Tulpansläktet

Tulpansläktet eller tulpaner (Tulipa) är ett släkte som ingår i familjen liljeväxter. De är lökväxter med breda blad. Blommorna sitter enstaka eller några få på samma stjälk. Som alla liljeväxter har de sextaliga blommor. Kalkbladen är sex stycken stora (tre yttre och tre inre) och sex ståndare samt en tretalig synkarp pistill. 

Växtens namn härstammar från det persiska ordet för turban, dulband.

Det finns omkring hundra olika vilda arter av tulpaner. Därutöver finns en stor mängd hybrider och sorter. I handeln delas tulpaner in dels efter hur blomman ser ut, dels efter blomningstid och dels finns andra särskilda grupper.

Historia 
Släktet kommer ursprungligen från södra Europa, norra Afrika och delar av Asien. Den största artrikedomen finns i Pamir och på stäppområdena i Kazakstan.

Trädgårdstulpanen kom till Europa från Osmanska riket på 1500-talet, närmare bestämt introducerades de av Vatikanens sändebud Ogier Ghiselin de Busbecq 1554. Till Holland, tulpanernas land framför alla andra, kom den med Carolus Clusius, en flamländare som kallades till chef för den nygrundade botaniska trädgården i Leiden 1590. Han försökte förgäves hindra att hans exklusiva växter spreds; snart hade så många lökar stulits att det växte upp en stor industri med lökförsäljning. I 1600-talets Holland blev tulpaner otroligt eftertraktade och det utbröt en hänsynslös spekulationsmarknad. En enda tulpanlök kunde i extrema fall inbringa summor på flera tusen gulden, motsvarade en tredjedels normal årslön. Denna spekulativa finansbubbla, som kallades för tulpanmanin, sprack till slut, liksom alla "bubblor". Fortfarande är tulpaner starkt förknippade med Nederländerna där man varje år anordnar tulpanfestivaler.

Exakt när tulpanen kom till Sverige är ovisst, men den första som dokumenterade tulpanodling var Olof Rudbeck d.ä. som tog med sig frön och lökar från en resa till Holland. 1685 hade han 38 olika slags tulpaner i sin botaniska trädgård i Uppsala.

De tulpaner som var mest populära på 1600-talet var polkagrisrandiga och enkelblommande.

Grupper 
I trädgårdar odlas till största delen hybrider av olika slag. Dessa delas in i 14 grupper. Tidigare kallades grupperna för divisioner.

 Division 1: Tidiga enkelblommiga tulpaner (T. gesneriana Tidiga Enkelblommiga Gruppen) blommar i april-maj
 Division 2: Tidiga fylldblommiga tulpaner (T. gesneriana Tidiga Fylldblommiga Gruppen) blommar i april-maj, och är vanliga som snittblommor, omkring 25 centimeter höga.	
 Division 3: Triumftulpaner (T. gesneriana Triumph-Gruppen) är hybrider mellan darwinhybridtulpan och tidiga enkelblommiga tulpaner.	
 Division 4: Darwinhybridtulpaner (T. Darwinhybrid-Gruppen)	
 Division 5: Sena enkelblommiga tulpaner (T. gesneriana Sena Enkelblommiga Gruppen) blommar i maj-juni och är omkring 50 centimeter höga.	
 Division 6: Liljetulpaner (T. gesneriana Liljeblommiga Gruppen) är senblommande och kronbladen är avsmalnande och böjer sig utåt.
 Division 7: Franstulpaner (T. gesneriana Fransblommiga Gruppen) har fransiga kronblad.	
 Division 8: Grönbandad tulpaner (T. gesneriana Viridiflora-Gruppen) har gröna strimmor på kronbladens utsidor.	
 Division 9: Rembrandttulpaner (T. gesneriana Rembrandt-Gruppen) är flerfärgade.	
 Division 10: Papegojtulpaner (T. gesneriana Papegoj-Gruppen) är kända sedan 1665 och har förvridna kronblad.
 Division 11: Sena fylldblommiga tulpaner (T. gesneriana Sena Fylldblommiga Gruppen)	
 Division 12: Kaufmanntulpaner (T. Kaufmanniana-Gruppen)	
 Division 13: Kejsartulpaner (T. Fosteriana-Gruppen)	
 Division 14: Påfågelstulpaner (T. Greigii-Gruppen)	
 Division 15: omfattar alla rena arter.

Andra indelningar är:

 Neotulpaner är förvildade tulpaner som bland annat förekommer på Gotland, och blommar sent 
 Botaniska tulpaner är mycket kortvuxna och växer gärna i stenpartier. Till botaniska tulpaner hör arter som violtulpan (Tulipa humilis), näckrostulpan (Tulipa kaufmanniana), flocktulpan (Tulipa tarda), bokharatulpan, men även sortgrupper som kaufmanntulpaner (T. Kaufmanniana-Gruppen) och kejsartulpaner (T. Fosteriana-Gruppen).

Arter 
I Catalogue of Life listas följande 112 arter:

 Tulipa affinis
 Tulipa agenensis
 Tulipa albanica
 Tulipa albertii
 Tulipa aleppensis
 Tulipa altaica
 Tulipa anisophylla
 Tulipa armena
 Tulipa banuensis
 Tulipa biebersteiniana
 Tulipa biflora - Miniatyrtulpan
 Tulipa bifloriformis
 Tulipa boettgeri
 Tulipa borszczowii
 Tulipa botschantzevae
 Tulipa brachystemon
 Tulipa butkovii
 Tulipa carinata
 Tulipa celsiana
 Tulipa cinnabarina
 Tulipa clusiana - Italiensk tulpan
 Tulipa cretica
 Tulipa cypria
 Tulipa dasystemon
 Tulipa dasystemonoides
 Tulipa dubia
 Tulipa eichleri
 Tulipa faribae
 Tulipa ferganica
 Tulipa florenskyi
 Tulipa fosteriana - Eldtulpan
 Tulipa gesneriana - Tulpan
 Tulipa greigii - Strimtulpan
 Tulipa grey-wilsonii
 Tulipa gumusanica
 Tulipa hageri
 Tulipa harazensis
 Tulipa heteropetala
 Tulipa heterophylla
 Tulipa heweri
 Tulipa hissarica
 Tulipa hoogiana
 Tulipa humilis - Violtulpan
 Tulipa hungarica
 Tulipa iliensis
 Tulipa julia
 Tulipa karabachensis
 Tulipa karamanica
 Tulipa kaufmanniana - Näckrostulpan
 Tulipa kolpakowskiana
 Tulipa kopetdaghensis
 Tulipa korolkowii
 Tulipa korshinskyi
 Tulipa koyuncui
 Tulipa krauseana
 Tulipa kuschkensis
 Tulipa lanata
 Tulipa lehmanniana
 Tulipa libanotica
 Tulipa linifolia
 Tulipa lownei
 Tulipa maximowiczii
 Tulipa micheliana
 Tulipa mogoltavica
 Tulipa mongolica
 Tulipa montana
 Tulipa neustruevae
 Tulipa nitida
 Tulipa oreophila
 Tulipa orithyioides
 Tulipa orphanidea
 Tulipa orthopoda
 Tulipa ostrowskiana
 Tulipa patens
 Tulipa persica
 Tulipa platystemon
 Tulipa polychroma
 Tulipa praestans - Anemontulpan
 Tulipa primulina
 Tulipa prolongata
 Tulipa pulchella
 Tulipa regelii
 Tulipa rhodopea
 Tulipa saxatilis
 Tulipa scharipovii
 Tulipa schmidtii
 Tulipa sinkiangensis
 Tulipa sogdiana
 Tulipa sosnowskyi
 Tulipa sprengeri
 Tulipa stapfii
 Tulipa suaveolens
 Tulipa subbiflora
 Tulipa subpraestans
 Tulipa subquinquefolia
 Tulipa sylvestris - Vildtulpan
 Tulipa systola
 Tulipa tarbagataica
 Tulipa tarda - Flocktulpan
 Tulipa tetraphylla
 Tulipa thianschanica
 Tulipa tschimganica
 Tulipa tubergeniana
 Tulipa turcomanica
 Tulipa turkestanica - Dvärgtulpan
 Tulipa ulophylla
 Tulipa undulatifolia
 Tulipa uniflora
 Tulipa uzbekistanica
 Tulipa vvedenskyi
 Tulipa wendelboi
 Tulipa zenaidae

Giftighet
Trots att tulpanlökar har ätits under tider av svält och att tulpaner är så begärliga för rådjur är de lite giftiga. Tulpaner kan ge förgiftningssymptom som liknar de som stormhatt ger, men lindrigare.

Bilder

Källor 

 Din trädgård, huvudred. Karin Berglund (Sthlm 1996)
 Tulpan , huvudred. Cecilia Wingård (Simrishamn 1999)
 Tulpaner. Yvonne Nenander (Prisma 2001)

Se även 
1095 Tulipa

Externa länkar 

 Tulpanarter

Liljeväxter

kk:Сепкілгүл