kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Järna, Vansbro kommun

För andra betydelser, se Järna (olika betydelser)

Järna eller Dala-Järna är en tätort i Vansbro kommun och kyrkbyn i Järna socken i Västerdalarna, Dalarnas län. Ortens centrum ligger i byn Myrbacka längs E16.

Ortens namn 
Orten hette mellan 1907 och 1977 officiellt Dala-Järna för att undvika förväxling med Järna i Södermanland. Namnbytet aktualiserades av att orten 1907 fick en järnvägsstation men 1977 ansågs inte längre någon förväxlingsrisk föreligga och det gamla namnet Järna återinfördes. Detta gäller dock endast tätortsnamnet. Postorten och järnvägsstationen heter fortfarande Dala-Järna, vilket också är det vanligast använda namnet utanför närområdet. Järnvägens persontrafik (längs Västerdalsbanan) lades dock ned 2011.

Befolkningsutveckling

Evenemang 
I Dala-Järna arrangeras vart tredje år en av Europas största flygshower, benämnd Flygfesten, av Västerdala flygklubb. Mängder med såväl nationella som internationella flygplan deltar, liksom olika länders flygvapen, flygakrobater m.m.

På flygfältet i Dala-Järna arrangeras årligen Sveriges enda dragracing för snöskotrar på gräs, ett av Europas största arrangemang i sitt slag.

Idrott 

 Dala-Järna IK, främst skidframgångar, samt sektionen Dala-Järna IK Fotboll
 Dala-Järna Windsurfing Klubb, förkortat DJWSK
 Snöå GK
 Västerdalarnas Flygklubb

Sevärdheter

I Dala-Järna finns en cirka 15 meter hög skalenlig modell av Eiffeltornet, byggd av Gunnar Johansson 1989. Tornet skänktes till Dala-Järna Köpmannaförening hösten 1999 och flyttades då till sin nuvarande plats intill E16.

I Dala-Järna finns en hängbro av trä över Västerdalälven. 

Dala-Järna Konstgård har Sveriges enda träfågelmuseum och en trädgård med växter som normalt inte finns i zon 6.
Svenska 1900-talskonstnärer finns i gårdens konstmuseum.

Samhället 
Kopparbergs enskilda bank hade ett kontor i Myrbacka åtminstone från 1900-talets första decennium. Denna bank övertogs av Göteborgs bank som därefter hade kontor i Dala-Järna. Dess efterföljare Nordea fanns kvar i orten in på 2000-talet, men har senare lagt ner kontoret. Även Kopparbergs läns sparbank hade kontor i Järna, även det senare nedlagt.

Personer från orten 

 Carl Munters (uppfinnare)
 Gunde Svan (skidåkare)
 Sven-Erik Danielsson (skidåkare)
 Jonny Danielsson (löpare)
 Mats Nilsson (motocross- och enduroförare)
 Tomas Holst (konstnär)

Noter 

Orter i Vansbro kommun
Postorter i Sverige
Tätorter i Sverige
Dals Rostock

Dals Rostock är en tätort i Gunnarsnäs socken i Melleruds kommun i Dalsland.

Orten kallas lokalt mest Rostock. Tillägget "Dals" (syftande på Dalsland) har skapats av Posten för att undvika förväxling med Rostock i Tyskland.

Historia 

Orten var ursprungligen känd som Rååstock, vilket förmodligen kom sig av en spång över en bäck mellan två gårdar (rå som i gräns och stock som i spång). I slutet av 1600-talet eller början av 1700-talet hittades en järnhaltig källa vid ett torp, runt vilken en kurort kom att växa fram. Den blev känd i vidare kretsar från 1760-talet då ett brunns- och badhus uppfördes. Från 1820-talet var Dals Rostock uppehållsort för unionskungen Karl XIV Johan på hans resor mellan Sverige och Norge. De följande decennierna följde kurortens blomstringstid, med 500–600 gäster säsongen juni–augusti – de som inte fick plats på Brunnen fick sova i närliggande stugor och gårdar. Ett 29 meter långt badus byggdes 1856 och byggdes ut på 1880- och 1890-talen. Dals Rostock förblev en populär kurort in på 1930-talet, men efter andra världskriget tynade kurortskulturen bort.

Här finns nu ett museum med en örtagård. Huset är troligen ett av de ursprungliga från 1760-talet. Ett sanatorium, Kroppefjälls sanatorium, fanns också i orten. Nu är det delvis ett hotell/spa.

Järnvägen Göteborg-Oslo (Norge/Vänerbanan) går genom samhället, station anlades vid brunnen som var anledningen till att järnvägen drogs via Rostock, ursprungligen kallad Dalslandsbanan. Före denna järnvägs tillkomst på 1870-talet fanns brunnen men järnvägen bidrog till att samhället byggdes. Av den numera rivna järnvägsstationen finns en modell i halv skala (byggd år 2000). Dals Rostock fick en egen poststation förenad med järnvägsstationen 1 november 1908. Det var Posten som lade till Dals i namnet eftersom det inte fanns postnummer och Posten hade problem med likadana ortnamn. År 1919 flyttade den från järnvägsstationen. Senare upphöjdes den till postexpedition och indrogs 28 februari 1995.

Befolkningsutveckling

Bilder

Kända personer från Dals Rostock 
Mathias Fredriksson, längdåkare
Thobias Fredriksson, längdåkare

Se även 
Gunnarsnäs socken
Örs församling

Källor

Externa länkar

http://rostock.se/ Miniatyrstationen och örtagården.
Boken om Rostocks brunn

Tätorter i Sverige
Orter i Melleruds kommun
Kurorter i Sverige
Kurt Olsson – filmen om mitt liv som mej själv

Kurt Olsson – filmen om mitt liv som mej själv är en svensk film som hade biopremiär i Sverige den 9 februari 1990, regisserad av Håkan Wennberg.

Handling 
Historien om Kurt Olsson, från barndomsåldern till nutid. Redan i skolan lyckas Kurt ställa till kaos och det blir inte bättre under militärtjänsten, vid högertrafikomläggningen eller när han jobbar på varvet. Filmen skildrar även flera händelser under efterkrigstiden i Sverige och andra länder, till exempel andra världskrigets slutskede, Sputnik 2:s varv runt Jorden och svenska högertrafikomläggningen.

Produktion 
Filmen spelades in under 1989, och många av utomhusscenerna är inspelade i Göteborg. Spårvagnsscenen är inspelad tillsammans med Spårvägssällskapet Ringlinien på stickspåret på Älvsborgsgatan, de militära scenerna är inspelade på före detta Lv 6 område vid Kvibergs kaserner.

Rollista (i urval) 
 Lasse Brandeby - Kurt Olsson, Olle Olsson
 Hans Wiktorsson - Arne Nyström, Einar Nyström
 Anki Rahlskog - Gudrun som tonåring och vuxen, Asta Olsson
 Ulla Skoog - Gun
 Med Reventberg - Ortrud
 Agneta Danielson - Alfhild
 Joel Cederholm - Kurt Olsson, 7-8 år
 Tobias Olofsson - Arne Nyström, 7-8 år
 Ellinor Svensson - Gudrun, 7-8 år
 Kent Andersson - Guns pappa
 Thomas Nystedt - Bertil
 Leo Cullborg - Rektor
 Ulf Dageby - Kapten Flinck
 Lasse Kronér - Lumparpolare
 Stefan Ljungqvist - Polis
 Hans Mosesson - Överste
 Jussi Larnö - Kapten Stålkrage
 Per Oscarsson - Personaldirektör Lindroth

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 

Svenska filmer 1990
Svenska komedifilmer
Svenskspråkiga filmer
1940-talet i svensk film
1950-talet i svensk film
1960-talet i svensk film
Filmer från Svensk Filmindustri
Svenska 1990-talsfilmer
Dalsjöfors

Dalsjöfors är en tätort i Borås kommun. Dalsjöfors ligger 13 km ost-sydost om tätorten Borås.

Historia
Samhället Dalsjöfors grundades 1897, i samband med att Dalsjöfors fabriker grundades detta år.
1919 slogs fabriken och Almedahls samman till Almedahls-Dalsjöfors AB.
Fabriken var fram till 1960-talet den dominerande arbetsgivaren på orten. År 1982 meddelades att bomullsväveriet skulle läggas ner.

Dalsjöfors var mellan 1967 och 1974 centralort i Dalsjöfors landskommun. Under den tiden byggdes en idrotts- och simhall i kommundelen.

Befolkningsutveckling

Samhället
Den äldre småhusbebyggelsen ligger runt Stora Dalsjön, som även har en större badplats. Dalsjöfors har på senare år restaurerats, både hus och parker har blivit mer moderna.

På orten finns två F-3 skolor, Tummarpskolan och Kerstinsgården samt en mellan- och högstadieskola, Dalsjöskolan. 

I samhället finns i dag ingen kvarvarande bank, sedan Sparbanken Sjuhärad avvecklat sitt kontor 2019 och SEB sitt 2008.

Näringsliv
Dalsjöfors slakteri ligger inte i själva tätorten utan vid närbelägna gården Senåsa på vägen mot Gånghester och Målsryd. Slakteriet bedrevs i mindre skala fram till 1983 när det utvidgades till den större anläggningen Dalsjöfors kontrollslakteri. År 2015 köpte KLS Ugglarps aktiemajoriteten i företaget.

Handel
Dalsjöfors har flera handelsverksamheter spridda längs med de större genomfartsvägarna i samhället. Här finns bland annat Konsumhallen och Ica-butiken Dalköp.

Dalsjöfors är en av få orter där den kooperativa butiken drivs av en lokal konsumentförening, Dalsjöfors Konsumentförening (tidigare Dalsjöfors kooperativa handelsförening). Till skillnad från de flesta andra föreningar i landet använder butiken fortfarande namnet Konsum och har behållit den "liggande åttan" som symbol.

Bankväsende
År 1909 grundades Ås härads lån- och sparkassa. Banken hade kontor i Dalsjöfors och Nitta. Den övertogs i januari 1919 av då nybildade Borås bank. Borås bank uppgick i sin tur 1942 i Skandinaviska banken. Orten hade även ett sparbankskontor tillhörande Borås sparbank.

SEB lade ner kontoret i Dalsjöfors i oktober 2008. Den 28 juni 2019 stängde även Sparbanken Sjuhärad sitt kontor, varefter orten saknade bankkontor.

Sport
Dalsjöfors GOIF är huvudsakligen en fotbollklubb men har även lag i orientering och boule. Klubbens damlag spelade fotboll i allsvenskan 2011. Herrlaget spelar i division 4. De spelar sina hemmamatcher på Gårdavallen. Det finns även möjlighet att utöva brottning med Dalsjöfors brottarklubb. Man kan också träna och spela tennis med Dalsjöfors Tennisklubb.

Se även
Toarps socken

Noter 

Orter i Borås kommun
Tätorter i Sverige
Sten Wickbom

Sten Gustaf Wickbom, född 14 mars 1931 i Stockholm, död 26 december 2015 i Växjö,, var en svensk politiker (socialdemokrat) och ämbetsman. Han var son till Börje Wickbom.

Biografi
Efter juris kandidatexamen och tio år hos Svea hovrätt kom Sten Wickbom 1964 som sakkunnig till inrikesdepartementet. Via kommunikations-, civil- och bostadsdepartementet blev han 1974 generaldirektör för Lantmäteriverket i Gävle. Nio år senare, 1983, kallades han av statsminister Olof Palme till posten som justitieminister. Han avgick som justitieminister efter Stig Berglings rymning under en permission.

Befattningar
 Generaldirektör för Statens lantmäteriverk 1974–1983 
 Justitieminister 1983–1987 
 Landshövding i Kronobergs län 1988–1995
 Ordförande i Rikskonserter 1989–1996

Referenser

Noter

Källor
DN gratulerar: I katapultstol till abborrgrund – Dagens Nyheter 14 mars 2001. Läst 13 januari 2016

Ämbetes kronologi 

Svenska socialdemokrater
Svenska hovrättsråd
Sveriges justitieministrar
Generaldirektörer för Lantmäteriet
Landshövdingar i Kronobergs län
Svenska politiker under 1900-talet
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Svenska jurister under 1900-talet
Politiker från Stockholm
Ämbetsmän från Stockholm
Jurister från Stockholm
Födda 1931
Avlidna 2015
Män
Herman Zetterberg

Herman Zetterberg, född 1 juli 1904 i Gustafsberg, Göteborgs och Bohus län, död 18 mars 1963 i Stockholm, var en svensk politiker (socialdemokrat) och ämbetsman. Han var Sveriges justitieminister i tolv år och 52 dagar (1945–1957), vilket är den längsta tid som någon innehaft ämbetet.

Biografi 

Herman Zetterberg var son till hovrättsrådet Hugo Zetterberg och Alma Rehnberg. Han växte upp i Jönköping, studerade vid Uppsala universitet, tog juris kandidatexamen 1928, och var därefter fiskal i Svea hovrätt. 1936 blev Zetterberg assessor, och 1942 hovrättsråd. Samtidigt blev han tillfällig byråchef för lagärenden vid Justitiedepartementet. Åren 1944–1947 var han ledamot av Lagberedningen.

Den 31 juli 1945 upplöstes samlingsregeringen som styrt Sverige under andra världskriget. Denna dag utnämnde statsminister Per Albin Hansson Herman Zetterberg till justitieminister, en post han hade till den 30 september 1957. Under den perioden kulminerade den så kallade rättsrötedebatten, i vilken han deltog med interpellationssvar (1953). Herman Zetterberg tillhörde dem, som i likhet med statsminister Tage Erlander hävdade att Haijbyaffären byggde både på bevisat otillförlitliga uppgifter och på "obestyrkta påståenden" som "inte lagligen kunde prövas i domstol". 

Som justitieminister införde Zetterberg flera förändringar inom det straffrättsliga området, bland annat ökad benådning och större fokus på vård i straffverkställigheten. Detta fick han mycket kritik för, men också uppskattning.

Efter åren i regeringen var Zetterberg president i Svea hovrätt (1957–1963). Under den tiden var han även ordförande för Sveriges domareförbund. År 1948 blev han ledamot av styrelsen för de nordiska juristmötena.

Herman Zetterberg var gift och blev änkling två gånger. Första äktenskapet ingick han 1931 med Kitty Rippe, dotter till kaptenen i Nederländernas armé J R Rippe och Nora Wittgensteiner. Hon avled 1955. Zetterberg gifte om sig 1959 med Ulrika Lyttkens, som var dotter till advokaten Yngve Lyttkens och författaren Alice Lyttkens. Hon avled 20 januari 1963.

Herman Zetterbergs stiftelse 
I Zetterbergs testamente uppgavs att 75 000 kronor skulle avsättas till "en särskild stiftelse för främjande av bohuslänsk kultur". Styrelsen ska bestå av Bohusläns landshövding, förvaltande direktören för Gustafsbergsstiftelsen samt landsatikvarien i Göteborgs- och Bohuslän. I enlighet med Zetterbergs anvisningar är stiftelsen inriktad på sådana åtgärder, som tjänar till att bevara eller beskriva alla slag kulturminnen som hänför sig till Bohuslän. Det kan vara byggnader, inventarier, fornlämningar, folktraditioner och ortsbeskrivningar. Åtgärder som avser Gustafsbergs badort bör särskilt uppmärksammas. Anslag kan sökas av enskilda, hembygdsföreningar och liknande sammanslutningar, museer och vetenskapliga institutioner m.fl.

Varje år 1 juli på donatorns födelsedag lägger stiftelsen en blomma på Zetterbergs grav.

Referenser

Noter

Källor 
Anno 63, s. 158
Vem är det 1961

Födda 1904
Avlidna 1963
Sveriges justitieministrar
Svenska jurister
Män
Hovrättspresidenter i Svea hovrätt
Alumner från Uppsala universitet
Danholn

Danholn är en tätort i Falu kommun. Orten ligger strax intill länsväg W 850 mellan Falun och Svärdsjö.

Historia
Vid Backa i Danholns utkant fanns förr ett sågverk och ett tegelbruk. Dit gick då Hosjö–Backa järnväg en smalspårig godsjärnväg från Hosjö.

Etymologi
Namnet skrevs 1585 Dannehollenn. Förleden innehåller antagligen genitiv pluralis av folkslagsbeteckningen dan (dansk). Efterledet är bestämd form av dialektordet hol, som betyder "liten kulle".

Befolkningsutveckling

Kuriosa
År 2014 fick orten en toalettborste i detaljhandelskedjan Jysks varusortiment uppkallad efter sig.

Se även
Sundborns socken

Noter 

Orter i Falu kommun
Tätorter i Sverige
Degeberga

Degeberga är en tätort i Kristianstads kommun och kyrkby i Degeberga socken i Skåne.

Historia

Ortnamnet har tolkats som innehållande diger (stor) eller deghia (sumpmark) samt berg och kan betyda ”de stora backarna”. Byn finns nämnd i flera dokument på 1300-talet men det lär ha funnits bofast jordbruksbefolkning tidigare än så. Bebyggelsen på orten har troligtvis börjat tidigast på medeltiden och den romanska absidkyrkan kan vara redan från 1200-talet. Kyrkan är dock helt ombyggd, det är bara tornet från 1300-talet som återstår. I trakten kring Degeberga finns cirka 15 fornlämningar, bland annat bronsåldershögar, ett järnåldersgravfält med resta stenar och en skeppssättning.

Befolkningsutveckling

Samhället

I Degeberga finns Degeberga kyrka, grundskola med högstadium och ett kommunalt äldreboende. Här finns även serviceinrättningar livsmedelsbutik och vårdcentral.

Bland byggnader finns Gärds härads hembygdspark, skulptören Ivar Johnssons ateljé med skisser och modeller, en smedja, en kvarn och en prästgård.

Evenemang

Årliga evenemang är Degeberga marknad och spelmansstämman (alltid helgen före midsommar) som hålls i hembygdsparken.

Sport

Sportanläggningar finns i Degeberga-Widtsköfle golfklubb och Idrottsföreningen Degeberga GoIF. I Degeberga finns även en multiarena med fotbollsplan, utegym, löparbana och en padelbana.

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 
 Degeberga.nu

Orter i Kristianstads kommun
Tätorter i Sverige
Degerhamn

Degerhamn (uttalas med betoning på sista stavelsen) är en tätort i Södra Möckleby socken, Mörbylånga kommun på Öland i Kalmar län, drygt 20 kilometer söder om centralorten Mörbylånga. 

Kyrkbyn Södra Möckleby utgör en del av tätorten.

Historik
Ortens tillkomst är kopplad till hamnen, som byggdes 1892-1893, och förbättrades 1923-1924. Den fungerade som utskeppningshamn för cement, kalk och järn. En lotsstation fanns även tidigare här.

Befolkningsutveckling

Näringsliv

Cementtillverkning
År 1723 grundades ett alunbruk, vilket efter några år flyttades till fastlandet även om råmaterialet även fortsättningsvis bröts i Degerhamn. År 1804 anlades Ölands Alunbruk söder om Lovers alunskifferbrott och 1841 flyttades Lovers aluntillverkning till Degerhamn. Omkring år 1885 köptes bägge alunbruken av Ölands Cement AB, som anlade en cementfabrik söder om hamnen. 
Vid denna tid påbörjades också kalkbränning i Degerhamns Kalkbruk norr om hamnen och 1920 också tillverkning av kalkskiffertegel.

År 1933 köptes AB Degerhamns Kalkbruks anläggningar av Ölands Cement AB och efter det var cementfabriken den enda verksamma industrin i området. Detta bolag köptes av Cementa AB, som senare 1996 uppgick i det svensk-norska Scancem AB, vilket 1999 köptes upp av tyska Heidelberg Cement.

På 1980-talet hade cementfabriken omkring 100 anställda och 2018 75. En nedläggning planerades redan till årsskiftet 1983/1984, men produktion av cement och klinker fortsatte till april 2019. Den privata hamnen kvarstod efter fabrikens nedläggning av Heidelberg Cement.

Se även  
 Södra Möckleby socken

Källor 

Orter i Mörbylånga kommun
Tätorter i Sverige
Alunbruk
Donald I av Skottland

Donald I av Skottland (gaeliska: Dòmhnall I na h-Alba), även känd som Domnall mac Ailpín; född 812, död 13 april 862, var kung av Alba, det förenade kungariket mellan skottarna och pikterna från 858 till sin död.

Donald efterträdde 858 sin bror Kenneth MacAlpin, vilken 844 förenat skoternas och pikternas riken till kungariket Alba. Han dog 862 eller 863 och omständigheterna kring hans död är oklara. Antingen dog han i strid i Scone, eller fridfullt i sitt palats. Han var ogift och barnlös.

Referenser 

Skottlands regenter
Födda 812
Avlidna 862
Huset Alpin
Män
Tsamerien

Tsamerien (på grekiska Thesprotia, på albanska Çamëri med böjningsformen Çamëria) är ett kustområde i nordvästra Grekland och södra Albanien delvis bebott av den albanska folkgruppen tsamider (utgjorde år 1923 omkring 20 000 personer), vilka talar albanska och är muslimer eller grekisk-ortodoxa.

Se även 
Epirus
Thesprotia

Källor

Noter 

Albaniens geografi
Greklands geografi
Donald II av Skottland

Donald II av Skottland (gaeliska: Domnall mac Causantín), död 900, son till Donald I:s brorson Konstantin I.

Donald var den anglosaxiske kungen Alfred den stores samtida och liksom denne en tid hårt ansatt av nordiska vikingar.

Referenser 

Skottlands regenter
Huset Alpin
Avlidna 900
Män
Födda 800-talet
Personer i Skottlands historia
Donald III av Skottland

Donald III eller Donald Bane (gaeliska: Domnall mac Donnchada eller Domnall Bán, "Donald Den Blonde"), född omkring 1033, död 1099, son till kung Duncan I, var även han kung av Skottland från 1093 till 1094 och från 1094 till 1097.

Donald undanträngde efter sin halvbror Malcolm III:s död 1093 sin medtävlare, Malcolms son Duncan II, från tronen och torde även ha anstiftat dennes död. En farligare motståndare fick han i Duncans bror Edgar, som 1097 med den engelske kungen Vilhelm Rufus hjälp bemäktigade sig Skottlands tron samt lät blända Donald (sticka ut hans ögon) och insätta honom i fängelse, där han inom kort avled. Donald hade stött sig på det keltisk-nationella partiet, som var missnöjt med Duncan II:s och Edgars böjelse för engelska sedvänjor. Möjligen var det på hans och hans vänners anstiftan som den norske kungen Magnus Barfot 1098 företog sitt härnadståg till Skottland.

Källor
 

Skottlands regenter
Födda 1033
Avlidna 1099
Män
Ugglan
Personer i Skottland under 1000-talet
Sven Romanus

Sven Einar Romanus, född 19 januari 1906 i Karlstad, Värmlands län, död 30 april 2005 i Högalids församling, Stockholm, var en svensk ämbetsman och statsråd.

Biografi
Sven Romanus blev juris kandidat i Stockholm 1929, varefter han tjänstgjorde som extraordinarie notarie vid Svea hovrätt i tio år. 1944 utsågs han till byråchef i lagärenden vid justitiedepartementet, och 1946 till hovrättsråd. Åren 1947–1950 var han ledamot av lagberedningen. Från 1951 till 1973 var han justitieråd.

Under 1930-talet till 1950-talet hade Romanus flera uppdrag, som till exempel notarie och sekreterare i riksdagsutskottet, suppleant i arbetsdomstolen, sekreterare i 1941 års befolkningsutredning, parlamentsundersökningskommissionen 1945–1947, 1948–1949 ställföreträdande justitieombudsman, vice ordförande och därefter ordförande i Pressens opinionsnämnd och ledamot i ungdomsfängelsenämnden.

Romanus var ordförande i HD 1969–1973 och justitieminister (partipolitiskt obunden) 1976–1979 i Thorbjörn Fälldins borgerliga trepartiregering och i Ola Ullstens folkpartiregering.

Han var son till lektor Anton Romanus och Reidunn Lindboe samt bror till Ragnar Romanus. Han gifte sig 1932 med Alfhild Sandfærhus från Norge (1909–1996). Makarna Romanus är gravsatta i Högalids kolumbarium i Stockholm.

Utmärkelser 

   Kommendör med stora korset av Nordstjärneorden, 6 juni 1961.
  Serafimermedaljen, 1980.

Källor

Noter 

Svenska hovrättsråd
Justitieråd i Högsta domstolen (Sverige)
Sveriges justitieministrar
Justitieombudsmän i Sverige
Kommendörer med stora korset av Nordstjärneorden
Jurister från Karlstad
Födda 1906
Avlidna 2005
Män
Svenska jurister under 1900-talet
Håkan Winberg

Sven Håkan Winberg, född 30 juli 1931 i Borgsjö församling i Västernorrlands län, död 22 april 2022 i Sundsvalls Gustav Adolfs distrikt i Västernorrlands län, var en svensk jurist och politiker (moderat), statsråd 1979–1981 och riksdagsman 1971–1982.

Biografi
Winberg var son till stationsinspektoren Sven Winberg och Sally Ångman. Han avlade juristexamen i Uppsala 1959, tjänstgjorde som sekreterare vid riksdagshögerns kansli, fiskal vid Hovrätten för Nedre Norrland 1963, assessor 1970, rådman i Härnösand 1972, hovrättsråd vid Hovrätten för Nedre Norrland 1976, statsråd och chef justitiedepartementet 1979–1981 samt hovrättspresident i Hovrätten för Nedre Norrland 1982–1998.

Han var ordförande i Föreningen Heimdal 1954–1955, Sveriges konservativa studentförbund 1957–1959, moderat riksdagsledamot 1971–1982 invald av Västernorrlands läns valkrets (ledamot lagutskottet, justitieutskottet), ledamot i moderata samlingspartiets partistyrelse från 1972, presstödsnämnden 1971–1979, styrelsen för Brottsförebyggande rådet 1974–1979, genomgick Försvarshögskolans chefskurs 1974, satt i rikspolisstyrelsen 1977–1979, försvarets underrättelsenämnd 1978–1979, länsstyrelsen i Västernorrlands län 1977–1979, Nordiska rådet 1977–1982, landstman (gruppledare) 1973–1979, statlig utredning, styrgruppen för översyn av lagstiftning om den organiserade och ekonomiska brottsligheten 1977–1979, ordförande i Sundsvalls Virkesmätningsförening från 1982, ledamot i valprövningsnämnden från 1982, ledamot av parlamentariska kommissionen med anledning av mordet på Olof Palme 1987–1988, ledamot av Säpo-kommittén från 1989 och ledamot av domstolsutredningen från 1990.

Winberg skrev politiska artiklar i Svenska Dagbladet, Svensk tidskrift och Medborgaren med flera. Han var från 1957 till sin död gift med advokat Ulla Greta Petersson (född 1933).

Referenser

Män
Födda 1931
Avlidna 2022
Personer från Borgsjö socken
Alumner från Uppsala universitet
Svenska jurister under 1900-talet
Svenska moderater
Sveriges justitieministrar
Hovrättspresidenter i Hovrätten för Nedre Norrland