kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Chiles flagga

Chiles flagga (sp. la estrella solitaria, "den ensamma stjärnan") består av två lika breda horisontella band i vitt (överst) och rött samt en blå kvadrat vid den inre kanten med en femuddig stjärna i vitt. Flaggan antogs första gången den 18 oktober 1817 och fastställdes senast den 18 oktober 1967. Proportionerna är 2:3.

Symbolik 
Stjärnan representerar framtid eller enhet, blått symboliserar himlen och Stilla havet, vitt står för de snöklädda Anderna, och rött representerar blodet som offrats för självständigheten.

Historik 
Flaggan skapades i samband med den chilenska frihetskampen i början av 1800-talet. Den första självständiga chilenska statsbildningen 1810–1814 (Patria Vieja eller "Gamla landet") använde från 1812 en trikolor i färgerna blått, vitt och rött. Chile blev åter en spansk koloni efter slaget vid Rancagua i september 1814, och mellan 1814 och 1817 användes motsvarande spanska flaggor. Revolutionstrupperna antog 1816 en trikolor i färgerna rött, vitt och blått som inspirerats av det amerikanska stjärnbaneret och den franska flaggan. Flaggan kallades transición ("övergång") och tillskrivs oftast Juan Gregorio de las Heras. Trikoloren fick inget större genomslag och avskaffades när Chile åter blev självständigt 1817, delvis på grund av förväxlingsrisken med den nederländska flaggan. Efter José de San Martins seger vid Chacabuco 1817 började man använda en flagga som i stort överensstämmer med dagens chilenska nationsflagga. Den nya nationsflaggan antogs den 18 oktober 1817 genom ett dekret utfärdat av krigsministeriet och hissades för första gången den 12 februari 1818 under den officiella självständighetsförklaringen. Flaggans utseende ha förändrats flera gånger, senast genom en lagändring 1967.

Tidigare flaggor

Regionens flaggor 
Var och en av Chiles 16 regioner har en egen flagga.

Övrigt 
"Flaggans dag" hålls i Chile varje år den 9 juli till minne för de 77 soldater som stupade i slaget vid Concepción under Stillahavskriget.

Referenser

Källor

Noter

Se även 

 Chile
 Chiles statsvapen

Nationsflaggor i Sydamerika
Chiles nationalsymboler
Djiboutis flagga

Djiboutis flagga började användas på landets självständighetsdag den 27 juni 1977. Den vita liksidiga triangeln är en symbol för jämlikhet och den vita färgen står för fred. Stjärnan i rött symboliserar enighet men kan också ses som en symbol för kampen för oberoende. De gröna och ljusblå fälten representerar de två största folkgrupperna i Djibouti, afar respektive issa. En annan förklaring är att det gröna symboliserar jorden, medan det blå representerar himlen. Vitt, grönt och ljusblått var även de färger som användes av befrielserörelsen LPAI (Ligue Populaire Africaine pour l'Indépendance). Proportionerna är 21:38.

Källor

Noter

Se även 
 Djibouti

Nationsflaggor i Afrika
Djiboutis nationalsymboler
Centaurus A

Centaurus A är en gigantisk elliptisk galax i stjärnbilden Kentauren, och är den närmaste aktiva galaxen. Den befinner sig strax utanför lokala galaxhopen. Centaurus A tros innehålla 2000 klotformiga stjärnhopar, varav många ljusare och tyngre än de ungefär 150 klotformiga hoparna i vintergatan.

Referenser

Stjärnbilden Kentauren
Elliptiska galaxer
NGC-objekt
PGC-objekt
MCG-objekt
Arp-objekt
ESO-objekt
Estlands flagga

Estlands flagga är en trikolor i färgerna vitt, svart och blått. Den antogs den 7 augusti 1990, men användes redan på 1880-talet i samband med studentprotester mot den ryska ockupationsmakten. Flaggan användes i det självständiga Estland från första världskrigets slut fram till den sovjetiska invasionen 1940. 

Den kallas vardagligt för sinimustvalge ("blå-svart-vit"), efter flaggans färger. Färgerna representerar frihet (blått), det förflutna (svart) och hoppet inför framtiden (vitt). En mer konkret och ganska populär tolkning är att blått står för havet, svart för den bördiga jorden och vitt för folket och renhet. Den används både som nations- och handelsflagga. Minimistorleken är 1650 x 1050 mm, vilket ger proportionerna 7:11.

Historia
Flaggan har sitt ursprung i studentföreningen Eesti Üliõpilaste Selts vid universitet i Tartu som under 1870-talet började använda en trikolor i färgerna. Senare kom flaggan att förknippas med nationella strävanden i Estland och valdes sedan som statsflagga i samband med Estlands självständighet.

Flagglag 
Den 1 januari 2006 antog Estlands parlament en ny flagglag, där den viktigaste förändringen är att alla personer har rätt att använda statsflaggan som nationsflaggan, under förutsättning att detta sker i enlighet med hävdvunnen sed. Statsflaggan förs permanent över centrala statliga och lokala myndigheter samt vid gränsövergångar. Enligt den nya flagglagen är antalet allmänna flaggdagar tretton, jämfört med tidigare femton. Dessutom är valdagar och folkomröstningsdagar allmänna flaggdagar.

Flaggdagar 
Flagglagens tretton allmänna flaggdagar är följande:

Historiska flaggor
Under den första självständighetsperioden fördes följande flaggor. Många av dem förs även idag.

Flaggor under sovjettiden

Källor

Noter

Se även 
Estland

Nationsflaggor i Europa
Estlands nationalsymboler
Storförenad teori

En storförenad teori – ofta används de engelska termerna grand unification, grand unified theory eller GUT även på svenska – är en teori i fysik som förenar stark växelverkan och elektrosvag växelverkan till en enda växelverkan. Flera sådana teorier har föreslagits, men ingen är för närvarande allmänt accepterad. Den (framtida) teorin, som man också hoppas ska inkludera gravitation, kallas teori om allt. (engelska: theory of everything).

GUT förutsäger även existensen av topologiska defekter som monopoler, strängar, domänmurar med mer. Inget har observerats och deras frånvaro är känd som monopolproblemet i kosmologi.

Se även 
 Gaugeteori
 Gungbrädemekanismen

Teoretisk fysik
Partikelfysik
Abstrakt algebra

Abstrakt algebra är det område inom matematiken som behandlar algebraiska strukturer såsom grupper, ringar och kroppar. Termen "abstrakt algebra" används för att särskilja ämnesområdet från elementär algebra som lär ut reglerna för att använda algebraiska uttryck omfattande reella och komplexa tal.

Historiskt sett har algebraiska strukturer dykt upp inom olika områden i matematiken och där betecknats axiomatiskt, och först senare studerats i dess eget område abstrakt algebra. På grund av detta har abstrakt algebra många fruktbara kopplingar till alla andra grenar av matematiken.

Exempel på algebraiska strukturer med en ensam binär operator är:

 semigrupper
 monoider
 grupper
 kvasigrupper

Mer komplicerade exempel inkluderar:

 ringar och kroppar
 moduler och vektorrum
 associativa algebror och liealgebror
 gitter och boolesk algebra
 matris och linjär algebra

Alla klasser av objekt ovan, med därtill hörande begrepp om homomorfism, bildar kategorier, och kategoriteorin formaliserar ofta översättningen mellan och jämförelsen av olika algebraiska strukturer. Två generella ramverk som utvecklats för att studera algebraiska strukturer är kategoriteori och universell algebra.

Källor 
 John Beachy: Abstract Algebra Online, http://www.math.niu.edu/~beachy/aaol/contents.html – Lista över vanliga definitioner och satser.
 Joseph Mileti: Mathematics Museum (Abstract Algebra), http://www.math.grinnell.edu/~miletijo/museum/algebra.html – En bra introduktion till ämnet i vardagstermer.
 Robert Ash: Abstract Algebra: The basic graduate year, http://www.math.uiuc.edu/~r-ash/Algebra.html

Externa länkar 

 Abstrakt algebra - en kortfattad översikt av Bengt Månsson
Binär operator

En binär operator, dyadisk operator, inre komposition eller binär operation är inom matematiken en kalkylering eller en operation med två indatakvantiteter, d.v.s. en operator med aritet 2.

Mer precist är en binär operation på en mängd S en binär funktion från S och S till S, med andra ord en funktion f från den cartesiska produkten S × S till S. Ibland, särskilt i datavetenskap, används termen för alla binära funktioner. I begreppet binär operator ingår restriktionen att funktionen f avbildar från element i mängden S till samma mängd (S), det vill säga att den är sluten.

De mest välbekanta binära operatorerna är de tre vanliga räknesätten addition, subtraktion och  multiplikation av tal. Division av reella tal är däremot inte i matematisk mening en binär operator, eftersom det inte är möjligt att definiera division med noll. Andra exempel är addition och multiplikation av matriser, och sammansättning av funktioner. 

Binära operationer är grundvalen för algebraiska strukturer studerade i abstrakt algebra: de bildar del av grupper, monoider, semigrupper, ringar m.m. Mest allmänt är en magma en mängd tillsammans med valfri binär operation definierad på den.

Många binära operationer av intresse är kommutativa eller associativa. Många har även ett neutralt element och inverst element.

Binära operationer skrivs ofta med infixnotation som a * b, a + b, eller a · b snarare än genom funktionsnotation på formen f(a,b). Ibland skrivs operanderna tätt ihop utan någon speciell symbol för operatorn: ab, så kallad juxtaposition. De kan även uttryckas med prefix- eller postfixnotation. En prefixnotation, polsk notation, gör parenteser onödiga; dess motsvarande variant i postfixform, omvänd polsk notation (eng. reverse polish notation, RPN), är kanske vanligare.

Externa binära operationer 
En extern binär operation är en binär funktion från K × S till S. Detta skiljer sig från en binär operation i strikt mening genom att K inte nödvändigtvis är samma mängd som S; dess element kommer "utifrån".

Ett exempel på en extern binär operation är multiplikation med skalär i linjär algebra. Här är K en kropp och S ett vektorrum över K.

En extern binär operation kan alternativt ses som en verkan av K på S.

Se även
 Unär operator
 Aritet

Abstrakt algebra
Operatorer
Binära operationer
Stensträng

Stensträng är den arkeologiska benämningen på en raserad förhistorisk inhägnad och räknas som föregångaren till stengärdesgården. 
.
Stensträngar är vanligt förekommande fornlämningar i Östergötland, Öland, Gotland och södra Uppland, men förekommer även i andra landskap. De är hoprasade enkelmurar med ursprunglig höjd av 80–90 cm, i många fall förefaller murarna vara för låga för att ha fungerat som hägnader i sig, utan har möjligen varit fundament för något trästängsel. De kan vara svåra att upptäcka eftersom ofta bara stenarnas överväxta överdelar syns. Murarna var stängsel mellan betesmark och åkermark, med fägator som ledde in från de betade utmarkerna in mot gården. Särskilt på Öland finns stora områden omfattande flera gårdar med stensträngssystemen helt bevarade. De har vanligen sitt ursprung i romersk järnålder och folkvandringstid (från Kristi födelse–550 e.Kr).

Se även
Fossil åkermark

Källor
 Nationalencyklopedi: Stensträng
 Stensträngar och stengärdesgårdar.

Fornminnen
Stängsel
A Clockwork Orange

A Clockwork Orange (Finland: Clockwork Orange - Urverkappelsin) är en film från 1971 i regi av Stanley Kubrick med Malcolm McDowell i huvudrollen. Filmen är baserad på romanen En apelsin med urverk av Anthony Burgess.

Handling 
En ung kille, Alex, lever för "våldtäkt, ultravåld och Ludwig van Beethoven". Efter att ett inbrott gått fel blir han gripen av polis och dömd till ett långt fängelsestraff. Han får ett erbjudande om att slippa fängelse om han går med på en ny form av rehabilitering av brottslingar, som han med nöje medverkar i. Behandlingen får honom att koppla ihop känslor av kraftigt illamående med tankar på våld eller sex (en bieffekt är att han även kopplar ihop det med "Nionde" av Beethoven), vilket gör honom till ett försvarslöst offer när han släpps ut och möter sina gamla vänner och fiender. Filmen väcker frågor om hur långt det är försvarbart att inskränka människors fria vilja för att få dem att passa in i samhället.

Rollista

Om filmen 

Filmen hade svensk premiär 26 april 1972 på biografen Look i Stockholm. Den blev nominerad till fyra Oscar för bland annat bästa film.

Regissören Stanley Kubrick skrev även filmmanus som han baserade på Anthony Burgess bok med samma titel (i Sverige "En apelsin med urverk"). Slutet skiljer sig diametralt, eftersom Kubrick enbart läst den amerikanska utgåvan av boken där sista kapitlet från Burgess original saknas.

Språket som Anthony Burgess själv kommit på (nadsat) är ett slags blandning av engelska och ryska där vissa ord mer uppenbart tagits från ryskan som till exempel "devotchka" d.v.s. flicka och andra mer influerats i uttalet som exempelvis "horrorshow" (som i boken betyder bra) som kommer från det ryska ordet för bra: "хорошо" chorosjo.  Längst bak i den svenska översättningen (översättare: Caj Lundgren) av romanen finns en ordlista över slanguttrycken, vad de betyder och det motsvarande ordet på ryska. 

Titeln kommer från ett gammalt cockney-uttryck: "queer as a clockwork orange" och betyder ungefär Konstigt som en apelsin med urverk.

Clockwork Orange gav upphov till en kraftig moralpanik i Storbritannien efter premiären. Efter en kort tid tröttnade Kubrick på kritikerna och proklamerade att filmen inte fick visas eller säljas i Storbritannien förrän efter hans död.  Filmen släpptes igen efter hans död den 17 mars 2000 i Storbritannien.

Den svenska kritikern Mauritz Edström skrev i samband med den svenska premiären 1972: "Tänker ni bara se en film på 1970-talet så måste det bli den här".

Referenser

Noter

Externa länkar 
 
 
 
 

Amerikanska filmer 1971
Amerikanska dramafilmer
Amerikanska fängelsefilmer
Amerikanska kriminalfilmer
Amerikanska science fiction-filmer
Amerikanska filmer baserade på romaner
Brittiska dramafilmer
Brittiska fängelsefilmer
Brittiska kriminalfilmer
Brittiska science fiction-filmer
Brittiska filmer baserade på romaner
Dystopisk film
Engelskspråkiga filmer
Filmer från Warner Bros.
Filmer i regi av Stanley Kubrick
London på film
Amerikanska satiriska filmer
Filmer bevarade i National Film Registry
Filmer om hämnd
Brittiska filmer 1971
Filip I av Frankrike

Filip I, (fr. Philippe Ier), född 23 maj 1052 i Champagne-et-Fontaine, död 29 juli 1108 i Melun, var Frankrikes kung från 1060 till sin död 1108.

Biografi 
Han var son till Henrik I av Frankrike och Anna av Kiev.

Filip blev vid faderns död 1060 fransk kung, med sin mor som förmyndare under hans fem första underåriga regeringsår. Hans regeringstid inföll under en tid då landets upplösning i smärre feodala territorier nått som längst. Han lyckades få sin son Ludvig erkänd om sin efterträdare som kung, men nådde annars inga resultat i sina otaliga krig mot feodalherrarna.

Familj 
Gift 1072 med Bertha av Holland, (1055–1094), begick bigami med Bertrade de Montfort 1092.

Barn:
 Constance av Frankrike, (1078–1126)
 Ludvig VI av Frankrike, (1084–1137).

Anfäder

Referenser

Noter 

Personer i Frankrike under 1000-talet
Personer i Frankrike under 1100-talet
Frankrikes regenter
Huset Capet
Födda 1052
Avlidna 1108
Män
1052

1052 (MLII) var ett skottår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Hertigdömet Gascogne blir en del av Akvitanien.
 Gunhild Anundsdotter grundar ett kloster i Gudhem.

Födda 
 23 maj – Filip I, kung av Frankrike 1060–1108.
 Skule Tostesson, norsk jarl (död 1090 i Norge).

Avlidna 
 6 mars – Emma av Normandie, drottning av England 1002–1013 och 1014–1016 (gift med Ethelred den villrådige) och 1017–1035, av Danmark 1018–1035 samt av Norge 1028–1035 (gift med Knut den store)

Externa länkar
1108

1108 (MCVIII) var ett skottår som började en onsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 29 juli – Ludvig VI blir kung av Frankrike vid fadern Filip I:s död.
 Abu Tahir Tamim ibn al-Muizz efterträds av Yahya ibn Tamim i ziriddynastin.

Födda 
Bohemund II av Antiokia, furste över Taranto och Antiokia.

Avlidna 
 29 juli – Filip I, kung av Frankrike sedan 1060
 Wang (Huizong), kinesisk kejsarinna.

Externa länkar
Karlbergsvägen

Karlbergsvägen, Vasastaden, Stockholm, med sträckningen Odenplan - Norra Stationsgatan. Vid namnrevisionen 1885 blev Carlbergsvägen namn för Carlbergs allé med dess förlängning till Solnavägen (nuvarande Tomtebodavägen). Därmed återupplivades ett äldre namn (Carlbergz wägen år 1714). Under 1700-talet planterades lindar längs vägen, vilket gav upphov till allé-namnet. Gatan har fått sitt namn av Karlbergs slott.

Längs gatan ligger bland annat skolorna Vasa real, Gustav Vasaskolan, Dyslexiskolan och Birkaskolan/Tomteboskolan, samt Mikaelskapellet och Birkagården som var den första hemgården i Sverige. Tidigare låg Bergianska trädgården på platsen för Vasa real. Vid Odenplan liksom vid korsningen mot Västmannagatan finns nedgångar till Odenplans tunnelbanestation.

Se även
 Kadetten 29, tidigare livsmedelsfabrik för  Norrmalms livsmedel
 Tomtebodabron och Tomtebodavägen, som var Karlbergsvägens förlängning mot Solna.
 Karlbergs BK, idrottsklubb bildad 1912 och namngiven efter Karlbergsvägen.

Källor
, s. 252

Externa länkar

Gator och torg i Vasastan
Surbrunnsgatan

Surbrunnsgatan är en gata i stadsdelarna Östermalm och Vasastaden i Stockholms innerstad. Den är en parallellgata till Odengatan och sträcker sig från Valhallavägen på Östermalm till Norrtullsgatan i Vasastan. På Surbrunnsgatan 20 ligger den klassiska krogen Clas på Hörnet och på nummer 48 låg tidigare Konditori Valand.

Historik
Namnet Surbrunnsgatan har den av att det här förr fanns en surbrunn, vars vatten ansågs vara både "hälsogifvande och nyttigt i flerehanda sjukdomar". Särskilt myrsyran skulle vara bra för reumatiker. Den brunn som gett gatan dess namn omtalas som Norremalms Sur-brunn af Capellanen vid S:t Olof, Petter Muhr, på en ytterst i församlingen, vid Surbrunns-gatan, upptagen ödeplats, först uppfunnen och efter hans död 1691 af staden inlöst. 1767 skadas källådern och då upphör själva brunnsdrickningen, men efter det att källan sinat åkte man fortfarande hit, men då bara för nöjes skull, men 1902 tar även detta lilla nöje slut, för då brinner fastigheten.

Redan 1710 får gatan namnet Surbrunnsgatan, dock förekommer under 1800-talet även Stora Surbrunnsgatan och då kallas nuvarande Tulegatan för Lilla Surbrunnsgatan. Men vid namnrevisionen 1885 återfår och fastslås namnet Surbrunnsgatan.

Dr. Arthur Hazelius (Skansens grundare) barndomshem låg på Surbrunnsgatan 9 (45 med dagens numrering). Huset omvandlades 1865 till Asylet för Pauvres Honteux. På 1920-talet flyttades det till Skansen och finns idag att beskåda som Hazeliushuset.

Stand Up Comedy Klubben började 1989 uppträda på Norra Brunn på Surbrunnsgatan, och därmed skapades svensk ståuppkomik.

Under 2023 byggdes gatan om till cykelgata, den första i Stockholm.

Se även
 Hamburgerbryggeriet
 Monica Zetterlunds park
 Ronneby brunn
 Konditori Valand

Källor

Noter

Externa länkar
 
 

Gator och torg i Vasastan
Gator och torg på Östermalm
Sibirien, Stockholm

För andra betydelser, se Sibirien (olika betydelser).

Sibirien är en informell beteckning på ett område i stadsdelen Vasastaden i Stockholms innerstad. Namnet är ett öknamn som uppstod när området bebyggdes under 1800-talets sista decennier. Vid denna tid ökade stadens befolkning kraftigt, samtidigt som nedre Norrmalm i princip var fullbyggt. 

I och med stadsplanen från 1879 kunde dessa områden i stadens norra utkant tas i anspråk. Det ansågs då som avlägset beläget i Stockholm och det kunde kännas som en "förvisning" att behöva flytta dit. Områdets stora hyreskaserner med sin enkla utformning var ofta byggda i spekulationssyfte, och planerades med många små lägenheter för att hysa i huvudsak folk ur arbetarklassen. Då familjerna ofta hyste inneboende var trångboddheten stor. Roslagsgatan och Vanadislunden anses ligga mitt i Sibirien. Området ligger numera centralt men benämningen har levt kvar och används än idag.

Gränser
Området har inga officiella gränser. Det finns olika uppfattningar om vilka gator som avgränsar området. Den vanligaste avgränsningen är Sveavägen i väst, Cedersdalsgatan i norr, Birger Jarlsgatan i öst och Odengatan i syd. Det är denna avgränsning som använts i illustrationen till höger.

Enligt Stockholmskännaren Hans Harlén går istället gränsen längs Sveavägen, Cedersdalsgatan, Valhallavägen och Odengatan. Med den senare varianten ligger delar av området i stadsdelen Östermalm.

Ytterligare en variant är att gränsen söderut går inne på gårdarna på Odengatans norra sida. De som bor i gathusen bor då alltså inte i Sibirien, däremot de boende i gårdshusen.

Historia
Före det sena 1800-talets stadsplanering var området en lantlig utkant på ömse sidor av landsvägen mot Roslagen (nuvarande Roslagsgatan). Bebyggelsen bestod av malmgårdar med stora trädgårdar, däribland Stora Ingemarshof, Lilla Ingemarshof, Bromanshof, Cedersdal, Rosenlund samt Browallshof, på vars ägor värdshuset Clas på Hörnet var beläget. Inom området fanns också Norrmalms Surbrunn. I dag återstår endast 1700-talsmalmgården Browallshof. I den forna huvudbyggnaden återstartades 1984 Värdshuset Clas på Hörnet, efter att ha varit nedlagt sedan 1860-talet. Delar av källaren till Norrmalms Surbrunn finns bevarad under ett flerbostadshus vid Surbrunnsgatan. De dammar för odling av rudor som fanns på Stora Ingemarshofs ägor, har i nutid gett namn åt det angränsande bostadsområde på Norra Djurgården som kallas Ruddammen.

Referenser

Noter

Webbkällor 
 Kerold Klang - Historia och historisk karta över Sibirien och Ruddammen, för hemsida brf klarbäret (2003)

Tryckta källor
 Björn Sylvén - Från Surbrunnen till Sibirien, Östermalmsnytt (2008-03-15)

Vasastan
Östermalm
Informella områden i Stockholm
Sankt Eriksplan

Sankt Eriksplan är en trekantig park i Vasastaden i Stockholms innerstad mellan gatorna Torsgatan, Odengatan och Rörstrandsgatans förlängning. Mellan parken och Sankt Eriksgatan finns den (i tunnelbanans färdriktning) norra entrén till tunnelbanestationen S:t Eriksplan, som dock rent geografiskt ligger söder om den "södra" entrén, vilket kan leda till viss förvirring. Alldeles söder om S:t Eriksplan ligger det så kallade Atlasområdet och väster därom Rörstrand.

Under 1997 och 1998 genomfördes en större ombyggnad av trafiklösningen vid S:t Eriksplan.

S:t Eriksplan rustades under 2004 upp och ett underjordiskt parkeringshus byggdes samt nya tunnelbaneuppgångar. Gräsytor, gångvägar och mindre träd anlades vid ett parktorg.

Externa länkar

Gator och torg i Vasastan
Nybrogatan

Nybrogatan kan syfta på

 Nybrogatan, Eskilstuna – en gata i Eskilstuna
 Nybrogatan, Stockholm – en gata i Stockholm