Blekinge kustbana

Blekinge kustbana är en elektrifierad järnvägsförbindelse som går mellan Kristianstad och Karlskrona. Sträckan är 130 kilometer lång. Banan trafikeras av Öresundståg, Pågatåg och godståg.

Historia

Smalspårstiden 

Banan Kristianstad-Karlskrona byggdes smalspårig (1067 mm) av tre olika järnvägsbolag längs kusten, Sölvesborg-Kristianstad-järnväg (SCJ), Västra Blekinge Järnväg (WBlJ) och Mellersta Blekinge Järnväg (MBlJ). Den äldsta av dessa var SCJ från 1874. År 1906 bildades BKB Blekinge Kustbana. År 1914 tillkom Listerbanan. År 1927 köptes Bredåkra–Tingsryds Järnväg. Situationen kan jämföras med Västkustbanan där flera olika bolag byggde enskilda sträckor. I Blekinge satsade man mycket hårt på banan. I början av 1900-talet fanns det restaurangvagnar på banan, vilket var en ovanlighet för att vara en smalspårsbana. Blekinge kustbana ingick i det nät av järnvägar med spårvidden 1067 mm som även omfattade Karlshamn–Vislanda–Bolmens järnväg (KVBJ) och Halmstad–Bolmens Järnväg (HBJ). Blekinge kustbanor och dessa två järnvägar band alltså samman Sveriges öst- och västkust (Karlshamn och Halmstad).

Till SJ och breddning 
Efter att SJ tog över banan 1942 beslöts att den skulle breddas till normalspår. Arbetet utfördes i etapper på 1950-talet och färdigställdes 1957. En ny station byggdes i Karlshamn under samma tid. Kust-till-kustförbindelsen Karlshamn–Halmstad via Bolmen bröts, då dessa banor ej breddades, utan lades istället ner på 1960-talet.

Persontrafik med Kustpilen 
Efter att ha sett minskat antal resande under slutet av 1980-talet, började SJ att diskutera nedläggning av persontrafiken. Efter protester från kommunerna, landstinget och allmänheten hyrdes ett danskt tågsätt av typen IC3 in för provkörning på Blekinge kustbana. Ungefär samtidigt klassades banan om från en stomjärnväg till länsjärnväg och ett 15-årigt avtal med SJ skrevs under. Efter provperioden sattes i början av 1990-talet en variant av IC3 avsedd för fjärrtrafik, Y2:orna Kustpilen in. Antalet resande ökade dramatiskt. Även andra förbättringar på banan genomfördes såsom skarvfritt spår och installering av fjärrblockering på hela sträckan. Dessutom byggdes en ny station i Bromölla.

När Öresundstågens trafik utökades till Kristianstad minskades Kustpilens sträcka till endast Kristianstad−Karlskrona.

Elektrifiering 
Efter framgångarna med Kustpilentrafiken började man i slutet av 90-talet åter att diskutera det som drygt 90 år tidigare hade diskuterats, nämligen en elektrifiering av kustbanan. Mellan 1999 och 2002 pågick diverse utredningar inför en elektrifiering och 2004 beslöt riksdagen att banan skulle elektrifieras. Peab tillsammans med Balfour Beatty Rail fick i uppdrag att elektrifiera järnvägen, i samarbete med dåvarande Banverket. Elektrifieringen startades den 13 juni 2005 vid Karlshamns järnvägsstation, där det "första spadtaget" togs. 

Genom att landstinget och länets kommuner betalade in pengar i förskott, kunde arbetet med elektrifieringen startas tidigare än enligt regeringens framtidsplaner och därmed kunde SJ också dra sig ur det trafikavtal som länge varit en ren förlustaffär för SJ. Under arbetet hade Blekingetrafiken satt in moderna bussar som ersättning. Elektrifieringen blev färdig i slutet av maj 2007 och den 17 juni 2007 kunde trafiken på banan återinvigas dock med reducerad tågtrafik under sommaren och hösten det året.

Elektrifieringen gick dock inte helt problemfritt. Under hela elektrifieringen begicks det flera gånger stölder av koppartråd. Sedan blev den flera veckor försenad i början av 2006 på grund av den långa och snörika vintern, men genom att Peab och Balfour Beatty Rail satte in extra personal lyckades man komma ikapp tidsplanen. När banan återöppnades för persontrafik 17 juni 2007 blev SJ åter den som skulle sköta trafiken, fram till januari 2009.

I juni 2007 aviserade samtidigt Blekingetrafiken att den nya operatören DSBFirst skulle sköta öresundstågtrafiken mellan 2009 och fram till år 2015. Men under 2011 uppdagades det att DSBFirst hade kraftiga ekonomiska problem och efter förhandlingar med DSBFirst beslutades det att deras uppdrag skulle upphöra från och med i december 2011 och Veolia Transport skulle ta över fram tills en ny upphandling var klar.

Linjen Sandbäck-Olofström 

|}
|}
Järnvägslinjen mellan Sandbäck och Olofström, även kallad Holjebanan, anlades av Västra Blekinge Järnväg 1886 och var i drift fram till 1951. Från början bestod banan av sträckan Sandbäck-Holje och var anlagd som en bibana till sträckan Sölvesborg-Karlshamn. 1906 påbörjades en förlängning av bandelen Holje−Olofström som stod klar 1909. Banan breddades aldrig till normalspår utan lades ner 1951 och revs upp tämligen omedelbart därefter.

Det diskuteras sedan 1990-talet att dra en järnväg längs liknande sträckning igen, för att knyta Olofström till Karlshamns hamn (Sydostlänken).

Olyckan i Nosaby 

Hösten 2004 inträffade en järnvägsolycka i Nosaby i Kristianstad på banan när en lastbil lastad med pellets stannade på plankorsningen med järnvägen då bommarna var på väg ned. Lastbilschauffören sa att han valde att gå ur bilen och försöka lyfta bommen istället för att köra igenom bommen med lastbilen. Tåget krockade med lastbilen. Två järnvägsanställda omkom och flera personer skadades allvarligt. En 50-tal passagerare fick lättare skador.. Lastbilschauffören dömdes senare till fängelse i ett år och två månader för grov vårdslöshet, vållande till annans död och vållande till kroppskada. Hovrätten över Skåne och Blekinge i Malmö fastställde tingsrättens dom.

Ökat resande på Kustbanan 
Efter att banans elektrifiering slutförts 2007 och de följande åren ökade antalet resande på Blekinge kustbana rekordartat, detta enligt Blekingetrafiken som tror att ökningen beror på att man ökade antalet turer under 2007. Det gjordes ungefär  resor på banan under 2007 vilket är  fler resor än tidigare högsta toppnotering från 2002. 

Blekinge kustbana är enkelspårig med få mötesmöjligheter samtidigt som den är mycket kurvig på sina ställen vilket gjorde att restiden före 12 december 2010 mellan Karlskrona-Köpenhamn låg på 3 tim 39 min. När Citytunneln öppnades i Malmö den 12 december 2010 kortades restiden med drygt 10 minuter. För att tillgodose denna förkortade restid någorlunda fullt ut beslutade Skånetrafiken och Blekingetrafiken om ett nytt trafikupplägg från tidtabellsskiftet i december 2010 vilket gick ut på att uppehållen i Höör och Eslöv slopades.

Driftplats Ångsågsmossen byggs
{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": { "stroke": "#0000ff"},
      "geometry": {
        "coordinates": [
          [14.972194,56.213740],[14.973321,56.213317],[14.973982,56.213078],[14.974338,56.212963],[14.974893,56.212809],[14.975265,56.212723],
          [14.975632,56.212645],[14.976131,56.212554],[14.976514,56.212500],[14.977166,56.212432],[14.977429,56.212413],[14.977825,56.212392],
          [14.978222,56.212383],[14.978618,56.212383],[14.979014,56.212394],[14.979409,56.212416],[14.979802,56.212447],[14.979949,56.212462],
          [14.980080,56.212475],[14.980466,56.212525],[14.980722,56.212564],[14.980973,56.212608],[14.981350,56.212677],[14.981597,56.212729],
          [14.981969,56.212808],[14.982190,56.212856],[14.982411,56.212905],[14.982732,56.212979]
        ],
        "type": "LineString"
      }
    },
    {
      "type": "Feature",
      "properties": { "stroke": "#ff0000"},
      "geometry": {
        "coordinates": [
          [14.972195,56.213739],[14.972257,56.213720],[14.972326,56.213696],[14.972395,56.213673],[14.972605,56.213604],[14.972951,56.213489],
          [14.973433,56.213324],[14.973706,56.213226],[14.974009,56.213119],[14.974326,56.213015],[14.974621,56.212929],[14.974795,56.212879],
          [14.974987,56.212831],[14.975102,56.212802],[14.975462,56.212722],[14.975661,56.212682],[14.975815,56.212651],[14.976044,56.212612],
          [14.976357,56.212563],[14.976673,56.212523],[14.977071,56.212483],[14.977291,56.212463],[14.977706,56.212437],[14.977956,56.212431],
          [14.978281,56.212424],[14.978659,56.212424],[14.979029,56.212436],[14.979392,56.212453],[14.979790,56.212486],[14.979928,56.212500],
          [14.980322,56.212548],[14.980545,56.212578],[14.980808,56.212620],[14.981255,56.2127027],[14.981712,56.212792],[14.981847,56.212820],
          [14.982106,56.212866],[14.982337,56.212906],[14.982568,56.212948],[14.982732,56.212979]
        ],
        "type": "LineString"
      }
    }
  ]
}
För att kunna utnyttja den intjänade restiden helt behövde ett mötesspår byggas. Dåvarande Banverket gjorde därför vintern 2009-2010 en förstudie om ett nytt mötesspår mellan Karlshamn och Bräkne-Hoby, som visade på nyttan och pekade ut Svartasjö utanför Åryd som lämplig plats. Vid tidpunkten för studien skedde mötena i Ronneby, Karlshamn samt Sölvesborg. I förstudien framgick att genom det nya trafikupplägget i Skåne samtidigt som mötena flyttas till Nättraby samt till det nya mötesspåret i Åryd och att tågmötet behålls i Sölvesborg var det möjligt tjäna drygt 20 minuters restid.

Mötesspåret, som blev färdigt i början av augusti 2012, byggdes för trippelkopplade X31-fordon, men inte för 750 meter långa godståg, eftersom det går obetydlig godstrafik öster om Karlshamn idag. Byggstart skedde i mars 2012. Blekinge läns landsting avsatte 60 miljoner kronor till ändamålet, vilket var ungefär vad mötesspåret skulle kosta. Mötesspåret kom i bruk i samband med tidtabellsskiftet den 19 augusti 2012.

Arbetet med att bygga mötesspåret tog ungefär sex månader och kostade i slutändan landstinget 65 miljoner kronor. Byggandet av mötesplatsen innebar att väntetiden för möte i Karlshamn kunde tas bort vilket förväntades minska restiden med tio minuter. Byggandet inleddes den 27 februari 2012 och tågen började rulla igen den 18 augusti 2012.

Mötesplatsen fick när det togs i drift namnet Ångsågsmossen, medan Trafikverkets arbetsnamn varit Svartasjön. Mötesplatsen ligger i närheten av Åryd, men det namnet kunde inte användas på grund av förväxling med Åryd i Växjö kommun.  Utöver Ångsågsmossen föreslog verket även Brånarna och Korsliden som trafikplatsnamn. Namnet kommer från en mosse som ligger i östra delen av driftplatsen. Mötesplatsens trafikplatssignatur är Åmn.

Trafik på banan 
Persontågen körs med X31-motorvagnar under varumärket Öresundståg. Blekingetrafiken är huvudman för denna trafik. Trafiken körs med timmestrafik måndag-fredag under hela trafikdygnet. Lördagar och söndagar körs trafiken med varannan timmes trafik med förtätning till timmestrafik vid vissa tider på dygnet. I princip samtliga tåg fortsätter till Köpenhamn via Öresundsbron.

Sedan den 15 december 2014 går även Skånetrafikens Pågatåg sträckan Kristianstad-Karlshamn och körs med X61-motorvagnar. Tågen avgår med halvtimmesavgångar på vardagar, främst under rusningstid på morgon och förmiddag, sedan upphör trafiken för några timmar och återupptas igen vid rusningstid på eftermiddagen. Än så länge är inga helgavgångar planerade, främst eftersom godstågstrafiken då inte får plats på banan.

Utöver persontrafiken förekommer även godstrafik, främst till Nymölla pappersbruk, Mörrums bruk samt till industrierna i Stilleryd utanför Karlshamn. Öster om Karlshamn förekommer det i regel ingen godstrafik.

Framtid

Flygplatsstation 
Det är endast cirka 500 m mellan järnvägen och terminalbyggnaden till Ronneby flygplats. Flygplatsbolaget Swedavia lade våren 2012 ett förslag att bygga en station där med gångväg. Idén har tidigare varit på tal men har då avvisats av politiker och flygplatsbolag. Under 2019 till 2020 har Ronneby kommun arbetat med ett så kallat planprogram för området som en långsiktig planering för att se över förutsättningarna att på sikt etablera ett tågstopp. Planprogrammet tar avstamp i Trafikverkets åtgärdsvalsstudie om ett mötesspår på delsträckan och planprogrammet studerar även möjligheten att etablera verksamheter i knutpunkten mellan järnväg och flygstation.

Sydostlänken

Nybygge i Skåne

Det finns förslag om ett nybygge mellan Kristianstad och Lund, eventuellt via Hörby, vilket skulle kunna ge betydande restidsvinster för de tågresenärer på Blekinge kustbana som ska vidare till sydvästra Skåne eller till Danmark.

Stationer längs Blekinge kustbana

Med uppehåll för persontrafik 
 Kristianstad C , anslutande linje mot Hässleholm (Skånebanan)
 Fjälkinge 
 Bromölla 
 Sölvesborg 
 Mörrum 
 Karlshamn C 
 Bräkne-Hoby 
 Ronneby 
 Bergåsa 
 Karlskrona C

Ej uppehåll för persontrafik 
 Kristianstad godsbangård 
 Sandbäck 
 Vekerum 
 Johannishus 
 Nättraby 
 Gullberna, anslutande linje mot Emmaboda (Kust till kust-banan)

Galleri

Referenser

Noter

Vidare läsning

 - Särtryck ur: Blekingeboken 1965.

Externa länkar 
 
 Trafikverket - Blekinge kustbana
 Järnväg.net

Järnvägslinjer i Sverige
Järnvägslinjer med spårvidden 1067 mm i Sverige
Järnvägslinjer öppnade 1890