kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Allmänintresse

Allmänintresse avser något som är viktigt ur ett samhällsperspektiv. Det kan förklaras som information som medborgarna har ett berättigat intresse av att få ta del av, något som är viktigt och kopplat till ett samhällsintresse. Det avser medborgarnas rätt till information och uppgifter så att de kan ta ställning i samhällsviktiga frågor.

Allmänintresse ska inte förväxlas med allmänhetens nyfikenhet, vilken ibland åberopas för att försvara namnpubliceringar och andra personuppgifter i reportage om misstänkta brott även i fall där allmänintresse saknas.

Motsatsen till allmänintresse är särintresse. Särintresse är ett mer hanterbart begrepp då det inte utgår från den subjektiva föreställningen att det finns en objektiv vilja utan från den objektiva föreställningen att det finns mindre och större subjektiva viljor.

Allmänintresse inom journalistik 
Allmänintresse avser ett legitimt intresse från samhället och allmänheten och avser medborgarnas rätt till information och uppgifter så att de kan ta ställning i samhällsviktiga frågor.

Enligt Pressombudsmannen Ola Sigvardsson ska allmänintresse inte förväxlas med nyfikenhet, och man ska vid en analys av allmänintresset fråga sig "Är detta viktigt ur ett samhällsperspektiv, eller något som är kul att veta?". Publicistklubbens ordförande Björn Häger skrev 2016 om skillnaden mellan intresse och intresserad: "Namn publiceras när det föreligger allmänintresse. Vilket inte betyder att man ska publicera bara därför att allmänheten kan vara intresserad."  

Ordet allmänintresse missbrukas ibland vid mediers argumentation för att försvara en namnpublicering och andra personuppgifter i reportage om misstänkta brott eller andra spektakulära händelser, vilket enligt yttrandefrihetsexperten Nils Funcke i många fall saknar allmänintresse. Ett sådant påstått allmänintresse kan istället handla om ett särintresse hos publicisten att få ekonomisk vinning genom exempelvis en tillfällig upplageökning vid publicering av uppgifterna på grund av allmänhetens nyfikenhet. I många fall saknas det allmänintresse för en namnpublicering men för samtidigt med sig de problem och risker som en namnpublicering innebär.

Vid en namnpublicering ska utgivaren väga allmänhetens behov av informationen mot de publicitetsskador som uppstår för den vars namn publiceras.

Källor
 Nationalencyklopedin, 1989
 Nationalencyklopedins ordbok, 1996

Fotnoter

Anmärkningar

Referenser 

Politiska termer
Pressetik
Massmedia
Journalistik
Integritet
Billy Gibbons

William Frederick "Billy" Gibbons, född 16 december 1949 i Houston, Texas, är en amerikansk musiker (sångare och gitarrist) i bandet ZZ Top.

Billy Gibbons har samarbetat med många band och musiker genom sin långa karriär. Några gästframträdanden är som gitarrist och sångare med BB King på låten Tired of Your Jive, sångare på Kid Rocks Hillbilly Stomp med mera. Gibbons medverkar även på låten Burn the Witch med Queens of the Stone Age.

Källor
Happy Birthday, Billy Gibbons of ZZ Top!

Amerikanska gitarrister
Musiker från Houston
Födda 1949
Levande personer
Män
Dusty Hill

Joseph Michael "Dusty" Hill, född 19 maj 1949 i Dallas, Texas, död 28 juli 2021 i Houston, Texas, var en amerikansk musiker, basist och låtskrivare i rockbandet ZZ Top. Han startade bandet 1969 tillsammans med trummisen Frank Beard, som han tidigare spelat med i American Blues, och gitarristen och sångaren Billy Gibbons. Hill valdes in i Rock and Roll Hall of Fame som medlem av ZZ Top 2004.

Karriär 
Hill, hans bror Rocky Hill, och kommande ZZ Top-trummisen Frank Beard spelade tidigt tillsammans i de lokala banden The Warlocks, The Cellar Dwellers och American Blues. Från 1966 till 1968 spelade American Blues i Fort Worth och Houston. År 1969 blev Hill medlem i ett coverband till det brittiska bandet The Zombies tillsammans med Beard.

År 1968 bestämde sig bandet för att lämna Dallas och flytta till Houston. Vid denna tid ville dock Rocky Hill fokusera mer på "vanlig blues", medan Dusty ville spela mer bluesrock. Rocky lämnade bandet och Dusty och Beard flyttade till Houston, där de började spela med gitarristen och sångaren Billy Gibbons och således bildade ZZ Top. Hill spelade bas och keyboards, och var andresångare.

Film 
Hill medverkade i filmerna Tillbaka till framtiden del III, Mother Goose Rock 'n' Rhyme, WWE Raw och Deadwood, och som sig själv i ett avsnitt av King of the Hill, där Hank Hill sägs vara Dustys kusin. Hill gjorde även framträdanden i The Drew Carey Show som sig själv, då han provspelade för en plats i Drews band, men fick nobben på grund av sitt långa skägg.

Privatliv 
Hill diagnostiserades med Hepatit C 2000, och ZZ Top fick då avbryta sin europaturné. Hill fortsatte arbeta 2002.

Hill valdes in i Rock and Roll Hall of Fame som medlem av ZZ Top 2004.

Död 
Den 28 juli 2021 avled Hill  i sitt hem i Houston, Texas. Hans död tillkännagavs av bandmedlemmarna Billy Gibbons och Frank Beard.

Referenser

Noter

Webbkällor
Dusty Hill | Allmusic

Externa länkar 

Amerikanska basister
Amerikanska rockmusiker
Amerikanska låtskrivare
Amerikanska musiker under 1900-talet
Amerikanska musiker under 2000-talet
Musiker från Dallas
Födda 1949
Avlidna 2021
Män
Carl Sandberg (arkivarie)

Carl Sandberg, född 3 maj 1798 i Norra Sandsjö socken, nuvarande Sävsjö kommun, i Jönköpings län, död 7 mars 1879 i Stockholm, arkivarie, samlare av historiska handlingar. 

Sandberg blev redan vid nio års ålder tvungen att lämna sitt föräldrahem för att själv söka förvärva sitt uppehälle. 1815 erhöll han anställning på häradsskrivarkontoret i Kinds och Redvägs fögderi, och 1823 fick han medfölja sin gynnare, den inflytelserike ledamoten av bondeståndet Anders Danielsson, till Stockholm samt blev genast antagen till e. o. kammarskrivare i Kammarkollegium. Där avancerade han 1839 till kamrerare i arkivkontoret, och 1876 erhöll han avsked med pension. 

Som sekreterare tjänstgjorde Sandberg i den skattekommitté, som tillsattes efter 1830 års riksdag, och i den 1846 tillsatta skatteförenklingskommittén. 1853 utsågs han till medlem av kommittén för undersökning av städernas beskattning. Sandberg avslog 1877 kallelsen till fil. hedersdoktor vid Uppsala universitets jubelfest. 

På sin post i Kammararkivet hade han tillfälle att inhämta noggrann kännedom om källorna till vårt finansväsens historia och att vid studier däri biträda andra forskare. Samtidigt upplade han däri särskilda samlingar, bestående dels av handlingar, hämtade ur arkivet, dels av egna anteckningar. En del av dessa samlingar inlöstes av staten 1856 för 5 000 riksdaler, varjämte för deras vård och kompletterande ett årligt anslag av 500 riksdaler beviljades till och med 1867. Samlingarna, som senare tyvärr inbundits trots sitt disparata innehåll, kallas Sandbergska samlingen och förvaras i Kammararkivet i Riksarkivet.

Källor

Svenska arkivarier
Personer från Norra Sandsjö socken
Födda 1798
Avlidna 1879
Män
Kammararkivet

Kammararkivet (även förkortat KA) är svenskt arkiv bestående i huvudsak av handlingar genererade i den kungliga kammaren (från ca 1540) och senare Kammarkollegiums (bildat 1634) verksamhet. Arkivet införlivades 1922 organisatoriskt med Riksarkivet.

Samlingar
Kammararkivet omfattar omkring 8 000 hyllmeter handlingar. I arkivet finns länsräkenskaper med verifikationer (jordeböcker, mantals- och taxeringslängder med mera) från 1530-talet till och med 1895. De äldsta av dessa är de så kallade landskapshandlingarna. Dessutom förvaras där bland annat reduktionsarkiven, en del av Hedvig Eleonora av Holstein-Gottorps livgedingsarkiv samt ett stort antal räkenskapsserier, vilka efter granskning i Kammarrättens revisionsavdelning blivit överlämnade till arkivet. Vad de äldre partierna angår, har samlingarna inte sällan splittrats mellan Riksarkivet och Kammararkivet. Under 1800-talet införlivades även två av kommerserådet Bernhard Emanuel Rosenblad och kamreraren Carl Sandberg bildade samlingar av historiska handlingar.

Historik

Lokaler
Före Slottsbranden 1697 förvarades Kammararkivet på Stockholms slott. Samlingarna skonades från eldskada, även om oordning uppstod. Därefter förvarades arkivet i Kungshuset (Wrangelska palatset) och till mindre delar i Oxenstiernska huset och Logårdsvalvet. Wrangelska palatset eldhärjades i Riddarholmsbranden 1802. 1806 flyttades handlingarna till den då nyinredda lokalen på nedre botten på det efter branden nyuppförda Kammarrättens hus på Riddarholmen fram till 1969, året efter det övriga Riksarkivets överflyttning till nya lokaler på Kungsholmen.

Skador

Genom Riddarholmsbranden och ytterligare en i början av 1800-talet inträffad eldsvåda blev stora delar av såväl Kammarkollegiets egna arkivalier som av det egentliga Kammararkivet skadade. Genom bristande vård under en del av 1800-talet - vissa arkivalier användes då bland annat till förladdning vid arméns skjutövningar - har arkivet sedermera lidit ytterligare förluster. Sedan riksdagen därtill beviljat särskilt anslag, har arbetet med ordnande av arkivets handlingar fortgått från och med 1898 och var 1910 i det närmaste fullbordat.

Organisation
Kammarens handlingar handhades i äldre tider av s.k. "kistedrängar" och "kisteaktare". Kammararkivets samlingar sammanfördes omkr. 1617 av Bengt Ingolfsson, hvilken från och med nämnda år till sin död (1662) tjänstgjorde som det då nybildade arkivets föreståndare ("inspector archivi"). Även hans efterträdare benämndes "inspektörer" till och med 1838. 1839-1879 sköttes arkivet av en kamrerare. Därefter kom det fram till införlivandet med Riksarkivet att förestås av en arkivarie, medan ett kammarråd utövade tillsynen över ärendenas gång där. Enligt Kammarkollegiets instruktion av 26 maj 1909 ålade det arkivarien att bland annat verkställa undersökningar och avge yttranden i ärenden som remitteras till honom från kollegiet, liksom att, i den mån övriga tjänstegöromål medger detta, på enskilda personers begäran verkställa undersökningar.

Referenser

Källor

Referenser 

Riksarkivet (Sverige)
Ugglan
Sampo

Sampo är i finsk mytologi (se Kalevala) ett slags magisk artefakt, smidd av Ilmarinen, men exakt vad det var vet man inte. Sampo har tolkats på många sätt: en världspelare eller ett världsträd, en kompass eller ett astrolabium, ett bysantinskt mynt, en dekorerad Vendel-sköld, en kristen relik osv. I Kalevala, tolkade Lönnrot det som en kvarn som producerade mjöl, salt och guld utan råvaror. Världspelarhypotesen, som ursprungligen utvecklades av religionshistoriker Uno Harva och lingvist Eemil Nestor Setälä i början av 1900-talet, är den mest accepterade.

I den utvidgade andra versionen av dikten smids Sampo av Ilmarinen, en legendarisk smed, som en uppgift som bestämts av Pohjolas härskarinna, häxdrottningen Louhi, i utbyte mot hennes dotters hand. Senare stjäl Louhi Sampo men Väinämöinen och Ilmarinen beslutade att ta sig in i hemlighet och hämta det. På båtfärden mot norr plockar de även upp Lemminkäinen. När Louhi upptäcker att Sampo är borta följer hon efter hjältarna och det under striden till sjöss sjunker den ner i havet tillsammans med Väinämöinens kantele.

Bildgalleri

Referenser 

Kalevala
Tuareger

Tuareger är en afrikansk etnisk grupp eller ett stamförbund som traditionellt levt som nomader i Sahara.

De tillhör berberna, men har en distinkt dialekt. Tuaregerna kallas ibland "det blå folket", efter sina indigofärgade mantlar och turbaner, vilka har en tendens att färga av sig på huden. Tuaregerna kallar sig själva Kel Tamasheq ("de som talar Tamasheg") eller Kel Tagelmust ("De beslöjade"). Bland tuareger bär vuxna män alltid slöja (tagelmust) och de visar bara ansiktet för den närmaste familjen. 

Tuareger är matrilinjära och kvinnorna anses ha en betydligt bättre och starkare ställning än bland grannfolken. Samhället är strikt indelat i följande klasser i ordningen från högst till lägst:
 Adliga
 Skattskyldiga vasaller
 Livegna
 Hantverkare

Ahaggar
Adlig heter på berberspråket ahaggar. Begreppet "ahaggar" har också givit upphov till det geografiska områdesnamnet Ahaggar. Det är ett område i Saharas bergstrakter, där den största delen av befolkningen är tuareger.

Kuriosa 

 Biltillverkaren Volkswagen har en SUV som heter Touareg (ibland vardagligt förvanskat till Tuareg).

Referenser

Externa länkar 

Etniska grupper i Niger
Etniska grupper i Mali
Sahara
Berber
Hemtextilier

Hemtextilier är trots sitt namn inte begränsat till de textila produkter som finns i hemmen, utan omfattar till exempel alla slags sängkläder oavsett var de används (på sjukhus, hotell och boendeanläggningar). Samma gäller för bordsdukar, löpare, servetter, handdukar och så vidare Det är således inte platsen i sig som är avgörande för vad som ingår i begreppet, utan mer arten av användningsområde. Kyrkotextilier ingår till exempel inte i begreppet, även om där också finns dukar.

Till gruppen hör även inredningstextilierna vars nytta i huvudsak är estetisk, såsom möbeltyger, överdrag, väggbonader, gardiner, kuddvar, mattor, textila konstverk.

Hemtextilier
Inredningstextilier

Inredningstextilier är de textila produkter vars nytta i huvudsak är estetisk, såsom möbeltyger, överdrag, väggbonader, gardiner, kuddvar, mattor, textila konstverk.

Till gruppen hör inte de övriga hemtextilier som är mer renodlade bruksföremål, till exempel handdukar och sängkläder, vars huvudsakliga nytta är dess användningsområden.

Textila produkter
Lurö

Lurö är en ö i mellersta Vänern och ingår i Lurö skärgård i Eskilsäters socken i Säffle kommun.

Vänerns skärgård är Europas största insjöskärgård, och Lurö ligger på gränsen mellan Dalbosjön i väster och Värmlandssjön i öster med åtta mil till Vänersborg och lite längre till Kristinehamn. Från Värmlandsnäs finns dagliga båtförbindelser men ingen reguljär trafik från Västergötland. Lurö består av vad som tidigare var tre öar: Lurön, Kjellbergsön och Husön. Vid högt vattenstånd kan dock de tre öarna åter skiljas åt vid de smala näs som sammanbinder dem. Viken mellan öarna kallas Maren, den har under 1900-talet sakta växt igen alltmer.

Ön har varit bebodd sedan järnåldern, och odling har ägt rum fram till mitten av 1950-talet. 1989 gjordes arkeologiska utgrävningar som visade att ruinen på ön är lämningar från en romansk absidkyrka från 1100-talet. Munkar på pilgrimsfärd till Trondheim rastade på Lurö. Dessutom, tror arkeologer och kyrkohistoriker, att där också funnits ett kloster på ön. Av ett tidigare tegelbruk finns bara lämningar kvar. 1916–1938 fanns en skola på Kjellbergsön.

Ön är till stor del privatägd av två släkter; en bofast familj finns kvar året om. Övriga bor där bara på sommaren. Fyren på ön, Stånguddenas fyr som byggdes 1864, är numera automatiserad. I fyrvaktarens jobb ingick fram till 1981 – då SMHI satte in en automatisk station – rapport av väder morgon och kväll. Stationen är nu tagen ur bruk. 

Elektricitet installerades inte på ön förrän 1959, men redan 1931 blev den uppkopplad till telefonnätet. På ön finns inga vägar utan bara stigar. Kor och får fraktas till ön på sommarbete för att ge ett öppet landskap. På ön finns rådjur, som simmat över. Älgar simmar också över för betets skull, men stannar inte kvar. 

En dramatisk händelse inträffade 1963 när Göta kanal-båten Diana gick på grund och 68 personer fick räddas över till ön och inkvarteras tills de kunde hämtas av räddningsbåten Hjalmar Branting. Många av dem var amerikaner och äldre människor, men ingen blev skadad. På den tiden fanns inga räddningsflottar. Båten fick slagsida och drev av grundet och fick i sjunkande tillstånd bogseras in till en grund vik.

På Lurö finns parningsstation för det nordiska biet Apis m. mellifera.

Se även 
 Värmlandsnäs
 Eskilsäters socken

Referenser

Vidare läsning

Öar i Vänern
Värmlands öar
Textilt konsthantverk

Textilt konsthantverk eller textilkonst är konstnärligt utformade textila produkter, till skillnad från rena bruksföremål i textil. Ett exempel på textilt konsthantverk är gobelänger.

Skapare av textilt konsthantverk kallas i modern tid textilkonstnärer.

Gränsen mellan hemslöjd och konsthantverk är svår att dra, i synnerhet bland utövarna själva. Vad som hör till hemslöjd respektive konsthantverk har ingen vedertagen definition, men det är inte ovanligt att hemslöjdsproducenter gärna ser sina produkter som konsthantverk. Däremot kan det anses tillhöra undantagen att högskoleutbildade konsthantverkare kallar sina alster hemslöjd.

Bilder

Källor

Externa länkar
Posten gav 16 augusti 2012 ut frimärken med textila verk av fem textilkonstnärer,  Märta Måås-Fjetterström, Viola Gråsten, Lennart Rodhe, Laris Strunke och Teresa Oscarsson. Verken visar bredden i svensk textilkonst.

Textilier
Konsthantverk
Heimdall (olika betydelser)

Heimdall, Heimdal eller Hejmdal kan syfta på:

 Heimdall – en fornnordisk gud
 Heimdal (datasäkerhet) – en implementation av Kerberos 5
 Heimdall (datorspel)
 Heimdall (veckotidning) – en svensk tidning
 Försäkrings AB Heimdall – ett svenskt företag
 Sällskapet Heimdall – ett sällskap i Malmö
 Heimdall Crag – ett berg i Australien
 Heimdal, Trondheim – en stadsdel
 Heimdal, Umeå – ett kvarter i Umeå
 Heimdal Gletscher – en glaciär i Grönland
 Heimdal (lotsbåt) – en lotsbåt, som byggdes 1932 på Ringens varv i Marstrand
 Heimdal (oljefält) – ett av de tidigast funna oljefälten i Nordsjön
 Heimdal (ungdomsförbund) – Nationalgodtemplarordens ungdomsförbund
 Föreningen Heimdal – en studentförening i Uppsala
 Tidskriften Heimdal – deras tidskrift
 Mount Heimdal – ett berg i Kanada
  – ett vrak
  – en svensk militär transportfärja
 Hejmdal – en dansk tidskrift, även Heimdal
 3990 Heimdal – en asteroid
Gaffel (olika betydelser)

Gaffel kan avse:

  Gaffel – ett verktyg som används för att äta
 Högaffel – ett handredskap för att flytta hö eller mindre höbalar inom jordbruket
 Gaffelsegel – en del av riggen på ett segelfartyg eller en segelbåt
 Gaffelkäpp – ett stöd som användes för att hålla upp musköter vid skjutning
 Gaffel (cykel) – hållaren av fram- och bakhjul på en cykel
 Gaffel (schack) – en schackterm
 Olivgaffel - en plockgaffel för livsmedel
Elegi

Elegi kan avse:

 Elegi (poesi) – inom poesin och musiken ett melankoliskt och vemodigt sörjande
 Elegi (musikgrupp) – ett svenskt new waveband bildat 1980
 Elegi (sång) – titeln på en låt och singel av Lars Winnerbäck
 Elegi – en dikt av Werner Aspenström
 Elegi – en dikt av Tomas Tranströmer

Se även
 ''Elegia – flera betydelser
Lärft

Lärft är tätvävda tyger i tuskaft, främst vita linnetyger, men även bomullstyger.

Förr kallades enkla stadiga vita bomulls- och linnetyger för lärft. Dessa vävdes ofta en aln breda och syddes sedan ihop vid stadkanten för att bli lakan. Lärft användes förr gärna på baksidan av kartor för att stabilisera dessa.

Slaglärft är en ålderdomlig benämning på kanvas.

Alicialärft är en bomullsvara som genom behandling med syra ges en glatt och sval yta som liknar linnets.

Källor
 Nationalencyklopedin om lärft

Linnetyger
Bomullstyger
Tyger i tuskaft
Malesien

Malesien (på albanska Malësia, på serbokroatiska Malesija) är ett område i sydvästra Montenegro, vid gränsen till Albanien. Malesien kommer från albanskans Malë i Zi som motsvarar namnet Montenegro, "svart berg". Malesien var en del av det så kallade Stormalesien, Malësia e Madhe, som också bestod av norra Albanien. Landskapet har de högsta bergen på Balkan.

När Balkan blev invaderat av osmanerna flyttade albanerna upp i de malesiska bergen, och kämpade därifrån emot den erövrande makten. År 1912 blev Malesien självständigt från osmaner och slaver, men detta varade inte länge. Den jugoslaviska staten försökte assimilera maleserna till den slaviska kulturen och folket genom förtryck, bland annat genom att tvinga dem byta efternamn. Många maleser flyttade till USA men det har på senare tid blivit en malesisk återfödelse i området och befolkningsiffrorna i området har ökat. Maleserna behöll i stort sin katolska tro och sina albanska traditioner även efter den osmanska tiden.

Montenegros geografi
Lushnja

Lushnja (även Lushnjë) är ort och kommun i Fier prefektur i Albanien,  80 km norr om Albaniens huvudstad Tirana. Staden har 50 000 invånare. Lushnja har goda vägförbindelser med huvudstaden och övriga städer i omgivningarna. 
Lushnja är en hamnstad och en viktig turistort. De två största attraktionerna är kyrkan i Ardenica och den 12 km långa stranden Divjaka (Divjakë).

Från Lushnja kom den legendariska sångerskan Vaçe Zela (1939-2014).

Externa länkar 

Orter i Fier prefektur
Albaniens kommuner
Dhërmi

Dhërmi är en stad i distriktet Vlora i Albanien, belägen vid en djup vik av Joniska havet. Piraternas grotta i Dhërmi är en naturlig grotta som blev känd genom en bok författad av Petro Marko och en film med samma titel. Man kan se grottan från såväl hav som land.

Externa länkar 

Orter i Vlorë prefektur
Llogara

Llogara är en nationalpark i staden Vlorë på Albaniens enda halvö, Karaburun. Parken har vackra berg och fin utsikt över havet. Bergsbestigning och fallskärmshoppning är aktiviteter som utövas i Llogara.

1989 inträffade här olyckorna i Llogara som ses som de hittills värsta i Albaniens historia.

Källor

Noter

Externa länkar 
 Turist Info - Llogora
 Albania Open

Nationalparker i Albanien
Trasväv

Trasväv var föregångaren till trasmattorna som kom efter 1860-talet då linnelumpen inte längre behövdes till papperstillverkningen. Trasväven bestod, liksom trasmattan senare, av rivna eller klippta tygtrasor, men användes till underlakan eller täcken i sängen.

Vävning
Ksamili

Ksamili (på albanska även Ksamil, grekiska: Εξαμίλιο, Eksamilio) är en ort i distriktet Saranda i Albanien, strax söder om staden Saranda på vägen till Butrint. Staden ligger i ett viktigt turistområde som är känt för sina kullar som sluttar ner mot Joniska havet och för de små öarna utanför kusten. I området odlas citrusfrukter och oliver. 
Den största attraktionen är Ksamiliöarna, där färska skaldjur restauranger är belägna och som lätt kan nås med båt från Korfu, Grekland. Stranden i Ksamili är bland de renaste i Albanien.

Externa länkar 
 http://albania-hotels.edialtour.com/index/index/gj/gj2
 http://www.tripadvisor.se/ShowUserReviews-g303165-d1060105-r133151860-Ksamil_Village-Sarande.html

Orter i Vlorë prefektur
Tråckling

Tråckling är en söm med långa glesa stygn som används för att tillfälligt göra en fåll eller sammanfogning av textilier, antingen för att underlätta långtidsförvaring utan risk för repning av tyget, eller för att möjliggöra en provning utan användning av knappnålar.

Sömnad
Ardiaei

Ardianer (vanligen benämnd Ardiaei, på latin även Vardiaei och Vardaei, på engelska förekommer Ardiaeans och Ardians, på albanska ardianët, på svenska även ardianerna, enligt Dick Harrison ardiaeerna, Nordisk familjebok, Uggleupplagan, uppger vardéerna) var under antiken en av de mäktigaste stammarna i Illyrien. Andra mäktiga stammar vid samma tid var dardanerna och autariaterna. Ardianerna var bosatta i dagens Montenegro. De hängav sig åt sjöröveri och behärskade vid en tid hela Adriatiska havet. Den ardianske kungen Agron dog 232 f.Kr. i Scodra.

Enligt Polybios (203–120 f.Kr.) underkuvades de av romarna, medan de enligt Appianos (95–165 e.Kr.) underkuvades av autariaterna, en annan illyrisk folkstam med sjöfartsmakt. Enligt Livius underkuvades de av konsul Fulvius Flaccus.

De ansågs vara storsupare i jämförelse med hellenerna: ovannämnde Agron dog av alkoholförgiftning vid firandet av segern vid Medion över Aitoliska förbundet.

Stamnamnet Ardiaei kan vara besläktad med latinets ardea, som betyder häger, som är en symbol för totemism.

Bland albaner existerar mansnamnet Ardian (r före d, jämför Adrian) som kommer från denna antika folkstam.

Källor

Noter 

Illyrer