kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
1564

1564 (MDLXIV) var ett skottår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari 
 Februari – En svensk här under Klas Kristersson (Horn) går in i Norge (Jämtland, Härjedalen och Trondheim) och härjar.
 19 februari – Stillestånd sluts mellan de svenska och de danska styrkorna i Estland; det skall vara till 1 maj 1565.

Maj 
 30–31 maj – Svenskarna besegras av danskarna i det första sjöslaget vid Ölands norra udde varvid den svenske befälhavaren Jakob Bagge hamnar i dansk fångenskap. Klas Eriksson Fleming blir då ny befälhavare över flottan, men avskedas snart av kung Erik XIV och efterträds som befälhavare för flottan av Klas Kristersson (Horn).

Augusti 
 14 augusti – Svenskarna börjar belägra Lyckå i Blekinge.
 14–15 augusti – Svenskarna besegrar danskarna i det andra sjöslaget vid Ölands norra udde.
 15 augusti – Danskarna under Knut Hardenberg anfaller svenskarna vid blekingska Jämjö.
 16 augusti – Det svenska flaggskeppet Elefanten går på grund i Kalmarsund. Det sjunker i september under reparationsarbetet.
 24 augusti – Lyckå slott erövras av svenskarna.

September 
 2 september
 Svenskarna bygger bråtar i Nättraby.
 Svenskarna angriper blekingska Ronneby.
 4 september – Svenskarna intar Ronneby samt skövlar och bränner staden. Händelsen har gått till historien som Ronneby blodbad.
 10 september – Svenskarna råkar sätta Lyckå slott i brand.
 27 september – Lyckås och Avaskär bränns ner, varefter svenskarna utrymmer Blekinge.

Oktober 
 11–13 oktober – Ett danskt anfall på Kalmar slås tillbaka.

November 
 10 november – Danskarna har nu helt återtagit Jämtland, Härjedalen och Trondheim.
 21 november – En fred mellan Sverige och Ryssland på sju år undertecknas.

Okänt datum 
 Sverige kapar ett tjugotal lübska handelsskepp lastade med salt.
 Bengt Bengtsson Gylta blir ståthållare i Stockholm.
 Svante Sture d.y. avsätts som generalguvernör över Livland och Reval, eftersom kung Erik är missnöjd med honom.
 Gondawariket erövras av stormogulen Akbar den store och drottning Rani Durgavati begår självmord.

Födda 
 15 februari – Galileo Galilei, italiensk astronom.
 23 april – William Shakespeare, engelsk dramatiker och pjäsförfattare (troligen född detta datum).
 27 maj – Margareta Gonzaga, italiensk kulturmecenat, hertiginna av Modena och Ferrara.
 25 september – Magnus Brahe d.ä., svensk greve och riksråd, riksmarsk 1607–1612, riksdrots 1612–1633 och president för Svea hovrätt 1614–1633.
 25 oktober – Hans Leo Hassler, tysk tonsättare.

Avlidna 
 1 februari – Andreas Gerhard Hyperius, holländsktysk protestantisk teolog.
 15 februari – Michelangelo Buonarroti, italiensk konstnär, skulptör, målare, arkitekt.
 5 mars – Isabel de Josa, spansk doktor i teologi.
 27 maj – Jean Calvin, fransk-schweizisk reformator.
 15 oktober – Andreas Vesalius, belgisk anatomiker, på ön Zakynthos i Grekland.
 Argula von Grumbach, tysk reformator.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Fiskigel

Fiskigeln (Piscicola geometra) är ljust gulbrun och blir cirka 5 centimeter lång. På framkroppen sitter 2 par ögon. Fiskigeln har i framänden och bakänden av kroppen sugskålar med vilka den suger sig fast på fiskar, varefter den suger i sig av deras blod och sedan ändrar färg till mer rödbrun till gröngrå.

Denna igel är en parasit som kan åstadkomma skada i fiskodlingar. 100 fiskiglar suger i sig cirka 230 milliliter blod, vilket är farligt, särskilt för ungfiskar. Sekundärt uppstår infektioner på stället där igeln bitit sig fast (hos lax till exempel Aeromonas salmonicida och svamp.

Under blodsugningen överförs också ibland Trypanosoma från igeln till fiskarna. Starkt angripna fiskar magrar av och tynar bort.

Fiskigelangrepp i fiskodlingar kan behandlas med metrifonat. (0,6-0,8 kg/ha vattenyta vid en meters vattendjup) Upprepas efter 1-2 veckor.

Litteratur
 Leech Biology and Behaviour, vol. 2, 

Fiskiglar
Karl Filip

Karl Filip (Carl Philip), född 22 april 1601 på Revals slott i nuvarande Estland, död 25 januari 1622 i Narva, var svensk prins av Vasaätten, hertig av Södermanland, Närke och Värmland, son till Karl IX och Kristina av Holstein-Gottorp, yngre bror till .

Han gifte sig 5 mars 1620 i hemlighet med Elisabet Ribbing, med vilken han 1622 (efter sin död) fick dottern Elisabet Carlsdotter (Gyllenhielm).

Biografi
Karl Filip är framför allt känd för att under en tid ha varit en av kandidaterna att bli tsar av Ryssland. Ett ryskt sändebud skickades 1611 till Stockholm med detta erbjudande till den svenske kungen. Staden Novgorod, som stod under svenskt beskydd, hade lanserat Karl Filip som sin kandidat. Tsarvalet skedde under tumultartade former i Moskva kring årsskiftet 1612–1613 (Stora oredan). Då Karl Filip sommaren 1613 kom över till Viborgs slott, var tiden redan försutten, och han måste återvända hem. Det blev inte Karl Filip utan en i sista hand framkastad kandidat, Mikael Romanov, som tog hem spelet. Ätten Romanov skulle sitta kvar på den ryska tronen till 1917.

Karl Filips kandidatur hade hela tiden motverkats av hans mor änkedrottning Kristina, som ansåg honom alltför ung.

Efter avslutade studier företog Karl Filip 1617–18 en resa till Danmark, Tyskland och Frankrike. Karl Filips hertigdöme hade bestämts av fadern genom donationsbrev 1609. På grund av hans omyndighet hade änkedrottningen utsetts till hans förmyndare, och hon hävdade med skärpa hertigens rättigheter mot Gustav II Adolf, vilket särskilt 1617 ledde till hårda konflikter mellan Gustav Adolf å ena sidan och änkedrottningen och Karl Filip å den andra.

Under denna tid var Sverige inblandat i det ryska inbördeskriget, och det svenska väldet i Baltikum konsoliderades. Militära framgångar uppnåddes bland annat med Jacob De la Gardies stormning av Novgorod.

Karl Filip deltog även han i det svenska fälttåg i Baltikum som Gustav II Adolf inledde 1621. Sommaren 1621 inleddes belägringen av Riga. Inför hotet av en svensk stormning kapitulerade staden i mitten av september. För Karl Filip skulle segerns glädje bli kortvarig. Han insjuknade kort efter Rigas intagande i fältsjuka och fördes till staden Narva för vård och vila. Tillståndet förvärrades, och natten till den 25 januari dog prinsen. Det har genom ett av Gustav Adolfs brev till sin syster Katarina visat sig att hans bror sörjde honom djupt.

Övrigt
Den värmländska tätorten Filipstad har fått sitt namn efter Karl Filip. 

I Uppsala finns sedan 1993 ett akademiskt ordenssällskap som för Vasaprinsens minne vidare, Sällskapet Karl Filip av Vasa.

Se även
Carl Philip
De la Gardieska fälttåget
Sveriges hertigdömen

Källor

Vidare läsning

Externa länkar
 

Män
Svenska prinsar
Vasaätten
Födda 1601
Avlidna 1622
Svenska hertigar
Personer under stormaktstiden
Elisabet Carlsdotter (Gyllenhielm)

Elisabet Carlsdotter född 1622, död 1682, var en svensk hovdam, dotter till prins Karl Filip i dennes hemliga äktenskap med Elisabet Ribbing. Under samtiden användes namnet Gyllenhielm om henne, men själv kallade hon sig Elisabeth Carlsdotter.

Biografi
Elisabet Carlsdotter föddes efter faderns död. Hon blev omhändertagen av sin farmor, änkedrottning Kristina av Holstein-Gottorp. Elisabet Carlsdotter gifte sig den 13 november 1645 med Axel Turesson (Natt och Dag), landshövding i Stockholms län. Under sitt första äktenskap fick hon en son, Karl Axelsson Natt och Dag (1647–1664), student i Uppsala, senare friherre till Ijo i Österbotten; han dog ung och barnlös. Maken avled samma år som sonen föddes, och Elisabet gifte om sig 1660 med Balthasar Marschalck, som var hovmarskalk på Drottningholms slott.

Elisabet var hovdam åt änkedrottning Maria Eleonora, kammarjungfru (kammarfröken) hos drottning Kristina, och åren 1654–1660 överhovmästarinna åt drottning Hedvig Eleonora.

Elisabet Carlsdotter Gyllenhielm är begraven med båda makarna samt sonen i Strängnäs domkyrka.

Källor 
 
 
 Magdalena Ribbing: Ätten Ribbing, 700 år i Sveriges historia
 Lars Ericson: Johan III
 http://www.adelsvapen.com/genealogi/Vasa

Noter 

Kvinnor
Födda 1622
Avlidna 1682
Personer under stormaktstiden
Svenska överhovmästarinnor
Svenska friherrinnor
Hedvig Eleonoras hovstat
Sveriges landsdelar

Sveriges landsdelar utgörs av Sveriges tre gamla "huvuddelar", Svealand, Götaland och Norrland. Det är en geografiskt hävdvunnen indelning som är historiskt förankrad i olik grad.

Landsdelarna är geografiska grupperingar av landskapen, men de fyller inte någon administrativ funktion. De har heller inte, till skillnad från de likaledes icke-administrativa landskapen, tilldelats några heraldiska vapen eller andra symboler. Den vanligaste användningen av dessa landsdelar i vardagliga sammanhang torde vara i väderrapporter. 

Namnen förekommer också i viss distriktsindelning. Så är till exempel Mellersta Norrland och Övre Norrland benämningar på två så kallade riksområden i statistiska sammanhang.

Historik 
Landsdelarnas sammansättningar har varierat genom historien, främst på grund av att Sveriges yttre gränser förändrats. De sydliga landskapen Blekinge och Skåne samt Bohuslän i väst fördes till Sverige genom Freden i Roskilde 1658 och de har därefter kommit att ingå i Götaland, liksom de genom freden i Brömsebro 1645 erhållna landskapen Halland och Gotland. Även Härjedalen och Jämtland erhölls detta år och de har sedermera kommit att räknas till Norrland. 

Fram till 1809 ingick Finland i Sverige och räknades då som en fjärde landsdel. Tidigare räknades de nordligare delarna av Finland till Norrland och de sydligare som en egen landsdel kallad Österland. Denna senare benämning kom dock tidigt ur bruk, sannolikt redan under Kalmarunionens tid. Vissa landskap i Sverige, till exempel Gästrikland och Värmland, har även bytt landsdelstillhörighet. Sådana förändringar har inte skett genom centrala beslut utan vuxit fram successivt.

Geografiska data 
Nedanstående tabell avser den fördelning som varit allmänt vedertagen de senaste århundradena:

Se även 
 Österland
 Skåneland
 Sveriges indelning
 Landskap

Referenser
Indianapolis

Indianapolis är huvudstad i den amerikanska delstaten Indiana och är belägen i den centrala delen av delstaten cirka 120 kilometer väster om gränsen mot Ohio. 

Ytan är 953,5 kvadratkilometer och befolkningen uppgår till cirka 783 000 invånare (2003). Cirka 25 procent av befolkningen i staden är afroamerikaner. Av befolkningen lever cirka 12 procent under fattigdomsgränsen.

Sport 
Staden är känd för sina stora racertävlingar: Indianapolis 500, NASCAR Brickyard 400 och USA:s Grand Prix. Mellan 1950 och 1960 kördes även Indianapolis Grand Prix. De två första tävlingarna räknas med sina cirka 300 000 åskådare som världens största sportevenemang. Tävlingarna körs på Indianapolis Motor Speedway. I staden anordnades även panamerikanska spelen 1987. De amerikanska mästerskapen i friidrott (som även gäller som uttagningar inför olympiska spelen och världsmästerskapen) har ofta genomförts här.

Elvis Presley 
Den 26 juni 1977 gav Elvis Presley sin allra sista konsert i staden, i Market Square Arena.

Professionella lag i de stora lagsporterna 
 NFL – amerikansk fotboll
 Indianapolis Colts
 NBA - basketboll
 Indiana Pacers

Referenser

Externa länkar 
 
 

 
Orter i Indiana
Fylke (olika betydelser)

Fylke kan syfta på: 

 Fylke – sedan 1919 de norska förvaltningsområden som motsvaras av län i Sverige och en historisk indelning på 900–1200-talet, se Norges fylken
 Fylke (Midgård) –  ett land i J. R. R. Tolkiens värld om Midgård
Fylke (militär enhet) – en militär enhet i äldre tider i Norge

Se även
 Fylking
 Fylkingen
 Syssel – under medeltiden en typ av administrativt distrikt i delar av Norden
Småkungarike#Norge
Konstitutionell monarki

En konstitutionell monarki är en statsform med en monark som statschef (monarki), där denne dock har mycket begränsade befogenheter, tydligt reglerade i en grundlag eller genom praxis, jämfört med vad som är fallet i en absolut monarki.

I de flesta fall har de konstitutionella monarkierna utvecklats till parlamentariska monarkier, vilket innebär att monarkens befogenheter begränsas av att regeringen utses av riksdagen  och utövar den större och avgörande delen av regeringsmakten i överensstämmelse med folksuveränitetsprincipen. Det har vanligen skett genom att utvecklingen gått ditåt i praktiken, genom "praxis". Ibland har utvecklingen också slutgiltigt kodifierats i konstitutionen, det vill säga skrivits in där. Så är fallet i bland annat Sverige, Danmark och Spanien. Vanligen har parlamentets starka maktställning till exempel över statsbudgeten och genom kontrollmakten över regeringen eller andra historiska orsaker, bidragit till parlamentarismen som i Storbritannien och Norge bland annat. Parlamentarism infördes i praktiken i Norge 1884 genom att Stortinget lyckades fälla en regering i riksrätt.

Lista över nuvarande konstitutionella monarkier
2017 var följande länder konstitutionella monarkier:

 Australien 

 Belgien

 Danmark

 Japan

 Luxemburg

 Kanada

 Norge
 Nya Zeeland

 Storbritannien
 Sverige

Källor

Anmärkningar

Se även 
 Personalunion
 Parlamentarism
 Demokrati

Typer av monarkier
Statsvetenskap
Statsskick

hu:Monarchia#Alkotmányos monarchia
Gripen

Gripen kan avse:

 Saab 39 Gripen – ett stridsflygplan
 Gripen Trollhättan BK – en svensk bandyklubb
 HRC Gripen – en svensk rugbyklubb
 "Gripen" – ett svenskflaggat flygplan som sköts ner utanför Smögen 1943, se SE-BAG
 Gripen (musikstycke) – en marsch av kompositören Ille Gustafsson
 Gripen (tidning) – Malmö nations vid Lunds universitet nationstidning
 Musikkåren Gripen – en svensk musikkår
 Sparbanken Gripen – ett bankaktiebolag i nordvästra Skåne
 Sockerbruket Gripen – ett sockerbruk i Norrköping
 Gripen (cykelmärke) – en cykel och moped från AB Svenska Cykelmagasinet i Linköping
 Apoteket Gripen − ett apotek som inrättades 1760 på Södermalm i Stockholm
 Länstidningen Södertälje - tidigare namn (1880–1890)

Se även
 HMS Gripen – flera fartyg i svenska flottan
 Gripande – frihetsberövande av person
 Grip (olika betydelser)
Svenska mästerskap

Svenska mästerskap, SM, är årliga sport- eller andra tävlingsevenemang, individuellt och i lag, där segrarna koras till svenska mästare.

Normalt är SM bara till för svenska idrottare eller lag, men vissa SM är öppna SM, vilket betyder att även deltagare från andra nationer får vara med och tävla. I lagtävlingar kan det vara bestämt, att lagen trots allt måste ha en viss andel inhemska spelare i laget. Enligt Bosmandomen får lag ha valfritt antal spelare från EU-länder.

De första svenska mästerskapen arrangerades när den moderna idrottsrörelsen föddes på 1890-talet. Allra först var simning, 1891. Bland de första var också fotboll och friidrott, två sporter där de första SM-tävlingarna ordnades 1896. Andra tidiga sporter var dragkamp (1898), kanotpaddling och bandy (båda 1907) samt cykling (1909). Under de senare decennierna av 1900-talet började beteckningen svenska mästare användas även i tävlingar som inte utgjorde sport, så att det numera utdelas svenska mästerskap även i en rad andra sammanhang. För mindre sporter arrangeras sedan 2009 den så kallade SM-veckan, där flera sporter ordnar sina svenska mästerskap under en vecka på en ort i landet, för att sporterna skall kunna dra publik till varandra.

För vissa sportgrenar, bland annat inom segling, används termen riksmästerskap, förkortat RM. Med det begreppet avses ofta nationella tävlingar i en sport som inte riktigt har nått den status att vinnaren skall koras till svensk mästare, till exempel för att det är väldigt få deltagare i sporten så att det inte finns någon reell konkurrens eller för att man inte vill ge dem samma höga status som svenska mästerskap. Riksmästerskap kan ibland efter några år uppgraderas till att bli svenska mästerskap; så skedde bland annat med det som numera är svenska inomhusmästerskapen i friidrott.

Svenska mästerskap

A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

K

L

M

N

O

P

Q

R

S

T

U

V

X

Y

Z

Å

Ä

Ö

Se även
SM-veckan

Källor
Nationalencyklopedin

 
Nationella mästerskap
1800-talet (decennium)



Händelser 
1800 - Gustav IV Adolf kröns till svensk kung i Norrköping.
1800 - Även om franska revolutionen är över är ilskan mot Frankrike enorm bland Europas makthavare. Revolutionskrigen följs därför av koalitionskrigen, då flera europeiska stater går i krig mot Frankrike.
1801 - En brittisk flotta besegrar den danska i slaget vid Köpenhamn. Britterna förbereder sig sedan, för att angripa även den svenska flottan, som finns i Karlskrona, men denna aktion avbryts efter att man får kännedom om att den ryske tsaren Paul I har blivit mördad.
1801 - Den ryske tsaren Paul I mördas den 23 mars. Han efterträds av sin son Alexander I.
1804 - Napoleon I kröner sig själv till Frankrikes kejsare den 2 december.
1805 - Napoleon besegrar sina ryska och österrikiska fiender i trekejsarslaget vid Austerlitz. När dimman lättar och "solen i Austerlitz" kommer fram upptäcker ryssarna, att de har gått rakt i en fälla och blir förintade. Den franska krigsmaskinen besegrar sedan också den östrrikiska armén.
1807 - Det neutrala Danmark angrips av Storbritannien, som skjuter mycket svårsläckta raketer mot Köpenhamn. I princip alla hus med halmtak i staden förstörs under slaget.
1807 - Alexander I och Napoleon möts i en husbåt som har placerats mitt på gränsfloden Njemen mellan Ostpreussen och Ryssland. Där undertecknar de freden i Tilsit.
1809 - Gustav IV Adolf blir arresterad (13 mars), abdikerar (29 mars) och blir avsatt (10 maj), då han anklagas för den svenska förlusten av Finland till Ryssland. Han efterträds den 6 juni av sin farbror, som då kröns till kung under namnet Karl XIII.

Födda 
1801 - Frédéric Bastiat, fransk författare och politiker
1809 - Edgar Allan Poe, amerikansk skräckförfattare 
1809 - Abraham Lincoln, amerikansk president
1809 - Charles Darwin, brittisk biologiforskare

Avlidna 
13 mars 1808 – Kristian VII av Danmark, kung av Danmark och kung av Norge.

Externa länkar
Upp, min tunga, att lovsjunga

Upp, min tunga, att lovsjunga är en mycket gammal psalm i elva verser om Jesu död och uppståndelse från cirka 600 e.Kr. av Venantius Fortunatus (cirka 530–cirka 600). Fanns på svenska redan 1614 i skriften Andeliga Psalmer och Wijsor i en översättning av Sigfrid Aronus Forsius (1550–1624) och infördes i en bearbetad version av Gustaf Ollon (1646–1704) i 1695 års psalmbok. Bearbetades och förkortades betydligt av Johan Olof Wallin för 1819 års psalmbok, där den rubricerades som påskpsalm. Infördes oförändrad också i 1937 års psalmbok och med två smärre ändringar i 1986 års psalmbok då Ollons arbeten med psalmen tagits bort. 

Psalmen inleds 1695 med orden:
Up min tunga at lofsiunga
En berömlig kamp och strijd

I Sverige fick man genom 1697 års koralbok en tjänlig och omtyckt melodi till den över 1000 år äldre texten. Melodin var med några avvikelser samma som den som funnits i Roslagskulla kyrkans (1693) och Riddarholmskyrkans handskrivna koralbok (1694).

Psalmen är, trots sin ålder, en av de mest sjugna psalmerna inom Svenska kyrkan. Psalmen ingår vanligtvis i den uppsättning lovpsalmer som sjungs under påsknattens och påskdagens mässor. Trots flera omarbetningar, den senaste 1986, innehåller psalmen bitvis ett ålderdomligt språk. Det framträder bland annat i användandet av den numera utdöda preteritumformen "dödde".

I 1986 års psalmboksversion inleds psalmen med orden:
Upp min tunga, att lovsjunga
Hjälten som på korsets stam
För oss blödde, led och dödde
Som ett skuldlöst offerlam

Publicerad i
Riddarholmskyrkans handskrivna koralbok 1694
1695 års psalmbok som nr 157 under rubriken "Om Christi pino och dödh"
1819 års psalmbok som nr 106 under rubriken "Jesu kärleksfulla uppenbarelse i mänskligheten: Jesu uppståndelse (påskpsalmer)".
Stockholms söndagsskolförenings sångbok 1882 som nr 93 under rubriken "Psalmer" med verserna 1-4.
Sionstoner 1889 som nr 463.
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1907 som nr 165.
Svensk söndagsskolsångbok 1908 som nr 52 under rubriken "Påsksånger"
Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 som nr 137 under rubriken "Jesu uppståndelse"
Svensk söndagsskolsångbok 1929 som nr 68 under rubriken "Påsksånger"
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 520 under rubriken "Långfredag".
Segertoner 1930 som nr 187 under rubriken "Jesu uppståndelse. Påsksånger".
Sionstoner 1935 som nr 211 under rubriken "Passionstiden" 
1937 års psalmbok som nr 106 under rubriken "Påsk".
Psalmer för bruk vid krigsmakten 1961 som nr 106 verserna 1-4.
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 628 under rubriken "Påsk".
Den svenska psalmboken 1986 som nr 147 under rubriken "Påsk".
Finlandssvenska psalmboken 1986 som nr 90 under rubriken "Påsk".
Lova Herren 1988 som nr 182 under rubriken "Påsk".

Externa länkar
Hos Svenska Akademien återfinns psalmtexten från 1695 i "Den gamla psalmboken" i PDF

Påskpsalmer
Svenska psalmer
Vår blick mot helga berget går

Vår blick mot helga berget går är en psalm för Kristi förklarings dag av Edvard Evers, skriven 1906 och 1914. Texten är hämtad från Matteusevangeliet 17:1-9. Den har en utdragen tillkomsthistoria då den bland annat bygger på en psalm av Thomas Kingo och på flera tidigare varianter på samma tema, som Evers skrev till olika psalmboksförslag.

Melodi var ursprungligen Edvard Griegs "Den store hvide flok", men psalmen fick senare en egen melodi av Otto Olsson 1916.

Publicerad i
Nya psalmer 1921, tillägget till 1819 års psalmbok som nummer 523 under rubriken "Kyrkans högtider: Kristi förklaring".
1937 års psalmbok som nummer 140 under rubriken "Kristi Förklarings dag".
Herren Lever 1977 som nummer 880 under rubriken "Kyrkans år - Kristi förklarings dag".
Den svenska psalmboken 1986, 1986 års Cecilia-psalmbok, Psalmer och Sånger 1987, Segertoner 1988 och Frälsningsarméns sångbok 1990 som nummer 165 under rubriken "Kristi förklarings dag".
Finlandssvenska psalmboken 1986 som nummer 121 under rubriken "Kristi förklarings dag".
Lova Herren 1987 som nummer 206 under rubriken "Kristi förklarings dag".

Referenser

Noter

Litteratur
Oloph Bexell, "Förklaringpsalmens förvecklingar. Om Evers' Vår blick mot helga berget går"  i Förbistringar och förklaringar. Festskrift till Anders Piltz, 2008, s. 91-106.

Externa länkar
Hos Svenska Akademien återfinns psalmtexten från 1937 i "Den gamla psalmboken" i PDF

Svenska psalmer