Alpseglare

Alpseglare (Apus melba)  är en av de största fågelarterna inom familjen seglare (Apodidae). Den har en vid utbredning från Medelhavsområdet till Indien samt i stora delar av Afrika och på Madagaskar. IUCN kategoriserar den som livskraftig.

Utseende 
Alpseglaren är en mycket stor seglare som kan tas för en falk. Den har ett vingspann på 51 till 58 centimeter och en längd på 20 till 23 centimeter. Könen är lika. Den är svart eller matt svartbrun och har vitt bröst och vitt under hakan, vilket dock kan vara svårt att se när den hastigt glider runt och fångar insekter.

Läte 
Alpseglarens läten är ljudliga och lätta att känna igen, med utdragna kvittrande serier som accelerar eller bromsar in, på slutet även fallande i tonhöjd.

Utbredning och systematik 
Alpseglaren häckar i södra Europa, södra Centralasien, Mellanöstern, Indien och Afrika. Den övervintrar i Afrika men även i Saudiarabien, Indien, Nepal, Bhutan och Sri Lanka. Den delas in i tio underarter med följande utbredning: 
 Apus melba melba – södra Europa till Mindre Asien och nordvästra Iran, flyttar vintertid till tropiska Afrika
 Apus melba tuneti – östra Marocko till Mellanöstern, Iran, Kazakstan och västra Pakistan
 Apus melba archeri – norra Somalia till sydvästra Arabiska halvön och Dödahavssänkan
 Apus melba africanus – Etiopien till Kapprovinsen i Sydafrika och sydvästra Angola
 Apus melba maximus – Ruwenzoribergen i nordöstra Demokratiska republiken Kongo och västra Uganda
 Apus melba marjoriae – nordcentrala Namibia till nordvästra Kapprovinsen
 Apus melba willsi – Madagaskar
 Apus melba nubifugus – Himalaya, övervintrar i centrala Indien
 Apus melba dorabtatai – bergstrakter på västra delen av Indiska halvön
 Apus melba bakeri – Sri Lanka

Förekomst utanför utbredningsområdet
Alpseglaren är en sällsynt gäst i nordligare delar av Europa, regelbundet i Storbritannien och mer tillfälligt så långt norrut som Island och Norge. Första gången den sågs i Sverige var på Nidingen i Halland den 5 augusti 1980. Den har därefter observerats vid ett drygt 40-tal tillfällen i Sverige, i norr till Täftehalvön i Västerbotten.

Släktestillhörighet
Vissa placeras numera arten i släktet Tachymarptis tillsammans med den afrikanska arten vattrad seglare (A. aequatorialis), men detta är fortfarande omdiskuterat och många placerar den fortfarande i det stora seglarsläktet Apus.

Ekologi
Alpseglaren tillbringar den mesta av sin tid i luften och lever av insekter som den fångar i flykten. Den dricker och kan till och med sova när den flyger. Flera studier visar att alpseglare kan tillbringa över ett halvår i luften utan att landa.

Paren håller ihop livet ut. Den bygger sitt bo i kolonier i en grotta eller hål i en klippa och lägger två ägg däri. Alpseglaren är mycket ortstrogen och återvänder till samma bo år efter år. Ungar i boet kan sänka sin kroppstemperatur och gå i dvala under regnperioder när tillgången på flygande insekter är sämre. Alpseglaren har anpassat sig bra till urban miljö och häckar ofta i gamla byggnader i städer utmed Medelhavet.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling. Utifrån dessa kriterier kategoriserar IUCN arten som livskraftig (LC). Beståndet i Europa tros bestå av 151 000–327 000 par.

Referenser

Noter

Källor
Birds of the world, Lars Larsson 2001

Externa länkar

 Läten på xeno-canto.org

Fåglar i palearktiska regionen
Fåglar i orientaliska regionen
Fåglar i etiopiska regionen
Seglare (familj)