Tarbosaurus

Tarbosaurus (skrämmande/alarmerande ödla) var ett släkte storvuxna dinosaurier nära besläktad med Tyrannosaurus rex. Tarbosaurus levde i Asien (Mongoliet och Kina) under yngre krita (under Campan-Maastricht) för cirka 74–65 milj. år sedan. Tarbosaurus beskrevs vetenskapligt 1955. Liksom andra släkten inom familj Tyrannosauridae är det känt tack vare många fossila skelett, varav några nästan kompletta, därför vet man ganska mycket om den. Några forskare har ansett att Tarbosaurus egentligen inte är ett eget släkte, skall klassas som en släktet Tyrannosaurus, kallad Tyrannosaurus battáar. Andra forskare (Karol, Jørn m.fl. 2003) har noterat stora likheter i skallens morfologi hos Tarbosaurus och dess mindre släkting Alioramus, vilket har lett till att Tarbosaurus betraktas som en egen taxon, närmare släkt med Alioramus än med Nordamerikanska Tyrannosaurider som Tyrannosaurus, Daspletosaurus och Albertosaurus. Därutöver har vissa fynd, som tidigare beskrivits som egna släkten, börjat tillföras släktet Tarbosaurus (Se Möjliga synonymer till Tarbosaurus nedan).

Beskrivning 

Tarbosaurus hade en kroppsbyggnad gemensam med andra Tyrannosaurider; den gick uteslutande på bakbenen, vilka var långa och kraftiga. Kroppen var mycket robust, och balanserades av den styva svansen. Precis som fåglar hade Tyrannosaurider väldigt ihåliga och lättviktiga skelett, och Tarbosaurus var inget undantag. Ryggkotorna, överarmsbenen och revbenen var ihåliga, vilket hjälpte till att reducera vikten. Tarbosaurus hals var kort, S-formad och kraftig för att bära upp skallen.

Tyrannosaurider karaktäriseras av sina proportionerligt små framben med endast två brukliga fingrar på vardera handen (de hade också en tredje, mindre metacarpal), och Tarbosaurus hade i förhållande till sin kroppsstorlek de minsta frambenen i familjen (Horner 1993, Currie, 2003). Enligt Holtz har Tarbosaurus också proportionerligt kortare fingrar än andra tyrannosaurider; metacarpal II är mindre än dubbelt så lång som metacarpal I (hos andra tyrannosaurider är metacarpal II ofta dubbelt så lång som metacarpal I). Holtz har också beskrivit metacarpal III hos Tarbosaurus som kortare än metacarpal I (hos andra tyrannosaurider är det oftast tvärtom).<ref name="Holtz_2004">Weishampel D.B., Dodson P & Halszka Osmólska, The Dinosauria (2:a upplagan, University of California Press, 2004), sid. 123–124.</ref> Man vet inte säkert om Tarbosaurus framben kan fyllt någon funktion. Det är dock inte omöjligt att Tarbosaurus kan ha använt dem till något; eftersom man tror att frambenen hos dess nära släktingar (såsom Tyrannosaurus) kan ha fyllt någon funktion.

I gengäld till de små frambenen hade Tarbosaurus långa, kraftfulla bakben som slutade i fötter med lång Metatarsus och fyra tår med klor. Den innersta tån var ganska liten, och nådde inte ner till marken.

Som fullvuxen kunde Tarbosaurus mäta cirka 14 meter lång från nos till svansspets. Den var därmed nästan lika stor som sin Nordamerikanska släkting Tyrannosaurus, men var troligtvis inte lika kraftigt byggd. Följaktligen vägde djuret inte lika mycket som sin nordamerikanska släkting, förmodligen cirka 6 ton, eller ungefär lika mycket som en afrikansk elefant. Den åt troligen Gallimimus Therizinosaurus och Deinochirus.

SkalleTarbosaurus hade liksom andra Tyrannosaurider ett stort huvud utrustat med kraftfulla käkar och långa, sågtandade tänder. Skallen kunde bli upp till 135 cm. lång, vilket ryms inom den lägre storleksvariationen på skallen hos Tyrannosaurus. Skallen var trots storleken relativt lätt, eftersom den hade flera hålrum med luftfickor för att få ner vikten. Tarbosaurus skallen är mycket lik den hos Tyrannosaurus, men särskiljer sig genom en smalare nos. De flesta skallar från Tarbosaurus förefaller också ha haft ögonen något mer vinklade åt sidorna än hos Tyrannosaurus, vilket tyder på att Tarbosaurus saknade det binokulärseende som Tyrannosaurus hade.Tarbosaurus hade en relativt liten hjärna. Dess volym har uppmäts till knappt 1,84 dl,. Detta är mindre än Tyrannosaurus, som hade en volym på omkring 9,4 dl, men hjärnans konstruktion är på flera sätt densamma: luktknölen (Bulbus olfactorius) är välutvecklad, vilket tyder på att Tarbosaurus hade ett mycket bra luktsinne. Balansorganet är också komplicerat, vilket tyder på att djuret var relativt lättrörligt, trots sin storlek. Synen förefaller dock ha varit mindre välutvecklad.

 Taxonomi 
Forskare har sedan upptäckten av Tarbosaurus haft delade åsikter huruvida den skall klassas till ett eget släkte, eller som en asiatisk art inom släktet Tyrannosaurus, då kallad Tyrannosaurus bataar. Det var vad den beskrevs som från början, men senare forskning har visat att Tarbosaurus skalle har flera likheter med den hos släktet Alioramus, framför allt genom en låsningsmekanism som inte finns hos Nordamerikanska Tyrannosaurider. Detta har tolkats som bevis för att Tarbosaurus är närmare släkt med Alioramus än med Tyrannosaurus. Vissa forskare anser ändå att Tarbosaurus skall klassas som en synonym till släktet Tyrannosaurus.

Möjliga synonymer till Tarbosaurus

Det finns flera fossil efter andra rovdinosaurier (klassade som Tyrannosaurider) som forskarna är osäkra därom det rör sig om juvenila individer av Tarbosaurus eller om det är egna släkten. dessa inkluderar:FutabasaurusMaleevosaurus novojilovi/Gorgosaurus novojilovi: Namngiven av Carpenter 1992. Har beskrivits som en 5–6 meter lång Tyrannosaurid med svagt utvecklade horn över ögonen. Andra forskare anser att det rör sig om fossil efter ett ej fullvuxet exemplar av Tarbosaurus. Vissa drag i skelettet såsom karaktäristiska höga taggutskott i nackkotorna.Shanshanosaurus huoyanshanensis: ("Shanshanödla", namngiven efter Shanahan i Kina där fyndet hittades), känd från ett enda fossil (IVPP V4878), som först beskrevs som ett eget släkte (Dong, 1977). Senare studier har lett till att det numera betraktas som en juvenil Tarbosaurus.
  Raptorex ("Rövarkungen") från Inre Mongoliet sägs vara ca 125 miljoner år sedan. Men man tror att det kan ha varit en felbedömning. Det kan ha varit en juvenil Tarbosaurus. En lokal fossilsamlare köpte exemplaret från några amatörpaleontologer. Han kontaktade sedan ett museum. För att få reda på sanningen måste man finna platsen där Raptorex hittades, eftersom olika stenarter har olika ålder och därför olika dinosaurier.

 Asätare/jägare-debatt. 

Liksom med den närbesläktade Tyrannosaurus har det länge pågått en debatt bland paleontologer huruvida Tarbosaurus var en asätare eller jagade egna byten. Förespråkarna för "jägaralternativet" pekar framförallt på djurens mycket tunga beväpning medan den andra sidan framförallt menar att Tyrannosaurus, Tarbosaurus och andra jättelika theropoder var för stora för att vara effektiva jägare och att de riskerade att slå ihjäl sig om de ramlade i jakten på byten. Det mest sannolika är troligen att Tarbosaurus, Tyrannosaurus m.fl. både jagade aktivt och åt döda djur som den hittade.Tarbosaurus kan mycket väl ha varit topprovdjuret i det asiatiska ekosystemet i slutet av kritaperioden. Den kan ha jagat de bepansrade växtätarna Tarchia och Saichania, eller hadrosaurider som Saurolophus och Shantungosaurus. Det är också möjligt att Tarbosaurus jagat de sauropoder som ännu levde kvar på den här tiden. Tarbosaurus storlek kan även ha gjort det möjligt för den att stjäla byten från mindre rovdjur som Velociraptor. Man tror att det kan ha levt andra Tyrannosaurider vid sidan om Tarbosaurus, bland dem Alioramus. De tros dock inte ha konkurrerat om födan, eftersom den mindre Alioramus förmodligen fyllde en annan roll i det dåtida ekosystemet.Sciencecodex: "Bizzare new horned tyrannosaur from Asia described", 5 Oktober 2009.

 Tarbosaurus i populärkulturen 
Långt ifrån lika känd i kulturella sammanhang som sin Nordamerikanska släkting Tyrannosaurus rex, har Tarbosaurus haft framträdande i flera dokumentärer om förhistoriskt liv. Den förekom bland annat i Chased by dinosaurs, ett extraavsnitt av BBC's TV-serie Dinosauriernas tid och Dinosaurietestet (också från BBC). Tarbosaurus har även varit med på filmer som Dinosaurs alive!, där det visas när den slåss med en bepansrad Tarchia''.

Källor och referenser

Externa länkar
Scienceblogs: Skelett efter ung Tarbosaurus hittat i Mongoliet.
Lista över fynd från Tarbosaurus.

Theropoder
Tyrannosauridae
Dinosaurier från kritaperioden
Dinosaurier från Asien
WP:Projekt Kina