kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Litteraturåret 1871



Händelser   
 30 september – En 17-årig Arthur Rimbaud deklamerar sin dikt Den berusade båten för Paul Verlaine och andra inom konstnärsgruppen Vilains Bonshommes på ett café vid Place Saint-Sulpice i Paris.

Priser och utmärkelser
Kungliga priset – Georg Scheutz
Letterstedtska priset för översättningar – Carl Anders Kullberg för översättningen av Ludovico Ariostos Den rasande Roland

Nya böcker

A – G
A Floating City av Jules Verne 
A Leaf on Vrony's Grave av Johanna Spyri  
Alice i Spegellandet (Through the Looking-Glass) av Lewis Carroll
A Daughter of Heth av William Black
Digte, lyrik av Henrik Ibsen
Eye Openers av Mark Twain

H – N
Lille Viggs äventyr på julafton (1871–1875, saga) av Viktor Rydberg
Little Men av Louisa May Alcott  
Middlemarch av George Eliot

O – U
Personlig berättelse om ett års resa genom centrala och östra Arabien (1862–1863) av William Gifford Palgrave
Pygmalion and Galatea, drama av W.S. Gilbert 
Screamers av Mark Twain

V – Ö
Uppkomlingarna (La Fortune des Rougon) av Émile Zola  
Watch and Ward av Henry James

Födda
18 januari – Franz Blei, österrikisk författare.
27 mars – Heinrich Mann, tysk författare.
14 april – John Morén, svensk författare.
10 juli – Marcel Proust, fransk författare.
29 juli – Walter Hülphers, svensk författare och journalist.
27 augusti – Theodore Dreiser, amerikansk författare. 
27 september – Grazia Deledda, italiensk författare, nobelpristagare 1926.
30 oktober – Paul Valéry, fransk författare. 
1 november – Stephen Crane, amerikansk författare.

Avlidna
23 april – Émile Deschamps, 80, fransk poet.
31 juli – Phoebe Cary, 46, amerikansk poet.
25 september – Arvid August Afzelius, 86, svensk präst, psalmförfattare och folklivsforskare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Litteraturåret 1870



Priser och utmärkelser
Kungliga priset – Pehr Sparre

Nya böcker

A – G
Den Fremsynte av Jonas Lie
En världsomsegling under havet av Jules Verne
Glädjeflickan, eller m:lle Fanny Hills lefvernesbeskrifning av John Cleland

H – N
Lyriska dikter av Edvard Bäckström
Månen runt av Jules Verne
Nya blad, dikter av Zacharias Topelius

O – Ö
Öfverste Stålhammar av Carl Georg Starbäck

Födda
22 oktober – Ivan Bunin, rysk författare, nobelpristagare 1933.
10 december – Pierre Louÿs, fransk poet och romanförfattare.

Avlidna
9 juni – Charles Dickens, 58, brittisk författare.
20 juni – Jules Huot de Goncourt, 39, fransk skriftställare.
5 december – Alexandre Dumas d.ä., 68, fransk författare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Anstalten Högsbo

Anstalten Högsbo eller Högsboanstalten är en sluten anstalt för manliga intagna belägen i stadsdelen Högsbo i Göteborg. 

Högsboanstalten bedriver verksamhet särskilt riktad till personer fängelsedömda för narkotikabrott.  Man arbetar med motivation och behandling av de intagna med narkotika- eller blandmissbruksproblematik. Stor vikt läggs vid motivationsarbete och planering inför frigivningen. Planeringen inkluderar ofta nära samverkan med externa samarbetspartners, som socialtjänst, narkomanvård, sjukvård, skola och arbetsförmedling.

Anstalten erbjuder även intagna arbetsmöjligheter under vistelsen som förpackning, montering, snickeri, tvätteri, fastighets- och utemiljövård.

Externa länkar
Anstalten Högsbo
Häktet Högsbo

Högsbo
Högsbo
Eidsvolls kommun

Eidsvolls kommun (norska: Eidsvoll kommune; före 1918 stavat Eidsvold) är en kommun i Viken fylke i Norge.

I Eidsvoll utarbetades Norges grundlag, Eidsvollförfattningen. Den antogs den 17 maj 1814, ett datum som därefter firats som Norges nationaldag. 

Norges första, och Svensk-norska unionens första järnväg, Hovedbanen, byggdes under 1850-talet mellan Christiania (nuvarande Oslo) och Eidsvoll.

Historia 

Kommunen fick dagens gränser 1964 när Feiring slogs samman med Eidsvoll.

Geografi
Det högsta berget är Mistberget, 663 meter över havet. Den största tätorten i kommunen är Råholt.

Kända personer från Eidsvoll
Henrik Wergeland (1808–1845), författare 
Arne Ekeland (1908-1994), konstnär
Dagmar Lahlum (1923-1999), medlem i motståndsrörelsen och agent för engelska MI5.
Henning Berg, (1969), fotbollsspelare

Referenser 

Kommuner i Viken fylke
Enebakks kommun

Enebakks kommun () är en kommun i Viken fylke i Norge som gränsar till kommunerna Oslo, Lørenskog, Rælingen, Lillestrøm, Indre Østfold och Nordre Follo. Enebakks kyrka är en praktfull medeltidskyrka.   

Kommunvapnet bildas av fyra blad av ormbär (norska: firblad) på en grön bakgrund. Varje blad symboliserar en fjärding.  

Från början bestod Enebakk av de fyra fjärdingarna Strandafjerdingen, Kirkebygdfjerdingen, Dalefjerdingen och Ytrefjerdingen. I dag består i stort sett samma gränser och på grund av de stora avstånden sker det dagliga livet ganska åtskilt i de fyra fjärdingarna. Strandafjerdingen heter numera Flateby, och har sitt centrum på en annan plats än tidigare.

Konstnären Erling Enger bodde och arbetade i Enebakk och har skildrat bygden i ett stort antal målningar.

Referenser 

Kommuner i Viken fylke
Arendals kommun

Arendals kommun () ligger i Agder fylke i södra Norge. Huvudort är Arendal, som även är en av två centralorter i fylket. Kommunen har  invånare.

Administrativ historik 

De första gränsjusteringarna sedan de norska kommunerna bildades på 1830-talet gjordes 1874 då mindre områden överfördes till Austre Molands och Øyestads kommuner. 1902 slogs Barbu kommun samman med Arendal. 1944 överfördes ett obebott område från Molands kommun.

Den 1 januari 1992 skapades "storkommunen" Arendal av "gamla" Arendals kommun och de fyra kringliggande kommunerna Øyestad, Hisøy, Tromøy och Moland. Kommunen bytte i samband med denna sammanslagning kommunkod från 0903 till 0906. Sammanslagningen, vars folkliga stöd har skiftat, skedde efter beslut i Stortinget. En del stora satsningar har kunnat genomföras i den nya kommunen. 1998 invigdes kommunens nya bibliotek. 2005 stod ett nytt kultur- och rådhus färdigt där tidigare busscentralen Rutebilsstasjonen - ett känt landmärke - låg.

Kommunvapen 
Kommunvapnet godkändes genom kunglig resolution den 7 november 1924. Motivet er en krysseiler, ett segelfartyg från 1700-talet. Den äldsta återgivelsen i form av en stadsfana er lika gammal. Senare blev motivet också använt i stadens sigill. Arendal hade omkring 1870 Norges största flotta av segelfartyg.

Kommunen använder vapnet med en murkrona ovanpå skölden.

Vapen för tidigare kommuner inom den nuvarande kommunen

Natur
Kommunen har en utpräglad skärgårdskust med sund och vikar samt flera större öar: Tromøy, Hisøy, Flosta och Tverrdalsøya. Hisøya i väst skiljs från fastlandet av Nidelvas två utlopp, och har låga skogklädda åsar med höjder upp mot 100 m ö.h.. Tromøya är småkuperad, men med få punkter över 50 m ö.h. Längs den yttre delen av ön går en moränrygg som är en del av Raet; här finns rullestensöarna Tromlingene och Målen. Innanför kusten är terrängen starkt kuperad, i nord och nordöst småkuperad, skogklädd och växlande mellan hedar och fruktbara lägre områden. Hedarna når 150–180 m ö.h.. Geologiskt är området av urbergsålder med bl. a. det järnmalmsrika Arendalsfältet.

Referenser

 Turistinformation

 
Tidigare stadskommuner i Norge
Kommuner i Agder fylke
Byglands kommun

Byglands kommun (norska: Bygland kommune) är en kommun i Agder fylke i Norge. Den administrativa huvudorten är Bygland. Största delen av kommunen ligger på över 700 meters höjd över havet.

Byglandsfjorden är den största sjön i kommunen.

Referenser

 
Kommuner i Agder fylke
Kulturhuset

Kulturhuset eller kulturhus kan avse:

Alfons Åbergs kulturhus – ett kulturhus för barn, beläget i Trädgårdsföreningen i centrala Göteborg invigt år 2012
Kulturhuset Ab – ett finländskt webbhotell och mjukvaruföretag grundat 2005, med fokus på finlandssvenskt kulturliv
Kulturhuset Barbacka – ett kulturhus för barn och ungdomar i Kristianstad grundat år 1989
Blå Stället – ett kulturhus i Angered i nordöstra Göteborg invigt år 1979
Kulturhuset, Bollnäs – ett kulturhus i Bollnäs
Kulturhuset, Borås – ett kulturhus beläget i Borås invigt år 1975
Frölunda kulturhus – ett kulturhus i Järnbrott i sydvästra Göteborg invigt år 1980
Kulturhuset Fyren ett kulturhis i Kungsbacka invigt år 1994
Kulturhuset Grand – ett kulturhus i Uppsala i en biograf byggd 1936
Kulturhuset Hadsund – ett kulturhus i Hadsund i Danmark
Haninge kulturhus – ett kulturhus i Haninge invigt år 2002
Kulturhuset, Helsingfors – en byggnad i Alphyddan i Helsingfors invigd år 1958
Kulturhuset Komedianten – ett kulturhus i Varberg
Dunkers kulturhus – ett museum och konstcentrum beläget i Helsingborg invigt år 2002
Hässleholms kulturhus – ett kulturhus i Hässleholm invigt år 2000
Kulturhuset kåken – ett kulturhus i Härlanda fängelse i Göteborg invigt år 2007
Leksands kulturhus – ett kulturhus i Leksand
Kulturhuset Mazetti – ett kulturhus i Malmö
Multeum – ett kulturhus i Strängnäs
Mora kulturhus – ett kulturhus i Mora
Norrköpings kulturhus – ett kulturhus i Norrköping
Kulturhuset, Oskarshamn – ett kulturhus i Oskarshamn
Kulturhuset, Randers – ett kulturhus i Randers i Region Mittjylland i Danmark invigt år 1961
Safnahúsið – en utställningsbyggnad i Reykjavik, Island i en byggnad från år 1909
Skövde kulturhus – ett kulturhus i Skövde
Kulturhuset Spira – ett kulturhus i Jönköping
Kulturhuset, Stockholm – en byggnad i centrala Stockholm, belägen vid södra sidan av Sergels torg, invigt 1974
Kulturhuset Stadsteatern – en offentlig kulturinstitution i Stockholm bildad den 1 juli 2013 för driften av Kulturhuset, Stockholm och Stockholms stadsteater
Kulturhuset Svalöv – ett kulturhus i Svalöv
Kulturhuset, Sävsjö – ett kulturhus i Sävsjö
Vallentuna kulturhus – en byggnad i centrala Vallentuna invigt år 2012
Väven – ett kulturhus i Umeå invigt år 2014
Kulturhuset i Ytterjärna – ett kulturellt centrum i Järna/Ytterjärna invigt år 1992
Kulturhuset, Åmsele – ett kulturhus i Åmsele invigt år 2007
Kulturhuset Ängeln – en byggnad i centrala Katrineholm innehållande bibliotek, konsthall, hörsal och kafé samt kultur- och turismförvaltningen
Kulturhuset, Örebro – en mötesplats för kultur- och nöjesarrangemang för Föreningen Kulturhuset i Örebro
Heinz Fischer

Heinz Fischer, född 10 oktober 1938 i Graz, är en österrikisk socialdemokratisk politiker (SPÖ). Han var från den 8 juli 2004 till den 8 juli 2016 Österrikes förbundspresident efter att i valet ha besegrat den kristdemokratiska motkandidaten Benita Ferrero-Waldner (ÖVP).

I valet till förbundspresidentposten 25 april 2010 kandiderade han för omval för en andra mandatperiod om sex år. Ingen kandidat från ÖVP ställde upp i valet och redan på valdagens kväll stod det klart att Fischer som förhandstippat hade vunnit en stor seger. De preliminära siffrorna visade att han hade fått nära 79 procent av rösterna. Hans främsta konkurrenter i valet var Barbara Rosenkranz från det högerpopulistiska Frihetspartiet (FPÖ), som fick omkring 15 procent av rösterna, och Rudolf Gehring från ett litet kristet parti, som fick omkring fem procent av rösterna. Fischers sista mandatperiod slutade den 8 juli 2016. Han efterträddes av Alexander Van der Bellen.

Heinz Fischer är gift med Margit Fischer, född Binder 1943 i Stockholm.

Källor

Externa länkar

Österrikiska politiker under 2000-talet
Födda 1938
Österrikes förbundspresidenter
Mottagare av Serafimerorden
Män
Levande personer
Storkorset av Hederslegionen
Mottagare av Finlands Vita Ros’ orden
Wolfgang Schüssel

Wolfgang Schüssel, född 7 juni 1945 i Wien, är en konservativ österrikisk politiker (ÖVP), som var Österrikes förbundskansler 2000–2007.

Schüssel drog på sig mycken internationell kritik när han 2000 bildade en koalition  med det omstridda högerpartiet FPÖ. Taktiskt tycks Schüssel dock ha vunnit mycket på den första mandatperioden i högerkoalitionen: ÖVP gjorde 2002 sitt bästa val på många år, medan FPÖ - som vid regeringsbildningen 2000 till och med varit något större än ÖVP - gick kraftigt tillbaka efter en tid av stora interna stridigheter. Valet innebar att Schüssels ställning som regeringschef stärktes, när koalitionen med FPÖ fortsatte med dessa helt förändrade styrkeförhållanden mellan de två partierna.

I parlamentsvalet 2006 gick ÖVP däremot tillbaka och förlorade ställningen som största parti till socialdemokratiska SPÖ. Visserligen hade parlamentet fortsatt en knapp högermajoritet, men FPÖ:s splittring i två starkt rivaliserande partier gjorde att denna inte kunde användas som regeringsunderlag. I stället inledde ÖVP och SPÖ förhandlingar om en så kallad "stor koalition", förhandlingar som drog ut på tiden men som i januari 2007 ledde till regeringsskifte med Alfred Gusenbauer från SPÖ som ny förbundskansler. Wolfgang Schüssel tog inte plats i den nya regeringen.

Externa länkar

  ÖVP-webbplats för Klubobmann Wolfgang Schüssel

Österrikiska politiker under 2000-talet
Födda 1945
Österrikes förbundskanslerer
Män
Levande personer
Storkorset av Republiken Polens förtjänstorden
Storkorset av första klassen av Förbundsrepubliken Tysklands förtjänstorden
Litteraturåret 1869



Priser och utmärkelser
Kungliga priset – Carl Anton Wetterbergh
Letterstedtska priset för översättningar – Aron Alexanderson för översättningen av Aischylos De sju mot Thebe

Nya böcker

Översikter
Svensk litteratur-tidskrift 1869, utgiven av Carl Rupert Nyblom i Uppsala.

A – Ö
Brev från min kvarn av Alphonse Daudet
De unges Forbund, drama av Henrik Ibsen
Dikter av Carl Snoilsky
En tripp kring gamla världen av Mark Twain
Idioten av Fjodor Dostojevskij
Händelsevis av Anne Charlotte Leffler
Krig och fred av Lev Tolstoj
L'Homme qui rit (sv. Skrattmenniskan 1869) av Victor Hugo

Födda
11 februari – Else Lasker-Schüler, tysk författare.
12 maj – Albert Engström, svensk författare och konstnär.
28 maj – Olof Rubenson, svensk medförfattare till Svenskt biografiskt handlexikon.
26 juni – Martin Andersen Nexø, dansk författare.
28 juni – Lydia Wahlström, svensk historiker och författare.
2 juli – Hjalmar Söderberg, svensk författare.
6 september – Felix Salten, österrikisk-ungersk författare.
6 oktober – Bo Bergman, svensk diktare.
17 november – John Wahlborg, svensk baptistpredikant, författare, översättare och tidningsman.
22 november – André Gide, fransk författare, nobelpristagare 1947.
18 december – Hilma Borelius, svensk litteraturhistoriker och författare.

Avlidna
16 februari – Oscar Patric Sturzen-Becker (Orvar Odd), 57, svensk författare, journalist och politiker.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Litteraturåret 1868



Priser och utmärkelser
Kungliga priset – Knut Fredrik Söderwall

Nya böcker

Översikter
Svensk litteratur-tidskrift 1868, utgiven av Carl Rupert Nyblom i Uppsala.

Födda
29 januari – Leonard Typpö, finländsk diktare, riksdagsman och lantbrukare.
17 september – Emil Kléen, svensk journalist och författare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Litteraturåret 1867



Priser och utmärkelser
Kungliga priset – Gustaf Henrik Mellin
Letterstedtska priset för översättningar – Carl Wilhelm Böttiger för hans översättningar av Dante och Tasso

Nya böcker

Översikter
Svensk litteratur-tidskrift 1867, utgiven av Carl Rupert Nyblom i Uppsala.

A – G
Den hoppande grodan och andra humoresker av Mark Twain

H – N
Krig och fred (del 1–4, 1867–69) av Lev Tolstoj
La voix de Guernsey av Victor Hugo

O – Ö
Peer Gynt, drama av Henrik Ibsen
Thérèse Raquin av Émile Zola

Födda
 10 april – George William Russell (död 1935), irländsk poet och målare.
5 maj – Birger Mörner af Morlanda (död 1930), svensk greve, diplomat och författare.
7 maj – Władysław Reymont (död 1925), polsk författare, nobelpristagare 1924.
 28 juni – Luigi Pirandello (död 1936), italiensk författare, nobelpristagare 1934.
 14 augusti – John Galsworthy (död 1933), brittisk författare, nobelpristagare 1932.
 17 september – Masaoka Shiki (död 1902), japansk haiku- och tankamästare. 
 24 december – Axel Klinckowström (död 1936), svensk vetenskapsman, forskningsresande och författare.

Avlidna
25 april – Isak Georg Stenman, 51, svensk författare.
15 juni – Peter Andreas Jensen, 54, norsk präst och författare.
31 augusti – Charles Baudelaire, 46, fransk poet, författare och litteraturkritiker.

Externa länkar
Litteraturåret 1866



Händelser
På bokhandlarmötet lägger Hjalmar Linnström fram manuset i fyra folioband till Svenskt boklexikon. Åren 1830–1865 och inleder därmed en ny era i svensk bibliografi. Verket utges häftesvis 1867–1884.

Priser och utmärkelser
Letterstedtska priset för översättningar – Fredrik August Dahlgren för översättningar av Shakespeare, Calderon och Heiberg

Nya böcker

Översikter
Svensk litteratur-tidskrift 1866, utgiven av Carl Rupert Nyblom i Uppsala.

A – G
Brand, drama av Henrik Ibsen
Brott och straff av Fjodor Dostojevskij
Dikter av Jonas Lie

H – N
Havets arbetare av Victor Hugo

O – Ö
Spelaren av Fjodor Dostojevskij

Födda
29 januari – Romain Rolland (död 1944), fransk författare och nobelpristagare 1915.
2 augusti – Gustaf Janson (död 1913), svensk journalist, målare och författare.
12 augusti – Jacinto Benavente (död 1954), spansk författare och nobelpristagare 1922.
29 september – Per Hallström (död 1960), svensk författare och översättare, ledamot av Svenska Akademien från 1908.
10 oktober – Carlos Arniches (död 1943), spansk dramatiker

Avlidna
26 september – Carl Jonas Love Almqvist (född 1793), svensk författare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Litteraturåret 1865



Priser och utmärkelser
Kungliga priset – Hans Magnus Melin
Letterstedtska priset för översättningar – Carl Anders Kullberg för översättningen av Torquato Tassos Det befriade Jerusalem
Svenska Akademiens stora pris – Arvid August Afzelius

Nya böcker

Översikter
Svensk litteratur-tidskrift 1865, utgiven av Carl Rupert Nyblom i Uppsala.

A – G
Alice i Underlandet (Alice's Adventures in Wonderland) av Lewis Carroll
Från jorden till månen av Jules Verne

H – N
Krokodilen av Fjodor Dostojevskij
Les Chansons des rues et des bois av Victor Hugo 
Medeltidens magi (1865–1893, kulturhistoria) av Viktor Rydberg

O – Ö
Signild och hennes vänner av Amanda Kerfstedt
Skuggspel av Emilie Flygare-Carlén
Tiggargossen eller Qvastgubbens dukater av Amanda Kerfstedt

Födda
26 januari – Axel Wallengren (död 1896), svensk journalist, poet och författare.
19 februari – Sven Hedin (död 1952), svensk forskningsresande, författare.
3 mars – Algot Sandberg (död 1922), svensk skådespelare, författare, journalist, dramaturg och tidningsman.
9 mars – Natanael Beskow (död 1953), svensk predikant, författare, konstnär och rektor.
13 juni – William Butler Yeats (död 1939), irländsk dramatiker och poet, nobelpristagare 1923.
11 december – Frida Stéenhoff (död 1945), svensk författare och feminist.
30 december – Rudyard Kipling (död 1936), brittisk författare och poet, nobelpristagare 1907.

Avlidna
31 december – Fredrika Bremer, 64, svensk författare och kvinnorättskämpe.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Litteraturåret 1864



Priser och utmärkelser
Letterstedtska priset för översättningar – Hans Magnus Melin för översättningen av Gamla testamentet

Nya böcker

A – G
Anteckningar från ett källarhål av Fjodor Dostojevskij
De förtrampade av Fjodor Dostojevskij

H – N
Kongs-Emnerne, drama av Henrik Ibsen

O – U
Till jordens medelpunkt av Jules Verne.

V – Ö
William Shakespeare av Victor Hugo

Födda
8 juli – Pelle Molin (död 1896), svensk författare och konstnär.
20 juli – Erik Axel Karlfeldt (död 1931), svensk författare och nobelpristagare.
6 september – Ida Trotzig (död 1943), svensk konstnär, etnograf, japanolog och författare.
29 november – Adolf Wölfli (död 1930), schweizisk konstnär, författare och kompositör.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Litteraturåret 1863



Priser och utmärkelser
 Kungliga priset – Peter Wieselgren
Letterstedtska priset för översättningar – Carl Vilhelm August Strandberg för hans översättningar av Byron

Nya böcker

A – G
Bröderna Stålkrona av Wilhelmina Stålberg
Fem veckor i en ballong av Jules Verne

H – N
Kapten Fracasse av Théophile Gautier
Kosackerna av Lev Tolstoj

O – Ö
Paris i tjugonde seklet av Jules Verne
Polikusjka av Lev Tolstoj

Födda
6 januari – Adolf Paul (död 1943), finländsk-tysk författare.
8 januari – Paul Scheerbart (död 1915), tysk författare.
3 mars – Arthur Machen (död 1947), brittisk författare.
1 april – Harald Jacobson (död 1913), svensk poet.
3 augusti – Louis Sparre (död 1964), svensk greve, konstnär och författare. 
3 september – Hans Aanrud (död 1953), norsk författare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Litteraturåret 1862



Priser och utmärkelser
Kungliga priset – Sven Nilson
Letterstedtska priset för översättningar – Carl August Hagberg för hans översättningar av Shakespeare
Svenska Akademiens stora pris – Emilie Flygare-Carlén

Nya böcker
Bibelns lära om Kristus (1862–1868–1880, teologi, varje ny upplaga kompletterades med nytt material) av Viktor Rydberg
Kjærlighedens Komedie, drama av Henrik Ibsen
Salammbô av Gustave Flaubert
Samhällets olycksbarn av Victor Hugo
Sigrid Liljehorn av Fredrika Runeberg

Födda
27 februari – Agnes Branting (död 1930), svensk textilkonstnär och författare.
28 mars – Sophie Nordling,  svensk författare.
17 juli – Oscar Levertin (död 1906), svensk författare, kulturskribent och litteraturhistoriker.
29 augusti – Maurice Maeterlinck (död 1949), belgisk författare, nobelpristagare 1911.
15 november – Gerhart Hauptmann (död 1946), tysk författare, nobelpristagare 1912.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Litteraturåret 1861



Nya böcker
Christina, drottning af Sverige av Wilhelmina Stålberg
Grupper och personager av Orvar Odd
Mutterrecht av Johann Jakob Bachofen

Födda
19 mars – Olof Johan Hedner (död 1930), svensk pekoralist.
13 april – Fredrik Lindholm (död 1938), svensk tidningsman, författare och dramatiker.
7 maj – Rabindranath Tagore (död 1941), indisk författare och Nobelpristagare.
20 juni – Karl Johan Gabrielsson (död 1901), svensk författare. 
29 juni – Rosa Arbman (död 1919), svensk författare.
11 september – Juhani Aho (död 1921), finländsk författare.
3 december – Robert Sherard (död 1943), engelsk författare och journalist.
15 december – Anna Ölander (död 1939), svensk författare och översättare.
17 december – Axel Lundegård (död 1930), svensk författare.
19 december – Italo Svevo (död 1928), italiensk författare.
okänt datum – Maurice Hewlett (död 1923), brittisk författare.

Avlidna
17 januari – Malla Silfverstolpe (född 1782), svensk författare.
20 februari – Eugène Scribe (född 1791), fransk författare.
10 mars – Taras Sjevtjenko (född 1814), Ukrainas nationalskald.
29 juni – Elizabeth Barrett Browning (född 1806), brittisk poet.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Litteraturåret 1859



Priser och utmärkelser
Kungliga priset – Wilhelm Gumælius

Nya böcker
Arne av Bjørnstjerne Bjørnson
Den siste Athenaren av Viktor Rydberg (nya bearbetade utgåvor 1866–1876–1880–1892)
En berättelse om två städer (A Tale of Two Cities) av Charles Dickens
Farbrors dröm och andra noveller av Fjodor Dostojevskij
Grafvens son av Carl Georg Starbäck
La Légende des siècles av Victor Hugo 
Människorna på godset Stepantjikovo av Fjodor Dostojevskij

Födda
22 maj – Sir Arthur Conan Doyle (död 1930), brittisk författare.
6 juli – Verner von Heidenstam (död 1940), svensk författare, nobelpristagare 1916.
4 augusti – Knut Hamsun (död 1952), norsk författare, nobelpristagare 1920.
30 september – Alfred Jensen (död 1921), svensk författare och översättare.
18 oktober – Henri Bergson (död 1941), fransk filosof, nobelpristagare 1927.

Avlidna 
14 juli – Pétrus Borel (född 1809), fransk författare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Litteraturåret 1857



Nya böcker

A – G 
Fribytaren på Östersjön av Viktor Rydberg (nya bearbetade utgåvor kom 1866–1877)
Fru Inger til Østeraad av Henrik Ibsen

H – N 
Korallön av Robert Michael Ballantyne
Madame Bovary av Gustave Flaubert
Mellem Slagene av Bjørnstjerne Bjørnson

O – Ö 
Olaf Liljekrans, drama av Henrik Ibsen
Ondskans blommor av Charles Baudelaire
The Professor av Charlotte Brontë (postumt)
Singoalla (första versionen) av Viktor Rydberg
Synnöve Solbakken av Bjørnstjerne Bjørnson
Ungdomen av Lev Tolstoj
Utkiken av Elias Sehlstedt

Födda
2 juni – Karl Gjellerup, dansk författare, nobelpristagare 1917.
24 juli – Henrik Pontoppidan, dansk författare, nobelpristagare 1917.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar