kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Nicolaus Olai Bothniensis

För generalprosten i Örebro, se Nicolaus Jacobi Bothniensis

Nicolaus Olai Bothniensis, född cirka 1550 i Piteå, död 18 maj 1600 i Stockholm, var en svensk ärkebiskop, teolog och professor.

Biografi
Nicolaus Olai Bothniensis var troligen son till Olof Nilsson i Piteå, och därmed sonson till birkarlen Nils Olofsson och brorson till Andreas Nicolai. Efter studier i Rostock verkade han som lärare i hebreiska och teologi vid Johan III:s högskola i Stockholm. Mot slutet av Johan III:s regering tycks Bothniensis ha intagit en mer kritisk hållning till kungens förmedlingsteologiska strävanden och motsatt sig dennes liturgi som bevarade vissa medeltida, katolska bruk. Uppgiften hos Johan Baazius d.ä. att han skulle suttit fängslad mellan 1589 och 1592 för sitt ställningstagande har dock ingen verklighetsgrund.

När Uppsala universitet återupprättades 1593 utnämndes Bothniensis till professor i Gamla testamentets exegetik. Mellan åren 1593 och 1599 var han också domprost i Uppsala, en tjänst som var prebende til med professuren. Han undervisade också  i hebreiska – han kallas Hebreæ Lingvæ Professor vid riksdagen 1599. Han valdes till ärkebiskop vid Abraham Angermannus avsättning 1599 men hann aldrig bli vigd till sitt ämbete innan han dog.

Bothniensis var en framstående författare av teologisk litteratur och var den stora auktoriteten under förhandlingarna vid Uppsala möte, där han på den andra dagen utsågs till ordförande. Enligt en samtida redogörelse för mötet skall han efter beslutet att anta Augsburgska bekännelsen som en av den svenska kyrkans symbola ha utropat "Nu är Sverige blivet en man, och alla hava vi en Herre och Gud" – en sentens som blivit idiomatisk för hur Uppsala möte har betraktats av eftervärlden. Bland hans skrifter kan nämnas Theses de Sacra Scriptura (1584).

Under 1590-talets politiska och religiösa kris tycks han ha tagit parti för Karl IX. Han deltog också i det så kallade Korvtåget då ett uppbåd samlades för att hindra det finska krigsfolkets landstigning i Roslagen under ledning av Arvid Eriksson Stålarm d.y.

Gift 1588 med Elisabet Grubb från den s.k. Bureätten. Hustrun gifte som änka om sig med domprosten Claudius Opsopæus. En son och döttrarna antog namnet Stjernman. Ena dottern var gift med biskop  Jacobus Johannis Zebrozynthius. En dotterson adlades under namnet Burensköld, och en sonsons son med namnet von Stierneman. En annan dotter var gift med Johannes Rudbeckius. Ett barnbarnsbarn var gift med ärkebiskopen Johan Baazius d.y..

Då han på sin dödsbädd var omgiven av flera präster, skall han uppmanande ha sagt till dem att "samvetsgrant sköta sitt kall som att vakta sig för papisternas och kalvinisternas villfarelser." .

Källor 

Svenska kyrkans ärkebiskopar
Alumner från Uppsala universitet
Män
Födda 1500-talet
Avlidna 1600
Svenska teologer under 1500-talet
Personer under äldre vasatiden
Gravsatta i Uppsala domkyrka
Undertecknare av beslutet från Uppsala möte
Personer från Piteå socken
Johannes Baazius den yngre

Johannes Johannis Baazius den yngre, född 13 juli 1626 i Jönköping, död 12 maj 1681 i Stockholm, var en svensk ärkebiskop.

Johannes Baazius den yngre var son till biskopen i Växjö Joannes Baazius den äldre. Efter studier vid gymnasiet i Linköping 1640 och vid universitetet i Dorpat 1642 skrevs han in vid Uppsala universitet 1643. Därefter vidtog studier vid de tyska universiteten i Königsberg 1646 och i Greifswald 1647. Som informator till Per Brahes brorson Nils Brahe kom Baazius åter till Uppsala. Efter ytterligare besök vid tyska universitet 1650–1652 uppvaktade han Per Brahe och erhöll kyrkoherdetjänsten i Skärstads socken men tillträdde aldrig då han strax därefter kallades till hovpredikant hos drottning Kristina. Han stannade vid hovet under Karl X Gustav och Hedvig Eleonora. Därefter kyrkoherde i Vingåker 1659 för att bli utnämnd till biskop i Växjö 27 juli 1667. Biskop i Skara blev han 11 december 1673 och ärkebiskop i Uppsala var han 23 maj 1677 till sin död.

Baazius krönte 1680 Karl XI:s gemål Ulrika Eleonora. I april 1681 kallades han av konungen till huvudstaden och reste trots sjukdom till Stockholm. Kvällen före Kristi Himmelsfärd intog han en måltid tillsammans med konungen och sedan han återkommit till sin värd, kyrkoherden vid Riddarholmskyrkan, skall han till denne önskat godnatt med orden; "I morgon skola vi i Guds namn fara med Kristo till himla". Morgonen därpå fann man ärkebiskopen död i sin säng. Under tiden vid hovet väckte Baazius beundran som en beläst och sansad man. Han var gift med Elsa Honthera, från den så kallade Bureätten, ättling till ärkebiskop Nicolaus Olai Bothniensis.

Svenska kyrkans ärkebiskopar
Biskopar i Skara stift
Biskopar i Växjö stift
Alumner från Greifswalds universitet
Prästeståndets talmän
Personer under stormaktstiden
Födda 1626
Avlidna 1681
Män
Super Mario 64 DS

Super Mario 64 DS, TV-spel till Nintendo DS som lanserades i samband med att Nintendo DS släpptes 2004.

Om spelet 
Super Mario 64 DS är en nyutgåva av Super Mario 64 men med en hel del nya moment. Själva handlingen i spelet är densamma som i originalet med den skillnaden att Mario har fått sällskap och även 30 nya stjärnor att hitta. I spelets inledning är den gröna dinosaurien Yoshi den enda spelbara rollfiguren, men efter hand som spelet går vidare kan man låsa upp Mario, Luigi och Wario (i den ordningen).

En annan nyhet är de många minispelen som finns vid sidan om huvudäventyret. Det är nio spel per avatar och man låser upp dem genom att fånga kaniner som springer runt i prinsessans slott. I spelet finns också ett helt nytt multiplayerläge där man kan spela upp till fyra personer mot varandra.
Datorspel 2004
Mario-spel
Nintendo DS-spel
Virtual Console-spel till Wii U
Plattformsspel

ja:スーパーマリオ64#スーパーマリオ64DS
Arthur Freed

Arthur Freed, född Arthur Grossman den 9 september 1894 i Charleston, South Carolina, död 12 april 1973 i Los Angeles, Kalifornien, var en amerikansk filmproducent och sångtextförfattare.

Biografi
Arthur Freed var en demonproducent i ordets verkliga betydelse, och ligger bakom en mängd klassiska filmer, till exempel Trollkarlen från Oz (1939), Vi mötas i St. Louis (1944), En dans med dej (1948), New York dansar (1949), En amerikan i Paris (1951), Singin' in the Rain (1952) och Gigi, ett lättfärdigt stycke (1958). Dessutom har han skrivit texter till en mängd låtar, många gånger tillsammans med Nacio Herb Brown.

Han började sin bana som vaudevilleartist, och framträdde i revyer skrivna av honom själv tillsammans med Louis Silvers. 1929 fick han jobb på MGM och började med att skriva låttexter, bland annat låten Singin' in the Rain. 1939 fick han chansen att vara med och producera Trollkarlen från Oz.

Han hade en god förmåga att samla Hollywoods bästa krafter kring sig. Han arbetade mycket med välkända regissörer som Vincente Minnelli och Stanley Donen och stora stjärnor som Gene Kelly, Fred Astaire och Judy Garland samt många duktiga fotografer och koreografer. Denna informella grupp brukar ibland kallas The Freed unit.

Han blev tilldelad en Oscar för Gigi, ett lättfärdigt stycke och En amerikan i Paris. 1968 blev han även tilldelad en hedersoscar.

Filmografi (urval)

Som musikansvarig

Som producent

Referenser

Noter

Externa länkar 
 

Amerikanska filmproducenter
Amerikanska manusförfattare
Amerikanska kompositörer
Födda 1894
Avlidna 1973
Män
Ängsvik

Ängsvik är en tätort i Värmdö kommun. I byn ligger Värmdö kyrka, även kallat "skärgårdens katedral" och den enda medeltida stenkyrkan i Stockholms skärgård.  

I byn ligger även kollektivhuset Ängsviksgården som grundades på 1980-talet i ett hus som ursprungligen byggdes som fattigstuga och ålderdomshem i början av 1900-talet.

Befolkningsutveckling

Se även
Värmdö socken

Noter

Externa länkar

Orter i Värmdö kommun
Tätorter i Sverige
Änge, Krokoms kommun

Änge (tidigare Jämtlands Änge) är en tätort i Offerdals distrikt (Offerdals socken) i Krokoms kommun, Jämtlands län.

Historia 

Änge har liksom övriga byar i Offerdals socken en lång historia, präglad av jordbruksnäringen. Byn är belägen vid Näldsjön och omtalas första gången år 1413.

På 1870-talet började ångbåtstrafiken mellan Änge och Nälden, dit järnvägen kom år 1880. Ångbåtstrafiken ledde till ett uppsving för orten som på 1800-talet även utvecklades till kurort. Änge Brunns- och Badanstalt erbjöd olika typer av kallbad, karbad, gyttjebad med mera.

År 1856 startade Änge färgeri vid Ängesån. Därefter startade Änge bränneri och sedan tidigare fanns en kvarn vid ån. Första affären i Änge öppnades år 1860, samma år som Änge garveri startade. Änges gästgiveri har skildrats i Berta Magnussons bygdespel Lisa på Gästis från år 2007.

I början på 1900-talet blev Änge huvudort i Offerdals landskommun. I februari 1903 öppnades Änge mejeri som drevs fram till 1960-talet, då produktionen flyttades till Östersunds mejeri. I Änge uppfördes vidare bland annat läkarstation, post, banker med mera. På 1950- och 1960-talen uppfördes bland annat kommunkontor och högstadieskola i Änge. En modern villa- och hyreshusbebyggelse växte fram i ortens centrala delar. I samband med att Offerdals kommun blev en kommundel i Krokoms kommun förlorade Änge sin ställning som kommunhuvudort.

Befolkningsutveckling

Näringsliv 

I Änge finns i dag bland annat en hälsocentral, en livsmedelsaffär, apotek, konditori, gym, bygghandel och bibliotek. På 1960-talet byggdes en låg-, mellan- och högstadieskola med intilliggande simhall och idrottsplats, Änge Centralskola. Vid skolan finns även Krokoms kommuns grundsärskola för år 1–10 samt fritidshem och fritidsgård.

Bland ortens företag märks Änge Chark AB som grundades 1934. Änge Chark tillverkar korv och charkprodukter. Den största arbetsgivaren i Änge är Änge Chark.

Genom Änge går länsväg Z 675 och länsväg Z 677 mellan Tulleråsen och Rönnöfors.

Kända personer med anknytning till Änge 

 Carl-Göran Ekerwald, författare och översättare från Änge
 Göran Boström, konstnär från Änge

Källor 

 En bok om Offerdal, del 1-3, utgiven av Offerdals hembygdsförening
 Curt Lofterud; Offerdal - Sevärt i Krokoms kommun, del 7

Se även
Offerdals socken

Noter

Externa länkar 
 Offerdals webbplats
 Bildarkivet Jamtli

Orter i Krokoms kommun
Tätorter i Sverige
Älmestad

Älmestad är en småort i Ulricehamns kommun i Hällstads socken.

Befolkningsutveckling 
Invånarna uppgick år 2000 till 201 i antalet och Älmestad klassades som Tätort. År 2005 hade antalet invånare minskat till 184, och klassades därmed om till småort.

Källor 

Orter i Ulricehamns kommun
Småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Västra Götalands län
Gammelstaden

Gammelstaden kan avse:
Gammelstaden, Helsingfors – en stadsdel i Helsingfors stad
Gammelstaden, Luleå kommun – en tätort strax väster om Luleå i Luleå kommun
Gamlestaden, Göteborg – en stadsdel och primärområde i Göteborg

Se även 
 Gamlestaden – namn på flera orter och organisationer i Sverige
Judit

Kvinnonamnet Judit eller Judith är ett bibliskt namn som betyder judinna. Även betydelsen lovad och prisad har föreslagits. En av de apokryfiska böckerna heter Judit, se Judits bok. Judit var också namnet på en av Esaus hustrur i Gamla Testamentet. Jutta är en lågtysk form, Jytte en dansk.

Namnet var populärt kring förra sekelskiftet och har även haft en viss ökning de senaste åren.
31 december 2005 fanns det totalt 4 180 personer i Sverige med namnet Judit/Judith, varav 2 045 med det som tilltalsnamn.
År 2003 fick 53 flickor namnet, varav 21 fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 13 juli, (1986-1992: 2 september).

Personer med namnet Judit/Judith 

 Judith Anderson, australisk skådespelerska
 Judith Barsi, amerikansk skådespelerska
 Judith av Bayern, tysk-romersk kejsarinna
 Judith av Böhmen, polsk drottning
 Judith Butler, amerikansk litteraturvetare och feminist
 Judit Carlborg, skådespelerska
 Judith "Judy" Collins, amerikansk sångerska
 Judit Danyi, ungersk skådespelerska
 Judith Hackett, engelsk producent
 Judith Hermann, tysk författare
 Judith Hollander, regissör och manusförfattare
 Judith Holmgren, skådespelerska
 Judith Kerr, tysk-brittisk författare
 Judith Krantz, amerikansk författare
 Judith Leyster, nederländsk konstnär
 Judit Kristina Ordell, psalmförfattare
 Judit Polgár, ungersk schackspelare
 Judith "Judy" Pronk, nederländsk sångerska och makeup-artist

Noter 

 
Kvinnonamn
Namn från Bibeln

fr:Judith#Sens et origine du nom
Jörgen

Jörgen är ett nordiskt mansnamn. Det är en form av Georg, som i sin tur kommer av det grekiska Georgios (Γεοργιος), som betyder ”jordbrukare”, ”bonde”. Stavas även Görgen och på engelska Jorgen. En annan form av namnet är Jörn.

Namnet var mycket ovanligt i Sverige före 1940, som populärast var det under 1960- och 1970-talen. Den 31 december 2009 fanns det totalt 29 702 personer i Sverige med namnet Jörgen, varav 16 324 med det som tilltalsnamn. År 2003 fick 93 pojkar namnet, varav 2 fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 9 juli (1986–1992: 23 april).

Personer med namnet Jörgen/Jørgen
 Jörgen Almblad, jurist, f.d. chef för Rikskriminalen
 Jörgen Andersson, skådespelare
 Jörgen Andersson, politiker (S), f.d. statsråd
 Jörgen Cederberg, radioprofil
 Jörgen Düberg, skådespelare
 Jörgen Elofsson, låtskrivare
 Jørgen Ingmann, dansk gitarrist
 Jørgen-Frantz Jacobsen, färöisk författare
 Jørgen Jersild, dansk kompositör
 Jörgen Jönsson, ishockeyspelare, OS-guld 1994 och 2006
 Jörgen Kock, borgmästare i Malmö
 Jörgen Kruth, kampsportare
 Jörgen Lantz, skådespelare, mest känd för Björne i Björnes magasin
 Jörgen Lötgård, radioprofil och komiker
 Jørgen Moe, norsk folkminnesforskare och biskop
 Jörgen Mörnbäck, imitatör och pianist.
 Jörgen Mårtensson, orienterare och friidrottare
 Jørgen Nash, dansk målare
 Jörgen Persson, bordtennisspelare, bragdmedaljör
 Jörgen Pettersson (fotbollsspelare), fotbollstränare och tidigare professionell fotbollsspelare
 Jörgen Sandström, musiker
 Jörgen Sundelin, tävlingsseglare, OS-guld 1968
 Jörgen Ullenhag, riksdagsledamot (fp)
 Jörgen Westerståhl, statsvetare
 Jörgen Zaki, friidrottare

Personer med förnamnet Jörn/Jørn
 Jörn Donner (1933–2020) , finlandssvensk författare, filmregissör, filmproducent, journalist och politiker
 Jörn Rausing (född 1960), svensk affärsman och miljardär
 Jörn Svensson (1936–2021), svensk politiker och författare
 Jørn Utzon (1918–2008), dansk arkitekt, skapare av bl.a. operahuset i Sydney

Pseudonym
 Jörgen – för tidningsmannen Georg Lundström

Fiktiva figurer med namnet Jörgen
 Jörgen Karlsson, Bert-serien

Se även 
 Jorgen
 Jürgen
 Göran, ibland även stavat Jöran

Noter 

Mansnamn
Svenska förnamn
Svenska mansnamn
Genevad

Genevad är en tätort i Laholms kommun i Hallands län.

Namnet
Namnet kommer av orden gena och vad. Vattendraget som det genas över är Vessingeån.

Befolkningsutveckling

Samhället
Bebyggelsen är till stor del villor, delvis från 1970-talet.

Näringsliv
Orten är en gammal industriort där det tidigare funnits både sockerbruk och tegelbruk. I de gamla brukslokalerna finns idag bland annat företagen Zäta Caravan och Bewi.

Idrott
Fotbollslaget är hopslaget med grannorten Veinge till Genevad/Veinge IF. Herrlaget spelar för närvarande i division 5.

Klimat 
Genevad innehar värmerekordet för april månad i Sverige; 29 grader registrerades den 27 april 1993.

Se även
Veinge socken

Referenser 

Orter i Laholms kommun
Tätorter i Sverige
Gesunda

Gesunda (sollerömål Jesundär) är en  tätort i Mora kommun. Orten ligger på fastlandet i Solleröns socken, nedanför det 514 m höga Gesundaberget.

Befolkningsutveckling

Samhället
Här finns Gesunda Tomteland. Byns träffpunkt är Bystugan. I byn finns två livaktiga föreningar: Gesunda byförening och Gesunda Motionsklubb. Läs mer om byn på www.gesunda.se. Här bor det trevligt folk. 

Skidanläggningen på berget är stängd för tillfället pga ekonomiska oegentligheter.

Kommunikationer
Gesunda har bussförbindelse med Sollerön och Mora via Dalatrafiks linje 323.

Se även
Solleröns socken

Noter

Externa länkar 

https://web.archive.org/web/20141219163933/http://gesundamotion.se/Startsida.html

Orter i Mora kommun
Tätorter i Sverige
Gideå

Gideå är en tätort i nordöstra delen av Örnsköldsviks kommun och kyrkbyn i Gideå socken.

Gideå ligger invid Gissjön cirka 30 km nordost om Örnsköldsvik. 

Här ligger Gideå kyrka. Nära Gideå ligger Örnsköldsvik Airport.

Historia
Gideå tillkom som kyrkplats för Gideå församling, som inrättades 1807 på initiativ av ägarna till Gideå bruk, beläget vid Gideälven cirka 4 km nordost om Gideå. Gideå bruk var i drift 1806–1873.

Befolkningsutveckling

Noter 

Orter i Örnsköldsviks kommun
Tätorter i Sverige
Gimåt

Gimåt är en tidigare tätort i Örnsköldsviks kommun och en stadsdel i Örnsköldsvik. Orten växte samman med tätorten Örnsköldsvik 2015.

Befolkningsutveckling

Se även
Arnäs socken

Noter 

Orter i Örnsköldsviks kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Gislövs läge och Simremarken

Gislövs läge och Simremarken var en av SCB definierad tätort i Trelleborgs kommun i Skåne län. Den omfattade bebyggelse i
Gislövs läge och Simremarken i Gislövs socken vid Skånes sydkust som växt samman till en gemensam tätort är från 2010 en del av tätorten Trelleborg. från 2010 existerar inte längre någon bebyggelseenhet med detta namn.

Befolkningsutveckling

Noter 

Ej längre existerande SCB-definierade orter i Trelleborgs kommun
Tidigare tätorter i Skåne län
Glanshammar

Glanshammar är en tätort i Örebro kommun och kyrkbyn i Glanshammars socken. Glanshammar ligger 15 kilometer nordöst om Örebro.

Från Glanshammar kommer den kända Ekebergsmarmorn, Närkes landskapssten.

Namnet
Ortnamnet Glanshammar kommer av glan 'öppning, ljusning' och hammar 'stenig höjd, stenbacke'.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Glanshammar finns  Glanshammars kyrka. En bit väster om kyrkan finns länets äldsta kända silvergruva.

Näringsliv
I trakten öster om kyrkan bryts urbergskalksten av företaget Björka mineral.

Idrott
Glanshammar har en idrottsförening: Glanshammars IF (GIF).

Se även
Nasta marmorbrott

Referenser 

Orter i Örebro kommun
Riksintressen för kulturmiljövården i Örebro län
Tätorter i Sverige
Glimåkra

Glimåkra är en tätort i Östra Göinge kommun i Skåne län.

Historia
Glimåkra var och är kyrkbyn i Glimåkra socken och ingick efter kommunreformen 1862 i Glimåkra landskommun. Orten blev stationssamhälle vid Kristianstad-Immelns järnväg (KIJ), vilken 1886 förlängdes till Glimåkra. 1906 övertogs KIJ av Kristianstad-Hässleholms Järnvägar (CHJ), vilken förlängde banan från Glimåkra till Älmhult. För orten inrättads i landskommunen 24 november 1928 Glimåkra municipalsamhälle, vilket upplöstes 31 december 1959. Persontrafiken på järnvägslinjen Kristianstad-Glimåkra-Älmhult lades ned 1969, medan godstrafik Kristianstad-Glimåkra fanns kvar till 1978.

Befolkningsutveckling

Näringsliv

Bankväsende 
Glimåkra sparbank grundades år 1867 och uppgick år 2008 i Sparbanken Göinge, som alltjämt har kontor i Glimåkra.

År 1919 öppnade Industribanken kontor i Glimåkra. Denna bank uppgick snart i Nordiska Handelsbanken. När denna bank delades upp övertogs kontoret i Glimåkra av Sydsvenska banken. Skånska banken fanns kvar i Glimåkra tills den togs över av Handelsbanken som lade ner kontoret under år 1999.

Se även 

 Glimåkra kyrka
 Glimåkra folkhögskola
 Svenssons Mekaniska Verkstad AB
Björkeröds stenbrott

Källor 

Orter i Östra Göinge kommun
Tätorter i Sverige
Glumslöv

Glumslöv är en tätort i Landskrona kommun och kyrkby i Glumslövs socken i Skåne.

Historia
Det sägs att Glumslöv socken fått sitt namn efter en bondehövding vid namn Glum eller Glom och som kanske är begravd i någon av traktens ättehögar. Efterleden -löv betyder arv och är en av de äldsta namnformerna med anor från järnåldern. 2012 firades Glumslövs 1200-årsjubileum.

Från 1960-talet byggdes Glumslöv ut i olika omgångar med villabebyggelse. Glumslövs tätort har under 200 år förändrats från två bondbyar till en villaförort mellan Landskrona och Helsingborg. År 2001 färdigställdes även Västkustbanan genom samhället och det finns numera en pågatågsstation i byn.

År 1963 invigdes det kontemplativa nunneklostret Den barmhärtiga kärlekens Karmel. Detta står i samband med Norraby munkkloster. Karmelitorden är strikt kontemplativ och nunnorna lämnar i princip aldrig klostret och dess trädgård. Före Protestantismens införande i Danmark låg ett Karmeliterkloster i Landskrona.

Befolkningsutveckling

Samhället
Orten består av villabebyggelse och här finns kyrkan Glumslövs kyrka.

Se även 
Hilleshögs dalar

Referenser 

Orter i Landskrona kommun
Tätorter i Sverige
Gonäs

Gonäs är en tätort i Ludvika kommun, belägen omkring sju kilometer väster om Ludvika.

Historia
Den första invånaren i trakten var Ärland Algutsson, som bostatte sig här omkring år 1570 och Gonäs kallades då Ärlandsbo.
I Gonäs anlades redan 1602 en bergsmansägd hytta och i anslutning till hyttan växte byn fram. Det skulle bli den sista bergsmanshyttan, den nedlades så sent som 1926. Ett minne från bergsmanstiden är den välbevarade Gonäs bergsmansgård som är ett byggnadsminne sedan 1972. 

År 1874 drogs Frövi–Ludvika Järnväg förbi byn. Det fanns ett eget stationshus som dock revs 1959. Själva järnvägssträckan lades ner 1981 och har ersatts av en asfalterad gång- och cykelväg som sträcker sig hela vägen från Ludvika till Grängesberg.

Poeten Dan Andersson hade sitt hem i Gonäs innan han dog i cyanväteförgiftning på hotell Hellman i Stockholm.

Befolkningsutveckling

Bilder

Se även
Ludvika socken

Noter

Externa länkar

Orter i Ludvika kommun
Tätorter i Sverige
Gottne

Gottne är en tätort i Mo distrikt (Mo socken) i Örnsköldsviks kommun, Västernorrlands län (Ångermanland). SCB har för bebyggelsen före 2018 och från 2020 här avgränsat en tätort.

Gottne är den största byn i det som lokalt benämns Gottnebygden i vilken ingår byarna  Hållen, Söderå, Gottne, Östansjö och Sågbacken. Byn ligger i dalgången där Utterån möter Moälven.

Några kilometer från tätorten Gottne fanns det tidigare en järnvägsstation vid Norra Stambanan, Gottne station, där en bebyggelse växte fram. Denna expansion kom dock av sig när stationen lades ner 1963. Bebyggelsen vid tidigare Gottne station benämns numera Västra Gottne.

Historia
Bygden har mycket gamla anor, bland annat har man hittat fynd (pilspetsar av flinta) som troligen härrör från yngre stenåldern (cirka 3 000 år före Kristus)

Befolkningsutveckling

Noter 

Orter i Örnsköldsviks kommun
Orter i Västernorrlands län
Tätorter i Sverige
Gottskär

Gottskär är en bebyggelse i södra delen av tätorten Onsala i Kungsbacka kommun, Hallands län. Det var en tätort fram till och med tätortsavgränsningen 2000 för att därefter växa samman med Onsala. Innan sammanväxningen hade Gottskär som egen tätort cirka 3 500 invånare (2000).

Gottskär ligger på Onsalahalvön vid Kungsbackafjorden, cirka 10 kilometer sydväst om Kungsbacka.

Historia 
Gottskär har under lång tid i historien varit en ort för handel och sjöfart och var till 1539 en köpstad. Namnet var då Gåsekil (Gaasekill), som på 1500-talet blev Gasse Kyle och i slutet av 1600-talet Gåttskiähl som på 1800-talet blev Gottskärr/Gottskär.

Där fanns på 1800-talet ett gästgiveri med mat, sprit, övernattning och skjuts till nästa gästgiveri, som låg i Kungsbacka. År 1881 togs gästgiverirättigheterna över av Gottskära Badhus AB, som snart uppförde en restaurang av nyare snitt. Det första varmbadhuset startades 1882. Från 1883 gick det regelbundna ångbåtsturer mellan Kungsbacka och Gottskär. Verksamheten blomstrade och växte, ett nytt varmbadhus byggdes, hotelldelen renoverades och byggdes till, ett handelshus och flera magasin byggdes.

År 1931 bildades en båtklubb, som så småningom fick namnet Segelsällskapet Kaparen och i vilket många ungdomar fått segel- och simutbildning.

Samhället 
Konstverket Neptun och delfinen är ett kännetecken för Gottskär som först stod på Göteborgsutställningen 1923. Efter utställningen köptes det av Emil Hammarberg, ägaren till Gottskärs restaurang, som lät placera den på en klippa en liten bit ut från hamnen som ett blickfång för kroggästerna.

Se även 
 Onsala socken
 Rydet

Referenser

Vidare läsning 
 

Orter i Kungsbacka kommun
Tidigare tätorter i Hallands län