Kungälv

Kungälv är en tätort i södra Bohuslän, belägen ca 20 km norr om centrala Göteborg där Göta älv förgrenas i Nordre älv. Kungälv är centralort i Kungälvs kommun, Västra Götalands län. Staden passeras av motorvägen på E6, och har en station på Bohusbanan i Ytterby, 4 km väster om centrum.

Kungälv är hemort för Nordiska folkhögskolan.

Förhistoria Kungahälla
Staden låg ursprungligen 3 km längre västerut vid Nordre älv, och hette då Kongahälla. Det äldsta kända belägget på namnet Kungahälla är då den engelske munken och historieskrivaren Ordericus Vitalis i mitten av 1130-talet i en förteckning tar upp namnet Coneghella i en förteckning över norska städer. I den ungefär samtida Roskildekrönikan förekommer namnformen Cunnunchelde. Namnet förekommer även i isländska litteraturen såsom Njáls saga från slutet av 1200-talet och Heimskringla, författat omkring 1230, där de tidigaste händelserna utspelar sig redan på 960-talet. Säkra arkeologiska fynd finns först dock från det sena 1000-talet, varför de isländska sagornas berättelser om Kongahällas storhet under vikingatiden numera anses som litterära konstruktioner.

Som kungsgård är Kungahälla sannolikt äldre än 1100-talet. Den modernare namnformen Kongälv, senare alltså Kungälv, förekommer först omkring år 1500.

Enligt Snorre Sturlasson ska Kongahälla ha varit platsen för trekungamötet 1101, då de nordiska kungarna slöt ett fredsavtal. Därefter ska kung Sigurd Jorsalafarare ha gjort den till en av Norges främsta städer. Till minne av mötet restes Arvid Källströms staty Tre kungar på Nytorget 1959.

Redan 1135 jämnades emellertid staden med marken av venderna. Kongahälla återuppbyggdes, men skulle förstöras fler gånger: 1368 brändes den ner av hanseaterna, och svenskarna brände ner den 1563 och 1612.

Kungahälla erhöll privilegier, dagtecknade Kungsbacka den 30 juli: 
"Wi Kristoffer, med Guds nåd Danmarks, Norges, Sveriges, Wendes och Göta konung, Pfalzgreve vid Rhein och härtig i Bayern, göre veterligt alle män, att vi av vår synnerhga gunst och nåd hava tagit och undfångit, och taga och undfå med detta vårt öppna brev våra älskliga borgare i vår köpstad Kunghälla, och allt deras gods, hjon och tjänare uti vårt konungsliga värn, hägn, tröst och beskärm, att försvara och fördagtinga till alla rätta mål, och uppå det att förenämnde vår köpstad. Kunghälla må desto ytterligare förbättras, så unne vi dem ..."

Historia

1600-talet
1614 flyttades staden, som nu börjat kallas Ny-Kungälv, till Bagaholmen (nuvarande Fästningsholmen) på order av Kristian IV för att komma i skydd under Bohus fästning. Det hindrade inte Sverige att 1645, under Hannibalsfejden, ännu en gång bränna ner den.

Ett antal byggnader började byggas upp utanför fästningsholmen under mitten av 1600-talet. Bland annat stadens fängelse som byggdes vid nuvarande Västra Gatan 3, och där källarvalven ännu finns kvar.

Vid Freden i Roskilde 1658 blev Kungälv svenskt och förlorade omgående sin stapelrätt, det vill säga rätt att bedriva utrikeshandel. 

Vid denna tid hade Kungälv endast omkring 600-800 innevånare.

Så gott som alla hus utmed Västra Gatan, och några veckor senare även Östra Gatan, brändes av svenska militären 1676 under Gyldenløvefejden för att förhindra att den dansk-norska hären som närmade sig skulle få fäste. Detta påskyndande den flyttning av staden från dess plats direkt under fästningen till sin nuvarande som inletts vid mitten av 1600-talet, och flytten var slutförd omkring 1680.

1700-talet
Vid mitten av 1700-talet fick Kungälv ett uppsving tack vare det bohuslänska fiskets uppblomstring. Mellan 1751 och 1805 ökade invånarantalet från omkring 600 till 1050 personer.

År 1762 fick staden tillbaka sin stapelrätt. 

Under Teaterkriget 1788 marscherade norska trupper ner genom Bohuslän, och prins Karl av Hessen hade under de följande fredsförhandlingarna sitt högkvarter i Kungälv. Bohus fästning hade upphört som rustad försvarsanläggning 1786.

Industrialisering 
Kungälv var länge Bohusläns minsta stad - först på 1910-talet gick den om Marstrand - med jordbruk som främsta näring. Den började industrialiseras 1875 då Kungälvs glasbruk startade, för att läggas ner 1956. Företaget Göteborgs Kex AB grundades 1888 och ägdes i perioder av Marabou och Orkla innan tillverkningen flyttades från Kungälv till Riga i Lettland i slutet av 2022. Mellan 1909 och 1982 tillverkade ABC-fabrikerna (AB Bröderna Claesson) sport- och fritidsutrustning, bland annat skridskor och tält.

Administrativa tillhörigheter
Kungälvs stad ombildades vid kommunreformen 1862 till en stadskommun. Bebyggelsen kom också att expandera in i Ytterby socken/Ytterby landskommun och Kareby socken/Kareby landskommun. 1952 införlivades Rödbo socken/Rödbo landskommun som dock 1974 överfördes till Göteborgs kommun. 1971 uppgick stadskommunen i Kungälvs kommun med Kungälv som centralort.

I kyrkligt hänseende har Kungälv alltid hört till Kungälvs församling med delar i Ytterby församling och Kareby församling.

Orten ingick till 1928 i domkretsen för Kungälvs rådhusrätt för att därefter till 1948 ingå i Inlands södra tingslag, därefter till 1955 i Inlands tingslag och sedan till 1971 i Hisings, Sävedals och Kungälvs tingslag. Från 1971 till 2006 ingick orten i Stenungsunds domsaga och från 2006 till 2009 i Mölndals domsaga och den ingår från 2009 i Göteborgs domsaga.

Befolkningsutveckling

Bebyggelse 
Kungälvs bebyggelse var förr koncentrerad till Västra gatan och Östra gatan, som till stor del har kvar sin gamla småstadsbebyggelse. Under 1900-talets expansion har centrum förskjutits västerut till Västra tullen, vars namn ännu lever kvar. 

Staden har vuxit ytterligare västerut. Ett köpcentrum, Kongahälla Center, öppnades den 28 mars 2019.

Byggnadsminnen 
 Bohus fästning
 Kastellegården
 Kungälvs rådhus, Stora torget 1
 Strandska huset, Västra gatan 8
 Thorildska huset, Västra gatan 2
 Zetterlöfska huset, Västra gatan 5
 Uddmanska huset, Västra gatan 9
 Lundholmska huset, Västra gatan 19
 Schwartzska huset, Västra gatan 21 A

Kyrkor 
 Kungälvs kyrka
 Kastalakyrkan
 Munkegärdekyrkan
 Ytterby kyrka
 Pingstkyrkan
 Missionskyrkan

Utbildning 
Kungälvs kommun har 22 grundskolor, varav 7 är friskolor. Gymnasieskolan Mimers Hus ligger i centrala Kungälv, liksom högstadieskolan Thorildskolan, platsen för den första dödliga skolattacken i Sverige 1961.

Kungälv är hemorten för toleransprojektet som startades av Kungälvs kommun  efter mordet på John Hron den 17 augusti 1995 vid Ingetorpssjön. Dess syfte är att motverka "såväl befintlig som framtida intolerans och rasism". Det har tagits upp i både mediala, politiska och inte minst utbildningssammanhang.

Kommunikationer 
Kungälv har direkta bussförbindelser med bland annat Mölnlycke, södra Ale (Bohus och Surte), Göteborg, Uddevalla, Lilla Edet och Marstrand. Bussarna går från ett resecentrum (invigt 2018) vid E6 500 meter från centrum. Bland annat X4 som även passerar centrum går dit. Från centrala Kungälv är det cirka 4 km till Ytterby station (Bohusbanan) och cirka 4 km till Bohus station (Alependeln).

Sevärdheter 
Bohus fästning
Fontins naturreservat (För fler naturreservat, se Ytterby socken.)

Idrott i Kungälv 
Volleyboll: Kungälvs VBK (flerfaldiga svenska mästare)
Golf: 
Gullbringa Golf and Country Club
Kungälv-Kode Golfklubb
Lysegårdens Golfklubb
Ingetorps Golfklubb
Bandy: 
IFK Kungälv
Kareby IS
Kungälvs SK
Fotboll: 
IK Kongahälla
Romelanda UF
              Ytterby IS
              Kode IF
              Hermansby IF
              Hålta IF
              Kareby IS
              Komarken FC
              Kungälvs FF
              Diseröd SK
Friidrott: Kongahälla AIK
Gymnastik: GF Kungälvs Gymnasterna
Handboll: Kungälvs HK
Innebandy: IBK Kungälv 
Ishockey: 
Kungälvs IK
KB Knights
Kanot: Kungälvs Kanotklubb
Motorsport: Kungälvs Jeep Klubb
 Orientering: Kungälvs orienteringsklubb
Rodd: Kungälvs Roddklubb
Teamåkning: Ytterby Kungälvs Konståkare YKK
Simning: Kungälvs simsällskap
Tennis: Kungälvs Tennisklubb
Badminton: Kungälvs Badmintonklubb
Ridsport: Kongahälla Ridsällskap

Idrottshallar
Mimershallen
Kastellegårdshallen
Kungälvs idrottshall
Munkegärdehallen (används av skolor i Munkegärdeområdet och är hemmahall för Marstrands Innebandy)

Kända personer från Kungälv 
Se även Personer från Kungälv

1600-tal
Michael Arenchil - Kyrkoman och riksdagsman

1800-tal
Pehr Andreasson - Lantbrukare och riksdagsman
Carl Grundell - Kyrkoherde och riksdagsman
Gustaf Kilman - Ryttare och olympisk guldmedaljör
Hjalmar Johansson - Musikdirektör

1900-tal
Monika Ahlberg - Balettdansare, kock och matskribent
Sarah Klang - sångerska
Lias Andersson - Hockeyspelare
Niklas Andersson - Ishockeyspelare
Mats Ardström - Filmfotograf
Maria Arnholm - Partisekreterare för Folkpartiet
Anton Axelsson - Ishockeyspelare
Per-Johan Axelsson - Ishockeyspelare
Marcus Berggren - Ståuppkomiker och programledare
Maria Brandin - Roddare
Stefan Brunzell - musiker
Anders Byström - Skådespelare
Helena Döse - Operasångare
Björn Gustafsson - Komiker och skådespelare
Kevin Hermansson - Roddare
Sarah Klang - Sångerska
John Hron - Svensk pojke som mördades av nynazister
Lovisa Lindh - Friidrottare
Karin Franz Körlof - Skådespelare, dramatiker och regissör
Erik Lindh - Bordtennisspelare, förbundskapten
Gert Lengstrand - Sångare och låtskrivare
Fredrik Sjöström - Ishockeyspelare
Henrik Stenson - Golfspelare
Pontus Wernbloom - Fotbollsspelare
Mikael Andersson - ishockeyspelare
Mirsad Bektašević - terrorist
Carin Koch - golfproffs
Lise Meitner - atomfysiker
Gustav Ytterborn - Agronom och ämbetsman

Se även
Ytterby socken
Kareby socken
Lista över fasta fornminnen i Kungälv (för omfattning av detta område, se Kungälvs stad#Sockenkod)

Referenser

Noter

Källor

 Kerstin och Harry Berg: Kungälv - En stads historia, Kungälv 1992

Vidare läsning

Externa länkar 

 
Tätorter i Sverige
Orter i Kungälvs kommun
Orter i Göteborgs kommun
Centralorter i Västra Götalands län
Orter avbildade i Suecian