kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sensibilisering

Sensibilisering innebär att utveckla känslighet för (något). 

Inom medicin (allergologi) menas processen som gör att kroppen utvecklar en (över)känslighet för något genom att bilda antikroppar, vilket kan leda till allergi. Antikroppar bildas hos en del människor när kroppen kommer i kontakt med ett allergen, i regel en protein, som kroppen borde tolerera/inte reagera på. Hos vissa personer kan antikropparna leda till en allergi, vilket innebär att nästa gång personen kommer i kontakt med ämnet frisätts histamin i till exempel näsa, hals, lungor och ögon vilket leder till typiska allergisymtom. Vissa personer som har en sensibilisering mot ett visst ämne får aldrig någon allergi och, i ovanligare fall, kan det uppstå en allergi utan att man kan påvisa någon sensibilisering mot ett ämne. 

Inom psykologin är sensibilisering effekten eller processen då man blir mer alert av ett stimuli för varje gång man utsätts för det. Motsats till habituering.

Inom metallurgi är detta ett välkänt fenomen där exempelvis austenitiska rostfria stål får kromfattiga områden på grund av för hög kolhalt och missgynnsam värmebehandling vid ca 550-850°C. Diffusionshastigheten är hög medan kolets löslighet är låg i temperaturintervallet vilket resulterar i att krom tas från korngränserna och binds i kromkarbider. Resultatet blir ett kromfattigt områden i korngränser med kraftigt sänkt korrosionsmotstånd som kan bli riktigt sprött.

Referenser

Noter

Länkar

 https://astmaoallergiforbundet.se/wp-content/uploads/2017/04/Ramverk_om_allergidiagnostik.pdf
 https://www.livsmedelsverket.se/globalassets/publikationsdatabas/broschyrer/livsmedelsallergier-och-overkanslighet.pdf

Immunsystemet
Lux (enhet)

Lux (lx) är SI-enheten för illuminans (belysningsstyrka). En lux är definierad som en lumen per kvadratmeter. En nox (nx) motsvarar 1 millilux, medan en phot (ph) motsvarar 10 kilolux.

Illuminansenheter
Härledda SI-enheter
Skillinge

Skillinge är en tätort i Simrishamns kommun i Skåne län, belägen på Österlen.

Historik
På 1860-talet fanns endast mindre fartyg i Skillinge, såsom jakter och slupar i olika storlekar mellan 6 och 14 läster. Alla utom två ägdes av skeppare. Den största, skonaren Albano, mätte 25 läster och ägdes av skepparen P Aandersson. På 1870-talet, då tonnaget fortfarande höll sig vid det gamla, var en skonert skriven här, nämligen N P Hagens Sofia (V) om 43 nyläster. Skepparen på skonerten hette N Ingvardsson.

Efter en kort nedgångsperiod intill år 1873, då här endast fanns sju segel om endast 95 läster, inträdde en period av uppgång av tonnaget i hamnen. De främsta redarna var P Olsson och A F Norberg. P Olsson hade åren 1895-96 fyra fartyg om 463 ton och några år senare nio fartyg om 1 190 ton. A F Norberg hade år 1899 åtta fartyg om ca 2 330 ton. 
 
Skillinge var ett municipalsamhälle 1889–1963, ursprungligen i Östra Hoby landskommun, från 1952 i Borrby landskommun. Skillinge tillhörde Simrishamns tullkammardistrikt.

Befolkningsutveckling

Samhället
I byn finns Skillinge Teater och flera gallerier. Ett känt galleri är Skillinge Mölla som har sina utställningar på påsken. Skillinge kapell är inrymt i ett före detta stall från 1700-talet.

Skillinge har både småbåtshamn och fiskehamn. I Skillinge hamn finns Skillinge Snickeri- och Varvsindustri samt Räddningsstation Skillinge, med bland annat räddningsfartyget Rescue Gad Rausin. Hamnen är hemmahamn för den k-märkta skonaren Klara Marie.

I ortens tidigare skolbyggnad från 1858 ligger Skillinge sjöfartsmuseum.

Näringsliv
Ortens huvudnäringar är numera fiske och turism. På orten finns många företag, Skillinge Företagarförening har över 100 medlemsföretag inom näringar som turism, fiske och konsultverksamheter.

Bildgalleri

Källor

Noter

Externa länkar 
Webbplatsen Skillinge.com

Orter i Simrishamns kommun
Österlen
Fiskelägen
Tätorter i Sverige
Områden och platser i SMHI:s sjöväderrapport
Svinesundsbron

Svinesundsbron är en bro över sundet Svinesund som utgör gräns mellan Sverige och Norge.

Sträckning 
Motorvägen på Europaväg 6 (E6) går över Svinesundsbron och är en viktig väg för internationell trafik mellan Sverige och Norge och är även Norges främsta förbindelse med övriga Europa. Bron fungerar även som gräns mellan Sverige (Strömstads kommun i Västra Götalands län) och Norge (Haldens kommun i Viken fylke). Bron är också EU:s yttre gräns och därför måste lastbilar och stickprovsmässigt personbilar tullkontrolleras. Av tullkontrollskäl får de som behöver anmäla sig hos tullen, och alla lastbilar med tillåten totalvikt över 3,5 ton inte längre passera över den gamla bron. Däremot finns ingen personkontroll, eftersom båda länderna ingår i Nordiska passunionen och Schengensamarbetet.

Invigning 
Svinesundsbron kompletterar den äldre bron som tidigare hade samma namn. Invigningen var planerad till 7 juni 2005, lagom till 100-årsminnet av unionsupplösningen, men flyttades till 10 juni 2005 då de norska och svenska kungahusen var närvarande. Sedan invigningen heter den gamla bron Gamla Svinesundsbron.

Tekniska data 

Bron har en totallängd på 704 meter, ett brospann på 247 meter och en segelfri höjd på 55 meter. Högsta punkten är 92 meter. Kostnaden beräknades till 675 miljoner svenska kronor eller 616 miljoner norska kronor. Den 11 juni 2005 anordnades Svinesundsloppet, en löpartävling på 5 kilometer, 10 km och 21 kilometer, med start i Sverige över Svinesundsbron och sedan en runda i Norge och därefter tillbaka över bron.

Avgiftsfinansiering 
Mellan 1 juli 2005 och 15 mars 2021 var såväl Gamla Svinesundsbron som (Nya) Svinesundsbron avgiftsbelagda.

Särskilda skatteregler 
Nordiska skatteavtalet har bestämmelser rörande brons byggande och drift för att undvika dubbelbeskattning.

Referenser

Externa länkar 

Officiell webbplats
Gamla och Nye Svinesundsbron på broer.no
Aftenposten - Den nye Svinesundbroen

E6
Broar invigda 2005
Motorvägsbroar i Norge
Motorvägsbroar i Sverige
Byggnader och anläggningar i Strömstads kommun
Byggnader och anläggningar i Haldens kommun
Relationer mellan Norge och Sverige
Svinesund
Broar i Västra Götalands län
2005 i Norge
2005 i Sverige
Transeuropeiska nät
Adsorption

Adsorption (av latinets ad, till, och sorbere, suga) innebär att ett gasformigt ämne eller ett ämne löst i en vätska fastnar eller finns i anrikad form på ytan av ett fast material eller en vätska. Adsorption, att ett ämne fastnar på ytan, ska inte förväxlas med absorption, som innebär att ett ämne sugs upp av ett annat. Det ämne som adsorberas kallas adsorbat, och det ämne som utför adsorptionen kallas adsorbent.

Adsorptionen, som hör ihop med adsorbentens ytenergi, är hos ett fast ämne uttalad när ytan är stor, det vill säga hos pulverformiga och porösa ämnen, till exempel aktivt kol och platinasvart.

Typer av adsorption 
Man brukar skilja på två typer av adsorption: fysisorption och kemisorption. Fysisorption är den relativt svaga bindningen till en yta, typiskt Van der Waals-krafter. Den inbindande molekylen bibehåller sin ursprungliga form. Kemisorption är en starkare inbindning som består av kovalenta bindningar och där den inbindande molekylen offrar sin egen struktur för att kunna komma närmare ytan och binda starkare till ytmolekylerna.

Adsorptionsisotermer 

Adsorptionsfenomen beskrivs vanligen genom isotermer, som talar om den mängd adsorbat som finns på adsorbenten som funktion av trycket (om adsorbatet är en gas) eller koncentration (om adsorbatet finns i en vätska) vid konstant temperatur. Några olika vanligen förekommande isotermer är:
 Freundlichs adsorptionsisoterm, en tidig empirisk formel för gasadsorption
 Langmuirs adsorptionsisoterm, en semiempirisk formel som tar hänsyn till mättnads- eller monoskiktsadsorption
 BET-ekvationen, som är en utökning av Langmuirs adsorptionsisoterm med möjligheten till flerskiktsadsorption

Användningsområden 
Adsorption används vid många reningsprocesser, till exempel vid vattenrening av dricksvatten. Även vid andra separationsprocesser utnyttjas adsorption.

Kemisorption är ett viktigt steg i ytbaserad katalys.

Se även 
 Absorption
 Aktivt kol

Källor 

Ytkemi
Kemiska separationsmetoder
Katalys
Eco Management and Audit Scheme

EMAS (Eco Management and Audit Scheme), EU:s miljöstyrnings- och miljörevisionsordning, är en EU-förordning som fastställdes i juli 1993 och trädde i kraft medlemsländerna den första januari 1995. Den syftar till att på frivillig väg få företag att bli miljövänligare. EMAS bygger på ISO 14001, men innehåller även andra delar som ingår i ett miljöarbete.

Källor 
 Vad är EMAS?

Europeiska unionens miljöpolitik
Miljörätt
Liebigs minimilag

Liebigs minimilag (formulerad av Carl Sprengel 1828, gjord till allmän kännedom av Justus von Liebig 1855) är en lag inom lantbruksvetenskap och växtnäringslära som i korthet innebär att ett underskott av en tillväxtfaktor (ljus, Värme, näringsämnen etc.) ej kan kompenseras av ett överskott på en annan. Det växtnäringsämne som ligger längst ifrån tillfredsställande nivå kommer att avgöra plantans tillväxtbegränsning.

Lagen gäller emellertid inte obetingat. Växten han t. ex. spara på ett ämne som det är ont om och olika tillväxtfaktorer kan i viss mån ersätta varandra. På grund av detta har man satt upp en ny tillväxtlag: lagen om den avtagande avkastningen. Den säger att den första gödselgivan ger större skördeökning än den andra, den andra större än den tredje o. s. v.

Källor
Bra Böckers lexikon, 1978

 
Lantbruksvetenskap
Brest, Belarus

Brest (), eller Brest-Litovsk, är en stad i Belarus nära polska gränsen med 340 141 invånare (2016). Staden är huvudort i Brests voblast.

Historia 
Brest är känt sedan 1017 och låg ursprungligen i Kievriket. År 1319 erövrades staden av storfurstendömet Litauen, och 1569 blev Brest en polsk stad. Redan på 1600-talet uppfördes här en fästning, vilken 1657 intogs av Karl X Gustav. År 1794 besegrades polackerna av en rysk här under Aleksandr Suvorov varpå staden vid Polens tredje delning tillföll Ryssland, som åren 1831–1836 jämnade den med marken för att bygga en fästning på platsen. Den utbyggdes 1871 till en stark gördelfästning och kom under första världskriget att spela en central roll som stödjepunkt i Rysslands inre befästningslinje. Under centralmakternas stora offensiv mot Ryssland 1915 blev Brest ett av anfallsmålen för Bugarmén som intog fästningen 26 augusti, varefter ryska armen måste retirera till en linje i trakterna av Pinsk.

Freden i Brest-Litovsk slöts i mars 1918. Åren 1921–1939 var Brest åter en polsk stad under namnet Brześć nad Bugiem. Brests fästning är känd efter att länge ha stått emot tyskarnas anfall under andra världskriget. Efter andra världskrigets slut tvångsförflyttades stadens polska befolkningsmajoritet till Folkrepubliken Polen.

I Brest finns även världens största rangerbangård för byte av spårvidder mellan normalspår 1435 mm och bredspår 1524 mm. Brest är en stor transportknutpunkt mellan Belarus och Ryssland och det övriga Europa.

Sport 
 FK Dinamo Brest (fotbollsklubb);
 FK Ruch Brest (fotbollsklubb);
 Dinamo stadion, (kapacitet: 10 000)
 Stadion Junost, (kapacitet: 2 310)

Se även 
 Städer i Brests voblasts
 Belarus städer

Referenser 

 
Gränsorter i Europa
Städer i Brests voblasts
Balrog Botkyrka/Södertälje IK

Balrog Botkyrka IK, tidigare bara Balrog IK, är en innebandyklubb från Norsborg i Botkyrka kommun, en kranskommun i sydvästra Stockholm. Klubben bildades 1984 och hade fram till 2010 både dam- och herrlag representerade i de högsta serierna (damerna i Elitserien i innebandy och herrarna i Svenska Superligan). Klubbens hemmaarena är Botkyrkahallen. Klubben var länge ett av de dominerande lagen på såväl dam- som herrsidan och har vunnit flera SM-guld både på herr- och damsidan. Det ursprungliga namnet är taget från J.R.R. Tolkiens fantasivarelser med samma namn.

Den 2 april 2010 meddelades att damlaget läggs ner och tas över av Djurgårdens IF .
Den 9 mars 2011 blev det klart att herrlaget åkte ur superligan.

Klubbens herrlag spelar säsongen 2017/2018 i Div.1 Mellersta Sverige.

Meriter (herrar)
 Svenska mästare: 1993, 1996 och 2004
 Europacupmästare: 1993, 1994 och 1996.

Meriter (damer)
 Svenska mästare:  2000, 2001, 2002, 2003 och 2009
 Europacupmästare: 2001, 2002 och 2003.

Externa länkar
 Balrog.com
 Svenska Innebandyförbundet
 Innebandymagazinet.se
 Internationella Innebandyförbundet

Källor

Innebandyklubbar i Sverige
Sportklubbar bildade 1984
Sportklubbar i Botkyrka kommun
Sport i Södertälje
Haninge IBK

Haninge IBK, innebandyklubb från Stockholm.

Under slutet av 1990-talet och början av 2000-talet dominerade Haninge herrinnebandyn i Sverige och vann 3 SM-guld och två Europacupguld. Haninge hade en berömd trio kallad GÖK-kedjan efter sina efternamn: Johannes "Gutchi " Gustavsson, Michael " Micro" Östlund och Jonathan "Jonthe" Kronstrand (ägare av företaget Kronstrand som tillverkar innebandyklubbor). Backarna Johan "Junne" Davidsson och Robert "Robocop" Linder var två andra duktiga spelare från storhetstiden. Nämnas bör också målvakten Mårten "Super-zero" Blixt.

Säsongen 2010/2011 hade klubben ramlat ur Elitserien och spelade i division 5.

Landslagsspelare
Peter Fischerström (101)
Johannes Gustavsson (66)
Michael Östlund (58)
Jonathan Kronstrand (51)
Johan Davidsson (32)
Mårten Blixt (25)
Andreas Adamsson (13)
Robert Linder (10)
Eric Huijsers (10)
Leif Nilsson (3)
Daniel Nohrstedt (2).
Oscar Gleisner (?)

Flera spelare som varit landslagsspelare före/efter de spelat i Haninge är:
Andreas Elf (2)
Tom Lepistö (3)
Karl-Johan Ramlöv (4)
Conny Vesterlund (24)
Anders Öhman (12)
Thomas Fogelberg (12)

Icke-svenska landslagsspelare
Rickie Hyvärinen (Finland)
Henrik Jensen (Danmark)
Daniel Telli (Schweiz)
Henrik Talme (Estland)
Hannu Korhonen (Finland)
Raine Laine (Finland)
Thomas Rupp (Tyskland)

Utmärkelser till Haningespelare

Årets målvakt:
99/00: Mårten Blixt, Haninge IBK 
00/01: Mårten Blixt, Haninge IBK 

Årets back:
99/00: Johan Davidsson, Haninge IBK
00/01: Johan Davidsson, Haninge IBK 
03/04: Peter Fischerström, Haninge IBK

Årets center:
97/98: Johannes Gustafsson, Haninge IBK 
98/99: Johannes Gustafsson, Haninge IBK
01/02: Johannes Gustafsson, Haninge IBK

Årets absolut bäste spelare:2002
Johannes Gustafsson, Haninge IBK.

Kuriosa
Mårten Blixt är den enda målvakt som registrerats för att ha gjort mål i en elitseriematch, vilket han gjorde med ett mäktigt utkast mot Balrog hemma i Torvalla sporthall 18 oktober 1997. Mårtens utkast gick hela vägen, och studsade upp till Balrogs målvakt, som råkade slå in den i eget mål. På den tiden fick självmål ej skrivas upp, vilket gjorde att senaste Haningespelare som rört bollen blev målskytt.

Meriter (herrar)
 Svenska mästare: 1999, 2000 och 2001 + Europacupguld 2002 och 2003
 SM-Brons 2002, 2004 , 1986

World Cup mästare 1998
Haninge IBK 20 september 1998 KARLSTAD: Haninge finalslog Pixbo med 6-3 i första upplagan av World Cup

Svenska juniormästare 1991
Haninge IBK

Externa länkar
Klubbens webbplats

Innebandyklubbar i Sverige
Fornudden IB

Fornudden IB var en innebandyklubb från Tyresö/Älta.

Fornudden var ett av Sveriges mest klassiska innebandylag som bildades den 14 februari 1988 av Mats Forslund, Johan Balck, Niklas Hermundstad och Kenneth Olsson som alla hade en gemensam idrottsbakgrund (orienterare?). 

År 2002 gick man samman med Haninge IBK.
Den mest framgångsrika kedjan i klubben var den med Göran Lundin, Stefan Eklund och Patrik Skattman. Klubben tog sitt första SM-guld 1994 efter att ha besegrat Örnsköldsvik i kvartsfinal, NB/87 i semifinal och Lockerud i final. En mycket stor anledning till att guldet bärgades var den fruktade trion som oftast spelade framför backarna Mats Forslund och Lars Fogelberg. Intern skyttekung under slutspelet blev Göran Lundin som gjorde 7 mål och en assist på 8 matcher.

Meriter (herrar) 
 Svenska mästare: 1994 och 1997

Externa länkar 
 Fornudden IB online

Upplösta innebandyklubbar i Sverige
Sportklubbar i Stockholms kommun
Sportklubbar upplösta 2002
Arcangelo Corelli

Arcangelo Corelli, född 17 februari 1653 i Fusignano, död 8 januari 1713 i Rom, var en italiensk kompositör och violinist. Corelli studerade i Bologna från 1666, och antogs vid Accademia Filarmonica vid 17 års ålder. 1675 blev han försteviolinist och kammarmusiker hos drottning Kristina i Rom, och till henne dedicerade han sina 12 trio sonatas da chiesa op.1 (1681). Efter 1708 drog han sig tillbaka från offentligheten. 

Corelli var den förste kompositör som blev berömd uteslutande för sin instrumentala musik. Hans verk var oerhört populära under hans livstid och lång tid därefter. Hans begränsade verk fick banbrytande betydelse för barockmusiken.
 
Corelli skrev verk för soloviolin, för stråktrio och för kammarorkester.
Hans sex opus omfattar bara 48 triosonater, 12 concerti grossi, tre kvartettsonater och en sinfonia, inalles 65 verk. Denna kvantitet kan jämföras med Johann Sebastian Bachs och Georg Friedrich Händels tusentals verk.

Corelli gjorde knappast någon bruksmusik – hans musikaliska liv var fokuserat på konstmusik. Som inflytelserik violinlärare krävde han också disciplin och precision, "excellens ligger i detaljerna".
Under några avgörande år i början av sin karriär gynnades Corelli av drottning Kristina som var hans mecenat. Antonio Vivaldi, Georg Philipp Telemann, Giuseppe Tartini, Bach och Sergej Rachmaninov har ägnat honom sin hyllning i egna verk byggda på hans idéer.

Verk
Corelli komponerade 48 triosonater, 12 sonater för violin och generalbas samt 12 Concerti grossi.

Corellis verk är indelade i sex opus, tillsammans med några andra verk.
 Opus 1: 12 Kyrkosonater (trio sonater för 2 violiner och generalbas) (Rom 1681)
 Opus 2: 12 Kammarsonater (triosonater för 2 violiner och generalbas) (Rom 1685)
 Opus 3: 12 Kyrkosonater (triosonater för 2 violiner och generalbas) (Rom 1689)
 Opus 4: 12 Kammarsonater (triosonater för 2 violiner och generalbas) (Rom 1694)
 Opus 5: 12 Suonati a violino e violone o cembalo (6 kyrkosonater och 6 kammarsonater for violin och generalbas) (Rom 1700) Den sista sonaten är ett variationsverk över La Folia.
 Opus 6: 12 concerti grossi (8 kyrkokonserter och 4 kammarkonserter för Concertinogrupp, stråkar med ripieno och generalbas) (Amsterdam 1714)
 op. post.: 6 Sonate a tre WoO 5–10 (Amsterdam 1714)

Externa länkar  

 
 

Italienska barockkompositörer
Italienska klassiska kompositörer
Italienska violinister
Klassiska violinister
Födda 1653
Avlidna 1713
Män
Italienska musiker under 1600-talet
Kista IBK

Kista IBK är en innebandyklubb i Kista i Sverige.

Kista IBK vann, efter en sammanslagning med Spånga IF (grundare Per Norhammar) SM i innebandy för herrar säsongen 1994/1995, efter att ha debuterat i Sveriges högsta division föregående säsong. Senare under 1995 vann man även Europacupen.

Efter ett par år blev det en till sammanslagning med Järfälla Innebandy. 

Kista IBK spelar senast i division 5. Kista IBK bestod av många talanger som var uppvuxna kring Husby och Kista före SM-guldet och lite efter den tiden. Namn som lätt glöms bort är Tom Lepistö, brodern Kim Björn Eriksson och Pontus Cronwall som var stort bidragande till de lyckliga åren med klubben i högsta serien.

Källor

Fotnoter

Innebandyklubbar i Sverige
Kista
Sportklubbar i Stockholm
IBK Lockerud Mariestad

IBK Lockerud Mariestad är en innebandyklubb i Mariestad, med sitt ursprung på Lockeruds ungdomsgård. Klubben bildades 1983 och hette tidigare IBK Lockerudsgården och senare IBK Lockerud. I slutet av 1980-talet och början av 1990-talet nådde klubben framgångar, då både herrlag och damlag blev svenska mästare flera gånger.

Klubbens herrar har vunnit fem SM-guld och ligger därmed på tredje plats i antal SM-guld efter IBF Falun som vunnit sju och Storvreta som vunnit sex gånger. Klubbens damer har vunnit fyra SM-guld.

Klubbens första SM-Guld kom när man vann SM-Finalen 1987 i Mölndals Sporthall mot ytterligare ett Mariestadslag, IBK Strandgården med 2-0. Målskyttar var Fredrik Johansson och Keijo Pollari. Sedermera landslagsspelare.

Numera heter klubben IBK Lockerud Mariestad och herrlaget spelar i Division 2 västra götaland efter 2 raka år med nedflyttningar i seriesystemet. Damlaget spelar i allsvenskan.

Meriter (herrar)
Svenska mästare: 1987, 1988, 1990, 1991 och 1992

Meriter (damer)
Svenska mästare:  1987, 1988, 1991 och 1990

Meriter (Årets spelare)

Dam Sari Karjalainen 86/87;
Ann-Mari Karppinen 89/90;
Susanne Pettersson 90/91;
Åsa ”Kotten” Karlsson 92/93;
Jenny Magnusson  98/99;
Johanna Ekeroth   97/98, 03/04

Herr Esa Karjalainen 88/89;
Keijo Pollari 	93/94

Innebandyklubbar i Sverige
Sport i Mariestad
Sportklubbar bildade 1983
Tysklands herrlandslag i innebandy

Tysklands herrlandslag i innebandy. Tyska innebandyförbundet bildades 1992.

Laget spelade sin första landskamp den 20 februari 1994, då man föll med 1-9 mot Tjeckien i Konstanz.
Sedan 2002 spelar Tyskland i innebandyns A-VM för herrar. Bästa placering är fyra från VM 2012

VM-truppen 2004

Förbundskapten 
 Lutz Gahlert

Källor

Fotnoter

Innebandylandslag
Innebandy
Innebandy i Tyskland
Landslag startade 1994
Induktion

Induktion kan syfta på:

 Induktion (filosofi) – ett filosofiskt förfaringssätt att härleda slutsatser från erfarenheter
 Matematisk induktion – en bevismetod inom matematiken
 Elektromagnetisk induktion – elektromagnetisk effekt
 Induktionshäll – en typ av spis som använder sig av elektromagnetisk induktion för att värma upp exempelvis kastruller.
 Färginduktion – begrepp inom färglära som beskriver hur en och samma färg kan uppfattas olika beroende av bakgrundsfärgen, se Simultankontrast
 Induktion (medicin) – inom medicin och cellbiologi innebär att det sker en uppreglering av enzym genom att en viss substans tillförs

Se även
 Induktiv
Underground (film)

Underground är en fransk-serbisk-tysk-ungersk film från 1995, regisserad av Emir Kusturica.

Handling 
Berättelsen tar sin början 1941 med Tyskarnas ockupation av Jugoslavien, och gör sedan nedslag i början av 1960- respektive 1990-talet. Ett litet samhälle växer fram i underjorden sedan en av filmens huvudkarakätärer låst in sin vapenfabrik och dess arbetare i källaren under kriget, och sedan undanhåller dem nyheten om krigets slut.

Om filmen 
Underground är en surrealistisk dramakomedi som belönades med Guldpalmen 1995. Manuset kom till genom samarbete med Dusan Kovacevic, och är delvis baserat på Kovacevics pjäser. Filmen är också en metafor över Jugoslaviens historia, ur Kusturicas synvinkel.  Allt i en blandning av fiktion, myter och historisk fakta, där, bland många möjliga tolkningar av allegorier och metaforer, de två huvudpersonerna kan ses som gestaltningar av Tito och Milošević.

Filmens teman, vinklingar och tolkningsmöjligheter ledde till mycket kritik och diskussioner, med följden att regissören Kusturica (för en kort period) slutade med sitt filmskapande.  

Underground hade en original-längd på 312 minuter, i sin helhet visades den, liksom Kusturicas film Zigenarnas tid från 1989, som TV-serie i RTS.

Medverkande i urval 
Miki Manojlović - Marko Dren, poet
Lazar Ristovski - Petar Popara "Crni", krigshjälte
Mirjana Joković - Natalija Zovkov, skådespelaren
Slavko Štimac - Ivan, Markos bror
Ernst Stötzner - Franz
Srđan Todorović - Jovan, Petars son
Mirjana Karanović - Vera, Petars kvinna
Milena Pavlović - Jelena, brud
Danilo Stojković - Farfar
Bora Todorović - Golub, trumpetaren
Davor Dujmović - Natalijas bror

Referenser 
Dina Iordanova, Emir Kusturica, 2002
Goran Gocic, The cinema of Emir Kusturica, notes from the underground, 2001

Externa länkar 

Filmer 1995
Franska komedifilmer
Jugoslaviska komedifilmer
Tyska komedifilmer
Ungerska komedifilmer
Filmer i regi av Emir Kusturica
Filmer tilldelade Guldpalmen
Engelskspråkiga filmer
Tyskspråkiga filmer
Serbiskspråkiga filmer
1941 på film
1960-talet på film
1990-talet på film
Jugoslavien på film
Satiriska filmer
Jugoslaviska krigen på film
Belgrad på film