kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Svenstorps kyrka

Svenstorps kyrka är en kyrka med kyrkogård i Svenstorp i Skurups kommun. Den tillhör Skivarps församling i Lunds stift. Kyrkan var fram till år 2002 församlingskyrka i Svenstorps församling.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan är en salkyrka med vit puts på utsidan. Kyrktornet härstammar från 1542, medan övriga delar uppfördes år 1854. Kyrkan består av långhus med ett tresidigt korparti i öster och torn i väster. Vid norra sidan finns en sakristia. Kyrkorummet har kryssvalv.

Inventarier
 Två malmljusstakar från 1700-talet står på altaret.

Orgel
Den nuvarande orgeln byggdes 1862 av Johan Nikolaus Söderling, Göteborg och är en mekanisk orgel. På 1950-talet byttes Trumpet 8' ut mot Mixtur 3 chor.

Runstenar 
I den gamla kyrkan upptäcktes två runstenar när den revs. Den ene, Svenstorpstenen 1 skall ha murats in i tornet på den nya kyrkan medan den andre, Svenstorpstenen 2, skall ha sprängts för att användas som fyllnadsmaterial under kyrkbygget. Båda räknas som försvunna runstenar.

Källor
 Skivarps församling
 
 

Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader i Skurups kommun
Kyrkobyggnader invigda 1854
1854 i Sverige
H-båt

H-båt är en tremanssegelbåt med storsegel, fock och spinnaker. Skrov i glasfiberarmerad plast och med aluminiumrigg. H-båten ritades 1967 av Hans Groop från Finland. H:et i båtens namn är hämtat från den evigt jungfruliga grekiska gudinnan Hestia som är härdens, hemmets och familjens beskyddare.

H-båten marknadsfördes på 1970-talet som en sportig båt, lämplig för kappsegling och som semesterbåt för en familj på fyra personer. Kraven på bekvämlighet har stigit, så att få numera uppfattar H-båten som en familjebåt, men den är lämplig också för längre semesterresor. Båten är lätt och har måttlig segelyta; den kan väl på egen hand hanteras av vana 15-åringar. Fastän den är planerad för tremannabesättning används den också för ensamsegling.

Historia
Finländaren Hans Groop ritade H-båten 1967, tänkt som en ersättare till Folkbåten och Hajen. Groop planerade H-båten med stöd av och i nära samarbete med sitt segelsällskap HSS. I början på 1970-talet såg Paul Elvström H-båtens potential. Han gjorde några mindre förändringar i konstruktionen och H-båten blev en mycket populär kappseglingsbåt. Idag är H-båten Europas största entypsklass för kölbåtar med fler än 5000 båtar varav cirka 950 i Finland och cirka 600 i Sverige. H-båten tillverkas fortfarande i Finland och Österrike.

Kappsegling
H-båten har VM-status. Varje år arrangeras VM och SM i H-Båt. Under början av 2000-talet var det svenska kappseglingsintresset i H-båten under 20 båtar per SM, vilket gjorde att H-båten miste sin SM-status. Men 2003 återfick man sin SM-status och klassen har sedan dess åter vuxit i popularitet. 2005 blev en svensk besättning världsmästare för tredje gången och 2006 seglades VM i Marstrand.

Nära besläktade båtar
H-35 har ritats av Hans Groop. Officiellt har det tillverkats 286 stycken H-35:or.
Även H-star och H-323 har ritats av Hans Groop.

Externa länkar

Svenska H-båtsförbundet

Källor

Kölbåtar
Västra Nöbbelövs kyrka

Ej att förväxla med Norra Nöbbelövs kyrka och Östra Nöbbelövs kyrka.

Västra Nöbbelövs kyrka är en kyrkobyggnad i Västra Nöbbelöv. Den tillhör Skivarps församling i Lunds stift.

Kyrkobyggnaden
Salkyrkan härstammar från mitten av 1100-talet och försågs något senare med kyrktorn. Under 1300-talet byggdes långhuset ut och kyrkorummet försågs med valv. En intresset detalj i kyrka är den runda öppningen i koret och absidens valv. "Ljudkrukorna" som finns inuti kyrkan och syns som små hål i taket sattes in för att förbättra akustiken och förhindra ekoeffekter. Ett nytt kyrktorn byggdes väster om det gamla. Åren 1833–1834 uppfördes norra korsarmen. Under 1860-talet förstorades kyrkorummets fönster. Samtidigt höjdes kyrktornet som fick sitt nuvarande utseende med pyramidformad spira. En av de äldsta inventarier i kyrkan är dopfunten som är tillverkad i kalksten. Dopfunten tillverkades av Blentarpsgruppen.

I april 2003 började man restaurera kyrkorummets kalkmålningar från 1300-talet och i december samma år kunde kyrkan återinvigas. Takmålningarna i kyrka kan vara bland de bästa exemplen av målningar som framställts av Snårestadsmästaren. Egentligen var Snårestadsmästaren en grupp med konstnärer som sedan bildade en målarskola tillsammans. Målningarna i kyrkan tillkom under 1300-talet, de föreställer bland annat yttersta domen där Kristus sitter på en regnbågstron och till vänster om triumfbågen är de dödas uppståndelse avbildad.

Orgel
1872 byggde Knud Olsen, Köpenhamn en orgel med 16 stämmor. Han hade orgeln utställd på Nordiska Industriutställningen i juli i Köpenhamn där den fick bra uppskattning. Den kostade 2 600 danska rdr.
Den nuvarande orgeln byggdes 1954 av A Mårtenssons orgelfabrik AB, Lund och är pneumatisk med slejflådor.

Källor

Referenser

Externa länkar
 Demografisk Databas Södra Sverige
 Västra Nöbbelövs kyrka - utvändig renovering

Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader i Skurups kommun
George Pólya

George (György) Pólya, född 13 december 1887 i Budapest, Ungern, död 7 september 1985 i Palo Alto, Kalifornien, USA var en ungersk-amerikansk matematiker, verksam i USA från 1940. 

Pólya studerade matematik och fysik på universitetet i Budapest och på universitetet i Wien. Han var professor i matematik (1914–1940) vid den tekniska högskolan ETH Zürich i Schweiz och 1940–1953 vid universitetet Stanford University i Kalifornien.

Han arbetade inom områdena kombinatorik, talteori, numerisk analys, geometri och sannolikhetslära. Han har också gjort betydande insatser kring heuristik och matematikutbildning.

George Pólya är mest känd för att han utvecklade en metod för problemlösning som nästan alla projekt i dagens samhälle bygger på. Metoden kan användas i alla olika situationer av problemlösning och bygger på fyra faser.

How to solve it 
Póylas förkärlek för konkret problemlösning gav upphov till den kända boken ”How to solve it” (1945). Den har sålt i över en miljon exemplar.

Ett matematikcentrum som uppkallats efter Pólya finns vid University of Idaho i Moscow i USA.

Se även
 Polyas fyra faser
 Pólyas förmodan

Referenser

Engelska originalcitat 

Avlidna 1985
Födda 1887
Ungerska matematiker
Män
Personer från Budapest
Riksviceamiral

Riksviceamiral är den näst högsta flaggmans- eller amiralsgraden i Sverige 1610–1614 och 1653–1657. Den innehades 1610–1612 av Göran Nilsson Gyllenstierna, 1612–1614 av Hans Bjelkenstjerna samt 1653–1657 av Carl Gustaf Wrangel.

Källor
 

Militära grader i svenska flottan
Slesvigska krigen

Slesvigska eller Schleswigska krigen kan syfta på:

Slesvig-holsteinska kriget (1848-1851) – första slesvigska kriget eller slesvigska treårskriget
Dansk-tyska kriget (1864) – andra slesvigska kriget
Juan Pablo Montoya

Juan Pablo Montoya Roldán,  född 20 september 1975 i Bogotá, är en colombiansk racerförare. Han kör för närvarande i Weathertech Sportscar Championship för Acura Team Penske.

Racingkarriär 
Montoya började sin racingkarriär i gokart 1981 och blev nationell mästare 1984, nio år gammal. Gick sedan vidare via British Formula Vauxhall Championship och  formel 3 till formel 3000. 1998 vann han formel 3000-mästerskapet i Team Super Nova med dåvarande rekordnoteringen 65 poäng. 

Montoya flyttade till Nordamerika 1999 och började köra CART i Chip Ganassi Racing och vann CART FedEx Championship Series samma år. Han blev då den yngste mästaren genom tiderna. 2000 körde han Indianapolis 500 och vann det loppet vid sitt första försök. Året därefter flyttade han över till formel 1 och körde för Williams under fyra säsonger. Montoya avslutade i Williams-BMW med att sätta banrekord och vinna Brasiliens Grand Prix 2004. 

Någon F1-titel blev det aldrig. Han nådde som bäst två tredjeplaceringar i mästerskapet med Williams.  körde Montoya för McLaren och  beslutade att lämna F1 efter USA:s Grand Prix 2006. Montoya tävlar från och med 2007 i NASCAR i USA. Han nådde inga större framgångar under sin debutsäsong, men vann ett av de två banloppen på Sears Point. Montoya fick sitt NASCAR-genombrott säsongen 2009, då han tog sig till playoffserien The Chase, och där nådde fina framgångar. Några problem mot slutet hindrade en plats på pallen sammanlagt. 

Efter sju år i NASCAR blev det 16 september 2013 klart att Montoya kör IndyCar för Team Penske 2014. Han kommer att köra full säsong i bil nummer 2 för Roger Penske.

F1-karriär

Indy 500-segrar
  Indianapolis 2000
  Indianapolis 2015

Champ Car

Indycar Series

NASCAR

Referenser

Noter

Webbkällor

Externa länkar

Officiell webbplats

Födda 1975
Personer från Bogotá
Colombianska racerförare
Colombianska Formel 1-förare
McLarenförare
Williams F1-förare
Formel 1-racevinnare
Formel 1-racevinnare under 2000-talet
Champ Car-förare
IndyCar-förare
IndyCar-racevinnare
Indianapolis 500-vinnare
Indianapolis 500-förare
NASCAR-förare
Formel 3000-förare
Brittiska F3-mästerskapsförare
Rolex Sports Car Series-förare
IMSA Sportscar Championship-förare
Män
Levande personer
Förare i Chip Ganassi Racing
Asks församling, Lunds stift

Asks församling var en församling i Lunds stift och i Svalövs kommun. Församlingen uppgick 2006 i Kågeröd-Röstånga församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 1962 annexförsamling i pastoratet Konga och Ask. Från 1962 till 1995 annexförsamling i pastoratet Billinge, Röstånga, Konga och Ask. Från 1995 till 2006 annexförsamling i pastoratet Kågeröd, Stenestad, Halmstad, Röstånga, Konga och Ask. Församlingen uppgick 2006 i Kågeröd-Röstånga församling.

Kyrkobyggnader
 Asks kyrka

Se även
Asks socken

Källor 

Historiska församlingar i Lunds stift
Indelningar i Svalövs kommun
Asks kyrka

Asks kyrka kan syfta på:
Asks kyrka, Östergötland ‒ en kyrka i Asks församling i Linköpings stift
Asks kyrka, Skåne ‒ en kyrka i Kågeröd-Röstånga församling i Lunds stift
Langisjór

Langisjór är en sjö på Island. Sjön har en yta på 27 km2 och är som mest 75 meter djup. Den är 20 km lång och som mest 2 km bred. Sjön har många öar.

Referenser

Insjöar på Island
Kataja

Kataja är en mindre ö, 0,71 km², cirka 2 km lång, i Haparanda skärgård, delad mellan Sverige och Finland. Riksgränsen korsar den sydöstra delen av ön och är markerad med två riksrösen samt en rågång. Här finns Sveriges östligaste punkt ().

Kataja är finska för växten en (Juniperus communis). Ön ska ursprungligen ha benämnts "Skategrund" eller "Skateskär", och den första uppgiften om dess existens är från 1548. Den första namnuppgiften är "Kate kare grund" år 1569, därpå "Katte kari" år 1588 (Det finska ordet kari betyder "grund", men kan möjligen härstamma från "skär"). Det kan alltså möjligen vara fråga om en förfinskning av ett svenskt namn.

Ön är, och har troligen alltid varit, obebodd. På en karta från eniro.se  (även hos hitta.se) finns fyra hus markerade på ön. Bottenviken.se omnämner att det finns tre stugor på den västra sidan av ön. På ekonomiska kartan från 1948 kallas dessa "fiskestuga", och på denna karta från 1948 är öarna fortfarande separata, med de två riksrösena på Inakari.

Anledningen till att ön delas av en gräns är att vid gränsdragningen, som utfördes efter Finska kriget år 1809, gick gränsen i vattnet mellan Kataja och den ännu mindre ön Inakari. På grund av landhöjningen har öarna sedan dess vuxit ihop. Gränsen har dessutom dragits om vid något tillfälle.

Den mindre, finska delen av Kataja (tidigare Inakari) hör till Bottenvikens nationalpark.

Litteratur
 Tingbrand, Per: Kataja - Sveriges östligaste skär. Svenska Kryssarklubbens årsskrift 1984. - Västkustrapsodi. Borås 1984. 224 s.

Referenser 

Finländska öar i Bottenviken

Torneås natur

Öar i Haparanda skärgård
Sveriges geografiska ytterpunkter
Sveriges gränser
Finlands gränser
Reform

Reform (lat. re, "åter", och formare, "forma", "dana") innebär omforma, omgestalta, förbättra och  förändring till ett nytt och bättre tillstånd i samhället. En reform är en förändring som föregåtts av en utredning och sedan genomförs på basen av utredningen, till skillnad för revolution som häv. I dagligt tal talas det om politiska reformer som genomförs i olika parlamentariska församlingar i världens länder.

Motsatsen till reform är reaktion.

Politisk reformism 

Begreppet reform inom ramen för reformism har en lång historia som går tillbaka till 1700-talet. I nutida politisk kontext sammankopplas reformarbete främst med olika socialistiska, inklusive socialdemokratiska, rörelsers strävan efter samhällsförändring (se exempelvis reformen för åtta timmars arbetsdag som genomfördes i Sverige 1919).

Religiös reformism 
En reformator, förstås med: Ombildare, omskapare, förbättrare; samhällsförbättrare; nyskapare på religionens område. Med reformera, förstås: Ombilda, nydana, förbättra, rensa från missbruk.

I Sverige 
Riksrevisionen granskade 25 reformer som infördes 2000–2017 och skrev en rapport, RiR 2022:15. Riksrevisionen sade att majoriteten av de största reformerna i Sverige under 2000-talet hade baserats på underlag med betydande brister, och att av de reformer som hade gått att utvärdera hade bara hälften uppnått sina mål eller förväntade effekter. Den skrev också att reformförslagen alltför sällan var välgrundade och analyserade, och att i mer än hälften av fallen saknades en tillfredsställande beskrivning av reformernas förväntade effekter eller mål. Endast 11 av de 25 reformerna hade utvärderats genom regeringens försorg och det saknades rutin för uppföljning. Földen blev att det saknades kunskap om hur väl satsningarna hade fallit ut. Riksrevisionen rekommenderade att propositioner innehöll förväntade effekter, mål och kostnader tydligt redovisade, och att införa en rutin för utvärdering av reformer. I rapporten skrev Riksrevisionen att "Reformkedjan är inte starkare än sin svagaste länk."

Några kända politiska reformer 
 Rösträttsreformen
 Kommunreformer i Sverige
 Tingsrättsreformen i Sverige
 Allmän tilläggspension
 Löntagarfonder

Se även 
 Reformism
 Reformationen
 Reformbill
 Reformkriget
 Reforminstitutet
 Revolution
 Du-reformen
 Ni-reformen
 Hem-PC-reformen
 Tham-reformen
 Reform av den sexuella myndighetsåldern
 Reformatio in pejus

Referenser

Källor 
 I huvudsak har Nationalencyklopedin använts som referens.

Externa länkar 

 
Politiska begrepp
Samhällsförändring
Välfärdssamhälle
Lappland (bok)

Lapponia – sedermera översatt till svenska under namnet Lappland – är en bok med 35 kapitel som beskriver samerna, författad av Johannes Schefferus. 

Boken var den första som detaljerat beskrev samernas levnadssätt med text och bilder. Den baseras till stor del på de så kallade prästrelationerna, det vill säga utförliga redogörelser om samerna författade av kyrkomän verksamma i lappmarkerna: Samuel Rheen, Johannes Tornæus, Olaus Niurenius samt dennes söner Erik och Zacharias Plantin. Även Olaus Graan inkom med ett bidrag, men så sent att det inte kunde användas i första utgåvan. Schefferus utnyttjade också de samer som studerade vid Uppsala universitet som sagesmän, främst Olaus Sirma. Ganska snart efter utgivningen började Schefferus sedan arbeta med en ny och mer omfattande utgåva, och då blev den samiske studenten Nicolaus Lundius en viktig uppgiftslämnare.

Boken trycktes i sin originalutgåva på latin under senare delen av 1673 i Frankfurt am Main, och snabbt därefter översattes den till engelska, tyska, franska och nederländska. Till svenska översattes den i sin helhet först på 1950-talet.

Före utgivningen av Lapponia var ryktena om samerna mytologiska, varför avsikten med boken var att presentera mer fakta. Det var Magnus De la Gardie som fann behovet för att dämpa sydeuropeisk propaganda. Det hade nämligen blivit allmänt känt att svenskarna använt ”samisk magi” när de vunnit kamperna på krigsfältet, något som ansågs nedvärdera den svenska äran och krigsdugligheten. Även om Schefferus var mycket objektiv i sin framställning, bekräftades de förutfattade meningarna om samisk magi. Nedkortade och anpassade versioner utgavs snabbt därefter i Holland och Tyskland, som bara fokuserade på den fornsamiska religionen – kapitel om folkens svåra och djärva levnadsförhållanden byttes ut mot magi, trolldom, trummor och hedendom.

Lapponia blev känd inte minst för de två jojkar som upptecknats av Olaus Sirma på kemisamiska och översatts av honom till svenska och av Johannes Schefferus och Olaus Sirma till latinet. Dessa två sånger fick stor spridning och var mycket populära, särskilt i England.

Referenser

Se även
Kemisamiska (texterna till sångerna ur Lapponia)

Böcker
Samisk kultur
Latinskspråkig litteratur
Facklitteratur
1673
Trolltrumma

Trolltrumma kan syfta på:

 Trolltrumma (förlag) – ett svenskt filmproduktionsbolag och bokförlag
 Trolltrumma – en vardaglig benämning på zoetropen, ett instrument för visning av rörliga bilder
 Trolltrumma – en föråldrad benämning på ceremonitrummor inom samiska och sibiriska kulturer, se till exempel Samisk trumma
Joint

En joint  är en cigarett som innehåller cannabis.

Konstruktion

En vanlig joint består av fyllning inrullad i cigarettpapper med ett munstycke, ett filter, i ena änden. Hasch och marijuana smulas och kan till skillnad från tobak inte skäras i strimlor, därför viks eller tvinnas jointens topp ihop för att hindra innehållet från att falla ur.

Fyllning
Den primära ingrediensen är marijuana eller hasch. I mer sällsynta fall hampaextrakt eller hampablad.

Huvudingrediensen blandas ofta med något annat brännbart. Rent hasch brinner inte av sig självt i en joint och måste blandas med något som hjälper det att brinna. Marijuana brinner av sig själv men brinner bättre om den blandas ut. Spädningen är också ett sätt att minska jointens styrka.

Tobak är den vanligaste iblandningen. Nackdelen med tobak är att det kommer nikotin i röken. Tobaken rostas därför ofta för att minska nikotininnehållet. En effektivare men ovanligare metod att avlägsna nikotin är att blötlägga och sedan torka tobaken. Andra alternativ är kryddor, hampablad eller rökblandningar gjorda speciellt för ändamålet.

Papper
Jointar kan rullas med papper avsett för cigaretter men för det mesta används särskilda papper som är större och tunnare. Sådana finns i många märken och varianter, bl.a. på rulle så att de kan kapas till valfri längd eller gjorda av ekologiskt odlad hampa.

Filter

Ett filter fyller flera funktioner. Det hindrar änden från att klämmas ihop, den låter spliffen rökas ända till slutet och den hindrar oförbränt innehåll från att hamna i munnen på rökaren.
Filtret brukar även gå under smeknamnet roach.

Ett filter tillverkas av tjockare papper som viks och rullas så att det bildas ett galler som håller spliffens innehåll på plats men släpper igenom röken. Dock används cigarettfilter vanligen inte då de filtrerar ut THC i större mängd än tjära.

Stilar
Huvudfårorna i jointrullarkonsten är europeisk stil och amerikansk stil. En typisk europeisk joint är stor, konformad och blandad med tobak. En typisk amerikansk joint är mindre, liksidig, saknar roach och är fylld med ren marijuana.

Förutom en stor mängd variationer förekommer också speciella stilar som den tulpanformade jointen eller en blunt som har formen av en cigarr och är rullad i cigarrblad.

Referenser

Cannabis
Bong

Bong kan syfta på:

 Bong – en signatur för Sydsvenskans krogrecensenter, 1995-2006 var en av dessa Stefan Stenudd
 Bong – ett kvitto i spel, se insatskvitto
 Bong – ett varumärke, se Campbells
 Bong County – en region i Liberia
 Bong (restaurang) – en kvittens där serveringspersonalen noterat den mat eller dryck som beställts av gästen
 Bong (rökdon) – ett slags vattenpipa för rökning av örter
 Bong AB -  ett företag som tillverkar kuvert och förpackningar
 Bong. - auktorsnamn
 Ölbong – en anordning gjord för att dricka stora mängder öl på kort tid

Personer 
 Gaëtan Bong (född 1988), kamerunsk fotbollsspelare
 Harry Bong (1905–1987), svensk sjömilitär
 Bong Joon-ho (född 1969), sydkoreansk filmregissör
Ungdomsförbund

Ett ungdomsförbund är en organisation främst avsedd för yngre människor med något gemensamt intresse.

Sverige 
I Sverige är enligt Förordning (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer ett ungdomsförbund detsamma som ett förbund vars medlemmar till minst 60 procent består av ungdomar (6–25 år). Enskilda ungdomsförbund kan ha andra gränser, somliga sätter till exempel gränsen för medlemskap till högst 30 år.

Ungdomsförbund får statliga bidrag via Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor om de uppfyller definition på ungdomsförbund (de får exempelvis inte bidrag för medlemmar som är äldre än 25 år) samt ställda krav på öppenhet, demokrati och självständighet, och har en viss minsta storlek i antal medlemmar. Ofta kan ungdomsverksamheter även få bidrag från kommuner och landsting.

Många stora ideella organisationer har ungdomsförbund knutna till sig, exempelvis Röda Korset och Svenska kyrkan.

Politiska ungdomsförbund 
Samtliga riksdagspartier har politiska ungdomsförbund. Deras roll har traditionellt ansetts vara att fostra framtida politiker och mobilisera unga väljare.

Det händer att politiska moderpartier bryter med sina ungdomsförbund:
 1917, Socialdemokraterna uteslöt ungdomsförbundet Socialdemokraternas Ungdomsförbund, (SDUF). Socialdemokraterna bildade ett nytt ungdomsförbund, (SSU), under kongressen 1917. SDUF utgjorde grunden till Vänsterpartiet.
 1934, Moderaterna (då kallat Allmänna valmansförbundet) bröt samarbetet med Sveriges Nationella Ungdomsförbund efter SNU:s dragning mot nazismen. MUF bildades under namnet Ungsvenskarna.
 1990-talet, Sverigedemokraterna bröt med sitt dåvarande ungdomsförbund.
 2015, Sverigedemokraterna bröt med sitt ungdomsförbund Sverigedemokratisk Ungdom (SDU) av samma skäl som på 1990-talet och bildar Ungsvenskarna SDU. Ledande företrädare för det gamla SDU bildar strax därefter Alternativ för Sverige.

Se även 
 Några ungdomsförbund är medlemmar i Landsrådet för Sveriges Ungdomsorganisationer (LSU)
 Förening

Referenser

Externa länkar 
 
 

Intresseorganisationer
Förvaltningsdomstol

En förvaltningsdomstol är en domstol som främst avgör mål som rör förhållandet mellan enskilda och det allmänna. Merparten av målen anhängiggörs genom att enskilda överklagar myndigheters beslut.

Finland 

Ordet förvaltningsdomstol kan även avse den första instansen av de allmänna förvaltningsdomstolarna.

Sverige 

Förvaltningsdomstol används i dagligt tal som beteckning för allmän förvaltningsdomstol.

I Sverige finns det tolv förvaltningsrätter. Domar eller beslut meddelade av en förvaltningsrätt överklagas till en kammarrätt. I allmänhet krävs prövningstillstånd vid överklagande till kammarrätt. Kammarrättens avgöranden kan överklagas till Högsta förvaltningsdomstolen. Prövningstillstånd erfordras för detta.

Rättegången i förvaltningsdomstolarna regleras i förvaltningsprocesslagen.

Domstolar