Stadsbrand

Stadsbrand kallas en stor eldsvåda omfattar hela eller stora delar av en stad. Förr var stadsbränder inte ovanliga på grund av att bebyggelsen var av trä och öppen eld och ljuslågor var vanliga i bostäderna.

Lista över stadsbränder
 587 f.Kr. – Jerusalem
 64 – Rom
 406 – Konstantinopel
 532 – Konstantinopel
 930 – Lund (innan staden flyttades) (staden brändes; en bränning i slutet av 900-talet leder också till att staden flyttas).
 1041 – Bremen
 1135 – London
 1157 – Lübeck
 1172 – Lund
 1187 – Sigtuna (brändes delvis av baltiska vikingar/hednisk sjörövarflotta, troligen från Karelen)
 1204 – Konstantinopel
 1207 – Magdeburg
 1212 – London
 1251 – Lübeck
 1253 – Utrecht
 1256 – Varberg (norske kung Håkon Håkonsson brände längs hela norra Hallands kust, bland annat Onsala och Varberg)
 1268 – Uppsala (Östra Aros uppges ha brunnit fyra gånger, den sista 1268)
 1276 – Lübeck
 1276 – Växjö (vid striden mellan Valdemar Birgersson och Magnus Ladulås är danskarna med och Växjö, hela Värend och Finnveden drabbades av bränningar; bland annat Växjö domkyrka bränns och ödeläggs; omnämnt i Erikskrönikan)
 1281 – Söderköping (oförsiktighet vid drottning Helvigs kröning i staden ledde till att hela staden brann ned; drottning Helvig var den första drottningen som kröntes i Sverige och var kung Magnus Ladulås gemål)
 1284 – Hamburg
 1297 – Stockholm (14 april, bränder även 1330, 1344, 1407, 1411, 1419, 1445, 1458, 1495; efterhand försvann trähusen och efter 1501 fick inga trähus byggas inom muren, uthus och bodar inne på gårdarna kunde dock fortsatt byggas av trä)
 1311 – Visby (efter denna stora stadsbrand uppfördes några byggnader i tegel, som ansågs vara stor lyx eftersom tegelarbetare hämtades från tyska städer; enligt de isländska annalerna finns en uppgift som vittnar om katastrofen: “staden brann som ett enda stort bål”)	
 1314 – Visby (nästan hela staden brann 13 maj)
 1327 – München
 1327 – Stockholm (Stockholms andra stadsbrand då det äldsta slottet lades i aska; eventuellt 1330)
 1362 – Visby (förstört av brand, som inträffade året efter Valdemar Atterdags brandskattning)
 1369 – Örebro
 1380 – Skara, Jönköping, Örebro, Västerås (bränningar: En dansk-norsk armé skulle fördriva mecklenburgare; den första eldsvådan av svårare art i Västerås; i Örebro förstördes 54 gårdar av en dansk-norsk styrka ledd av kung Håkan Magnusson)
 1388 – Linköping	(brändes av Albrekt av Mecklenburgs krigshär)
 1389 – Enköping (ödeläggande bränder drabbade staden även 1572, 1609 och 1799)	
 1390 – Västerås (brändes av tyskar, som under drottning Margaretas tid hemsökte och ödelade stränderna runt Mälaren och vid Östersjön)
 1394 – Malmö (västra delen av staden brändes av tyska sjörövarsällskap, de så kallade vitaliebröderna)		
 1405 – Bern
 1407 – Stockholm (Stockholms tredje stadsbrand med 1600 dödsoffer; orsakades av blixtnedslag i den nästan helt trähusbebyggda gamla staden, många uppges ha drunknat när de flydde undan elden; förbud infördes efter denna brand mot träbyggnader inom Stadsholmen, förbudet hade ingen större betydelse och upprepades av Gustav Vasa på 1500-talet)
 1418 – Helsingborg (tillsammans med Helsingborgs slott)
 1421 – Amsterdam
 1423 – Vadstena (14 juni 1388 brann även munk- och nunneklostren i Vadstena)
 1424 – Landskrona (brändes av Hansan)
 1428 – Landskrona (plundrades och brändes av Hansan)
 1438 – Gouda
 1452 – Amsterdam
 1454 – Vimmerby (brändes av danskarna, området brändes även år 1192)
 1485 – Flensburg
 1501 – Uddevalla (brändes av svensk trupp)
 1502 – Stockholm (danskarna satte eld)
 1509 – Vä	(staden brändes av Svante Nilsson Sture)
 1511 – Skara (danskar plundrade och brände)
 1513 – Arboga (stadsbrand där stadens centrala norra stadskärna brann vid Sankt Nicolai kyrka)
 1516 – Växjö (en fjärdedel av staden brann)	
 1517 – Västervik (staden och fästningen Stäkeholm/Stegeholm brändes av danskarna som använde "fyrbollar" för att tända, uppemot 200 personer uppgavs innebrända; stadsbor som överlevt flyttade till Gamleby där staden tidigare legat; staden återuppbyggdes efter ett par decennier)
 1519 – Uddevalla	
 1520 – Bogesund (dagens Ulricehamn) (brändes av danskarna efter slaget på Åsunden; Sten Sture den yngre hade sitt läger söder om staden och blev skjuten i benet på Åsunden)
 1520 – Falköping
 1521 – Öregrund (danskarna brände och förstörde hela staden)
 1521 – Västerås (brändes av danskarna 29 april, även domkyrkan brann)
 1522 – Uppsala (under Gustav Vasas strider med danskarna brände dessa stora delar av staden inklusive ärkebiskopshuset)
 1539 – Panama Viejo
 1544 – Edinburgh
 1545 – Mühlberg/Elbe
 1547 – Moskva
 1563 – Panama Viejo
 1563 – Uddevalla (brändes och plundrades av svenska trupper)
 1563 – Halmstad (under Nordiska sjuårskriget förstördes resterna av det ursprungliga Halmstad av svenskarna)
 1563 – Älvsborg (föregångaren till Göteborg, intogs och brändes ner till grunden av danskarna i juli)
 1564 – Ronneby (staden brändes och ödelades på Erik XIV:s befallning under kriget, se Ronneby blodbad)
 1564 – Åhus (Klas Kristersson Horn lät bränna Åhus, som då var en dansk stad)
 1564 – Ängelholm (svenskarna plundrade och brände staden)
 1565 – Ängelholm (svenskarna brände staden)	
 1565 – Varberg (svenskarna brände staden den 27 augusti)
 1566 – Bogesund (dagens Ulricehamn) (brändes som ett led i danska härjningar ledda av Daniel Rantzau under kriget)
 1566 – Falköping (brändes av danskarna)
 1567 – Jönköping, Vadstena (oktober, Daniel Rantzau fortsatte härjningarna)
 1567 – Linköping (november, brändes av svenskarna själva i samband med kriget, domkyrkan brann)
 1567 – Söderköping (december, brändes  av svenskarna själva i samband med kriget, därefter plundrades staden av danskarna)
 1567 – Norrköping (brändes av danskarna 3 december)
 1569 – Örebro
 1571 – Moskva
 1572 – Enköping (hela staden förstördes)
 1601 – Tokyo
 1609 – Enköping (mycket omfattande stadsbrand)
 1610 – Vimmerby (brändes av danskarna)
 1611 – Visby (29 april utbröt en våldsam brand i norra Visby som förstörde sex värn (troligtvis främst torn) i Visby ringmur och ca 200 ytterligare byggnader)
 1611 – Karl IX:s Göteborg (staden, som var nyanlagd, brändes 12 juli helt av en dansk eskader; med detta inleddes Kalmarkriget 1611-1613, dessförinnan, den 25 juni, hade den svenske kronprinsen Gustav Adolf bränt den danska fästningen Kristianopel i nordöstra Blekinge)
 1611 – Växjö (hela staden nedbränd av danskarna)
 1611 – Skara (en dansk här brände staden)
 1612 – Vä (staden Vä brändes av Gustav II Adolf 12 januari och därför uppmanade senare Kristian IV stadens borgare att bege till sig Allö och bygga nuvarande Kristianstad)
 1612 – Varberg (brändes av svenskarna)
 1612 – Växjö (staden brändes och skövlades av en dansk här, även Hov och Kronobergs slott brann)
 1612 – Kungälv (brändes av svenskarna 26 februari)
 1612 – Jönköping (brändes helt och hållet av de egna invånarna vid danskarnas anfall)
 1612 – Uddevalla (stora delar av staden brändes av svenskarna i mars)
 1615 – Wymondham
 1617 – Tangermünde
 1621 – Bayreuth
 1631 – Magdeburg
 1641 – Tokyo
 1644 – Panama Viejo
 1645 – Kungälv
 1655 – Norrköping
 1656 – Aachen
 1657 – Tokyo
 1666 – London
 1669 – Göteborg (241 hus förstörda i Göteborg i en kvartersbrand den 10 maj)
 1670 – Hudiksvall
 1671 – Panama Viejo
 1675 – Northampton
 1675 – Söderhamn
 1675 – Åmål (brändes av norsk-dansk trupp)
 1676 – Jamestown, Virginia
 1676 – Kungälv
 1676 – Vänersborg, Strömstad (Vänersborg och Strömstad blev grundligt brända under Gyldenlövefejden i juni)	
 1678 – Ängelholm (kyrkan, prästgården och tre små hus klarade sig)
 1676 – Kungälv
 1677 – Rostock
 1677 – Västervik (brändes av danskarna)
 1678 – Hardegsen
 1678 – Lund (brändes av danskarna, hälften av de drygt 300 gårdarna brann ned)
 1678 – Laholm (brändes av danskarna)
 1678 – Malmö (kvartersbrand, omtalas på dåtida danska som en "olycklig ildebrand")
 1679 – Åmål (brändes av norsk-dansk trupp under Gyldenlövefejden)
 1679 – Kalmar
 1679 – Helsingborg (brändes av danska trupper)
 1681 – Sundsvall (härjades i april av sin första förödande stadsbrand och samma sak hände sedan igen den 25 april. Båda bränderna orsakade av gnistor från smedjor; i andra branden brann kvarteren väster om tjärnen och 14 gårdar förstördes)
 1681 – Malmö ("olycelig vådeld lidet vid Martini tid [omkring Mårtensafton i november]")
 1681 – Borås (första stora stadsbranden inträffade denna Lucianatt den 12 december varefter man diskuterade att överge staden; landshövdingen utfärdade då ett reseförbud men flyttade residenset till Vänersborg, därefter gjordes en ny stadsplan)
 1682 – Mariefred (största delen av staden brann ner; tidigare stora bränder på 1630-talet och 1675)
 1683 – Tokyo
 1686 – Oslo
 1687 – Lund (brändes av danskarna)	
 1688 – Lindesberg (lades delvis i aska, 23 gårdar brann)
 1689 – Skopje
 1690 – Växjö (efter branden fick stadens borgare sex års skattefrihet och anlade raka luftiga gator som brandskydd)
 1690 – Uddevalla (större delen av staden ödelades av stadsbranden 9 maj, det var hela staden söder om Bäveån och området väster om torget; Karl XI bestämde att hela staden skulle stadsregleras)	
 1691 – Jönköping (vid stadsbranden i februari brann båda rådhusen och 19 av torgkvarterets hus förstördes helt eller delvis)
 1692 – Usingen
 1693 – Mariestad (hela staden utom den äldsta delen, Näset, brann 18 augusti. Klockan ett på eftermiddagen kom elden lös och efter fyra timmar var allt jämnat med marken utom bebyggelsen på Norr. Staden uppbyggdes därefter efter en rutnätsplan)	
 1694 – Warwick
 1694 – Filipstad (85 gårdar i Filipstad förstördes i en stadsbrand 9 maj, branden började vid olovlig ölbryggning; stadsrättigheterna förlorades då man var rädd att skogen inte skulle räcka till bergsbruket om staden skulle återuppbyggas)
 1698 – Tokyo
 1700 – Linköping (29 januari, stadsbrand: En dräng skulle sko en häst och lämnade en stallykta som blev omkullsparkad av hästen varvid den stora branden började. Det var natt och hård västlig vind. Praktiskt taget hela staden blev förstörd. 136 gårdar, 19 ladugårdar blev lågornas rov. Enstaka stenhus, domkyrkan och slottet klarade sig)
 1702 – Uppsala (15 maj, stadsbrand som spreds snabbt i den hårda vinden via träbroarna över Fyrisån från Gamla torget och antände bl.a. domkyrkan. Inte ens stenhusen kring Stora torget var en effektiv brandgräns, Uppsala slott förstördes invändigt, Gustavianum med universitets värdefulla bibliotek räddades. Det var en ihållande torka före branden)
 1703 – Lidköping (22 hus brann ned under en svår storm i augusti, brandgator kunde åstadkommas genom brandkrokar på väggarna från 1500-talet som gjorde att man kunde riva ett dussin hus)
 1704 – Tokyo
 1709 – Boizenburg
 1710 – Härnösand
 1711 – Lund (36 gårdar och det efter branden 1678 nyuppförda rådhuset förstördes)
 1712 – Norrköping (troligen omkring 150 gårdar förstörda 17 maj, främst i stadens finare kvarter)
 1713 – Norrköping (10 april: 12 gårdar förstördes)
 1713 – Norrköping (23 april: 50 gårdar och 18 lador)
 1714 – Baden, Niederösterreich
 1714 – Umeå (större delen av staden brändes av ryssarna)
 1714 – Härnösand (35 personer miste sina byggnader)
 1714 – Västerås (13 april, började i ett boktryckeri)
 1715 – Wittstock
 1715 – Karlstad (36 gårdar)
 1718 – Koszalin
 1718 – Torneå (brändes av ryssarna)
 1719 – Östhammar (brändes av ryssarna, rådhuset och 78 gårdar förstördes)
 1719 – Under åren 1719-1721 drabbades de flesta kuststäder längs Östersjön av ryska kustflottans härjningar (Södertälje, Trosa, Nyköping, Norrköping, Gävle, Norrtälje, Öregrund, Östhammar, Umeå, Söderhamn, Hudiksvall, Härnösand, Piteå samt slott, herresäten, bruk och lantgårdar)	
 1719 – Trosa (brändes av ryssarna 22 juli)
 1719 – Nyköping (brändes av ryssarna 25 juli)
 1719 – Norrköping (ryssarna brände staden 30 juli: endast tre gårdar, ett lusthus och fyra sädeslador var kvar efter bränningen; förlusterna beräknades till 1 002 363 daler silvermynt, se Norrköpings historia)
 1719 – Skara (23 augusti: alla 971 hus i Skara, av alla slag, förstördes av brand och domkyrkan skadades svårt, inträffade under gudstjänsttid)
 1719 – Karlstad (1 oktober, nästan hela staden: kyrkan, rådhuset, gymnasiet och 170 gårdar)
 1721 – Göteborg (15 april, 213 hus förstörda, se Göteborgs historia)
 1721 – Piteå (allt utom kyrkan), Hudiksvall, Söderhamn (maj), Sundsvall (21 maj), Härnösand (28 juli) och Umeå (se rysshärjningarna)
 1726 – Reutlingen
 1727 – Borås
 1728 – Köpenhamn
 1730 – Jönköping (ett skolhus, Kyrkokvarteret och ett tiotal gårdar på båda sidor om Storgatan brann 1 augusti; branden började i en ladugård)	
 1731 – Tiverton, Devon
 1731 – Nora (21 april; nästan hela staden)
 1736 – Sala (nästan hela staden)
 1738 – Nora
 1744 – Öregrund (i juli)
 1745 – Tokyo
 1746 – Göteborg (196 hus förstörda 14 januari)
 1749 – Alingsås	
 1751 – Stockholm (8 juni: Brand på Ladugårdslandet, på Södermalm och på Blasieholmen samtidigt, Klara kyrka brann ner till grunden, 1000 människor under bar himmel)	
 1752 – Moskva
 1752 – Karlstad (på mindre än sju timmar gick 22 juni hela staden upp i rök efter långvarig torka; man hade eldat i en bryggstuga trots förbud)
 1754 – Hedemora
 1759 – Skövde (55 gårdar, kyrkan och rådhuset förstördes; brändes dessutom flera gånger under medeltiden av danskarna)
 1759 – Stockholm (19 juli; 300 gårdar på Södermalm förstördes, började i en bakugn)
 1760 – Tokyo
 1761 – Falun (i juni; 1000 hus – 2/3 av staden)
 1762 – Luleå
 1765 – Kalmar
 1766 – Uppsala (30 april, ett 100-tal byggnader)
 1767 – Varberg (18 maj)
 1769 – Falköping (10 juli; alla tomter norr om Stora gatan brann samt rådhuset)
 1772 – Tokyo
 1774 – Öregrund (mer än 53 gårdar förstördes i juli)
 1775 – Stockholm (50 byggnader)
 1775 – Tartu
 1775 – Ängelholm (hela staden, men kyrkan klarade sig)
 1775 – Filipstad (7 maj; 30 gårdar av stadens 60 gårdar brann inklusive kyrkan)
 1776 – New York
 1776 – Askersund (8 juni; nästan hela staden)
 1776 – Varaždin
 1776 – Gävle (20 september)
 1777 – Kristinehamn (25 maj, hela staden)
 1777 – Åmål (23 augusti; 33 tomter – 1/3 av staden)
 1783 – Laholm (13 maj; 70 gårdar)
 1785 – Jönköping (23 november)
 1787 – Neuruppin
 1788 – Kyoto
 1788 – New Orleans
 1790 – Karlskrona
 1792 – Göteborg (110 byggnader)
 1793 – Göteborg (större delen av Kvarnberget)
 1794 – Göteborg (84 byggnader)
 1794 – New Orleans
 1795 – Köpenhamn
 1798 – Torshälla
 1799 – Enköping (nästan hela staden)
 1799 – Växjö (2/3 av staden)
 1800 – Kalmar (halva staden)
 1801 – Zehdenick
 1802 – Ängelholm (180 byggnader)
 1802 – Stockholm, se Riddarholmsbranden 1802
 1802 – Göteborg. Mellan 1639 och 1813 förekom stadsbränder vid minst tolv tillfällen. Kanalerna fungerade som brandgator och bränder kunde ofta begränsas till en stadsdel. Omfattande bränder 1802 och 1804.
 1803 – Sundsvall (7 september) 900 hemlösa (nära 90% av befolkningen), 211 hus brann upp. 
 1803 – Avesta (15 september)
 1804 – Göteborg
 1805 – Detroit
 1806 – Tokyo
 1806 – Uddevalla (29 juli, hela staden)
 1807 – Köpenhamn, i samband med slaget om Köpenhamn (1807)
 1807 – Reszel
 1809 – Åmål (26 april)
 1809 – Uppsala (18 maj)
 1811 – Laholm (6 maj, nästan halva staden)
 1811 – Kiev
 1812 – Baden, Niederösterreich
 1812 – Moskva 
 1822 – Norrköping
 1827 – Åbo
 1829 – Tokyo
 1834 – Tokyo
 1835 – New York
 1842 – Hamburg
 1843 – Örebro
 1845 – New York
 1845 – Pittsburgh
 1845 – Tokyo
 1846 – Åmål (16 januari; 38 fastigheter förstördes)
 1846 – St. John's, Newfoundland och Labrador
 1846 – Kungsbacka (25 april; 49 fastigheter, 90% av staden förstördes, branden började i en skorstensmur vid kaffekokning)
 1847 – Bukarest
 1847 – Falun (270 personer hemlösa)	
 1847 – Kristianstad (36 fastigheter förstördes i Kristianstad 5 juni, 760 personer blev husvilla)
 1849 – Hedemora (22 april; 25 fastigheter förstördes)
 1849 – Lidköping (22 maj; 43 fastigheter förstördes, hela Gamla staden öster om Lidan)
 1849 – Saint Louis
 1849 – Toronto
 1852 – Montreal
 1852 – Vasa
 1854 – Örebro
 1854 – Newcastle upon Tyne och Gateshead
 1855 – Tokyo
 1858 – Ząbkowice Śląskie
 1864 – Brisbane
 1865 – Karlstad
 1866 – Portland, Maine
 1869 – Whitstable
 1869 – Gävle
 1871 – Chicago
 1871 – Strängnäs
 1872 – Boston
 1874 – Chicago
 1877 – Saint John, New Brunswick
 1886 – Calgary
 1886 – Vancouver
 1888 – Sundsvall
 1888 – Umeå
 1889 – Bakersfield
 1889 – Seattle
 1892 – St. John's, Newfoundland och Labrador
 1900 – Hull, Québec och Ottawa
 1901 – Jacksonville, Florida
 1904 – Baltimore
 1904 – Toronto 
 1906 – Dundee
 1911 – Bangor, Maine
 1914 – Salem, Massachusetts
 1917 – Atlanta
 1917 – Halifax, Nova Scotia
 1917 – Thessaloniki
 1923 – Berkeley, Kalifornien
 1928 – Fall River, Massachusetts
 1938 – Changsha
 1953 – Ljungby
 1959 – Västervik var ytterst nära att drabbas av stadsbrand.

Se även
 Lista över storbränder i Sverige
 Borås stadsbränder
 Historiska bränder i Stockholm
 Örebro stadsbränder

Källor

Vidare läsning

 
Eld