Friedrich Wilhelm Krüger

Friedrich Wilhelm Krüger, född 8 maj 1894 i Strassburg, död 10 maj 1945 i Gundertshausen, Eggelsberg, var en tysk SS-Obergruppenführer och general i Waffen-SS och polisen. Han var 1939–1943 Högre SS- och polischef i Generalguvernementet med högkvarter i Kraków. År 1944 tilldelades Krüger Riddarkorset av Järnkorset. Krüger spelade en avgörande roll för förintelsen i Polen.

Biografi 

Krüger deltog i första världskriget och förärades Järnkorset av första klassen samt Såradmärket i silver.

Andra världskriget 
I början av oktober 1939 utnämndes Krüger till Högre SS- och polischef (HSSPF) i Generalguvernementet, den del av Polen som var under tysk ockupation och inte inlemmades i Tredje riket. Som HSSPF hade han ett övergripande ansvar för Aktion AB, den tyska plan som syftade till att mörda den polska intelligentian och överklassen samt de personer som misstänktes för antitysk verksamhet. På order av Krüger förövade Sicherheitspolizei (Sipo) och Ordnungspolizei (Orpo) den 12 oktober 1941 en massaker på omkring 12 000 judar i Stanislau i distriktet Galizien. Massakern blev känd som Der Stanislauer Blutsonntag, den blodiga söndagen i Stanislau.

Attentat

I februari 1943 tillkännagav Krüger namnen på 70 personer som hade avrättats. Denna handling föranledde den polska underjordiska motståndsrörelsen att döma honom till döden. Den 20 april 1943 förövade man att attentat mot Krüger i Kraków; två bomber slungades mot hans bil men han överlevde.

I kraft av HSSPF hade Krüger även makt över förintelselägren Bełżec, Sobibór och Treblinka samt de judiska gettona i området. Efter flera meningsskiljaktigheter med Reichsführer-SS Heinrich Himmler och generalguvernören Hans Frank avskedades Krüger i november 1943. Han ersattes med Wilhelm Koppe.

I juni 1944 blev Krüger befälhavare för 6. SS-Gebirgs-Division Nord som stred i Finland. Från augusti 1944 till februari 1945 förde han befäl över V. SS-Freiwilligen-Gebirgskorps som bland annat sattes in i området kring Frankfurt an der Oder. I andra världskrigets slutskede greps Krüger av allierade soldater, men sköt sig i maj 1945.

Befordringshistorik

Utmärkelser 
Friedrich Wilhelm Krügers utmärkelser

 Järnkorset av andra klassen
 Järnkorset av första klassen: 17 februari 1915
 Militärförtjänstkorset av tredje klassen: 1917
 Hohenzollerska husorden med svärd: 1918
 Såradmärket i silver: 1918
 Ärekorset
 SA:s idrottsutmärkelse i guld
 Tyska Olympiska Hederstecknet av andra klassen
 Anschlussmedaljen (Medaille zur Erinnerung an den 13. März 1938)
 Sudetenlandmedaljen (Medaille zur Erinnerung an den 1. Oktober 1938)
 NSDAP:s partitecken i guld: 30 januari 1939
 Krigsförtjänstkorset av andra klassen med svärd: maj 1942
 Krigsförtjänstkorset av första klassen med svärd: maj 1942
 Tilläggsspänne till Järnkorset av andra klassen: juli 1943
 Tilläggsspänne till Järnkorset av första klassen: 15 maj 1944
 Riddarkorset av Järnkorset: 30 september 1944
 Polisens tjänsteutmärkelse i guld
 SS tjänsteutmärkelse av andra klassen
 NSDAP:s tjänsteutmärkelse i silver

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar 

Födda 1894
Avlidna 1945
Män
Personer från Strassburg
SS- und Polizeiführer
Ordnungspolizei
Mottagare av Riddarkorset
SS-officerare som begått självmord
Förintelsen i Polen
Generalguvernementet
SS-Obergruppenführer
SA-officerare
Mottagare av Krigsförtjänstkorset av första klassen
Mottagare av Såradmärket i silver