kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Leslie Lamport

Leslie Lamport, född 7 februari 1941 i New York, är en amerikansk datavetare och matematiker.

Lamport är mest känd för sin forskning inom distribuerade system och realtidssystem (bland annat på grund av sin artikel Time, Clocks, and the Ordering of Events in a Distributed System från 1978). Han är också upphovsman till den välkända TeX-utökningen LaTeX. Han själv tror dock att det han kommer att bli ihågkommen för om hundra år är hans förslag till ett nytt sätt att skriva matematiska bevis. Han menar att det nuvarande sättet knappt har ändrats på 300 år och varken är lättläst eller strukturerat.

Leslie tog 1960 en bachelorexamen i matematik från Massachusetts Institute of Technology och fortsatte sedan på Brandeis University där han 1972 doktorerade i samma ämne. Sedan dess har han jobbat på Massachusetts Computer Associates (1970 - 1977), SRI International (1977 - 1985), Digital Equipment Corporation Systems Research Center i Palo Alto (1985 - 2001). Sedan 2001 jobbar Lamport på Microsoft Research i Kalifornien.

2013 tog han emot Turingpriset.

Referenser

Externa länkar 
 Webbplats
 Publikationer
 Intervju i IEEE Distributed Systems
 Intervju: How (La)TeX changed the face of Mathematics från Mitteilungen der Deutschen Mathematiker-Vereinigung i PDF-format

Amerikanska datavetare
Amerikanska matematiker under 1900-talet
Personer med anknytning till Microsoft
Personer inom fri programvara och öppen källkod
TeX
Födda 1941
Män
Levande personer
Alumner från Massachusetts Institute of Technology
Amerikanska matematiker under 2000-talet
Forskare från New York
Alumner från Brandeis University
Total-fit-algoritmen

Total-fit-algoritmen är den algoritm för brytning av text som Donald Ervin Knuth utvecklade till sitt typsättningssystem TeX i slutet av 1970-talet.

De flesta ordbehandlingsprogram och dylikt använder än i dag (2004) den enklast tänkbara algoritmen för att avgöra var raderna i ett stycke text ska brytas; varje rad fylls på med så mycket text som får plats (eventuellt med avstavning), varefter en brytning infogas. Total-fit-algoritmen ser i stället på stycket som helhet, och ger poäng (demerits) för oönskade effekter såsom avstavning och onormalt avstånd mellan orden. Varje möjlig brytning undersöks, och målet är förstås att ett stycke ska få så få poäng som möjligt.

Implementationsmässigt representeras alla möjliga brytningar av en riktad graf där varje båges längd ges av poängen för den aktuella brytningen. Att finna den bästa styckebrytningen reduceras därmed till att finna den kortaste vägen i grafen, vilket lätt kan lösas.

Algoritmen beskrivs tämligen utförligt med exempel och matematisk bakgrund i Digital Typography.

Förutom i TeX används algoritmen i programmen Adobe InDesign, Groff, hz-program och fmt (ett Unix-kommando).

TeX
Wado Ryu

Wado Ryu  är en av världens fyra stora karateskolor (tillsammans med Gōjū-Ryū, Shitō-Ryū och Shōtōkan-ryū). Denna skola har inslag av grundstilen Shuri-te via närmaste föregångaren Shōrin-ryū.

Namnet betyder ungefär "fredens/harmonins/fridens väg". Skolan grundades av Hironori Otsuka  (1892-1982) och registrerades 1934.

Förekomst 
Både i Sverige och internationellt är det flera organisationer som lär ut Wadō-ryū Karate. Wadō-Ryū företräds av Wado Kokusai Karate-Do Renmei (WIKF - Wado International Karate-Do Federation), som grundades 1991 av Tatsuo Suzuki (8:e dan), en av Ōtsukas bästa elever. Det är den största organisationen internationellt och i Norden. Sensei Suzuki föddes 1928 och var den som införde Wadō-ryū karate i Europa. Han tränar fortfarande aktivt vid drygt 80 års ålder, och har varit många gånger i Norden för att instruera. Senast i norska Sarpsborg 2009.

Skandinavien 
I Norge finns två huvudmän, Wado-Ryu Norge (WRN) med i dag 13 klubbar och WIKF Norge, som likaså består av 13 klubbar. 

I Sverige finns omkring 1 500 aktiva utövare. Mästare i Sverige är bland andra Shingo Ohgami, 8:e dan.

Filosofi och tekniker 
Mycket av skolans tekniker går ut på att tänka sig att motståndaren har vapen. Utövarens uppgift är då att istället för att blockera det inkommande slaget, som många andra karate-stilar gör, undvika slaget för att därefter oskadliggöra motståndaren.

Grader 
Vuxenbälten
Wadō-ryū använder typiska karate bältesordningar för att utvisa rang eller grad. Beroende på stil så startar nybörjaren vid 9:e eller ibland 10:e kyū:

Därefter kommer svarta bälten med nivåer från 1:a till 10:e dan.

Barnbälten
I vissa klubbar finns också så kallade mon-bälten för barn:
 9 mon - halvvitt bälte
 8 mon - halvrött bälte
 7 mon - halvgult bälte
 6 mon - halvorange bälte
 5 mon - halvgrönt bälte
 4 mon - halvblått bälte

Referenser

Noter

Webbkällor 
 wadoryu.se
 wado-ryu.org

Externa länkar 
 Video med Pinan sandan, en kata för Wadō-ryū.
 Kungsängen Kampsport & Självförsvarsförening

Karate
Japanska ord och uttryck
WP:Projekt Japan
Richard Burden

Richard Haines Burden, född 1 september 1954 i Liverpool i Lancashire, är en brittisk politiker (Labour). Han var ledamot av underhuset för Birmingham Northfield mellan 1992 och 2019.

Referenser

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Tidigare brittiska underhusledamöter
Födda 1954
Män
Levande personer
Personer från Liverpool
Alumner från University of Warwick
Enemy at the Gates

Enemy at the Gates är en amerikansk-brittisk-fransk-irländsk-tysk krigsfilm som hade biopremiär i USA den 16 mars 2001 i regi av Jean-Jacques Annaud, som även skrivit filmens manus tillsammans med Alain Godard. Manuset är baserat på boken Enemy at the Gates: The Battle for Stalingrad från 1973 av William Craig.

Handling 
Under slaget vid Stalingrad utmärker sig en av de sovjetiska soldaterna, prickskytten Vasilij Zajtsev (Jude Law),  när han lyckas döda flera tyska officerare. Men tyskarna skickar dit den legendariske prickskytten Erwin König (Ed Harris) för att få korn på honom.

Medverkande (i urval)

Övrigt 
 Scenen när Vasilij Zajtsev (Jude Law) skjuter fem tyska officerare från en fontän har även populariserats genom datorspelet Call of Duty.

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 
 
 

Amerikanska filmer 2001
Amerikanska actionfilmer
Amerikanska dramafilmer
Amerikanska krigsfilmer
Andra världskriget på film
Brittiska actionfilmer
Brittiska dramafilmer
Brittiska krigsfilmer
Irländska actionfilmer
Irländska dramafilmer
Irländska krigsfilmer
Tyska actionfilmer
Tyska dramafilmer
Tyska krigsfilmer
Filmer i regi av Jean-Jacques Annaud
Filmmusik av James Horner
Engelskspråkiga filmer
Tyskspråkiga filmer
Ryskspråkiga filmer
Slaget vid Stalingrad
Brittiska filmer 2001
Filmer från Paramount Pictures
Colin Burgon

Colin Burgon, född 22 april 1948 i Leeds, är en brittisk Labourpolitiker. Han var parlamentsledamot för valkretsen Elmet från valet 1997 till valet 2010.

Källor

Tidigare brittiska underhusledamöter
Personer från Leeds
Födda 1948
Levande personer
Män
John Burnett

John Patrick Burnett, född 19 september 1945, är en brittisk politiker inom Liberaldemokraterna. Han var ledamot av brittiska underhuset från 1997 till 2005, då han representerade valkretsen Devon West and Torridge. Han har dessförinnan bland annat arbetat inom brittiska flottan, som advokat och som boskapsuppfödare. Vid valet 2005 ställde han inte upp för omval. 2006 fick han pärsvärdighet som Baron Burnett och är sedan dess ledamot av House of Lords för Liberaldemokraterna.

Brittiska parlamentsledamöter
Födda 1945
Män
Levande personer
Computer Modern

Computer Modern är en familj av typsnitt som Donald Ervin Knuth utvecklade parallellt med sitt beskrivningsspråk Metafont. Computer Modern efterliknar det typsnitt som Knuth använde till de två första volymerna av The Art of Computer Programming (vilka typsattes manuellt med Monotype-maskiner), Monotype Modern Extended 8A. Computer Modern är standardtypsnittet i TeX, men det finns sedan ett antal år även i andra format (främst PostScript Type 1, men även TrueType) som gör att man också med viss framgång kan använda typsnittet även i helt andra program.

Till familjen hör framför allt serifvarianten Computer Modern Roman, vilken avbildas nedan som normal, fet/bred och kursiv, men också en sans-serif och en med fast bredd (monospace/typewriter) som lämpar sig för till exempel källkodslistningar. Symboler för matematik som passar till Computer Modern finns det också gott om i särskilda typsnitt, men frågan är om de egentligen hör till familjen.

Det mest kända derivatet av Computer Modern är Concrete Roman som är en ganska lätt modifierad Computer Modern Roman med ett något egyptiskt utseende. Concrete Roman debuterade tillsammans med matematiktypsnittet Euler i Knuths bok Concrete Mathematics.

Typsnitt
Gatsten

Gatsten är stenar som avsiktligt anordnats, eller avses att anordnas, till varandra för att bilda en slitstark ytbeläggning på gata eller väg. Vanligast i urbana gatumiljöer i äldre stadskvarter (områden cirka 70 år–äldre). Om stenarna är naturligt rundade bildas en kullerstensgata. För smidigare framkomlighet används kanthuggen gatsten, vilket både medger en bättre anpassning stenarna emellan och en slätare vägyta. Olika typer och storlekar av huggen gatsten har använts under olika tidsskeden, vilket bidrar till olika gators skilda tidsatmosfär.

Gatsten i Sverige 
Vid 1400-talets slut var Stockholms stads gator stenlagda med ränndalar. Under 1700-talet indelade man ibland gatan i rutmönster ej större än 3 till 4 alnar (180–240 centimeter). Rutindelningen syftade till att stabilisera gatstenen. Rutindelningen användes även dekorativt. Norrbron fick Stockholms första trottoar av huggna stenar 1809, trottoarens höjd var 35 centimeter från gatan. Klagomålen på gatorna var dock många. Överståthållaren klagade i sin ämbetsberättelse 1827–1932 på att gatorna är illa lagda med ojämn sten, saknar trottoarer och på många ställen saknas rännstenar, varför de är svåra att renhålla, obekväma för åkande och särskilt för gående personer. År 1837 kom gatuläggare från Berlin som lärde de svenska stenhuggarna bli skickligare på sitt jobb. 
I början av 1900-talet användes oftast det som kom att kallas "fältsten" (kullersten), på 1920-talet började man använda "smågatsten" (se bilden till höger). Lokalt i och kring stenbrotten i Bohuslän, som stod för en stor del av produktionen av granit till gator, vägar och hus, kallas smågatstenen för knott eller lus. 

Från 1920- till 1950-talet pågick stora stenläggningsarbeten på Sveriges riksvägar. Gatsten av granit var vid den här tiden billigare och mer lättåtkomligt än asfalt, och depressionsåren ledde till att många vägar stenbelades då det sysselsatte svensk stenhuggningsindustri och stenläggare. Det var ett tungt jobb; en kvadratmeter gatsten väger drygt 200 kilogram (genomsnittsstenen är en kubikdecimeter stor och kubformad) vilka sattes ut för hand. År 1953 var exempelvis hela dåvarande Riksväg 2 belagd med gatsten. I mitten av vägen lades ett lager kol som mittlinje vilket gav vägarna ett karaktäristiskt "ormskinnsmönster". Efterkrigstidens höjda kostnader för arbetskraft, asfaltens positiva egenskaper, bland annat ansågs den betydligt regnsäkrare (inte hal som gatsten) ledde till att de gatstensbelagda landsvägarna asfalterades efter hand. I många fall lades ett lager asfalt ovanpå gatstenslagret. Antalet landsvägar som är gatstensbelagda är numera fåtaliga. Ett exempel är Kristianstadsvägen/Riksväg 9 i Simrishamn från Tobisvik i stadens utkant in till centrum.

En bevarad gatstensbelagd landsvägssträcka av Riksväg 2 från 1930-talet vid Åsen i Uddevalla kommun har bevarats som byggnadsminne. 

På senare år har flera mindre gator och platser i Sverige åter belagts med gatsten. Då lägger man ofta asfalt som underlag för gatstenen.

Färger och storlekar på gatsten

Galleri

Referenser

Externa länkar 

Vägteknik
Byggnadsmaterial
Bergsbruk
Gator

no:Brolegning
Richard Younger-Ross

Richard Younger-Ross, född 29 januari 1953 i Surrey, är en brittisk liberaldemokratisk politiker. Han var parlamentsledamot för valkretsen Teignbridge från valet 2001 till 2010. 

Brittiska parlamentsledamöter
Män
Födda 1953
Levande personer
Personer från Surrey
Kork

Kork är ett material bestående av korkekens bark som länge använts för att försluta flaskor, i synnerhet vinflaskor. Benämningen kork har därför blivit synonymt med en propp som försluter en flaska eller liknande, trots att naturkork allt mera ersatts av andra material, till exempel plast.

För att skilja kork från korkeken från proppar av andra material används ibland benämningen naturkork. Naturkork kan vara massiv (utskuren ur ett och samma stycke bark) eller pressad (sammanfogad av många mindre bitar). Pressad kork är vanligare än massiv för proppar av större dimensioner över cirka 30–50 millimeter.

Proppar av naturkork är vanligen cylindriska eller svagt konformade (en specialform utgörs av champagnekorkar). Cylinderformade korkar används mestadels för industriell engångsförslutning av till exempel vinflaskor, konformade korkar kallas spetskork och är enklare att använda i behållare som ska återförslutas. Spetskorkars dimension anges med två siffror som motsvarar korkens största och minsta diameter i millimeter, till exempel 18/21.

Droppkork kallas en flaskkork med rör igenom som underlättar snabb servering.

Materialet kork används även bland annat till flöten och flottörer, mattor, packningar och som emballage.

Portugal är det land i världen som producerar mest kork. Där har man t.o.m. gjort försök med gängad kork, som skruvas ner i flaskan. 

Flaskkorkar skars från början för hand och senare på fabrik, av utbildade korkskärare. En egen fackförening, Svenska korkarbetareförbundet, fanns i början av 1900-talet innan den gick upp i en större.

Se även 
 Kapsyl

Referenser 

 Kork: Nordisk familjebok

Material
Förpackningar
Wietse Venema

Wietse Venema är en nederländsk-amerikansk programmerare och fysiker som jobbar med datasäkerhet hos IBM i New York. Han har utvecklat flera välkända programvaror såsom e-postservern Postfix, säkerhetsanalysverktyget SATAN (Security Administrator Tool for Analyzing Networks) och TCP Wrappers.

Wietse är ursprungligen från Nederländerna och läste fysik vid universitetet i Groningen där han också skrev en doktorsavhandling i atomfysik. År 1996 flyttade han till USA.

Källor

Externa länkar
 Personlig hemsida

Nederländska fysiker
Amerikanska fysiker under 2000-talet
Män
Nederländska programmerare
Amerikanska programmerare
Alumner från Groningens universitet
Födda 1951
Levande personer
Lekë Dukagjini

Lekë III Dukagjini mest känd som Lekë Dukagjini (albanska Lekë Dukagjini; latin Alexander Doucaghini), född 1410, död 1481, var en kristen albansk prins, samtida med den albanske nationalhjälten Skanderbeg.

Biograf
Han var son till adelsmannen Pal Dukagjini och ärvde titel och status efter faderns död 1438. Dukagjinifamiljens domäner kom att inkludera högländerna norr och nordöst om staden Shkodra med Lezha som huvudstad. Deras domäner sträckte sig till en viss del över dagens Montenegro och Kosovo.

Till en början var Dukagjiniklanen allierad med Skanderbeg i dennes kamp mot det Osmanska riket. Efter en fejd och dispyt med Skanderbeg om staden Danja i norr bröt dock Lekë Dukagjini denna allians. Men efter en tid ingick de i en ny allians som varade ända fram till Skanderbegs död 1468. Han var Albaniens ledare fram till sin död.

Kanun av Lekë Dukagjini
Lekë Dukagjinis är även känd som en viktig lagstiftare (hans lagar kallas Kanuni i Lekë Dukagjinit). Efter att Albanien erövrats av osmanerna bibehöll högländerna en viss autonomi och Dukagjinis lagar levde vidare ända till det moderna Albaniens skapande.

Albaniens regenter
Albanska krigare
Personer i Albanien under 1400-talet
Födda 1410
Avlidna 1481
Män
Vårdö

Vårdö är en kommun i landskapet Åland i Finland. Vårdö har  invånare och har en landyta på  km².



Geografi
I kommunen finns följande byar och enstaka hemman; Bergö, Bussö, Grundsunda, Ledsöra, Listersby, Lövö, Mickelsö, Sandö, Simskäla, Töftö, Vargata (uttalas varr-, namnet härleds från Vårdö gatt), Vårdö by och Ängö (färjeförbindelse från Lumparsund i Lumparland). 
Några större öar utanför vägnätet I Vårdö är; Balderön, Bergö, Hamnö, Harskär, Ledsöra, Långersö, Trätö, Vikarskär, Väderskär, Ådö och Östra skäret. På Mellanklobb invid fardleden mellan Kumlinge och Hummelvik finns en ledfyr.

Naturskyddsområden finns på Simskäla; Gloet och Hemdal, Skålklobbarna samt på en del av östra Vårdöby invid Delet. Mellan Simskäla i Vårdö kommun och Sunds kommun samt Saltviks kommun ligger Simskälafjärden. Mellan Vårdö och Sund ligger Vargatafjärden. Ängösund skiljer byn Ängö i Vårdö från Lumparland.

Historia
Reguljär postförsel infördes under drottning Kristinas tid. Postroteväsendet upprätthölls 1638-1910. På Vårdö gick postvägen från Vargata brygga (Båthusviken), genom Vargata och vidare till Hullvik i Vårdö by. Den sista ursprungliga biten av postvägen löper från Holmsklint i Vårdö by till Hullvik, där en minnessten över förolyckade postförare restes 1983.

Befolkningsutveckling

Sevärdheter
 Vårdö kyrka från slutet av 1400-talet tillägnad aposteln Mattias.
 Ålands skolmuseum i Strömsby.
 Seffers hembygdsgård i Lovö.
 Erkas hembygdsgård i Vårdö by.
 Lasse Erikssons sjöfartsmuseum i Grundsunda.
 Wennströms lanthandel i Grundsunda.
 Ole Grunérs motorcykelsamling och flyghistoria i Grundsunda.
 Vårdö bönehus från år 1915.
Höghöjdsbanan på Sandösund i sandösund camping.

Service
Centrum på Vårdö är Vargata by, där butik, post och bank finns. Skolan ligger i grannbyn Strömsby där också kommunkansli, daghem, servicehus för åldringar, prästgården och en tennisbana finns. I Grundsunda finns Annas Shop med utställning och försäljning av hantverk av trä samt konst.

Kommunikationer
Mellan Prästö i Sunds kommun på fasta Åland och Töftö i Vårdö kommun trafikerar en vajerfärja dygnet runt. Vidare går det att ta sig österut från Hummelvik i Vårdö med skärgårdsfärjor via Kumlinge och Brändö till Osnäs i Gustavs på fastlandssidan.

Vårdöprofiler
Sally Salminen, författare 
Anni Blomqvist, författare
Otto Andersson, musikprofessor 
Paul Olofsson, botaniker
Runar Salminen, träsnidare, småbrukare, diktare

Se även 

Ålands kommuner

Källor

Externa länkar

Vårdö kommuns webbplats

 
Orter i svenska Finland
Förpackning

Förpackning eller emballage är en produkt tillverkad för att skydda, hantera, leverera och presentera en vara. Förpackning kan även syfta på arbetet med att förse varor med hölje.

Typer av förpackningsmaterial 
 Glas
 Plast
 Papper
 Metall
 Keramik
 Trä

Se även 
 Förpackningsmaterial
 Blåsförpackning
 Förpackningsraseri

Referenser
Tack, min Gud, för vad som varit

Tack, min Gud, för vad som varit är en psalm/sång med text av August Ludvig Storm och tonsättning av Johannes Alfred Hultman. Sången som första gången publicerades 5 december 1891 i Stridsropet har även sjungits till melodierna Fjäriln vingad syns på Haga och Här är gudagott att vara.

Publicerad i
Stridsropet 5 december 1891
Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 som nr 421 med titeln "Tack, o Gud, för vad som varit", under rubriken "Lovsånger".
Fridstoner 1926 som nr 39 med titeln "Tack, o Gud, för vad som varit" under rubriken "Böne- och lovsånger"
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 354 med titeln "Tack, min Gud, för vad som varit", under rubriken "Jubel, erfarenhet och vittnesbörd".
Segertoner 1930 som nr 385 med titeln "Tack, min Gud, för vad som varit".
Sionstoner 1935 som nr 78 med titeln "Tack, o Gud, för vad som varit", under rubriken "Guds lov".
Guds lov 1935 som nr 563 under rubriken "Avslutningssånger".
Segertoner 1960 som nr 384 med titeln "Tack, min Gud, för vad som varit".
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 348 med titeln "Tack, min Gud, för vad som varit", under rubriken "Jubel och tacksägelse".
Nr 261 i den ekumeniska delen av den svenska psalmboken (dvs psalm 1-325 i Den svenska psalmboken 1986, Cecilia 1986, Psalmer och Sånger 1987, Segertoner 1988 och Frälsningsarméns sångbok 1990) under rubriken "Glädje - tacksamhet".
Lova Herren 1988 som nr 609 under rubriken "Guds barns tacksägelse och lovsång".
Sångboken Oskar Merikanto1998 som nr 124.
Sions sånger och psalmer 2017 nr 191.
Finlandssvenska psalmboken nr 306 under rubriken "Glädje och tacksamhet", med två alternativa melodier av  och George Coles Stebbins.
Lova Herren 2020 som nr 516 under rubriken "Glädje och tacksamhet".

Externa länkar
Hos Cyber Hymnal finns melodin att lyssna till

Svenska psalmer
Sånger 1891
Postfix

Postfix kan syfta på:

 Postfix – en ändelse, se Suffix
 Postfix (e-postserver) – en serverprogramvara för e-post (SMTP).
 Postfixnotation – en notation inom matematik och logik där man skriver operanderna före operatorn
Lista över städer i Albanien

Detta är en lista över städer i Albanien.

Städer
Albaniens geografi
Orter i Albanien
Albanien

simple:Albania#Cities
Vänstern

Vänstern kan syfta på:

Politik
 Politisk vänster –  en kategorisering av politiska partier
 Andra kammarens vänster –  en kortlivad partigrupp med liberal tendens under 1886 års riksdag
 Vänsterpartiet – ett socialistiskt politiskt parti i Sverige

Geografi

 Vänstern, Småland, sjö i Tranås kommun i Småland,  (3,22 km²)
 Stora Vänstern, sjö i Motala kommun i Östergötland,  (1,28 km²)
 Lilla Vänstern, sjö i Motala kommun i Östergötland,  (24,4 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
August Storm

August Ludvig Storm, född 23 oktober 1862 i Motala, död 1 juli 1914, var en svensk överstelöjtnant och finanssekreterare i Frälsningsarmén samt sångförfattare.

Storm studerade på handelsskola i Stockholm. Under sin ungdom rörde sig hans liv runt glada upptåg och underhållning. Om han någon gång gick till Frälsningsarmén var det för att göra sig lustig över frälsningssoldaterna. Under en teaterföreställning drabbas han av stor oro och rusar till Frälsningsarméns tredje kår på Lilla glasbruksgatan i Stockholm. Där rusar han fram till botbänken och lämnar sig till Gud, detta sker som 25-åring år 1887. Storm blir frälsningssoldat och några sånger börjar publiceras under signaturen August S i Stridsropet. 

Eftersom Storm studerat vid handelsskolan och var en duktig matematiker fick han uppdraget att organisera FA:s finansdepartement.

Han författade texten till sången "Tack min Gud för vad som varit" som 29-åring och den publicerades i Stridsropet 5 december 1891. Vid 37 års ålder drabbades han av en svår ryggmärgsskada, men trots stora plågor fortsätter han sitt arbete som finanssekreterare och det sägs att ingen någonsin hörde honom klaga. Han var trots skadan lycklig och deltog i Frälsningsarméns möten med böner, tal och Halleluja-rop.

En annan sång August Storm har författat är "Öppna hjärtats dörr". Den har blivit mer känd i Norge, där den är översatt till norska år 1927 av Nils Lavik. "Opna hjartans dør" finns även med i Norsk Salmebok 1985 som nummer 402.

August Storm är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Sånger 
Tack, min Gud, för vad som varit 
Stige högt mot himlen
Framåt! Så ljuder vårt fältrop idag (Sången användes i filmen Körkarlen från 1958)
Till strid för Gud vi glatt framtågar
O, jag ser min Faders hand i naturens under
Öppna hjärtats dörr

Källor 

Personer inom Frälsningsarmén i Sverige
Svenska psalmförfattare
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1862
Avlidna 1914
Män