kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Basband

Basband är ett frekvensområde där den undre gränsfrekvensen är många storleksordningar lägre än den övre gränsfrekvensen. Till exempel det mänskliga örats hörbarhetsområde som täcker frekvenser mellan ungefär 25 Hz och 20 kHz. När en telefonledning används för ett vanligt röstsamtal behövs endast kapacitet för att överföra en mindre del av dessa frekvenser för att tal ska kunna uppfattas, huvudsakligen i frekvensområdet 3–5 kHz.

För analoga videosignaler täcker basbandet frekvenser från ca 1 Hz till 4–12 MHz (beroende på analogt TV-system). För västeuropeisk analog TV är videosignalens basband från 1 Hz till 5,5 MHz.

Över radio samt på ledningar (även kopparledningar) med goda högfrekvensegenskaper kan man överföra betydligt högre frekvenser. Detta har i många år utnyttjats för att genom att lägga på modulerade signaler (t.ex. telefonsamtal) föra över flera olika samtal på samma ledning, företrädesvis på landsledningarna mellan telefonstationer. Vid trådlös överföring via radio kan ”etern” betraktas som en enda ”ledning” gemensam för alla som finns tillräckligt nära varandra, och där kan man genom uppdelning i olika frekvensområden (kanaler) samtidigt sända ut många olika radio- eller TV-program, eller kommunicera via kommunikationsradio.

I dessa fall kallas den omodulerade signalen (det vanliga talet, eller videosignalen) för basband och den modulerade överföringskanalerna för bredband, alternativt radiofrekvens.

På telefonledningarna förr i tiden användes bredbandsdelen av abonnentledningarna såväl som landsledningarna för trådradio, och idag används bredbandsdelen åter t.ex. för ADSL.

Telekommunikation
Sveriges Radio Finska

Sveriges Radio Finska är en sverigefinsk radiokanal som till största delen sänder på finska men även en del på meänkieli samt tvåspråkigt finska/svenska. Sveriges Radio Finska är en del av Sveriges Radio. Sveriges Radio Finska sänds via DAB, kabel, webb och delvis FM (på till exempel P4 Västerbotten). Kanalen startades på förslag av Sveriges Radio efter regeringsbeslut den 19 juni 1997. Den finskspråkiga programredaktionen på Sveriges Radio har däremot funnits ända sedan 1969. Från 1998 till 2020 hette kanalen Sisuradio. Måndagen 6 april 2020 ändrades namnet till Sveriges Radio Finska.

En del av programmen sänds i FM-nätet via vanliga radiomottagare, på kanalerna P2, P4 och P6. Digitalt sänder Sveriges Radio Finska program från morgon till kväll i DAB-nätet och via kabel-TV, och på internet finns det direktlyssning via hemsidan. Sändningarna finns även tillgängliga i appen Sveriges Radio Play. Vissa av programmen går att ladda ner som podcasts.

Sveriges Radio Finska har även ett svenskspråkigt utbud med målgruppen unga sverigefinländare under etiketten Finnblicken. Dessutom sänder man det tvåspråkiga programmet Popula på fredagskvällar i P4.

Fredagskvällen innan jul och midsommar har Sveriges Radio Finska traditionellt en samsändning, Puhelinlangat laulaa, med Yle Radio Suomi. I programmet skickar lyssnare i båda länderna hälsningar och musikönskningar.

Sändningar 

P2 utom Stockholm

vardagar 6.00-6.35 och 16.00-17.00
lördagar 14.00-15.00
söndagar 7.00-9.00 och 16.00-17.00

Regionala sändningar i P4 i hela landet

vardagar 18.10-19.00

Meänraatio

vardagar 17.10-18.00 i Sisuradio och P4 Norrbotten

P6 i Stockholm (89,6 MHz)

vardagar 6.00-6.35 och 16.00-17.00
lördagar 14.00-16.00
söndagar 7.00-11.00 och 16.00-17.00

Nyheterna Uutiset hörs vardagar klockan 6.30, 7.30, 8.30, 10.30, 12.30, 14.30, 16.00, 18.15 och klockan 20.00. 
På lördagar sänds nyheterna klockan 8.00, 10.00, 12.00, 14.00, 16.00, 18.00
På söndagar hörs Sisu-uutiset klockan 7.30, 8.30, 10.00, 12.00, 14.00, 16.00, 18.00

Referenser

Externa länkar
Officiell webbplats

Sisuradio
Radiokanaler och radiostationer startade 1997
Sverigefinsk TV och radio
Oblast

Oblast (  ’provins, distrikt, område, region, län’) är ett administrativt område i följande länder:
 Belarus (Belarus voblastser)
 Bulgarien (Bulgariens oblast)
 Kazakstan (Kazakstans oblystar)
 Kirgizistan (Kirgizistans oblast)
 Ryssland (Rysslands oblast)
 Ukraina (Ukrainas oblast).

Oblast fanns även i Sovjetunionen.

Se även 
 County
 Län
 Provins
 Region
 Kanton

Regionala politiska indelningar
UAK

Förkortningen UAK kan tydas på flera sätt: 

 Uppsala akademiska kammarkör
 Uppsala atletklubb, brottning
 IATA:s kod för Narsarsuaq flygplats, Narsarsuaq, (Grönland)
Peter Revson

Peter Jeffrey Revson, född 27 februari 1939 i New York, död 22 mars 1974 på Kyalami i Sydafrika, 
var en amerikansk racerförare.

Racingkarriär
Revson debuterade i formel 1  i sitt privata stall Revson Racing. Han körde därefter bland annat i formel 3 och CanAm men återvände senare till formel 1. Han kom som bäst femma i formel 1-VM 1972  och . 

Revson omkom på Kyalami under testning och förberedelser inför Sydafrikas Grand Prix 1974. Han fick fel på framvagnsupphängningen och kraschade i hög fart in i ett skyddsräcke.

F1-karriär

Noter

Källor

Födda 1939
Avlidna 1974
Amerikanska racerförare
Racerförare från New York
Amerikanska Formel 1-förare
McLarenförare
Tyrrell F1-förare
Formel 1-racevinnare under 1970-talet
Förolyckade F1-förare
Män
Formel 1-racevinnare
Hemulen

Uppslagsordet "Hemul" pekar hit.  För det juridiska begreppet, se hemulsansvar.

Hemulen är en litterär figur i Tove Janssons berättelser om Mumintrollen.

Namnet Hemulen bärs av flera personer inom rasen hemuler som figurerar i många av Janssons böcker. Den mest återkommande av dessa är dock en botaniker som tidigare samlade på frimärken.

Hemulerna i Mumindalen 
Hemuler som allmän art introducerades redan i den första boken om Muminfamiljen, Småtrollen och den stora översvämningen (1945), där de ursprungligen var tankspridda samlare av olika slag. Dessa samlare hinner sällan tänka på något annat och lägger ner stor möda på att få sina samlingar kompletta. De är till sin natur väldigt formella och saknar sinne för humor. Många hemuler håller sig lite för sig själva men är samtidigt vänskapliga om man inte retar dem. Det som hemuler inte gillar och som inte är typiskt för dem kallar de "ohemult".

I senare volymer av böckerna symboliserar hemulerna även ordning, inskränkthet, paragrafrytteri och myndigheter. De vill inordna sin omgivning i fack och blir lätt fanatiska. I Farlig midsommar exemplifieras detta av Parkvakten och Fångvakten. En kvinnlig hemul var föreståndare för det barnhem där Muminpappan tillbringade sin barndom (i boken Muminpappans memoarer). 

Till utseendet är hemulerna snarlika mumintroll men något smäckrare och längre. Alla hemuler, även de manliga, klär sig helst i klänning eller särk.

Den botaniske Hemulen 
Den hemul som förekommer under namnet Hemulen i flera böcker var ursprungligen en frimärkssamlare när han först dök upp i Kometen kommer, i vilken han menar att hans samlande inte är någon hobby utan ett yrke. I Trollkarlens hatt blir han frustrerad över att hans frimärkssamling är komplett och byter till ett nytt intresse för botanik. Hemulen tycker att det mesta är jobbigt och besvärligt och han förstår sig inte riktigt på humor.

Utmärkande drag är hans lila klänning som han ärvt av sin moster samt hans förstoringsglas, vilket han haft sedan han var frimärkssamlare. När han övergick till botanik skaffade han även en brun portör i vilken han förvarar sina växter i när han är ute och letar. I den animerade TV-serien I Mumindalen är Hemulen en viktig bifigur och äger en stor trädgård där han planterar alla växter och frön han hittar under sina resor. Han har även en kusin som samlar på fjärilar.

Andra personer med namnet Hemulen 
Utöver den botaniske Hemulen finns det i Janssons böcker fler anmärkningsvärda personer med namnet Hemulen men som inte har återkommande roller. En av dessa är en skidåkare i Trollvinter och en annan är huvudfigur i Hemulen som älskade tystnad ur Det osynliga barnet. I den sista boken, Sent i november, spelar Hemulen en viktig roll, där han symboliserar motsättningen mellan trygghet och äventyr.

Röster i film och TV

Referenser

Externa länkar 

 Hemulen på Moomin.com

Figurer i Mumindalen
Fiktiva figurer från Finland
Fiktiva figurer introducerade 1945
Rysslands krajer

Ryssland är indelat i 88 federationssubjekt, varav 9 är krajer. En kraj styrs av ett lokalt parlament (ryska губернская дума, gobernska duma) och en guvernör (губернатор, gubernator). Jämför Rysslands oblast. I moderna Ryssland finns det inte längre några skillnader mellan en kraj och ett oblast. Detta härstammar från Sovjetunionen, då ett autonomt oblast såväl som en kraj kunde ingå i det sovjetiska styret, men inte ett oblast. Dagens enda kvarvarande autonoma oblast är Judiska autonoma länet.

Källa

Rysslands krajer
Ryska federala myndigheter
Mumintrollet

Mumintrollet, Mumin, är en litterär figur skapad av den finlandssvenska författaren och bildkonstnären Tove Jansson och introducerad 1945 i boken Småtrollen och den stora översvämningen. Mumintrollet är ett ungt, manligt mumintroll som har huvudrollen i de flesta av böckerna och filmatiseringarna om Muminvärlden. Han är enda son till Muminmamman och Muminpappan som tillsammans bor i ett stort flervåningshus i Mumindalen.

Bakgrund 
Mumintrollet tecknades som figur första gången 1943 i den finlandssvenska satirtidningen Garm men kallades då för Snork. Figuren var i tidiga versioner helsvart med öppet gap och röda ögon, sprungen ur de "urdjävliga krigsåren". Nosen var även smal och liknades nästan vid en näbb. 1945 tog Jansson seriens signaturfigur till den första Muminboken, Småtrollen och den stora översvämningen, under det nya namnet Mumintrollet som samtidigt fick en tjockare, vit kropp, korta ben och flodhästliknande näsa.

Personlighet 
Mumintrollet är till sin natur vänfast, äventyrlig och intresserad av det mesta, men samtidigt ganska ängslig av sig och vågar sällan ge sig ut på äventyr på egen hand. Han är även väluppfostrad och artig men dock lite smått naiv. Han lever sitt liv lyckligt nyfiket och ser på världen med en känsla av hänförelse inför enkla saker som att plocka fina stenar eller snäckskal. I Muminböckerna kan man följa hans personlighetsutveckling från en liten pojke som tyr sig till sin mor i Småtrollen och den stora översvämningen till en ung person som börjar bli vuxen och själv vågar ta itu med sin rädsla i Pappan och havet.

Familj 
Mumintrollet är Muminmamman och Muminpappans enda barn och tillsammans bor de i det höga Muminhuset i Mumindalen och utgör tyngdpunkten i berättelserna. I berättelserna förekommer dock aldrig några andra mumintroll, förutom Förfadern som Mumintrollet får träffa i Trollvinter. Mumintrollet har därutöver inga kända släktingar.

Relationer till vänner och nära 
Mumintrollets två närmsta vänner är Sniff (som också är hans första) och Snusmumriken (som är hans allra bästa). Relationen till de två vännerna är ganska olika; när han är på äventyr med fega Sniff får han ofta lugna honom men av Snusmumriken är det Mumintrollet som får ta del av hans kunskap och erfarenheter. Sniff bor tillsammans med Mumintrollet i Muminhuset medan Snusmumriken är mer av en ensling som bor i sitt tält och trivs av att få vara ensam ibland. Under vintern när Muminfamiljen går i ide vandrar Snusmumriken söderut och Mumintrollet oroas ibland av att han inte ska komma tillbaka till våren som han brukar.

Det har antyds flera gånger att han är kär i Snorkfröken, som han vid deras första möte räddar från en dödlig växt i Kometen kommer och därefter inleder ett nära förhållande med. Snorkfröken kan ses som hans flickvän även om det aldrig beskrivits så i böckerna. I den japanska animerade TV-serien har dock Snorkfröken en återkommande roll och deras förhållande där är betydligt mer uttalat.

Röster i film och TV

Referenser

En utflykt till mumintrollens födelsetrakt, Umami 29.3.2009

Figurer i Mumindalen
Fiktiva figurer från Finland
Fiktiva figurer introducerade 1945
Rysslands delrepubliker

Ryssland har 21 delrepubliker. En delrepublik är en administrativ enhet över ett geografiskt område som styrs av ett delstatsparlament (duma) och en president (prezident). Se även Rysslands federationssubjekt.

Lista över delrepubliker

Källa
Autonomt oblast

Autonomt oblast, eller "autonomt län", är en administrativ enhet i Ryssland och före detta Sovjetunionen. Dessa användes under Sovjettiden till att ge minoritetsgrupper visst minoritetsstyre. I dagens Ryssland finns ett autonomt oblast, Judiska autonoma oblastet.

Historiska autonoma oblast:

I Ryska SFSR:
Adygeiska autonoma oblastet (nu Adygejien)
Tjerkessiska autonoma oblastet (1928-1957; Tjerkessiska nationella distriktet 1926-1928; nu Tjerkessien)
Gorno-altaiska autonoma oblastet (nu Gornyj-Altaj)
Karatjajisk-tjerkessiska autonoma oblastet (nu Karatjajen–Tjerkessien)
Chakassiska autonoma oblastet (nu Chakassien)
Tuvinska autonoma oblastet (1944-1961) (nu Tuva)
 I georgiska SSR:
Sydossetiska autonoma oblastet (nu Sydossetien)
I azerbajdzjanska SSR:
Nagorno-Karabach
I tadzjikiska SSR:
Gorno-badakhshanska autonoma oblastet (se Badakhshan)
I vitryska SSR
Dzierzynszczyzna (1932-1935), polskt autonomt distrikt
I ukrainska SSR:
Marchlewszczyzna (1926-1935), polskt autonomt distrikt 
Aginsk-burjatiska autonoma oblastet
Hanti-mansiska autonoma oblastet
Jamalo-nenetsiska autonoma oblastet
Korjakiska autonoma oblastet
Nenetsiska autonoma oblastet
Tjukotska autonoma oblastet
Ust-ordinsk-burjatiska autonoma oblastet

Se även Rysslands autonoma regioner.

Rysslands geografi
Vittorio Brambilla

Vittorio Brambilla, född 11 november 1937 i Monza, död 26 maj 2001, var en italiensk racerförare. Han var bror till roadracing- och racerföraren Ernesto Brambilla.

Racingkarriär
Vittorio Brambilla vann bland annat Italienska F3-mästerskapet 1972 och debuterade i Formel 1 säsongen . Han vann ett lopp där, Österrikes Grand Prix 1975. När han gick i mål i snurrade han av banan och kvaddade bilens nos, men han fortsatte runt banan och vinkade som en galen åt publiken.

Brambilla var inblandad i den svåra olyckan på Autodromo Nazionale Monza under Italiens Grand Prix 1978, som kostade Ronnie Peterson livet. Brambilla fick allvarliga huvudskador, men han blev återställd och fortsatte med racing i Alfa Romeo tills han lade av 1980. Brambilla dog av en hjärtattack i maj 2001  när han arbetade i sin trädgård.

F1-karriär

 

|}

Källor

Födda 1937
Avlidna 2001
Italienska racerförare
Italienska Formel 1-förare
Män
Formel 1-racevinnare
Formel 1-racevinnare under 1970-talet
Sportvagns-VM-förare
Kyrkoråd

Kyrkoråd finns inom olika kristna kyrkor och har en snarlik funktion att i den lokala församlingen ge plats åt församlingens medlemmar att delta och påverka verksamheten och utvecklingen.

Svenska kyrkan 
Kyrkoråd infördes i städerna redan på 1700-talet, i och med 1817 års förordning om sockenstämma och kyrkoråd inrättades kyrkoråd i alla församlingar.

Sedan 2014 är ett kyrkoråd inom Svenska kyrkan antingen styrelse för en församling som inte ingår i ett pastorat eller styrelse för ett pastorat. I det senare fallet ska det finnas ett församlingsråd som styrelse för var och en av församlingarna som ingår i pastoratet.

Kyrkorådet utses av församlingens eller pastoratets kyrkofullmäktige. Kyrkoherden ingår som självskriven ledamot (med rösträtt), som ett led i den så kallade dubbla ansvarslinjen. Mandatperioden för kyrkorådet är fyra år, räknat från och med 1 januari året efter kyrkoval.

Kyrkorådet har till uppgift att ha omsorg om församlingslivet och se till att församlingens grundläggande uppgift blir utförd. Därutöver ska kyrkorådet ha hand om den ekonomiska förvaltningen, verkställa kyrkofullmäktiges beslut  och bereda alla ärenden som ska handläggas av kyrkofullmäktige.

Sedan 2013 finns en särskilt uttalad regel om att kyrkorådet ska "verka för barnets bästa" när det utför sitt uppdrag, och göra barnkonsekvensanalyser inför sina beslut.

Äldre ordning direktvalt kyrkoråd 

Före 2014 hade varje församling i Svenska kyrkan varsitt kyrkoråd och kyrkofullmäktige. Församlingar som ingick i en kyrklig samfällighet kunde ha ett direktvalt kyrkoråd. Det direktvalda kyrkorådet fullgjorde både kyrkorådets samt kyrkofullmäktiges uppgifter vad avser att fastställa mål för verksamheten.

Det direktvalda kyrkorådet utsågs genom direkta kyrkliga val.

Antalet ledamöter i det direktvalda kyrkorådet skulle, enligt Svenska kyrkans kyrkoordning, 
 (1) bestå av minst 8 personer, i församlingar med högst 500 röstberättigade, eller
 (2) bestå av minst 10 personer, i församlingar med över 500 röstberättigade.

Beslut att införa direktvalt kyrkoråd fattades av församlingens kyrkofullmäktige, alternativt kyrkostämman (som kunde finnas i en församling med mindre än 500 medlemmar och som ingår i en kyrklig samfällighet).

Modellen med direktvalda kyrkoråd har nu upphört.

Katolska kyrkan 
Inom katolska kyrkan är kyrkorådet en församling dit medlemmar kan väljas vart fjärde år med kyrkohedern som ordförande, i vilken kyrkohedern har vetorätt. Kyrkorådet förvaltar kyrkans egendom, beslutar om ekonomiska frågor och bestämmer församlingens budget.

Inom Stockholms katolska stift finns i stället ett pastoralt råd och ett ekonomiråd, som kan sägas motsvara kyrkoråd.

Anglikanska kyrkan 
Kykrorådet inom den anglikanska kyrkan kallas för parochial church council och är en kommitté till vilken medlemmar ur församling väljs tillsammans med det lokala prästerskapet. Kyrkorådet har till ansvar att sköta den lokala församlingens ekonomiska angelägenheter, underhåll av fastigheter och lokaler. Rådet hjälper även till i arbetet att främja kyrkan i lokalsamhället.

Se även 
 Församlingsråd

Referenser

Noter

Källor 
 
 
 

Svenska kyrkan
Martin Sköld

Harry Per Martin Sköld, född 2 oktober 1970 i Sparreholm, är en svensk musiker. 

Sköld spelade bas i det svenska bandet Kent, där han var en av ursprungsmedlemmarna. Han gav 2013 ut en solo-EP under eget namn, "The Fire Is On Me" med fyra låtar. Han har även sidoprojekten Peking Laundry tillsammans med Martin "Nåid" Landquist och Closure tillsammans med Ninsun Poli och Johan Wohlert från danska Mew. 

Martin Sköld och Dejan Belgrenius bildade Kapitalet 2019, som gav ut första singeln ”En Förlorad Värld” 28 februari 2020 på Progress Productions. På skivan som är inspelad och mixad av Stefan Boman i Psykbunkern gästar Markus Mustonen, Carolina Wallin Pérez och Anders Rooster Roos. Bandet arbetar just nu på kommande låtar.

Tillsammans med de övriga tidigare Kent-medlemmarna utgör Sköld styrelse i Parkbänken AB, ett företag som bland annat driver gruppens studio.

Referenser

Svenska pop- och rockmusiker
Svenska basister
Födda 1970
Män
Levande personer
Medlemmar i Kent
Personer från Flens kommun
Uppsala atletklubb

Uppsala atletklubb (UAK) är en idrottsförening i Uppsala, aktiv inom brottning.

Externa länkar
 Klubbens webbplats

Sportklubbar i Uppsala
Brottningsklubbar i Sverige
Dragrodd

Dragrodd, att ro drag, är en typ av sportfiske där beten dras efter en båt med hjälp av åror. En variant heter trolling (ett engelskt uttryck med franskt ursprung), och då använder man en båtmotor.

Draget består av en lina med vinda, sänke, tafs och krok. Vid modern trolling använder man ofta paravaner för att sprida flera beten i sidled om båten samt djupriggar för att göra detsamma på djupet. På Vänern, Vättern och i flera andra sjöar är antalet spön man använder begränsat enligt lokala regler, som regel är det 10 stycken spön per båt, i Östersjön finns inga sådana begränsningar. Man använder mängden spön och beten för att skapa stimeffekt då den tilltänkta fångsten som regel äter stimbildande betesfisk såsom siklöja, nors eller sill. Fångstmetoden härstammar från Nordamerika och har blivit mycket populär i Norden de senaste 20 åren, framförallt i de stora sjöarna samt i Östersjön. Lax och öring är de vanligaste arterna man fångar på detta sätt. När det gäller beten så är det antingen wobbler eller trollingskedar som de flesta använder. Användandet av betesfisk har dock ökat lavinartat de senaste åren, framförallt så är det en utpräglad metod i Finland.

I Bohuslän och Halland på västkusten finns en variant som heter dörjning.

Se även
Dörjning

Referenser

Externa länkar  
 Fiske på Ölands Trolling, landfiske
 Simrishamns Trolling
 Information om Vänern

Fiske
Stiftsfullmäktige

Stiftsfullmäktige är den högsta beslutande församlingen i Svenska kyrkans regionala nivå, stiften. Ledamöterna utses vart fjärde år i direkta kyrkliga val. Till och med 1997 utsågs ledamöterna i stiftsfullmäktige genom indirekta val genom elektorer i församlingarna.

Stiftsfullmäktige utser genom indirekt val:
 stiftsstyrelse
 de ledamöter i domkapitlet som är lekmän
 egendomsnämnd (som numera är en frivillig nämnd vilken samtliga stift har valt att behålla)

Evangelisk-lutherska kyrkan i Finland 
Stiftsfullmäktige finns också i Evangelisk-lutherska kyrkan i Finland, där det  är ett organ som deltar i stiftets administration vid sidan av domkapitlet. Till stiftsfullmäktiges huvudsakliga uppgifter hör att godkänna stiftets verksamhets- och ekonomiplan samt dess budget. Förutom sina andra uppgifter, utser stiftsfullmäktige i Finland en lekmannamedlem till domkapitlet. 

Stiftsfullmäktige har 21 medlemmar som väljs för fyra år i taget. 14 av dem är lekmän och 7 är präster. Stiftsfullmäktige samlas minst två gånger per år.

Referenser

Svenska kyrkan
Evangelisk-lutherska kyrkan i Finland
Kyrkoordningen

Kyrkoordningen (formellt: Kyrkoordning för Svenska kyrkan) är det regelverk som kyrkomötet fastställer för att Svenska kyrkan över hela Sverige internt ska ha gemensamma regler, trots att församlingarna och stiften är självständiga organisationer som lyder under Lagen om trossamfund och Lag om Svenska kyrkan.

Kyrkoordningen infördes då relationerna mellan Svenska kyrkan och staten ändrades, och fastställdes i sin första version vid kyrkomötet 1999. Den revideras löpande av kyrkomötet.

I äldre tider används termen om kyrkolagen samt – framför allt – om 1571 års kyrkoordning, som spelade en viktig roll i Uppsala mötes beslut 1593.

Innehåll 
Kyrkoordningen är uppdelad i fjorton avdelningar med inalles 59 kapitel totalt som inom sig rymmer ett antal paragrafer. Varje avdelning börjar med en inledande text med teologisk reflektion kring innehållet.

Avdelningarna är uppdelade i:
 Svenska kyrkan som evangelisk-lutherskt trossamfund
 Församlingarna
 Stiften
 Den nationella nivån
 Gudstjänst
 Kyrkotillhörighet
 Kyrkliga uppdrag och befattningar
 Församlingstillhörighet och indelning
 Val
 Kyrkobyggnader
 Ekonomi och egendom
 Handlingar och register
 Tillsyn och överklagande
 Svenska kyrkans relationer till andra kyrkor och samfund

Externa länkar 
 Kyrkoordning för Svenska kyrkan

Svenska kyrkan
Kyrkorätt

da:Kirkeordinans
Torakusu Yamaha

Torakusu Yamaha, född 20 april 1851, död 8 augusti 1916, var en japansk affärsman och grundare av företaget Yamaha. År 1887 grundlade Torakusu Yamaha Yamaha Organ Manufacturing Company.

Personer inom Japans näringsliv
Män
Födda 1851
Avlidna 1916
WP:Projekt Japan