kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Meteoroid

En meteoroid (eller meteorid) är ett litet interplanetärt objekt av sandkorns- till klippblocksstorlek. 

Det synliga ljusspår som uppstår när en meteoroid passerar genom en atmosfär, och på grund av friktionen upphettas så att den lyser, kallas meteor (i vardagligt tal "stjärnfall"). Storleksmässigt finns ingen allmänt accepterad definition av en meteoroid, men den är större än interplanetariskt stoft och mindre än en asteroid. Brittiska Royal Astronomical Society använder gränserna 100 µm och 10 m i diameter. Många meteoroider är delar av en större ström, oftast med ursprung hos en komet, vilka kan ge upphov till meteorregn när strömmen korsar jordens bana. Andra meteoroider är helt sporadiskt spridda.

Meteoroiders beståndsdelar kan avgöras när de passerar jordens atmosfär genom att undersöka ljusspektrat hos de resulterande meteorerna. Deras påverkan på radiosignaler ger också information, vilket är speciellt användbart dagtid när det annars är svårt att observera meteoroider. Mätningar har visat att meteorer kan vara snöbollsliknande objekt med en densitet bara en tredjedel av vattenis, medan andra nickel- och järnrika meteoroider har hög densitet. En relativt liten andel meteoroider träffar jordens atmosfär vid en mycket flack vinkel och passerar ut i rymden igen vilket kan ge upphov till en spektakulär eldboll som färdas över himlen.

Se även 
 Meteor
 Meteorit
 Asteroid
 Komet
 Bolid

Källor

Noter
Wilhelm Röntgen

Wilhelm Conrad Röntgen, född 27 mars 1845 i Lennep, död 10 februari 1923 i München, var en tysk fysiker. Han blev, för sin upptäckt av röntgenstrålningen, den förste nobelpristagaren i fysik. Han var professor i Hohenheim 1875, därefter i Strassburg, Giessen, Würzburg och från 1900 i München.

Den 31 oktober 2004 uppkallades grundämne 111 i periodiska systemet efter honom och fick namnet röntgenium.  

Asteroiden 6401 Roentgen är uppkallad efter honom.

Biografi 

Wilhelm Röntgen föddes som enda barn till Friedrich Röntgen och hans fru Charlotte Constanze, född Frowein, i Lennep i västra Preussen. 1848 flyttade familjen till Apeldoorn i Nederländerna. Mellan 1861 och 1863 gick Röntgen i skolan i Utrecht. Av disciplinära skäl blev han tvungen att lämna skolan utan att ha avlagt någon examen. Trots det började Röntgen i november 1864 att studera på Eidgenössisches Polytechnikum i Zürich. Detta var möjligt tack vare att man på den tiden där antog studenter enbart genom antagningsprov. I augusti 1868 avlade Röntgen sin ingenjörsexamen. Efter det studerade han för August Kundt. I juni 1869 doktorerade Röntgen i fysik vid Universitetet i Zürich med en avhandling om gaser.

Karriär 
År 1870 följde Röntgen med Kundt till Universitetet i Würzburg och 1873 började han att arbeta vid universitetet i Strasbourg. 1875 blev han professor vid lantbruksakademien i Hohenheim i Württemberg och blev tysk medborgare. 1876 återvände han till Strasbourg för att bli professor i fysik och 1879 utnämndes han till ordförande för fysik vid Universitetet i Giessen. 1888 blev han ordförande för fysik vid Universitetet i Würzburg och år 1900 vid Universitetet i München, genom ett särskilt önskemål från Bayerns regering. 
 
Röntgen hade släktingar i USA och hyste en tid planer på att emigrera dit. Han accepterade en utnämning vid Columbia University i New York och hade till och med köpt biljetter för resan men när första världskriget bröt ut 1914 ändrade han dessa planer och blev sedan kvar i München under resten av sin karriär. Röntgen avled 1923 av magcancer. Man tror inte att denna cancer berodde på den joniserande strålning han utsatte sig för i arbetet med röntgenstrålning. Han utsatte sig bara under korta perioder och var en av de första som använde skyddande blyplåtar.

Röntgen var från 1899 ledamot av svenska Kungliga Vetenskapsakademien. En bergstopp på Antarktis och en krater på månen är uppkallade efter honom, liksom den gamla mätenheten Röntgen.

Källor

Externa länkar 

 Nobelprize.org, Nobelpriset i fysik 1901
 Nobelprize.org, Wilhelm Röntgen - Biografi

Personer från Remscheid
Tyska professorer i kemi
Tyska professorer i fysik
Personer verksamma vid universitetet i Gießen
Personer verksamma vid Münchens universitet
Tyska nobelpristagare
Nobelpristagare i fysik
Mottagare av Matteuccimedaljen
Mottagare av Rumfordmedaljen 
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Tyska eponymer
Walhalla
Födda 1845
Avlidna 1923
Män
Alumner från ETH Zürich
Alumner från Zürichs universitet
Alumner från Utrechts universitet
Alumner från Strasbourgs universitet
Alumner från Münchens universitet
Pansexualitet

Pansexualitet är en sexuell läggning där personen känner emotionell/sexuell dragning till personer oberoende av biologiskt kön eller könsidentitet. Pansexualitet kan anses som en egen sexuell läggning, i liknelse med bisexualitet i en bredare form, där det beskrivs som att intresset ligger i "personligheten och inte könet".

Pansexualitet som begrepp myntades av Sigmund Freud. Det har senare vidareutvecklats bland annat av radikalfeministiska teoretikern Shulamith Firestone.

Se även
Heterosexualitet
Homosexualitet
Könsdysfori

Källhänvisningar 

Feminism
Sexuell läggning
Sexuell attraktion
Karel Čapek

, född 9 januari 1890 i Malé Svatoňovice i Österrike-Ungern, död 25 december 1938 i Prag i Tjeckoslovakien, var en tjeckisk författare, som bland annat skrev science fiction. 

Čapek föddes i Riesengebirges industridistrikt och kom tillsammans med brodern Josef Čapek som student till Prag. Bröderna skrev tillsammans sina första litterära verk. Karel blev snart berömd som dramatiker med sina egensinniga moderna samhällssatirer. Hans stora genombrott kom dock senare som romanförfattare med romanen Krakatit (1924).

I pjäsen R.U.R. beskriver han hur människolika maskiner börjar användas till tungt arbete och till slut gör uppror mot människorna. Han var först med att använda ordet robot om sådana maskiner: "robota" betyder "trälarbete" eller "hårt slit" på tjeckiska.

Hans sista och mest kända verk är Salamanderkriget. I den upptäcker människan en art av intelligenta salamandrar i Indonesien, som man fångar in, lär tala och att utföra olika slags arbete under vatten runt om i världen. Salamandrarna blir allt fler och börjar till slut spränga landbacken för att få mera plats. När boken slutar, går havet fram till staden Dresden, som är tysk och ligger nära Tjeckien. Čapek dog ett par år efter att han skrivit klart denna bok och några månader senare invaderade tyskarna Tjeckoslovakien.

Bibliografi (utgivet på svenska) 
 Krakatit (Krakatit) (översättare Ruth Wedin Rothstein, Geber, 1926)
 Ett år med min trädgård (Zahradníkův rok) (översättare Erik Frisk, A&W, 1934)
 R.U.R.: Rosumovi Univerzální Roboti: drama i 3 akter med en lustspelsprolog (R.U.R.) (översättare Knut Knutsson, radiobearbetning: C. A. Dymling, Radiotjänst, 1934). Ny översättning Eva Briis-Norén & Sam J. Lundwall, Fakta & fantasi, 1983 
 Meteor (Povětroň) (översättare Erik Frisk, Geber, 1935)
 Hordubal (Hordubal) (översättare Erik Frisk, Geber, 1936)
 Dasjenka: en hundvalps levnad (Dášeňka čili život štěněte) (översättare Vera von Kræmer, Geber, 1936)
 Salamanderkriget (Válka s mloky) (översättare Erik Frisk, Geber, 1936)
 Resan till Norden (Cesta na Sever) (översättare Bengt Ekström [m.fl.], Cavefors, 1976)
 Gudsfabriken (Továrna na absolutno) (översättare Eva Briis-Norén & Sam J. Lundwall, Lundwall Fakta & fantasi, 1988)
 Det poetiska vittnet: berättelser ur den ena fickan (Ur Povídky z jedné kapsy) (översättare Karin Mossdal och Ulla-Britt Frankby, Pegas, 1989)
 Den lyriske tjuven: berättelser ur den andra fickan (Ur Povídky z druhé kapsy) (översättare Karin Mossdal, Pegas, 1990)
 Små berättelser om stora ting: Karel Čapek 75, 2013, 1890-1938 (redaktör: Tora Hedin, översättning: Kristine Grinvalde [m.fl.], Slaviska institutionen, Stockholms universitet, 2013)

Källor 
 Svensk uppslagsbok, Lund 1930

Se även 
1931 Čapek

Externa länkar 
 

Tjeckiska science fiction-författare
Tjeckiskspråkiga författare
Födda 1890
Avlidna 1938
Män
Svensk uppslagsbok
Alumner från Karlsuniversitetet
Antifascister
Posen (olika betydelser)

Posen kan syfta på:

 Posen – äldre namn på staden Poznań i Polen
Provinsen Posen – en preussisk provins åren 1815-1920
Regierungsbezirk Posen – ett regeringsområde i ovannämnda provins
SMS Posen – ett tyskt slagskepp
Mellersta Finlands län

Mellersta Finlands län, fi. Keski-Suomen lääni, var ett län i Finland. Länet skapades 1 mars 1960 från delar av Vasa län, Tavastehus län, S:t Michels län och Kuopio län och upplöstes 1997. Länets område var nästan samma som landskapet Mellersta Finland. Mellersta Finlands läns residensstad var Jyväskylä. I samband med länsreformen 1997 blev det en del av Västra Finlands län den 1 september 1997.

Historik
Länet bildades 1 mars 1960 genom sammanslagning av områden från Kuopio, S:t Michels, Tavastehus län och Vasa län.

Kommuner som tidigare tillhört Kuopio län:
Hankasalmi och Konnevesi kommuner om totalt 1 092,0 km² land.
Kommuner som tidigare tillhört S:t Michels län:
Joutsa, Leivonmäki och Luhango kommuner om totalt 1 047,2 km² land.
Kommuner som tidigare tillhört Tavastehus län:
Jämsä, Jämsänkoski, Korpilax, Koskenpää, Muurame och Säynätsalo om totalt 1 854,4 km² land.
Kommuner som tidigare tillhört Vasa län:
Jyväskylä stad, Suolahti köping, Äänekoski köping, Jyväskylä landskommun, Kannonkoski, Karstula, Keuru, Kinnula, Kivijärvi, Konginkangas, Kyyjärvi, Laukas, Muldia, Petäjävesi, Pihlajavesi, Pihtipudas, Pylkönmäki, Saarijärvi, Sumiais, Toivakka, Urais, Viitasaari och Äänekoski landskommun om totalt 11 765,3 km² land.

1 januari 1974 tillfördes kommunen Kuhmois från Tavastehus län.

Kommuner 1997

Tidigare kommuner
Konginkangas
Koskenpää
Pihlajavesi
Säynätsalo
Äänekoski landskommun

Landshövdingar
Eino Palovesi 1960–1971  
Artturi Jämsén 1971–1976  
Kauko Sipponen 1976–1984  
Kalevi Kivistö 1985–1997

Källor

Finlands län före 1997
Munktells Mekaniska Verkstad

Munktells Mekaniska Verkstads AB var ett företag grundat av Johan Theofron Munktell i Eskilstuna 1832. Bolaget blev en del av Volvokoncernen 1950.

Historik
Johan Theofron Munktell grundade verksamheten, och sedan han 1835 med understöd av allmänna medel företagit en resa för att studera den engelska järnindustrin, utvidgades företaget till ett större ”mekaniskt faktori”, som 1859 utvidgades genom anläggningen av Klosterströms gjuteri. År 1853 tillverkade bolaget Sveriges första ånglok, den så kallade förstlingen och 1859 tillverkades Sveriges första tröskverk. Företaget hette då Eskilstuna Mekaniska Verkstad.

Bland Eskiltuna verkstads tillverkningar, vilka vann högt anseende och prisbelöntes såväl inom som utom Sverige, märks ångverk till de stora industrigrenarnas bruk, det första i Sverige byggda järnvägslokomotivet, de första inhemska maskinerna för gevärstillverkning i större skala, kupolen till observatoriet i Uppsala samt maskiner till Sörstafors trämassefabrik, vilken anläggning 1869–71 kom till stånd huvudsakligen genom hans medverkan. År 1879 ombildades företaget till aktiebolag och bytte namn till Munktells Mekaniska Verkstads AB. Vid Munktells död 1887 blev det sonen Johan Theofron Munktell junior och systersonen Theofron Boberg som tog över ansvaret för företaget och för att föra det munktellska arvet vidare.

Bolaget köpte 1917 upp E.V. Beronius mekaniska verkstads AB och 1929 AB Avancemotor.

En viktig produkt för Munktells Mekaniska Verkstads Aktiebolag var ånglokomobiler. En av företaget producerad lokomobil finns idag vid industriminnet Drängsmarks vatten- och ångsåg i Skellefteå. Den största representationen av Munktells lokomobiler finns emellertid vid  Rubens maskinhistoriska samlingar i Götene. 

År 1913 började firman med traktorproduktion. Den första traktorn, typ 30-40 levererades 1915 och var ett monster på 8,3 ton. Hundra år efter grundandet, det vill säga 1932, fusionerade bolaget med J & C G Bolinders Mekaniska Verkstad AB i Stockholm. Det nya bolaget fortsatte verksamheten i Eskilstuna under namnet AB Bolinder-Munktell. På Munktellmuseet finns en del av företagets historia dokumenterad.

Bildgalleri

Källor

Noter

Externa länkar
Artikel om Munktell på Eskilstunas hemsida
Historien om Munktells och vad som hände sedan.
 Volvo Construction Equipment historia
 Munktellmuseet

Ej längre existerande svenska verkstadsindustriföretag
Svenska tillverkare av jordbruksredskap
Sveriges industrihistoria
Företag i Eskilstuna
Företag bildade 1832
Företag upplösta 1932
Vektoranalys

Vektoranalys är ett område inom matematiken som handlar om reell analys i flera variabler av vektorer i 2 eller fler dimensioner. De flesta tillämpningar grundar sig på 3-dimensionell vektoranalys.

Vektoranalysen består av ett antal formler och problemlösningstekniker som är mycket användbara för ingenjörer och fysiker.

I ett vektorfält är varje punkt i rummet tilldelat en vektor. I ett skalärfält är varje punkt i rummet tilldelat en skalär. Till exempel är temperaturen i en pool ett skalärfält; för varje punkt i poolen finns en temperatur vilken anges med ett reellt tal. Hur vattnet strömmar i poolen är däremot ett vektorfält; i varje punkt kan vattnets hastighet och riktning mätas, vilket kan representeras av en hastighetsvektor.

Tre viktiga operatorer inom vektoranalysen:
 Gradient: mäter hastighet och riktning av förändringar i ett skalärfält; gradienten av ett skalärfält är ett vektorfält.
 Rotation: mäter ett vektorfälts tendens att rotera runt en punkt; rotationen av ett vektorfält är ett annat vektorfält.
 Divergens: mäter ett vektorfälts tendens att utgå ifrån eller närma sig en given punkt; divergensen av ett vektorfält är ett skalärt fält.

Exempel
Gradienten av temperaturfältet ovan ger en vektor i varje punkt, som hela tiden pekar mot varmare vatten (högre temperatur). Om skalärfältet betecknas med T, så skrivs gradienten av T som grad T eller ∇ T
Rotationen av vattnets hastighetsvektor ovan anger, löst talat, om det finns virvlar i vattnet. Ett vektorfält v har rotationen rot v, eller  ∇ × v
Divergensen av vattnets hastighetsvektor anger, löst talat, huruvida det i en punkt tillkommer mer vatten (divergensen positiv) eller strömmar ut vatten (divergensen negativ). Om v åter är hastighetsvektorn, så är divergensen ∇ · v

Flertalet analytiska resultat förstås lättare om man använder sig av tekniker från differentialgeometrin, vilken innehåller hela vektoranalysen och en del extra: exempelvis hur vektoranalysen generaliseras till högre dimensioner. Att det inte går att göra likadant i högre dimensioner som i tre dimensioner, beror bland annat på att det inte går att på ett naturligt sätt generalisera rotationsoperatorn.

Definitioner
Följande definitioner gäller i ett kartesiskt koordinatsystem (0, …, n), där basvektorerna är konstanta.
Låt f vara ett skalärfält definierat i en delmängd av ℝn. 
Gradienten av f definieras då som

Låt  = (v1, …, vn) vara en vektor och varje vi = vi(x1, …, xn) är en funktion definierad i en given delmängd av ℝn. Divergensen av  definieras då som 

Låt  = (v1, v2, v3) ∈ ℝ3, och varje vi(x1, x2, x3)  vara en funktion definierad i en given delmängd av ℝ3. 
Rotationen av  definieras då som

Tillämpningar
Vektoranalys är nödvändig för att uttrycka vissa partiella differentialekvationer inom fysiken, som Maxwells ekvationer inom elektrodynamik och Navier-Stokes ekvationer inom strömningsmekanik.

Se även

Gauss sats
Stokes sats
Integral
Kurvintegral
Ytintegral
Tabell över matematiska symboler
Lista över vektoridentiteter

Externa länkar
Domkyrkoförsamling

Domkyrkoförsamling är inom Svenska kyrkan en församling i en stiftsstad. 

Församlingskyrkan i en domkyrkoförsamling kallas domkyrka och kyrkoherden benämns domprost. Det finns 14 domkyrkoförsamlingar i Sverige, en för varje stift och en i Kalmar, som tidigare varit stiftsstad.
I Mariestad finns det en domkyrka, men församlingen kallas inte för domkyrkoförsamling.

Svenska domkyrkoförsamlingar och domkyrkor

Svenska kyrkan
Rot (olika betydelser)

Rot kan syfta på:
Rot – en växtdel
 Rotvälta – ett kullfallet träd där en stor del av trädets rotsystem med jord och stenar vräkts upp av fallet
Tandrot – en del av tanden
Rot-programmet – ett stimulansprogram för byggbranschen i Sverige, ofta kallat ROT-avdrag
Rot (tätort) – en tätort i Älvdalens kommun
 Rotälven – en älv, biflod till Österdalälven
 Rot – ett efternamn, se Roth (efternamn)

Matematiska begrepp
Rot (till ekvation) är ett annat namn på en lösning till en ekvation.
Rot av komplext tal. En n:te rot av ett komplext tal a+ib är ett tal z sådant att zn=a+ib. Varje komplext tal har exakt n komplexa rötter. Om b=0 får man en "rot av tal".
Rot av tal, betecknat med rottecken (). En n:te rot till ett tal a är ett tal x sådant att xn=a. Om n=2 kallas det kvadratrot. Om n=3 kallas det kubikrot. En rotekvation är en ekvation där den obekanta (x) förekommer under ett rotmärke.
Rot, engelska curl, se rotation (vektoranalys)

Språkvetenskap
Rotmorfem – inom morfologin en del av stammen i ett ord
Rot (lingvistik) – inom etymologin historiskt ursprungsord för besläktade ord

Se även
 Rötter
 Rote
 Roten – en sjö Kinda kommun i Östergötland
 batteri Roten - ett försvarsbatteri på ön Stora och Lilla Roten i Norrtälje skärgård

Källor

eo:ROT
fr:ROT
Rot-programmet

Rot-programmet är ett stimulansprogram för byggbranschen i Sverige i form av skattelättnader. ROT är en akronym för Reparation, Ombyggnad, Tillbyggnad, och en samlingsbenämning på åtgärder för att renovera och förbättra befintliga byggnader, främst bostadsfastigheter. Det har funnits sedan 1993.

Rot-avdrag åren 2004–2005 
Åren 2004–2005 gällde rot-avdraget för arbeten utförda mellan 15 april 2004 och 30 juni 2005, och kunde omfatta utgifter för underhåll, reparationer och om- och tillbyggnader. Skattereduktionen gällde villor, radhus, fritidshus, bostadsrätter och hyreshus med bostäder.

Regler 
 Den som anlitas för arbetet måste inneha giltig F-skattsedel
 Arbetskostnaden måste uppgå till minst 1 000 kronor
 Materialkostnader får ej räknas in
 Skattereduktionen var 50 procent av arbetskostnaden, upp till och med:
 5 000 kronor för bostadsrättslägenhet
 10 500 kronor för småhus
 3 gånger 2004 års fastighetsskatt på bostadsdelen för hyreshus, upp till och med 20 000 kronor
 Arbetet måste vara slutbetalat innan ansökan om skattereduktion kan göras
 Ansökan måste vara inlämnad senast 1 mars 2006

Rot-avdrag 2008 och framåt 
Rot-avdraget 2008–2010 gäller för arbeten utförda från 8 december 2008 och tills vidare. Skattereduktion reducerades den 1 januari 2016 från 50 procent till 30 procent av arbetskostnaden. Maxavdraget är sedan 2008 och alltjämt 50 000 kr per år.

Under valrörelsen 2010 diskuterades om avdraget skulle gälla även flerfamiljshus.

Uppdrag Granskning 
Uppdrag Granskning granskade Rot-avdraget i månadsskiftet april/maj 2013 och fann att det fanns ett utbrett fusk. Fusket består enligt Uppdrag Granskning i att företag som använder sig av Rot tar orimligt hög arbetskostnad samt orimligt låg materialkostnad. Detta medför att priset för tjänsten till kund blir lägre. Vinnare blir de kunder och företagare som använder sig av Rot på 
detta sätt, det vill säga där arbetskostnaden förstoras upp, men förlorare blir staten och de kunder och företag som inte använder sig av Rot på detta sätt. Konkurrensen blir helt enkelt snedvriden. Störst risk för detta fusk är det om företagen använder sig av så kallat paketpris, där arbetskostnad, materialkostnad och övriga kostnader är ihopslagna. I programmet uttalar sig Mikael Lundholm, statssekreterare på finansdepartementet (M), som säger att han ser allvarligt på detta. Han menar att skatteverket bör ställa frågor om arbetskostnad och så vidare för att stävja denna form av fusk.

Se även 
 RUT-avdrag
 ROT-priset

Referenser

Noter

Övriga källor 
 
 

Fastighetsförvaltning
Skatter i Sverige
Stockholms domkyrkoförsamling

Stockholms domkyrkoförsamling är en församling i Domkyrkokontraktet i Stockholms stift. Församlingen ligger i Stockholms kommun i Stockholms län. Församlingen utgör ett eget pastorat.

Församlingen ligger i Stockholms innerstad inom stadsdelarna Gamla stan och Norrmalm.

Administrativ historik
Den nuvarande församlingen bildades 1989 genom sammanläggning av Storkyrkoförsamlingen, Klara församling och Jakobs församling, och fick samtidigt namnet Stockholms Domkyrkoförsamling..

Kyrkor 
 Storkyrkan
 Sankta Clara kyrka
 Sankt Jacobs kyrka

Series pastorum

Församlingens kyrkoherde är domprosten i Stockholms stift.

Domkyrkoorganister

Se även
Stockholms domkyrkodistrikt

Källor

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Församlingar i Stockholms kommun
Norrmalm
Verksamheter i Gamla stan
Sofia församling

För den tidigare församlingen i Jönköping, se Jönköpings Sofia församling.

Sofia församling är en församling i Södermalms kontrakt i Stockholms stift. Församlingen ligger på Södermalm och i Södra Hammarbyhamnen (i folkmun 
Hammarby sjöstad) i Stockholms kommun i Stockholms län och utgör ett eget pastorat. Ibland används namnet Sofia för församlingens Södermalmsdel, eller för kvarteren kring kyrkan och Vita bergen.

Administrativ historik
Församlingen är namngiven efter Sofia kyrka som i sin tur är namngiven efter Oscar II:s gemål drottning Sofia.

Enligt beslut den 10 juni 1912 förordnades att den del av Katarina församling, som begränsades av Stadsgården, Danviken, Hammarbysjö, Götgatan, Ringvägen och Renstjärnasgatan, skulle, sedan vissa villkor blivit uppfyllda, avskiljas från Katarina församling för att under namn av Sofia församling bilda eget pastorat. Enligt beslut den 31 december 1913 skulle beslutet om Katarina församling gå i verkställighet den 1 maj, som infaller året närmast efter det varunder församlingshus av viss föreskriven beskaffenhet blivit av den odelade Katarina församling för Sofia församlings räkning uppfört och godkänt. Jämlikt beslut den 16 februari 1917 trädde delningen i kraft den 1 maj 1917.

Församlingen har utgjort och utgör ett eget pastorat.

Areal
Sofia församling omfattade den 1 januari 1921 en areal av 0,97 kvadratkilometer land. Församlingen omfattade den 1 januari 1976 en areal av 3,2 kvadratkilometer, varav 2,6 kvadratkilometer land.

Kyrkor 
Sofia kyrka
Sjöstadskapellet

Kyrkoherdar

Förste komministrar

Andre komministrar

Organister
Lista över organister.

Se även
Stockholms Sofia distrikt

Källor

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Församlingar i Stockholms kommun 
Södermalm
Södra Hammarbyhamnen
Religiösa organisationer bildade 1917