kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Fredrik I av Baden

Fredrik I, född 9 september 1826 i Karlsruhe, död 28 september 1907 på slottet Mainau, var regerande storhertig av Baden från 1856 till 1907.

Biografi
Fredrik var son till Leopold av Baden och Sofia av Sverige. Vid faderns död 1852 blev han regent samt storhertig år 1858 då hans äldre, sinnessjuke bror, Ludvig II, avled.

Fredrik styrde sitt land i liberal anda. Han stödde ett enande av Tyskland under Preussens ledning, men på grund av folkstämningen blev han 1866 tvungen att delta på Österrikes sida i det tyska enhetskriget. Efter freden återupptog han sin preussiskvänliga politik, och anförtrodde redan 1868 åt den preussiske generalen Beyer att organisera den badensiska armén efter preussiskt mönster. Efter segern i Fransk-preussiska kriget 1871 medverkade han i upphöjandet av sin svärfar till tysk kejsare i spegelsalen i slottet i Versailles.

1877 blev han generalinspektör vid 5:e arméinspektionen och 1888 generalöverste vid kavalleriet. Hans Jugenderinnerungen utgavs av K. Obser 1922 och hans Reden und Kundgebungen 1852-1892 av R. Krone 1901.

Familj
20 september 1856 gifte sig Fredrik i Berlin med Louise av Preussen, dotter till kung Vilhelm I av Preussen.

Barn:
 Fredrik II av Baden (1857-1928; storhertig 1907-1918)
 Victoria av Baden (1862-1930; gift med kung Gustaf V av Sverige)
 Ludvig Wilhelm av Baden (1865-1888)

Utmärkelser 
   Riddare av Serafimerorden, 15 april 1877.
   Kommendör med stora korset av Vasaorden, 1896.
  Hedersgeneral i Svenska armén, 1889.

Antavla

Referenser

Noter

Externa länkar

Storhertigar av Baden
Zähringen
Tyska generaler
Mottagare av Preussiska Svarta örns orden
Födda 1826
Avlidna 1907
Män
Riddare och kommendör av Kungl. Maj:ts Orden
Mottagare av Serafimerorden
Lovisa av Baden

Lovisa av Baden (Luise Amelie Stephanie), född 5 juni 1811 i Schwetzingen, död 19 juli 1854 i Karlsruhe, var prinsessa av Wasa. Hon var äldst av fem barn till storhertig Karl av Baden och Stéphanie de Beauharnais.

Hon gifte sig 9 november 1830 i Karlsruhe med sin kusin, den svenske tronpretendenten prins Gustav, Prins av Wasa. Därefter titulerades Lovisa prinsessa av Wasa. Paret bodde i Wien, där de hyrde olika palats, bland annat Palais Auersperg och Palais Modena (nära Hofburg) och umgicks vid kejsarhovet i Schönbrunn. Deras äktenskap, som var arrangerat, blev efter hand mycket olyckligt och avslutades med skilsmässa 1843.

Barn 
 Ludvig (3 februari 1832–17 februari 1832), kallad Louis.
 Karolina (1833–1907), kallad Carola.

Källor 

 Harald Hultman, Prinsen av Wasa, Bonniers förlag, Stockholm 1974

Prinsessor
Zähringen
Personer från Schwetzingen
Födda 1811
Avlidna 1854
Kvinnor
Carola av Wasa

Carola av Wasa (uttal: [ká:rola]), fullständigt namn Karolina Fredrika Franciska Stefania Amalia Cecilia av Wasa, född 5 augusti 1833 på slottet Schönbrunn i Wien, död 15 december 1907 i kungliga villan Strehlen i utkanten av Dresden, var drottning av Sachsen 1873-1902, gift med kung Albert av Sachsen.  Som dotter till tronpretendenten prins Gustav av Wasa och Lovisa av Baden var hon den sista svenskättade medlemmen av den Holstein-Gottorpska ätten.

Biografi

Tidigt liv
Carola föddes och döptes på Schönbrunn; kejsaren hade i nio dygn efter födelsen låtit avstänga Schönbrunner Hauptallee för trafik. Vid tretton års ålder skildras Carola som bedårande vacker, med stora blå ögon under svarta fransar, och lär då ha talat franska, engelska och tyska flytande, dessutom litet svenska. Det fanns ett förslag om att hon skulle gifta sig med Napoleon III, då de var släkt genom hennes mormor Stéphanie de Beauharnais, men hennes far var emot förslaget på grund av Frankrikes politiska instabilitet och de två familjernas traditionella fiendskap.

Giftermål
Prins Albert av Sachsen inbjöds till Wien. Carola konverterade mot faderns önskan till katolicismen 1852 för att kunna gifta sig och i januari 1853 ingicks förlovningen, senare samma år, den 18 juni, stod bröllopet. Hon beskrivs som sina svärföräldrars stöd under svåra tider. År 1873 avled kung Johan I av Sachsen, och Albert blev kung, och Carola drottning av Sachsen, med residens i Dresden. Carola och Albert fick inga barn tillsammans.

Drottning
Under hela sin tid i Sachsen var Carola känd för sin aktivitet inom välgörenhet. Under kriget 1866 besökte hon Sachsens fältsjukhus i Wien, där hon gjorde sig känd som samarit, och 1867 grundade hon Albertkommissionen, som försåg den tyska armén med sjukvård under kriget 1870-1871. Carola dekorerades med den preussiska Luisen-orden och den sachsiska Sidonie-orden för sina insatser. Hon åtföljde Albert till Compiègne vid segern över Frankrike och agerade där värdinna för segermakternas arméer. 

Hon grundade en skola för ammor vid Leipziger Tor (1869), sjukhuset "Carola-Haus" (1878), en arbetsförmedling för kvinnor, Johannes-Verein (1876), en kvinnoskola i Schwarzenberg (1884), ett hem för gamla, sjuka och svaga "Gustavheim" i Niederpoyritz (1887), skolan Lehrertöchterheim Carola-Stift Klotzsche (1892) och ett hem för handikappade, Amalie hus Löbtau, Friedrichstadt (1896).     

År 1884 försonades officiellt Sveriges före detta och dåvarande kungadynasti då kvarlevorna efter Gustav IV Adolf och hans son Gustaf Gustafsson av Wasa fördes till Sverige för att begravas. På statsbesök i Dresden kom bl.a. svenske kungen Oscar II, och besöket återgäldades i Stockholm 1888. 

Kung Albert avled 1902, Carola fem år senare, 1907. Hennes begravning sägs ha varit det praktfullaste Dresden någonsin skådat.

Anfäder

Källor 

 Harald Hultman, Prinsen av Wasa, Bonniers förlag 1974

Noter

Externa länkar 

Huset Holstein-Gottorp
Sachsens drottningar
Personer från Wien
Födda 1833
Avlidna 1907
Kvinnor
Johan I av Sachsen

Johan I (tyska: Johann I.), född 12 december 1801 i Dresden, död 29 oktober 1873 i Pillnitz, var kung av Sachsen 1854 till 1873. Han var son till Maximilian av Sachsen och Caroline av Parma. Gift 1822 med Amalia Augusta av Bayern
(1801-1877). 

Johan var en lärd man med särskilt intresse för språk och litteratur. Under pseudonymen "Philalethes" utgav han 1839-1849 en tysk översättning av Dantes Divina commedia. Inom inrikespolitiken företrädde Johan en progressistisk konservatism, i utrikespolitiken var han nära anknuten till Österrike.

Barn
 Maria Augusta av Sachsen (1827-1857), ogift
 Albert av Sachsen (1828-1902), gift med Carola Vasa (1833-1907)
 Elisabeth av Sachsen, (1830-1912), gift med 1:o Ferdinand, hertig av Genua
  Ernst av Sachsen (1831-1847)
 Georg av Sachsen (1832-1904), gift med Maria Anna av Portugal (1843-1884)
 Maria Sidonia av Sachsen (1834-1862), ogift
 Anna av Sachsen (1836-1859), gift med Ferdinand IV av Toscana (1835-1908)
 Margarethe av Sachsen (1840-1858), gift med Karl Ludvig av Österrike (1833-1896)
 Sophie av Sachsen (1845-1867), gift med Karl Theodor av Bayern (1839-1909)

Noter 

Födda 1801
Avlidna 1873
Huset Wettin
Sachsens regenter
Män
Ledamöter av Vitterhetsakademien
Georg av Sachsen

Denna sida handlar om kung Georg av Sachsen. För hertigen på 1500-talet, se Georg, hertig av Sachsen.

Georg, född 8 augusti 1832 på slottet Pillnitz, död 15 oktober 1904 på slottet Pillnitz, var en tysk furste, kung av Sachsen 1902–1904. Han var son till Johan I av Sachsen och Amalia Augusta av Bayern. Georg gifte sig 1859 i Lissabon med infantan Maria Anna av Portugal, dotter till drottning Maria II av Portugal. 

Georg deltog med utmärkelse i tyska enhetskriget och fransk-tyska kriget, och blev 1888 generalfältmarskalk. År 1902 efterträdde han sin barnlöse äldre broder Albert som kung av Sachsen. Georg av Sachsen ansågs vara en djupt religiös och mycket allvarligt lagd person.

Barn
 Maria Johanna av Sachsen (1860–1861)
 Elisabeth Albertina av Sachsen (1862–1863)
 Mathilde av Sachsen (1863–1933) ogift, kallades i folkmun för "Die Schnapse-Mathilde".
 Fredrik August III av Sachsen (1865–1932) gift med Luise av Österrike-Toscana (1870–1947)
 Maria Josefa av Sachsen (1867–1944), gift med ärkehertig Otto av Österrike, mor till  Karl I av Österrike .
 Johann Georg av Sachsen (1869–1938) gift med 1) Isabella av Württemberg (1871–1904), 2) Maria Immacolata av Bourbon-Sicilien (1874–1947) . Barnlös.
 Maximilian Wilhelm av Sachsen (1870–1951), ogift
 Albert Karl Anton av Sachsen (1875–1900), ogift

Referenser

Sachsens regenter
Tyska fältmarskalkar
Huset Wettin
Tysklands kungligheter
Födda 1832
Avlidna 1904
Män
Maximilian av Sachsen

Maximilian, född den 13 april 1759 i Dresden, död där den 3 januari 1838, var prins av Sachsen. 

Han var son till kurfurst Fredrik Kristian av Sachsen och Maria Antonia Walpurga av Bayern. Han avsade sig rätten till Sachsens tron 1830, till förmån för sin äldste son, senare Fredrik August II av Sachsen .

Första äktenskapet
Maximilian gifte sig första gången 1792 med Caroline av Parma (1770–1804), dotter till hertig Ferdinand av Parma (1751–1802) och hans maka ärkehertiginnan Maria Amalia av Österrike (1746–1804).

Barn
 Maria Amalia av Sachsen (1794–1870)
 Marie av Sachsen (1796–1865), gift med Ferdinand III av Toscana
 Fredrik August II av Sachsen (1797–1854)
 Clemens Maria Joseph av Sachsen (1798–1822)
 Maria Anna av Sachsen (1799–1832), gift med Leopold II av Toscana
 Johan I av Sachsen (1801–1873)
 Maria Josefa av Sachsen (1803–1829), gift med Ferdinand VII av Spanien

Andra äktenskapet
Han gifte om sig 1825 med Louise av Parma (1802–1857), brorsdotter till hans första gemål. I detta gifte föddes inga barn.

Referenser

Sachsens regenter
Huset Wettin
Födda 1759
Avlidna 1838
Män
Fredrik Kristian av Sachsen

Fredrik Kristian, född den 5 september 1722 i Dresden , död där den 17 december 1763 var kurfurste av Sachsen 1763. Han var son till Fredrik August II av Sachsen och Maria Josefa av Österrike. Han gifte sig 1747 med Maria Antonia av Bayern.

Barn

 Fredrik August I av Sachsen (1750–1827), kurfurste 1763, kung 1806
 Karl Maximilian (1752–1781) 
 Josef Maria Ludwig (1754–1763) 
 Anton av Sachsen, (1755–1836), kung av Sachsen 1827–1830
 Maria Amalia av Sachsen (1757–1831), gift med Karl III av Pfalz-Zweibrücken
 Maximilian av Sachsen (1759–1838) 
 Therese Maria Josefa (1761–1820)

Referenser 

Födda 1722
Avlidna 1763
Män
Kurfurstar av Sachsen
Kandidater till polska tronen
Huset Wettin
Fredrik August II av Sachsen

Fredrik August II av Sachsen (), född 18 maj 1797 i Pillnitz, död 9 augusti 1854 i Karrösten, var kung av Sachsen och medlem av huset Wettin. Han var son till Maximilian av Sachsen och Caroline av Parma, samt brorson till Fredrik August I av Sachsen.

Biografi 

Fredrik August fick en god undervisning i militära, juridiska och framför allt i naturvetenskapliga ämnen, med ett särskilt intresse för botanik, och reste mycket. Tillsammans med Johann Wolfgang von Goethe skrev han floran Flora Marienbadensis, oder Pflanzen und Gebirgsarten, gesammelt und beschrieben (utgiven 1837). År 1822 fick han en plats i Sachsens geheimeråd.

Julirevolutionen i Frankrike 1830 innebar oroligheter också i Sachsen. Folket krävde ändringar i konstitutionen och ville ha en yngre regent på tronen. Den 1 september 1830 lade prins Maximilian därför ner alla sina tronanspråk till förmån för sonen, som utropades till medregent till sin farbror, kung Anton av Sachsen. Han efterträdde honom fullt ut som kung 1836.

Från början en liberal kung ändrades hans åsikter och under revolutionsåret 1848 tvingades han fly från huvudstaden Dresden till fästningen Königstein. Revolten slogs ner med hjälp av österrikiska och preussiska trupper.

I övrigt var Fredrik August tämligen politiskt ointresserad och föredrog att hålla sig i bakgrunden.

Under en resa i Österrike 1854 föll han framför en häst och blev så illa trampad att han senare avled på ett värdshus i Brennbichl. Eftersom han avled barnlös, efterträddes han av sin bror Johan.

Äktenskap 

 1819 med ärkehertiginnan Caroline av Österrike (1801–1832), dotter till kejsar Frans II.
 1833 med Maria Anna av Bayern (1805–1877), dotter till Maximilian I av Bayern.

Båda äktenskapen var barnlösa.

Referenser 

Födda 1797
Avlidna 1854
Män
Sachsens regenter
Huset Wettin
Skåne län

Skåne län  är det sydligaste av Sveriges län. Länets residensstad är Malmö. Länsstyrelsen har kontor både i Malmö och Kristianstad. Kristianstad är huvudort för Region Skåne (tidigare landstinget). Landshövding är sedan 1 oktober 2016 Anneli Hulthén.

Länet är vid val till Sveriges riksdag indelat i fyra valkretsar: Malmö kommuns valkrets, Skåne läns norra och östra valkrets, Skåne läns södra valkrets samt Skåne läns västra valkrets.

Historia
Länet bildades den 1 januari 1997 genom en sammanslagning av Malmöhus län och Kristianstads län, vilka tillkommit 1669 respektive 1719. Region Skåne, tidigare Skåne läns landsting tillkom 1999 genom sammanslagning av de två länens landsting samt sjukvård och annan landstingsanknuten verksamhet i Malmö kommun (som dittills inte ingått i något landsting). Huvudort för Region Skåne är Kristianstad, med lokaler för regionfullmäktige.

Geografi 
Länet sammanfaller i allt väsentligt med landskapet Skåne. Undantaget är Östra Karups församling i Båstads kommun som ligger i landskapet Halland.

Skåne län består av 33 kommuner och har cirka 1,4 miljoner invånare (2020), vilket är 13 procent av Sveriges befolkning.

Styre och politik

Politik

Politik i Regionen 

Valresultat finns att hämta under Region Skåne.

Politiska majoriteter i Skåne län

Befolkning

Demografi 
Skåne län är Sveriges tionde största till ytan, men det tredje befolkningsrikaste. Befolkningstätheten är 127 invånare/km², jämfört med 25 per km² för hela landet. 90 % av länets över 1,4 miljoner invånare bor i någon av de 247 tätorterna (2016).

Tätorter 

De tio största statistiska tätorterna 2018:

Residensstaden är i fet stil.

Befolkningsutveckling 
Befolkningsökningen i länet har varit betydande, från knappt en miljon till knappt 1,4 miljoner invånare under de senaste 50 åren.

Kultur

Traditioner

Kultursymboler och viktiga personligheter
Länsvapnet 
Blasonering: I rött fält ett avslitet griphuvud, krönt med öppen krona, allt av guld.

I de flesta fall där länet bär landskapets namn och områdena är likartade är vapnen identiska. När ett vapen för Skåne län skulle fastställas 1998 valde man dock att ge detta omvända huvudtinkturer jämfört med Skånes landskapsvapen.

Se även 
 Sydnytt - Regionalnyheter
 Region Skåne
 Landshövdingar i Skåne län
 Lista över byggnadsminnen i Skåne län
 Naturreservat i Skåne län
 Kristianstads län
 Malmöhus län

Referenser

Externa länkar 
 Länsstyrelsen i Skåne
 Regionfakta - Fakta och perspektiv om Skåne län
Angelika

Angelika eller Angelica är ett kvinnonamn bildat av latinets 'angelica' (den änglalika).

Namnet Angelika har funnits i Sverige sedan början av 1800-talet. Det var som populärast under 1970-, 1980- och 1990-talen. Den 31 december 2014 fanns det totalt 14 742 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Angelika/Angelica, varav 9 372 bar det som tilltalsnamn. Den vanligaste stavningen är Angelica.

Namnsdag i Sverige: 7 december

Personer med namnet Angelika/Angelica 

 Anzjalika Ahurbasj, vitrysk sångerska
 Angelica Alm, svensk pianist
 Angelica Augustsson, svensk ryttare
 Angelica Balabanoff,  italiensk politiker
 Angelica Bengtsson, svensk friidrottare
 Angelika Catalani, italiensk operasångerska
 Angelica Garnett, brittisk författare och dansös
 Angelica Haverblad, svensk fackförfattare
 Anjelica Huston, amerikansk skådespelerska
 Angelika Kauffmann, schweizisk konstnär
 Angelica Kristenson, svensk konstnär
 Angelica Källström, svensk dansare
 Angelica Lundqvist, svensk skådespelerska och regissör
 Angelica Rozeanu, rumänsk bordtennisspelare
 Angelica Rubertson, svensk skådespelerska
 Angelica Ström, svensk friidrottare
 Angelika Unterlauf, tysk nyhetsuppläsare
 Angélika Vale, mexikansk skådespelerska
 Angelica Van Buren, amerikansk första dam, svärdotter till president Martin Van Buren
 Angelica Wallén, svensk handbollsspelare
 Moder Angelica, amerikansk nunna

Se även 
 Angelica (ört)
Angela
Angelina

Källor

Kvinnonamn
Latinska förnamn
Angela

Kvinnonamnet Angela är en italiensk form bildat av det latinska ordet 'angelus' som betyder budbärare, ängel. Det kan också vara en kortform av Angelika.
Det äldsta belägget för namnet i Sverige är från år 1868. Namnet var som populärast under 1960- och 1970-talen.

Den 31 december 2014 fanns det totalt 3 928 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Angela, varav 2 215 bar det som tilltalsnamn.

Namnsdag i Sverige: 7 december

Personer med namnet Angela 
Angela Baddeley, brittisk skådespelerska
Angela Bailey, kanadensisk friidrottare
Angela Bassett, amerikansk skådespelerska
Angela Bettis, amerikansk skådespelerska
Angela Bowie, cypriotisk sångare
Angela Buxton, brittisk tennisspelare
Angela Carter, engelsk författare
Angela Chalmers, kanadensisk friidrottare
Angela Daigle, amerikansk friidrottare
Angela Davis, amerikansk feminist och medborgarrättsaktivist
Angela Gheorghiu, rumänsk operasångerska
Angela Gossow, tysk sångerska
Angela Hucles, amerikansk fotbollsspelare
Angela James, kanadensisk ishockeyspelare
Angela Lansbury, brittisk skådespelerska
Angela Merici, helgon
Angela Merkel, tysk förbundskansler
Angela Moroșanu, rumänsk friidrottare
Angela Mortimer, brittisk tennisspelare
Angéla Németh, ungersk friidrottare
Angela Rippon, brittisk programledare
Angela Ruggiero, amerikansk ishockeyspelare
Angela Voigt, tysk friidrottare
Angela Williams, amerikansk friidrottare

Fiktiva personer med namnet Angela 
Häxan Angela i Eragonböckerna
Angela, låt av John Lennon

Se även
Angelika
Angelina

Källor

Kvinnonamn
Lehmanns Gross Bahn

LGB (Lehmanns Gross Bahn) är en modelljärnväg i G-skalan, 1:22,5. Denna skala är alltså i princip 4 gånger större än den mer vanliga H0-skalan, som är 1:87 (Märklin, Roco och Fleischmann). LGB har sitt ursprung i ett gammalt tyskt företag E.P Lehmann, som tillverkat leksaker sedan 1881. LGB är idag i princip synonymt med G-skalan. Denna modelljärnväg kan köras både inom- och utomhus. Numera uppköpt av Märklin.

Se även 
 Modellrallare

Externa länkar 

Modelljärnvägar
Rallare

Rallare är en yrkesterm för anläggningsarbetare, särskilt vid järnvägs- och kraftverksbyggen, där de senare förr kallades vattenrallare. Andra ord för rallare vid järnvägen är järnvägsanläggning, järnvägsarbetare eller rälsläggare.

Yrket 
Det var vanligt att den som "gick på rallen" ofta var någon form av lantarbetare som sökte sig till järnvägsbyggen för att få en bättre lön. Arbetet var hårt, riskfyllt och arbetsförhållandena var många gånger mycket svåra. Rallarna inhystes ofta i bristfälliga baracker. Arbetet var riskfyllt, men betalningen var en stark drivkraft för rallarna.

Etymologi 
Ordet rallare härstammar från engelskans "railway". Järnvägen kallades till och med under en period för rallväg och de vagnar som man puttade för hand på spåren vid järnvägsbyggen eller i gruvor kallades för rallkärra eller rallvagn.

Att rallarna drog fram mellan samhällen på landsbygden kunde skapa konflikter med bofasta och det är kanske därför inte underligt att uttrycken rallarslagsmål och rallarsving existerar, där det första är ett uttryck för vilt slagsmål utan regler och det senare innebär att man svingar hela armen i en cirkel för att sedan träffa motståndaren med knytnäven i ansiktet. Ett nedsättande uttryck för dem var rallbuse. En mindre våldsam koppling finns till växten rallarros som fått sitt namn efter rallarna, eftersom de ofta växer på banvallarna. Banverket använde under en tid termen High-tech rallarna om sig själva i sin marknadsföring, och ibland kallas de som gräver ned bredbandsfiber för fiberrallare.  Baklängesrallare kallas den som river upp järnväg.

Kända rallare
 Fabian Månsson, som senare blev socialdemokrat
 John Henry, i amerikansk folklore

Se även 
Rallarmuseet i Moskosel
Järnvägens museum Ängelholm
Järnvägsmuseet
Järnvägshistoria
Modellrallare
Svarta Björn

Referenser

Vidare läsning

Rallare i skönlitteraturen

Järnvägshistoria
Järnvägsyrken
Dressin

Dressin (av franska draisine, efter uppfinnaren Karl Drais) är ett litet järnvägsfordon som framför sig själv. De har högst fyra hjul men vanligen endast tre hjul och framdrivs antingen genom stakning, sparkning, trampning, hävstång eller motor.

Dressiner är ej tågfordon och inte ämnade att framföras i tågtjänst, utan används för underhåll, besiktning, personalförflyttning eller nöjesresor. De skall heller inte förväxlas med tralla, då en dressin själv ska kunna framföras, jämfört med trallan som är ämnad att skjutas eller dras.

Namn 
Namnet kommer från den tyska uppfinnaren Karl Drais (1785–1851) som 1818 uppfann en föregångare till cykeln som fick namnet "draisine", svenska dressin (se Dressin (cykel)). Dessa dressiner försvann ganska snabbt, varav namnet "dressin" kom att emigrera till järnvägsfordonet vid samma namn. SAOB har belägg för namnet "dressin" i dess nya mening redan från 1866, funnen i utställningskatalogen för Stockholmsutställningen 1866, skriven av Georg Swederus.

Varianter 

Efter hur den framföres uppdelas dressiner ofta i:
Trampdressiner
Pumpdressiner
Motordressiner
Dragdressin

Inom det militära har även förekommit pansardressiner, motordressiner som försetts med pansarkaross och i flera fall beväpning.

Historisk användning 
Dressiner användes förr i tiden av banbetjäningen (banvakter/banarbetare) för inspektioner och personalbefordran längs järnvägslinjerna. Den trehjuliga cykeldressinen, som var vanligast i Sverige, är gjord för att en person snabbt ska kunna lyfta den av spåret om ett tåg närmar sig. I Sverige har vanligtvis använts trampdressiner av flera märken, bland annat Walters verkstäder i Mullhyttemo, Fjugesta maskinfabrik i Fjugesta och Tebeverken i Lindesberg.

Rälsbilar, som kan vara billigare vid inköp än dressiner, och kan köras från ställe till ställe på landsvägar och därmed inte stör tågtrafiken, har kommit att ersätta dressiner sedan 1980-talet. Även säkerhetsskäl har bidragit till att dressiner har tagits ur bruk på många järnvägar. Dressiner körs ofta på nedlagda järnvägar av särskilda föreningar och kan även integreras i ett områdes turismutbud. Tack vare låga drift- och underhållskostnader kan dressindrift lämpa sig speciellt bra till små föreningar.

Se även 
Tralla
Rälsbil
Balanscykel
Cykelns historia#Dressin
Hjuling

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar 

Järnvägsfordon