kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Caroli kyrka, Borås

Caroli kyrka (uttalas Cároli), tidigare Torpa kyrka, ligger i centrala Borås. Den är huvudkyrka för Borås Caroli församling i Skara stift.

Historia 
Carolikyrkan, som den kallas i folkmun, är stadens äldsta bevarade byggnad. På samma plats stod under medeltiden en stenkyrka som var mittpunkten för Torpa socken. Den nya stadskyrkan byggdes i en tidstypiskt svensk och stramt hållen karolinerstil, vilken skiljer sig markant från samtida såväl världsliga herresätens som katolska kyrkobyggens barock. Kyrkan hette Torpa kyrka fram till 1905, då den fick sitt nuvarande namn till minne av Karl XI. Byggnaden stod färdig 1669, 48 år efter det att Borås officiellt hade blivit en stad. Tornet byggdes till 1681 och kyrkan har återuppbyggts och reparerats efter bränder 1681, 1727 och 1822. Tornets nuvarande utseende är från mitten av 1800-talet. Byggnaden skyddas enligt 4 kap. kulturmiljölagen som kyrkligt kulturminne.

Kyrkobyggnaden
Kyrkorummet är långsträckt och treskeppigt. Pelare, kor och västtorn är lika den senmedeltida kyrkotypen. Caroli kyrka företer likheter med Göteborgs domkyrka. 

En stor renovering genomfördes 1914–1915 efter ritningar av Karl Berlin. Då tillbyggdes det nuvarande vapenhuset och takdekorationen utfördes efter förslag av dekoratören Filip Månsson. En ännu större ombyggnad skedde 1938–1940 under ledning av Sigfrid Ericson, då sakristian tillkom och man utförde förstärkningar av bjälklag och grund. Sidoläktarna avlägsnades medan orgelläktaren utvidgades. Man reparerade också och förstärkte tornhuven.

Inventarier 
 Nuvarande dopfunt och predikstol är ritade av Sigfrid Ericson och utförda av Johan Björk 1919 respektive 1916. 
 Altaruppsatsen är från 1840 och tillverkad Johannes Andersson i Mjöbäck. Sidotavlorna med omramning har utförts av Birger Lignell.
 Altarkrucifix och silverstakar donerades till kyrkan 1975.

Orgel
1694 byggde Magnus Åhrman en orgel. Orgeln förnyades 1719 av Johan Niclas Cahman, Stockholm med 26 stämmor. Orgeln förstördes i branden 1727.
1736 byggde Johan Niclas Cahman, Stockholm en orgel med 28 stämmor. Den kostade 5000 daler silvermynt. Orgeln har reparerats av Carl Wåhlström.

Orgeln på västra läktaren byggdes 1970 av Hammarbergs Orgelbyggeri AB. Den har 43 stämmor, varav omkring tretton härstammar från tidigare orglar, fördelade på tre manualer och pedal. Den innehåller mycket äldre pipmaterial och den ljudande fasaden byggd 1824 av Pehr Zacharias Strand är orörd. Dagens orgel föregicks förutom den från 1824 även av ett instrument tillverkat 1919 av Åkerman & Lund Orgelbyggeri.

Tre fria kombinationer samt tutti.
Det finns även en orgel som är flyttbar för flexibel användning i koret. Den har sex stämmor med manual och pedal och är tillverkad 1968 av Hammarbergs Orgelbyggeri.

Bilder

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 
Om Caroli kyrka på Svenska kyrkan i Borås webbplats.

Kyrkobyggnader i Skara stift
Kyrkobyggnader i Borås
Kyrkobyggnader invigda 1669
System 7

System 7 (kodnamn Big Bang och allmänt kallat Mac OS 7) är ett operativsystem skapat av Apple Computer för Macintoshdatorer. Det introducerades 13 maj 1991 och ersatte då System 6. Det huvudsakliga operativsystemet för Macintosh ända tills 1997, då det ersattes av Mac OS 8. Funktioner som lades till i System 7 var bland annat kooperativ multikörning, virtuellt minne, personlig fildelning, förbättrat användargränssnitt, Quicktime och Quickdraw 3D.

System 7 används ofta som benämning på alla 7.x-versioner. När Apple släppte version 7.6 gav de det officiellt namnet Mac OS Classic, även om termen Mac OS redan hade funnits i uppstartssekvensen sedan version 7.5.1. System 7 var utvecklat för Motorola 68k-processorer, men det portades till PowerPC när Apple anammade den nya processorplattformen.

Funktioner
Jämfört med System 6 hade System 7 följande nya funktioner:
Inbyggt stöd för kooperativ multikörning – även tillgängligt i System 6, men endast via Multifinder. I System 7 var kooperativ multitkörning standard.
Papperskorgen var nu en egen mapp. Detta gjorde att filerna sparades och kunde återställas efter omstart eller byte av diskett, då de tidigare helt enkelt hade rensats bort.
"Dra och släpp" blev mer utvecklat. Nu kunde man dra och släppa en fil på ikonen för ett program för att öppna programmet. Detta ledde till en del nya skrivbordstillägg, bland annat Stuffit Expander.
Systemtillägg möjliggjorde att systemet kunde få fler funktioner när det startade. Man ställde in vilka tillägg man vill att systemet skulle utnyttja via "Tilläggshanteraren".
Apple-menyn som tidigare endast visat skrivbordstillägg, visade nu innehållet i mappen Apple meny-objekt.
Ballong-hjälp, som visade små pratbubblor med information om objektet under muspekaren.

Mjukvara
System 7 var det första system som krävde att man hade en hårddisk, eftersom det var för stort för att rymmas på en diskett. Det var även det första operativsystemet från Apple som var tillgängligt på CD-skiva.

Det följde inte med tredjeparts mjukvara med System 7. Däremot hade nyinköpta Macintoshdatorer ofta färdiginstallerad mjukvara som till exempel ClarisWorks, Mac-Chess och Netscape. PowerPC-datorer hade Grafritande kalkylatorn installerad.

Namnbyte 
Redan i System 7.5.3 hade namnet "Mac OS" börjat dyka upp alltmer, bland annat under operativsystemets startsekvens. I Mac OS 7.6 gick man längre och gick helt från namnet System till Mac OS.

Referenser

Operativsystem
Operativsystem utvecklade av Apple
Programvaror 1991
Mac OS 8

Copland omdirigerar hit. För kompositören, se Aaron Copland.

Mac OS 8 är ett operativsystem för Macintosh-datorer från Apple som släpptes den 26 juli 1997. Den ersatte System 7. Många nyheter i systemet härrörde från det ambitiösa men misslyckade försöket att ur Mac OS skapa ett helt nytt, modernt operativsystem – "Copland".

Mac OS 8-versioner

Påskägg 
Om du befinner dig i Apple-menyn vid "Om den här datorn" och håller ned Control-, Alt och Command-tangenten samtidigt ändras texten till "Om Mac OS-teamet".

Referenser

Externa länkar 
Teknisk notering TN1102 Mac OS 8 Information för utvecklare från Apple
Teknisk notering TN1121 Mac OS 8.1 Information för utvecklare från Apple
Teknisk notering TN1142 Mac OS 8.5 Information för utvecklare från Apple
Teknisk notering TN1163 Mac OS 8.6 Information för utvecklare från Apple
Mac OS 8-kompatibel hårdvara

Operativsystem
Operativsystem utvecklade av Apple
Programvaror 1997
Irma Björck

Irma Lovisa Björck, född Krook 14 december 1898 i Stockholm, död där 25 januari 1993, var en svensk opera- konsert- och operettsångare (mezzosopran).

Biografi
Björck debuterade 1926 efter studier vid operaskolan 1925–1926 som Nancy i Martha. I början av sin karriär tilldelades hon mest så kallade byxroller. I mitten av 1930-talet övergick hon till mer renodlade sopranroller och mot slutet av 1930-talet och under större delen av 1940-talet sjöng hon främst Wagner. Andra världskrigets utbrott förhindrade en internationell karriär, men hon gästspelade efter kriget i London och Barcelona. Hennes sista roll blev Brynhilde i Ragnarök 1949. 

Hon utsågs 1943 till hovsångare. och blev 1947 ledamot av Kungliga Musikaliska Akademien. 

Irma Björck var dotter till grosshandlaren Nils Krook och Anna Jacobsson. Hon gifte sig 1918 med sedermera generalmajor Gottfrid Björck.

Utmärkelser 
 Hovsångare 1943
 Litteris et Artibus 1940

Roller i urval
 Octavian i Rosenkavaljeren
 titelrollen i Suppés Boccaccio
 Sylva Varescu i Csardasfurstinnan
 Eurydike i Orfeus i underjorden
 Leonore i Fidelio 
 Elisabeth i Tannhäuser
 Brangäne i Tristan och Isolde
 Kundry i Parsifal
 Brünnhilde i operans årliga framförande av Nibelungentrilogin

Diskografi
Wagner in Stockholm : recordings 1899-1970. Bluebell CD02-2698--2701. 2002. – Innehåll: 26. War es so schmählich ur Die Walküre = Valkyrian ; 28. Mir schwankt der Boden ; Mein lieber Schwan ur Lohengrin.
Odeon 1926–1934. Albophone AMC 91108. 1991. – Innehåll: 6. Hav tack / G. Nordqvist, G. Tegengren.

Källor 

 Sørensen, Inger, Operalexikonet, s. 72–73, Forum, 1993, .

Svenska operasångare under 1900-talet
Svenska mezzosopraner
Svenska hovsångare
Kvinnor
Födda 1898
Avlidna 1993
Mottagare av Litteris et Artibus
Sångare från Stockholm
Ledamöter av Kungliga Musikaliska Akademien
Cinsault

Cinsault eller Cinsaut är en blå vindruva av arten Vitis Vinifera som bland annat återfinns i Libanesiska viner (Chateau Musar), Sydafrikanska viner och i Languedoc-Roussillon-viner (Sydfrankrike). I Frankrike förekommer även namnet Oeillade. Druvan är rikbärande och kräver, för att nå högre kvalitet på vinerna, att skördeuttaget hålls nere. Den används ibland för att runda av den kraftigare Carignan.

I Sydafrika kallas den ibland Hermitage och den har där korsats med Pinot Noir och gett druvan Pinotage.

Vindruvor
Mac OS 9

Mac OS 9 är ett operativsystem skapat för Macintoshdatorer. Den första versionen släpptes i oktober 1999. Operativsystemet är det sista i raden av de operativsystem som numera benämns som classic ('klassisk'). 

Apple har därefter övergått till att utveckla ett operativsystem som kallas Mac OS, som bygger på en variant av den unixliknande BSD. Den första versionen av Mac OS X inkluderade många av de funktioner som var nya i Mac OS 9 (se nedan).

Nyheter
Bland nyheterna i Mac OS 9 fanns kanalfunktionerna i sökfunktionen Sherlock 2, som gjorde det möjligt att söka på Internet direkt i operativsystemet, liksom ett nytt, metalliskt utseende hos Quicktime. Andra nyheter inkluderade:

 Stöd för Apples Internettjänster, Itools – senare under namnen .Mac, Mobileme och Icloud.
 Inbyggt stöd för multipla användarkonton.
 Samlad funktion för systemuppdateringar.
 Stöd för ljud genom USB.
 Stöd för filer större än 2 GB.
 CD-bränning direkt i Finder.

"Classic"
Mac OS 9 kunde/kan köras på en PowerPC-dator med Mac OS X, via kompatibilitetsläget "Classic". Detta gäller Mac OS X-versioner fram till och med 10.4

Referenser

Operativsystem
Operativsystem utvecklade av Apple
Programvaror 1999
Xanadu 2.0

För andra betydelser av ordet Xanadu, se Xanadu (olika betydelser).

Xanadu 2.0  är den fastighet i Medina utanför Seattle i delstaten Washington, USA där datapionjären Bill Gates bor. Namnet anspelar på Xanadu som var en förverkligad vision som visade hur ett eventuellt framtida boende skulle kunna tänkas se ut. Både Xanadu och Xanadu 2.0 använder sig av datorer för att hantera kommunikation med mera. Den ursprungliga versionen är numera riven.

Huset är mycket avancerat. Som exempel anpassar sig temperaturen samt konstverken efter önskemål från den person som är i rummet. Huset är värderat till cirka 125 miljoner dollar.

Externa länkar
 Xanadu 2.0 - Google Maps
 Mer om huset

Byggnader och anläggningar i Washington
Bostadshus
La Salle, Italien

La Salle är en stad i Valle d'Aosta i Italien. Kommunen hade  invånare (2017) och har italienska och franska som officiella språk. La Salle gränsar till kommunerna Avise, Courmayeur, La Thuile, Morgex och Saint-Rhémy-en-Bosses.

Källor

Externa länkar 

 Officiell webbplats

   

Orter i Valle d'Aosta
Kommuner i Valle d'Aosta
Kőbánya-Kispest

Kőbánya-Kispest är en järnvägsstation i den ungerska huvudstaden Budapest.

Förutom järnvägsstation finns här även en tunnelbanestation, starthållplatsen för linje M3 i Budapests tunnelbana. Tunnelbanestationen invigdes år 1980. Det finns även bussförbindelser till Budapest-Ferenc Liszts internationella flygplats.

Budapests tunnelbanestationer
Järnvägsstationer i Ungern
Järnvägsstationer invigda 1980
1980 i Ungern
Mexikói út

Mexikói út är en tunnelbanestation i Budapests tunnelbana i Ungern. Stationen är den sista stationen på den gula linjen och ligger i den nordöstra delen av staden.

Budapests tunnelbanestationer
Järnvägsstationer invigda 1973
1973 i Ungern
Begravningsmask

Begravningsmasker användes i ett flertal olika tidiga civilisationer för att täcka ansiktet på en avliden person. Syftet med dessa masker var att skydda och behålla de fysiska karakteristika av den avlidnes ansikte och även fungera som en ersättning ifall den avlidnes huvud försvann eller skadades. Man trodde att när själen återvände till graven så skulle den ännu känna igen sin kropp med hjälp av masken. Dessa masker var inte menade som exakta porträtt av den avlidne, utan var en mer idealiserande representation av hur personen ville se ut i livet efter detta.

I Egypten var den största delen av begravningsmaskerna gjorda av en form av kartong (papyrus eller linne som täckts med gips) och de var billiga, lätta att forma och måla. Begravningsmaskena kunde även tillverkas av trä eller värdefulla metaller men dessa var reserverade för de rika och enbart kungliga kunde ha råd med masker i guld eller silver.

Begravningsmasker har även återfunnits i andra delar av världen, bland annat i Chimukulturens gravar i Peru.

Se även
Ända in på 1900-talet var det inte ovanligt att man gjorde dödsmasker för att avbilda den dödes sista anletsdrag.

Begravning
Carl J. Sundevall

Carl Jacob Sundevall, född 22 oktober 1801 i Högestads socken, Skåne, död 2 februari 1875 i Stockholm, var en svensk zoolog. Han var bror till läkaren Fredrik Emil Sundevall och sjömilitären Henrik Ludvig Sundevall.

Sundevall blev student vid Lunds universitet 1817, filosofie magister 1823 och docent i ekonomi 1826. Efter en resa till Ostindien mellan 1827 och 1828 avlade han medicine licentiatexamen 1829 och blev medicine doktor följande år.

År 1833 blev han intendent vid Naturhistoriska riksmuseet i Stockholm och utnämndes 1836 till adjunkt i zoologi och ekonomi i Lund. Återkommen från den 1838 företagna franska Rechercheexpeditionen till bland annat Spetsbergen förordnades han 1839 till intendent och professor vid nämnda museum. Åren 1841–1871 arbetade han vid avdelningen för ryggradsdjur.

Sundevall var ledamot av Kungliga Fysiografiska Sällskapet i Lund (1825), Kungliga vetenskapsakademien (1839), Vetenskaps- och vitterhetssamhället i Göteborg (1840), Kungliga Lantbruksakademien (1844) och Kungliga Vetenskaps-Societeten i Uppsala (1851). Sundevalls flesta arbeten behandlar ryggradsdjurens systematik. I Methodisk öfversigt af idislande djuren (1844) lämnade han ett förtjänstfullt bidrag till kännedomen om dessa djurs släktskapsförhållanden. Hans Lärobok i zoologien (1835) med tillhörande handatlas användes länge vid läroverken.

Hans betydelsefullaste arbeten ligger inom ornitologins område, där han behandlade delar av fåglarnas anatomi. Till hans mest beaktade arbeten hör Methodi naturalis avium disponendarum tentamen (1872–1873), Svenska foglarne (1856–1871) och Conspectus avium picinarum (1866). Sundevall gjorde även ett förslag till användning av fonetiska bokstäver.

Källor

Noter

Svenska zoologer under 1800-talet
Svenskt museifolk
Professorer vid Naturhistoriska riksmuseet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Ledamöter av Lantbruksakademien
Ledamöter av Kungliga Vetenskaps- och Vitterhetssamhället i Göteborg
Ledamöter av Kungliga Fysiografiska Sällskapet i Lund
Ledamöter av Kungliga Vetenskaps-Societeten i Uppsala
Personer från Högestads socken
Födda 1801
Avlidna 1875
Män
Ugglan
Res Publica (boktidskrift)

Res Publica (se res publica) är en teoretisk och litterär boktidskrift som mellan 1985 och 2010 gavs ut av Brutus Östlings Bokförlag Symposion med säte i Göteborg, tidigare i Stehag. Den utkom med fyra nummer om året. 

Jämsides med Kris, som hade en mer renodlat litterär och dekonstruktivistisk inriktning, spelade Res Publica under det sena 1980-talet en ledande roll i introduktion och diskussion av postmodern filosofi och politisk-historisk debatt i Sverige. Tidskriften hade länge en klart urskiljbar akademisk vänsterprägel och publicerade under några år mera av Michel Foucault, Walter Benjamin, Theodor Adorno och dessas efterföljare än någon annan i Sverige.

Källor

Externa länkar
Res Publicas webbplats hos Symposium förlag

Svenska tidskrifter
Tidskrifter startade 1985
Tidskrifter nedlagda 2010
Fortuna

Fortuna, eller Fru Fortuna, är slumpens och lyckans gudinna i romersk mytologi och motsvaras av grekernas Tyche. Hon kan sägas vara ett slags personifikation av ödet i betydelsen händelsernas gång, ofta under namnet Fors Fortuna. Datumet 11 juni var tillägnad henne. 

Servius Tullius lär ha infört gudinnans dyrkan i Rom, där många tempel byggdes till hennes ära och bland andra hade hon ett tempel i Forum Boarium. Hon dyrkades under en mängd olika tillnamn. Hennes släktskapsförhållanden till andra gudar är oklara men i allmänhet ansåg poeterna att hon var dotter till Jupiter.

Ibland framställs Fortuna med bindel för ögonen och ett hjul ("Lyckans hjul"), obeständighetens symbol, i händerna, ibland avbildas hon med ett ymnighetshorn i vänstra handen och i den högra ett skeppsroder. Ibland står hon i stället på ett klot eller ett hjul.

Källor 
 Nordisk familjebok
 Antikens historier av Alf Henrikson (1958)

Se även 
19 Fortuna

Gudar i romersk mytologi
Ödesgudar
Allativ

Allativ är ett kasus i nominas deklination och det räknas som ett yttre lokalkasus. 

Allativen betecknar det vartill någonting tillkommer eller varpå någonting lägges. I svenskan uttrycks allativrelationen vanligtvis genom att prepositionen "på" eller "till" ställs framför det aktuella ordet. Exempel: Jag lägger nycklarna på bordet (på finska Laitan avaimet pöydälle) eller Jag ska gå till bilen (menen autolle).

Allativändelser
Finska: -lle

Finska
Utöver "rörelse mot/till/på" kan kasus allativ i finska även användas i betydelsen "åt (någon)" (liknar därvid dativ i andra språk).

Exempel:
 Rörelse mot/till/på: Kirja putosi lattialle - Boken föll till/på golvet
 Åt: Annan lahjan vaimolleni - Jag ger en present åt min fru
 Finskans verb anses uttrycka rörelse: Te unohditte harjan pihalle - Ni glömde kvar borsten på gården och Hän jäi jäljelle - Han blev efter

Källor
Karlsson, F., Finsk grammatik, Helsingin Liikekirjapaino Oy, 1979, )

Noter 

Kasus
Fiqh

Fiqh (arabiska: فقه, kunskap, förståelse) är islamisk rättslära. Fiqh söker framför allt lösningar på de problem för vilka Koranen inte ger klart och entydigt besked, men resonerar också kring vilka omständigheter som kan leda till att i Koranen klart formulerade straff kan ändras. 

Rättslärda (fuqahá) tolkar hur shari'a ska tillämpas. Det som har betydelse för hur strafftillämpningen ser ut beror på flera olika faktorer. Bland fuqahá finns en viktig funktion, den som utövas av muftin, en rättskonsult med uppgift att utfärda auktoritativa sakkunnigyttranden (fatwa) i konkreta fall. Detta är tänkt att fungera som en vägledning för den kadi (domare) som dömer i det aktuella fallet. Något som dock historiskt sett spelat minst lika stor roll för tolkningen är makthavarnas vilja (urf, "det som är känt"). Det sistnämnda räknas inte in i shari'a.

Det som enligt fiqh ska vägas in i hur ett rättsfall bedöms är Koranen, hadither, och ijma (konsensus). Shiiterna erkänner dock inte den sorts ijma som andra rättskolor definierar det, och förkastar alla hadither som inte någon av de shiitiska imamerna godkänt.

Synen på muslimska rättsläror har gjort att olika sunnitiska rättsskolor (madhhab)s tagit form, parallellt med varandra. På 1200-talet resulterade det i etablerandet av fyra stora skolor, den hanafitiska, den malikitiska, den shafiitiska och den hanbalitiska. Skolorna har alla fått sitt namn efter den person som anses ha lagt grunden för skolan. De grundläggande punkterna är gemensamma men däremot skiljer sig de olika skolorna åt dels i geografisk spridning men även i frågor rörande mindre detaljer, framför allt i synen på ritualer. Deras uppfattning av huruvida icke-islamiska sedvänjor får tillämpas jämsides med shari'a och i så fall i vilken omfattning är en annan faktor som skiljer dem åt. Emellertid råder det ingen osämja mellan skolorna. I stället ser man antalet rättskolor som en enhet i mångfald, (ikhtilaf) ett tecken på att sanningen är svår för människan att till fullo förstå och mångbottnad.

De fyra skolbildningarna betraktas av sunniterna som likvärdiga och i praktiken har det visat sig nödvändigt att vid stora lärosäten meddela undervisning i samtliga.

Islamiska rättslärda (fuqaha) har utvecklat ett graderingssystem (al-ahkam al-khamsah). Systemet består av fem nivåer som i sin tur delas in i underkategorier och används för att värdera människans handlande: 1) Wajib eller fard är plikt för varje mukalaff. Allt som är wajib/fard är klart och bestämt påbjuden av Allah och därför är straffbar att underlåta. 2) Mandub betyder ”rekommenderat handlande”. I många rättskolor madhhab är Mandub används som en synonym till sunna och mustahabb.  3) Mubah betyder ”tillåtligt” och inkluderar handlingar som har varken bättre eller sämre motsvarigheter. 4) Makruh 5) Haram betyder ”förbjudet”.

Källor

Referenser 
 Muhammad Hashim Kamali, Principles of Islamic Jurisprudence
 Fejzullah Hadzjbarjric " Ilmihal: Praktisk Islam"
 Jan Hjärpe "Islam och traditionen. Religion i förändring"
 Josepf Schacht " An Introduction To Islamic Law"

Islamisk rättslära
Xanadu (byggnad)

Xanadu var en serie experimentella byggnader som uppfördes i slutet på 1970-talet och början av 1980-talet i olika delar av USA.

Det första byggdes 1979 i Wisconsin och ytterligare två byggdes i Kissimmee i Florida och i Gatlinburg i Tennessee. Byggnaderna kännetecknades bland annat av att de var tidiga med att använda datorer som stöd för kommunikation och styrning samt att de var byggda med okonventionella metoder och byggnadsmaterial. Husens rundade former i polyuretan framställdes genom gjutning över en uppblåsbar form.

Byggnaderna blev med tiden turistattraktioner men de förlorade i popularitet när datorerna blev omoderna och revs dels i början av 1990-talet, dels 2005.

Källor

Byggnadstyper
Byggnader och anläggningar i Wisconsin
Byggnader och anläggningar i Tennessee
Byggnader och anläggningar i Florida
Ej längre existerande byggnader i USA
Skottsäkerhet

Skottsäkerhet avser kulavstötande eller kulbromsande effekt vid beskjutning av kulammunition från handeldvapen. Begreppet appliceras främst hos pansarskydd avsett mot sådana ballistiska hot. 

Beroende på skjutavstånd, kaliber, kulans anslagshastighet och det skyddande materialets kvalitet uppnår man större eller mindre grad av skydd. En tillämpning är skottsäkra västar där det finns många olika sorters kulavstötande material, till exempel kevlar. En annan tillämpning är bilrutor av skottsäkert glas.

Skyddsgrader 
Det finns olika skyddsgrader av skottsäkerhet beroende på det kulavstötande materialet. Låg skyddsgrad avses mot låghastighetskulor från till exempel pistolammunition, medan hög skyddsgrad avses mot höghastighetskulor från gevärsammunition, etc. Kommersiellt brukar skyddsgrader ha ett förhållande till vikt och kostnad, varav lägre skyddsnivåer förekommer som tillfredsställare.

Lägre skyddsgrader av ballistiskt skydd finns även, kallat 'splitterskydd', vilket har splitteravstötande eller splitterbromsande effekt men ej förmåga att motstå kulor.

Se även 
Skottsäkert glas
Skottsäker väst

Skyddsutrustning
Säkerhet
Kayan Murik

Kayan Murik är ett utrotningshotat malajo-polynesiskt språk som talas i Malaysia (Sarawak). Antalet talare är idag 1120.

Språk i Malaysia
Utrotningshotade språk
Malajo-polynesiska språk
Adessiv

Adessiv är ett kasus i nominas deklination och det räknas som ett yttre lokalkasus. 

Adessiv betecknar det varpå någonting befinner sig. I svenskan uttrycks adessivrelationen vanligtvis genom att prepositionen "på" ställs framför det aktuella ordet. Exempel: nycklarna ligger på bordet (på finska avaimet ovat pöydällä, på estniska: võtmed on laual).

Adessivändelser
 Estniska: -l
 Finska: -lla, -llä
 Ungerska: -nál, -nél

Finska
Utöver "befintlighet på" kan kasus adessiv i finska även användas i andra betydelser, som ägare, instrument (liknar därvid instrumentalis i andra språk), tidsangivelser och sätt.

Exempel:
 Befintlighet på: Matto on lattialla - Mattan är på golvet
 Befintlighet "vid": Suomen rajalla - vid finska gränsen
 Ägaren: Pertillä on uusi vene - Pertti har en ny båt
 Instrument: Syön keittoa lusikalla - Jag äter soppa med sked
 Tid: Talvella voi hiihtää - Om vintern kan man skida/åka skidor
 Sätt: Puhukaa kovalla äänellä! - Tala med hög röst!

Referenser

Noter

Källor

 Karlsson, F., Finsk grammatik, Helsingin Liikekirjapaino Oy, 1979, )

Kasus