kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
1622

1622 (MDCXXII) var ett normalår som började en lördag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Mars 
29 mars – Norrtälje får stadsprivilegier.

April 
17 april – Protestanterna besegrar kejsarens trupper i slaget vid Wiesloch.
26 april – Protestanterna besegras av kejsarens trupper i slaget vid Wimpfen.

Juni 
10 juni – Protestanterna besegras av kejsarens trupper i slaget vid Höchst.
22 juni – Umeå får stadsprivilegier.

Augusti 
29 augusti – Spanska trupper besegrar tyska protestantiska i slaget vid Fleurus.

November 
20 november – Lilla tullen införs i Stockholm.
27 november – Sverige sluter stillestånd med Polen på två år.

Okänt datum 
Lilla tullen, en avgift för att införa varor till städerna, införs i Sverige. Denna lilla beskattning väcker missnöje bland bönder och borgare, men kommer ändå att bestå i mer än två sekel.
Det bestäms att Sverige ska sätta upp 30 fältregementen (varav sex från Finland), sammanlagt 36.000 man.
Borås stad och Norrtälje stad samt danska Kristianstad får stadsprivilegium.
Petrus Rudbeckius psalmbok Enchiridion utkommer.
Laurentius Laurinus, rektor i Söderköping, utger en musiklärobok, Musicae rudimenta pro incipientibus necessaria.
Den blivande hovkapellmästaren Tomas Bolttzius anländer till Sverige. Vid Gustav II Adolfs död skriver han två större sorgemusikverk.
En katastrofal minskning av klädesexporten från England leder till att en permanent handelsmyndighet upprättas (senare Board of Trade).

Födda 
15 januari – Molière, fransk dramatiker.
7 februari – Vittoria della Rovere, toscansk storhertiginna och rådsmedlem. 
8 september – Knut Kurck, svenskt riksråd.
15 oktober – Magnus Gabriel De la Gardie, svensk greve, riksmarskalk 1651–1653, riksskattmästare 1652–1660, rikskansler 1656–1680 och riksdrots 1680–1684.
31 oktober – Pierre Puget, fransk målare och skulptör.
8 november – Karl X Gustav, kung av Sverige 1654–1660 (född "om aftonen").

Avlidna 
23 januari – William Baffin, engelsk sjöfarare och upptäcktsresande.
25 januari – Karl Filip, svensk prins, son till Karl IX.
23 februari – Johann Crüger, tysk tonsättare och kantor.
24 april – Fidelis av Sigmaringen, katolsk ordenspräst och martyr; helgon.
Hösten – Jesper Mattson Cruus af Edeby, svensk fältmarskalk, ämbetsman och riksråd, riksskattmästare sedan 1615.
7 december – Sofia av Brandenburg, tysk regent.
28 december – Frans av Sales, fransk teolog och kyrkolärare; helgon (1665).

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1526

1526 (MDXXVI) var ett normalår som började en måndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Februari
8 februari – Bern, Genève och Fribourg sluter en allians.

April 
21 april – Den turkmongoliske härföraren Babur slår Delhisultanen Ibrahim Lodhi i Första slaget vid Panipat. 
27 april – Babur blir den förste stormogulen.

Juli 
25 juli – Gustav Vasa föreslår ständerna att "genom en graf förena Vänern med Hjälmaren och denna åter med Mälaren". Detta blir början till diskussioner om Svea kanal.

Augusti 
15 augusti – Olaus Petris översättning av Nya Testamentet till svenska utkommer. En psalmbok utkommer också på svenska.
21 augusti – Spanske upptäcktsresanden Alonso de Salazar blir den förste från Europa att sikta Marshallöarna i Stilla havet.
29 augusti – Ungrarna besegras av de osmanska turkarna i Slaget vid Mohács, vilket leder till att större delen av Ungern kommer under turkiskt styre.

Oktober 
24 oktober – Böhmen ingår personalunion med Österrike.

December
5 december – Paracelsus skrivs in i Strasbourgs borgarregister.

Okänt datum 
Gustav Vasa ankommer till Eriksmässan, efter att ha ridit eriksgata, där han talar till allmogen. Han börjar antyda om att "avskaffa" katolicismen.
Vid en riksdag i Vadstena kräver kronan 2/3 av tiondet, en skatt på 15.000 mark av kyrkan samt Gripsholms kloster och egendomars beslagtagande.
Det första svenska hovkapellet bildas förmodligen detta år.
Peder Sunnanväder och Knut Mikaelsson utlämnas från Norge och förödmjukas offentligt på Stockholms gator.
Predikningar på svenska blir regel i svenska kyrkor.
Det första Kungliga Tryckeriet upprättas i Stockholm, medan kungamotståndaren Hans Brasks tryckeri i Söderköping länsas.
Den radikale lutheranen Melchior Hoffman predikar apokalyptiska förkunnelser för tyskarna i Stockholm.
Gustav Vasa sänder en Vadstenamunk vid namn Bengt att missionera i Lappmarken.
Sten Sture den äldres kista överförs från klosterkyrkan för Mariefreds kloster till Kärnabo kyrka.
Sveriges ärkebiskop Johannes Magnus tvingas i landsflykt, eftersom han är motståndare till Gustav Vasas nyheter inom kyrkan.
Tyska bondekriget avslutas.

Födda 
7 juni – Johannes Luther, Martin Luthers äldste son.
1 september – Katarina Jagellonica, drottning av Sverige 1568–1583, gift med Johan III.
Nils Göransson Gyllenstierna, svensk friherre, riksråd, rikskansler 1560–1590 och riksdrots 1590–1595.

Avlidna 
19 januari – Elisabet av Österrike, drottning av Danmark och Norge 1515–1523 och av Sverige 1520–1521, gift med Kristian II.
5 november – Scipione dal Ferro, matematiker.
Ingerd Erlendsdotter, norsk godsägare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1720

1720 (MDCCXX) var ett skottår som började en måndag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
21 januari – Fred sluts mellan Sverige och Preussen i Stockholm, varvid Vorpommern öster om floden Peene, städerna Stettin, Gollnow och Damm samt öarna Usedom och Wollin avträds.

Februari 
29 februari – Ulrika Eleonora abdikerar från den svenska tronen till förmån för sin gemål Fredrik, som blir kung tre veckor senare.

Mars 
24 mars – Ulrika Eleonoras make Fredrik av Hessen–Kassel väljs till kung av Sverige under namnet Fredrik I.

April 
22 april – Arvid Horn väljs till ny svensk kanslipresident.

Maj 
2 maj – Arvid Horn godtar ännu en svensk regeringsform som ytterligare minskar monarkens makt. Regeringsformen innebär att den styrande makten tillfaller rådet, vars medlemmar är 16, där kungen har två röster.
3 maj – Fredrik I kröns efter att ha godkänt den nya svenska regeringsformen.

Juni 
3 juni – Fred sluts mellan Sverige och Danmark i Stockholm utan landavträdelser. Sverige tvingas dock avstå från tullfriheten i Öresund.
27 juni – En ny svensk skråordning antas, vilken är kulmen på utvecklingen av ett enhetligt skråsystem för hela riket, där hantverk i princip är förbehållet städerna.

Juli 
3 juli – Freden mellan Sverige och Danmark bekräftas genom Freden i Frederiksborg.
27 juli – Svenskarna besegrar ryssarna i sjöslaget i Ledsund.

Oktober 
16 oktober – Generalguvernör greve Gustav Otto Douglas bortför biskop Henriks reliker från Åbo domkyrka.

Okänt datum 
Loka brunn öppnas som kurort.
Stora pesten i Marseilles blir Europas sista stora utbrott av böldpest.

Födda 
30 januari – Charles De Geer, svensk baron.
11 maj – Baron von Münchhausen, tysk officer och anekdotberättare.
24 juli – Lovisa Ulrika av Preussen, drottning av Sverige 1751–1771, gift med Adolf Fredrik.
12 augusti – Conrad Ekhof, tysk skådespelare.
4 oktober – Giovanni Battista Piranesi, italiensk konstnär, gravör och arkitekt.
Madeleine de Puisieux, fransk författare och feminist.
Geneviève Thiroux d'Arconville, fransk kemist, författare och översättare.

Avlidna 
3 augusti – Anthonie Heinsius, nederländsk statsman.
17 augusti – Anne Dacier, fransk filolog.
29 december – Maria Margarethe Kirch, tysk astronom.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1689

1689 (MDCLXXXIX) var ett normalår som började en lördag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 2 januari – Prins Karl (XII) flyttar från sin mamma till en egen våning i Stockholms slott.

Februari 
 13 februari – Sedan Jakob II genom den ärorika revolutionen har blivit avsatt som kung av England, Skottland och Irland den 23 december året innan väljs hans dotter Maria II och hennes man Vilhelm III till ländernas regenter. De förblir samregenter till hennes död 1694, varefter Vilhelm förblir ensam kung över länderna till sin död 1702.

Maj 
 9 maj – Spanien förklarar krig mot Frankrike i inledningen av Pfalziska tronföljdskriget.

Augusti 
 27 augusti – Qing-dynastins Kina och Ryssland sluter Fördraget i Nertjinsk.

Oktober 
 6 oktober – Sedan Innocentius XI har avlidit den 12 augusti  väljs Pietro Vito Ottoboni till påve och tar namnet Alexander VIII.

Okänt datum 
 Den svenska riksdagen ger kungen Karl XI kontributionsrätten (beskattningsmakten) i händelse av krig.
 Genom den så kallade kassaktionsakten inskränks de svenska ständernas yttrandefrihet: Opposition mot kungamakten är från och med nu att betrakta som majestätsbrott.
 Ärkebiskop Olov Svebilius nya upplaga av katekesen och hustavlan trycks i Uppsala efter att ha kritiserats för bristande renlärighet men slutligen godkänts av riksdagen.
 Sverige och Lüneburg ingår en offensivallians efter att Danmark har gjort framstötar mot Holstein-Gottorp. Danmark ger vika och den gottorpske hertigen återfår sina besittningar genom Altonafördraget. Den svenska inringningen av Danmark är därmed återställd.
 Lasse Lucidors (Lars Johansson) diktsamling Helicons Blomster utkommer.
 Företaget Husqvarna grundas som en vapensmedja.

Födda 
 18 januari – Charles-Louis de Secondat Montesquieu, fransk författare och politisk filosof.
 18 april - Marie Anne de Bourbon, fransk prinsessa. 
 28 maj – Maximilian av Hessen-Kassel, lantgreve av Hessen-Kassel.
 7 augusti – Henric Benzelius, svensk ärkebiskop 1747–1758.
 22 oktober – Johan V av Portugal, kung av Portugal 1706–1750.
 30 november – Lars Gathe (1715 adlad Gathenhielm), svensk kapare känd som "Lasse i Gatan".

Avlidna 
 11 mars – Sambhaji, härskare över Marathariket (avrättad av stormogulen Aurangzeb).
 12 mars – Gustaf Kurck, svenskt riksråd.
 9 april – Kristina, regerande drottning av Sverige 1632–1654 (myndig 1644) (död i Rom; begravd i S:t Peterskyrkan).
 16 april – Aphra Behn, engelsk författare och spion.
 8 juni – Decio Azzolino den yngre, italiensk kardinal.
 12 augusti – Innocentius XI, född Benedetto Odescalchi, påve sedan 1676.
 14 oktober – Adolf Johan av Pfalz-Zweibrücken, svensk hertig och tysk pfalzgreve, bror till Karl X Gustav samt riksmarsk 13 februari–1 maj 1660.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
000-talet f.Kr.

000-talet f.Kr. (nollhundratalet före Kristus) är det första århundradet före Kristi födelse, och består av åren 99–1 f.Kr. Århundradena f.Kr. räknar man bakåt utifrån Kristi födelse på detta vis. Nollhundratalet f.Kr. kommer alltså efter etthundratalet f.Kr.(100-talet f.Kr.), som i sin tur kommer efter tvåhundratalet f.Kr. (200-talet f.Kr.) och så vidare. Årtiondena och årtusendena före Kristus räknas på precis samma sätt.

Sista året innan den nya tidräkningen tar vid är år 1 f.Kr. som sedan följs direkt av år 1 eftersom något år 0 aldrig har inträffat. Men i allmänhet räknar man årtal med samma hundratalssiffra till samma sekel. Denna felaktighet i vår syn på sekel får till följd att det första så kallade "århundradet" f.Kr. bara innehåller 99 år. På samma sätt innehåller första "decenniet" f.Kr. bara 9 år och första "årtusendet" f.Kr. bara 999 år.

Händelser 
 46 f.Kr. – Den julianska kalendern införs i Romarriket av Julius Caesar
 44 f.Kr. – Julius Caesar mördas.
 27 f.Kr. – Den romerska republiken går under och kejsardömet införs.

Födda 
 Mellan 7 och 4 f.Kr. – Jesus från Nasaret.

Avlidna 
15 mars 44 f.Kr. – Julius Caesar, romersk militär och statsman.
23 oktober 42 f.Kr. – Marcus Junius Brutus, en av Julius Caesars mördare.

Externa länkar
1560

1560 (MDLX) var ett skottår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari 
 2 februari – Filip II av Spanien förmäls med Elisabeth av Valois.

April 
 April – Hertig Johan (III) kommer hem från England med avslag på hertig Erik (XIV):s frieri till drottning Elisabet.

Juli 
 1 juli – Gustav Vasa tar avsked av folket.
 6 juli – Fördraget i Edinburgh sluts mellan England, Frankrike och Skottland, vilket innebär slutet för Auldalliansen.

Augusti 
 17 augusti – Den skotska reformationsdagen: Romersk-katolska kyrkan ersätts av en protestantisk folkkyrka
 21 augusti – Total solförmörkelse inträffar över delar av Europa.

September 
 29 september – Gustav Vasa dör och därmed blir hans äldste son Erik XIV kung av Sverige, varvid Laurentius Petri Gothus blir hovpredikant och Jöran Persson blir kungens mest betrodde sekreterare med kontroll över förläningsväsendet och stort inflytande över ämbetstillsättningar.

December 
 21 december – Gustav Vasa begravs i Uppsala domkyrka tillsammans med sina två första hustrur.

Okänt datum 
 Ärkebiskopen Laurentius Petri förbjuder svenska präster att döpa zigenares barn eller att begrava döda zigenare.
 Den första tulpanlöken förs från Osmanska riket till Nederländerna.
 Jean Nicot bryter väg för tobaken genom att leverera snus till franska hovet.
 Mogulriket erövrar det indiska riket Malwa.
 Westminster College inrättas av Elisabet I av England.

Födda 
 17 januari – Gaspard Bauhin, botanist.
 5 april – Flaminio Ponzio, italiensk arkitekt.
 7 augusti – Elizabeth Bathory, ungersk seriemördare.
 10 augusti – Hieronymus Praetorius, tysk kompositör.
 2 november – Annibale Carracci, italiensk målare.
 Andrea Andreani, italiensk konstnär.
 Antonio Il Verso, siciliansk kompositör.
 Giovanni Bernardino Nanino, italiensk kompositör.
 Felice Anerio, italiensk kompositör.
 Jacobus Arminius, holländsk teolog.
 Jan Karol Chodkiewicz, polsk fältherre.
 Robert Abbot, engelsk teolog.
 Anton Praetorius, tysk präst, reformert teolog, författare och förkämpe mot häxjakt och tortyr.

Avlidna 
 19 april – Philipp Melanchthon, tysk humanist, reformator.
 11 juni – Maria av Guise, drottning av Skottland 1538–1542 (gift med Jakob V)
 7 augusti – Anastasia Romanovna, tsaritsa av Ryssland.
 14 september – Anton Fugger, möjligen den rikaste mannen i världshistorien.
 29 september – Gustav Vasa, Sveriges riksföreståndare 1521–1523 och kung av Sverige sedan 1523.
 25 november – Andrea Doria, italiensk furste.
 5 december – Frans II, skotsk prinsgemål sedan 1558 (gift med Maria I) och kung av Frankrike sedan 1559

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1552

1552 (MDLII) var ett skottår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Augusti 
 22 augusti – Gustav Vasa gifter sig med Katarina Stenbock. Makarnas åldersskillnad (40 år) gör att prästerna protesterar.

Okänt datum 
 Lennart Slipare utsänds på resa genom hela Tyskland och Österrike för att värva hantverkare till Sverige.

Födda 
 6 mars – Seved Svensson Ribbing, svenskt riksråd, riksskattmästare 1602–1613.
 24 augusti – Lavinia Fontana, italiensk målare.
 17 september – Paulus V, född Camillo Borghese, påve 1605–1621.
 6 oktober – Matteo Ricci, italiensk jesuit, missionär och sinolog.
 Axel Ryning, svensk friherre och riksråd, riksamiral 1602–1611 och riksmarsk 1612–1620.
 Boris Godunov, rysk tsar.
 Barbara Longhi, italiensk målare.

Avlidna 
 19 april – Olaus Petri, svensk reformator.
 2 december – Frans Xavier, spansk jesuit och missionär, helgon.
 20 december – Katharina von Bora, tysk nunna och luteran, gift med reformatorn Martin Luther.
 26 december – Torben Bille, dansk ärkebiskop 1532–1536.
 Maria Schenck van Tautenburg, nederländsk abbedissa.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1493

1493 (MCDXCIII) var ett normalår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Maj 
4 maj – Påven utfärdar bullan Inter Caetera, där gränsen mellan Spaniens och Portugals besittningar i Nya världen fastställs.

November 
14 november – Christofer Columbus upptäcker Saint Croix och gör anspråk på ön för Spanien.

Okänt datum 
Ett förbund sluts mellan kung Hans och Ivan III av Ryssland för att bekämpa Sverige.
Sten Sture den äldre berövar Nils Bosson (Sture) dennes livstidsförläning Västerås. Detta län är betydelsefullt, eftersom det innehåller två viktiga komponenter för krig: gruvnäringen och dalkarlar.
Ett kartusianerkloster, Mariefreds kloster, grundas i Kärnbo socken genom donation av Sten Sture. Om det ej kan upprätthållas skall det övergå till den närmaste arvtagaren, vilken är Erik Johansson (Vasa).
Tre bönder i Kinds härad döms för att ha mördat Sten Sture den äldres svåger.
Nürnbergkrönikan utges.

Födda 
6 januari – Olaus Petri (Olof Pettersson), svensk reformator.
25 januari – Massimiliano Sforza, hertig av Milano.
5 juni – Justus Jonas den äldre, tysk reformator.
10 juni – Anton Fugger, tysk riksgreve och finansman.
10 november – Paracelsus, egentligen Theophrastus Bombastus von Hohenheim, schweizisk läkare, alkemist och mystiker.
11 november – Bernardo Tasso, italiensk poet.
 – Sten Sture den yngre, svensk riksföreståndare 1512–1520 (möjligen född påföljande år).
 – Anna Bijns , flamländska pedagog, poet, retoriker och författare.

Avlidna 
9 april – Lorenzo de' Medici, florentinsk statsman.
19 augusti – Fredrik III, tysk-romersk kejsare.
 – Eleonora av Neapel, italiensk regent.
 – Túpac Yupanqui, härskare över Inkariket.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1626

1626 (MDCXXVI) var ett normalår som började en torsdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
7 januari – Svenskarna besegrar polackerna i slaget vid Wallhof.

April 
15 april – Protestanterna och danskarna besegras av kejsarens trupper i slaget vid Dessau bro.

Maj 
24 maj – Nederländaren Peter Minuit köper ön Manhattan av de inhemska indianerna för varor till ett värde av 24$.

Juni 
Juni
Riddarhusordningen antas, varigenom den svenska adeln indelas i klasserna: herre-, riddar- och svenneståndet.
Gustav II Adolf landstiger i Pillau utanför Königsberg och erövrar de polska hamnar, vilket inleder Preussiska skedet (1626-1629) av kriget mot Polen.

Augusti 
17 augusti (GS) - Protestanterna besegras av kejsarens trupper i slaget vid Lutter am Barenberge.

September 
21 september – Svenskarna besegrar polackerna i slaget vid Mewe.

Oktober 
Oktober – Axel Oxenstierna blir generalguvernör över de svenska besittningarna i Preussen.

December 
8 december – Ferdinand III kröns till kung av Ungern.
 Peterskyrkan i Rom invigs

Okänt datum 
Strängnäs gymnasium inrättas av biskop Laurentius Paulinus Gothus.
Genom kansliordningen (tillkommen på Axel Oxenstiernas initiativ) skapas Kanslikollegium med bestämda uppgifter inom in- och utrikespolitik.
Regalskeppet Vasa börjar byggas på Stockholms skeppsgård. Nederländare är drivande i bygget, både teoretiskt och praktiskt.
Andreas Bureus (Anders Bure; Den svenska geografins fader) utger sin berömda Nordenkarta, tillkommen på uppdrag av svenska regeringen.
Kronobruket Lövsta (järnbruk) i Uppland utarrenderas till holländaren Willem de Besche, dock hela tiden under kronans kontroll.

Födda 
5 februari – Marie de Rabutin Chantal de Sévigné, fransk författare.
17 maj – Eleonora Katarina av Pfalz, svensk adelsdam, dotterdotter till Karl IX.
13 juli – Johannes Baazius d.y., svensk ärkebiskop 1677–1681.
4 oktober – Richard Cromwell, lordprotektor över England, Skottland och Irland 1658–1659.
7 eller 8 december (GS) – Kristina, regerande drottning av Sverige 1632–1654 (myndig 1644).
Alexandre Bontemps, betjänt hos kung Ludvig XIV av Frankrike.

Avlidna 
9 april – Sir Francis Bacon, engelsk filosof och statsman.
30 oktober – Willebrord Snell, holländsk matematiker, astronom och fysiker.
30 september – Nurhaci, manchuisk hövding och grundare av den senare Jin-dynastin.
Salomon de Brosse, fransk arkitekt.
Beate Huitfeldt, dansk hovfunktionär.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1566

1566 (MDLXVI) var ett normalår som började en tisdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 7 januari – Sedan Pius IV har avlidit året innan väljs Michele Ghislieri till påve och tar namnet Pius V.

Mars 
 26 mars – Cirka 250 svenskar under befäl av Nils Boije af Gennäs, Nils Svantesson Sture och Erik Stenbock dödas, då ett torn på Bohus fästning sprängs i luften av försvararna. Den så kallade Bohusiska smällen.

Juni 
 Juni – Nils Svantesson Sture faller i onåd hos kung Erik XIV. Han kallas till Stockholm och döms till döden av Höga nämnden, men benådas. Dock tvingas han göra ett skymfligt uttåg ur staden.

Juli 
13 juli – Danskarna bränner ner Bogesund (som en del av Nordiska sjuårskriget).
15 juli – Danskarna bränner ner Falköping.
23 juli – Danskarna bränner ner Skara domkyrka.
26 juli – Svenskarna besegrar danskarna i det tredje sjöslaget vid Ölands norra udde.
28–29 juli – Den danska flottan, som flytt till Gotland, förliser utanför ön.

Augusti 
 9 augusti – Erik XIV befaller alla landsköpmän i Västerbotten att flytta till Kalmar (dock förgäves).

Okänt datum 
 Hertig Johan (III):s hustru Katarina Jagellonica hotas av utlämning till Ryssland då tsaren Ivan IV den förskräcklige vill ha henne som gisslan mot Polen.
 Den danske befälhavaren Daniel Rantzau beger sig till Västergötland och härjar, medan svenskarna härjar Skåne.

Födda 
 2 april – Maria Maddalena dei Pazzi, italiensk mystiker och helgon.
 19 juni – Jakob I/VI, kung av Skottland 1567–1625 samt av England och Irland 1603–1625.
 20 juni – Sigismund, kung av Polen 1587–1632 och av Sverige 1592–1599.
 19 september – Peder Månsson Utter, svensk arkivman och genealog.
 15 eller 16 oktober – Sigrid Eriksdotter Vasa, svensk prinsessa, dotter till Erik XIV och Karin Månsdotter.
 18 oktober – Sivert Beck, dansk ägare till Näsbyholms slott och Vanås.
 odaterad – Caterina Vitale, maltesisk apotekare.

Avlidna 
 9 mars – David Rizzio, sekreterare till Skottlands drottning, Maria Stuart, mördad.
 4 april – Daniele da Volterra, italiensk målare.
 15 april – Louise Labé, fransk poet och författare. 
 25 april – Diane de Poitiers, fransk hovdam, älskarinna till Henrik II av Frankrike.
 1 juli – Nostradamus, fransk astrolog, matematiker och läkare.
 9 september – Klas Kristersson Horn (död i pesten).

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
0000-talet f.Kr. (millennium)



Händelser 
Järnåldern börjar i Västeuropa
Romarrikets begynnelse
Gamla Testamentet (eller Tanakh) skrivs
Buddhismen grundas

Personer 
David, kung av Israel
Kyros den store (erövrare av Babylon och grundare av Persien på 500-talet f.Kr.)
Budda
Konfucius, kinesisk filosof
Sokrates, Platon, Aristoteles, grekiska filosofer
Alexander den store
Arkimedes
Julius Caesar

Externa länkar
1000-talet f.Kr. (millennium)



Händelser 
Judarnas fångenskap i Egypten.
Egyptisk dominans i Palestina och Syrien.
De mykeeniska civilisationerna (1500-talet f.Kr.).
Judarna erövrar Kanaan.
Indoiranierna delas i iranier och indoarier.
Den ariska invasionen i Indien.
Den ariska folkvandringen in i Iran.
Assyrien enas 1276 f.Kr..
Aten grundas 1235 f.Kr..
Indierna utvecklar kastsystemet.
Äldsta kända grekiska skriften (från 1300-talet f.Kr.).
Segel börjar användas på båtar.

Personer 
Zarathustra, forniransk filosof, diktare och religionsstiftare
Hammurabi, kung av Babylon.
Akhenaton, Ramses II, egyptiska faraoner.
Salmanaser, enar Assyrien 1276 f.Kr.
Saul, judarnas konung.
Mose.

Externa länkar