kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
SLO

SLO kan vara: 

 Nationalitetsbeteckning för motorfordon från Slovenien
 Förkortning för Stockholms Läns Omnibus AB 1923-1959
 Förkortning för Standard Lakota Orthography, se Lakota
 Förkortning för San Luis Obispo
 Förkortning för Svenska Lyxorkestern
 Förkortning för Supporter Liaison Officer
 Förkortning för Symmetrisk lupoid onychodystrofi, en hundsjukdom även känd som klolossning
BIH

BIH kan avse: 

 BIH (organisation) – en tidsservicebyrå
 BIH – landskod för Bosnien och Hercegovina
 BIH – IATA:s kod för en flygplats i Bishop, Kalifornien, USA, se Eastern Sierra Regional Airport
AZ

AZ kan syfta på:

 AZ – nationalitetsbeteckning för motorfordon från Azerbajdzjan
 .az – nationell toppdomän för Azerbajdzjan
 az – ISO 639-kodeen för språket azerbajdzjanska
 AZ – en amerikansk delstat, se Arizona
 AZ (rappare) (1972–), en amerikansk rappare
 AZ Alkmaar – en nederländsk fotbollsklubb
DZ

DZ, Dz eller dz har flera betydelser:

 DZ – nationalitetsbeteckning för motorfordon från Algeriet
 .dz – nationell toppdomän för Algeriet
GBZ

GBZ kan syfta på:

 GBZ – nationalitetsbeteckning för motorfordon från Gibraltar
GBJ

GBJ, kan syfta på

 GBJ – nationalitetsbeteckning för motorfordon från Jersey
 GBJ – IATA:s kod för en flygplats på ön Marie-Galante i Guadeloupe, se Les Basses
 GBJ – signatur för bolaget Göteborg-Borås Järnväg
 GBJ bygg arena – en arena i Växjö
GBM

GBM kan syfta på:

 GBM – nationalitetsbeteckningen för motorfordon från Isle of Man,
 GBM – kenyansk miljörörelse grundad 1977, se Green Belt Movement,
 GBM –  en tidskontinuerlig stokastisk process, från engelska Geometric Brownian Motion, se geometrisk brownsk rörelse
 GBM – en organisation ägd av Guggenheim Partners, se Guggenheim Baseball Management
GBG

GBG eller gbg har flera betydelser: 

 GBG - förkortning för Göteborg
 GBG – nationalitetsbeteckning för motorfordon från Guernsey
 GBG – en svensk utbildningsgrupp inom Hemvärnet, se Gävleborgsgruppen
 GBG vs STHLM –  ett musikalbum som släpptes i april 2009 av Maia Hirasawa
GEO

GEO, Geo, Géo eller geo- kan syfta på:

 GEO – landskod ISO 3166-1 för Georgien
 GEO – nationalitetsbeteckning för motorfordon från Georgien
 GEO (tidskrift) – en tysk tidskrift
 GEO600 – en gravitationsvågsdetektor
 Geo-TV – en privat TV-station i Pakistan
 Geo Tagging – knyta en geografisk position till något
 GeoRSS – en vidareutveckling av RSS för att lägga till geografiska positionsdata i webbflöden
 geo- – ett prefix, se Lista över prefix i svenskan
 Geografi
 Geometri
 Geovetenskap

Personer
 Géo André (1889–1943), en fransk friidrottare
 Géo Laby (1900–?), en fransk skådespelare
 Geo Widengren (1907–1996), professor i religionshistoria vid teologiska fakulteten,Uppsala universitet
KWT

KWT kan syfta på:

 KWT – nationalitetsbeteckning för motorfordon från Kuwait
 KWT – landskod i ISO 3166-1 för Kuwait
 KWT – IATA:s kod för en flygplats i Kwethluk, Alaska, USA, se Kwethluk Airport
KS

KS eller ks kan syfta på:

 KS – Karolinska universitetssjukhuset
 KS – nationalitetsbeteckning för motorfordon från Kirgizistan
 KS – en delstat i USA, se Kansas
 KS – förkortning för namnet på en skola i Karlberg 1975–1999, se Krigsskolan
 ks – SI-symbol för en tidsenhet , se kilosekund
 KS – En förkortning på flera friskolor i Sverige, Kunskapsskolan
 KS – förkortning för kommunstyrelse
 KS – förkortning för Københavns Sporveje
KSA

KSA kan syfta på

 KSA – nationalitetsmärke för motorfordon från Saudiarabien
 KSA – Internationella olympiska kommitténs landskod för Saudiarabien, se Lista över IOK:s landskoder
 KSA – en tidigare lobbygrupp som bildades på initiativ av Lewi Pethrus 1955, se Kristet Samhällsansvar
 KSA – ett tidigare sanatorium i Varberg, se Kustsanatoriet Apelviken
KZ

KZ kan avse: 

 KZ – Nationalitetsbeteckning för motorfordon från Kazakstan
 .kz – nationell toppdomän för Kazakstan
 KZ – en tidigare dansk flygplanstillverkare, se Skandinavisk Aero Industri.
 KZ – akronym för det tyska ordet Konzentrationslager, se Koncentrationsläger i Nazityskland
 KZ Lichtenburg – ett koncentrationsläger
 KZ Mauthausen – ett koncentrationsläger
 KZ Warszawa – ett koncentrationsläger
 KZ1 – en av CIK-FIA sanktionerad internationell tävlingsklass inom karting
 KZ2 – en internationell tävlingsklass inom gokart
LB

LB kan avse:

 LB – nationalitetsmärke för motorfordon från Liberia
 .lb –nationell toppdomän för Libanon
 LB – landskod enligt ISO 3166 för Libanon
 LB – ISO 639 språkkod för Luxemburgiska
 lb – en engelsk viktenhet, se Pund (viktenhet)
LB - förkortning för Lion Bar
LAR

LAR eller Lar kan syfta på

Lar (gibbon) – en art av gibboner
LAR – nationalitetsbeteckning för motorfordon från Libyen
LAR – IATA:s kod för en flygplats i Laramie i Wyoming, se Laramie Regional Airport
Lar – en husgud i romersk mytologi, se larer
LAR – en tidigare yrkesideell organisation[, se Landskapsarkitekternas Riksförbund

Geografi

Indien 

 Lar, Indien, Uttar Pradesh, Deoria,

Iran 

 Lar (flygplats), Fars, 
 Lar, Iran, ort i Fars
MGL

MGL kan syfta på

MGL – nationalitetsbeteckning för motorfordon från Mongoliet
MGL – ICAO:s kod för MIAT Mongolian Airlines
MGL – IATA:s kod för Mönchengladbachs flygplats
 Milkor MGL – en granatkastare
IRQ

IRQ kan syfta på

 IRQ – nationalitetsbeteckningen för motorfordon från Irak
 IRQ – landskod ISO 3166-1 för Irak
 IRQ – Internationella olympiska kommitténs kod för Irak
 IRQ – förkortning för datortermen interrupt request
Det folk som vandrar i mörkret

Det folk som vandrar i mörkret är en psalm med text Jesaia 9:2 och musiken är skriven av Jerker Leijon.

Publicerad i
Psalmer i 90-talet som nr 838 under rubriken "Kyrkans år".
Psalmer i 2000-talet som nr 932 under rubriken "Kyrkans år" 

Svenska psalmer
En natt ett budskap ljöd så klart

En natt ett budskap ljöd så klart eller I ljusfull natt är en julpsalm med text från 1891 av Mrs J Carleton och musik av Frederic William Fry. Sången översattes 1897 till svenska av Karl Fredrik Andersson.

Publicerad i
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 593 under rubriken "Jul". (Med begynnelseraden "I ljusfull natt")
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 721 under rubriken "Jul". (Med begynnelseraden "En natt ett budskap ljöd så klart")

Julpsalmer
Brittiska psalmer
Backsippssläktet

Backsippssläktet eller pulsatillor (Pulsatilla) är ett växtsläkte i familjen ranunkelväxter.

Nyare DNA-forskning ger att backsipporna möjligen borde inkluderas bland de egentliga sipporna i sippsläktet (Anemone), där de också ursprungligen beskrevs av Linné.

Backsippssläktet kommer från norra halvklotets tempererade områden och det finns omkring 30 arter i släktet. De liknar sipporna men har 5–8 kronblad och fjäderliknande stift på fröet. Bladen sitter oftast vid marken och är håriga. Blommorna liknar klockor. Backsipporna trivs bäst på soliga och väldränerade platser.

Källor
Hoot, S. B., A. A. Reznicek, and J. D. Palmer. 1994. Phylogenetic relationships in Anemone (Ranunculaceae) based on morphology and chloroplast DNA. Syst. Bot. 19: 169-200.

Noter

Externa länkar

Ranunkelväxter
Juleljusen härligt glimmar

Juleljusen härligt glimmar är en julpsalm med text från 1901 av Erland Richter till "en gammal svensk melodi".

Publicerad i
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 594 under rubriken "Jul".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 723 under rubriken "Jul".

Julpsalmer
Sånger 1901
Svenska psalmer
Månviol

Månviol (Lunaria rediviva) är en art i familjen korsblommiga växter från Europa. De förekommer sällsynt i Skåne och Halland. Månviolen är trots sitt svenska namn inte en viol utan tillhör familjen korsblommiga växter. Arten odlas ibland som trädgårdsväxt.

Det är en flerårig, omkring meterhög ört. Stjälken är hårig. Bladen är strödda, spetsigt ovala till hjärtlika och har tandad kant. De doftande blommorna är ljust lilarosa och sitter i en toppställd klase.
Fruktskidorna är platta, lansettlika till spetsigt elliptiska och spetsiga i båda ändarna. Skiljeväggen i fruktsidorna är parallell med plattsidorna, hinnartad,  silverglänsande och länge kvarsittande.

Månviolen är närstående judaspenningar (L. annua). Denna är dock tvåårig, har starkare färgade blommor, brett elliptiska fruktskidor, samt oskaftade övre stjälblad.

Synonymer 
Crucifera rediviva (L.) E.H.L.Krause			
Draba odorata Bergeret nom. illeg.		
Lunaria alpina J.P.Bergeret 	
Lunaria lanceolata Stokes nom. illeg.		
Lunaria odorata Lam. nom. illeg.		
Lunaria perennis C.C.Gmel. nom. illeg.
Lunaria rediviva var. alpina (J.P.Bergeret) DC. 
Lunaria rediviva var. purpurea DC.

Noter

Externa länkar
Den virtuella floran 

Korsblommiga växter
Må Växtindex
Mannen utan egenskaper

Mannen utan egenskaper, tyska Der Mann ohne Eigenschaften, är en roman av den österrikiske författaren Robert Musil. 

Handlingen utspelar sig i Wien strax före första världskriget och skildrar med ironi slutskedet av den österrikisk-ungerska monarkin. Huvudperson är den intellektuelle Ulrich, som delvis ställer sig utanför samhällets krav, och hans syster Agathe. Boken utforskar teman om modernitet och människans plats i 1900-talets samhälle. Boken utgavs i två band 1930 och 1933, med ett postumt tilläggsband 1942. Musil arbetade med boken fram till sin död och den färdigställdes aldrig helt.

Vid det första bandets utgivning hyllades Musil av tyska kritiker och likställdes med Marcel Proust och James Joyce. Boken nådde dock ingen större spridning och Musil dog fattig och i landsflykt med sin judiska hustru 1942. Bokens rykte växte med åren och 1949 utropades den i den engelska tidningen The Times till århundradets roman. Den har sedan dess ansetts som ett av 1900-talets centralverk.

På svenska utkom Mannen utan egenskaper i fyra volymer: 1961, 1963, 1970 och 1983. De tre första delarna var översatta av Irma Nordvang, den fjärde av Lars W Freij (med en ny utökad upplaga av det fjärde bandet 1998).

Källor 

Skönlitteratur 1930
Tyskspråkig skönlitteratur
Wien i skönlitteratur
Österrikisk litteratur
Fänrikshjärtesläktet

Fänrikshjärtesläktet (Dicentra) är ett släkte i familjen vallmoväxter med ungefär 20 arter blommande örter. Ursprungligen kommer släktets från Asien och Nordamerika där de växer i skogar, därför trivs de bäst i halvskugga. Många arter har ett namn som slutar på "hjärta" och anledningen till det är att de rosa blommorna liknar ett hjärta.

Tidigare ingick även löjtnantshjärta i fänrikshjärtesläktet, men den är nu hänförd till släktet löjtnantshjärtesläktet (Lamprocapnos) istället.

Kladogram enligt Catalogue of Life

Bildgalleri

Referenser
Svensk Kulturväxtdatabas

Noter

Externa länkar 

Vallmoväxter
Gullregnssläktet

Gullregnssläktet (Laburnum) är ett släkte av buskar i familjen ärtväxter. Gullregnsarterna blommar i början av sommaren med gula blomklasar.

Beskrivning
Gullregnsarterna är stora lövfällande buskar eller träd med grågrön slät stam. Buskarna blommar på våren med gula blommor i stora hängande klasar. Bladen är trefingrade. Fröna, som ligger i en fruktbalja, är bruna eller svarta. Hela växten är giftig och fröna innehåller särskilt mycket av giftet.

Utbredning
Gullregnen härstammar från bergstrakterna i södra Europa och förekommer förvildade i södra och mellersta Sverige.

Användning
Gullregnsarterna är uppskattade prydnadsväxter vars trä även används till slöjd och snickeri. Träet är segt och hårt med en ljus gulbrun färg som skimrar i grönt. Även träet är giftigt, men de giftiga egenskaperna avtar i takt med att träet torkar. Skyddsutrustning samt god ventilation rekommenderas vid svarvning, sågning och slipning.

Giftighet
Hela växten och i synnerhet fröna innehåller ett giftigt ämne, alkaloiden cytisin. Det är ovanligt med allvarliga förgiftningar. Dock kan några få frön ge symptom hos barn. Förgiftningssymptomen kan komma inom en halvtimme till ett par timmar. Symptomen omfattar illamående, kräkningar, yrsel, slöhet, hjärtklappning, vida pupiller och feber. I allvarliga fall eventuellt även muskelryckningar, medvetande- och andningspåverkan.

Det är mycket ovanligt med svårare förgiftningsfall orsakade av växter. Inga allvarliga olyckor har skett i Sverige sedan 1940-talet.

Arter 
Släktet består av två arter, sydgullregn (L. anagyroides) och alpgullregn (L. alpinum). Båda arterna förekommer i Sverige och har också förvildats. Hybriden mellan dessa arter, hybridgullregn (L. ×watereri), har ökat i odling eftersom den producerar mycket få frön, vilket minskar risken för att barn får i sig frön och fruktbaljor av misstag.

Kladogram enligt Catalogue of Life:

Referenser

Noter 

Giftiga växter
Ärtväxter
Rosenstavssläktet

Rosenstavssläktet (Liatris) är ett växtsläkte med omkring 30 fleråriga arter i familjen korgblommiga växter. Rosenstavarna härstammar från östra och centrala Nordamerikas prärier. Bladen är mycket smala och sitter strödda längs stjälkarna. De små blomkorgarna sitter i ax och börjar slå ut uppifrån.

Odling och användning 
Flera rosenstavsarter används som trädgårdsväxter och snittblommor, men den vanligaste i det fallet är rosenstav. De vanligaste arterna förekommer i flera namnsorter som varierar något i växtsätt och blomfärg, även vitblommande sorter finns. Rosenstavar växer bäst i full sol och i fuktig men väldränerad jord, till exempel vid diken och bäckar. Däremot vill de inte ha alltför hög luftfuktighet. Förökning sker genom delning av äldre plantor. Även fröförökning är möjlig.

Dottertaxa till Rosenstavar, i alfabetisk ordning 

 Liatris acidota
 Liatris aestivalis
 Liatris angustifolia
 Liatris aspera
 Liatris borealis
 Liatris boykinii
 Liatris bracteata
 Liatris chapmanii
 Liatris cokeri
 Liatris creditonensis
 Liatris cylindracea
 Liatris cymosa
 Liatris deamii
 Liatris densispicata
 Liatris elegans
 Liatris elegantula
 Liatris fallacior
 Liatris frostii
 Liatris garberi
 Liatris gholsonii
 Liatris gladewitzii
 Liatris glandulosa
 Liatris gracilis
 Liatris helleri
 Liatris laevigata
 Liatris lancifolia
 Liatris ligulistylis
 Liatris macdanieliana
 Liatris microcephala
 Liatris mucronata
 Liatris nieuwlandii
 Liatris ohlingerae
 Liatris oligocephala
 Liatris patens
 Liatris pauciflora
 Liatris pilosa
 Liatris platylepis
 Liatris provincialis
 Liatris punctata
 Liatris pycnostachya
 Liatris regimontis
 Liatris ridgwayi
 Liatris savannensis
 Liatris scariosa
 Liatris serotina
 Liatris spheroidea
 Liatris spicata
 Liatris squarrosa
 Liatris squarrulosa
 Liatris steelei
 Liatris stellei
 Liatris tenuifolia
 Liatris tenuis
 Liatris weaveri

Källor

Externa länkar 
Flora of North America - Liatris

Korgblommiga växter
Ring, alla klockor

Ring, alla klockor / Ringen, I klockor är en julpsalm med text från 1856 av Nicolai Frederik Grundtvig, översatt till svenska 1879 av Emilia Ahnfelt-Laurin, texten bearbetades ytterligare 1936 av Natanael Beskow. Musik: Stralsund (1665).

Beskows bearbetade text är upphovsrättsligt skyddad till 70 år efter hans död 1953.

Publicerad i
1937 års psalmbok som nr 54 under rubriken "Jul".
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 600 under rubriken "Jul".
Sionstoner 1972 som nr 108
Den svenska psalmboken 1986 som nr 427 under rubriken "Jul".
Psalmer och Sånger 1987 som nr 493 under rubriken "Kyrkoåret - Jul".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 724 under rubriken "Jul".

Referenser

Noter 

Julpsalmer
Danska psalmer
Se, löftesstjärnan står i öster

Se, löftesstjärnan står i öster är en julpsalm skriven 1900 av John Appelberg som sjungs till en schweizisk melodi.

Publicerad i
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 542 under rubriken "Högtider och särskilda tillfällen - Jul".
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1930 som nr 542.
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 601 under rubriken "Högtider - Jul".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 725 under rubriken "Jul".
Sångboken 1998 som nr 109.

Svenska julsånger
Sånger om Betlehemsstjärnan
Svenska psalmer
Schweiziska psalmer
Säg, är han kommen hit till vår jord

Säg, är han kommen hit till vår jord är en julpsalm med text och musik från 1937 av Paul Viktor Anefelt.

Publicerad i 
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 585 under rubriken "Högtider - Advent".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 726 under rubriken "Jul".
Sångboken 1998 som nr 121.

Julpsalmer
Svenska psalmer
Fritz Rotter

Fritz Rotter, född 3 mars 1900 i Wien, död 11 april 1984 i Ascona i Schweiz, var en österrikisk sångtextförfattare, manusförfattare och kompositör verksam i Tyskland och Schweiz.

Externa länkar 
 

Födda 1900
Avlidna 1984
Österrikiska kompositörer
Österrikiska manusförfattare
Tyskspråkiga författare
Österrikiska författare
Män
Författare från Wien
Musiker från Wien
Paul Viktor Anefelt

Paul Viktor Anefelt, född 29 maj 1900 i Stockholm, död 1 november 1985 i Stockholm, överstelöjtnant i Frälsningsarmén (FA), sångförfattare, kompositör, hymnologisk forskare och författare. 

Han var "gossmusikant" i Frälsningsarmén 1910 och blev hornmusikant 1916. 1917-1918 var han stabsmusikant. Han utbildade sig till officer 1919, varefter han var assistent vid sex kårer och kårledare vid 16 kårer. 1931-1933 var Paul dirigent för FA:s stabsmusikkår och 1942-1957 var han chef för FA:s musikavdelning. Han hade, när sånghäftet "Högt skall sången brusa" gavs ut 1949, komponerat ett fyrtiotal sånger och finns representerad i Frälsningsarméns sångbok 1990 (FA90) (nr 437, 726, 816) och i Frälsningsarméns sångbok 1968 (FA68).

Bibliografi
Sång och klingande spel, del I och II.

Psalmer
Ditt ord är mina fötters lykta (FA90 nr 816) bearbetat psaltartext och tonsatt 1936.
Du som bär på syndens tunga börda (FA68 nr 15) text och tonsatt 1928.
O Herre, kom, som du kom i fordom tid (FA68 nr 208/FA90 nr 437) text och tonsatt juni 1944.
Själavinnarens lott är den bästa (FA68 nr 484) tonsatt 1949.
Säg, är han kommen hit till vår jord (FA68 nr 585/FA90 nr 726) text och tonsatt 1937.
Vid korset böjd jag vill i bön nu bida (FA68 nr 260) text och tonsatt påsken 1938.

Födda 1900
Avlidna 1985
Svenska psalmförfattare
Personer inom Frälsningsarmén i Sverige
Svenska koralkompositörer
Män
Musiker från Stockholm
Författare från Stockholm
Erland Richter

Erland Wilhelm Richter, född den 3 februari 1869 i Kristianstad, död den 16 augusti 1943 i Stockholm, var en svensk frälsningsofficer, redaktör och författare.

Biografi
Föräldrar var handlanden August och Augusta Richter. Han var officer i Frälsningsarmén sedan 1890 och redaktör bland annat för Stridsropet 1907–1918. Under åren 1919–1924 vistades Richter i Massachusetts, USA där han verkade som tidningsman. Erland Richter är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Psalmer
Finns det kraft uti källan av blod
Hjärtan är det världen kräver
Juleljusen härligt glimmar
Kom, o, helge Ande, kom
Tag mitt liv och helga mig

Bibliografi

Skönlitteratur

Varia

Referenser

 Richter, Erland Wilhelm på SvenskaGravar.se

Svenska författare
Svenska psalmförfattare
Personer inom Frälsningsarmén i Sverige
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1869
Avlidna 1943
Män
Bunkestarr

Bunkestarr (Carex elata) är en flerårig gräslik växt inom släktet starrar och familjen halvgräs. Den växter i stora täta tuvor och har gulgrå basala slidor som är nätformigt upprispade. Dess strån är styva, vasst trekantiga och sträva. Bunkestarrens blågröna blad är från fyra till sex mm breda, sträva och har papiller undertill. Vid torka så rullar sig skivorna utåt. Den har en till tre hanax och två till tre honax som är tre till sex cm långa. Hanblommorna sitter oftast i spetsen på axen. De brunvioletta axfjällen blir tre till fyra mm långa och har en blek mittnerv. De äggrunda fruktgömmena blir 2,5 till 3 mm långa, är platta och blågröna. Fruktgömmena är papillösa men har nerver och tydlig näbb. Bunkestarr blir mellan 30 och 120 cm hög och blommar från juni till juli. Det finns en underart till bunkestarren som heter omskstarr (C. elata ssp. omskiana).

Utbredning 
Bunkestarr är ganska vanlig i Norden och återfinns på våt, näringsrik dy- eller lerjord som exempelvis stränder, kärr och ofta vid utflöden. Dess utbredning i Norden sträcker sig till södra och delar av mellersta Sverige, hela Danmark och sydöstra delen av Finland.

Referenser 
 Den nya nordiska floran

Externa länkar 
 Den virtuella floran 

Starrar
Bu Växtindex
Fågelstarr

Fågelstarr (Carex ornithopoda) är en flerårig gräslik växt inom släktet starrar och familjen halvgräs. Fågelstarr växer i täta tuvor och är något ljusare än vispstarr. Den har blekbruna till rödbruna basala slidor, snart upprispade. Fågelstarrens klargröna blad blir två till tre mm breda och är kortare än axen. Den har två till åtta kortskaftade hanax och två till tre honax med tre till sju blommor. Axens stödblad är små och blekbruna. De gulbruna trubbiga axfjällen blir två mm och har en grön mittnerv. De gulgröna till bruna fruktgömmen är finhåriga och har en kort och smal näbb. Fågelstarr blir från 5 till 20 cm hög och blommar från maj till juni.

Utbredning
Fågelstarr är sällsynt i Norden men trivs på torr till fuktig, kalkrik och väldränerad mark som exempelvis glesa örtrika skogar, lundar, bryn, bergbranter och rikkärr. Dess utbredning i Norden sträcker sig till mellersta till norra Sverige, Öland, Gotland och sydöstra Norge.

Externa länkar
Den virtuella floran 
 

Referens: Den nya nordiska floran 

Starrar
Få Växtindex
Kruska

Kruska  (av italienska crusca, kli) är en gröt, bestående av russin eller fikon, vetekli, havregryn och vatten som kokats. Mjölk och äpplemos serveras till gröten som är ett utmärkt medel mot trög mage. 

Are Waerland har gett olika recept på kruska: 

1. två matskedar av vardera korn, havre, råg och vete grovmalas, 2 matskedar vetekli tillsättas, samt en till två matskedar russin och katrinplommon. Hälles i en halv liter kokande vatten. Får koka 5-6 minuter. 

2. 1dl krossade havregryn, 2dl kruskakli, 1 dl russin. Rörs ned i en halv liter kokande vatten. Får koka under omrörning 5-10 minuter.

Kruska användes särskilt av vegetarianer och hälsokostivrare och introducerades i Sverige i samband med frisksportrörelsen på 1930-talet. En legendarisk förespråkare för kruskans nyttighet var Are Waerland.

Källor
Svensk uppslagsbok 1955

Svenska maträtter
Karl Fredrik Andersson

Karl Fredrik Andersson, "Sven Vandring", född 14 november 1874 i Karlskrona stadsförsamling, Karlskrona, död  7 november 1940 i Sillhövda församling, Blekinge län, var en svensk sångförfattare.

Andersson var frälsningsofficer 1894-1903. Han var senare metodistpastor och prästvigdes 1911 i Svenska kyrkan. Han var vice pastor på Gotland, komminister i Sillhövda församling, Karlskrona-Ronneby kontrakt, Blekinge i Lunds stift.

Psalmer
Det är för oss detta liv underbara
Låt min ande spegla klar din bild som korset bar
En natt ett budskap ljöd så klart
Halleluja, det håller än

Svenska psalmförfattare
Män
Födda 1874
Avlidna 1940
Hängstarr

Hängstarr (Carex pendula) är en flerårig gräslik växt inom släktet starrar och familjen halvgräs. Hängstarr är storväxt och växer i stora tuvor med strån tydligt trekantiga. Den har rödaktiga basala slidor och dess mörkgröna styva blad blir 12 till 25 mm breda. Bladen är även tunna har sträva kanter och är blekgröna på undersidan. Hängstarr har ett överhängande hanax och tre till sju välåtskilda honax som är 8 till 16 cm långa och 5 till 8 mm tjocka. De nedre axen är skaftade och bågböjda. Axens stödblad är av samma längd som axen. De rödbruna axfjällen blir 2 till 2,5 mm och har en något utdragen spets. De blågröna glänsande fruktgömmen, som senare blir bruna, blir 3 till 3,5 mm och har en kort näbb. Hängstarr blir från 60 till 180 cm hög och blommar från maj till juni.

Utbredning 

Hängstarr förekommer i Europa från Irland och Portugal i väster och österut till Svarta Havet. Den finns även i Nordafrika och Främre Asien. I Norden förekommer den mycket sällsynt på blöt näringsrik lerjord som exempelvis i lövskogar vid källdrag och bäckar. Dess nordiska utbredning utgörs endast av några få områden på sydöstra Jylland, men den är under spridning och förekommer även förvildad (exempelvis i Köpenhamnstrakten). Den hittades också på två lokaler i Östra Vemmenhögs socken i Skåne i början på 1900-talet, men det är oklart om den var spontant förekommande där.

Referenser
 Den nya nordiska floran 

Starrar
Hä Växtindex