kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gerd von Rundstedt

Karl Rudolf Gerd von Rundstedt, född 12 december 1875 i Aschersleben, död 24 februari 1953 i Hannover, var en tysk militär. Han befordrades till generalfältmarskalk den 19 juli 1940.

Biografi 
Liksom de flesta andra tyska militärer i sin generation hade von Rundstedt deltagit i första världskriget. von Rundstedt hade gått i pension 1938 men inkallades av Hitler inför invasionen av Polen 1939 där han förde befälet över en armégrupp. Under detta fälttåg chockerades von Runstedt över de nazistiska insatsgruppernas framfart, och krävde att judeförföljelserna omedelbart skulle upphöra. Protesterna gav dock inget resultat. 

Han förde befälet över en armégrupp i Frankrike följande år och över Armégrupp Süd under Operation Barbarossa 1941.

Efter kriget uppgav von Rundstedt själv att han hade varit mycket skeptisk till planerna att invadera Sovjetunionen. Efter gräl om den militära strategin avskedades han av Hitler i december 1941, men återinsattes som överbefälhavare i väst och befälhavare för Armégrupp D den 15 mars 1942. 

Tillsammans med fältmarskalk Erwin Rommel inspekterade han Atlantvallen inför den väntade invasionen. von Rundstedt ansåg att den sannolikt skulle äga rum vid Calais, och därför koncentrerades försvarsanläggningarna dit. Det var en betydande faktor under invasionen. von Rundstedt ersattes av Günther von Kluge den 2 juli 1944 men efter von Kluges självmord var han fram till mars 1945 åter befälhavare. von Rundstedts roll som överbefälhavare i väst från von Kluges död till mars 1945 var i viss utsträckning nominell och symbolisk. Andra, framförallt Hitler, avgjorde den verkliga strategin. 

Efter andra världskriget anklagades von Rundstedt för krigsförbrytelser, men av hälsoskäl ställdes han inte inför rätta och frigavs 1949.

Han är allmänt ansedd som en typisk representant för den gamla preussiska officersadeln: artig och belevad, en extrem pliktmänniska och mycket skicklig strateg. På grund av sin höga ålder hade han dock svårt att till fullo ta till sig nymodigheter inom krigföringen, till exempel hur snabbrörliga pansarstyrkor opererar (det s.k. blixtkriget). Hitler visade förvånansvärt stor respekt för von Rundstedt och hans samtida kollegor uttalade sig i allmänhet positivt om von Rundstedt efter kriget.

Befordringar

Kommentarer

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar 

Födda 1875
Avlidna 1953
Män
Personer från Aschersleben
Fältmarskalkar i Nazityskland
Personer i Tyskland under andra världskriget
Mottagare av Riddarkorset med eklöv och svärd
Deltagare i Ardenneroffensiven
Tyska militärer under 1800-talet
Tyska militärer under 1900-talet
Deltagare i landstigningen i Normandie
Erich Raeder

Erich Raeder, född 24 april 1876 i Wandsbek i Hamburg, död 6 november 1960 i Kiel, Tyskland, var en tysk sjömilitär. Han befordrades till storamiral 1939 och utnämndes till generalinspektör för marinen 1943. Raeder erhöll Riddarkorset av Järnkorset 1939.

Biografi 
Åren 1928–39 var Raeder ledare för Tysklands marina upprustning. Den 1 april 1939 befordrades han till storamiral. Under andra världskriget var han överbefälhavare för Kriegsmarine från september 1939 till januari 1943. Han var då en av de drivande krafterna bakom planerna på en invasion av Norge och Danmark.

År 1945 ställdes Raeder inför rätta vid Nürnbergprocessen. Han anklagades för en rad krigsförbrytelser, bland annat för att ha beordrat avrättning av skeppsbrutna allierade soldater. Han dömdes till livstids fängelse, men bad domstolen om att få bli avrättad, av "barmhärtighetsskäl". Ansökan avslogs, då tribunalen inte hade befogenhet att skärpa straffet. Raeder fördes, i likhet med de sex andra frihetsberövade männen, till Spandaufängelset i Berlin i juli 1947. Han kom dock att friges den 26 september 1955 av hälsoskäl.

Utmärkelser i urval 
Erich Raeders utmärkelser:

 Röda örns orden av fjärde klassen: 22 juni 1907
 Röda örns orden av fjärde klassen med krona: 5 september 1911
 Kommendörkorset av Frans Josefsorden: 16 september 1911
 Kommendörkorset av Frälsarens orden: 14 maj 1912
 Järnkorset av andra klassen: 19 november 1914
 Järnkorset av andra klassen: 18 februari 1915
 Ärekorset: 9 oktober 1934
 Storkorset av Finlands Vita Ros’ orden: 27 februari 1936
 Wehrmachts tjänsteutmärkelse av första klassen: 2 oktober 1936
 NSDAP:s partitecken i guld: 30 januari 1937
 Memellandmedaljen (Medaille zur Erinnerung an die Heimkerhr des Memellandes 22. März 1939)
 Tilläggsspänne till Järnkorset av andra klassen: september 1939
 Tilläggsspänne till Järnkorset första klassen: september 1939
 Riddarkorset: 30 september 1939
 Kommendör med stora korset av Kungliga Svärdsorden: 18 oktober 1940
 Mikael den tappres orden av tredje, andra och första klassen: 14 oktober 1941
 Storkorset av Frihetskorsets orden: 25 mars 1942

Referenser

Noter

Tryckta källor

Bibliografi 
 Raeder, Erich, Mein Leben. Bd 1, Bis zum Flottenabkommen mit England 1935. Tübingen 1956.
 Raeder, Erich, Mein Leben. Bd 2, Von 1935 bis Spandau 1955. Tübingen 1957.

Externa länkar 

Födda 1876
Avlidna 1960
Män
Storamiraler i Nazityskland
Personer dömda för krigsbrott i andra världskriget
Personer från Hamburg
Mottagare av Riddarkorset
Mottagare av Finlands Vita Ros’ orden
Alfred von Tirpitz

Alfred von Tirpitz, född 19 mars 1849 i Küstrin i dåvarande Preussen, död 6 mars 1930 i Ebenhausen, var en tysk sjömilitär. Han blev marinstabschef 1892, konteramiral 1895, statssekreterare i marinministeriet 1897-1916 och storamiral 1911. Han utnämndes vid krigsutbrottet 1914 till befälhavare för den tyska flottan men avgick 1916 på grund av meningsskiljaktigheter med Wilhelm II.

Biografi
Alfred von Tirpitz kom från en familj i Brandenburg och var son till justitierådet Rudolf Tirpitz (1811–1905). Alfred von Tirpitz adlades 12 juni 1900. Han gifte sig 1884 med Maria Auguste Lipke. Tirpitz militära bana började som kadett 1865 och 1866 utnämndes han till sjökadett varpå ytterligare grader följde fram till 1888 då han utnämndes till Kapitän zur See. 1895 följde utnämningen till konteramiral, 1899 till viceamiral, 1903 amiral och 1911 storamiral. Efter sin militära bana blev von Tirpitz politiker och var 1924-1928 riksdagsman för DNVP.

1897 utnämndes von Tirpitz till statssekreterare vid marinministeriet för att vara med och driva på utbyggnaden av Tysklands Högsjöflotta, ett projekt som namngavs efter honom som Tirpitzplanen.

Slagskeppet Tirpitz och ön Tirpitzøya i Kong Karls land namngavs efter honom.

Utmärkelser
  Kommendör av Svärdsorden, 1908.
  Kommendör med stora korset av Vasaorden, 1908.

Referenser

Noter

Externa länkar 

Tyska amiraler
Tysklands ministrar
Födda 1849
Avlidna 1930
Män
Personer från Brandenburg
Preussiska militärer
Kommendörer med stora korset av Vasaorden
Hakama

Hakama (袴) kallas den tudelade kjol, eller de vida byxor som samurajerna bar under feodaltiden i Japan. Hakama är ett ytterplagg som bärs utanpå kimono eller dogi.

Idag används hakama framförallt av budoutövare, till exempel inom aikido, kendo, iaido, jodo, kyudo och naginatado.

Hakaman användes av samurajerna, och de skapades för att man behövde byxor som passade då man red. De hade samma funktion som de läderchaps amerikanska cowboys senare uppfann, det vill säga som ett robust skyddsplagg över byxorna vid arbete på hästrygg. Eftersom läder var en sällsynthet på de japanska öarna använde man grovt tyg istället. Först senare blev hakama ett plagg även för finrummen och materialet ändrades därefter, till dyrbart silke. En sådan silkeshakama har ungefär samma ställning som högtidsdräkt (frack) i Europeisk kultur.

Hakama kan ha olika färger eller mönster, även om svart, indigo och vitt är de färger som oftast ses inom budo.

På hakama finns ett antal betydelsefulla veck. Det finns flera olika uppfattningar om hur många vecken är och vilka dygder de symboliserar. Säkert är i alla fall att det finns fem veck fram, och eventuellt ett eller två bak.
En vanligt förekommande uppfattning är att vecken symboliserar:

Jin(仁): medkänsla
Gi(義): heder
Rei(礼): värdighet, etikett, respekt
Chi(智): visdom
Shin(真): ärlighet
Chū(忠): lojalitet
Kō (孝): fromhet, egentligen vördnad för föräldrar

Det finns dock inget stöd för att denna uppfattning skulle vara särskilt gammal. Att det finns fem veck på framsidan sägs vara signifikant för det asymmetriska i japansk estetik. En mer praktisk orsak kan vara att det extra vecket gör plagget något tyngre över höger ben, det ben som vid exempelvis fäktning skjuts framåt och uppåt vid attack. Därmed skulle risken minska för att man snavar på sin egen hakama.

Externa länkar 
 The Meaning of the Hakama Pleats
 How to Fold your Hakama

Budo
Sportklädsel
Japansk klädedräkt
WP:Projekt Japan
Japanska ord och uttryck
Kluster

Kluster eller Clusterkan syfta på:

 Kluster (mineralogi) – en samling av kristaller
 Datorkluster – ett antal parallellt arbetande datorer
 Minneskluster – det minsta minnesutrymme som kan användas vid minnesallokering, se allokeringsenhet
 Kluster (ekonomi) – en geografiskt avgränsad miljö, inom vars "gränser" företag inom liknande branscher, under konkurrens och samverkan, producerar en "speciell" slutprodukt
Klusterammunition – en ammunitionstyp som består av en verkansdel som innehåller ett stort antal mindre bomber eller granater
Klusterbomb – folkmun för multipelbomb
 Konsonantkluster – flera konsonantljud avlöser varandra i ett ord, utan mellanliggande vokal. En bättre svensk term är konsonantgrupp eller konsonantklunga.

Cluster
 Cluster (musik) – ett ackord som består av minst tre näraliggande toner i en skala
 Cluster (musikgrupp) –  tyskt minimalistiskt krautrockband
 Cluster (satelliter) –  ett europeiskt (ESA) forskningsprojekt inom rymdfysik som omfattar fyra satelliter
 Cluster, datatyp i LabVIEW
Härledning

En härledning är generellt en serie logiska steg, vilka med utgångspunkt från ett antal premisser och slutledningsregler leder fram till en slutsats.

En härledning kallas, i ett axiomatiskt system, för ett bevis om den genomförs med hjälp av i systemet bestämda slutledningsregler och med stöd av enbart axiom eller tidigare bevisade teorem. I system, vilka inte är axiomatiskt uppbyggda eller om en premiss införs, som inte är ett teorem betecknas de genomförda stegen enbart med det mer generella begreppet härledning.

I de senare systemen betecknas slutsatsen som en logisk följd av premisserna, men inte som ett teorem. Exempel på den förstnämnda typen av system är den euklidiska geometrin eller Peanos aritmetik och på den senare, ett satslogiskt system där utgångspunkten vid härledningen är sådana premisser, som inte är teorem.

Se även 
 Deduktionsteoremet
 Reductio ad absurdum-regeln
 Boolesk algebra
 Härledningsregel
 Slutledningsregel
 Satslogik

Källor 
 Geoffrey Hunter, An Introduction to the Metatheory of Standard First-Order Logic, MacMillan, 1971.
 Dag Prawitz, Filosofiska Studier, Logikens språk och grundbegrepp, Uppsala Universitet, 1975.
 Georg Henrik von Wright, Logik, Filosofi och Språk, Stockholm 1957.

Logik
Klinte

Klinte var före 2015 en av SCB avgränsad och namnsatt småort i Gotlands kommun i Gotlands län i Klinte socken. Orten är belägen vid Gotlands västkust just innanför Klintehamn. Småorten upphörde 2015 när området växte samman med bebyggelsen i Klintehamn.

I Klinte ligger Klinte kyrka.

Referenser 

Orter i Gotlands kommun
Tidigare småorter i Sverige
Kräklingbo

Kräklingbo är en småort i Gotlands kommun i Gotlands län och kyrkby i Kräklingbo socken.

I Kräklingbo ligger Kräklingbo kyrka.

Se även 
 Skogsbranden på Gotland 1992 (även kallad Kräklingbobranden)

Källor 

Orter i Gotlands kommun
Småorter i Sverige
Källunge församling

Källunge församling var en församling i Visby stift. Församlingen uppgick 2010 i Gothems församling.

Församlingskyrka var Källunge kyrka.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 1300-talet eget, därefter till 1962 moderförsamling i pastoratet Källunge och Vallstena som 1 maj 1932 utökades med Hejnums och Bäls församlingar. Från 1962 till 2010 var församlingen annexförsamling i pastoratet Gothem, Norrlanda, Källunge och Vallstena. År 2010 uppgick denna församling tillsammans med övriga i pastoratet i Gothems församling.

Församlingskod var 098023.

Se även 
Källunge socken

Källor 

Historiska församlingar i Visby stift
Indelningar i Gotlands kommun
Levide

Levide är en småort i Gotlands kommun i Gotlands län och kyrkby i Levide socken, belägen på södra Gotland mellan Klintehamn och Hemse. SCB har avgränsat bebyggelsen i byn till en småort och namnsatt den till Levide och Skinnarve, där dock byn Skinnarve ligger norr om avgränsningen.

I Levide ligger Levide kyrka.

Källor

Externa länkar 

 levide.nu

Orter i Gotlands kommun
Småorter i Sverige
Linde socken, Gotland

Linde socken ingick i Gotlands södra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Linde distrikt.

Socknens areal är 22,75 kvadratkilometer varav 22,19 är land. År 2020 fanns här 165 invånare. Sockenkyrkan Linde kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Linde socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Fardhems ting som i sin tur ingick i Hoburgs setting i Sudertredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Linde församling och för de borgerliga frågorna bildades Linde landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Hemse landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Linde, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands södra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands andra båtsmanskompani.

Geografi
Linde socken ligger norr om Hemse i södra Gotlands inland. Socknen är kuperad skog och odlingbygd. I de norra delarna av socknen går kalkberget i dagen på flera ställen och där finns också några kalkstensplatåer. Lindeberget, Linde klint, är den högsta punkten med sina 63 meter över havet. Socknens södra delar är låglänta med bördig åkermark och ligger cirka 20 meter över havet. På gränsen till Lojsta socken ligger Asträsk med badplats.

I socknen finns byggnadsfirma, åkeri, keramiker och snickeri.

Postnummer är 623 57 och riktnumret är 0498.

Gårdsnamn
Amlings, Annexen, Autsarve, Duckarve, Hägvalds, Hässelby, Kauparve, Kälder, Myrungs, Odvalds, Petes, Rangsarve, Salands, Smiss.

Fornlämningar
Några sliprännestenarfinns i socknen. Från bronsåldern finns gravröse.  Från järnåldern finns elva gravfält, stensträngar och husgrunder vid Myrungs och på Linde annex. Av gravfälten är det vid Rojrhagen vid vägen mot Stånga det största. Som fasta fornlämningar kan nämnas två fornborgar, så kallade klintborgar på Lindeberget. Två runristningar är kända och fyra vikingatida silverskatter har påträffats.

Namnet
Namnet (1300-talet Lindum) är pluralform av lind som bör ha syftat på en eller flera lindar.

Befolkningsutveckling

Se även
Linde församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands södra härad
Lojsta församling

Lojsta församling är en församling i Fardhems pastorat i Sudertredingens kontrakt i Visby stift i Svenska kyrkan. Församlingen ligger i Gotlands kommun i Gotlands län.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen utgjorde till 1589 ett eget pastorat, för att därefter vara annexförsamling i pastoratet Fardhem, Linde och Lojsta, som 1962 utökades med Levide och Gerums församlingar.

Kyrkor 
 Lojsta kyrka

Se även 
 Lojsta socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Visby stift
Indelningar i Gotlands kommun
Lokrume församling

Lokrume församling var en församling i Visby stift. Församlingen uppgick 2007 i Väskinde församling.

Församlingskyrka var Lokrume kyrka.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen utgjorde under medeltiden ett eget pastorat för att därefter till 1 maj 1925 vara annexförsamling i pastoratet Fole och Lokrume. Från 1 maj 1925 var den annexförsamling i pastoratet Väskinde, Bro, Fole och Lokrume som 1962 utökades med Hejnums och Bäls församlingar. År 2007 uppgick denna församling tillsammans med övriga i pastoratet i Väskinde församling.

Församlingskod var 098020.

Se även 
Lokrume socken

Källor 

Historiska församlingar i Visby stift
Indelningar i Gotlands kommun
Etebols

Etebols är en småort i Lummelunda socken i Gotlands kommun, belägen på nordvästra Gotland vid länsväg 149 cirka 17 km norr om centralorten Visby och två kilometer söder om Lummelunda kyrka. SCB har namnsatt småorten till Lummelunda och Etebols.

Se även 
 Lummelundagrottan

Källor 

Orter i Gotlands kommun
Småorter i Sverige
Lye

Lye är en småort i Gotlands kommun i Gotlands län och kyrkby i Lye socken, belägen på södra Gotland vid länsväg 144 mellan Stånga och Garde.

I Lye ligger Lye kyrka.

Källor 

Orter i Gotlands kommun
Småorter i Sverige
Lärbro

Lärbro är en kyrkby i Lärbro socken i norra delen av Gotlands kommun.

Historik 
Lärbro kyrka, med sitt åttkantiga torn, är från slutet av 1200-talet. Kastalen strax intill härrör från 1100-talet.

Mellan 1921 och 1960 var orten den norra slutstationen för Gotlands järnvägar.

Vid andra världskrigets utbrott 1939 beslutades det att uppföra ett krigssjukhus i Lärbro, vilket stod klart 1942. Verksamheten vid Lärbro krigssjukhus upphörde 1946. I slutet av kriget vårdades här många baltiska flyktingar och tyska soldater som flydde i samband med kapitulationen. Krigssjukhuset blev senare fångvårdsanstalt som verkade 1957-1995. Sedan 2007 bedrivs det på denna plats Lärbro krigssjukhusmuseum, vandrarhemsverksamhet och friskvårdscenter. De som avled på krigssjukhuset begravdes norr om Lärbro kyrka.

Befolkningsutveckling

Källor 

Orter i Gotlands kommun
Tätorter i Sverige
Martebo socken

Martebo socken ingick i Gotlands norra härad, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Martebo distrikt.

Socknens areal är 27,23 kvadratkilometer allt land. År 2020 fanns här 150 invånare. Sockenkyrkan Martebo kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Martebo socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Lummelunda ting som i sin tur ingick i Bro setting i Nordertredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Martebo församling och för de borgerliga frågorna bildades Martebo landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Tingstäde landskommun och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. Församlingen uppgick 2006 i Stenkyrka församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Martebo, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands norra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands första båtsmanskompani.

Geografi
Martebo socken ligger på nordvästra Gotland. Socknen är uppodlad slättmark, delvis på utdikade myrmarker.

Gårdsnamn
Binge, Björkeskogs, Kvie, Lunds, Medebys, Myre Lilla, Myre Stora, Pajse, Prästgården, Rums Lilla, Rums Stora, Snaldarve.

Fornlämningar
Kända från socknen en boplats från stenåldern och några gravrösen från bronsåldern. Från järnåldern finns ett gravfält,  cirka 3 kilometer av stensträngar och stenar med sliprännor. En runristning är känd och ett par silverskatter har hittats här.

Namnet
Namnet (1324 Marthabo) kommer från en bebyggelse. Förleden är oklar, efterleden bo, 'bostad, gård'.

Befolkningsutveckling

Se även
Martebo församling
Marteboljuset på Martebo myr

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands norra härad
Mästerby församling

Mästerby församling var en församling i Visby stift och i Gotlands kommun i Gotlands län. Församlingen uppgick 2012 i Sanda, Västergarn och Mästerby församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen utgjorde under medeltiden ett eget pastorat för att därefter till 2002 vara annexförsamling i pastoratet Sanda, Västergarn och Mästerby som 1962 utökades med Hejde och Väte församlingar. Från 2002 till 2012 var församlingen annexförsamling i pastoratet Klinte,  Eksta, Fröjel, Hejde, Mästerby, Sanda, Sproge, Västergarn och Väte. Församlingen uppgick 2012 i Sanda, Västergarn och Mästerby församling.

Kyrkor 
 Mästerby kyrka

Se även
Mästerby socken

Källor 

Historiska församlingar i Visby stift
Indelningar i Gotlands kommun
Mästerby
Svenska Kennelklubben

Svenska Kennelklubben (SKK) är hundägarnas riksorganisation och grundades den 13 december 1889 av Adolf Patrik Hamilton initialt för jakthundar, men täcker idag alla hundraser. Organisationen har drygt 300 000 medlemmar.

Verksamheten
Organisationens mål är:
att väcka intresse för och främja avel av mentalt och fysiskt sunda, bruksmässigt, jaktligt och exteriört fullgoda rasrena hundar. 
 att informera och ge kunskap om hundens fostran, utbildning och vård. 
 att bevaka och arbeta med frågor, som har betydande allmänt intresse för hundägaren och hundägandet. 
 att skapa och vidmakthålla bra relationer mellan omvärlden, hundägaren och hundägandet.

Hamiltonplaketten kan tilldelas den som genom framgångsrikt arbete gagnat hundaveln och härigenom i hög grad främjar klubben syften.

Internationellt samarbete

SKK är den svenska medlemsorganisationen i den internationella kennelfederationen Fédération Cynologique Internationale (FCI) och tillämpar samma gruppindelning av hundraser som denna organisation.

SKK är även medlem i Nordisk Kennelunion (NKU). Övriga medlemmar i NKU är Dansk Kennel Klub, Hundaræktarfélag Islands (Islands kennelklubb), Norsk Kennel Klub och Suomen Kennelliitto/Finska Kennelklubben.

Organisatorisk indelning

SKK:s högsta beslutande organ är kennelfullmäktige. Den löpande verksamheten sköts av Centralstyrelsen.

SKK är för övrigt uppdelat på länsklubbar, specialklubbar och Sveriges Hundungdom.

Länsklubbar

Svenska kennelklubben är regionalt indelad i länsklubbar. Dessa följer inte alltid statens indelning i län.

Se även
Lista över de populäraste hundraserna

Källor

Externa länkar
Svenska Kennelklubben
SKK - Svenska kennelklubbens - Mitt SKK / medlemsinformation

Kennelklubbar
Kennelklubben
Kennelklubben
Kennelklubben
Carl XVI Gustafs beskydd
Sollentuna kommun
Norrlanda församling

Norrlanda församling var en församling i Visby stift. Församlingen uppgick 2010 i Gothems församling.

Församlingskyrka var Norrlanda kyrka.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen utgjorde under medeltiden ett eget pastorat för att sedan till 1962 vara annexförsamling i pastoratet Gothem och Norrlanda. År 1962 utökades pastoratet till att också omfatta Källunge och Vallstena. År 2010 uppgick denna församling tillsammans med övriga i pastoratet i Gothems församling.

Församlingskod var 098027.

Se även 
Norrlanda socken

Källor 

Historiska församlingar i Visby stift
Indelningar i Gotlands kommun
När

När är en småort i Gotlands kommun i Gotlands län och kyrkby i Närs socken, belägen på sydöstra Gotland cirka 55 km sydöst om centralorten Visby.

SCB avgränsade bebyggelsen i ett cirka 75 hektar stort område för småort och tätort före 2010, inklusive husen närmast kyrkan. Vid beräkningen 2010 hade bebyggelsen förändrats och enbart 20 hektar avgränsades och då med betydligt färre hus och befolkning (och utan husen kring kyrkan) och orten blev då klassad som småort.

Befolkningsutveckling

Samhället
I När ligger Närs kyrka, som är från 1200-talet.

Kultur
Allan Nilsson med sin revy, Närrevyn, drog fulla hus under 1970- och 1980-talen. Andrej Tarkovskijs film Offret från 1986 spelades till stora delar in vid När.

Idrott
När IF är en idrottsklubb i orten. Klubben är i dag aktiv inom fotboll, innebandy, pärk och varpa. Tidigare har man även tävlat i friidrott, ishockey och bandy. Klubben grundades den 21 maj 1927 och har sin hemvist på idrottsplatsen i När. När IF arrangerar varje år VM i både pärk (bakpärk) och bräus samt löpartävlingen Viruddenloppet.

Här finns också en golfbana

Personer från orten
Marie Nilsson Lind, Josefin Nilsson, Birgitta Jakobsson och Annelie Roswall från Ainbusk är alla uppväxta i När.

Se även 
 Närkholm

Källor

Externa länkar 
 Närs socken
 När IF

Orter i Gotlands kommun
Småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Gotlands län