kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gun

Denna artikel handlar om förnamnet Gun, för fler betydelser, se Gun (olika betydelser)

Gun eller Gunn är ett kvinnonamn med nordiskt ursprung, bildat av gunnr med betydelsen 'strid'. I nordisk mytologi var Gun en av valkyriorna, och omnämns som en av de valkyrior som tillsammans med Rota och Skuld red ut till slagfälten för att välja ut de krigare som skulle stupa. Ett avsnitt på Rökstenen har tolkats: "Gunns häst ser föda på slagfältet”, där kenningen ”Gunns häst” skulle betyda ”vargen” – det djur som Gunn ansågs rida på. Motsvarande manliga namn är Gunnar.

Under 1930-, 1940- och 1950-talen var Gun mycket vanligt bland de nyfödda, det är fortfarande ett av de 50 vanligaste kvinnonamnen i de äldre generationerna och ett av de 60 vanligaste räknat på alla svenskor. Under många år var det också vanligt att använda Gun i dubbelnamn, till exempel Gun-Britt. Numera är dock namnet relativt ovanligt som tilltalsnamn. 

Den 31 december 2014 fanns det totalt 34 820 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Gun eller Gunn, varav 21 010 bar det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 1 juni (sedan 2001, 1986-1993: 9 januari)

Personer med namnet Gun/Gunn

 Gun Adler, svensk skådespelare
 Gun Allroth, svensk journalist
 Gunn Margit Andreassen, norsk skidskytt
 Gun Arvidsson, svensk skådespelare och regissör
 Gun Brandelius, svensk skådespelare och sångerska
 Gun Fors, svensk skådespelare
 Gun Gordillo, svensk-dansk konstnär
 Gun Hellberg, svensk skådespelare
 Gun Hellsvik, svensk politiker (m), f.d. statsråd
 Gun Holmquist, svensk skådespelare
 Gun Hägglund, svensk programledare
 Gun Johansson, svensk friidrottare
 Gun Jönsson, svensk skådespelare och regissör
 Gun Kessle, svensk konstnär, fotograf och författare
 Gunn Leander-Bjurström, svensk textilkonstnär
 Gun Lund, svensk dansare och koreograf
 Gun Nowak, svensk företagare
 Gun Olsson, svensk friidrottare
 Gun Robertson, svensk skådespelare
 Gun Röring, svensk gymnast, OS-guld 1952
 Gun Skoogberg, svensk ballerina
 Gun Sorling, svensk friidrottare
 Gun Svensson, svensk bloggare och politiker (pp)
 Gunn Wållgren, svensk skådespelare
 Gun-Britt Sundström, svensk författare, översättare och litteraturkritiker

Källor

Kvinnonamn
Valkyrior
Fornnordiska kvinnonamn
Gwion

Gwion eller Gwion bach ("lille Gwion") var en gestalt i keltisk mytologi som hade till uppgift att röra om i vishetens gryta hos häxan Ceridwen.

Gwion suger på sin tumme efter att droppar från grytan stänkt på honom och blir på så sätt allvetande. Ceridwen jagar honom därefter under en episod av ständiga gestaltbyten, till dess hon i skepnad av en höna sväljer honom i ett sädeskorns gestalt. Hon återföder honom senare som profetbarden Taliesin. Jämför Sigurd Fafnesbane.

Keltisk mytologi
Gwydion

Gwydion var en trollkarl och mäktig magiker i keltisk mytologi, huvudgestalten vid kung Math kung över Gwynedds hov. Kung Math är även Gwydions morbror och en mäktigare trollkarl än Gwydion själv. Den saga där han främst förekommer är Math son av Mathonwy.

Gwydion utgör prototypen för alla andra trollkarlar, förmodligen en av den keltiska mytologins mest imponerande gestalter.

Gwydion ställer till det för kungen av Gwynedd vid ett flertal tillfällen men är även oftast den som löser problemen. Vid ett av de tillfällen Gwydion ska lösa det problem han har ställt till med försöker han få sin syster Aranrhod att bli kungens fotmö. När Aranrhod skall bevisa att hon är oskuld ska hon gå över en gren och när hon gör det faller det två saker ner, ett barn och en liten sak (antagligen ett foster) som ingen mer än Gwydion ser och han stoppar den i sin ficka. Den lilla saken, Lleu Llaw Gyffes, växer sedan upp och uppfostras av Gwydion.

Se även
Aranrhod
Blodeuedd
Lleu Llaw Gyffes
Math

Referenser
The Mabinogion, (1949) Gwyn Jones och Thomas Jones (övs.)

Keltisk mytologi
Gwyn

Gwyn är ett ord på kymriska, som betyder både vit och helig. Det används också som egennamn. 

Den 31 december 2014 fanns det totalt 5 män och 2  kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Gwyn, varav endast en man bar det som tilltalsnamn.

Namnsdag: saknas

Se även
Gwyn ap Nudd, underjordens härskare i keltisk mytologi

Källor

Kvinnonamn
Mansnamn
Gylfe

Gylfe (även Ganglere eller Gangleri) är i nordisk mytologi en forntida sveakung. Traditionen om honom handlar i huvudsak om hur han blev lurad av gudarna.

Gylfe i Eddan 
Gylfe fyller rollen av berättare i Snorre Sturlassons den Prosaiska Eddan. Berättelsen om honom själv berättas först i Gylfaginning, där kung Gylfe utfrågar de förkristna gudarna om deras natur, varpå berättelserna om deras bedrifter och historia utvecklas.

När Gylfe besöker asarna ikläder han sig rollen som vandringsmannen Ganglere. Men asarna kände redan till hans färd. Därför gjorde asarna följande synvändningar:

När Gylfe kom till Asgård tyckte han se ett högt palats, och när han trädde in i deras sal såg han tre högsäten, det ena över det andra, och en man sittande i varje. Den som satt i nedersta högsätet kallades ”Hög”, den närmaste honom ”Jämnhög” och den överste kallade sig ”Tredje”.

De frågade Gylfe hans ärende, och han svarade att han skulle vilja veta om det fanns någon särskilt kunnig man. Samtalen mellan dessa tre herrar rörde sig om den fornnordiska mytologiens alla ämnen, från världens skapelse till dess undergång.

När samtalen var avslutade hörde Gylfe ett stort gny på alla kanter. Han såg sig omkring och befann sig alldeles ensam på en jämn och stor slätt, men han märkte nu inget palats och ingen borg. Han tog sig hem och berättade vad han hade hört och sett.

Gylfe och Gefion

I Ynglingasagan berättar Snorre att innan asarna kom från den danska ön Odinsö (kan möjligen förknippas med Odense på Fyn), hade Oden sänt dit Gefion, en av asarnas sköldmör, för att utforska om landet var lämpligt som boplats. Hon hade då träffat Gylfe, som erbjudit henne så mycket land som hon med fyra oxar förmådde plöja upp på ett dygn. Gefion reste dock först vidare norrut, och träffade en man av jättesläkten, som hon fick fyra söner med. Sedan tog hon med sig sönerna söderut igen, förvandlade dem till oxar och spände dem för plogen och drog med sig ett stort stycke land ut i havet, och lät det stanna strax intill Odinsö. Ön som skall ha bildats kallades sedan Selund (Själland). Där bosatte sig sedan Gefion och blev gift med Odens son Sköld. De bodde i Leidra (Lejre).

Den stora fördjupning som uppstått efter plöjningen blev till en sjö, som kallades Logen. Fjordarna i sjön skall ha motsvarat näsen på Själland. Det har antagits att sjön som avses är Vänern eller Mälaren.

Gylfe i Hervararsagan
I en version av Hervararsagan gifte Gylfe bort sin dotter Heithr till Sigrlami, kungen i Gårdarike.<ref>Sigrlami átti Heiði, dóttur Gylfa konungs; þau attu sun saman, sá hèt Svafrlami.  i N. M. Petersen's utgåva av Hervararsagan.</ref> Heithr och Sigrlami fick sonen Svafrlami'', som tvingade de två dvärgarna Dvalin och Durin i sagan att smida det märkliga svärdet Tirfing.

Se även 
Gylfaginning

Referenser 

Svenska sagokungar
Människor i nordisk mytologi
Storcirkel

Storcirkel, skapas när man försöker dra den kortaste vägen mellan två orter på en jordglob. Termen storcirkel kommer av att det är den största cirkel som går att rita på en sfär. En storcirkel har alltid sin origo i sfärens origo, och storcirklar är "räta linjer" på sfären i icke-euklidisk geometri.

Storcirkeln är den cirkel på sfärens yta som har den minsta krökningen och den motsvarar därför också den kortaste färdvägen mellan två punkter. När exempelvis internationella flygbolag lägger ut sina flyglinjer på en plan karta (till exempel genom Mercator-projektion), ser rutterna ut som kurviga linjer. Detta beror på att de är bågar av storcirklar. En rutt som ser ut som en rät linje på kartan är i realiteten längre.

På jordytan ligger de longitudinella linjerna på en storcirkel, och ekvatorn är en storcirkel. De latitudinella linjerna (exklusive ekvatorn) är inte storcirklar, eftersom de är mindre än ekvatorn. Sådana cirklar runt en sfär kallas i stället lillcirklar.

Beräkning av storcirkelavståndet 
Ett enkelt men ganska noggrant sätt att beräkna storcirkelavståndet i kilometer mellan två punkter A och B belägna på jorden är:

där lat och long är punkternas koordinater, latitud och longitud. Notera att formeln förutsätter att rymdvinkeln, som returneras av arccos, är i radianer. Vill man inte ställa om från grader (som lat och long normalt anges i) måste man även multiplicera resultatet med pi / 180 (för att få avståndet i km).

Formeln bortser från jordens avplattning mot polerna.
Jorden har approximerats till en sfär med radien 6378 km. Omkretsen är därmed ungefär 40074 km.
Latitud och longitud anges ofta i det sexagesimala systemet (grader, minuter och sekunder). För att få en position som går att räkna med, måste dessa angivelser konverteras enligt grader + minuter / 60 + sekunder / 3600.Räknar man i radianer (som de flesta datorer gör) måste dessa värden dessutom multipliceras med pi / 180 innan några trigonometriska funktioner (sin och cos) appliceras.

Geometri
Sfärisk trigonometri
Lillcirkel

En lillcirkel är inom geometri en cirkel på en sfär som inte är en storcirkel.

En lillcirkel definierar ett plan som inte innehåller sfärens medelpunkt (och därmed inte heller dess diameter) och varje plan som skär sfärens yta och ej går genom dess medelpunkt (och därför inte heller innehåller en diameter till sfären) definierar en lillcirkel.

Eftersom det största möjliga rätlinjiga avståndet mellan två punkter på en sfärs yta är en diameter, har en lillcirkel alltid mindre diameter (och därmed även radie) än sfären (och storcirklarna på densamma), vilket har som direkt följd att en lillcirkel har större krökning än sfären och storcirklarna på densamma.

Det plan som definieras av en lillcirkel är parallellt med ett och endast ett storcirkelplan och en sådan lillcirkel är en parallellcirkel till detta plan (och denna storcirkel). Den är även parallellcirkel till de övriga parallellcirklarna till planet och även storcirkeln själv räknas som en parallelcirkel (parallellcirklar är alltså de cirklar som bildas av med varandra inbördes parallella skärningsplan). Inom geodesi har punkterna på en parallellcirkel till ekvatorialplanet (och ekvatorn) samma latitud. Inom astronomi har punkterna på en parallelcirkel till himmelsekvatorn samma deklination och på en parallellcirkel till horisontalplanet samma altitud.

Eftersom den kortaste vägen mellan två punkter på en sfärs yta (en ortodrom) alltid är en storcirkelbåge, följer direkt att en lillcirkelbåge inte kan vara den kortaste vägen.

Lillcirkelplanet och lillcirkelns medelpunkt
En inre punkt M = (xM, yM, zM) i en sfär, skild från sfärens medelpunkt O = (0, 0, 0), definierar en medelpunkt i en och endast en lillcirkel. Normalplanet till ortsvektorn  i punkten M, det vill säga planet som innefattar lillcirkeln som har M som medelpunkt, har således ekvationen

Referenser och noter

Geometri
Sfärisk geometri
Rotationssymmetri
Autodesk

Autodesk är ett amerikanskt programvaruföretag som grundades 1982 och idag återfinns på Nasdaq-börsen (ADSK).

Autodesk utvecklar produkter för design och konstruktion och deras flaggskepp är programmet Autocad. Företagets huvudkontor ligger i San Rafael, Kalifornien i USA.

Program 
 Autocad
 Autocad Architecture
 Autocad Civil 3D
 Autocad Revit
 Autodesk Inventor
 Autodesk 3ds Max
 Autodesk Maya
 Autodesk Alias Studiotools
 Autodesk Mudbox
 Autocad Electrical

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Autodesk (officiell webbplats)

Amerikanska mjukvaruföretag
Företag listade på Nasdaq
Företag bildade 1982
Hachiman

Hachiman (jap. 八幡神 Hachimanshin eller Yawata no kami) är krigsgud i japansk shintō (jap. 神道) mytologi, men räknas också som fredsgud och beskyddare av buddhismen och Japan med dess folk.

Namnet betyder "De åtta fanornas gud", med syftning på de åtta gudomliga fanor som tillkännagav den gudomlige kejsar Ōjins födelse. Hachimans gudomlighet utvecklades ursprungligen ur denne historiske kejsare Ōjins gestalt. Hachimans symboliska djur och budbärare är duvan.

Helgedomar jinja

Hachimans popularitet ökade fortlöpande under hela medeltiden och spred sig från samurajklassen till bönderna, så att det nu finns över 30 000 Jinja eller jingū dedicerade åt Hachiman i Japan. Bara Inari har fler. Usa Jingū i Usa, Oita prefektur som nummer ett tillsammans med Tsurugaoka och Iwashimizu räknas som de tre stora templen, där Tsurugaoka ibland är utbytt mot Hakozakigū bland de tre, som inte får vara fyra av vidskepelseskäl kring siffran fyra, som undviks för att det kan läsas på samma sätt ordet ”död”.

 Usa Jingū (宇佐神宮) i Usa av Oitaprefekturen på sydön Kyushu
 Iwashimizu Hachimangū (石清水八幡宮) i Yawata av Kyoto prefektur
 Hakozakigū (筥崎宮) i Fukuoka
 Tsurugaoka Hachimangū (鶴岡八幡宮) i Kamakura

Referenser 

WP:Projekt Japan
Gudar i japansk mytologi
Krigsgudar
Hadad (mytologi)

Hadad (ugaritiska: 𐎅𐎄𐎆 Haddu) är en stormgud i syrisk-fenicisk mytologi. Han motsvaras språkligt och innehållsmässigt av den babylonske Adad. I Syrien, Fenicien, Kungariket Israel och Juda rike bar han ofta titeln Baal.

Källor

Externa länkar 

Kanaaneisk mytologi
Åskgudar
Hagar

Hagar var enligt Bibeln tjänsteflicka hos Abrahams hustru Sara och, enligt 1 Mos. 16:3, gav Sara henne som hustru åt Abraham. Enligt islam var Hagar Abrahams (Ibrahims) hustru.

Hagar födde Abrahams son Ismael (Ismail), eftersom Sara enligt Bibeln var infertil. Men några år därefter, vid 90 års ålder, födde Sara sonen Isak. Hagar blev senare fördriven tillsammans med Ismael för att Sara inte ville att Ismael skulle ärva tillsammans med hennes son Isak.

Isak är den andre av de tre stora israelitiska patriarkerna. Ismael anses av judisk och islamisk tradition vara det arabiska folkets förfader.

Se även 
 Gamla Testamentet
 Judisk mytologi
 Koranen
 Hagariter
 Tjänstekvinnans son

Referenser 

Personer i Gamla Testamentet
Slavar
Haimon

Haimon var i grekisk mytologi son till kung Kreon i Thebe och trolovad med Oidipus' dotter Antigone.

Se även 
 Sofokles: Antigone

Personer i grekisk mytologi
Hanish

Hanish var gudarnas budbärare i mesopotamisk mytologi och den som varnade för oväder.

Se även 
 Gilgamesheposet

Källor 

Mesopotamisk mytologi
Hanuman

Hanuman (sanskr. ung. "försedd med starka käftar") är en apgud i indisk mytologi som förknippas med Vishnus reinkarnation Rama. 

Förutom sin trohet mot Rama är Hanuman känd som en pålitlig gud på landsbygden, varför bönder ogärna dödar apor. I eposet Ramayana spelar Hanuman en mycket framstående roll som hjälten Ramas vän och hjälpare vid upptäckandet av den bortförda hjältinnan, Sita. Han dyrkas särskilt bland vaishnaviterna, i vilkas tempel i stor myckenhet apor huserar. Hanuman är huvudpersonen i Hanuman-nataka ("Hanumans skådespel")
eller Mahanataka ("Det stora skådespelet"), skrivet på sanskrit och behandlande partier ur Ramas historia. Det sägs vara författat av Damodaramishra (på 1000-talet). Enligt indisk mytologi är Hanuman son till vindguden och är utrustad med snabbhet och styrka.

Se även
 Mytologi: Gudar i djurgestalt
 2211 Hanuman

Källor
 

Gudar i indisk mytologi
Ugglan

bpy:হনুমানা
ml:ഹനുമാന്‍
new:हनुमाना
pt:Anjana
Haoma

Haoma, en gudom i persisk mytologi, var gud för en idag okänd växt med samma namn som användes i gamla iranska initiationsriter, samt i zoroastriska och mazdaistiska gudstjänster. Deltagarna i dessa initiationsriter trodde att de fick del i gudens odödlighet när de inmundigade den rusdryck som bryggdes av växten. Drycken ska likna dagens soma i Indien.

Drycken tillredes av en liten ört, Sarcostema viminalis, som stöts i mortel, numera i så små kvantiteter, att den inte ens i ringaste mån berusar, vilket den gjorde fordom. I Avesta (religiös skrift) heter det, att haoman gör sinnet lätt och låter en stackare känna sig som en mäktig och lycklig man.

Litteratur
Nathan Söderblom: Rusdrycken i religionens historia (i "Morgon", 1905).

Se även 
 :en:Botanic identity of Soma-Haoma

Källor
 

Religion i Iran
Gudar i persisk mytologi
Zoroastrism
Ugglan
Hapi

Hapi var en tidvattens- och fruktbarhetsgud i egyptisk mytologi. 

Hapi förknippades med tidvattnet vid floden Nilen som Egypten alltid varit beroende av och han associerades med en ö intill den första katarakten.

Hapi gestaltades som en man med tunga bröst.

Se även 
 Mytologi: Floder
 Hapy

Referenser 

Gudar i egyptisk mytologi
HBTQ-mytologi
Fruktbarhetsgudar
Katarakt

Katarakt kan syfta på:

Katarakt (vattenfall) – ett stort vattenfall 
Katarakt – en grumling av den normalt helt genomskinliga ögonlinsen, se Grå starr.

Ögonsjukdomar
Hapy

Hapy var i egyptisk mytologi en gud med aphuvud som vid begravningar och i graven bevakade det balsameringskärl (kanoper) som innehöll den dödes lungor.  Han var en av horussönerna. En annan gud, med samma namn, var symbol över fruktbarhet och en personifiering av den livgivande Nilen.

Se även 
 Mytologi: Gudar i djurgestalt

Referenser 

Gudar i egyptisk mytologi
Fruktbarhetsgudar

ca:Llista de personatges de la mitologia egípcia#H
Harakhte

Harakhte var i egyptisk mytologi en av guden Horus' många skepnader.

Harakhte uppgick sedermera i solguden Ras gestalt som sålunda även titulerade sig Ra-Harakhte.

Källor

Gudar i egyptisk mytologi

fa:هاروئریس
sk:Hórus
Harmonia (mytologi)

Harmonia var i grekisk mytologi dotter till krigsguden Ares och kärleksgudinnan Afrodite samt hustru till Thebes grundare Kadmos. De hade barnen Ino och Semele.

Harmonias halsband 
Kadmos gav henne som brudgåva ett av Hefaistos förfärdigat, olycksbringande halsband. Långt efter Harmonias död skänktes halsbandet av Polyneikes till Erifyle mot villkor, att hon skulle övertala sin gemål, Amfiaraos, att deltaga i "de sju furstarnas" härfärd mot Tebe. Under detta fälttåg fann Amfiaraos sin död, och med anledning därav mördades Erifyle av sin egen son Alkmaion. Halsbandet orsakade därefter ytterligare olyckor, split och mord, till dess det slutligen av Alkmaions söner deponerades bland tempelskatterna i Delfi. Men dess olycksbringande art visade sig ännu en gång under det så kallade  "tredje heliga kriget" (357–346 f. Kr.) då fokierna plundrade det delfiska templet.

Källor 

Gudinnor i grekisk mytologi
Hathor

För asteroiden, se 2340 Hathor.

Hathor var en himmels- och modergudinna i egyptisk mytologi. Hon var också en kärlekens gudinna.

Hathor gestaltades med en solskiva på huvudet, antingen som kvinna, som ko eller som en kvinna med kohuvud. Hon förknippades både med barnavård och fest. 

Den främsta kultplatsen för Hathor var Dendera.

Gudinnan Isis övertog senare Hathors symboler. Hathor hade en make som hette Ra och en son som hette Horus (heru'Ur). Ra var inte bara Hathors man, utan han var också hennes far.

Se även 
 Mytologi: Himlen

Noter 

Gudinnor i egyptisk mytologi
Kärleksgudar
Superettan

Superettan är näst högsta division i fotboll för herrar i Sverige sedan år 2000. Den bildades genom att de två tidigare division I-serierna slogs samman efter säsongen 1999.

Format 
Divisionen består av en rikstäckande serie med 16 lag. En säsong består av 30 omgångar, där alla lag möter de andra 15 lagen både på hemmaplan och bortaplan. Säsongen spelas normalt från slutet av mars eller början av april till slutet av oktober eller början av november, men undantag har förekommit.

Tabellplacering sker efter i  första hand tagna poäng, därefter efter målskillnad. Om både poäng och målskillnad är lika avgörs placering efter flest  antal gjorda mål. Vinnare av match får tre poäng, förlorare får noll. Om matchen slutar oavgjort får båda lagen en poäng. 

När serien färdigspelats flyttas de två främsta lagen upp till Allsvenskan året efter. Lag på tredje plats möter det tredje sämst placerade laget i Allsvenskan, på 14:plats, i dubbelmöte om spel i Allsvenskan nästkommande säsong. De två sist placerade lagen blir nedflyttade till Ettan, och lagen på plats 13–14 får spela kval mot tvåorna i de båda serierna i Ettan om fortsatt spel i Superettan nästkommande säsong.

Formatet har varit lika sedan serien bildades, med följande undantag:
 Då Allsvenskan 2008 utökades med två lag, från fjorton till sexton, så blev det lag som var placerade på tredje plats i Superettan 2007 direkt uppflyttat, utan kval. Det var också bara två lag som blev nedflyttade detta år, inget lag kvalspelade för att stanna kvar.
 Före Ettan bildades 2006 så blev de tre sist placerade lagen direkt nedflyttade till Division 2.

Tidigare vinnare

Maratontabell

Spelarstatistik

Bästa målgörare 

Källa:

Flest assist

Bästa målvakt 
(Minst 10 spelade matcher)

Publikstatistik

Matcher med mest publik 
Per match

Publiksnitt och vinnare publikligan 
Publiksnitt uppdaterad efter säsongen 2021.

Anmärkningslista

Referenser

Se även 
Svensk fotbolls seriesystem

Externa länkar 

 Svenska Fotbollförbundets Superettan-sajt
 Maratontabell för Superettan
 Tabeller genom åren
Schwarzwaldtårta

Schwarzwaldtårta är en tårtsort uppkallad efter bergsområdet Schwarzwald (eller mer konkret det körsbärsbrännvin – Schwarzwälder Kirschwasser – som man stänker på tårtbottnen).

En svensk variant av schwarzwaldtårta består av tårtbottnar av nötter och maräng varvade med vispad grädde och garneras ofta med choklad. I Tyskland och hela övriga världen består däremot en Schwarzwälder Kirschtorte (schwarzwaldkörsbärstårta) av en fluffig chokladbotten med mellanlager av körsbär/körsbärsmarmelad och är även garnerad med körsbär och grädde.

Ordet "schwarzwaldtårta" finns belagt i svenska språket sedan åtminstone 1960-talet.

Referenser

Externa länkar 

Tyska maträtter
Tårtor
Djurgårdens IF Dam

Djurgårdens IF Damfotbollsförening är den svenska idrottsföreningen Djurgårdens IF:s fotbollssektion för damer.

Historia 

Efter en hopslagning med Älvsjö AIK så tog Djurgården hem sitt första SM-guld 2003, och upprepade sedan bedriften 2004.

Djurgården/Älvsjö blev dubbla mästare genom att även vinna Svenska cupen 2004. Laget vann också Svenska cupen 2005.

2013 kom beslutet att Djurgårdens IF Damfotbollförening går in i Djurgårdens IF Fotbollsförening.

Placering tidigare säsonger

Spelare

Spelartruppen

Tidigare spelartrupper 
 Se Spelartrupper i Damallsvenskan.

Noterbara spelare (urval) 
  Nadine Angerer (2008)
  Kristin "Kicki" Bengtsson (2004–2007)
  Linda Fagerström
  Victoria Sandell Svensson (2003–2009)
  Sara Thunebro (2003–2009)
  Jane Törnqvist (2003–2007)

Referenser

Noter

Externa länkar 

 Fanhemsida

Dam
Fotbollsklubbar i Sverige
Sportklubbar bildade 2003
Koherens (fysik)

Koherens är en egenskap hos vågor som beskriver hur väl en vågs fas korrelerar över hela vågen (autokorrelation) eller med en annan vågs fas. Vill man alltså diskutera detta kvantitativt så pratar man om en vågs koherensgrad. Man skiljer mellan tidskoherens (longitudinell koherens) och rumslig (spatiell) koherens, alltså koherensgraden längs utbredningsriktningen respektive vinkelrätt därtill.

Longitudinell koherens
Vågor som har en hög grad av tidskoherens (stor koherenslängd) har konstant frekvens (monokromatisk) över en lång tid och har samma fas d.v.s. alla vågtoppar är maximala i samma punkt. Laser är ett ljus som är koherent.

Koherensen är inte samma sak som våglängdens monokromacitet. Exempelvis kan det röda ljuset vara monokromatiskt men ändå inkoherent, eftersom vågorna är i slumpvisa faser. Alla inkoherenta vågor har en mycket smal dispersion i sin Fouriertransformation. Men den kan inte vara för smal, eftersom ljuset då skulle vara koherent. Vitt ljus är alltid inkoherent; dels för att vågornas faser skiljer sig åt, dels för att vitt ljus består av strålning med många olika våglängder.

a) Vågorna är både i fas och av samma frekvens (koherent monokromatiskt)

b) Vågorna har samma frekvens men olika faser (monokromatiskt)

c) Vågorna har olika faser och olika frekvenser (inkoherent)

Externa länkar 

Vågor