kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Reklamfilm

Denna artikel handlar om reklamfilm som uttrycksform. Se reklam i TV för ett ekonomiskt och juridiskt perspektiv på reklam i TV.

Reklamfilm är reklam i form av inspelad rörlig bild, vanligtvis korta. Reklamfilm förekom först vid visning av biograffilmer från 1910-talet och fram till 1950-talet, då de några minuter långa teklamfilmerna visades innan filmen. Från 1950-talet visades allt fler reklamfilmer i TV, varefter produktionstakten för reklamfilmer blev väldigt hög.

I dag förekommer reklamfilmer i nästan alla kommersiella TV-kanaler. Reklamfilmer kan också utgöra propaganda. När ett företag syns i en reklamfilm kommer tittaren ihåg varumärket och är därför mer benägen välja det framför andra varumärken vid inköp. En kraftigt växande marknad för reklamfilm är publicering på Internet varav Youtube är den största publiceringstjänsten. Reklamfilmer på Internet blir normalt längre än TV-reklamfilmer, för de behöver inte på samma sätt ta hänsyn till kostnaden för publiceringen.

Källor

TV-reklam
Filmgenrer
Lista över kommuner i Sverige som kallar sig stad

Vid den riksomfattande kommunreformen 1971 avskaffades alla kvarvarande skillnader mellan kommuntyperna landskommun, köping och stad. De flesta kommuner omfattar därefter såväl landsbygdsområden som tätbebyggda områden. Därför ansågs det inte finnas någon anledning att nominellt upprätthålla en obefintlig statusskillnad mellan kommuner. En enhetlig kommunbeteckning kom därför att införas från och med den 1 januari 1971.

I mitten av åttiotalet valde en del kommuner att börja kalla sig ”stad” utåt i stället för det formella ”kommun” i sammanhang där detta var kommunalrättsligt möjligt. De första att göra detta var Stockholm, Göteborg och Malmö, de tre största kommunerna, som också är huvudsakligen tätbebyggda. Senare följde även några kommuner, som innefattar stora landsbygdsområden. För närvarande använder 14 kommuner i Sverige benämningen stad. Det finns ingen formell rätt för kommuner att göra så, men heller inget specifikt förbud. I lagar anges kommunerna med namnformen kommun (till exempel SFS 2007:229).

Följande kommuner kallar sig stad:

Borås (sedan 2003)
Göteborg (sedan 1983)
Haparanda
Helsingborg
Landskrona (sedan 2009)
Lidingö (sedan 1992)
Malmö (sedan 1983)
Mölndal (sedan 2004)
Solna (sedan 1991)
Stockholm (sedan 1983)
Sundbyberg
Trollhättan
Vaxholm
Västerås

Det förekommer också att man använder ordet stad om en centralort eller tätort som tidigare haft stadsrättigheter. Exempel på sådana kommuner är Norrtälje och Sigtuna. Ett särfall är Eskilstuna kommun, där Torshälla har en särskild kommundelsnämnd kallad Torshälla stads nämnd. Varken Sigtuna eller Torshälla är emellertid centralorter i sina respektive kommuner. Flertalet av kommunerna i listan ovan, där kommunen benämns stad, har en centralort där en stor majoritet av kommunens befolkning är bosatt. I flera fall har också kommungränserna bevarats oförändrade från den tid då stadsbegreppet ännu var formellt gällande, dvs före kommunreformen 1971.

Se även 
Lista över kommuner i Sverige

Referenser 

Kommuner som kallar sig stad
Hult, Eksjö kommun

Hult är en tätort i Eksjö kommun i Jönköpings län och kyrkort i Hults socken. Hult ligger ca 10 km öster om Eksjö. Rakt genom orten går riksväg 40 och järnvägen Nässjö-Oskarshamn.

Hult består av två delar; norr om riksväg 40 ligger stationssamhället och söder om vägen Hults kyrkby med Hults kyrka. I Hult bodde konstnären och författaren Albert Engström under sin uppväxt. Här finns den sockenstuga och fattigstuga som Albert Engström berättar om i sina texter. Albert Engströmsgården, Albert Engströms föräldrahem, har en friluftsscen där  "Hultamatörerna" årligen framför de s.k. Engströmsspelen.

Vid Movänta strax norr om samhället finns en badplats med camping. Hult ligger nära Skurugata, Hässleåsa damm och friluftsgården Klinten. 
I Hult finns en förskola och en grundskola (årskurs 1-6). Orten har också en livsmedelsaffär med medborgarkontor (filial till Emilkraften i Mariannelund).
Hult hade tidigare daglig persontågsförbindelse med Nässjö och Oskarshamn men trafiken lades ned 13 december 2014.

Befolkningsutveckling

Noter

Externa länkar 
Engströmsgården
Engströmsspelen

Orter i Eksjö kommun
Tätorter i Sverige
Graviton

Gravitonen är, i en kvantmekanisk beskrivning av gravitationen, den förmodade budbärarpartikeln för gravitationskraften. För att passa in i nuvarande teorier bör gravitonens vilomassa vara noll och dess spinn 2, vilket skulle göra den till en boson. Då gravitonen enligt teorin har vilomassan noll skulle den färdas med ljusets hastighet. Man har dock inte lyckats observera gravitonen experimentellt ännu. Orsaken till detta är att den enligt rådande teorier har en energinivå på över 100 gånger de nivåer som idag kan uppnås i laboratorier (partikelacceleratorer). En indikation på att gravitonen trots allt existerar är den sannolikt upptäckta Higgspartikeln med en energi i området 125-126 GeV.

Se även 
 Gravitomagnetism
 gravitationsvåg
 Gravitation
 Multiversum
 Kvantgravitation

Hypotetiska elementarpartiklar
Lista över kappseglingar och regattor

Detta är en lista över kappseglingar och regattor.

0-9
5-Oceans

A
Alnön Runt
America's Cup
America's Cup 1992
America's Cup 1995
America's Cup 2000
America's Cup 2003
America's Cup 2007
Archipelago Raid
Around Alone

B
Bornholm Runt

C
Citizen Cup
Citizen Cup 1995
Copa del Rey i Palma de Mallorca

E
EM i segling
EM i J/24
EM i Optimistjolle
EM i aero

F
Faerder Race
Fastnet Race
Finska mästerskapet i havskappsegling
Finn Gold Cup

G
Gotland Runt
Global Challenge
Göteborg Offshore Race
Göteborgsregattan

H
Hangöregattan

K
Kieler Woche

L
Lidingö Runt
Lilla Tjörn Runt
Louis Vuitton Cup
Louis Vuitton Cup 1992
Louis Vuitton Cup 1995
Louis Vuitton Cup 2000
Louis Vuitton Cup 2003
Louis Vuitton Cup 2007
Lysekil Women's Match
Läckö Race

M
Majbrasan
Marstrandsregattan
Mini Transat 6.50
Moët Cup

N
NM i segling
NM i Albin Express
NM i Drake
NM i Europajolle
NM i Finnjolle
Nokia Oops Cup

O
Olympiska sommarspelen - Segling
Olympiska sommarspelen 2000 - Segling
Olympiska sommarspelen 2004 - Segling
Olympiska sommarspelen 2008 - Segling

R
The Race
The Race Tour
RM i segling
RM i 420
RM i 5-0-5
RM i 5mR
RM i 6mR
RM i C 55
RM i Carrera Helmsman
RM i J/24
RM i Laser Radial Master
RM i Laser Radial
RM i M25
RM i Maxi Racer
RM i Melges 24
RM i Mirror
RM i Nordisk Familjebåt
RM i SK30
Round Vänern Race
Route du Rhum
Runt Lidingö

S
San Francisco Cup
Saltsjöbadsregattan
Sandhamnsregattan
Själland Runt
Skagerack Cup
SM i segling
OS-SM i segling
SM i 470
SM i 49er
SM i Europajolle
SM i Finnjolle
SM i Laser
SM i Starbåt
SM i Tornado
SM i Yngling
SM i 11Metre
SM i 2.4mR
SM i 606
SM i A22
SM i aero
SM i Albin Express
SM i Drake
SM i Formula Windsurfing
SM i Freestylewindsurfing
SM i H-båt
SM i IF-båt
SM i IMS
SM i J/80
SM i Laser Master
SM i M22
SM i M30
SM i Marblehead
SM i Maxi Racer
SM i Neptunkryssare
SM i Nordisk Folkbåt
SM i OK-jolle
SM i Safir
SM i Smaragd
SM i Snipe
SM i Trissjolle
Swedish Match Cup
Sydney - Hobart Race

T
Tjörn Runt
Tjörn Runt Cup
Transat 6.50 Race
The Transat

V
Ven Runt
Vendée Globe
VM i segling
VM i aero
VM i J/80
VM i 2.4mR
VM i Melges 24
Volvo Baltic Race
Volvo Ocean Race
Volvo Ocean Race 2001-2002

Ö
Östersjömaran

 
Listor med anknytning till sjöfart
Listor med anknytning till sport
Riksvärnet

Riksvärnet (ty. Reichswehr) var den tyska försvarsmaktens namn i Weimarrepubliken 1921–1933 samt i Tredje riket 1933–1935. Riksvärnet var indelat i Reichsheer (armé) och Reichsmarine (flotta). Tyskland var förbjudet att ha ett flygvapen. Reichswehr blev 1935 Wehrmacht.

Storlek 

Riksvärnets storlek var begränsad av bestämmelser som skapades i samband med Versaillesfreden. Reichswehr bestod av en ca 100 000 man stark yrkesarmé. Marinen hade 15 000 man. Stridsflygplan, större örlogsfartyg, och pansarfordon var förbjudna. Artilleriet fick inte ha en kaliber över 10,5 cm. Därmed kom Reichswehr att bli en elitstyrka där kvalitet gick före kvantitet på soldatmaterialet. Reichswehr praktiserade en mycket sträng disciplin och ställde höga fysiska krav på soldaten.

Tillkomst 
I oktober 1919 skapades en övergångsarmé som ersatte den tidigare kejserliga armén. Den 1 januari 1921 följde skapandet av Riksvärnet, Reichswehr. Under de första åren kännetecknades Riksvärnet av sin inblandning i strider med den politiska vänstern och samarbetet med de nationalistiska frikårerna (Freikorps). Frikårerna låg bland annat bakom nedslagningarna av Spartakistupproret 1919 och Röda Ruhrarmén i Rhenlandet. Riksvärnet förhöll sig passivt i samband med Kappkuppen.

Samarbete med Sovjetunionen 
Redan 1921 inledde Tyskland ett hemligt militärt samarbete med Sovjetunionen. Avtalet gick ut på att Sovjetunionen i utbyte mot bland annat militärutbildning av tysk personal tillbaka erhöll teknisk kompetens. 1925 skrevs Locarnofördraget under och 1926 gick Tyskland med i Nationernas förbund.

Stat i staten 
Riksvärnet har betecknats som en stat i staten. Den militära ledningen ansåg sig lyda under staten och inte statsformen. Riksvärnet motsvarande inte samhällets sammansättning och saknade folklig förankring. Ofta ledde detta till spänningar mellan den militära och politiska ledningen. Många av underbefälen och officerarna kom från den tidigare kejserliga tyska armén och var veteraner från första världskriget. Många av dem hade en konservativt monarkistisk värdegrund. 

Soldaterna rekryterades främst från den tyska landsbygden då folk där ansågs besitta kroppsliga fördelar. Riksvärnet ansåg också att de till skillnad från folk i städerna var befriade från socialdemokratiska värderingar. Riksdagspresidenten Paul Löbes försök att skapa en försvarsmakt där rekryter togs in utan politiska motiv motarbetades. Många av de rekryterade soldaterna kom även från radikalt högerextrema frikårer. Adolf Hitlers maktövertagande underlättades av att många av riksvärnets soldater och officerare hade sympatier för nazismen.

Riksvärnet i Tredje riket 
Hitler ersatte riksvärnet med Wehrmacht 1935, då allmän värnplikt infördes i Tyskland. Han bröt därmed mot Versaillesfördraget och de restriktioner som fanns för den tyska militären.

Tysklands militärhistoria
Mellankrigstiden
Jom kippur

Jom kippur eller Jom hakippurim (hebreiska: יום הכיפורים [jōm hakkippūrīm]), med engelskbaserad stavning Yom Kippur och Yom hakippurim; Försoningsdagen, är en helg inom judendomen, som infaller tio dagar efter den judiska nyårsdagen. Det är den viktigaste och allvarligaste högtiden i den judiska traditionen. Enligt den gregorianska kalendern infaller Jom kippur år 2023 (10 tishri 5784) den 25 september och börjar firas på kvällen den 24:e.

Historia 
Under biblisk tid samlades stora skaror judiska trosbekännare i templet i Jerusalem. Översteprästen brukade i vanliga fall ha en gyllene skrud, men den här dagen var han klädd i en enkel linneklädnad. Inför Gud bekände han sina egna och folkets synder samt förrättade offer.

Hur helgen firas: med fasta 
Efter att templet i Jerusalem förstörts firas försoningsdagen genom att fasta, be böner, fira gudstjänster och be alla människor om förlåtelse. Under djupt allvar tänker man tillbaka på det år som gått och vad man har gjort för fel och misstag. Samtidigt lovar man Gud att försöka bli en bättre människa och att försöka leva som Gud har tänkt att människan bör leva.

Jom kippur börjar vid solnedgången och avslutas vid solnedgången nästa dag. Synagoggudstjänsten som inleder försoningsdagen kallas Kol nidre (arameiska: "alla eder") efter bönen Kol nidre som sjungs tre gånger. Det är en bön om förlåtelse för de uppriktiga löften till Gud som man kommer att ge under året som följer, men inte kommer att lyckas hålla.

Innan Jom Kippur förväntas man försona sig med sina ovänner, bära vit skrud och, åtminstone om man är man även kippa, samt tända ljus för avlidna.

Under hela Jom Kippur avstår man från mat och dryck från solnedgången dagen innan till kvällningen under Jom kippur, det vill säga 25 timmar. Andra saker som ingår i fastan är att man inte får bada, endast tvätta av fingrarna och ögonen, inte sminka sig eller använda deodorant, bära läderskor eller ha sexuellt umgänge. När det åter är tillåtet att äta, serveras havregröt och Chimbubröd. Liksom under Rosh hashana blåser man även i ett vädurhorn, en shofar, vilket skall väcka människorna till eftertanke.

Helgen avslutas med ne'ila, en bön om –försoning.

Undantagna från fastan 
Om liv eller hälsa hotas, undantas man från fastan. Barn under nio år och gravida och nyförlösta kvinnor till tre dagar efter förlossningen får inte fasta även om de vill. Äldre, barn och kvinnor som fött, dag tre till sju efter födseln, får fasta men måste avbryta den om de mår dåligt. Andra som är sjuka måste prata med en läkare eller rabbi om de får fasta.

Datum för Jom kippur 
Som alla judiska helger börjar Jom kippur vid solnedgången dagen före och avslutas vid kvällningen enligt dagen nedan.
 2020 – 28 september
 2021 – 16 september
 2022 –   5 oktober
 2023 – 25 september
 2024 – 12 oktober
 2025 –   2 oktober
 2026 – 21 september
 2027 – 11 oktober
 2028 – 30 september
 2029 – 19 september
 2030 –   7 oktober
 2031 – 27 september 
 2032 – 15 september
 2033 –   3 oktober

Se även 
 Jom kippur-kriget

Referenser 

Fasta
Högtider inom judendom
Speciesism

Speciesism (av engelska species som betyder art) innebär diskriminering baserad på arttillhörighet. 

Termen speciesism myntades 1970 av den engelske psykologen Richard Ryder. Rasism och sexism är likartade begrepp som betyder diskriminering av andra på grund av deras "ras" eller kön.

Svensk terminologi för begreppet speciesism 
Begreppet artism används ibland som en svensk översättning, men har problemet att en speciesist då, rent språkligt, eventuellt skulle kunna komma att kallas för artist, vilket skulle kunna leda till missförstånd. Den engelska versionen speciesism, som också den används i svenskan, har däremot problemet att det möjligen skulle kunna anses som ett, för svenska språkbrukare, onödigt komplicerat ord och kunna uppfattas som en icke nödvändig anglicism vilket, kanske, skulle försvåra förståelsen av begreppets innebörd.
Artchauvinism är en annan etablerad synonym inom djurrättsrörelsen.

Se även 
 Antropocentrism
 Djurrätt
 Djurvälfärd
 Djurskydd
 Djurstudier
 Djurrättsaktivism
 Djurrättsalliansen
 Ekoterrorism
 Ekosabotage
 Djurens befrielsefront
 Aktivism 
 Direktaktion
 Earth Liberation Front
 Animal Liberation Front
 Sea Shepherd
 Grön Anarkism
 Anarko-primitivism
 Ekofascism

Litteratur 
 Joan Dunayer, Speciesism, Ryce Publishing, Illinois, 2004, .
 Richard D. Ryder, Victims of Science: The Use of Animals in Research, Davis-Poynter, 1975, .
 Richard D. Ryder, (2010). "Speciesism Again: The Original Leaflet", Critical Society, Spring, Issue 2.

Referenser

Externa länkar 
Dr Richard.D Ryder - Official Site.
Youtube, Discussion between Peter Singer and Richard Dawkins, på engelska.
Anti-speciesism, på engelska.
Les Cahiers Antispécistes, på franska.
Liberazioni, på italienska.

Djurrätt
Ekofascism
Manmohan Singh

Dr Manmohan Singh, född 26 september 1932 i Gah i Punjab (i nuvarande Pakistan), är en indisk politiker som var Indiens premiärminister från 2004 till 2014. Han har avlagt filosofie doktorsexamen vid Oxford University.

Han är medlem i Kongresspartiet, Indiens traditionella maktparti, som trots en tillbakagång i andelen röster vid parlamentsvalen i april-maj 2004 lyckades vinna ett stort antal nya mandat och i spetsen för United Progressive Alliance vinna regeringsmakten från hindunationalistiska BJP. Sedan partiledaren Sonia Gandhi avböjt att söka premiärministerposten för egen del utsågs Singh - som förste sikh genom landets moderna historia - att bli partiets kandidat. Singh blev officiellt den nye premiärministern 19 maj när president A.P.J. Abdul Kalam d.d. gav honom uppdraget. Singh svor sedan ämbetseden 22 maj. 

Singh anses allmänt vara den politiker som inledde liberaliseringarna av den indiska ekonomin i början av 1990-talet, när han var finansminister i Narasimha Raos regering.  Han är själv ekonom till professionen, och har tidigare arbetat för Internationella valutafonden. Sin utbildning fick han i Storbritannien på Nuffield College vid University of Oxford, St John's College vid University of Cambridge samt vid Punjab University (Chandigarh) i hemlandet.

Trots att Singhs ekonomiska politik under regeringsåren hade varit framgångsrik, åtminstone i medelklassen, förlorade han sin parlamentsplats i valet till Lok Sabha 1999. Tidigare har han varit parlamentsledamot (i Lok Sabha - underhuset) 1991-1996 och från 2001 (i Rajya Sabha - överhuset). Han är en av få premiärministrar i Indiens historia som blivit omvald för en andra mandatperiod. Han meddelade i början på 2014 att han inte stod till förfogande för en tredje mandatperiod. Han avgick den 26 maj 2014.

Singh är gift med kirtansångaren Gursharan Kaur sedan 1958, och de har tre döttrar.

Karriär i korthet 
 Professor (1963-1965) i Chandigarh (Punjab University)
 Professor (1969-1971), Delhi School of Economics , University of Delhi
 Direktör vid Reserve Bank of India (Indiens nationalbank) (1976-1980)
 Direktör vid Industrial Development Bank of India (1976-1980)
 Statssekreterare vid finansdepartementet (1977-1980)
 Chef för Reserve Bank of India (1982-1985)
 Indiens finansminister (21 juni 1991 - 15 maj 1996)

Källor

Externa länkar 

 India's architect of reforms - BBC NEWS

Indiens finansministrar
Indiens premiärministrar
Politiker i Punjab (Indien)
Män
Födda 1932
Levande personer
Alumner från St. John's College, Cambridge
Alumner från Oxfords universitet
Pansarfordon

Pansarfordon är ett samlingsnamn för flera olika typer av militära motorfordon, bland andra:
Stridsvagnar, kraftigt bepansrade fordon med en 75–125 mm kanon som huvudvapen och en vikt på flera tiotals ton. Lätta stridsvagnar är mindre vanliga. De har tunnare pansar och en mindre kraftig kanon, men är i gengäld snabbare och mer rörliga.
Bandhaubits, ett pansarfordon med en på fordonet monterad haubits.
Pansarskyttefordon (pansarbandvagnar/pansarterrängbilar), lättare bepansrade fordon, ofta med en 20–40 mm kanon som huvudvapen. Vikt över tio ton. Används för att transportera soldater eller för spaning. 
Stridsfordon lättare bepansrade fordon på band eller hjul, ofta med en 20–40 mm kanon som huvudvapen, avsedda att användas i markstrid.
Specialfordon, pansarskyttefordon som modifierats för en speciell uppgift, till exempel som pansarvärnsrobotvagnar, luftvärnskanonvagnar, bärgningsbandvagnar och stridledningsvagnar.

Historik
Moderna pansarfordonen började utvecklas strax före första världskriget. Bepansrade och beväpnade tåg (pansartåg) användes av britterna under boerkriget och under samma period konstruerades de första pansarbilarna, som ofta var vanliga bilar och lastbilar som bepansrats och beväpnats med en kulspruta eller en lätt kanon.

Flera länder hade även experimenterat med bepansrade traktorer men det var först under första världskriget som dessa tankegångar ledde till de första stridsvagnarna som sattes in av britterna på västfronten. Andra stormakter konstruerade sina egna stridsvagnar och det var en fransk stridsvagn med beteckningen Renault FT som blev stilbildande för alla moderna stridsvagnar med ett huvudvapen i ett torn och motorn baktill.

Under andra världskriget ökade utvecklingen av bepansrade trupptransporter kraftigt i och med den rörliga krigföring som blev följden av stridsvagnens införande, till exempel ändamålsenliga pansarbilar, halvbandvagnar samt pansarbandvagnar. Flera andra typer pansarfordon utvecklades under krigets lopp så som artillerikanonvagnar, pansarvärnskanonvagnar och luftvärnskanonvagnar.

Efterkrigstidens pansarstyrkor vidareutvecklade pansarskyttevagnen och ökade dess eldkraft betydligt, till exempel med automatkanoner och pansarvärnsrobotar.

Se även
Lista över pansarfordon
Pansarvärn

Externa länkar
Enn Kokk

Enn Kokk, född 19 juni 1937 på Juminda poolsaar i Harjumaa i Estland, död 19 augusti 2019 i Öregrund, var en svensk socialdemokratisk politiker, journalist och författare. Han var gift med politikern Birgitta Dahl.

Biografi 
Familjen kom som flyktingar till Sverige 1944. Fadern, som var fiskare, hade hjälpt flyktingar att med sin fiskebåt ta sig till Finland. Efter studier vid Sundsvalls läroverk läste Kokk bland annat statskunskap och sociologi vid Uppsala universitet och blev tidigt ordförande i den socialdemokratiska föreningen Laboremus och redaktör för det socialdemokratiska studentorganet Libertas 1962–1963. Han anställdes 1968 på SAP:s partiexpedition på Sveavägen i Stockholm, där han bland annat under många år ansvarade för verkställande utskottets protokoll. Han var även chefredaktör för Aktuellt i Politiken, SAP:s medlemsorgan, 1974–1983 samt under cirka tre årtionden (1973–2000) huvudsekreterare i Socialdemokraternas programkommission.

År 2001 skrev Kokk boken Vitbok – Militärens hemliga nätverk i arbetarrörelsen, som tar upp hur det svenska försvarets underrättelseorganisation Informationsbyrån (IB) kontrollerade och registrerade kommunister, även under 1970-talet.

Kokk intresserade sig för visor och kampsånger i arbetarrörelsen och Joe Hills sånger, och gav ut samlingsböcker som utkom i flera upplagor.

Han gifte sig 1986 med den socialdemokratiska politikern Birgitta Dahl, med vilken han hade sammanbott sedan 1960-talet och tillsammans fått två barn.

Enn Kokk ligger begravd på Uppsala gamla kyrkogård.

Bibliografi (urval)
 2001 –

Om musik
 1969 – 
 1970 – 
 1972 –

Referenser

Externa länkar 
 Enn Kokks blogg
 

Svenska socialdemokrater
Svenskspråkiga författare
Födda 1937
Män
Avlidna 2019
Personer från Harjumaa
Estländare i Sverige
Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård
Ole von Beust

Ole von Beust, egentligen  friherre Carl-Friedrich Arp von Beust, född 13 april 1955 i Hamburg, är en tysk politiker (CDU). Från 2001 till 2010 var han Hamburgs förste borgmästare (Erster Bürgermeister), vilket innebär regeringschef för delstaten Hamburg.

Källor

Externa länkar 

Födda 1955
Alumner från Hamburgs universitet
CDU-politiker
Hamburgs borgmästare
Tysklands förbundsrådspresidenter
Män
Levande personer
Recoil

Recoil är det soloprojekt Alan Wilder startade redan under sina år som medlem i Depeche Mode. 

Musiken är relativt okonventionell och har i recensioner beskrivits som bland annat "tonsatt poesi" och "filmmusik till icke existerande filmer". Wilder har till sina skivor använt sig av Collaborates, det vill säga olika partners som bidragit med texter och sång. Bland dessa kan Moby, Douglas McCarthy, Diamanda Galás och Nicole Blackman nämnas.

Diskografi
Album
1+2, 1986 (EP, vinyl enbart)
Hydrology 1+2, 1988
Bloodline, 1992
Unsound Methods, 1997
Liquid, 2000
SubHuman, 2007
Selected, 2010 (samlingsalbum)

DVD
 A Strange Hour In Budapest (Live DVD), 2012

Externa länkar
 Officiell webbplats
 Recoil på allmusic.com
 Diskografi på Discogs

Brittiska musikgrupper
Musikgrupper bildade 1986
Karls batteri

Karls batteri var ett batteri vid Göta älvs södra strand mellan Stora Billingen och Käringberget vid nuvarande Tångudden. Det anlades i början av 1700-talet till skydd för inloppet till Göteborg och iståndsattes 1719, men fick sedan förfalla.

Källor

Kustartilleri
Göteborg under 1700-talet