Glagolitiska alfabetet

Glagolitiska alfabetet (ryska: Глаголица/Glagolitsa, fornkyrkoslaviska: Ⰳⰾⰰⰳⱁⰾⰹⱌⰰ/glagolitsa) är det äldsta kända slaviska alfabetet. Det skapades på 800-talet i Thessaloniki i Thema Thessaloniki av munkarna och bröderna Kyrillos och Methodios för att användas i deras mission till Mähren. Det ersattes senare till större del av det kyrilliska alfabetet, som delvis bygger på det glagolitiska. Det glagolitiska alfabetet användes delvis vid sidan av det kyrilliska i Bulgarien (under några hundra år) och Dalmatien (fram till 1800-talet).

En av de mest erkända teorierna till det glagolitiska alfabetets uppkomst är att det bygger på kursiva former av de grekiska bokstäverna. Eftersom en stor del av den mähriska missionen byggde på att de kristna evangelierna översattes, och då dessa enbart skrevs med uncialskrift eller minuskelskrift, så har den här teorin ifrågasatts. En möjlighet som finns är att Kyrillos inte själv skapade formerna på bokstäverna, utan att han kodifierade ett redan existerande bruk och fastställde vilka bokstäver som svarade mot vilket ljudvärde.

Alfabetets historia 
År 1248 fick kroaterna ett särskilt tillstånd av påve Innocentius IV att använda sitt eget språk och det glagolitiska alfabetet i sin liturgi. Det glagolitiska alfabetet kom att ersätta det latinska alfabetet i Kroatien och åtminstone så sent som 2019 användes den glagolitiska liturgin i vissa kroatiska kyrkor.

Misal po zakonu rimskoga dvora räknas som den första tryckta boken på kroatiska. Den trycktes den 22 februari 1483. För att uppmärksamma detta och det glagolitiska alfabetets långa tradition i Kroatien röstade det kroatiska parlamentet 2019 för att den 22 februari ska firas som det glagolitiska alfabetets officiella dag.

Alfabetet, transkription och uttal

Se även 
 Baškatavlan
Kyrilliska alfabetet
Ryska alfabetet

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Fucic, Branko: Glagoljski natpisi. (In: Djela Jugoslavenske Akademije Znanosti i Umjetnosti, knjiga 57.) Zagreb, 1982. 420 p.
 Fullerton, Sharon Golke: Paleographic Methods Used in Dating Cyrillic and Glagolitic Slavic Manuscripts. (In: Slavic Papers No. 1.) Ohio, 1975. 93 p.
 Gosjtev, Ivan: Rilski glagolitjeski listove. Sofia, 1956. 130 p.
 Jachnow, Helmut: Eine neue Hypothese zur Provenienz der glagolitischen Schrift - Überlegungen zum 1100. Todesjahr des Methodios von Saloniki. In: R. Rathmayr (Hrsg.): Slavistische Linguistik 1985, München 1986, 69-93.
 Jagic, Vatroslav: Glagolitica. Würdigung neuentdeckter Fragmente, Wien, 1890.
 Kiparsky, Valentin: Tschernochvostoffs Theorie über den Ursprung des glagolitischen Alphabets In: M. Hellmann u.a. (Hrsg.): Cyrillo-Methodiana. Zur Frühgeschichte des Christentums bei den Slaven, Köln 1964, 393-400.
 Miklas, Heinz (Hrsg.): Glagolitica: zum Ursprung der slavischen Schriftkultur, Wien, 2000.
 Steller, Lea-Katharina: A glagolita írás In: B.Virághalmy, Lea: Paleográfiai kalandozások. Szentendre, 1995. 
 Vais, Joseph: Abecedarivm Palaeoslovenicvm in usum glagolitarum. Veglae, [Krk], 1917. XXXVI, 74 p.
 Vajs, Josef: Rukovet hlaholske paleografie. Uvedení do knizního písma hlaholskeho. V Praze, 1932. 178 p, LIV. tab.
 "Glagolitic Script (glagolica) and the Slavs"
 The Glagolitic alphabet på omniglot.com

Alfabet
Slaviska språk