kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
D12

D12 står för Dirty Dozen och var en Detroitbaserad hiphop-grupp, ledsagat av världskände rapparen Eminem. Bandet grundades 1990. D12:s första album hette Devil's Night (Interscope/Shady Records), och utkom 2001 i farvattnet efter utgivningen av Eminems andra album och internationella försäljningssuccé The Marshall Mathers LP. Det andra albumet D12 World innehåller singelsläppta My Band, 40oz, och How Come. Den ursprunglige medlemmen Bugz (född Karnail Pits) bragdes om livet strax innan genombrottet med Devil's Night och hans bortgång besjungs i låten Good Die Young på D-12 World.

Tidigt på morgonen den 11 april 2006 blev framstående gruppmedlemmen Proof skjuten och dödad utanför nattklubben CCC Club i Detroit. Proof sägs ha avlossat det första skottet varpå han blev träffad av tre skott, varav ett träffade i huvudet och dödade honom omedelbart.

Trots namnet Dirty Dozen består gruppen inte av ett dussin, utan endast av sex medlemmar (numera 4, Proof Bugz borträknade). Dussinet (12) kommer från historien att alla sex medlemmar anser sig ha ett alter ego (dessa i medlemslistan).

När Eminem den 31 augusti 2018 släppte singeln "Stepping Stone" från hans tionde album Kamikaze han även att bandet officiellt är upplöst.

Medlemmar 

Före detta medlemmar

Eminem (Marshall Mathers) också känd som Slim Shady (1996 - 2018)
 Swifty McVay (Ondre Moore) (1999 - 2018)
 Kuniva (Von Carlisle) också känd som Rondell Beene (1996 - 2018)
Bizarre (Rufus Johnson) också känd som Peter S. Bizarre (1996 - 2012, 2014 - 2018)
Kon Artis (Denaun Porter) också känd som Mr. Porter (1996 - 2012, 2014 - 2018)
Fuzz Scoota (1996 - 1999, 2011 - 2012)

Bugz (Karnail Pits) också känd som Robert Beck (1996 - 1999; död 1999)
Proof (DeShaun Holton) också känd som Dirty Harry (1996 - 2006; död 11 april 2006)

Diskografi 
Album 
 Devil's Night (2001)
 D12 World (2004)
Mixtapes 
 The Return of the Dozen (2008)
 The Return of the Dozen 2 (2011)
EP
 The Underground EP
Singlar 
 2000: "Shit On You"
 2001: "Purple Pills"
 2001: "Blow My Buzz"
 2001: "Fight Music"
 2004: "My Band"
 2004: "40 Oz"
 2004: "How Come"
 2004: "U R the One"

Externa länkar
Officiell webbplats

Amerikanska hiphopgrupper
Musikgrupper bildade 1990
Onslunda kyrka

Onslunda kyrka är en kyrkobyggnad belägen centralt i tätorten Onslunda. Den tillhör Brösarp-Tranås församling i Lunds stift.

Kyrkobyggnaden 
När biskop Wilhelm Faxe besökte den gamla kyrkan 1838 fann han den i mycket dåligt skick. År 1844 bestämde sockenstämman att ett uttag skulle göras för byggandet av en ny kyrka.

Kyrkan uppfördes 1862 av gråsten och är inspirerad av romanska stildrag. Trappgaveltornet är relativt smalt jämfört med det rymliga långhuset. I kyrkans andra ände finns en halvrund absid med sakristia. Kyrkan är vitkalkad. Långhusets tak täcks av tegel, medan sakristian och tornet har tak av rödmålad plåt.

Ovanför västportalen finns en skylt med texten "Byggd år 1862 under kånung Carl d K V regering".

Inventarier 
Flera inventarier bevarades från den gamla kyrkan. Det främsta av dessa är ett triumfkrucifix från 1200-talet, men även predikstolen och altartavlan kommer från den gamla kyrkan.

Orgel
Den nuvarande orgeln byggdes 1912 av E A Setterquist & Son, Örebro och är en pneumatisk orgel.

Källor

Externa länkar 

 Information om kyrkan från församlingen
 Utdrag ur byggnadsregistret

Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader i Tomelilla kommun
Kyrkobyggnader invigda 1862
1862 i Sverige
Wilhelm Faxe

Wilhelm Faxe, född 18 maj 1767 i Kvistofta prästgård i Skåne, död 22 september 1854 i Lund, var en svensk biskop.

Han blev 1782 student vid Lunds universitet, 1787 filosofie magister, 1788 docent i latin och 1791 notarie i Lunds domkapitel. Samma år kallades han till docent i teologi och prästvigdes 1793. År 1800 utnämndes han till adjunkt i grekiska och österländska språk, en befattning som han behöll, även när han 1804 blev kyrkoherde i Södervidinge och Annelövs pastorat i Lunds stift. År 1809 blev han professor i teologi samt seminariedirektor och utnämndes till teologie doktor samma år. År 1811 blev han biskop i Lunds stift och prokansler. Dessa ämbeten behöll han till sin död.

Faxe var gift två gånger, från 1795 med Agneta Sophia Lindman (1770 - 1805), från 1806 med Helena Johanna Billberg (1773 - 1845).

Faxe var även från 1843 och till sin död ålderman i Sankt Knuts Gille i Lund.

Esaias Tegnér, som vistades mycket hos Faxe, skrev flera dikter till honom och hans hustru.

Den 10 november 1829 blev Faxe hedersledamot av Kungliga Vitterhets Historie och Antikvitets Akademien.

Källor

Noter

Vidare läsning
 
 

Biskopar i Lunds stift
Svenska professorer i teologi
Personer verksamma vid Lunds universitet
Födda 1767
Avlidna 1854
Ugglan
Män
Personer under gustavianska tiden
Personer från Kvistofta socken
Riddare av Carl XIII:s orden
Ledamöter av Vitterhetsakademien
Kyrkogårdsön (film)

Kyrkogårdsön är en svensk äventyrsfilm från 2004 i regi av Martin Forsström och Daniel Möllberg.

Handling 
Filmen utspelar sig sommaren 1985 mitt i jakten på ryska ubåtar och handlar några ungdomar som befinner sig i Stockholms skärgård. Konstiga saker händer. Bland annat att den gamle fiskargubben Pettersson (Torsten Wahlund) mystiskt försvinner och när konstiga saker ses på kyrkogårdsön förstår ungdomarna att det kanske har något att göra med den försvunne mannen. Medan Henrik (Kasper Lindström) mest har ögon för Anna (Helena Jacobsson), börjar Kristian (Jim Ramel Kjellgren), Erik (Samuel Lucki-Rakana) och Oskar (Arild Lagergren Jernselius) spana med sina kikare.

Om filmen 
Den svenska publikpremiären var den 17 september 2004.

Med manus och regi av Martin Forsström och Daniel Möllberg. Kyrkogårdsön var Lakke Magnussons sista film.

Rollista (i urval) 
 Jim Ramel Kjellgren - Kristian
 Samuel Lucki-Rakana - Erik
 Arild Lagergren Jernselius - Oskar
 Kasper Lindström - Henrik
 Helena Jacobsson - Anna
 Torsten Wahlund - Pettersson
 Leif Andrée - Gustav
 Lotta Ramel - Kristin
 Lakke Magnusson - Nilsson
 Kalle Westerdahl - Johansson

Musik 
 Filmmusiken är skriven och producerad av Fredrik S Wahlin
 Tre låtar från bandet Elvish CD Deep Blue inklusive titelspåret "Deep Blue" skrivna av Fredrik S Wahlin och Michael Paulsson

Gruppen Elvish består av:
 Amanda Norenberg
 Anna Segerfelt
 Helena Skoglund
 Elisabeth Karlsson

Externa länkar 
 

1980-talet i svensk film
Svenska filmer 2004
Kalla kriget på film
Stockholms skärgård på film
Svenska äventyrsfilmer
Svenskspråkiga filmer
Mangel

Mangel är den utrustning som ersätter strykjärnets strykning av tvätten. Mangling är i synnerhet lämpligt för textilier av lin men används i stor skala för all slags hemtextilier, till exempel linnevaror som hör till sängkläder och inredningstextilier så länge de är av naturfibrer.

Forna tiders kallmangel med stenar i stora träramar som vikter och manuell förflyttning av stenarna över tyget har i modern tid i huvudsak ersatts med varmmangel där ånga står för värmen och elektricitet driver textilierna framåt mellan valsverket som ger den släta struktur som eftersträvas. För hemmabruk finns elektriska kallmanglar.

Närmaste föregångare till mangel var kavelbräden (även kallat mangelbräde) som rullades över linnet. Dekorerade kavelbräden var populära friargåvor under 1800-talet. När stenmangeln konstruerades uppstod behovet av avsedda utrymmen för dessa, och mangelbodar omtalas redan på 1600-talet och förekom ända in på 1940-talet i städerna. 

Innan dess slätströk man linnevarorna genom glättning med slätpolerade glättstenar (gnidstenar) av glas eller sten, försedda med eller utan skaft. Linnet lades på en bräda överdragen med läder. Metoden att glätta linne och i synnerhet spetsar tillämpades långt in på 1800-talet - i Sverige finns en tydlig geografisk skillnad - i norra och mellersta Sverige brukades mangelbräden medan man i Sydssverige främst brukade glättestenar. Glättstenar är funna i gravar från järnåldern och på Birka enligt Nationalencyklopedin.

Än används liknande metoder när det handlar om antikvarisk vård av gamla textilier. Att hängtorka eller värmebehandla sköra textilier är inte på tal, men torkning på glasskivor ger en slätbehandling som inte är lika påfrestande för produkten.

Tvättredskap
Vitvaror
Tuftning

Tuftning är en teknik som används för att tillverka tredimensionella textilier, i synnerhet mattor.
Mattans lugg skapas genom att man från dess baksida i ett finmaskigt nät skjuter in garnet ett och ett (till skillnad från så kallade wiltonmattor) med en enkel ögla. Baksidan limmas och förses ofta med ett skyddande tygstycke.

Tuftning utvecklades i den amerikanska hemslöjden, industrialiserades sedan och är alltsedan 1950-talet den vanligaste tillverkningsmetoden för mattor.

Bilder

Referenser 

Textila tekniker
Mattor
Strykjärn

Strykjärn är ett verktyg, som används för att göra textilier släta genom strykning efter tvätt.

Den äldsta förekommande varianten är pressjärnet, en massiv sulformig järnklump med handtag som värmdes direkt i elden. Dessa brukades främst på avigan av kraftiga ylletyger för att pressa ut sömmarna, då de efterlämnade rejäla sotspår efter sig. Pressjärnet är känt sedan slutet av medeltiden.

Eugène Viollet-le-Duc hävdade att européerna skulle fått strykjärnet från Asien, där man under sasaniderna bar dräkter med pressade veck, och att modet introducerats i Frankrike vid slutet av 1000-talet. De äldsta strykjärn han kände till härrörde dock från 1700-talet och ett strykjärn från 1500-talet, som han avbildat, härrör i själva verket från 1700-talet. I stället har det troligen handlat om andra redskap för att pressa eller släta ut textilier som brukats, som glättestenar och mangelbräden, eller liknande den senare förekommande linnepressen.

Lodstrykjärnet introducerades i slutet av 1500-talet eller början av 1600-talet. Strykjärnen hade under 1600-talet en rundad framända, som omkring 1700 blir spetsig. De äldsta lodstrykjärnen tillverkades genomgående av mässing, men på 1800-talet började gjutjärn bli vanligt.

Därutöver brukades redan på 1600-talet koleldade strykjärn med en utstående sula och fot, oftast tillverkade i mässing, men efterhand allt oftare i gjutjärn. De äldre koleldade strykjärnen har en rad ventilationshål längs övre kanten, som på 1800-talets skräddarjärn ersattes av en skorsten.

Med järnspisens introduktion vid mitten av 1800-talet började man i stället tillverka massiva strykjärn.

En typ av strykjärn omtalas i Kina redan på 300-talet efter Kristus. Kinesernas strykjärn bestod av små kastruller av mässing eller koppar med glödande träkol som fördes fram över de plagg som skulle pressas.

Textilier stryks enklast när de är lite fuktiga, dock inte våta, och dänkflaskor gjordes av glasflaskor, vars lock försågs med hål. Nuförtiden är dänkflaskor gjorda av plast.

Nästa steg i utvecklingen var strykjärn som värmdes elektriskt, och i dagens läge förekommer endast ett fåtal strykjärn, det vill säga pressjärn, som inte är försedda med möjlighet att få ånga för de textilier som tål sådan hög temperatur.

Om mängden ånga och värmen i sig ändå inte ger ett skrynkelfritt resultat, kan tyget i stället  strykpressas, det vill säga ha en väl urvriden pressduk emellan, som stryks torr mot den textil som skall strykas.

Det elektriska strykjärnet uppfanns 1882 i USA, men spridningen dröjde till 1920-talet. År 1924 uppfanns termostatstrykjärnet och 1926 ångstrykjärnet.

Bildgalleri

Se även
 Strykjärnsmuseum i Malmköping
 Klädångare
 Mangel – valsning av tvätt
 Glättesten – sten- eller glastrissa för att släta ut kläder som användes före strykjärnet
 Linnepress – press som används för släta ut dukar och servetter i linne
 Textilsladd – sladdtyp som ofta används till elektriska strykjärn

Källor

Vidare läsning
Karl-Otto Kull: ''Från glättesten till el-strykjärn –utslätningshjälpmedel för textilier från Vikingatif till Modern tid, Juts böcker, Älvdaöen 2002,

Externa länkar 

Textilredskap
Hushållsapparater
Tvättredskap
Sömnad
Gnarp

Gnarp är en tätort i  Nordanstigs kommun i Hälsingland. Orten ligger vid E4 mellan Sundsvall och Hudiksvall. Gnarpsån rinner förbi orten.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Gnarp finns Gnarps kyrka, järnvägsstation, två bensinmackar, två skolor, en bankomat, Ica-Stjärnan samt många småföretag. Där finns även en fullstor sporthall - Gnarpsviljan, en konstfrusen ishall i Gällsta, och ett ridhus. Circle K har en snabbladdare med Gnarps pizzeria tvärs över vägen.

Varje år den 18 maj firas Ersmäss, till minne av Erik den heliges dödsdag 1160. Det sker traditionsenligt på Bergsberget med en stor brasa och körsång.

Näringsliv
I det lokala näringslivet finns företag som Gränsfors Bruks yxfabrik, Hälsingesylt, Tjärnviks Trä AB (numera Gallo), Huset på Hea och även Wahlmans textil.

Personer från orten
The Kristet Utseende
Micael Bydén

.

Källor

Externa länkar 

Wiki Gnarp
IFK Gnarp

Orter i Nordanstigs kommun
Tätorter i Sverige
Centrifug

Centrifug är en maskin som genom en mycket snabb roterande rörelse centrifugerar det material som skall centrifugeras genom att det slungas med kraft utåt, företrädesvis mot en yta som medger någon slags sortering, till exempel släpper igenom vatten men inte textilier.

Centrifugen är till vardags främst förknippat med tvättmaskiner eller råsaftcentrifug, men förekommer också i laboratorium och industrin.

För att skilja mjölk och grädde används en separator som arbetar enligt centrifugprincipen.

Centrifugering av tvätt 
De första tvättmaskiner som tillverkades var helt utan centrifug, men underlättade själva tvättningens vridande rörelser eller klappning med en klappbräda av tvätten. När tvättcentrifugerna kom såldes de som separata maskiner, men integrerades allteftersom i själva tvättmaskinen. I modern tid har maskinerna allt högre varvtal för centrifugeringen, så till den grad att många textilier inte tål så hård påfrestning. Ull och i synnerhet lin bör inte centrifugeras alls.

Beräkna den relativa centrifugalkraften (RCF) 
Den relativa centrifugalkraften är måttet på kraften som verkar på objektet inuti centrifugen, i förhållande till jordens dragningskraft. Denna kan beräknas utifrån hastigheten mätt i varv per minut (RPM) och rotationsradien (cm) med hjälp av följande formel:

 

där

g = relativa centrifugalkraften (g = 800 motsvarar en centrifugalkraft 800 gånger större än jordens dragningskraft)
r = rotationsradien (centimeter, cm)

N = rotationshastigheten (varv per minut, r/min)

Se även 
Centrifugering
Ultracentrifug

Vitvaror
Tvättredskap
Centrifugering
AB Familjebostäder

AB Familjebostäder, är ett kommunalt bostadsföretag i Stockholm som grundades i mars 1936.

Verksamhet

Det ursprungliga syftet att skapa goda bostäder åt barnfamiljer med små ekonomiska resurser och man började med att bygga så kallade barnrikehus. De första husen uppfördes i Hammarbyhöjden på Olaus Magnus väg. En av de första stadsdelarna som man byggde var Kristineberg i Stockholm.

Under det senaste decenniet har företaget byggt i Hammarby Sjöstad i Södra Hammarbyhamnen och i Årstadal. Företaget har idag drygt 22 000 lägenheter som bebos av fler än 40 000 personer.

Familjebostäder har en omsättning på drygt 1,5 miljarder årligen samt nära 300 anställda.

Stockholms Stads bostadsförmedling AB ansvarar för all extern förmedling av Familjebostäders lägenheter. Hälften av lägenheterna förmedlas via intern kö.

Se även
Familjebostäder i Göteborg

Externa länkar
Familjebostäders webbplats

Källor

Allmännyttiga bostadsföretag i Stockholms län
Företag med ägande av Stockholms kommun
Företag bildade 1936
Krutån

Krutån (Krutåga), vattendrag i Norge som rinner ut ur Krutvatnet(no) på vägen mellan Tärnaby och Hattfjelldal.

Ån har skurit ner sig i det kalk- och skifferrika landskapet och rinner ravinartat och forsrikt ner till Norges näst största insjö Røssvatnet. Öring och röding är de fiskarter som kan påträffas i detta vattendrag och, det finns faktiskt fina flugfiskesträckor i ån.
Norska statens kort gäller i de övre delarna, men ån övergår i privat ägo för inloppet i Røssvatnet.

Vattendrag i Norge
Hattfjelldals kommun
Planetarisk nebulosa

En planetarisk nebulosa är ett astronomiskt objekt som består av materia som små och medeltunga stjärnor i slutfasen av sitt liv stöter ut. En stjärna balanseras hela sin livstid av två krafter, gravitationen som försöker komprimera stjärnan och det mottryck som kärnreaktionen i stjärnans centrum skapar. Kärnreaktionen uppstår när väte under gravitationens tryck upphettas och övergår i helium. När vätet i stjärnans centrum tar slut, kommer stjärnan i obalans och börjar pulsera och under dessa konvulsioner kastas en stor del av stjärnans massa ut i rymden. Den återstående varma och ljusstarka kärnan avger ultraviolett strålning som joniserar de utkastade delarna, vilka då strålar som en planetarisk nebulosa.

I en stor stjärna fortsätter däremot kärnreaktionen förbi väte/helium-stadiet och den slutar sina dagar som en supernovaexplosion.

Namnet "planetarisk" fick denna nebulosatyp när de först upptäcktes på 1700-talet, eftersom deras utseende påminner om gasjättar då de observeras genom ett mindre optiskt teleskop, någon annan koppling till planeter finns inte.  

Exempel på planetariska nebulosor är 
 Ringnebulosan (M57) i Lyran 
 Kattögenebulosan (NGC 6543) i Draken
 Hantelnebulosan (M27) i Räven 
 NGC 3132 i Seglet
 Stingrocknebulosan (Hen 3-1357) i Altaret

Se även 
 Asymptotiska jättegrenen
 Röd jätte
 Interstellära mediet
 Nebulosa
 Vit dvärg
 Lista över planetariska nebulosor

Externa länkar
Aëtius

För teologen, se Aëtius av Antiochia

Flavius Aëtius (död 454) var en västromersk general. Han är främst känd för att ha lett en kombinerad romersk och germansk här till seger över Attilas hunner i slaget vid Katalauniska fälten år 451. Han var en av få framträdande gestalter under åren före Västroms undergång och han har ibland kallats "den siste romaren".

Aëtius var son till en rytterigeneral vid namn Gaudentius, och antagligen från denne av barbarsläkt. Som gisslanutbyte vistades han i sin barndom hos både hunner och goter. När kejsar Honorius dött, tågade Aëtius med en här till stor del bestående av hunner för att stödja usurpatorn Johannes men innan han hann fram hade Johannes besegrats av Galla Placidias styrkor och dött, och ny kejsare var Valentinianus III, Galla Placidias son.

Aëtius fogade sig i sakernas tillstånd och lyckades få sin hunnerhär att ge sig av. Han vann avsevärt anseende och fick gradvis betydande makt i Italien. Hans främste medtävlare var guvernören i Africa, Bonifatius. Det är möjligt att det var Aëtius som fick Bonifatius hemkallad till Rom 427, något som utlöste en vandalsk invasion i Africa. Galla Placidia kallade senare åter hem Bonifatius för att sätta press på Aëtius, men Aëtuis besegrade sin konkurrent 432 vid Ariminum, och var därefter utan jämförelse Galla Placidias mest inflytelserika rådgivare och Italiens mäktigaste man. År 433 fick han patriciertitel och utnämndes till överfältherre, magister utriusque militiae.

Aëtius lyckades styra burgunder, visigoter och franker, och tvang dem att bistå honom när Attila anföll Västeuropa 450, och i slaget vid Katalauniska fälten 451 stoppades slutgiltigt hunnernas framryckning i västerled.

Hemkommen från dessa strider utsattes Aëtius för en hovkomplott ledd av eunucken Herakleios. Kejsar Valentinianus III ska själv ha huggit ned Aëtius.

Georg Friedrich Händel komponerade 1732 en opera om Aëtius återkomst efter segern över Attila: Ezio.

Källor 
 

Romerska generaler
Födda okänt år
Avlidna 454
Män
Personer i Romerska riket under 400-talet
50 kilometer gång för herrar i friidrott vid olympiska sommarspelen 2004

50 km gång, herrar vid  Olympiska sommarspelen 2004 genomfördes på Atens gator med målgång på Atens olympiska stadion den 27 augusti.

Medaljörer

Resultat

Mellantider

Slutligt resultat

Rekord

Världsrekord 
 Denis Nizjegorodov, Ryssland - 3:35.29 - 13 juni 2004 - Tjeboksary, Ryssland

Olympiskt rekord 
 Vjatjeslav Ivanenko, Sovjetunionen – 3:38.29 - 30 september 1988 - Seoul, Sydkorea

Tidigare vinnare

OS 
 1896 – 1932: Inga tävlingar
 1936 i Berlin: Harold Whitlock, Storbritannien – 4:30.41,4
 1948 i London: John Ljunggren, Svewrige – 4:41.52
 1952 i Helsingfors: Giuseppe Dordoni, Italien – 4:28.07,8
 1956 i Melbourne: Norman Reid, Nya Zeeland – 4:30.42,8
 1960 i Rom: Don Thompson, Storbritannien – 4:25.30,0
 1964 i Tokyo: Abdon Pamich, Italien – 4:11.12,4
 1968 i Mexico City: Christoph Höhne, DDR – 4:20.13,6
 1972 i München: Berndt Kannenberg, Västtyskland – 3:56.11,6
 1976 i Montréal: Ingen tävling
 1980 i Moskva: Hartwig Gauder, DDR – 3.49.24
 1984 i Los Angeles: Raul Gonzales, Mexiko – 3:47.26
 1988 i Seoul: Vjatjeslav Ivanenko, Sovjetunionen – 3:38.29
 1992 i Barcelona: Andrei Perlov, Ryssland – 3:50.13
 1996 i Atlanta: Robert Korzeniowski , Polen – 3:43.30
 2000 i Sydney: Robert Korzeniowski , Polen – 3:43.40

VM 
 1983 i Helsingfors: Ronald Weigel, DDR – 3:43.08
 1987 i Rom: Hartwig Gauder, DDR – 3.40.53
 1991 i Tokyo: Aleksandr Potasjov, Sovjetunionen – 3:53.09
 1993 i Stuttgart: Jesús Angél García, Spanien – 3:41.41
 1995 i Göteborg: Valentin Kononen, Finland – 3:43.42
 1997 i Aten: Robert Korzeniowski , Polen – 3:44.46
 1999 i Sevilla: Ivano Brugnetti, Italien – 3:47.54
 2001 i Edmonton: Robert Korzeniowski , Polen – 3:42.08
 2003 i Paris: Robert Korzeniowski , Polen – 3:36.03

Friidrott vid olympiska sommarspelen 2004
Skuggväv

Skuggväv är en vävteknik som förutsätter att man arbetar med kontrastfulla färger i varp och inslag. Både varpen och inslaget sker med varannan tråd mörk och varannan ljus. Tekniken innehåller många variationer i solvning och trampning, men förutsätter vävstolar med många skaft, och följaktligen gärna kontramarsch för att bli enklare att trampa.

Vävning
Honorius (kejsare)

Flavius Honorius Augustus, född 384, död 423, var västromersk kejsare från år 395 till sin död.

Biografi

Han var son till Theodosius I, och ärvde vid elva års ålder västra rikshalvan medan hans bror Arcadius tilldelades den östra (östromerska riket). På grund av sin låga ålder hade han vandalen Stilicho som förmyndare. Från 403 regerade Honorius från Ravenna.

Honorius skall ha försummat sin utbildning och enligt historieskrivarna levde han som en dagdrivare. Han förmäldes först med Stilichos ena dotter  Maria, senare med dennes andra dotter, Aemilia Materna Thermantia. Trots det förmåddes han att låta mörda Stilicho år 408.Från 402 var Italien återkommande invaderat av barbarer, men under Stilichos ledning gick landets styre ändå bra – bara Britannien och Gallien måste uppges. Riket invaderades återigen när den kraftfulle Stilicho var ur vägen. Under tiden som Alarik I intog Rom år 410 skall Honorius ha fördrivit tiden med att mata höns vid hovet i Ravenna – att föda upp höns lär nämligen ha varit hans favoritsysselsättning. När han fick höra att "Rom plundrats" trodde han först att det var fråga om en höna som han uppkallat efter staden och blev mycket upprörd. När han försäkrats om att det var staden som plundrats kunde han lugna ner sig. Resten av världen såg händelserna annorlunda och Roms plundring inspirerade bland annat Augustinus att skriva "Om Gudsstaten" (De civitate Dei). Senare skulle munken Beda Venerabilis skriva: Quando cadet Roma, cadet et mundus (När Rom faller, faller också världen).

Honorius tvingades år 421 att låta generalen Constantius dela tronen. Han hade själv lovat Constantius sin halvsyster Galla Placidia som gemål.

Källor

Externa länkar 

Födda 384
Avlidna 423
Romerska kejsare
Män
Personer i Romerska riket under 400-talet
Daldräll

Daldräll är en förenklad dräll, bestående av tuskaftsbotten och mönstertrådar över vissa ytor.

Denna vävteknik kan, trots sin komplicerade mönsterbild vävas på fyra skaft. Om man har tillgång till sex trampor så slipper man dock dubbeltrampning för inslaget av bottenbindningen (tuskaft) som binder mönstertråden .

Daldrällen har givit upphov till många bygders egna komponerade mönster inom ramen för teknikens möjligheter. Variationsgraden är lika stor som i många andra vävtekniker men daldrällen kan anses som särdeles populär att skapa lokala mönster av. Leksandskrus och Doroteadräll är två av dem.

Bilder

Se även
 Jämtlandsdräll

Vävsätt