1936

1936 (MCMXXXVI) var ett skottår som började en onsdag i den gregorianska kalendern.

Händelser

Januari 
 1 januari
 Ljungby får stadsprivilegium.
 Dansfilmen Top Hat med Fred Astaire och Ginger Rogers har biopremiär i Sverige .
 8 januari – Enligt rapport till Medicinalstyrelsen finns det 13 spetälska i Sverige .
 Iran inleder reformprogrammet Kashf-e hijab, med målet att avskaffa slöjan, som ett led i sin moderniseringspolitik. 
 13 januari – Den amerikanska långfilmen Anna Karenina, med Greta Garbo i titelrollen, har biopremiär i Sverige .
 16 januari – Den svenska stiftelsen Solstickan bildas. Överskottet på försäljning av tändsticksaskar med etikett ritad av Einar Nerman skall gå till kroniskt sjuka barn och gamla .
 20 januari – Vid Georg V:s död efterträds han som kung av Storbritannien av sin son Edvard VIII.  Den 11 december samma år abdikerar han, för att kunna gifta sig med sin älskarinna Wallis Simpson.
 23 januari – Kvarngatan 6 i Stockholm var adressen där tårgas användes för första gången för att oskadliggöra en dubbelmördare som barrikaderat sig i en lägenheten. Tårgasen, bromaceton, sprutades in i lägenheten med hjälp av en insektsspruta försedd med gummislang som stoppades in i nyckelhålet. Man bröt sig sedan in i lägenheten, men dubbelmördaren hade skjutit sig och avled på väg till sjukhuset.

Februari 

 5 februari –  Charlie Chaplins långfilm Moderna tider har biopremiär i USA .
 6 februari – De 4:e olympiska vinterspelen invigs i Garmisch-Partenkirchen, med de första olympiska tävlingarna i alpin skidåkning som nyhet .
 15 februari – I Berlin presenteras Adolf Hitler den första Volkswagenbilen på en bilutställning. Bilmodellen byggs på uppdrag av Adolf Hitler .
 16 februari – De spanska vänsterpartierna, som gått samman i "folkfronten", skördar stora valframgångar och kan bilda spansk regering .
 18 februari – Lee Falks tecknade serie "Fantomen" publiceras för första gången i New York Journal .
 26 februari – Volkswagenfabriken öppnas i Tyskland.
 29 februari – Den abessinska nordarmén på 25 000 man krossas under Italiens offensiv .

Mars 
 7 mars – Tyskland återtar demilitasierade Rhenlandet i strid med Versaillesfreden  och Adolf Hitler förklarar Locarnopakten från oktober 1925 upphävd .
 10 mars – Storbritannien ökar militäranslagen .
 Mars – I Sverige bildas "Hembiträdesföreningarnas samarbetskommité" på initiativ av Hanna Grönvall .

April 
 1 april – Österrike inför allmän värnplikt .
 2 april – Elektrifieringen av norra stambanan är klar i och med att sträckan Bollnäs–Ånge öppnas för elektrisk trafik .
 15 april – Charlie Chaplins film Moderna tider har svensk premiär i Stockholm .
 20 april – Upplopp utbryter bland araberna i Palestina, som protesterar mot talrik judisk invandring . Flera personer dödas .
 28 april – 16-årige Faruk blir kung av Egypten .
 April – Anna Haijby skriver till Stockholms rådhusrätt och begär skilsmässa, eftersom hon hävdar, att hennes man Kurt har varit otrogen med svenske kungen, Gustaf V.

Maj 

 2 maj – Hovfunktionärer kallar till krismöte, vilket leder till Haijbyaffären, då det svenska hovet 1936-1947 betalar 250 000 kronor till Kurt Haijby, för att han inte skall avslöja något.
 5 maj – Italienska soldater går in i Addis Abeba .
 9 maj – Efter att Italien formellt annekterat Abessinien förklarar Benito Mussolini kriget avslutat .
 12 maj
 Sanktionerna mot Italien upphävs .
 Ormsjöolyckan i södra Lappland kräver 14 timmerflottares liv då deras motorbåt kapsejsar.
 21 maj – Sveriges riksdag beslutar att den obligatoriska 6-åriga folkskolan i Sverige skall förlängas med ett läsår .
 23 maj – Stockholms första reguljära flygplats på land invigs i Bromma  av kung Gustaf V .
 Maj – LO och SAF inleder förhandlingar i Saltsjöbaden.

Juni 
 9 juni – Aerotransports Fokkerplan "Lappland" störtar strax efter start på Bulltofta flygfält, 12 skadas och en person omkommer.
 11 juni – Den svenska riksdagens borgerliga majoritet fattar över huvudet på den socialdemokratiska regeringen beslut om förstärkning av det svenska försvaret, vilket får den svenska regeringen att avgå . Grundutbildningstiden ökar från 90 till 150 dagar och Försvarsstaben, överbefälhavarens ledningsorgan i fred, bildas.
 13 juni – Den borgerliga oppositionen i Sveriges riksdag fäller ett förslag om dyrortsgruppering av de svenska pensionerna .
 15 juni – Den svenska socialdemokratiska regeringen avgår  efter de båda händelserna 11 och 13 juni.
 19 juni
 I New York vinner Max Schmeling, Tyskland mot Joe Louis, USA på KO i 12:e ronden under kampen om världsmästartiteln i tungviktsboxning, vilket nazisterna i Tyskland hälsar med jubel som ett "bevis för den ariska rasens överlägsenhet över den svarta" .
 Sveriges statsminister Per Albin Hansson avgår och efterträds av Axel Pehrsson-Bramstorp i en ren bondeförbundsregering med mycket smalt parlamentariskt underlag. Denna regering sitter i endast några månader, i avvaktan på höstens val, och kallas för "Semesterregeringen" .
 Salaligan rånar bankbudet Elon Pettersson på avlöningskassan från Strå kalkbruk, varvid han skjuts med flera skott. Detta blir Salaligans sista mord.
 22 juni – Lantbrukaren Albert Johansson och hans son Thure finner ett bevarat 1300-talslik vid gården Bocksten i Rolfstorp i Halland. Fyndet, som ger en god bild av 1300-talets klädedräkt, ställs ut på Varbergs museum och blir känt som Bockstensmannen.
 24 juni – Tre medlemmar ur Salaligan, bland annat 28-årige ledaren Sigvard Tuneman, grips efter fem mord  som är ouppklarade . Bland annat har de skjutit ner och rånat ett bankbud i trakterna kring Sala, morden har begåtts från 1930 och framåt .
 26 juni – Salaligan arresteras.
 28 juni – Italiensk-abesinska kriget slut .

Juli 

 13 juli – De spanske politikern José Calvo Sotelo mördas.
 18 juli – Francisco Franco och andra generaler gör en statskupp mot den nyligen folkvalda vänsterrepublikanska regeringen, och inbördeskrig bryter ut . Kuppen utförs i Spanska Nordafrika .
 20 juli – För första gången i modern tid tänds den olympiska elden på Olympen i Grekland och förs till värdlandet (Tyskland) för de olympiska spelen.
 24 juli – Carl Milles Orfeusgrupp utanför Konserthuset i Stockholm avtäcks .
 26 juli – Den första kapprodden med kyrkbåtar på Siljan hålls.

Augusti 

 1 augusti – De 9:e olympiska sommarspelen öppnas i Berlin .
 4 augusti
 Sven Hedin håller tal vid Berlin-OS.
 Japan slår Sverige med 3-2 i fotbollsturneringen vid olympiska sommarspelen i Berlin , vilket Sven Jerring refererar med "Japaner, japaner, japaner".
 15 augusti – Sverige förklarar sig neutralt i spanska inbördeskriget  och förklarar sig inte vara bundet av NF:s sanktionsbestämmelser.
 24 augusti – Under Trotskijprocessen i Sovjetunionen låter Josef Stalin avrätta 16 tidigare höga partifunktionärer .

September 
 13 september – 74 personer omkommer då ett klippblock störtar rakt ner i Loensjön i Norge, och en flodvåg utlöses som spolar bort byarna Bødal och Nesdal .
 20 september – Vid det svenska valet till Andra kammaren får socialdemokraterna 49,5% av rösterna . Nazisterna gör sitt bästa val i Sverige någonsin med 0,7%.
 28 september – SAP under ledning av Per Albin Hansson bildar koalitionsregering med Bondeförbundet efter socialdemokratiska framgångar i svenska valet .
 29 september – SJ:s generaldirektör Axel Granholm drar samman de sista rälsbitarna på Inlandsbanan

Oktober 
 22 oktober – I Spanien bildar antifascistiska frivilliga från hela Europa bridgader mot Francisco Franco .
 23 oktober – Tyskland och Italien stöder Francisco Franco med "frivilliga" och vapen .
 24 oktober – Tyskland erkänner det italienska kejsardömet Abessinien .
 25 oktober – Adolf Hitler och Benito Mussolini tillkännager axeln Rom–Berlin.

November 
 1 november – Militäralliansen Rom–Berlin proklameras .

 3 november – Demokraten Franklin D. Roosevelt vinner presidentvalet i USA  före republikanen Alf Landon.
 19 november – Birger Furugårds nazistparti Svenska Nationalsocialistiska partiet upplöses. Medlemmarna uppmanas ansluta sig till det av Sven-Olov Lindholm ledda Nationalsocialistiska arbetarpartiet .
 25 november – Adolf Hitler och Benito Mussolini bildar en pakt i Berlin om "gemensamt motstånd mot världskommunismen" .
 28 november – 1937 års psalmbok börjar användas i Sverige .
 30 november – På Evert Taubes initiativ bildas samfundet "Visans vänner" i Sverige .

December 
 8 december – Den svenske journalisten Barbro Alvings (Bang) ögonvittnesskildringar från spanska inbördeskriget börjar publiceras i DN .
 9 december – 14 personer omkommer vid flygolycka i London .
 10 december – Eugene O'Neill från USA blir förste renodlade dramatiker som får Nobelpriset i litteratur .
 11 december – Edvard VIII abdikerar från den brittiska tronen för att kunna gifta sig med den frånskilda amerikanskan Wallis Simpson, då reglerna och parlamentet inte godkänner att han förblir kung, om han gifter sig med henne. Han efterträds samma dag som kung av Storbritannien av sin bror Georg VI.
 16 december – Hovrätten för övre Norrland invigs i Umeå.
 26 december – Filmen Söder om landsvägen med Edvard Persson har premiär på biografen Astoria i Stockholm .

Okänt datum 
 Den svenska förenings- och förhandlingsrätten lagfästs, varvid även tjänstemän får lagstadgad förhandlingsrätt.
 Bertil Ohlin ger ut skriften Fri eller dirigerad ekonomi där principerna för socialliberalismen skisseras, vilken i princip innebär den kommande tidens ekonomi i Sverige.
 De första svenska barnrikehusen färdigställs. De är hyreshus för barnfamiljer med små inkomster.
 Den svenska lantarbetstidslagen stiftas och gäller för jord- och trädgårdsbruk där en eller flera arbetare förutom lantbrukarens familj är stadigvarande sysselsatt. Arbetsdagens och -veckans längd inom jord- och trädgårdsbruk regleras i denna lag.
 Den svenske tenoren Jussi Björling slår igenom internationellt som Rodolphe i La Bohème i Wien.
 Höganäs stad får stadsprivilegium.
 Den brittiske ekonomen John Maynard Keynes presenterar i boken The General Theory of Employment, Interest and Money sin teori Keynesianismen. Teorin innehåller bland annat idéer om hur en regering ska dämpa konjunktursvängningar.
 Fastighetsanställdas förbund grundas.
 I Sverige bildas Hembiträdesföreningarnas centralkommitté på initiativ av Hanna Grönvall, ordförande för Stockholms hembiträdesförening.
 Lagen om förenings- och förhandlingsrätt i Sverige ger möjligheter för privatanställda tjänstemän att organisera sig .
 Premiär för filmen Intermezzo med Ingrid Bergman, Inga Tidblad och Hasse Ekman .

Födda 
 11 januari – Charles Porter, australisk friidrottare
 12 januari – Muhammed Sayed, indisk politiker.
 13 januari – Margareta Henning, svensk skådespelare.
 23 januari – Axel Fritz, svensk skådespelare.
 28 januari
 Alan Alda, amerikansk skådespelare.
 Ismail Kadare, albansk författare.
 30 januari – Rune Zetterström, svensk operasångare.
 3 februari
 James Bridges, amerikansk regissör.
 Lasse Sarri, svensk regissör, manusförfattare och skådespelare.
 11 februari
 Per Clemensson, svensk författare.
 Sigvard Hammar, svensk journalist i press, radio och TV samt programledare.
 Burt Reynolds, amerikansk skådespelare.
 18 februari – Jean M. Auel, amerikansk författare.
 20 februari
 Roy Beggs, brittisk parlamentsledamot för Ulster Unionist Party.
 Kerstin Widgren, svensk skådespelare.
 22 februari – Henny Moan, norsk skådespelare.
 29 februari
 Jack Lousma, amerikansk astronaut.
 Ingemar Odlander, svensk journalist.
 Henri Richard, ishockeyspelare.
 3 mars – Georg Andersson, svensk socialdemokratisk politiker, kommunikationsminister 1989–1991.
 4 mars – Jim Clark, brittisk racerförare.
 5 mars – Dean Stockwell, amerikansk skådespelare.
 8 mars – Janusz Zakrzeński, polsk skådespelare.
 10 mars – Alfredo Zitarrosa, uruguayansk sångare, trubadur, kompositör, poet, författare och journalist.
 15 mars – Howard Greenfield, amerikansk textförfattare (Oh Carol, Breaking Up Is Hard To Do).
 16 mars – Eva Kotamanidou, grekisk skådespelare.
 17 mars – Thomas K. Mattingly, amerikansk astronaut.
 18 mars
 Elisabeth Falk, svensk skådespelare.
 F W de Klerk, sydafrikansk politiker, president 1989–1994.
 19 mars – Ursula Andress, schweizisk skådespelare.
 22 mars – Edith Grossman, amerikansk översättare
 29 mars – Joseph P. Teasdale, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i Missouri 1977–1981.
 31 mars – Towa Carson, svensk sångare.
 3 april – Karl G Gustafson, svensk skådespelare.
 9 april
 Valerie Jean Solanas, amerikansk feminist och författare.
 Ghassan Kanafani, palestinsk författare, journalist och aktivist.
 14 april – Akwasi Afrifa, ledare för Ghanas militärjunta 1969–1970.
 17 april – Henrik Liljegren, svensk diplomat, talskrivare och författare.
 20 april – Monica Ekberg, svensk skådespelare.
 23 april – Roy Orbison, amerikansk rock-and-roll-sångare.
 29 april – Zubin Mehta, indisk orkesterledare (dirigent) inom klassisk musik.
 1 maj
 Erwin Bischofberger, jesuit, professor och författare.
 Hasse Wallman, svensk kompositör, sångtextförfattare, regissör, manusförfattare, produktionsledare och direktör.
 2 maj – Engelbert Humperdinck, brittisk musiker.
 8 maj – James R. Thompson, amerikansk republikansk politiker och jurist, guvernör i Illinois 1977–1991.
 9 maj – Glenda Jackson, brittisk skådespelare och politiker.
 12 maj – Frank Stella, amerikansk konstnär, målare.
 13 maj – Rafael Campos, dominikansk skådespelare.
 15 maj – Egon Engström, svensk skådespelare.
 17 maj
 Dennis Hopper, amerikansk skådespelare och regissör.
 Lars Gustafsson, svensk författare och filosofiprofessor.
 21 maj – Günter Blobel, amerikansk läkare, Nobelpristagare i fysiologi eller medicin 1999.
 27 maj
 Louis Gossett, Jr., amerikansk skådespelare.
 Birgitta Grönwald, svensk skådespelare.
 4 juni – Bruce Dern, amerikansk skådespelare.
 9 juni – Åke Lundqvist, svensk skådespelare.
 10 juni – Åke Strömmer, svensk sportjournalist.
 11 juni – Helena Brodin, svensk skådespelare.
 12 juni
 Abdel Moneim El-Guindi, egyptisk boxare.
 Nkem Nwankwo, nigeriansk författare.
 14 juni – Irmelin Sandman Lilius, finlandssvensk författare.
 15 juni – William Joseph Levada, amerikansk kardinal.
 18 juni – Denny Hulme, nyzeeländsk racerförare.
 23 juni – Costas Simitis, grekisk regeringschef.
 25 juni – Birgitta Hofgård, svensk skådespelare.
 30 juni – Ann Lundgren, svensk skådespelare.
 2 juli – Harry Barnes, brittisk parlamentsledamot för Labour.
 4 juli – Ralph Abraham, amerikansk matematiker och kaosteoretiker.
 5 juli – Shirley Knight, amerikansk skådespelare.
 6 juli – Stellan Olsson, svensk regissör och manusförfattare.
 7 juli
 Tord Ganmark, svensk barnskådespelare.
 Jo Siffert, schweizisk racerförare.
 10 juli – Anne-Lie Kinnunen, svensk sångerska och skådespelare.
 13 juli – Niels Dybeck, svensk skådespelare.
 14 juli – Robert F. Overmyer, amerikansk astronaut.
 20 juli – Barbara Mikulski, amerikansk politiker, demokratisk ledamot av USA:s senat.
 29 juli – Elizabeth Dole, amerikansk jurist och senator, ordförande för amerikanska Röda Korset.
 31 juli – Boniface Alexandre, president i Haiti.
 1 augusti – Yves Saint-Laurent, fransk modeskapare.
 12 augusti – Kjell Grede, svensk regissör och manusförfattare.
 18 augusti – Robert Redford, amerikansk skådespelare, regissör och filmproducent.
 21 augusti – Wilt Chamberlain, amerikansk basketspelare.
 23 augusti – Henry Lee Lucas, amerikansk mördare.
 24 augusti – Kenny Guinn, amerikansk republikansk politiker, guvernör i Nevada 1999–2007.
 29 augusti – John McCain, amerikansk politiker (republikan), senator 1987-.
 3 september – John Olver, amerikansk demokratisk politiker, kongressledamot 1991-.
 5 september
 John Danforth, amerikansk advokat och politiker, FN-ambassadör 2004–2005.
 Alcee Hastings, amerikansk demokratisk politiker och jurist, kongressledamot 1993-.
 7 september – Buddy Holly, amerikansk sångare.
 9 september – Jerrold Immel, amerikansk kompositör.
 10 september – Peter Lovesey, brittisk kriminalförfattare.
 17 september – Rolv Wesenlund, norsk komiker och skådespelare.
 24 september – Jim Henson, amerikansk dockdesigner, dockspelare, filmproducent, filmregissör och manusförfattare.
 29 september – Silvio Berlusconi, italiensk politiker, Italiens premiärminister 1994 och från 2001.
 30 september – Jim Sasser, amerikansk demokratisk politiker och diplomat, senator 1977–1995.
 1 oktober – Duncan Edwards, engelsk fotbollsspelare.
 4 oktober – Christopher Alexander, österrikisk arkitekt.
 5 oktober – Václav Havel, tjeckisk författare och politiker.
 6 oktober – Ralph Lundsten, svensk kompositör och kortfilmsregissör.
 10 oktober
 Nigel Beard, brittisk parlamentsledamot för Labour.
 Henk Versnel, nederländsk antikhistoriker.
 11 oktober – Charles Fullerton, amerikansk astronaut.
 13 oktober – Donald McHenry, amerikansk diplomat, FN-ambassadör 1979–1981.
 15 oktober – Kari Rydman, finländsk tonsättare.
 16 oktober – Andrej Tjikatilo, seriemördare från Ukraina.
 17 oktober – Dave Hobson, amerikansk republikansk politiker, kongressledamot 1991–2009.
 24 oktober – Bill Wyman, eg. William Perks, basist, medlem i Rolling Stones.
 31 oktober – Michael Landon, amerikansk skådespelare, regissör och sångare.
 1 november – Mimmo Wåhlander, svensk skådespelare.
 3 november – Roy Emerson, australisk tennisspelare.
 4 november – Didier Ratsiraka, president av Madagaskar 1975–1993 och 1997–2002.
 8 november – Edward Gibson, amerikansk astronaut.
 9 november – Bob Graham, amerikansk demokratisk politiker.
 15 november – Wolf Biermann, tysk vissångare och författare.
 18 november
 Hank Ballard, amerikansk sångare.
 Ahmad Yassin, andlig ledare för Hamas.
 28 november – Gary Hart, amerikansk demokratisk politiker, senator 1975–1987.
 4 december – Grace Napolitano, amerikansk demokratisk politiker, kongressledamot 1999-.
 16 december – Katinka Faragó, svensk scripta och filmproducent.
 17 december – Tommy Steele, brittisk sångare.
 25 december
 Ismail Merchant, indisk filmproducent.
 Dharam Singh, indisk advokat och politiker (INC).
 28 december – Jim McDermott, amerikansk demokratisk politiker, kongressledamot 1989-.
 31 december – Siw Malmkvist, svensk populärsångerska.
 Tariq Aziz, irakisk politiker.

Avlidna 
 1 januari – Roger Allin, engelsk-amerikansk politiker, guvernör i North Dakota (1895–97).
 16 januari – Albert Fish, amerikansk seriemördare, pedofil och kannibal, avrättad.
 18 januari – Rudyard Kipling, brittisk författare, nobelpristagare.
 20 januari – Kung Georg V (av Storbritannien och Irland). 
 28 januari – Richard A. Loeb, amerikansk brottsling.
 12 februari – Ibra Charles Blackwood, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i South Carolina (1931–35). 
 16 februari – Roy D. Chapin, amerikansk biltillverkare och politiker.
 20 februari
 Georges Vacher de Lapouge, fransk antropolog.
 Jean-Jacques Winders, belgisk arkitekt.
 27 februari
 Joshua W. Alexander, amerikansk demokratisk politiker, handelsminister (1919–21). 
 Ivan Pavlov, rysk fysiolog och psykolog.
 28 februari – Justus Hagman, svensk skådespelare.
 4 mars – Ruben Liljefors, svensk tonsättare och dirigent .
 9 mars – Sidney Johnston Catts, amerikansk politiker, guvernör i Florida (1917–21).
 10 mars – Harald Andersin, finländsk arkitekt.
 2 april – Gunnar Klintberg, svensk skådespelare, regissör och manusförfattare.
 3 april – Bruno Hauptmann, 37, tysk-amerikansk brottsling och mördare (avrättad).
 7 april – Marilyn Miller, amerikansk skådespelare och dansare.
 8 april – Robert Bárány, ungersk-svensk läkare, nobelpristagare.
 11 april – Richard Yates, amerikansk republikansk politiker, guvernör i Illinois (1901–05).
 18 april – Ottorino Respighi, italiensk tonsättare.
 8 maj – Nils af Ursin, finländsk skolman och politiker.
 10 maj – Hinke Bergegren, svensk socialistisk agitator.
 14 maj – Edmund Henry Hynman Allenby, brittisk general.
 16 maj – Julius Schreck, tysk nazist, SS-Oberführer.
 25 maj – Gustav Holst, brittisk tonsättare.
 4 juni – Joseph Wellington Byrns, amerikansk demokratisk politiker. 
 14 juni – Hans Poelzig, tysk arkitekt.
 18 juni – Maksim Gorkij, rysk författare.
 21 juni – Sophia Bernadotte, svensk friherrinna.
 10 juli – Abraham Berge, norsk politiker och statsminister
 13 juli – José Calvo Sotelo, spansk politiker.
 16 juli – Richard L. Murphy, amerikansk demokratisk politiker, senator (1933-36).
 2 augusti – Louis Blériot, fransk flygpionjär.
 19 augusti
 Federico García Lorca, spansk författare, mördad.
 Oscar von Sydow, svensk politiker och ämbetsman, Sveriges statsminister (från 23 februari–13 oktober 1921).
 31 augusti
 Ossian Brofeldt, svensk skådespelare och sångare.
 William F. Whiting, amerikansk republikansk politiker och affärsman, handelsminister (1928–29) 
 2 september – Charles A. Rawson, amerikansk politiker. 
 13 september – Magnus Johnson, svensk-amerikansk politiker.
 15 september – Svetozar Pribićević, serbisk politiker av kroatisk börd.
 22 oktober – James Couzens, kanadensisk-amerikansk affärsman och politiker.
 24 oktober – Fred Ott, amerikansk skådespelare.
 30 oktober – Harry Graham, brittisk författare
 5 november – Nathan E. Kendall, amerikansk republikansk politiker, kongressledamot (1909–13), guvernör i Iowa (1921–25). 
 19 november – Elijah S. Grammer, amerikansk republikansk politiker och affärsman, senator 1932–1933.
 20 november – José Antonio Primo de Rivera, spansk politiker.
 26 november – Max Schreck, tysk skådespelare.
 30 november – Fred Green, amerikansk republikansk politiker, guvernör i Michigan (1927–31).
 9 december
 Juan de la Cierva, spansk flygpionjär.
 Arvid Lindman, svensk politiker, sjömilitär och industriledare, Sveriges statsminister (1906–11, 1928–30; död i flygolycka).
 20 december – Peter Norbeck, amerikansk republikansk politiker, senator (1921-36).
 27 december – Hans von Seeckt, tysk militär; generalöverste.
 31 december – Miguel de Unamuno, spansk författare och filosof.

 Margaretta Eagar, irländsk barnflicka, verksam i Rysslands kejserliga familj.

Nobelpris  
 Fysik
 Victor Hess, Österrike
 Carl D. Anderson, USA
 Kemi – Peter Debye, Nederländerna
 Medicin
 Sir Henry Dale, Storbritannien
 Otto Loewi, Österrike
 Litteratur – Eugene O'Neill, USA
 Fred – Carlos Saavedra Lamas, Argentina

Referenser

Fotnoter

Externa länkar