen är Norreboda. Norrbo by är belagd 1529. Namnet antyder att här ursprungligen har funnit någon form av bodar, antagligen fäbodar eller sjöbodar. Förleden Norr- anspelar på läget till Bysjön eller Grängen som sjön hette på medeltiden. Hur gammal byn är vet man inte, men namnet Boda visar dock att området är yngre än området vid Kyrkbyn, där den första bebyggelsen i bygden uppstod.

Gården Täppan 
Strax söder om den gamla bytomten för Norreboda ligger gården Täppan med rötter från 1500-talet. På 1940-talet drevs ett pensionat på Täppan. Gården var i samma släkt i cirka 12 generationer men fick en ny ägare omkring år 2003. Bysjöns vik nedanför Täppan kallas efter gården för Täppviken.

Bilder

Se även
 Norrboån
 Mårtens och Kullens kyrkstigar

Noter

Litteratur
 Norrbo - en långsträckt by med en lång historia. 2005. Redaktion Holger Karlsson & Kjell Vadfors. Utgiven av Norrbo Skifteslag.

Externa länkar

Orter i Ludvika kommun
Tidigare småorter i Sverige
Armada (företag)

Armada är ett skid- och klädmärke. Företaget grundades 2002. Det har sitt huvudkontor i Costa Mesa i Kalifornien sitt europeiska huvudkontor i Zürich i Schweiz. Bland andra JP Auclair och Tanner Hall använder klädmärket.

Amerikanska varumärken
Tóroddur Poulsen

Tóroddur Poulsen, född 1957, är en färöisk författare. År 1992 belönades han med Färöarnas litteraturpris för årets skönlitterära verk.

Poulsen debuterade med diktsamlingen Botnfall (Bottensats) år 1984 och har sedan dess gett ut åtta diktsamlingar och två prosaböcker. Reglur (Regler) är ett av de litterära verk som klassat honom som en av de viktigaste förnyarna av den färöiska litteraturen.

Bibliografi

 (Regler, översättning Anna Mattsson, Wahlström & Widstrand, 1997) 

 (urval av egna verk i dansk översättning)

 2007 – Rot (nominerad till Nordiska rådets litteraturpris 2009)
 2008 – Steinsetingar
 2008 – Stensætninger
 2008 – Útvølir
 2008 – Steinsetingar / Stensætninger
 2013 - Einglasuð

Priser och utmärkelser 
 Färöarnas litteraturpris 1992
 Färöarnas kulturpris 2012

Externa länkar
Kristianstadsbladet: "Poulsen, Tóroddur : 'Eygnamørk'", 17. februari 2005
Nordisk Litteratur 2005: "Den sorte punkdigter er blevet hvid "
Afsnit P. - Visuel Poesi: Tóroddur Poulsen

Färöiska författare
Färöiska poeter
Färöiskspråkiga författare
Färöiska romanförfattare
Födda 1957
Män
Levande personer
Culaba, Biliran

Culaba är en femteklasskommun i provinsen Biliran i Filippinerna. År 2002 hade Culaba totalt 11 506 invånare fördelat på 2 193 hushåll.

Lokala indelningar
Culaba är politiskt indelat i tolv barangays.

 Acaban
 Bacolod
 Binongtoan
 Bool Central
 Bool East
 Bool West
 Calipayan
 Guindapunan
 Habuhab
 Looc
 Marvel
 Patag
 Pinamihagan
 Culaba Central
 Salvacion
 San Roque
 Virginia

Orter i Biliran
Filippinernas kommuner
Russell Osman

Russell Osman, född 14 februari 1959, är en engelsk tidigare fotbollsspelare, mittback. Han spelade för Englands landslag mellan 1980 och 1983 och gjorde sammanlagt 11 A-landskamper.

Osman spelade närmare 400 matcher för Ipswich Town, med vilka han vann UEFA-cupen 1981. Senare under karriären var han spelande tränare i Bristol City och senare tränare i Cardiff City.

Födda 1959
Engelska fotbollsspelare
Engelska fotbollstränare
Spelare i Ipswich Town FC
Spelare i Leicester City FC
Spelare i Southampton FC
Spelare i Bristol City FC
Spelare i Brighton & Hove Albion FC
Spelare i Cardiff City FC
Tränare i Bristol City FC
Tränare i Cardiff City FC
Män
Levande personer
Personer från Derbyshire
Weng Weng

Weng Weng, född 7 september 1957, död 29 augusti 1992, var en filippinsk skådespelare och kampsportperson. Han finns med i Guinness rekordbok för att vara den kortaste (endast 83 centimeter lång) skådespelaren som haft huvudroll. Han är mest känd internationellt sett för rollen som en hemlig agent i For Your Height Only.

Filmografi

Källor

Födda 1957
Avlidna 1992
Filippinska skådespelare
Män
Redvägs härad

Redvägs härad var ett härad i sydöstra Västergötland, i före detta Älvsborgs län. Redväg är ett av de sju härader som givit namn till Sjuhäradsbygden och omfattar delar i nuvarande kommunerna Ulricehamn och Falköping. Häradets areal var 643,71 kvadratkilometer varav 616,61 land.  Tingsställe var från 1644 i Timmele där det var till 1843 då det flyttade till Ulricehamn som också var tingsställe mellan 1728 och 1738.

Namnet lever kvar i den kyrkliga indelningen genom Redvägs församling och Redvägs och Ås kontrakt.

Socknar
I nuvarande Falköpings kommun
 Fivlered
 Norra Åsarp
 Smula
 Solberga
I nuvarande Ulricehamns kommun
 Blidsberg
 Brunn uppgick 1938 i Ulricehamns stad
 Böne
 Dalum
 Gullered
 Humla
 Hössna
 Knätte
 Kölaby
 Kölingared
 Liared
 Strängsered
 Timmele
 Vist uppgick 1938 i Ulricehamns stad

Ulricehamns stad hade egen jurisdiktion (rådhusrätt) till 1948 då den blev en del av detta härads jurisdiktion.

Län, fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter
Häradet hörde mellan 1634 och 1998 till Älvsborgs län, därefter till Västra Götalands län. Socknarna i Falköpings kommun hörde mellan 1974 och 1998 till Skaraborgs län. En del av socknarna Norra Åsarp och Smula ingick före 1892 i Skaraborgs, vilket även en del av Kölingared gjorde före 1932. Församlingarna i häradet tillhörde Skara stift. 

Häradets socknar hörde till följande fögderier:
1686-1917 Redvägs och Kinds fögderi
1918-1945 Kinds fögderi
1946-1990 Ulricehamns fögderi 
1974-1990 Falköpings fögderi för socknarna i Falköpings kommun

Häradets socknar tillhörde följande domsagor, tingslag och tingsrätter:
1680-1947 Redvägs tingslag i
1680-1695 Kinds, Redvägs, Vedens och Ås häraders domsaga
1696-1947 Kinds och Redvägs domsaga
1948-1970 Kinds och Redvägs tingslag i Kinds och Redvägs domsaga]

1971-1996 Sjuhäradsbygdens tingsrätt och dess domsaga för socknarna i Ulricehamns kommun
1996- Borås tingsrätt och dess domsaga för socknarna i Ulricehamns kommun

För socknarna i Falköpings kommun:
1971(eventuellt 1974)-2001 Falköpings tingsrätt och dess domsaga
2001-2009 Skövde tingsrätt och dess domsaga
2009- Skaraborgs tingsrätt och dess domsaga

Källor

Noter

Webbkällor

Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter

Tryckta källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Borås tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Externa länkar

Härader i Västergötland
Härader i Älvsborgs län
Sjuhäradsbygden
Västergötlands historia

en:Redväg Hundred
Positiv (orgel)

Ett positiv kan i piporgelsammanhang vara:

 Ett enmanualigt orgelverk utan självständig pedal. Pedalklaviatur kan saknas helt, som i Husie kyrka i Skåne, eller vara bihängt – det vill säga vara kopplat till manualens tangenter – som i Amiralitetskyrkan i Karlskrona.
 Ett verk i en flermanualig orgel, vars huvudstämma – principalen – ligger i ett högre oktavläge än huvudverkets, till exempel ryggpositiv och sidpositiv.

Se även 
 Orgeldisposition

Litteratur och källor 
 Poul-Gerhard Andersen: Orgelbogen – Klangteknik, arkitektur og historie, sid. 100 & 134. Munksgaard, København (1955)
 Jan Håkan Åberg: En liten orgelbok, sid. 10, 29, 53, 66 & 80. Svenska kyrkans diakonistyrelses bokförlag, Stockholm (1958)
 Sohlmans musiklexikon, del 5, sid 107. Sohlmans förlag, Stockholm (1979), 
 Hans Hellsten: Instrumentens drottning. Natur & kultur, Stockholm (2002), 

Orgel
Annika Hoydal

Annika Hoydal, född den 19 november 1945 i Tórshavn, är en färöisk sångerska, kompositör och skådespelerska.

Hon föddes i Tórshavn som dotter till Karsten Hoydal och Marie Louice Hoydal, född Falk-Rønne. Hennes bröder heter Egil, Kjartan och Gunnar. Hon växte upp under några år i Sydamerika och bodde senare även i Spanien och i Skottland. År 1973 blev hon utbildad skådespelerska på Statens Teaterskole, men redan 1966 debuterade hon med gruppen Harkaliðið som sångerska.

I dag bor hon i Köpenhamn och har gjort sig känd i flera länder. Hennes förbindelse med hemlandet Färöarna är stark och Färöarna är utgångspunkten i hennes verk. Hon är även en av William Heinesens alla beundrare, och till musikalbumet Til børn og vaksin  från 1975 finns Hans Andrias Djurhuus klassiska barnsång med. De flesta av texterna är skrivna av hennes bror Gunnar Hoydal som är en viktig diktare på Färöarna.

Diskografi
Annika Hoydal

 (färöiska)
 (danska)

 (texter av William Heinesen)

Noter

Färöiska sångare
Färöiska kompositörer
Färöiska skådespelare
Födda 1945
Kvinnor
Levande personer
Personer från Torshamn
Europeiska solidaritetskåren

Europeiska solidaritetskåren (, ESC), tidigare europeiska frivilligkåren för humanitärt bistånd (), är ett utbytes- och volontärprojekt som erbjuder ungdomar möjligheten att ägna sig åt solidaritetsverksamhet runt om i Europa och världen. Den är öppen för personer mellan 18 och 31 år.

Möjligheten till att inrätta en europeisk solidaritetskår infördes genom Lissabonfördraget, som trädde i kraft den 1 december 2009. Det var dock först 2018 som Europaparlamentet och Europeiska unionens råd, på förslag av Europeiska kommissionen, beslutade att införa den. En förordning om inrättandet av den europeiska solidaritetskåren trädde i kraft den 3 oktober 2018. 2021 antogs en ny förordning.

Se även 
 Civilskydd inom Europeiska unionen

Referenser

Externa länkar 
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/888 av den 20 maj 2021 om inrättande av programmet för Europeiska solidaritetskåren och om upphävande av förordningarna (EU) 2018/1475 och (EU) nr 375/2014

Utbildning inom Europeiska unionen
Superoxid

Superoxid är en reaktiv anjon och fri radikal, med beteckningen O2−. Den har en oparad elektron, är inte särskilt stabil, och bryts spontant ned i peroxidjoner och syrgas efter hand. I biologiska system är den giftig och används av immunförsvaret för att döda mikroorganismer.

Superoxid framställs lättast genom att bränna rubidium eller cesium i syre. Motsvarande syras (HO2)  är 4,88 så vid neutralt pH 7 har en överväldigande andel superoxid anjonformen O2−. 

I fagocyter produceras superoxid i stora mängder av enzymet NADPH-oxidas för att användas i syreberoende mekanismer för att döda invaderande patogener. Superoxid framställs också som en biprodukt av cellandningen i mitokondrier. 

Superoxids giftverkan beror på dess förmåga att inaktivera enzymer med järn-svavel-komplex, som är nödvändiga för många biokemiska reaktionsvägar. Genom att göra detta frigörs järn, som kan genomgå Fenton-reaktioner som skapar den mycket reaktiva hydroxylradikalen. I HO2-formen kan superoxid sätta igång lipid-peroxidering av fleromättade fettsyror. Därigenom är superoxid en huvudorsak till oxidativ stress.

Eftersom superoxid är giftigt har nästan alla organismer i syreinnehållande miljöer någon form av det superoxidnedbrytande enzymet superoxiddismutas, SOD. SOD är ett extremt effektivt enzym; det katalyserar oskadliggörande av superoxid nästan lika snabbt som det tar för ett superoxiddismutas och en superoxidjon att mötas genom diffusion. Genetisk inaktivering av SOD skapar fenotyper med mycket kort livslängd, från bakterier till möss. Mössen dör cirka tre veckor efter födseln om mitokondrie-SOD är inaktiverat, och drabbas av många sjukdomar, bland annat förkortad livslängd och levercancer när cytoplasma-varianten (Cu,Zn-SOD) är inaktiverad.

Kaliumsuperoxid används som syrekälla i syregeneratorer på rymdfärjor och ubåtar.

Vid syrgasdelignifiering av kemiska pappersmassor bildas superoxidanjonen när O2 reagerar med fenoler. Superoxiden kan radikalkoppla till fenoliska radikaler i ligninet som bildas vid samma reaktion, och resultatet kan bli depolymerisering av ligninet och/eller bildling av hydrofila strukturer som mukonsyror. Superoxid kan dock i sekundära reaktioner bilda hydroxylradikal som depolymeriserar cellulosa i fibern. Man får därför alltid en viss förkortning av cellulosakedjorna vid syrgasdelignifiering.

Se även 
 ozonid, O3−
 peroxid, O22−
 oxid, O2−
 dioxygenyl, O2+

Externa länkar 
 

Oxoanjoner