kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Väggbonad

Väggbonad i textila sammanhang kan vara en broderad eller vävd bonad, en textil väggprydnad som inte är inramad, och inte tapetlikt spänd över hela väggen. Begreppet används även om vissa på väv eller papper målade allmogetapeter, främst från Sydsverige.

Bonadsmålning förekom under medeltid i hela Sverige och även i andra länder. När de målade bonaderna blev omoderna i övriga Sverige förblev bonadsmåleriet en sydsvensk tradition som förekom i Småland, Halland och angränsande delar av Västergötland och Blekinge. Bonader med målningar på väv hade förekommit tidigare men börjar omkring 1750 ersätta och komplettera drättadukarna i högloftstugorna. De utfördes från början av stadsmålare men under 1750-talet växer ett folkligt bonadsmåleri fram. På grund av eldning i rummen satt de dock bara uppe för en kort tid, oftast runt jul och vid festligheter. En bonad kan också vara av papper, vilket introducerades omkring 1800. 

Till skillnad från tapeter är bonaden ”löst” uppsatt på väggen, till exempel med tejp, nubb eller häftstift. Bonader ersattes så småningom av först kistebrev och senare importerade färglitografier och oljetryck som väggdekorationer, men förekommer i modern tid i pappersform särskilt vid de större helgerna, och som broderade eller vävda alster året runt. De bonader som blev moderna under slutet av 1800-talet och början av 1900-talet var ofta prydda av ett ordspråk eller bibelcitat som centralt motiv.

Etymologi 
Ordet kan härledas ur bonad som betyder göra i ordning.

Se även
 Affisch
 Överhogdalsbonaderna
 Skogbonaden
 Gobeläng
 Allmogemåleri
 Bonadsmålning

Referenser

Vidare läsning 
 Jane Fredlund, Små små ord av kärlek, Om broderade bonader (1976, LTs förlag)

Externa länkar 
 "Broderade förnumstigheter på väggen", Loppmarknadsarkeologerna, Sveriges Radio, 20 feb 2016. Åtkomst den 20 feb 2016.

Hemtextilier
Broderi
Trycksaker
Allmogemåleri
Frans (textil)

Frans är en avslutning på kanten av en väv där varptrådarna hänger kvar. Den allra vanligaste fransen är sannolikt trasmattans relativt obearbetade frans. Dock förutsätts att fransen på något sätt låser de sista inslagen i väven. En pärlknut är den ögla som slås om varptrådarna och föses upp mot kanten så långt man kan.

Varianter på den enkla fransen kan vara knutar som bildar mönster av olika slag. 
Fransen kan också drejas, det vill säga tvinnas, eller flätas med olika utformningar. Om varpen inte räcker till för att göra den frans man tänkt sig kan fransen kompletteras med extra trådar.

Se även 
Effsingar

Vävning
Zodiaken

Zodiaken eller djurkretsen är inom astrologi och den äldre astronomin en tänkt uppdelning av solens, månens och de olika planeternas banor (ekliptikan) över stjärnhimlen. Traditionellt delas stjärnhimlen in i tolv stjärntecken om vardera 30° som utgör grunden för horoskop. Gränsen mellan två års zodiaker brukar placeras där solen befinner sig vid vårdagjämningen, ungefär den 21 mars.

Historia

Tropiska zodiaken 
Den tidigaste bevarade listningen av zodiakens stjärntecken kommer från 300 f.Kr. (Dendera-zodiaken som numera finns på Louvren i Paris), men andra källor har beskrivit zodiaken omkring 200 år innan dess. I de beskrivningarna sades olika delar av människokroppen och olika egenskaper motsvara de 12 stjärntecknen, och zodiaken användes därför som ett diagnosinstrument av tidiga läkare för att peka mot rätt kur.

Sideriska zodiaken 
Under de mer än 2 500 år som har passerat sedan zodiaken instiftades och olika stjärnbilder fick ge namn åt zodiakens stjärntecken, har jordaxeln vridit sig cirka 30°. Detta kallas precession. Vädurens stjärntecken motsvaras därför idag av Fiskarnas stjärnbild. Om cirka 600 år kommer i stället Vattumannens stjärnbild att komma in i detta intervall.

Tabell över stjärntecken 

──────────

Följande tabell visar samtliga stjärntecken och ungefärlig period då solen passerar genom dem. Zodiaken börjar med Väduren och som börjar varje år vid det årets dagjämning och de exakta tiderna för övergångar mellan stjärntecknen finns för vart år i efemeriderna.

──────────
§ Stjärnbilden Ophiuchus finns med i solens bana över stjärnhimlen men räknas inte till de traditionella zodiaktecknen.

Svaghet i systemet 

Astrologin delar symboler med astronomin, men medan astrologins stjärnteckensymboler anger 30°-sektorer räknat från vårdagjämningspunkten med start Väduren, så är de verkliga stjärnbilderna – ursprungssymbolerna – av varierande storlek och förskjutna ungefär 20° till följd av precessionen, så att vårdagjämningspunkten hamnar i början av Fiskarnas stjärnbild. Medan astronomer inte fäster något avseende vid stjärntecken, vill enstaka astrologer korrigera sitt system för denna saks skull. I detta sammanhang skall också nämnas att ekliptikan även skär över stjärnbilden Ormbäraren, varför en sådan korrigering ofta också innebär önskan om att införa Ormbäraren som ett stjärntecken. Tolv-tecken-system dominerar dock inom astrologin. På grund av att de olika delarna av astrologins karta över året, stjärntecknen, har namngetts efter stjärnbilderna misstar man lätt astrologi för astronomi. Då astrologi är en tro att människor och djur påverkas av den dag på året samt tid på dygnet de föddes och planeternas relation till solen under den exakta tidpunkten är astronomi en vetenskaplig gren som bland annat behandlar stjärnhimlen (vilket inte är en del av astrologin).

Se även 

 Efemerid
 Ekliptikan
 Kinesisk astrologi (med sin egen zodiak)
 Stjärnbild
 Stjärntecken
 Zodiakalljus

Referenser

Externa länkar 

 Zodiak i Encyclopedia of Claims, Frauds, and Hoaxes of the Occult and Supernatural

Astrologi
Astronomiska koordinatsystem
Savolax

Savolax (finska: Savo, latin: Savonia) är ett historiskt landskap i östra Finland. Innan Finland betraktades som en enhet var detta ett eget område mellan Egentliga Finland och Karelen. Savolax omfattar en stor del av Insjöfinland med sjön Saimen och motsvarar de nuvarande landskapen Norra Savolax och Södra Savolax. Savolaxdialekten skiljer sig i viss mån från den västliga finskan och från karelskan.

Skogsfinnar i Sverige 
Under slutet av 1500-talet utvandrade många savolaxare till flera olika skogsbygder i mellersta och norra Sverige. Dessa så kallade skogsfinnar med ättlingar behöll på många håll sin kulturella identitet och sitt finska språk, de sista i norra och västra Värmland. 

Adelsätten Edelsvärd härstammar från Savolax.

Källor

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 
 Finnbygder i samverkan (om skogsfinnar)

Historiska landskap i Finland
Wismarska tribunalet

Wismarska tribunalet var en för Sveriges tyska besittningar gemensam överdomstol, sedan de genom Westfaliska freden (1648) hade upphört att, såsom förut i likhet med de övriga tyska staterna, lyda under rikskammarrätten i Speyer. Tribunalen började sin verksamhet 10 maj 1653 efter en preliminärinstruktion; i september 1656 stadfästes triburialsordningen. De pommerska och bremen-verdenska ständerna ägde presentationsrätt vid tillsättandet av lediga platser, med undantag av presidents- och vicepresidentsämbetena, som tillsattes av K.M:t. Assessorernas antal från Bremen-Verden och Pommern var lika stort. Provinserna avlönade ämbetsmännen. Enligt kungligt beslut 14 april 1802 flyttades tribunalet till Stralsund, där det hade sin första session den 19 november samma år, men den 12 januari 1803 biföll K.M:t lantständernas begäran om tribunalets förflyttning till Greifswald, vilken ägde rum 23 juli samma år. Enligt den s.k. "Pommerska kommitténs" förslag beslöt K.M:t 17 september 1810 att namnet tribunal skulle utbytas emot Överappellationsrätt.

Presidenter i Wismarska tribunalet (inkomplett)
 Bengt Gabrielsson Oxenstierna (1623–1702) blev den 11 september 1652 den förste presidenten.
 Bengt Skytte af Duderhof (1614–1683) utnämnd 1663.
 Axel Carlsson Sparre (1620–1679) tillträdde 1664 men var under åren 1665–1673 överståthållare i Stockholm för att därefter återta ämbetet som president.
 Anders Lilliehöök (1635–1685) utnämnd 1683 men tillträdde inte.
 Johan Rosenhane (1642–1710) tillträdde 1686.
 Gustaf von Faltzburg (1650–1719) tillträdde 1710.
 Ludvig Fahlström (1655–1721) tillträdde strax före sin död 1721.
 Fredrik Christoffer Dohna (1664–1727) 
 Johan Lillienstedt (1655–1732) tillträdde den 3 augusti 1727.
 Jacob Philip von Schwerin (1719–1779) utnämnd 1753.
 Carl Otto von Höpken (1715–1782) utnämnd 1769.
 Thure Leonard Klinckowström (1735–1821) innehade ämbetet 1782–1799.
 Nils Barck (1760–1822) utnämndes den 7 oktober 1799 och var under åren 1799–1802 dessutom guvernör i Wismar.

Källor

Noter 

Svensk rättshistoria
Sverige under stormaktstiden
Wismar
Blåtårn (Köpenhamns slott)

För olika betydelser av "Blåtårn", se Blåtårn. 

Blåtårn (på svenska: "Blå tornet") var ett torn på Köpenhamns slott på Slotsholmen i Köpenhamn, som användes som fängelse. Slottet revs 1731–1732. Ett antal svenska kvinnor av frälse börd fördes under 1500-talet som fångar till Köpenhamn, där de levde i fängsligt förvar i Blåtårn.

Därefter var "Blåtårn" namnet på en arrestbyggnad vid närliggande Frederiksholms kanal, vilken revs 1848.

Kända fångar i Blåtårn i Köpenhamn
 Margareta Eriksdotter (Vasa) (syster till Gustav Vasa)
 Cecilia Månsdotter (Eka) (Margaretas mor, mor till Gustav Vasa, pestdöd under fångenskapen) 
 Sigrid Eskilsdotter (Banér) (Margaretas mormor)
 Kristina Nilsdotter (Gyllenstierna) (Sten Sture d.y:s änka och Stockholms försvarare)
 Märta Eriksdotter (Vasa), pestdöd i fångenskap 1522 (syster till Gustav Vasa)
 Emerentia Eriksdotter (Vasa), pestdöd 1522 i fångenskap (syster till Gustav Vasa)
 Leonora Christina, dotter till Kristian IV och Kirsten Munk. Under sin fängelsevistelse här 1663–85 skrev hon sin berömda självbiografi, Jammers Minde.

Se även
 Blåtårn (Sønderborg slott), där Kristian II levde i fångenskap i 17 år
 Blå tornet i Stockholm, August Strindbergs sista bostad

Källor

Noter

Torn i Danmark
Byggnader och anläggningar i Köpenhamn
Slott i Danmark
Slotsholmen
Nöbbelöv, Lund

Nöbbelöv är en stadsdel i nordvästra Lund. Själva stadsdelen Nöbbelöv omfattar ett mindre område än Norra Nöbbelövs socken och församling. Nöbbelöv hade 2009 3 528 invånare.

Nöbbelöv är den sista stadsdelen i Lund som byggdes under miljonprogrammet och stod klar 1978. Att stadsdelen är byggd i slutfasen av miljonprogrammet syns inte minst på att man ändrade de ursprungliga planerna på ett höghusområde och byggde bara ett av flera planerade höghus medan resten av området kom att byggas som ett tätbebyggt och lågt radhusområde.

Centrum består av ett åttavåningshus omgivet av ett femvåningshus, ett trevåningshus och resten mindre radhuslängor. Där finns även flera affärer, bland annat ICA Jägaren. Nästan alla namn på Nöbbelöv går under jägartemat. Skolan heter Hubertusgården efter hubertusjakt och de flesta av gatorna har jaktnamn som till exempel Andjaktsvägen, Högviltsgränden, Revirvägen, Jägaregatan, Skallgången och Fågelhundsvägen. I området bor många barnfamiljer och hundägare vilket passar bra eftersom området har ett stort antal grönområden. Nöbbelöv gränsar i väster till Västkustbanan, på vilken Gunnesbo station är belägen.

Norra Nöbbelöv, kyrkby i Norra Nöbbelövs socken, ligger i norra utkanten av den nya stadsdelen. Där ligger kyrkan liksom ett församlingshem nära Västkustbanan och ett par äldre kringbyggda gårdar längs med den trädkantade bygatan.

Namnet skrevs i början av 1300-talet Nyböle och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller nybyli, 'nybygge'.. Efterledet "-löv" är ett vanligt skånskt bebyggelsenamn.

Se även
 Norra Nöbbelövstenen (runsten)

Referenser

Källor

Noter

Stadsdelar i Lund
Miljonprogrammet
Susanne Ljungskog

Susanne Ljungskog, född 16 mars 1976 i Halmstad, är en svensk före detta professionell cyklist som vunnit VM-guld i linjelopp 2002 och 2003.

Karriär
Susanne Ljungskog vann världsmästerskapens linjelopp 2002, och hon tilldelades efter VM-guldet 2002 bragdguldet av Svenska Dagbladet. Den regerande världsmästaren är ofta extra uppmärksammad av konkurrenterna, men trots det lyckades hon försvara sitt VM-guld världsmästerskapen 2003.

Ljungskog satsade stort på att vinna guld i Olympiska sommarspelen 2004 i Aten men misslyckades. Fyra år senare åkte hon till de Olympiska sommarspelen 2008 i Peking med en förhoppning om att kunna vinna. I Peking slutade Ljungskog på 21:a plats i linjeloppet, men kunde glädjas åt Emma Johanssons silver. I tempoloppet slutade Ljungskog på 10:e plats. Tidigare har Susanne Ljungskog också deltagit i de Olympiska sommarspelen 1996.

Susanne Ljungskog tävlade för nederländska Team Flexpoint mellan 2005 och 2007. Hon gick därefter till det italienska stallet Team Flexpoint under sju månader innan hon valde att återvända till Menikini-Selle Italia inför de Olympiska spelen.

Den 6 maj 2010 meddelade Ljungskog att hon slutar tävlingscykla, efter att hon drabbats av blodsjukdomen hemokromatos.

Viktiga meriter 
Världsmästare 2002, Zolder, Belgien
Världsmästare 2003, Hamilton, Ontario, Kanada
1:a plats i Tour de l'Aude 2007 och 2008
1:a plats i Giro de Toscana 2002, 2003 och 2005
1:a plats i Holland Ladies Tour 2003 och 2006
1:a plats i Emakumeen Bira (Spanien) 2007
EM-guld 1998
Har vunnit fyra World Cup-tävlingar

Stall 
1999 The Greenery Grisley
2000 Farm Frites - Hartol
2001-2002 Vlaanden - T Interim
2003 Bik - Powerplate
2004 Team S.A.T.S.
2005-2007 Team Flexpoint
2008 Menikini-Selle Italia (till och med 25/6)
2008 Team Flexpoint (från och med 26/6)

Referenser

Externa länkar 

Officiell webbplats

Svenska tävlingscyklister
Tävlande i cykling vid olympiska sommarspelen 2008
Tävlande i cykling vid olympiska sommarspelen 2004
Tävlande i cykling vid olympiska sommarspelen 1996
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1996 från Sverige
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2004 från Sverige
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2008 från Sverige
Födda 1976
Kvinnor
Levande personer
Idrottare från Halmstad
Världsmästare i cykling
Mottagare av Svenska Dagbladets guldmedalj
Hovmantorp

Hovmantorp är en tätort i Lessebo kommun i Kronobergs län, belägen längs järnvägen mellan Kalmar och Växjö, vid sjön Rottnen.

Historia
Hovmantorp ligger i det småländska glasriket och har en lång glasbrukstradition. Det började med Hofmantorps glasbruk 1859–1878, beläget i samhällets sydvästra del vid sjön Rottnen. 1889 startades Sandviks glasbruk och 1905 Hofmantorps nya glasbruk som drevs till 1968. I september samma år återstartades det senare bruket under namnet Hovmantorps glasbruk, las åter ner 1978. I dag har dock samtliga försvunnit. Det sista, Sandviks glasbruk, lades ner 2005.

Namnet (1403 Hamundatorp) består av förledet mansnamnet Hamund(er) och efterledet torp.

Administrativa tillhörigheter
Hovmantorp var och är kyrkby i Hovmantorps socken och var efter kommunreformen 1862 centralort i Hovmantorps landskommun. 1920 inrättades Hovmantorps municipalsamhälle för orten i landskommunen. 1952 uppgick landskommunen och municipalsamhället i Hovmantorps köping dit även Furuby landskommun uppgick. Bebyggelsen i Hovmantorp upptog bara en liten del av köpingskommunens yta. 1971 upphörde köpingen och Hovmantorp ingår därefter i Lessebo kommun. 

I kyrkligt hänseende har Hovmantorp alltid hört till Hovmantorps församling.

Orten ingick före 1948 i Konga tingslag, därefter till 1971 i Östra Värends tingslag. Sedan 1971 ingår Hovmantorp i Växjö domsaga.

Befolkningsutveckling

Sport

Ortens största idrottsförening heter Hovmantorps GoIF. Föreningen har fostrat flera allsvenska fotbollsspelare. Mest meriterad är Curt Olsberg som vann flera SM med Malmö FF. Även Patrik Bojent (tidigare Karlsson) är fostrad i Hovmantorp GoIF. Han är meriterad med spel i Östers IF, Gefle IF och AIK. 

Glasrikets Kägelklubb är Hovmantorps enda bowlingklubb. Klubben startades 2000 och har ett representationslag i division 2 Östra Götaland, samt ett B-lag och ett C-lag i distriktsserien.

Hovmantorp har också ett framgångsrikt dragkampslag. Föreningen heter Hovmantorps Dragkampklubb och bildades 1995.

Kända personer från orten

Sångerskan Charlotte Perrelli (född Nilsson) som har vunnit Eurovision Song Contest och bordtennisspelaren Truls Möregårdh kommer från Hovmantorp som har tagit VM-silver i bordtennis.

Se även 
Hovmantorps socken
Hovmantorps landskommun
Hovmantorps kyrka
Hovmantorps säteri
Personer från Hovmantorp

Noter

Vidare läsning 
Strömberg, Kenneth, 1950-. - Stationssamhällena Hovmantorp och Lessebo, var de "stationssamhällen"?.. - 1999. -  Stationssamhällen / redaktörer: Peter Aronsson & Lennart Johansson. - Växjö : Univ., 1999. - (Acta Wexionensia. Humaniora, 1401-6281 ; 2). -  ; S. 85-101 : ill., diagr.

Orter i Lessebo kommun
Tätorter i Sverige
Hovmantorp
Eftergymnasial utbildning

Eftergymnasial, postgymnasial eller tertiär utbildning är utbildning som sker efter sekundär utbildning. I Sverige är det utbildning som sker efter genomgången gymnasieskola.

Ett exempel på eftergymnasial utbildning är akademisk utbildning vid högskola eller universitet. I Sverige finns även kvalificerad yrkesutbildning, Yrkeshögskola och folkhögskola.

Se även
 Högre utbildning

Eftergymnasial utbildning
Utbildning i Sverige
Utbildning efter nivå
Svensexa

En svensexa, tidigare svenkväll eller svenmiddag, är en fest som av (traditionellt manliga) vänner (framför allt marskalk eller best man) anordnas för en man som står i begrepp att gifta sig, och som skall betecknas som ett sista farväl av ungkarlslivet.

Den kvinnliga motsvarigheten är möhippa som i Sverige är en äldre tradition än svensexan. Men när mökvällarna förekom i 1500-talets bondesamhälle uppstod svenkvällar under 1600-talet i städernas borgerliga miljöer, bland exempelvis officerare och handelsmän.

Svensexetraditionen på 1800-talet innehöll inga speciella aktiviteter utan fokus låg på alkoholen. Männen klädde sig i frack och gick ut på krogen. Under 1900-talet spreds svensexan till andra grupper i samhället, men utan större förändring – fokus låg fortfarande på spriten.

I Finland kallas de uppsluppna festligheterna före bröllopet, avskedet till statusen som ogift, oftast ”polttarit” (på finska) eller ”polttare” (på svenska) från tyskans Polterabend. Mer sällan används begreppen möhippa eller svensexa, som i Sverige.

Etymologi 
Svensexa är en sammansättning av orden sven och sexa. Det första ledet, sven, är en äldre benämning på en ung man, i synnerhet en ogift eller sexuellt oerfaren sådan. Andra ledet, sexa, är ursprungligen en lättare festmåltid med start klockan sex på kvällen.

Noter 

Bröllop
Ytstridsflottilj

En ytstridsflottilj består (i Sverige) av följande båtar;

 Korvetter
 Robotbåtar (endast 3:e)
 Patrullbåtar (endast 3:e)
 Lag o stabsfartyg

Uppgifter;

 Ubåtsjakt
 Ytstrid (strid mot andra ytfartyg)
 Uppgiftsinhämtning
 Konvojtjänst (skyddande av civila fartyg)

Se även
Flottilj
Flygflottilj
Ytattackflottiljer i Sverige

Ej längre existerande svenska marinförband
Minkrigsflottilj

Minkrigsflottilj är ett förband av krigsfartyg särskilt avsedda för minläggning och minröjning. Minsvepare, minjaktfartyg, minläggare och stödfartyg ingår. 

I svenska marinen finns numera ingen renodlad minkrigsflottilj, utan minkrigsfartygen ingår i en sjöstridsflottilj.

Uppgifter 
 Minera vatten utanför kust
 Underhålla mineringar
 Röja minor till sjöss

Sjökrigföring
Minor
Norra Nöbbelövs socken

Norra Nöbbelövs socken i Skåne ingick i Torna härad, uppgick 1967 i Lunds stad och området ingår sedan 1974 i Lunds kommun och motsvarar från 2016 Norra Nöbbelövs distrikt.

Socknens areal är 6,09 kvadratkilometer varav 6,08 land. År 2000 fanns här 7 642 invånare.  Stadsdelen Nöbbelöv i tätorten Lund med kyrkbyn Norra Nöbbelöv och sockenkyrkan Norra Nöbbelövs kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Socknen har medeltida ursprung. Före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Nöbbelövs socken.
 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Nöbbelövs församling och för de borgerliga frågorna bildades Nöbbelövs landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Torns landskommun som uppgick 1967 i Lunds stad som ombildades 1971 till Lunds kommun. 

1974 tillfördes ett område från Lunds Allhelgonaförsamling. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Norra Nöbbelöv med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Torna härad. De indelta soldaterna tillhörde Södra skånska infanteriregementet, Torna kompani och Skånska husarregementet, Hoby skvadron, Landskrona kompani.

Geografi
Norra Nöbbelövs socken ligger närmast nordväst om Lund. Socknen är en odlad slättbygd på Lundaslätten, nu till stor del tättbebyggd.

Fornlämningar
Tre boplatser från stenåldern är funna. Från bronsåldern finns sju gravhögar. En runsten, Norra Nöbbelövstenen, har flyttas till Lund.

Namnet
Namnet skrevs i början av 1300-talet Nyböle och kommer från kyrkbyn. Namnet innehåller nybyli, 'nybygge'..

Se även
 Norra Nöbbelövs församling
Slaget vid Lund 1676 som till stor del ägde rum i Norra Nöbbelövs socken.

Referenser

Noter

Vidare läsning

Externa länkar

Nöbbelöfs socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Indelningar i Lunds kommun
Socknar i Torna härad
Globen (tunnelbanestation)

Globens tunnelbanestation, som tidigare hetat Slakthuset och Isstadion, är en station på Stockholms tunnelbana och är belägen intill Globenområdet i stadsdelen Johanneshov i Söderort inom Stockholms kommun. Stationen betjänas av tunnelbanans gröna linje samt spårvagn. 

Stationen öppnades 9 september 1951 med namnet Slakthuset. 19 november 1958 bytte den namn till Isstadion (Johanneshovs isstadion invigdes 1955) och den 20 augusti 1989 till Globen. I slutet av 1980-talet byggdes stationen om och moderniserades i samband med byggandet av arenan Globen, som också har givit stationen dess nuvarande namn. 1999 öppnades Tvärbanans plattform norr om tunnelbanespåren.

Avståndet till Slussen är 3 kilometer, och det tar cirka 9 minuter till T-Centralen. Avståndet från Alvik med spårvagn är 9,1 kilometer. Stationen har cirka 6 400 påstigande per dag för tunnelbanan och 2 500 påstigande för spårvägen.

Stationen består av en plattform utomhus med entré från Globenbron i norr och Slakthusbron i söder. Längs Palmfeldtsvägen finns konstnärlig utsmyckning i form av ett 149 meter långt stängsel inklusive glaspyramider skapade 1989 av skulptören Joanna Troikowicz. Glaspyramiderna är ett inte helt avslutat verk. Konstverket heter Isfantasi. Spårvagnshållplatsen har en separat entré från Globenbron och från Konstgjutarvägen. Från den södra entrén sett så går spåren till höger mot Hagsätra och spåren till vänster mot Hässelby strand.

Framtid
Stationen kommer att läggas ned omkring år 2030. Tunnelbanan från Sockenplan till Hagsätra kommer då att överföras till Blå linjen, medan nuvarande tunnelbanesträcka mellan Gullmarsplan och Sockenplan kommer att rivas. Även stationen Enskede gård läggs ned. En ny station öppnar inom Slakthusområdet. Tvärbanans hållplats kommer att finnas kvar.

Galleri

Referenser

Externa länkar

Johanneshov
Stockholms tunnelbanestationer
Järnvägsstationer invigda 1951
1951 i Sverige
Tvärbanan
Byggnader och anläggningar i Söderort
Globen Shopping

Globen Shopping är ett köpcentrum som sträcker sig längs Arenavägen, intill Globen i stadsdelen Johanneshov i södra Stockholm. Globen Shopping öppnade 1989.

Beskrivning
Anläggningen längs Arenavägen består av fyra höga huskroppar som är hoplänkade med lägre förbindelsebyggnader. Globen Shopping öppnade 1989 och innehåller en knappt 300 meter lång inomhus butiksgata och ett stort antal kontorslokaler. Bland annat hade Aftonbladet tidigare sin redaktion i anläggningen med huvudentré i gallerians sydligaste del. Idag finns cirka 60 butiker och ett tiotal restauranger och kaféer att tillgå. In- och utgångar ligger i nivå med Globentorget, samt i gatuplan mot Arenavägen och Tele2 Arena. Under anläggningen finns ett parkeringsgarage i tre plan. Arkitekt för byggnaden där bland annat Globen Shopping inryms var Berg Arkitektkontor AB, som även ritade Globen.

Bilder

Se även
Globen City

Källor

Externa länkar

Globen Shopping

Johanneshov
Köpcentrum i Stockholms län
Byggnader och anläggningar i Söderort