kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Barnens ö (olika betydelser)

Barnens ö kan syfta på:

 Barnens ö – det vedertagna namnet på ett sammanhängande område som är beläget i Väddö socken i Stockholms län, Norrtälje kommun med barnkoloniverksamhet sedan 1912
 Barnens ö naturreservat – ett naturreservat i Norrtälje kommun i Stockholms län
 Barnens ö (roman) – en svensk roman från 1976 av P C Jersild
 Barnens ö (film) – en svensk film från 1980 av Kay Pollak
Barnens ö (roman)

Barnens ö är en roman från 1976 av P C Jersild.

Handling
Romanen handlar om elvaårige Reine som i stället för att åka på kollo på Barnens ö stannar ensam kvar i Stockholm. Dock tror hans mamma att han befinner sig på kollot. Reine tillbringar den långa sommaren i asfaltsdjungeln. Det finns viktigare saker att tänka på än Barnens ö, och det gäller att snabbt fundera ut svaren för när man kommer i puberteten blir man inte så klartänkt längre, resonerar Reine.

Se även
 Barnens ö (film)

Skönlitteratur 1976
Svenska romaner som blivit film
Stockholm i skönlitteratur
Svenskspråkig skönlitteratur
Verk av P.C. Jersild
Bibelbältet (USA)

Bibelbältet är en del av USA där den protestantiska kristendomen är mycket stark. Bibelbältet sträcker sig över de östra delarna av sydstaterna.

Procenttalet för icke-religiösa är som högst i delstaten Vermont med 34%, jämfört med Bibelbältets delstat i Alabama, där det är 6%. Mississippi har det högsta antalet baptister, 55%. Det tidigaste kända användandet av begreppet är då amerikanske journalisten H. L. Mencken 1924 skrev i Chicago Daily Tribune: "The old game, I suspect, is beginning to play out in the Bible Belt." Mencken hävdar att han skapade begreppet 1927.

Se även 
 Bibelbältet (Sverige)
 Rostbältet
 Solbältet
 Gritsbältet

Källor
The Pew Research Center’s Forum on Religion & Public Life

Fotnoter

Protestantism i USA
USA:s geografi
Smålands Jerusalem

Smålands Jerusalem är en benämning på Jönköping. Kristendomen, och framförallt frikyrkorörelsen, har ett starkt fäste i denna stad. Den kristna verksamheten har stor betydelse för Jönköping och staden betraktas som Sveriges mest kristna stad.

Jönköping är residensstad i ett län med ett starkt kristet där kyrkorna har en stark ställning. Det gäller både frikyrkor och församlingar inom Svenska Kyrkan. Begreppet "Smålands Jerusalem" har härletts till 1850-talet och de kvartalsmöten Jönköpings Missionsförening anordnade. Till dess möten "vallfärdade" folk från hela Jönköpings län. Då Konventikelplakatet upphävts 1858 sjöngs påskpsalmen "Se, vi går upp till Jerusalem" med texten "Se, vi går upp till Smålands Jerusalem". Första gången "Smålands Jerusalem" nämns i skrift är under 1890-talet i samband med en KFUM-konferens i Jönköping. Jönköpings missionsförening var från början en rörelse inom Svenska Kyrkan, men har utvecklats till en frikyrkorörelse, Svenska Alliansmissionen. Kommunen har flera missionskyrkor, varav Immanuelskyrkan är den största (och målad rosa). Pingstkyrkan, som började sin verksamhet i Jönköping under 1920-talet, och andra välkända frikyrkor har starka fästen i Jönköping. Det lär vara så, att man från en punkt nära Sofiakyrkan kan se inte mindre än elva gudstjänstlokaler. Pingstförsamlingen i Jönköping hade under tidigt 2000-tal runt 2 500 medlemmar, vilket gjorde den till tredje största i Sverige och den största i förhållande till stadens storlek, efter Stockholms och Göteborgs pingstförsamlingar. Svenska Alliansmissionen har sitt säte i Jönköping och det finns flera "allianskyrkor" i framförallt Jönköpings län, men även i viss utsträckning på andra platser i landet.

Se även
I mörkaste Småland

Källor

Fotnoter

Jönköping
Orters smeknamn
Kakaduaciklid

Kakaduaciklid (Apistogramma cacatuoides) är en akvariefisk av familjen ciklider.

Externa länkar 
 Artbeskrivning på Zoopet
 Apistogramma homepage
 Artbeskrivning på ciklid.se
 Artbeskrivning på Fishbase

Ciklider
Akvariefiskar
Anstalten Asptuna

Anstalten Asptuna ligger söder om Stockholm vid sjön Aspen i Botkyrka kommun.

Allmänt
Anstalten är en öppen anstalt och är därför i första hand till för de som avtjänar fängelsestraff under ett år samt de som är i slutet på ett långvarigt straff. På Asptuna sitter även intagna som ännu inte har fått tidsbestämda påföljder (har s.k. livstidsstraff) men som på grund av skötsamhet i riksanstalt har fått ansökan beviljad om att verkställa tid på Asptuna.

Historik 
Anstalten byggdes 1965 på Näsby gårds tomt, en udde vid Prästviken på nordöstra sidan av sjön Aspen. Den gamla gårdsbyggnaden från 1700-talet fanns kvar ett tag till men brändes ner på 1970-talet. Till en början fanns plats för 40 intagna. Anläggningen utökades och ombyggdes sedan dess kontinuerligt, senast 2004 med fyra nybyggda bostadsavdelningar med sex platser med självförvaltning i varje avdelning. 2023 hade anstalten 124 fasta platser och ett 30-tal anställda.

Kända interner
Sommaren 2008 kom den livstidsdömde Juha Ruotsalainen till anstalten och inhystes snart i paviljong M (på den så kallade "Strandvägen" utmed sjön Aspen). I maj 2009 beviljade Örebro tingsrätt honom en tidsbestämd påföljd och i juni samma år mördade han sin flickvän under en midsommarfest. Ruotsalainen sitter sedan dess på anstalten Kumla.

Andra:
 Leo ”kinesen” Carmona; se musikgruppen Kartellen
 Tommy Zethraeus
 Joachim Posener
 Stig Bergling
 Reza Madadi
 Ricard Nilsson
 Runar Søgaard
 Dogge Doggelito

Referenser

Externa länkar
Anstalten Asptuna

Byggnader och anläggningar i Botkyrka kommun
Asptuna, Anstalten
Raider

'''Raider kan vara:

äldre varumärke för Twix
Raiders Stadium, ett äldre namn för nuvarande Allegiant Stadium
Raiders of the Lost Ark, engelskt namn på filmen Jakten på den försvunna skatten
Raiders of the Sacred Stone, engelskt namn på filmen Shalimar
Interiör

Interiör (av franska Intérieur) kan syfta på:
Interiör – det inre av en byggnad eller liknande anläggning inklusive rummens inredning
Interiör (konst) – inom bildkonsten motiv där rum eller interiörer i en byggnad visas 
Interiör (pjäs) – en teaterpjäs av belgaren Maurice Maeterlinck från 1894
Interiör (målning av Degas) – en målning av Edgar Degas från 1868–1869 
Interiör (målning av Hammershøi, 1894) – en målning av danske konstnären Vilhelm Hammershøi på Göteborgs konstmuseum från 1894
Interiör (målning av Hammershøi, 1898) – en målning av danske konstnären Vilhelm Hammershøi på Nationalmuseum från 1898
Interiör (målning av Hammershøi, 1899) – en målning av danske konstnären Vilhelm Hammershøi på Göteborgs konstmuseum från 1899
Interiör (målning av Billgren) – en målning från 1971 av Ola Billgren på Norrköpings konstmuseum
Inredning

Inredning är en form av interiörkonst, där en inredningsarkitekt eller interiördesigner använder sig av diverse möbler, färg, prylar och andra föremål för att dekorera och möblera ett bostadsrum eller annan interiör (av franska intérieur).

I offentliga lokaler sätts det andra krav på inredningsdetaljer av till exempel tillgängligheten vid lokalvård. I en inredning ingår förutom möbler bland annat tapeter, tyger och belysning. Även fordon som bilar och bussar har inredningar som består av väggbeklädnad och stolar. Även båtar, fartyg och flygplan har inredning. Samtliga inredningar har sin särprägel och funktion för att fungera optimalt i sin miljö. Även materialet på olika föremål i bostaden eller lokalen, som olika träslag och olika metaller som kan användas som bord eller lampor.

Inredning finns i massor av olika typer av stilar, så kallade inredningsstilar. Några exempel på populära inredningsstilar är lantligt, bohemiskt och modern inredning.

Möblering
Möblering, det vill säga sättet att placera möbler i ett rum, regleras i hög grad av traditionella mönster. Särskilt tydligt är detta i äldre hem på landsbygden, där enhetligheten i bostädernas planlösning medförde en lika påtaglig likhet i möbleringen. Vissa möbler – särskilt kistor – stod endast i förrådsutrymmen.

I ”stugan”, vardagsrummet, fanns under århundraden regelbundet eldstaden i det inre hörnet. Diagonalt mot härden placerades bordet med sina bänkar, medan sängen stod vid samma yttervägg som härden. Detta ”diagonala möbleringsschema” ersattes särskilt i östra Sverige (Småland – Uppland) av ett ”symmetriskt schema” med ett bord under gavelväggens fönster och en säng i vardera gavelhörnet. Alla möbler var uppradade längs väggarna.

Dessa ordningar försvann även på landsbygden under 1800-talets lopp i samband bland annat med att nya hustyper med särskilt kök och ”finrum” slog igenom. I rum där man inte sov – sal, förmak och så vidare – infördes högreståndsseden att ha ett bord mitt i rummet, vilket sedan kom att inverka på övriga möbler så de kom att lämna väggarna.

I nutid är bland annat möbelfirmornas sätt att presentera sina ”möbelgrupper” en inte oväsentlig standardiseringsfaktor för möbleringens utformning.

Se även
 Inredningsprogram
 Inredningsbloggar
 Exteriör

Källor
Kollektivt självmord

Kollektivt självmord är ett självmord som utförs av en större grupp personer tillsammans.

Oftast begår gruppen självmord genom att inta gift eller något annat som har dödlig utgång. Detta är vanligast förekommande i sekter och andra liknande rörelser. Oftast handlar det om att gruppen tror att självmordet skall föra dem vidare till någon annan dimension eller liknande. Ett känt exempel på kollektivt självmord är den amerikanska sekten Heaven's Gate, vars 39 medlemmar den 7 april 1997 valde döden. Anhängarna av Folkets tempel drevs till "revolutionärt självmord" av ledaren Jim Jones som var övertygad om att myndigheterna skulle komma och massakrera sekten.

Exempel på kollektiva självmord:
 Masada
 Folkets tempel
 Soltempelorden
 Movement for the Restoration of the Ten Commandments of God

Se även
 Självmordspakt
 Domedagssekt

Självmord
Grötris

Grötris är rundkornigt ris med hög halt av amylopektin vilket gör att det klibbar ihop när det kokas eller ångas. Grötris görs av olika varieteter av Oryza sativa japonica, som Balilla och Centauro, som båda främst odlas i Italien. Grötris används till risgrynsgröt, rispuddingar och liknande sötare rätter, men kan även användas som sushiris.

Referenser 

Ris
Zoom

Zoom kan avse:

Zoomobjektiv – en formatförändring av en bild
Digitalzoom – en formatförändring av en bild
Zoom (glass) – en glass från GB Glace, se Lista över GB-glassar
Zoom (TV-program) – ett TV-program under 1970-talet från Utbildningsradion
Kapten Zoom – en figur i ett barnprogram under 1970-talet
Zoom 8 – en enmansjolle för juniorseglare
Zoom (företag) – ett spelföretag
Zoom (film) – en film från 2006
Zoom (musikalbum) – ett album från 2001 av Electric Light Orchestra
Zoom! – ett TV-spel från 1988
Zoom Video Communications - ett företag som erbjuder videokonferenser över internet.

Se även
 Zoomning
Jane Weiller

Jane Weiller, född 25 april 1912 i Chicago, var en golfspelare som vann majortävlingen Womens Western Open 1932.

Kvinnor
Idrottare från Chicago
Födda 1912
Avlidna 1989
Amerikanska golfspelare
Landshövdingar i Jämtlands län

Landshövdingen i Jämtlands län är chef för Länsstyrelsen i Jämtlands län. 

Landskapen Jämtland och Härjedalen har tidigare tillhört flera andra län och haft flera olika landshövdingar sedan landskapen blev svenska i samband med freden i Brömsebro år 1645.

Lista över landshövdingar

Jämtlands och Härjedalens landshövdingar innan Jämtlands län

Landshövdingar i Västernorrlands län 1654-1658 (Jämtland och Härjedalen)
Hudiksvalls och Härnösands län slogs 1656 samman till Västernorrlands län. 

1654-1656	Claes Banér
1656-1658	Johan Oxenstierna

Guvernör i Trondheims län 1658-1660 (Jämtland och Härjedalen)
I samband med att Tröndelag erövrades återgick landskapen Jämtland och Härjedalen till att vara en del av Trondheims län, något man även hade varit under tiden man tillhörde Norge.
1658-1660	Claes Nilsson Stiernsköld

Landshövdingar i Västernorrlands län 1660-1762 (Jämtland och Härjedalen)
I samband med att Tröndelag återerövrades av Danmark-Norge blev Jämtland och Härjedalen en del av Västernorrlands län. 

1660-1664	Johan Oxenstierna
1664	Gustaf Banér
1664-1677	Carl Larsson Sparre
1677	Christopher Gyllenstierna
1677-1679	Jacob Fleming
1679-1683	Göran Sperling
1683-1687	Leonard Ribbing
1687-1693	Otto Vellingk
1693-1698	Carl Gustaf Frölich
1698-1699	Malcolm Hamilton
1699-1702	Axel von Schaar
1704-1716	Alexander Stromberg
1712-1718	Johan Adlerström (tillförordnad)
1716-1719	Hugo Hamilton
1719-1727	Magnus Palmqvist
1727-1739	Carl Gustaf Bielke
1739-1749	Erik Odelström
1749-1755      Axel Johan Gripenhielm 
1755-1756	Karl Gustaf Cronhiort
1756-1757	Mårten Ehrensvan (vice)
1757-1762	Fredrik Henrik Sparre

Landshövdingar i Jämtlands län sedan 1810
År 1810 bildade Jämtland och Härjedalen ett eget län och landskapen fick för första gången en landshövding från landskapen, nämligen jämten Anders Wasell.

1810–1817	Anders Wasell  
1817–1818	Lars Arnell 
1818–1841	Mikael von Törne 
1841–1842	Gustaf Adolf Montgomery 
1842–1843	Lars Magnus Lagerheim 
1843–1844	Carl Printzensköld 
1844–1848	Anders Peter Sandströmer 
1848–1859	Jacob Axel Dahlström 
1860–1865	Axel Bennich 
1865–1866	Gustaf Lagercrantz 
1866–1882	Gustaf Asplund 
1883–1895	John Ericson 
1895–1906	Knut Sparre 
1906–1923	Johan Widén 
1923–1930	Sigfrid Linnér 
1931–1938	Mortimer Munck af Rosenschöld 
1938–1953	Torsten Löfgren  
1954–1969	Anders Tottie  
1969–1977	Hans Gustafsson 
1977–1983	Harald Pettersson 
1984–1995	Sven Heurgren 
1995–1 februari 2001	Kristina Persson 
1 februari 2002–29 februari 2008	Maggi Mikaelsson 
1 juni 2008–1 januari 2014	Britt Bohlin 
1 april 2014–1 december 2020	Jöran Hägglund  
1 april 2021- Marita Ljung

Källor

Externa länkar
Länsstyrelsen i Jämtlands län.

Landshövdingar i Jämtlands län
Jamtlands lan
Galärslav

Galärslavar var slavar som fick ro galärer med stora åror. Många galärslavar var strikt talat krigsfångar eller straffångar.

En spridd uppfattning är att galärslavar var vanligt förekommande under antiken. Forskning tyder dock på att så inte var fallet. Anledningen antas vara att i dåtidens fartyg krävdes det en betydande yrkesskicklighet för att ro och det utfördes därför vanligen av fria män. Enligt Aristoteles var roddarna under slaget vid Salamis fria män ur lägre samhällsklasser och deras avgörande insats bidrog till att stärka den atenska demokratin.

Under senmedeltiden utvecklades galärer vars åror hade fixerad rörelseaxel och där endast ren muskelkraft därför var av betydelse. Det blev vanligt under 1500-talet att använda slavar, krigsfångar och dömda förbrytare som tvångsarbetskraft. 

Efter slaget vid Lepanto 1571 började dock tillbakagången för galärerna. Systemet var i bruk fram till 1600-talet då galärerna definitivt fick ge vika för fullriggade segelskepp. och avskaffades slutligen i Europa definitivt först under tidigt 1800-tal.

Galärslavarna var ofta placerade på nedre däck. Arbetet var mycket tungt och arbetskrävande. Oftast var slavarna fastkedjade vid sina platser vid årorna, för att de inte skulle kunna ta sig därifrån. En trumslagare brukade slå en takt och på detta sätt reglerades hur de skulle ro. Ju fortare trumslagare slog på trumman, desto fortare skulle galärslavarna ro. Om någon galärslav inte rodde fort nog kom det vakter som brukade slå på galärslavarna med piska.

Galärstraffet var ett av de hårdaste straffen. I Turkiet och barbareskstaterna sattes länge kristna fångar som galärroddare. I Frankrike var galärstraffet känt redan på Karl VII:s tid och användes officiellt ända fram till 1748, då det i någon mån mildrades genom införandet av bagno (en typ av fängelse i Frankrike).

Referenser

Fotnoter 

Sjökrigföring
Slaveri

ca:Pena de galeres
de:Galeerenstrafe
fr:Galères (peine)
Länsstyrelsen i Västra Götalands län

Länsstyrelsen i Västra Götalands län är en statlig myndighet med kontor i Göteborg, Vänersborg, Uddevalla, Borås och Mariestad. Naturum Hornborgasjön och Kosterhavet hör även till Länsstyrelsen. Länsstyrelsen ansvarar för den statliga förvaltningen i länet, och har flera olika mål gällande regional utveckling. Länsstyrelsen i Västra Götalands län har cirka 800 anställda.

Länsstyrelsens chef är landshövdingen, som utses av Sveriges regering. Landshövdingen Anders Danielsson gick i pension och efterträddes av vikarierande landshövding Lisbeth Schultze den 1 december 2021.        

Den 9 juni 2022 förordnade regeringen Sten Tolgfors till landshövding i Västra Götalands län för perioden 1 september 2022–31 augusti 2028.

Vattenmyndighet
Länsstyrelsen i Västra Götalands län utgör också vattenmyndigheten för Västerhavets vattendistrikt, och ansvarar alltså för förvaltningen av kvaliteten på vattenmiljön i de områden i Sverige vars avrinning mynnar ut i Västerhavet.

Bilder

Källor

Västra Götalands län
Västra Götaland
Väggört

Väggört (Parietaria officinalis) är en flerårig ört inom släktet väggörter och familjen nässelväxter. Väggörtens stjälk är upprätt och sällan kort grenig. Dess glänsande mörkgröna blad blir från fyra till tolv centimeter, är äggrunda lansettlika, ofta med utdragen spets och med en blek matt undersida. Väggörtens blommor sitter samlade i två täta klotlika gyttringar i varje bladveck med vardera 12 till 50 blommor. Blommorna är samkönade och är mindre än tre mm långa, med ett tunt klocklikt hylle i frukten. Dess glänsande svarta nöt blir från 1,3 till 1,9 millimeter och är plattat äggrunda.

Utbredning 
Väggörten är mycket sällsynt i Norden, men trivs bäst på skuggad, frisk, näringsrik lerjord, såsom vägrenar, trädgårdar, ruiner och häckar. Dess utbredning i Norden sträcker sig till några få platser i Danmark. Väggörten fördes in redan under medeltiden.

Referenser 
 Den nya nordiska floran

Externa länkar 
 Den virtuella floran - Väggört

Nässelväxter
Vä Växtindex
Australiens Grand Prix 1990

Australiens Grand Prix 1990 var det sista av 16 lopp ingående i formel 1-VM 1990. Loppet kördes delvis på en tillfälligt avstängd allmän väg i Adelaide.

Resultat 
 Nelson Piquet, Benetton-Ford, 9 poäng 
 Nigel Mansell, Ferrari, 6
 Alain Prost, Ferrari, 4
 Gerhard Berger, McLaren-Honda, 3
 Thierry Boutsen, Williams-Renault, 2
 Riccardo Patrese, Williams-Renault, 1
 Roberto Moreno, Benetton-Ford 
 Jean Alesi, Tyrrell-Ford
 Pierluigi Martini, Minardi-Ford
 Nicola Larini, Ligier-Ford
 Philippe Alliot, Ligier-Ford
 Stefano Modena, Brabham-Judd
 Olivier Grouillard, Osella-Ford

Förare som bröt loppet 
 Emanuele Pirro, BMS Scuderia Italia (Dallara-Ford) (varv 68, motor) 
 Ayrton Senna, McLaren-Honda (61, snurrade av) 
 Gabriele Tarquini, AGS-Ford (58, motor) 
 Johnny Herbert, Lotus-Lamborghini (57, koppling)
 Satoru Nakajima, Tyrrell-Ford (53, snurrade av) 
 Ivan Capelli, Leyton House-Judd (46, gasspjäll)
 Derek Warwick, Lotus-Lamborghini (43, växellåda) 
 Mauricio Gugelmin, Leyton House-Judd (27, bromsar)
 Andrea de Cesaris, BMS Scuderia Italia (Dallara-Ford) (23, elsystem)
 Eric Bernard, Larrousse (Lola-Lamborghini) (21, växellåda) 
 Gianni Morbidelli, Minardi-Ford (20, växellåda) 
 David Brabham, Brabham-Judd (18, snurrade av) 
 Aguri Suzuki, Larrousse (Lola-Lamborghini) (6, transmission)

Förare som ej kvalificerade sig 
 Michele Alboreto, Arrows-Ford
 Yannick Dalmas, AGS-Ford
 Alex Caffi, Arrows-Ford
 Bertrand Gachot, Coloni-Ford

VM-slutställning

Källor 

1990 i Australien
Australiens Grand Prix
Stjärnstarr

Stjärnstarr (Carex echinata) är en flerårig gräslik växt inom släktet starrar och familjen halvgräs. Stjärnstarr växer tuvad, har styva strån som är sträva upptill och har ljust gråbruna basala slidor. Dess gröna glänsande blad blir från 1 till 2,5 mm breda, styva och nästan lika långa som stråna. Axsamlingen blir från 1,5 till 3,5 och har stjärnlika ax som inte sitter längre ifrån varandra än sju mm. Hanblommorna sitter nederst i varje ax. De blekt rödbruna axfjällen blir från 2 till 2,5 mm, är brett hinnkantade och har en grön mittnerv. De mörkbruna fruktgömmena blir från tre till fyra mm, har tvär bred bas och en näbb med inåtböjd spets. Stjärnstarr Blir från 10 till 40 cm hög och blommar från maj till juni.

Utbredning
Stjärnstarr är vanlig i Norden och återfinns vanligtvis på fuktig, ganska mager mark, såsom myrkanter, diken, körspår, stränder, sumpskogar, betesmarker och hedar. Dess utbredning i Norden sträcker sig till hela syd- och mellanFinland, Åland, hela södra och mellersta Sverige, hela Norge, Danmark, Färöarna och stora delar av Islands kuststräcka.

Källor
Den nya nordiska floran

Externa länkar
Den virtuella floran 

Starrar
St Växtindex
Klippstarr

Klippstarr (Carex rupestris) är en flerårig gräslik växt inom släktet starrar och familjen halvgräs. Klippstarr växer småtuvad i glesa mattor och dess basala slidor är rödbruna. De mörkt grågröna bladen blir från en till två mm breda, är böjda och mot spetsen karakteristiskt vridna, lika långa som de styva stråna. Det enda axet blir från 8 till 15 mm långt och har tre till åtta honblommor nertill. Axets stödblad är hinnartat, spetsigt och faller ofta av. De rödbruna axfjällen blir från 2,5 till 3,5 mm, är trubbiga, hinnartade och har en smal mittnerv. De grågröna fruktgömmena blir från 2 till 3,5 mm, upprätta, omvänt äggrunda, mörkbrun spets, otydliga nerver och kort rak näbb. Ofta sitter en del av stiftet kvar i fruktgömmet. Klippstarr blir från 5 till 20 cm hög och blommar från juni till juli.

Utbredning
Klippstarr är ganska vanlig i Norden och påträffas vanligtvis på torr, kalkhaltig exponerad mark i fjällen, såsom fjällsipphedar, klipphyllor, vindblottor, rasbranter och hedar. Dess utbredning i Norden sträcker sig till Norges, Finlands och Sverige fjälltrakter, Islands högland och vissa områden på Svalbard.

Referenser
Den nya nordiska floran 
Den virtuella floran 

Starrar
Kl Växtindex
Trubbstarr

Trubbstarr (Carex obtusata) är en flerårig gräslik växt inom släktet starrar och familjen halvgräs. Trubbstarr växer ofta i mattor med långa utlöpare och har mörkt brunvioletta basala slidor. De något gråaktiga bladen blir från 1 till 1,5 mm breda och är kortare än stråna. Det enda axet är 8 till 15 mm och har fem till tio honblommor nertill. De bruna axfjällen är cirka 1,5 mm och hinnkantade. De glänsande rödbruna fruktgömmena blir från tre till fyra mm, är rundade, utstående och med en tvärt avsatt näbb och slits på ryggen. Trubbstarr blir från 5 till 15 cm hög och blommar i maj.

Utbredning
Trubbstarr är sällsynt i Norden men kan återfinnas på kalkrik sand- eller grusmark, såsom ängar och vägkanter. Dess utbredning i Norden sträcker sig till något område i Skåne samt på Öland.

Referenser
 Den nya nordiska floran

Externa länkar
Den virtuella floran

Starrar
Tr Växtindex
Slidstarr

Slidstarr (Carex vaginata) är en flerårig gräslik växt inom släktet starrar och familjen halvgräs. Slidstarr har långa utlöpare och har blekt gråbruna basala slidor. De klargröna bladen blir från tre till fem mm breda och är långa, översta stråbladet högst någon cm lång skiva. De upp till tre honaxen är glesblommiga och 1 till 1,25 cm långa och har stödbald med uppblåsta slidor. De rödbruna axfjällen blir från två till tre mm, är otydligt hinnkantade och har en gulgrön mittnerv. De gulgröna till bruna fruktgömmena blir från fyra till fem mm, är släta, saknar papiller och har en utåtböjd näbb som är cirka en mm lång. Slidstarr blir från 20 till 60 cm hög och blommar från juni till juli.

Utbredning 
Slidstarr är vanlig i Norden och påträffas vanligtvis på frisk till fuktig, något näringsrik torv- eller sandjord, såsom myrar, sumpskogar, stränder, betesmarker, hyggen och bryn. Dess utbredning i Norden sträcker sig till hela Finland, hela Norge förutom dess sydvästkust, hela Sverige förutom sydöstkusten och hela Islands kustland, förutom den södra kusten.

Referenser

Externa länkar 
Den virtuella floran 

Starrar
Sl Växtindex
Landshövdingar i Västra Götalands län

Landshövdingen i Västra Götalands län är myndighetschef för Länsstyrelsen i Västra Götalands län.

Lista över landshövdingar i Västra Götalands län 
För listor över landshövdingarna i de tidigare länen innan 1998, se respektive artikel för landshövdingar i Göteborgs och Bohus län, landshövdingar i Skaraborgs län och landshövdingar i Älvsborgs län.

Se även 
Region Västra Götaland
Västra Götalands län

Källor

Externa länkar
 Landshövding och länsledning i Västra Götalands län.

 
Västra Götalands län