kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Juni

Juni är årets sjätte månad i den gregorianska kalendern och har 30 dagar. Den innehåller årets 152:a till 181:a dag (153:e till 182:a vid skottår). Namnet kommer av den romerska gudinnan Juno.

Juni kallades förr i Sverige för sommarmånad eller midsommarmånad (se gammelnordiska kalendern).

Det händer i juni

Högtider 
 Danmark firar sin grundlagsdag den 5 juni.
 Sverige firar Sveriges nationaldag den 6 juni.
 Island firar sin nationaldag den 17 juni.
 Sverige och Finland firar midsommarafton den fredag som infaller mellan 19 och 25 juni och midsommardagen dagen därpå (alltså den lördag som infaller mellan 20 och 26 juni.

Sport

Basket 
 NBA-slutspelet brukar avgöras i juni.

Ridsport 
 Henriksdal Spring Tour, en fristående elittävling i banhoppning arrangeras under två veckoslut på Stall Henriksdal i Sjöbo i Sverige.

Utbildning 
 I Sveriges skolor slutar läsåret, och det blir sommarlov.

Samband 
 Juni börjar aldrig på samma veckodag som någon annan av årets månader, oavsett om det är skottår eller inte.

Referenser

Externa länkar 

Juno
Leopold I av Belgien

Leopold I (tyska Georg Christian Friedrich, franska Georges Chrétien Frédéric, holländska George Christiaan Frederik), född 16 december 1790 på slottet Ehrenburg, Coburg, Sachsen-Coburg-Saalfeld, död 10 december 1865 i Bryssel, var belgarnas kung 1831-1865.

Biografi 
Han var son till Frans Fredrik av Sachsen-Coburg-Saalfeld och Augusta av Reuss-Ebersdorf. Som ung inträdde han i den ryska armén, som han efter en tids bortavaro tillhörde under kriget 1813-16.

Han gifte sig den 2 maj 1816 med Charlotte av England (född 1796, död 4 november 1817), enda barn till Georg IV av Storbritannien, och presumtiv tronarvinge. Prinsessan Charlotte avled dock redan året efter giftermålet i barnsäng. (Hon hade värkar i femtio timmar innan hon födde en dödfödd son; dagen efter förlossningen avled hon till följd av svåra blödningar).

Leopold glömde aldrig sin första hustru, efter vars död han levde kvar i London som privatman. 1828-31 hade han ett förhållande med en ung skådespelerska, Karoline Bauer, som utseendemässigt var en kopia av Charlotte, men avslutade förhållandet då han besteg Belgiens tron.

Leopold fick 1829 förfrågan att bli Greklands kung (Hellenernas kung), men tackade nej. Däremot antog han 1831 (efter belgiska upproret) erbjudandet att bli belgarnas förste kung. Han började sin regering 21 juli 1831, vilket därefter är Belgiens nationaldag.

Som kung anslöt sig Leopold till parlamentarismens grundprinciper. Han hade ett starkt inflytande över europeisk politik (inte minst över systerdottern Viktoria av Storbritannien) och anlitades ofta som medlare och politisk rådgivare.

Efter fjorton år som änkeman gifte han om sig, av politiska och dynastiska skäl, den 9 augusti 1832 med Marie Louise av Orléans (1812-1850), dotter till kung Ludvig Filip I av Frankrike)

Barn
Louis-Philippe Leopold Victor Ernst, född 24 juli 1833, död 16 maj följande år.
Leopold II av Belgien född 1835, död 1909
Filip av Flandern född 1837, död 1905
 Charlotte av Belgien född 1840, död 1927; gift med Maximilian av Österrike, kejsare av Mexiko.

Anfäder

Källor

Externa länkar

 Officiell biografi
 Belgiens kungahus
 Hertighuset Sachsen-Coburg-Gotha
 Storbritanniens kungahus
 Frankrikes kungahus

Belgiens regenter
Huset Wettin
Huset Sachsen-Coburg-Gotha
Riddare av Strumpebandsorden
Riddare och kommendör av Kungl. Maj:ts Orden
Mottagare av Serafimerorden
Personer i Belgien under 1800-talet
Födda 1790
Avlidna 1865
Män
Filip av Flandern

Filip av Flandern, född Philippe Eugène Ferdinand Marie Clément Baudouin Léopold Georges 24 mars 1837 i Laeken, död 17 november 1905 i Bryssel, var en belgisk prins. Han var tredje son till Leopold I av Belgien och Marie Louise av Frankrike samt yngre bror till Leopold II av Belgien. Filip blev döv tidigt i livet.

Filip valdes 1866 till furste av Rumänien, men avböjde erbjudandet. Då äldre brodern, kung Leopold II:s ende son avled 1867, blev Filip tronföljare.

Filip av Flandern gifte sig 1867 med Maria av Hohenzollern-Sigmaringen (1845–1912), dotter till furst Karl Anton av Hohenzollern-Sigmaringen, och syster till bland andra Carol I av Rumänien.

Barn
 Baudouin (1869–1891) död i lunginflammation
 Henriette (1870–1948) gift med hertigen av Vendome, Emanuel av Bourbon-Orléans
 Joséphine (1872–1958) gift med Karl Anton av Hohenzollern-Sigmaringen (1868–1919)
 Albert I av Belgien (1875–1934)
 ytterligare ett barn, död i späd ålder

Källor
 Aronson, T., The Coburgs of Belgium, Cassell, 1969
 af Edholm, Erik, På Carl XV:s tid, Svunna Dagar, Ur Förste Hovmarskalken Erik af Edholms dagböcker, P.A. Norstedt & Söner, Stockholm 1945

Noter

Externa länkar

Belgiska prinsar
Huset Sachsen-Coburg-Gotha
Riddare och kommendör av Kungl. Maj:ts Orden
Mottagare av Serafimerorden
Födda 1837
Avlidna 1905
Män
Juli

Juli är årets sjunde månad i den gregorianska kalendern och har 31 dagar. Den innehåller årets 182:a till 212:e dag (183:e till 213:e vid skottår). Namnet kommer av den romerske fältherren och statsmannen Julius Caesar. Juli kallas Iulius på latin, och Iulii i samband med datum.

Juli kallades förr i Sverige för hömånad (se gammelnordiska kalendern), i Danmark för ormemåned (maskmånad).

Juli är en sommarmånad på norra halvklotet, men en vintermånad på södra halvklotet. Den är vanligtvis den varmaste respektive kallaste av årets månader.

Det händer i juli

Högtider 
 USA firar nationaldag den 4 juli, till minne av självständighetsförklaringen från Storbritannien 1776.
 Frankrike firar nationaldag den 14 juli, till minne av stormningen av Bastiljen 1789, som blev inledningen på franska revolutionen.
 Tornedalingarnas dag den 15 juli.
 Peru firar nationaldag den 28 juli, till minne av självständigheten från Spanien 1821.
 Egypten firar nationaldag den 23 juli.

Sport  
 Gothia Cup brukar äga rum.
 Cykelloppet Tour de France brukar avgöras i juli.
 Orienteringstävlingen O-ringen äger rum i slutet av månaden.

Samband 
 Juli börjar alltid på samma veckodag som april, och även samma veckodag som januari om det är skottår.

Referenser

Externa länkar

Julius Caesar
Augusti

Augusti är årets åttonde månad i den gregorianska kalendern och har 31 dagar. Den innehåller årets 213:e till 243:e dag (214:e till 244:e vid skottår). Namnet kommer av den romerske kejsaren Augustus. Månaden kallas på latin Augustus i grundform och Augusti i samband med datum. Vid Augusti har en större del av året gått och det börjar märkas att det blir mörkt tidigare om kvällarna. Sommaren börjar gå mot ett senare skede. Traditionen med kräftskiva i augusti bärs med av de flesta, som räknas äga rum under "sensommar". Något annat som utskiljer augusti, är Augustimånen (kräftskiva brukar hållas samtidigt av flera under Augustimånen på himlen). Under slutet på augusti tar semestrarna slut och folk återgår till skolorna och sina arbeten. Läsåren börjar. Under augusti avtar myggen samtidigt som de första gula löven dyker upp. Augusti brukar räknas som en tid för vandring, bärplockning och fiske. Renarna börjar vandra efter svamp och äter upp sig för vintern. Den första kalla natten brukar ofta komma i slutet under månaden.

I Sverige kallades månaden förr för skördemånad (se gammelnordiska kalendern), och i Danmark för höstmåned.

Det händer i augusti

Högtider 
 I Europa har många länder semester.
 Filippinerna firar 13-19 augusti i skolor och på teatrar nationella veckan för det filippinska språket.
 I USA innehåller augusti inga federala helgdagar.

Sport

Fotboll 
 I flera europeiska fotbollsligor stängs transferfönstret för spelarövergångar den 31 augusti.

Motorsport 
 I Sturgis i delstaten South Dakota i USA hålls den 1938 startade motorcykeltävlingen "Sturgis Motorcycle Rally" den första hela veckan i augusti varje år.

Ridsport 
 Henriksdal Spring Tour, en fristående elittävling i banhoppning arrangeras under två veckoslut på Stall Henriksdal i Sjöbo i Sverige.

Utbildning 
 I Sverige (och resten av Norden) är augusti skolstartsmånaden; läsåret börjar efter sommarlovet normalt i slutet av augusti.

Samband 
 Augusti börjar på samma veckodag som februari om det är skottår, annars inte på samma dag som någon annan månad.
 Augusti på norra halvklotet har årstidsmässigt samma förhållanden som februari på södra halvklotet.

Referenser

Externa länkar

Augustus
Albert I av Belgien

Albert I av Belgien (), född 8 april 1875 i Bryssel i Belgien, död 17 februari 1934 i Marche-les-Dames i Namur, var Belgiens kung 1909-1934.

Biografi
Han var son till Philip av Flandern och Maria av Hohenzollern-Sigmaringen.

Han blev regent 1909 efter sin farbror, Leopold II.

Under första världskriget fördrevs han med sin familj från den belgiska huvudstaden. Han deltog aktivt vid fronten som befälhavare för den belgiska armén och blev mycket beundrad för sitt mod och handlingskraft. Han fick smeknamnet "Soldatkungen" (franska Le Roi Soldat) och även Le Roi Chevalier.

Albert var mycket intresserad av det sociala uppbyggnadsarbetet i Belgien. Hans och hans gemåls sociala engagemang gjorde att paret vann stor popularitet i Belgien. Albertkanalen i nordöstra Belgien är namngiven efter honom.

Han omkom vid en bergsbestigning i berget Marche de Dame nära Namur.

Han gifte sig 2 oktober 1900 i München med Elisabeth av Bayern.

Barn 

 Leopold III av Belgien (1901−1983)
 Charles av Flandern (1903−1983); regent 1944−1950.
 Marie José (1906−2001); gift 1930 med Umberto II

Utmärkelser 

   Riddare av Serafimerorden, 12 mars 1910.

Se även 

 1290 Albertine

Referenser 

 Aronson, T., The Coburgs of Belgium, Cassell, 1969

Fotnoter

Externa länkar 

 

Personer i Belgien under 1800-talet
Personer i Belgien under 1900-talet
Födda 1875
Avlidna 1934
Belgiens regenter
Huset Wettin
Huset Sachsen-Coburg-Gotha
Män
Riddare och kommendör av Kungl. Maj:ts Orden
Mottagare av Serafimerorden
Storkorset av Leopold II:s orden
Personer från Bryssel
Storkorset av Hederslegionen
Personer i Belgien under första världskriget
Oktober

Oktober är årets tionde månad i den gregorianska kalendern och har 31 dagar. Den innehåller årets 274:e till 304:e dag (275:e till 305:e vid skottår). På grund av vårt sommartidssystem är den också årets längsta månad – en timme längre än de övriga månaderna med 31 dagar – eftersom man i oktober återgår till normaltid. Namnet kommer från latinets october, den åttonde månaden – i den äldre romerska kalendern (fram till 153 f.Kr.) var denna månad nämligen årets åttonde.

Oktober kallades förr slaktmånad i Sverige (se gammelnordiska kalendern), i Danmark för sædemåned (sådden utfördes då) och i Tyskland Weinmonat ("vinmånad"). I modern tid förekommer smeknamnet "spöktober", vilket syfter på månadens högtider: halloween och allhelgonahelgen (allhelgonaafton, allhelgonadagen, alla själars dag), vilka båda har teman av efterliv och spöken.

Det händer i oktober

Högtider 
 Bröstcancer uppmärksammas i många länder under oktober. 
  2 oktober är festen för skyddsänglar.
 4 oktober hölls i Sverige åren 1983–1991 demonstrationer bland dem som var emot löntagarfonder. Den 4 oktober är även Djurens dag och har varit det sedan 1931 och startades av ekologer i Florens i Italien för att uppmärksamma att djurarter hotades av utrotning. Numera firas Djurens dag för att påminna om vikten av djurens välmående och för att belysa djurens situation.  Sedan 1999 är även 4 oktober kanelbullens dag i Sverige.
 5 oktober är Världslärardagen.
 Columbus Day, firas i USA den andra måndagen i oktober.
 Den 7 oktober firas i katolska kyrkan rosenkransen med en egen dag i helgonkalendern, Vår Fru av Rosenkransen. 
I Kanada firas thanksgiving den andra måndagen i oktober.
 Den 17 oktober är den Internationella dagen för utrotande av fattigdom.
 Halloween firas den 31 oktober.

Sport

Skidsport 
 Inom skidåkningen inleds bland annat världscupen i längdåkning och världscupen i utförsåkning i slutet av månaden.

Triathlon 
 Inom triathlon hålls varje år VM-finalen i Ironman på Hawaii.

Samband 
 Oktober börjar alltid på samma veckodag som januari, om det inte är skottår.

Referenser

Externa länkar
Naust

Naust är båthuslämningar från vikingatiden. 

Naustar är "rännor"  grävda i marken vid den vikingatida strandlinjen för att dra upp båten eller skeppet. På Adelsön i Mälaren ligger dessa en bit uppe på land på grund av landhöjningen som har lett till att vattennivån skenbart har sjunkit med ca. fem meter.

Delar av nausten var förmodligen täckt med tak, så att man kunde arbeta med skeppet. Naust är norska och danska och betyder båthus. Naustar har bara påträffats vid Nordsjö- och Atlant-kusten samt på Adelsön vid Hovgården i närheten av Alsnö hus. Vid Hovgården ingår dessa i Unesco världsarvet.

En liknande lämningstyp är så kallade Båtlänningar.

Fornminnen från vikingatiden
Pålstek

Pålstek är en knop som används för att göra en fast ögla på ett rep. Den är lätt att slå och lätt att lösa upp efter belastning, med en ögla som inte löper. Pålsteket används till exempel på förtöjningstrossar och på räddningslina kring livet. 

Pålstek kallas ibland för "kungen bland knopar".

Det finns en minnesregel för att slå knopen, om en drake som försöker dra ner en prinsessa i en sjö. Repet som hänger ner är prinsessan, öglan som görs blir sjön hon står vid. Tampen är draken som ska fånga och dra med sig prinsessan i sjön. Draken sticker upp genom sjö, slingrar sig runt prinsessan och viker ner i sjön igen. Prinsessan håller emot och stoppar draken, när knopen dras åt.

Varianter 
Pålsteket säkras genom att man med tampen lägger en överhandsknop om öglan, eller att man lägger en extra rundtörn i själva knopen. Pålstek finns i ytterligare några varianter: dubbel pålstek, spansk pålstek och portugisisk pålstek.

Falsk pålstek 
Änden på repet (sladden, eller tampen) slutar vanligen inuti öglan. Om man av misstag, okunskap eller avsiktligt i stället låter änden sluta på utsidan får man vad som kallas falsk pålstek, eller på engelska "left-hand bowline". Enligt standardverket The Ashley Book of Knots är den falska knopen, en betydligt sämre knop.

Svenska Posten AB gav år 2003 ut en samling frimärken med knopar och pålstek avbildades på frimärket för föreningsbrev. Det var den falska varianten som avbildades på frimärket.

Användning 
Pålstek lämpar sig för att
 förena två spända snören för grövre gods (två pålstek).
 fästa ett tåg i en påle, vars ända är åtkomlig (pålstek eller pålstek om egen part).
 fästa ett tåg i påle eller mast, vars ände inte är åtkomlig.
 fästa ett tåg i en ring.
 bilda en löpögla (pålstek om egen part).
 bilda en fast ögla (pålstek eller dubbel pålstek).
 bilda två fasta öglor (dubbel pålstek).
 förstora en fast ögla (exempelvis ett splitsat öga). Här förs den existerande öglan upp ur sjön och träs över hela knopen för att fånga prinsessan.

Källor

Externa länkar 
 Biörn Berglunds knopar

Knopar
Leopold III av Belgien

Leopold III av Belgien, född 3 november 1901 i Bryssel, död 25 september 1983 i Sint-Lambrechts-Woluwe, var belgarnas kung mellan 1934 och 1951. Han avlade ed som kung den 23 februari 1934. Leopold III var son till Albert I av Belgien och Elisabeth av Bayern.

Biografi 
Leopold var mycket omtyckt som kronprins, och giftermålet 1926 med prinsessan Astrid av Sverige bara ökade populariteten. År 1934 efterträdde han sin far Albert I på tronen, sedan denne hastigt omkommit under en bergsklättring. Han försökte som kung utjämna motsättningarna mellan valloner och flamländare i Belgien.

Under andra världskriget vägrade kung Leopold att följa regeringen i landsflykt. Han levde som krigsfånge på slottet Laeken fram till den allierade invasionen 1944, då han med sin familj fördes till Österrike av tyskarna. Kungen befriades 1945 men på grund av motstånd från vänsterpartierna kunde han inte återvända till Belgien. Han anklagades för samarbete med tyskarna och för att ha haft sympatier för fascismen eftersom han 1940, villkorslöst och mot parlamentets vilja, lämnade över landet till nazisterna.

Han bosatte sig i Schweiz och hans bror, prins Charles, inträdde istället som regent. Frågan kring Leopold III:s fortsatta roll var mycket kontroversiell i Belgien under åren efter krigsslutet och bidrog till flera regeringskriser och täta regeringsskiften under perioden 1945-1950.

I en folkomröstning 1950 fick fortsatt monarki i landet majoritet, men när Leopold återvände till Belgien blev det trots detta stora protester och oroligheter, och 1951 abdikerade Leopold till förmån för sin son, Baudouin I.

Familj
Leopold träffade den svenska prinsessan Astrid våren 1926 och de gifte sig på hösten. Först genomfördes en borgerlig vigsel i Sverige 4 november 1926 och sedan en kyrklig vigsel 10 november samma år i Belgien. Paret fick tre barn men 1935 omkom Astrid i en bilolycka.

År 1938 träffade Leopold III Lilian Baels på en golfbana. Hon utsågs sedermera som guvernant till hans barn och i september 1941 gifte de sig under en religiös ceremoni i hemlighet. I december samma år gifte de sig borgerligt.

Barn
Med Astrid av Sverige, född 1905, död 1935:
 Josephine Charlotte av Belgien, storhertiginna av Luxemburg, född 1927, död 2005
 Baudouin I av Belgien, född 1930, död 1993.
 Albert II av Belgien, född 1934.

Med Lilian Baels, född 1916, död 2002:
 Alexander av Belgien, född 1942 , död 2009
 Marie Christine av Belgien, född 1951
 Marie Esmaralda av Belgien, född 1956

Utmärkelser
  Riddare med kedja av Serafimerorden, 21 september 1926.
  Konung Gustaf V:s jubileumsminnestecken med anledning av 70-årsdagen, 1928.

Anfäder

Källor

Externa länkar

 Officiell biografi
 Sveriges kungahus

Belgiens regenter
Huset Wettin
Huset Sachsen-Coburg-Gotha
Riddare och kommendör av Kungl. Maj:ts Orden
Mottagare av Serafimerorden
Mottagare av Konung Gustaf V:s jubileumsminnestecken med anledning av 70-årsdagen
Storkorset av Leopold II:s orden
Personer i Belgien under 1900-talet
Födda 1901
Avlidna 1983
Män
Personer från Bryssel
SPQR

SPQR är en förkortning för Senatus Populusque Romanus (), vilket betyder "senaten och det romerska folket". Det latinska suffixet -que betyder "och". Vanligtvis kommer adjektivet efter substantivet som det beskriver.

Förkortningen betecknade först den romerska republiken och därefter det romerska riket under de romerska kejsarna. Inskriptionen på Saturnustemplet på Forum Romanum (i Rom) lyder: SENATVS POPVLVSQVE ROMANVS INCENDIO CONSVMPTVM RESTITVIT, det vill säga "Senaten och det romerska folket återuppförde detta tempel, efter att det förstörts av eld". Detta var år 320 e.Kr.

Beteckningen användes för att beteckna en enighet mellan det romerska folket och dess ledare.

Modern användning 
Förkortningen används även i dag som en synonym för Roms kommun, bland annat på gatubrunnar, dricksvattenfontäner, papperskorgar och dylikt.

SPQR är även titeln på en fackbok av Mary Beard, SPQR: Historien om det antika Rom, utgiven på engelska 2015 och på svenska 2016.

Bilder

Referenser

Externa länkar 

Akronymer
Romerska riket
Latinska ord och uttryck
Rom
Barockens musik

Barockmusik är en beteckning på musik från den tidsepok inom musikvetenskapen som sträcker sig från början av 1600-talet fram till ca 1750. Det var Jan Pieters Sweelinck (1562-1621) som inledde barocken och det var vid Georg Friedrich Händels död 1759 som man anser att musikepoken barocken i praktiken tog slut. Dock kan Wilhelm Friedemann Bachs kompositioner betraktas som barockmusik.

Barockens kompositörer var mycket inspirerade/påverkade av dem som ledde landet just då. I bland annat Italien och Tyskland var den största makten kyrkan och då var det den som beställde musik av tonsättarna.

Den karakteriseras av systematisk flerstämmighet, basso continuo, solistmusik. Andra kännetecken brukar vara dess jämna puls - den är lätt att stampa takten till - och terrassdynamik. Den framträdde först i Italien och kallades då stile moderno (i motsats till stile antico) i slutet av 1500-talet. Musikens uppgift var att följa och avbilda textens innehåll och försöka efterlikna de mänskliga uttryck som därmed kom till (se affektlära). Förmodligen därför arbetade kompositörerna med nya former som sonat, opera och konsert.

Kompositörer 
 Claudio Monteverdi (1567-1643)
 Francesca Caccini (1587-1640)
 Barbara Strozzi (1619-1677)
 Jean-Baptiste Lully (1632-1687)
 Dietrich Buxtehude (1637-1707)
 Marc-Antoine Charpentier (1643-1704)
 Johann Pachelbel (1653-1706)
 Arcangelo Corelli (1653-1713)
 Marin Marais (1656-1728)
 Henry Purcell (1659-1695)
 Alessandro Scarlatti (1660-1725)
 Élisabeth Jacquet de La Guerre (1665-1729)
 François Couperin (1668-1733)
 Tomaso Albinoni (1671-1750)
 Antonio Vivaldi (1678-1741)
 Georg Philipp Telemann (1681-1767)
 Jean-Joseph Mouret (1682-1738)
 Jean-Philippe Rameau (1683-1764)
 Johann Gottfried Walther (1684-1748)
 Johann Sebastian Bach (1685-1750)
 Georg Friedrich Händel (1685-1759)
 Domenico Scarlatti (1685-1757)
 Johan Helmich Roman (1694-1758) - svensk
 Johann Joachim Quantz (1697-1773)
 Johann Adolf Hasse (1699-1783)
 Giovanni Battista Pergolesi (1710-1736)
 Jean-Marie Leclair (1697-1764)
 Domenico Alberti (1710-1740)
Näringsliv

Näringsliv är sammanfattningen av all ekonomisk verksamhet i visst land i form av handel, industri etc.

Ordet används mest i bestämd form – näringslivet – och vanligen åsyftar det företagarintressena i motsats till allmänna intressen.

Exempel på typer av näringsliv är handel, naturbruk, nöjesindustri och tillverkningsindustri.

Se även 
 Civilsamhället
Ekonomi
 Företagsekonomi
Nationalekonomi

Noter
Objekt

Objekt kan syfta på:

 Objekt – en sammanhängande mängd materia, se kropp (fysik)
 Objet trouvé –  ett vardagligt, ofta massproducerat föremål som en konstnär valt ut och upphöjt till konst, se Objekt (konst)  
 Objekt (satsdel) – den satsdel som beskriver de ting och personer som medverkar i en sats utan att utgöra subjekt
 Objekt – en av de mest grundläggande begreppen inom mängdteorin, se element (mängdteori)
 Matematiskt objekt – ett tal eller en samling tal
 Objektorienterad programmering –  en programmeringsmetod i vilken ett program kan innehålla en varierande uppsättning objekt som interagerar med varandra
 Objekt (programmering) – en instans av en klass, det vill säga en slags simulering av en företeelse
 Objektgrafik – en helt skalbar metod att representera linjer, kurvor, ytor, former och kulörer med matematiska uttryck 
 Objektrelationsteori – en teori inom psykoanalysen om hur människor utvecklas till att känslomässigt relatera till och interagera med andra

Se även
 Objektiv
 Objektivism
 Objektivitet
Designmönster

Designmönster (design pattern på engelska) är en problemidentifieringsteknik inom arkitektur och programutvecklingsmetodik som innebär att man katalogiserar olika typiska problem och deras typiska lösningar. Upphovsmannen till konceptet designmönster, arkitekten Christopher Alexander, tänkte sig ett designmönster som kärnan till lösningen på ett för arkitekter vanligt förekommande problem. Dessa tankegångar var enkla och lämpliga att föra över på utveckling av mjukvara, framförallt objektorienterad sådan: metoden syftar då till att genom rikliga exemplifieringar kodifiera kunskap om programutveckling.

Standardverken på området är Design Patterns av Erich Gamma, Richard Helm, Ralph Johnson och John Vlissides (kallade Gang of Four, eller under förkortningen GoF) då det gäller mjukvarutveckling och A Pattern Language då det gäller arkitektur.

Gang of Fours designmönster

Skapandemönster 
 Abstrakt fabrik
 Fabriksmetod
 Prototyp
 Byggare
 Singleton

Strukturmönster 
 Komposit
 Adapter
 Brygga
 Dekoratör
 Fasad
 Flugvikt
 Proxy

Beteendemönster 
 Strategi
 Mallmetod
 Observatör
 Kommando
 Iterator
 Memento
 Mediator
 Ansvarskedja
 Interpreter
 Besökare
 Tillstånd

Se även 
 Antimönster - liknande katalogisering av dumma misstag
 Programutvecklingsmetodik
 Datalogi
 Programmering

Externa länkar 
 Hillside Patterns Library

Arkitekturteori
Programutvecklingsmetodik