kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lista över fågelarter observerade i Sverige

Detta är en lista över de fåglar som förekommit spontant minst en gång i Sverige (och blivit godkända av BirdLife Sveriges raritetskommitté), inklusive de fem inplanterade eller förrymda arter som etablerat en frihäckande population (kanadagås, mandarinand, fasan och tamduva) och arter som kan härröra från sådant bestånd utanför Sverige (stripgås, nilgås och amerikansk kopparand).

Inplanterade eller förrymda taxa som etablerat frihäckande och självreproducerande bestånd, vilket i Sverige gäller för kanadagås, mandarinand, fasan och tamduva. Till denna kategori förs även fynd av fåglar som kan anses härröra från sådant bestånd utanför Sverige, vilket för tillfället gäller för stripgås, nilgås och amerikansk kopparand.

Till och med 2022 har 532 arter av spontant förekommande fåglar identifierats i Sverige (inklusive garfågel). Se Sveriges fågelfauna.



A

B

C
Cettisångare
Citronärla

D

E
Ejder
Eksångare
Eleonorafalk
Enkelbeckasin
Entita
Eremitskogstrast

F

G

H

I
Iberisk gransångare
Isabellastenskvätta
Isabellatörnskata
Ismås

J
Jaktfalk
Jorduggla
Jungfrutrana
Järnsparv
Järpe

K

L

M

N
Natthäger
Nattskärra
Nilgås
Nordsångare
Nunnestenskvätta
Näktergal
Nötkråka
Nötskrika
Nötväcka

O
Orientpipare
Orientseglare
Orientvadarsvala
Ormvråk
Ormörn
Orre
Ortolansparv

P

R

S

T

V

W
Wilsonbeckasin 
Wilsonsimsnäppa

Å
Årta

Ä
Ägretthäger
Ängshök
Ängspiplärka
Ärtsångare

Ö
Ökenlöpare
Ökennattskärra
Ökenpipare
Ökenstenskvätta
Ökensångare
Ökentrumpetare
Ökenvarfågel
Örnvråk
Östlig kronsångare
Östlig medelhavsstenskvätta

Sorterbar lista 

Denna sorterbara lista över fåglar i Sverige är en förteckning över alla
 arter som regelbundet häckar i Sverige
 arter vars status som regelbunden häckningsfågel är osäker
 flyttfåglar som uppträder i Sverige på regelbunden basis
 tillfälliga gäster som anträffats i fler än 100 exemplar
 tillfälliga gäster som anträffats i färre än 100 exemplar
 tillfälliga gäster som anträffats i färre än 100 exemplar, nu utdöda

Referenser

Noter

Fåglar i Sverige, inklusive spontana gäster
S
Sveriges fauna
Pyromani

Pyromani (av grekiskans πῦρ pyr, "eld" och μανία mania, "galenskap") eller mordbrandsmani, är en impulskontrollstörning som yttrar sig i en obetvinglig impuls att tända eld på saker, att utan personliga hämnd- eller politiska motiv mot den drabbade framkalla eldsvåda eller mordbrand, samt en enorm fascination för eld.

Kännetecken
Pyromani är en impulskontrollstörning, och impulsen är därför förknippad med en "kick" och lättnadskänsla efter att ha givit vika för den. Den kännetecknas av att en person upprepade gånger tänder eld på saker, utan att personen gör det för att vinna något på det annat än den känslomässiga "kicken". Personen har vanligen ett påfallande intresse för eld och bränder (fix idé), och ibland också brandrelaterade företeelser och objekt (brandbilar, brandsläckning). Att orsaka bränder är vid pyromani en impuls som inte kan kontrolleras, som ett slags beroende, utan att det sker till följd av hallucinationer eller vanföreställningar (som vid psykoser). I de flesta fall är personen dock fullt medveten om vad de gör.

Till skillnad från vid uppförandestörning har personen inte någon annan kriminell belastning, och visar heller ingen aggressivitet. Personer med antisocial personlighetsstörning kan av olika skäl, ofta personliga, tända eld på saker men saknar skuldkänsla; personer med pyromani däremot kan känna ånger och ångest efter bränderna. Sådan ånger och ångest ingår i sjukdomsbilden, och är inget belägg för att beteendet upphört.

Källor 
 The ICD-10 Classification of Mental and Behavioural Disorders, Clinical descriptions and diagnostic guidelines
 Nationalencyklopedin band 15, (1994, Höganäs)
 Strömkvist, S., ”Pyromanen bär på tvångsmässig drift, Sydsvenskan.se
 Frey, R., “Pyromania”, Encyclopedia of MentalDisorders 
 Höök, A. (red), ”Pyromaner en ganska liten grupp”, Dalademokraten 
 Lindahl, H., ”Äkta pyromaner mycket sällsynt”, Skånskan.se
 Lundvall, H., "Svårt behandla pyromaner", NT.se

Eld
Impulskontrollstörningar
Ungerns Grand Prix

Ungerns Grand Prix är en deltävling i formel 1-VM som körs i Ungern sedan säsongen . Tävlingen körs på Hungaroring, som ligger cirka 19 km från Budapests centrum. Ungerns GP var det första F1-loppet som kördes i östeuropa, bakom den så kallade järnridån.

Vinnare Ungerns Grand Prix

Referenser

Noter 

Formel 1-grand prix
Ungerns Grand Prix
Nöthårsmatta

Nöthårsmatta är en textil som innehåller hår från nötkreatur. 

Nöthårsmattor som används i heminredning är vanligen vävda och innehåller en blandning av ull och nöthår. 

En annan typ av nöthårsmatta eller nöthårsfilt används i kombination med tjära inom traditionellt träbåtbygge.

En av nöthårsmattornas stora designers, Märta Måås-Fjetterström, var verksam i många år i sin verkstad i Båstad.  Hennes nöthårsmattor var handvävda av skickliga väverskor.  De håller mycket hög kvalitet i både material och utförande.  Hennes välbevarade nörhårsmattor betingar än i dag höga priser på auktioner.

Källor

Noter

Mattor
Kirskål

Kirskål, Aegopodium podagraria, också kallad kers eller skvallerkål är en av de mer storväxta flockblommiga växterna,

Beskrivning 

Kirskål kan bli upp till 80 cm hög. De bredbladiga bladen är två gånger 3-fingrade med tandad kant. De små vita blommorna sitter samlade i flockar, och pollineras framförallt av flugor och skalbaggar.

Genom krypande jordstam och sina långa rötter blir kirskål lätt ett svårutrotat ogräs, på sina håll rent av invasivt. Den kan bekämpas genom odling av potatis ett eller ett par år på området där man vill begränsa kirskålens framfart. Även regelbunden gräsklippning bekämpar kirskålen, som inte tål att bli nedklippt på samma sätt som gräs.

Habitat
I Sverige är kirskålen begränsad till den sydliga hälften av floraområdet. Är där vanlig i parker och gamla trädgårdar, men mindre vanlig i lundskogar och på inägor.

Biotop 
Växer gärna i skugga med god jord, men klarar sig någorlunda även på soliga områden.

Användning 

Späda blad kan anrättas som kål – därav de vanliga namnen kirskål, skvallerkål och svallerkål – eller på samma sätt som spenat till stuvning, i omelett med mera. De är även användbara i sallader och i pesto. Stjälkar och äldre blad är beska. Genom tiderna har den används som en medicinsk ört i alla dess former, rå, tillagad, torkad etc.

Historik 
Kirskålen sägs ofta felaktigt ha införts av munkarna under medeltiden. Arkeologiska fynd visar emellertid att den odlades i Sverige redan under förromersk järnålder (500 f. Kr. – år 0), långt innan klosterväsendet etablerats i Skandinavien. Munkarna odlade kirskål som läkeört och grönsak.

Även på svenska slott och herrgårdar för några sekler sedan odlades kirskål som grönsak, och det är därifrån den spritt sig till nuvarande omfattning.

Vetenskapliga synonymer 
Aegopodium angelicifolium Salisb.	
Aegopodium latifolium Turcz. 	
Apium podagraria (L.) Caruel in Parl. 	
Carum podagraria (L.) Roth 	
Ligusticum podagraria (L.) Crantz 	
Ligusticum podagraria Roth & T.Lestib. 	
Pimpinella angelicifolia Lam. nom. illeg.
Pimpinella podagraria (L.) T.Lestib. 	
Podagraria aegopodium Moench 	
Podagraria erratica Bubani nom. illeg.
Selinum podagraria (L.) E.H.L.Krause in Sturm 	
Seseli aegopodium Scop. nom. illeg.
Seseli podagraria (L.) Weber 	
Sison podagraria (L.) Spreng. 	
Sium podagraria (L.) Weber in F.H.Wigg. 		
Tragoselinum angelica Lam. nom. illeg.

Bygdemål

Källor

Externa länkar 
 Den virtuella floran - Kirskål
 

Flockblommiga växter
Ki Växtindex
Bladgrönsaker
Capo

Capo betyder "chef" eller "kapten" (egentligen "huvud") på italienska. Det är en maffiatitel för ledare som står under familjens "don" (maffiaboss), och är där en förkortning av "caporegime", vilket man kan översätta som "huvud (chef/kapten) över regemente" eller "gängledare". Vanliga synonymer är "capodecina" (decina = tiotal), "captain" (av utomstående ofta med förleden mob-) och "skipper".

Källor 
  

Organiserad brottslighet
Illegala yrken
Apache HTTP Server

Apache, eller httpd är en fri webbserver utvecklad av Apache Software Foundation. Det är världens mest använda webbserver och finns tillgänglig till många operativsystem, bland andra FreeBSD, GNU/Linux och Windows. 

Apache introducerades 1995 och baserades på populära NCSA HTTPd 1.3 och är nu den mest använda webbservern i världen. Den används i strax över 60 % av Internets webbservrar (räknat i antal domännamn). Apache webbserver används av 56,28 % av den totala registrerade svenska domäner (Svensk Internetstatistik).

En av anledningarna till dess popularitet är att Apache är gratis att använda. Dessutom är källkoden öppen, vilket gör det möjligt att anpassa och modifiera webbservern fritt.
Apache står under Apache-licensen. Apache-licensen är en öppenkällkods-licens, som inte är kompatibel med GPL-licensen.

Namnet
Namnet sägs komma från uttrycket "a patchy server". När Apache började utvecklas utgick man från programmet NCSA web server som man patchade mer och mer. Eftersom mjukvaran bestod till största delen av dessa patchar kallades den alltså för en patchad server. Teamet bakom Apache server har tidigare hävdat att namnet inte har något med indiangruppen Apacherna att göra. Kanske ville man undvika tvister angående rättigheten till namnet genom att ensidigt hålla fast vid ett alternativt ursprung till namnet. Numera hävdar "The Apache Software Foundation" att man valde namnet för att hedra indiangruppen Apache, och att även om man kände till uttrycket "a patchy server" så var det inte ursprunget. 
Man har också ändrat loggan till en indianfjäder.

Teknik
Apache är en tråddriven webbserver, vilket betyder att Apache handhar en uppsättning mjukvarutrådar som är färdiga att hantera inkommande förfrågningar. (I Unix-liknande system används en processdriven variant.) När en förfrågning om en fil anländer till webbservern hanteras förfrågningen av en av de lediga trådarna. Apache har en begränsning av antalet trådar som samtidigt får köras i systemet. Om det maximala antalet aktiva trådar är uppnått, avvisas ytterligare förfrågningar från systemet.

Referenser

Se även
Öppen källkod
LAMP

Externa länkar

https://httpd.apache.org/ 

Fria serverprogram
World Wide Web
Apache

Apache kan syfta på:
 
 Apacher – kollektivt namn för sex kulturellt likartade urbefolkningsgrupper i Nordamerika
 Apache – varieteter av ett sydathabaskiskt språk som talas av apacher, se Athabaskiska språk

Kultur 
 Apache (subkultur) – en kriminell subkultur i Paris kring sekelskiftet 1900.
 Les Apaches – en grupp med musiker och konstnärer i Paris i början av 1900-talet
 Apache (dans) – en dans med ursprung i Paris i början av 1900-talet  
 Apache (film) – en amerikansk film från 1954
 Apache (låt) – en låt av The Shadows, först utgiven 1960, även inspelad av The Sugarhill Gang
 Apaches – en musikgrupp från Göteborg grundad 1963
 Apache (band) – Stefan Sundströms kompband 1988-1997, även om bandnamnet slutade användas efter 1994 års Vitabergspredikan
 Apache (serietidning) – en svensk serietidning 1980–1981
 Les Apaches – en grupp franska musiker och konstnärer som bildades ungefär år 1900

Företag 
 Apache HTTP Server – webbserver utgiven av Apache Software Foundation
 Apache Software License – licens för öppen källkod utgiven av Apache Software Foundation
 Boeing AH-64 Apache – en attackhelikopter
 Apache (robot) – robot utvecklad av europeiska vapentillverkaren MBDA
Apache Software Foundation – en organisation som tillhandahåller en infrastruktur för utveckling av programvara vilka baseras på öppen källkod.

Zoologi 
 Apache (djur) – släkte av insekter
Drôme

Drôme är ett franskt departement i regionen Auvergne-Rhône-Alpes. Huvudort är Valence. Departementet har fått sitt namn efter floden Drôme.
I den tidigare regionindelningen som gällde fram till 2015 tillhörde Drôme regionen Rhône-Alpes.

Se även 
Lista över kommuner i departementet Drôme

Källor 

Frankrikes departement
Eure

Eure är ett franskt departement beläget i regionen Normandie i norra Frankrike. I den tidigare regionindelningen som gällde fram till 2015 tillhörde Eure regionen Haute-Normandie. Departementet har fått sitt namn av floden Eure.

Geografi 
Eure ligger i norra Frankrike, i regionen Normandie. Departementet gränsar till Seine-Maritime, Oise, Val-d'Oise, Yvelines, Eure-et-Loir, Orne och Calvados. Genom landskapet flyter floden Seine och dess bifloder.

Turism 
Den mest välbesökta turistattraktionen är byn Giverny (4 km utanför Vernon), där impressionisten Claude Monets hus och trädgård kan besökas. Andra viktiga turistattraktioner är slottet Château-Gaillard och klostret Abbaye Notre-Dame du Bec.

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Eure

Källor 

Frankrikes departement
Frankrikes departement efter invånare

Det här är en lista över Frankrikes departement sorterade efter antalet invånare 2007.

Källa: INSEE

Referenser
Eure-et-Loir

Eure-et-Loir är ett franskt departement i regionen Centre-Val de Loire. Departementet har fått sitt namn efter floderna Eure och Loir som flyter genom landskapet. Huvudort är Chartres.

Geografi 
Departementet utgör huvuddelen av det bördiga landskapet Beauce, men politiskt tillhör departementet regionen Centre-Val de Loire. Eure-et-Loir omgärdas av departementen Loir-et-Cher, Loiret, Essonne, Yvelines, Eure, Orne och Sarthe.

Turism 
Ett av departementets mest besökta attraktioner är Katedralen i Chartres, berömt för sina magnifika glasmålningar.

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Eure-et-Loir

Källor 

Frankrikes departement
Centre-Val de Loire
Cusco

Cusco, äldre stavning Cuzco, är en stad i sydöstra Peru och är belägen uppe i Anderna på cirka 3 400 meters höjd över havet. Den är administrativ huvudort för Cuscoregionen och Cuscoprovinsen, och befolkningen uppgår till drygt 400 000 invånare.

Namnet Cusco (Quechua Qusqu) betyder navel på inkaspråket quechua.

Historia 
Cusco var huvudstad och kulturellt samt religiöst centrum för Inkariket. Dess mest betydande byggnad var Solens tempel (Inti-Huasi) som låg på tempelområdet Coricancha. Från detta tempel strålade avgränsningarna ut för de fyra delarna i riket Tawantinsuyu eller de fyra rikenas land, som Peru då kallades.

Cusco hade uppifrån sett formen av en puma, där befästningen Sacsayhuamán utgjorde huvudet. Efter Inkarikets fall 1533, då den spanske conquistadoren Francisco Pizzaro intog staden, följde en snabb ombyggnad av staden. De gamla templen raserades och nya kyrkor byggdes. Detta kan bland annat ses i stadens arkitektur där byggnader från kolonialtiden har använt gamla inkabyggnader som grund och även återanvänt stenblock från dessa och från Sacsayhuamán.

Man beräknar att staden Cusco grundades omkring 1200 e.Kr. men det finns inga skriftliga källor att tillgå. Först med den 9:e inkan Pachacuti 1438–1471 blir tidsangivelserna mer tillförlitliga.

Sevärdheter 
Bland sevärdheterna i Cusco kan nämnas Katedralen, konventen Santo Domingo, La Merced och Las Nazarenas, kyrkan San Blas, Plaza de Armas, Universitetsmuseet och Stenen med de tolv hörnen.

I nordvästra utkanten ligger befästningen Sacsayhuamán. Andra platser av intresse runt Cusco är Tambo Machay, Puku Pukara, Q'inqu, Tipón, Pikillaqta och Rumicolca. På lite längre avstånd ligger orterna Chinchero, Pisac och inkafolkets heliga dal Urubambadalen.

Från Cusco går tåg eller buss/tåg via Ollantaytambo till Aguas Calientes och den gamla inkastaden Machu Picchu.

Källor

Externa länkar 

 
Orter i Peru
Historiska huvudstäder
Inka
Fornminnen i Peru
Världsarv i Peru
Världsarv inskrivna 1983
Junichiro Koizumi

Junichiro Koizumi , född 8 januari 1942, är en japansk liberaldemokratisk politiker. Han var Japans premiärminister 2001–2006.

Biografi
Koizumi valdes till ledare för Liberaldemokratiska partiet (LDP) 2001 och har sedan dess gjort sig känd som en förespråkare för reformer, som har inriktat sig på Japans statsskuld och privatisering av landets postverk. Den 11 september 2005 vann LDP under hans ledning en av de största parlamentariska majoriteterna i Japans historia.

Den 20 september 2006 valdes Shinzo Abe till LDP:s nye partiledare, och den 26 september utsågs Abe att efterträda Koizumi som premiärminister. 

Koizumi har besökt Sverige en gång, våren 2006.

Externa länkar 

Födda 1942
Japanska politiker under 2000-talet
Män
Levande personer
Personer från Kanagawa prefektur
WP:Projekt Japan
Japans premiärministrar
Grisbukten

Grisbukten () är en bukt på Kubas sydkust. 

Namnet beror troligen på ett språkligt missförstånd. "Cochinos" i buktens spanska namn översattes till gris på engelska, men cochino är också det spanska namnet för fisken kärringfisk (Balistes vetula, också kallad drottningtryckare), en art av tryckarfiskar som är mycket vanlig i bukten.

Grisbuktsinvasionen 
Grisbuktsinvasionen var ett försök av 1 400 exilkubaner tränade av CIA att invadera Kuba 17 april 1961 genom landsättning i Grisbukten. Invasionen misslyckades, bland annat på grund av bristande stöd från den dåvarande amerikanska presidenten John F. Kennedy.

Referenser

Externa länkar 

Bukter i Kuba
Tändhatt

En tändhatt är en liten laddning som fungerar som utlösare för krut.

I eldvapen används tändhattar för att antända drivladdningen. Tändhatten kan vara en lös enhet, då även kallad knallhatt, som placerades på ett slaglåsgevärs tändhattstapp, men oftast sitter den fast monterad i en patronhylsa. 

Tändhatten i en patronhylsa kan vara elektrisk eller mekanisk. Med mekanisk avses en tändhatt som tänder när den utsätts för slaget från ett tändstift, ett slagstift eller en slagbult. Det finns två typer av mekaniska tändhattar; Boxer och Berdan, båda uppkallade efter sina respektive uppfinnare. En Boxer-tändhatt är en komplett enhet medan en Berdan-tändhatt kräver att det finns ett mothåll i hylsan för att tändstiftets spets skall kunna tända tändsatsen.

Tändhatten fanns i Sverige med nummer från 1-10 och innehöll 0,3-3 gram kvicksilverfulminat.

Till grovkalibrig ammunition används ofta istället för tändhatt en tändskruv.

Se även
Sprängkapsel

Källor

Ammunition
Shilling

Shilling, schilling eller scilling är från början namnet på en gammal tysk myntenhet, introducerad på 800-talet. Därifrån har den spridit sig till en rad länder och introducerades i 1400-talets England under Henrik VII. I äldre svenska myntsystem kallades myntet skilling.

Shilling har använts som valuta i en rad såväl engelskspråkiga som tyskspråkiga länder.

Aktuella valutor
Idag används shilling som myntenhet enbart i fyra afrikanska länder (och ett som saknar internationellt erkännande):
 Kenya - Kenyansk shilling
 Somalia - Somalisk shilling
 Tanzania - Tanzanisk shilling
 Uganda - Ugandisk shilling

Historiska valutor
I Tyskland användes schillingen i en rad valutor, längst i Nordtyskland, där de sista schillingmynten präglades 1868.

I Storbritannien och Irland, innan decimalreformen 1971, delades ett pund i tjugo shilling.

Tidigare använde en rad samväldesländer shilling som valutaenhet, men dessa har under senare tid övergått till andra valutor.

Den österrikiska schillingen har numera ersatts av euron.

Det finns planer på att återuppliva den östafrikanska shillingen som gemensam valuta för medlemsländerna i Östafrikanska gemenskapen.

Källor 

Valutor
Iransk rial

Iransk rial eller iransk riyal (Ri - Irani rial) är den valuta som används i Iran i Asien. Valutakoden är IRR. 

Valutan infördes 1932 och ersatte den tidigare iranska qiran som infördes 1825. Till vardags användes ofta begreppet thomen. 1 toman = 10 rial.

Användning 
Valutan ges ut av Central Bank of the Islamic Republic of Iran / Bank Markazi Jomhouri Islami Iran - BMI som grundades 1927 och ersatte Imperial Bank of Persia grundad 1889, ombildades 1979 och har huvudkontoret i Teheran.

Valörer 
 Mynt: 50, 100, 250, 500, 1000 och 2000 Riyal
 Underenhet: används ej, tidigare dinar
 Sedlar: 100, 200, 500, 1000, 2000, 5000, 10.000, 20.000, 50.000, 100.000 och 500.000 IRR

Externa länkar 
 Centralbanken BMI
 Centralbanken BMI - Bilder på sedlar och mynt

Irans ekonomi
Asiatiska valutor
Omansk rial

Omansk rial eller omansk riyal (Or - Omani rial) är den valuta som används i Oman i Asien. Valutakoden är OMR. 1 Riyal = 1000 baiza.

Valutan infördes 1973 och ersatte den tidigare riyal Saidi (inte samma valuta som den saudiarabiska rialen) som infördes 1970 och i sin tur ersatte den tidigare gulfrupien.

Valutan har en fast växelkurs sedan 1986 till 2,61 US dollar (USD), det vill säga 1 OMD = 2,61 USD och 1 USD = 0,38 OMD.

Användning 
Valutan ges ut av Central Bank of Oman – CBoO. Denna grundades 1975, ombildades 2000 och har huvudkontoret i Muskat.

Valörer 
 Mynt: inga Riyalmynt
 Underenhet: 5, 10, 25 och 50 baiza
 Sedlar: 100, 200, 250 och 500 baiza; ½, 1, 5, 10, 20 och 50 OMD

Externa länkar 
 Centralbanken CBoO
 OMR sedlar

Omans ekonomi
Asiatiska valutor
Lillördag

Lillördag, även lillelördag eller piglördag, är en benämning för den vardag, vanligen onsdag, som förr utgjorde ledig dag för tjänstefolk och hushållsarbetare.

Sverige
Medan det förr främst handlade om pigornas lediga dag, har det senare alltmer i stället blivit en dag mitt i veckan då man går ut på exempelvis restaurang, men i mindre omfattning än fredags- och lördagskvällarna.

Motsvarighet i Finland
Den finska motsvarigheten till lillördag, pikkulauantai, infaller på onsdagar. Dagen ses som början på veckoslutet och ger på så sätt en anledning till fest. Det är vanligt bland studerande och i storstäder att man går ut på onsdagar.

Referenser

Noter 

Kultur i Sverige
Hushållsarbetare
Dagar
Quetzal

Quetzal kan syfta på:

 Quetzal (valuta) – valutan i Guatemala.
 Quetzaler – fågelsläkte, varav praktquetzalen är Guatemalas nationalfågel.
Dalmatien (romersk provins)

Dalmatien () var en romersk provins som upprättades av romarna under antiken. Provinsen omfattade stora delar av vad som idag är Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Montenegro och Serbien. Den sträckte sig från floden Raša i norr till Drini i söder och från Adriatiska havet i väster till Sava och Drina i nord- och sydöst. Romarna uppkallade troligtvis provinsen efter den illyriska stammen dalmaterna som under antiken bebodde östra adriatiska kusten. Idag lever namnet kvar i benämningen för Kroatiens sydligaste landskap som heter just Dalmatien.

Historia 
Den romerska provinsen Dalmatien skapades under kejsar Vespasianus regeringstid (69–79 e.Kr.) då provinsen Illyricum upplöstes och två nya provinser bildades – Dalmatien och Pannonien. Den upphörde 480 när Odovakar invaderade.

Städer i romerska Dalmatia 
Ad Salinas (Tuzla)
Apsoros (Osor)
Argentaria (Srebrenica)
Aspalathos (Split)
Bigeste (Ljubuški)
Daorson (Stolac) 
Delminum (Tomislavgrad) 
Tarsatica (Trsat)
Senia (Senj)
Vegium (Karlobag)
Aenona (Nin)
Jader (Zadar)
Scardona (Skradin)
Tragurium (Trogir)
Onaeum (Omiš)
Issa (Vis)
Pharos (Hvar)
Pelva (Livno)
Corcyra (Korčula)
Narona 
Epidaurus (Cavtat)
Acruvium (Kotor)
Ulcinium (Ulcinj)
Albona (Labin)
Corinium (Karin)
Salona (Solin)
Muicurum (Makarska)
Epidaurum (Cavtat)
Risinium (Risan)
Decatera (Kotor)
Scodra (Shkodra)
Crepsa (Cres)
Curica (Krk)
Arba (Rab)
Pamodus (Pag)
Solentium (Šolta)
Brattia (Brač)
Corcyra nigra (Korčula)
Meleta (Mljet)
Nedinum (Nadin)
Tilurium (Trilj)
Setovium (Sinj)
Tinninium (Knin)
Andetrium (Muć)
ad Novas (Imotski)
Aequum (Čitluk)
Promona (Teplju-Klanac)
Arupium (Prozor)
Avendo (Kompolje)
Metulum (Čakovac)
Quadrata (Slunj)
ad Fines (Topusko)
ad Pretorium (Dubica)

Se även 
Dalmatien
Kungariket Dalmatien

Referenser

Romerska provinser