kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gimle (organisation)

Nätverket Gimle var ett nordiskt nätverk för intresserade av forn sed, folktro och nordisk mytologi. 

Nätverket Gimle startades 2001, som ett alternativ till organiserade och formaliserade hedniska trossamfund, men lades ned 2008 främst på grund av datatekniska problem.

På nätverkets webbplats fanns bland annat ett omfattande textarkiv, ett norrönt lexikon samt ett diskussionsforum för levande hednisk sed. Gimle var inget trossamfund utan en kontaktyta på gräsrotsnivå som endast blev det deltagarna gjorde det till. Syftet var att främja kontakter mellan individer som lever med, eller intresserar sig för, nordisk hedendom. Nätverket accepterade inte deltagare som missbrukar folktro, forn sed eller nordisk mytologi som ideologiskt verktyg, oavsett om det gäller högerextremism, rasism, odinism, veganism, anarkism, ekologism eller någon annan kollektiv ideologi eller politisk rörelse. Det var inte heller ett forum för new age, wicca eller dylika hedniska trosinriktningar. Nätverket hade inga kopplingar till den tidskrift med samma namn som gavs ut under 1980-talet.

Organisationer inom nordisk folktro
Asatro i Sverige
Godeord

Godord, sammanslutning av moderna asatroende eller utövare av forn sed. Ordet är hämtat från vikingatidens Island där man före kristnandet var organiserad i godord (stavas så!). Varje godord hade en politisk och religiös ledare som kallades gode. Termen är inte belagd från det skandinaviska fastlandet.

Många gånger har skillnaden mellan ett godord och ett blotlag varit flytande. Båda begreppen har kunnat motsvara exempelvis en församling inom kristendomen. Inom Samfundet Forn Sed Sverige (tidigare Sveriges Asatrosamfund) har dock begreppet godord fått en delvis annan betydelse. De stadgar som samfundet antog 2009 definierar ett godord som en administrativ geografisk enhet medan de egentliga lokala grupperna, som träffas och utövar seden tillsammans, kallas för blotlag.

Modern asatro
Grip (olika betydelser)

Grip kan syfta på:

 Grip – ett mytologiskt djur
 Grip (efternamn) – ett svenskt efternamn samt personer med namnet
 Grip (adelsätter) – flera svenska adelsätter
 Huset Grip – en fursteätt i Pommern
 Grip (ögrupp) –  ögrupp i Atlantiska havet 
 Grip (ö) – en ö norr om  Kristiansund i Norge
 Fågel Grip – ett fartyg

Se även 
 Gripande – en form av frihetsberövande
 Gripen – flera
 Grips – hamnarbetarverktyg
Gnetophyta

Gnetophyta (eller som underdivision: Gnetophytina) är en möjligen parafyletisk grupp växter vars taxonomiska status är omdiskuterad. Till gruppen hör de tre familjerna Ephedraceae, Gnetaceae och Welwitschiaceae; alla dessa familjer innehåller blott ett släkte vardera och sammanlagt närmare 70 arter.

Arterna i släktet är vanligen klätterväxter, men Gnetum gnemon är ett lågväxt träd.

Gnetophyta kallas omväxlande för en egen division direkt under växterna (Plantae), omväxlande en underdivision (ibland under namnet Gnetophytina) till fröväxterna. Ibland räknas Gnetophyta in under fröväxterna, men som en division och med fröväxterna kallade för överdivision. I båda dessa fall anses Gnetophyta innehålla en enda klass - Gnetopsida, vilken sedan indelas i tre ordningar - en för var och en av de ovan nämnda familjerna. Gruppen har även räknats som en klass (då kallad Gnetopsida), underklass (Gnetidae) eller en ordning (Gnetales).

Noter

Externa länkar 

 

Kärlväxter
Spermatophyta
 
Gn Växtindex
Gnetum

Gnetum (Gnetum) är det enda släktet i familjen gnetumväxter som i sin tur är den enda familjen i ordningen Gnetales. De finns i tropiska trakter som till exempel Afrika. Gnetum är vedartade växter; träd, buskar och kraftiga lianer. Bladen är motsatta, breda och helbräddade. Gnetum har inte blommor i strikt mening men blomlika strukturer. Han- och honorgan sitter på skilda ställningar. Gnetum gnemon odlas för sina ätliga frön.

Gnetophyta (där också Ephedra och Welwitchia ingår) utgör en separat gren i kärlväxternas evolution och tillhör varken gymnospermer eller angiospermer. De har ett avancerat kärlsystem till skillnad från barrträd. Nucellus (fröämnet) har omgivande dubbla integument som är utdraget till ett rör (mikropyl) på vilkens spets pollenkornen landar vid pollineringen. De har frön men inte någon äkta frukt.

Arter 
 Gnetum gnemon 
 Gnetum africanum
 Gnetum buchholzianum
 Gnetum amazonicum
 Gnetum camporum
 Gnetum leyboldii
 Gnetum nodiflorum
 Gnetum paniculatum
 Gnetum schwackeanum
 Gnetum urens
 Gnetum venosum
 Gnetum arboreum
 Gnetum catasphaericum
 Gnetum contractum
 Gnetum costatum
 Gnetum cuspidatum
 Gnetum diminutum
 Gnetum giganteum
 Gnetum gnemonoides
 Gnetum gracilipes
 Gnetum hainanense
 Gnetum klossii
 Gnetum latifolium
 Gnetum leptostachyum
 Gnetum loerzingii
 Gnetum luofuense
 Gnetum macrostachyum
 Gnetum microcarpum
 Gnetum montanum
 Gnetum neglectum
 Gnetum oxycarpum
 Gnetum parvifolium
 Gnetum pendulum
 Gnetum ridleyi
 Gnetum tenuifolium
 Gnetum ula

Källor 

Gnetopsida
Gn Växtindex
Gulddragare

Gulddragarna var ett eget skrå som sysslade med att dra ut rent guld till tråd som kunde användas av framför allt snörmakare vid framställning av gage, ligatur, ägiljetter, galoner och liknande. Detta gjorde man genom att dra det utsmidda guldet genom successivt mindre hål tills tråden blev tunn nog. Gulddragarna var under frihetstiden inblandade i en långvarig och uppmärksammad tvist med snörmakarskrået om rätten att sälja framför allt guldgaloner. Gulddragarna i Stockholm var det skrå som hade allra högst medeltaxering (39.6 daler silvermynt i snitt, medelvärdet för hantverkare var c:a 10–15 saler silvermynt) åren 1720–1775 och var således ett skrå med synnerligen förmögna medlemmar. Under denna period fanns det 3–4 gulddragarmästare i Stockholm, det är oklart om de ens förekom i andra delar av landet. Den mest namnbekante svenske gulddragaren torde vara Carl Ernst Oldenburg.

Se även 
Tråddragning

Referenser

Guld
Hantverksyrken
Historiska yrken
Hooked on a Feeling

Hooked on a Feeling är en sång, skriven och komponerad av Mark James, som blev en stor hit år 1974 då den spelats in av Björn Skifs & Blåblus (Blue Swede), vilka toppade den amerikanska singellistan med den samma år. Låten spelades först in av B. J. Thomas år 1968, och tog sig då året därpå in på Billboardlistans femteplats. Jonathan King gjorde 1971 en specialversion av låten - det var han som lade till ooga-chakka. 

Låten har under senare år spelats in av ett flertal artister, bland andra Vonda Shepard, David Hasselhoff och Tom Jones. Somliga har tagit B.J. Thomas version som utgångspunkt, men de flesta verkar ha föredragit Jonathan Kings version.

Låten är bland annat med i filmen De hänsynslösa (Reservoir Dogs) av Quentin Tarantino.
Den är också med i ett avsnitt 3rd Rock From The Sun - Season 4, Episode 15: The House That Dick Built, och Cougar Town - Season 5, Episode 2: Like a Diamond samt Ally Mcbeal - Episode 12, Season 1. 

Låten, i Björn Skifs och Blåblus version, är även soundtrack till Marvels film "Guardians of the Galaxy" från 2014 och var en trailer låt till "Guardians of the Galaxy vol.2" från 2017.

Referenser

Externa länkar
Hooked on a feeling, originalet (B.J Thomas)
Hooked on a Feeling med Björn Skifs & Blåblus (Blue Swede)
Hooked on a Feeling, en annan svensk version(Heart of Stones)

Engelskspråkiga sånger
Låtar av Mark James
Musiksinglar 1968
Singelettor i USA
Sånger producerade av Chips Moman
Lista över datum

Detta är en lista över datum.

Klicka på ett datum för att läsa om vad som händer och vad som tidigare hänt på detta datum.

Dagens datum är  .

Kalender

Textformat 
Om du föredrar att inte ha det i tabellformat:

Januari

1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31

Februari

1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  (29)

Mars

1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31

April

1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30

Maj

1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31

Juni

1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30

Juli

1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31

Augusti

1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31

September

1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30

Oktober

1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31

November

1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30

December

1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  12  13  14  15  16  17  18  19  20  21  22  23  24  25  26  27  28  29  30  31

Se även 
 Lista över årtal före Kristus
 Lista över årtal efter Kristus

Datum
Holsljunga

Holsljunga är en tätort i Svenljunga kommun i Västergötland. Orten är belägen i Holsljunga socken vid Holsjön 17 km sydöst om Svenljunga utmed länsväg 154 (Falkenberg–Borås).

Etymologi 
Holsljunga kallades 1366 Hulsaliungga, av sjönamnet Hulsio, vilket avser Holsjön och anses betyda Hålsjön. Efterleden ljunga kommer av ljunghed eller liknande. Uttal ungefär som "Holl-sjunga" förekommer i trakten. Används bland andra av Västtrafik för det programmerade hållplatsutropet i bussarna.

Historia 
Tätorten Holsljunga ligger cirka 1 km sydost om Holsljunga kyrkby med Holsljunga kyrka, som invigdes 1835. På den platsen har det funnits kyrka sedan medeltiden. C. M. Rosenberg använder 1883 namnet Holtsljunga om denna "socken i Kinds härad". Det samlade fastighetsvärdet anges till 281 400 kronor och de 1033 invånarna hade Östra Frölunda som närmaste poststation.

Orten präglades under 1800-talet av företagaren Anders Jönsson i Bredgården (1816–1890), som startade en framgångsrik vävnadsförläggarverksamhet. Jönsson köpte gården Bredgården där han på 1850-talet lät uppföra en ny påkostad huvudbyggnad i empirstil som kompletterade de två flyglar som funnits sedan tidigt 1800-tal. Gården är bevarad som privatbostad.

År 1876 köpte Anders Jönsson hälften av aktierna i Borås väveriaktiebolag, sedermera Borås Wäfveri. Jönssons barndomshem, Fällhult, finns idag bevarat i friluftsmuseet Ramnaparken i Borås.

Holsjunga etablerades som stationssamhälle när Falkenbergs Järnväg invigdes här 1899.

Befolkningsutveckling

Samhället
Sjön, som avrinner till Ätran, har här en badstrand. Här finns en mekanisk verkstad, snickeri och en sommarcamping vid sjön.

Personer från orten
I Holsjunga bodde väckelsepredikanten Jacob Otto Hoof (1768–1839), och hans "prediko-sten" räknas som en av traktens sevärdheter.

Se även 
 Holsljunga socken

Noter

Externa länkar 
 Holsljunga Byalag

Tätorter i Sverige
Orter i Svenljunga kommun
Hera

Hera (gr: 'Hρα) var äktenskapets och fruktbarhetens gudinna i grekisk mytologi. Hon var gift med sin bror Zeus och var Olympens drottning.

Familjeliv och karaktär
Hennes föräldrar var Kronos och Rhea. Bland Heras barn återfinns Ares, Hebe, Hefaistos, Eris, Eileithyia (med Zeus), Pasithea (med Dionysos), samt kentaurerna (med Ixion). Hon var även Herakles styvmor. Namnet Hera – 'Hρα, 'Hερα, ibland Here, 'Hρη –  antas komma från antik grekiskas ‘ηρως ('heros) "hjälte", "krigare"; ‘ωρα ('hora) "tidsperiod"; och/eller ‘αιρεω ('haireo) "att bli utvald".

Hera ansågs vara en hämndlysten och straffande gudinna mot dem som förargat henne och dem som begick äktenskapsbrott. Hon förföljde ständigt sin otrogne makes älskarinnor, bland annat genom att låta dem drabbas av veckolånga förlossningar, förvandla dem till djur eller döda dem.

Symboler och kult
Vintergatan (engelska: milky way) består enligt myten av hennes bröstmjölk. Hennes kännetecken är liljan, kon och påfågeln. Påfågeln symboliserar stolthet.

Hera vakade över kon och dess mjölk. Hon tillbads främst av kvinnor. Dyrkan av Hera förekom i hela Grekland, men särskilt i Sparta.

Motsvarigheter
Heras romerska motsvarighet är Juno.

Släktskap

Referenser

Litterära figurer som tolkats av Disney
Gudinnor i grekisk mytologi
Hestia

Hestia (Klassisk grekiska: Ἑστία, 'härd') är i den grekiska mytologin hemmets och den husliga härdens evigt jungfruliga gudinna som ger människorna säkerhet för hus och hem. Hon motsvaras i den romerska mytologin av gudinnan Vesta och intog där en mer framträdande roll.

Mytologi och kult 
Hestia var dotter till Kronos och Rhea och högt ärad bland såväl gudar som människor. I varje hus gällde eldstaden eller under senare tider ett särskilt offeraltare som hennes helgedom och hon var familjelivets, den husliga sämjans och hemfridens skyddande gudamakt.

Då det borgerliga samhället enligt de gamles åskådning var en utvidgning av familjen, måste även detta som sådant ha en gemensam Hestia, det vill säga en gemensam huslig härd, där alla medborgare kunde känna sig som medlemmar av en och samma familj. Denna härd var inrättad i stats- eller regeringsbyggnaden (det så kallade prytaneion) som var medelpunkten i samhället och där den heliga elden ständigt brann.

Hestia brukade i offentliga edsformulär nämnas framför andra gudar och ansågs därför jämte Zeus ha edens helgd under sitt särskilda beskydd. I de homeriska sångerna omnämnes hon, märkvärdigt nog, inte trots att det knappt kan betvivlas, att hennes dyrkan är äldre än den homeriska tiden. Först Hesiodos omtalar henne där hon avvisar friareanbud från gudarna Poseidon och Apollon och hon lovar heligt att alltid förbli jungfru.

Släktskap

Källor

Noter

Externa länkar

 Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology.

Gudinnor i grekisk mytologi
Eldgudar
HCI

HCI kan syfta på:
 HCI – Host Controller Interface, se Bluetoothprotokollstack
 HCI – engelsk benämning på ett forskningsområde som omfattar planering, design och studier av interaktiva produkter och tjänster, Human Computer Interaction, se Människa–datorinteraktion
 Hci – tecknade serier i SAB:s klassifikationssystem, se H (SAB)

Se även
HCl med gement L efter HC
Hagenbecks djurpark

Hagenbecks djurpark (på tyska Tierpark Hagenbeck) är en djurpark i Hamburg.  Hagenbecks djurpark har kommit att bilda skola genom att de första så kallade frianläggningarna användes.

Historia 
Hagenbecks djurpark grundades 11 mars 1874 på före detta Neue Pferdemarkt i Stellingen. Carl Hagenbeck och hans far Gottfried Claes Carl Hagenbeck hade både bedrivit internationell handel med djur och visat djur på olika sätt sedan 1848. 

5 maj 1907 öppnades den djurpark som finns än idag i Stellingen. Den konkurrerade då med Zoologiska trädgården som existerade fram till 1930. Den nya djurparken kom att bilda skola genom att de första så kallade frianläggningarna användes. År 1911 porträtterade Lovis Corinth Carl Hagenbeck tillsammans med valrossen Pallas, en målning som idag är en del av Hamburgs konsthalls samlingar. 

Hagenbecks djurpark nämns i Evert Taubes visa "Möte i monsunen".

Bilder

Externa länkar

Artikel om Hagenbecks djurpark och dess historia på elephant.se

Djurparker i Tyskland
Byggnader och anläggningar i Hamburg
Kultur i Hamburg
Herkules (olika betydelser)

Herkules, Hercules eller Hércules kan syfta på:

 Herkules – en häst i den svenska TV-serien Albert & Herbert
 Herkules (film) – amerikansk animerad film från 1997, originaltitel Hercules
 Hercules: The Thracian Wars – amerikansk film från 2014
 AB Hercules – ett tegelbruk i Skåne
 Herkules (sång) – en Hoola Bandoola Band-låt från 1972
 Herkules (TV-serie) – en amerikansk animerad TV-serie 1998–1999, originaltitel Hercules
 Herkulesbrunnen – en brunn av Adriaen de Vries i Augsburg i Tyskland
 Herkulesfontänen – en fontän formgiven av Nicodemus Tessin d.y., och med skulpturer av huvudsakligen Adriaen de Vries, i Drottningholms slottspark
 Herkulestornet –  ett antikt romerskt fyrtorn i Galicien, Spanien
 Herkulesarbete – ett arbete som kräver stora ansträngningar
 Hercules (dikt) – en dikt av Georg Stiernhielm
 Hercules (fartyg) – ett linjeskepp i svenska flottan på 1600-talet
 Hercules (företag) – en tysk lastbilstillverkare 1908-1928, 1932-1933
 Hercules hydraulmotor – en hydraulmotor från Integrated Drives Sweden AB i Örnsköldsvik
 Hercules (romersk mytologi) –  i romersk mytologi motsvarigheten till hjälten Herakles i grekernas mytologi
 Hercules (äventyrsserie) – amerikansk äventyrsserie 1995–1999
 de Havilland Hercules – ett brittiskt transport- och passagerarflygplan tillverkat av de Havilland 1926
 Hughes H-4 Hercules – världens största sjöflygplan byggt helt i trä
 Lockheed C-130 Hercules – ett fyrmotorigt transportflygplan med turbopropmotorer
 Hércules CF – en spansk fotbollsklubb från Alicante
 Herkules Jonssons storverk – en julkalender på Sveriges Television

Astronomi
 Herkules (stjärnbild) – en stjärnbild på norra stjärnhimlen
 Hercules (månkrater) – en krater på månen

Geografi
 Hercules, Kalifornien, ort i USA
 Hércules, Mexiko, ort i Coahuila, Mexiko

Personer
 Herkules I av Monaco (1562–1604), monark i Monaco
 Herkules II av Este (1508–1559), monark i Modena
 Hercules Seghers (~1589–~1638), en holländsk målare och konsttryckare

Se även
Herkules i strid med draken – flera
 Herakles – en hjälte i grekisk mytologi
Hemdator

En hemdator är en dator man kan ha hemma och är skapta på ett så enkelt och smidigt sätt att alla kan använda den. Begreppet hör framför allt hemma på 1980-talet, då små datorer, "mikrodatorer" (namnet syftar dels på mikroprocessorn de innehöll, dels på storleken i förhållande till mini- och stordatorerna), de flesta främst för hobbyanvändning, började bli vanliga.

Tidiga mikrodatorer för hobbybruk, såsom Altair 8800 från 1974, levererades i form av en byggsats, och Commodore PET, Apple II och ABC 80 var i slutet av 1970-talet persondatorer med specialanpassade skärmar och avancerade bussar för anslutning av annan elektronik, medan termen hemdator syftar främst på datorer avsedda också för mindre tekniskt lagda användare. När denna beteckning dök upp runt 1982 betecknade den datorer utan skärm och kringutrustning som kunde anslutas till en vanlig TV.

Under 1990-talet togs hemdatorns roll över av skrivbordsdatorn.

En hemdator i början av 1980-talet hade i allmänhet några kilobyte ledigt minne för användarprogram (ZX80 hade  ABC 80  arbetsminne), med möjlighet att expandera till några tiotal kilobyte, och en kassettbandspelare eller en diskettstation (den senare eventuellt ett dyrt tillval) som sekundärminne. Många modeller använde en TV som skärm. Många hemdatorer kunde kopplas till skrivare och modem. I datorns ROM fanns i allmänhet en BASIC-tolk. Många av datorerna hade plats för en insticksmodul för utvidgningar eller programvara. Tangentbordet var integrerat i datorlådan.

Lista över hemdatorer och deras introduktionsår 
 1977 Apple II (persondator)
 1977 Commodore PET (persondator)
 1978 ABC 80 (persondator)
 1979 Atari 800
 1980 TRS-80 (persondator)
 1980 ZX80
 1981 ZX81
 1981 VIC 20
 1981 TI 99/4
 1981 IBM PC
 1982 BBC Micro
 1982 Sord M5
 1982 Lambda
 1982 Dragon 32
 1982 ZX Spectrum
 1982 Commodore 64
 1983 Oric-1
 1983 MSX
 1983 Jupiter ACE
 1983 Spectravideo
 1983 Atari 600XL, Atari 800XL
 1984 Macintosh
 1984 Sinclair QL
 1985 Atari ST
 1985 Amiga 1000
 1992 Atari Falcon

Se även 
 Hemautomation

Externa länkar 
 http://www.old-computers.com/museum/
 http://www.zock.com/8-Bit/Main.HTML 8-bit Nirvana

Referenser
Hermes Trismegistos

Hermes Trismegistos är en sengrekisk benämning för den egyptiske guden Thot, som grekerna identifierade med sin egen gud Hermes.

Hermes Trismegistos betraktades som allt mänskligt vetandes upphov, och gällde som författare av de  Hermetiska skrifterna , en omfångsrik, senantik litteratur med astrologiskt, medicinskt, alkemistiskt, magiskt och i synnerhet religiöst-filosofiskt innehåll, röjande släktskap med gnosticismen.

Av dessa skrifter, som spelade en avgörande roll i medeltidens mystik, är åtskilliga bevarade på grekiska, latin eller arabiska.

Noter

Källor 
 Carlquist, Gunnar (red.) (1932). Svensk uppslagsbok. Malmö: Svensk Uppslagsbok AB:s förlag, band 12 s. 1144-45.
 Södergård, J. Peter, 2003. The hermetic piety of the mind. A semiotic and cognitive study of the discourse of Hermes Trismegistos. Avhandling Uppsala universitet

Se även 
Hermetism 
Tabula Smaragdina

Gudar i egyptisk mytologi
Gudar i grekisk mytologi
Hermetism

Hermetism är en religiös-filosofisk lära som hävdar att dess rötter går tillbaka till senantikens helleniserade Egypten. Den går i grunden ut på att hela världsalltet stammar från en gudomlig singularitet från vilken verkligheten utgrenar sig i ett antal nivåer av successivt ökande diversifiering. Genom olika meditativa övningar kan människan uppväcka den gudomliga kärnan i sig själv och därmed ställa sig utanför reinkarnationskedjan. 

Hermetismens viktigaste texter är samlade i Corpus Hermeticum och handlar till största delen om rent filosofiska spörsmål. Förutom denna samling finns ett antal utdrag ur andra texter samlade av Johannes Stobaeus, en traktat med titeln Asclepius, ett par texter från den gnostiska samlingen som påträffades i Nag Hammadi, samt flera andra texter som kan karakteriseras som magiska, astrologiska, iatromatematiska och alkemiska.

Under medeltiden var det bara den till latin översatta Asclepiustraktaten samt vissa alkemiska texter som överlevde och lästes i Västeuropa. De andra texterna bevarades i det bysantinska riket där de kommenterades av bland andra Michael Psellos den yngre.

 

Den moderna hermetismen, som för att skilja den från den antika hermetismen brukar kallas hermeticism, grundades av renässanshumanisten Marsilio Ficino på 1400-talet e.Kr. Han hade upptäckt en samling manuskript skrivna av kristna platoniker något århundrade efter Kristus. Handskriften behandlade Hermes Trismegistos och Ficino kom att tro att han i Hermes hade upptäckt den första kunskapen (latin prisca sapientia), som sedan hade förmedlats genom Mose, Platon och en rad andra, inrättade i ett slags kunskapens stamtavla. Ficino tänkte sig att kunskapen degenererade och att han i och med återupptäckten av Hermes kunde lära sig den verkliga sanningen om världen.

Se även 
Hermetism (litteratur)
Tabula Smaragdina

Referenser

Externa länkar 
Den farliga hermetismen Sveriges Radio, 28 april 2017

Rörelser inom metafysik
Religiösa trosriktningar, traditioner och rörelser
Esoterism
Mystik
Ockultism
Hultaby slott

Hultaby slott är ruinerna efter en medeltida borg som låg på en utskjutande udde i Norrasjön i Näsby socken i Vetlanda kommun i Småland.

Borgen var strategiskt placerad vid Emåns inlopp, man hade en vidsträckt utsikt över sjön och eventuella förbipasserande båtar.

Anläggningen består av ett borghus, en inre och en yttre borggård samt ca 19 husgrunder. Den inre borggården omges av en 5 meter hög bröstvärnsmur som delvis är raserad och överväxt med gräs. I muren finns två öppningar, till den stora öppningen leder en yttre monumental stentrappa av skiffer. Trappan rekonstruerades i samband med utgrävningar år 1934–1935 då rester av den ursprungliga trappan hittades.

Sex av husgrunderna är rester efter bostadshus i trä. De andra har en gång varit förrådshus och ladugårdslängor, även de byggda i trä. Genom fynd som hittades vid utgrävningarna 1934–35 har man kunnat datera borgen till år 1250–1350.

Borgen tillhörde riksrådet och riddaren Erengisle Sunesson (Bååt) från senast 1353, då den först omtalas i skriftliga dokument, och fram till hans död 1392. Erengisle Sunesson författade ett flertal brev här och borgen torde ha varit hans huvudgård. Han var på sin tid en av Sveriges mäktigaste män. Borgen brändes förmodligen av Albrekt av Mecklenburgs fogde Henrik av Holstein under 1360-talet, då det förekom inbördes strider mellan de rivaliserande svenska kungarna Magnus Eriksson och Albrekt av Mecklenburg. Men några byggnader måste ha stått kvar då Erengisle Sunesson 1392 skrev sitt testament på "Hultaboda ö".

Källor

Externa länkar 
Hultaby slott på Vetlanda kommuns webbplats

Borg- och slottsruiner i Småland
Byggnader och anläggningar i Vetlanda kommun