kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Brian Aldiss

Brian Wilson Aldiss, född 18 augusti 1925 i East Dereham, Norfolk, död 19 augusti 2017 i Oxford, var en brittisk litteraturvetare och författare, särskilt aktiv inom science fiction.

Han belönades med Nebulapriset 1965 för kortromanen The Saliva Tree.

Bibliografi (utgivet på svenska) 
 Drivhuset (Hothouse) (översättning Sven Christer Swahn, Bernce, 1974) [Utspelas på Jorden om två miljarder år]
 Gråskägg (Greybeard) (översättning Torkel Franzén, Askild & Kärnekull, 1974) [Utspelas på 2000-talet, efter att födelsetalen sjunkit dramatiskt]
 Nonstop (Non-stop) (översättning Gunnar Gällmo, Delta, 1976) [Utspelas på ett månggenerations-stjärnskepp]
 Vem kan ersätta människan? (Best SF stories) (översättning Gunnar Gällmo & Jonas Norén, Delta, 1977)
 Frankenstein i frihet (Frankenstein unbound) (översättning Sven Christer Swahn, Bergh, 1981)
 Evigheten väntar (Galaxies like grains of sand) (översättning: Sam J. Lundwall, Lundwall Fakta & fantasi, 1986) [Om mänsklighetens framtid på mycket lång sikt]
 Helliconia (Helliconia) (översättning Britt Berglund, Delta, 1986-1990) [Utspelas på planeten Helliconia, där stor-året är 1825 små år långt]
 Ruiner (Ruins) (översättning Ingela Bergdahl, Legenda, 1988) 
 Rapport om sannolikhet A (Report on probability A) (översättning Sam J. Lundwall, Lundwall Fakta & fantasi, 1988)
 Salivträdet (The saliva tree) (översättning Sam J. Lundwall, Lundwall Fakta & fantasi, 1991)
 Sanningens ögonblick och andra noveller (översättning och urval: Sam J. Lundwall, Lundwall Fakta & fantasi, 1993)

Referenser 

Engelskspråkiga författare
Brittiska science fiction-författare
Nebulapristagare
Personer från Norfolk
Födda 1925
Avlidna 2017
Män
Mona Lisas leende

Mona Lisas leende () är en amerikansk långfilm från 2003 i regi av Mike Newell, med Julia Roberts, Kirsten Dunst, Julia Stiles och Maggie Gyllenhaal i rollerna.

Handling
I 1950-talets USA kommer Katherine Watson (Julia Roberts) till den konservativa flickskolan Wellesley College för att undervisa i konsthistoria. Katherine kämpar för att studenterna ska ta sig friheten att välja bort ett liv som hemmafruar, något som de andra lärarna på skolan inte uppskattar.

Rollista

Externa länkar
 

Filmer 2003
Amerikanska dramafilmer
1950-talet på film
Massachusetts på film
Filmer i regi av Mike Newell
I manegen med Glenn Killing

I manegen med Glenn Killing var Killinggängets första TV-produktion, en serie i sju delar som gick på Kanal 1 hösten 1992.

Om serien 
Programmet var tänkt som en parodi på ett hippt ungdomsprogram. Idén kom delvis ifrån brittiska humorprogrammet Vic Reeves Big Night Out där flera sketcher kopierats rakt av. Det var inspelat i en enkel och färgglad studio med en liten publik. Glenn Killing (Henrik Schyffert) hade flera gäster (i princip samtliga spelade av Robert Gustafsson) i sin manege. Serien innehöll också inklippta utomhusscener med Percy Nilegård (Johan Rheborg) och Tommy Bohlin (Jonas Inde). Programmet regisserades av Walter Söderlund.

Humorn var mycket "snällare" här jämfört med senare Killing-produktioner. Det kunde till exempel gå ut på att Robert Gustafsson hade en hatt som lyfte när Wilmer X-låtar spelades, eller att han bar in en trälåda i vilken Astrid Lindgren sades finnas. Till de gäster som blivit mest kända hör Fred Asp, en alkoholiserad man (spelad av Robert Gustafsson) som festade med sin iller Göran.

I manegen med Glenn Killing - Live från Berns 
1993–1994 gjorde Killinggänget en krogshow (som också tv-sändes) som kom att heta I manegen med Glenn Killing - Live från Berns. I den så återkom många av deras mest kända figurer. Regisserades av Walter Söderlund.

Externa länkar

Källor 

Killinggänget
Svenska komediserier på TV
TV-seriestarter 1992
TV-serieavslutningar 1992
Svenskspråkiga TV-serier
TV-program i SVT
Svenska TV-serier från 1990-talet
Privatteaterchefernas pris
Dödlig drift

Dödlig drift är en svensk thrillerfilm från 1999 i regi av Rolf Börjlind.

Handling 
Polismannen Göran är sjukskriven efter en olycka. För att ha något att göra, kollar han vilka som annonserar i Gula tidningen. En av de som annonserar dagligen är småhandlaren Lipinski. Göran "beslagtar" en dator, när han besöker Lipinski, och på denna upptäcker han foton på en styckmördad kvinna, foton som bara mördaren själv kan ha tagit.

En kvinna hittas våldtagen och mördad på ett övergivet industriområde i Stockholm, och poliserna Fallenius och Hansson får hand om fallet. Samtidigt på en restaurang, firas Andreas’ mors födelsedag, och i present får hon ett par örhängen av sin son. Hemma får Andreas besök av Simon och Janne. De vill att han hjälper dem att sälja flera hundra stulna datorer.

Göran läser gula tidningen och hittar annonser om folk som vill sälja datorer. Han känner till stölden av datorerna och upptäcker att samma telefonnummer figurerar på flera av annonserna. Göran, en sjukskriven polis, bestämmer sig för att nysta i fallet, vilket gör andra poliser misstänksamma, och snart är han mördaren på spåren. Genom ett vittne, får Fallenius och Hansson veta att den dödade kvinnan förts bort av en polisklädd man. Vittnet dras in i dödlig katt- och råttalek med mördaren, där bara en kan överleva.

Mördaren har en drift, han måste våldta och mörda kvinnor. Han letar efter dem som är lyckliga, och ju mer de kämpar emot, desto bättre tycker han att det är. Skall rätt man bli tagen? Och kommer de hinna ta mördaren innan det är för sent?

Kritik 
Rolf Börjlind har nämligen gjort en högst förutsägbar (men icke värdelös), och psykologiskt förenklad film där schablonerna duggar tätt (1 av 5 fyrtorn), Mats Johnson, Göteborgs-Posten, 12 mars 1999

Rollista 
Mikael Persbrandt - Andreas Persson
Stefan Sauk - Göran Ålund
Kjell Bergqvist - Chris Lipinski
Lina Englund - Johanna Östberg
Inga Landgré - Gunvor, Andreas’ mamma
Suzanne Reuter - Fallenius
Jakob Eklund - Hansson
Sten Ljunggren - Eriksson
Hans Lindgren - 
Vanna Rosenberg - Vivianne
Sissela Kyle - Nanette
Tom Wentzel - Simon
Niklas Falk - Janne
Gunilla Larsson - Johannas mamma
Sten Elfström - Johannas pappa
Andrea Vagn Jensen - Glennie
Sørine Mønsted - Sanne
Robert Jelinek - Spanare
Margareta Pettersson - Portier 1
Nick Börjlind - Portier 2
Hanna Ekman - Kvinna på Cykel
Claes Göran Thuresson - Gustav
Charlotta Larsson - Kajsa
Peter Lindmark - Polis
Michael Dalager - Man på krogen

Källor

Noter

Externa länkar 
 
 

Filmer 1999
Svenska thrillerfilmer
Filmer i regi av Rolf Börjlind
Svenska 1990-talsfilmer
Modern femkamp vid olympiska sommarspelen 2004

Modern femkamp vid olympiska sommarspelen 2004 hölls vid Goudi olympiska komplex som ett endagsevenemang för damer och herrar den 26 augusti.

Medaljörer

Medaljtabell

Referenser
Energienhet

Energienhet, någon av alla de måttenheter som används för att mäta energi.

SI-enheter och härledda enheter
joule
kilowattimme
elektronvolt

Övriga enheter
kalori (cal)
kiloton trotyl, megaton trotyl - sprängladdningar och kärnexplosioner
erg
BTU
Kayser (cm-1)
Wattimme

Wattimme (ofta förkortat Wh) är en energienhet som definieras som den energi som en effekt (energiomvandling per tidsenhet) på en watt omvandlar under loppet av en timme och motsvarar alltså 3 600 wattsekunder (3 600 joule). En joule är SI-enheten för energi. Wattimme är en sammansatt enhet som med enhetssymboler uttrycks W·h.

Enheten kilowattimme, kWh (tusen wattimmar), används ofta vid mätning av förbrukning av elektrisk energi.

Multipelenheter
Wattimme används tillsammans med SI-prefix för att bilda större enheter.

Exempel

Förbrukning
En vanlig spisplatta  som är påslagen under en timme förbrukar en kilowattimme  elektrisk energi som omvandlas till värmeenergi.

Elkonsumtionen i Sverige är cirka 15 000 kWh per person och år. Befolkningen i Sverige är cirka 10 miljoner personer. Den totala elkonsumtionen i Sverige blir då 15 000*10 000 000 = 150 000 000 000 kWh per år, alltså 150 miljarder kilowattimmar eller 150 TWh per år.

Elproduktion
Sveriges största kärnkraftsreaktor Oskarshamn 3 har en toppeffekt på 1 400 MW = 1 400 000 kW och hade 2017 en kapacitetsfaktor på 77 procent vilket gav en produktion på 1 400 000 kW * 0,77 * 8 760 h = 9 400 000 000 kWh eller 9,4 TWh. 2018 producerade kärnkraften i Sverige drygt 60 TWh.

Ett av Sveriges största vattenkraftverk Harsprånget har en toppeffekt på cirka 900 MW = 900 000 kW, en kapacitetsfaktor på cirka 25 procent vilket ger en produktion på cirka 2 TWh per år eller 2 000 000 000 kWh per år. 2018 producerade vattenkraften i Sverige drygt 60 TWh.

En välkänd vindkraftsanläggning, Lillgrunds vindkraftpark nära Öresundsbron, har en toppeffekt på 110 MW = 110 000 kW, en kapacitetsfaktor på 34 procent och en produktion på cirka 330 GWh per år = 330 000 000 kWh per år. 2018 producerade vindkraften i Sverige cirka 16 TWh.

Se även 

 Elmätare
 Wattsekund

Referenser 

Energienheter
Simning vid olympiska sommarspelen 2004

Simning vid Olympiska sommarspelen 2004 hölls vid Olympic Aquatic Centre. Man tävlade om 32 guldmedaljer.

I likhet med de föregående spelen dominerades tävlingarna av USA och Australien, vilka tog 19 av de 32 guldmedaljerna och 43 medaljer totalt.

Medaljfördelning

Medaljsummering

Källor 

2004
Sporter vid olympiska sommarspelen 2004
Simning i Grekland
Sista natten med gänget

Sista natten med gänget (originaltitel: American Graffiti) är en amerikansk film regisserad av George Lucas. Filmen hade allmän biopremiär i USA den 11 augusti 1973.

Handling 
Filmen handlar om ett gäng ungdomar, som just gått ur high school, en sensommarkväll 1962 i staden Modesto i Kalifornien. Det är en skildring av ungdomsliv och tonårsdrömmar i allmänhet och av ungdomar i USA under 1960-talet i synnerhet.

Om filmen 
 Filmen blev en stor kassaframgång, inte minst tack vare soundtracket med 42 kända låtar från denna tid, med bland andra Chuck Berry, The Beach Boys, Bill Haley, Buddy Holly och The Platters. 
 Filmen blev Oscarsnominerad i flera kategorier, bland annat som bästa film.
 Filmen fick en uppföljare med Festen är över (originaltitel: More American Graffiti) 1979, som dock inte alls gick lika bra trots att de flesta skådespelarna återvände i sina roller.  
 Filmen hade Sverigepremiär den 10 oktober 1973  på biografen Spegeln i Uppsala. Stockholmspremiär året därpå, den 17 mars 1974 på Sergelteatern.

Rollista i urval 
 Richard Dreyfuss – Curt Henderson
 Ronny Howard – Steve Bolander
 Paul Le Mat – John Milner
 Charlie Martin Smith – Terry "The Toad" Fields
 Cindy Williams – Laurie Henderson
 Candy Clark – Debbie Dunham
 Mackenzie Phillips – Carol Morrison
 Wolfman Jack – sig själv, en radio-DJ
 Bo Hopkins – Joe Young
 Manuel Padilla, Jr. – Carlos
 Beau Gentry – Ants
 Harrison Ford – Bob Falfa

Referenser

Externa länkar 
  
 
 Spellista med låtarna i filmen 

Filmer i regi av George Lucas
Filmmanus av George Lucas
Amerikanska filmer 1973
Filmer från Lucasfilm
Amerikanska dramafilmer
Amerikanska komedifilmer
Amerikanska romantikfilmer
1962 på film
Kalifornien på film
Engelskspråkiga filmer
Golden Globe Award för bästa film – musikal eller komedi
Filmer bevarade i National Film Registry
Filmer från Universal Studios
Rivierans guldgossar

Rivierans guldgossar (engelska: Dirty Rotten Scoundrels) är en amerikansk komedi från 1988 i regi av Frank Oz, med Michael Caine, Steve Martin och Glenne Headly i huvudrollerna. Filmen hade Sverigepremiär den 28 juli 1989. Filmen är en nyinspelning av filmen Herre på täppan från 1964 i regi av Ralph Levy med Marlon Brando och David Niven som Freddy Benson och Lawrence Jameson.

Handling 
Lawrence Jamieson (Michael Caine) är en elegant engelsk sol-och-vårare som lurar av rika kvinnor pengar i en liten fiktiv stad på den franska rivieran. En dag kommer Freddy Benson (Steve Martin) till staden, en småkriminell skojare från USA. Jamieson är oklanderligt klädd och sofistikerad, medan Benson lurar till sig pengar med hjälp av sin fräckhet och charm. 

Jamieson vill inte få sina "jaktmarker" spolierade av en "ungtupp" utan lyckas med hjälp av den lokala polisen lura Benson ombord på ett flyg till USA. Av en händelse råkar Benson träffa på ett av Jamiesons offer på planet, och inser att Jamieson inte alls var den gentleman han utgav sig för att vara. Han återvänder till Frankrike och kräver att Jamieson ska lära honom allt han kan. Motvilligt går Jamieson med på Bensons krav, annars riskerar han att bli avslöjad som den sol-och-vårare han faktiskt är. Då de inser att staden är för liten för dem båda ingår de ett vad - den som först kan lura av den nyligen anlända amerikanska tvåldrottningen Janet Colgate (Glenne Headly) 50 000 dollar får stanna i staden.

Rollista (urval) 
Steve Martin – Freddy Benson
Michael Caine – Lawrence Jamieson
Glenne Headly – Janet Colgate
Anton Rodgers – Andre
Barbara Harris – Fanny Eubanks
Ian McDiarmid – Arthur
Dana Ivey – Mrs. Reed
Meagen Fay – Dam från Oklahoma 
Frances Conroy – Dam från Palm Beach 
Louis Zorich – Nikos, grekisk miljonär

Produktion 
Filmen spelades in på olika platser på den franska rivieran, bland annat i Alpes-Maritimes, Antibes, på flygplatsen i Cannes och i Nice. Jamiesons överdådiga villa ligger i verkligheten på Cap d’Antibes.

Referenser

Externa länkar 
 
 

Filmer 1988
Amerikanska komedifilmer
Frankrike på film
Filmer i regi av Frank Oz
Engelskspråkiga filmer
Amerikanska kriminalkomedier
Filmer om svindlare
Franska rivieran på film
PSI

Psi och PSI har flera betydelser:

 Ψ, ψ, bokstav i det grekiska alfabetet, se psi.
 Ѱ, ѱ, bokstav i det kyrilliska alfabetet, se psi (kyrilliska). 
 Paul Scherrer Institut, forskningsinstitut  inom bland annat kärnfysik utanför Zürich 
 Pound force per square inch, tryckenhet
 Public Sector Information, (information från den offentliga sektorn) – ett begrepp för offentliga data inom EU som regleras av det s.k. PSI-direktivet.
 Parapsykologiska förmågor och fenomen, se psi
 Psykologistudenternas intresseförening vid Uppsala universitet
 Datorprogrammet psi, program för att utbyta direktmeddelanden
 Proliferation Security Initiative, överenskommelse om icke-spridning av massförstörelsevapen
 Partito Socialista Italiano, var ett socialdemokratiskt politiskt parti i Italien
 Internationell facklig organisation för offentliga tjänster, engelsk förkortning PSI
Examensring

Examensring är en fingerring som fungerar som förtjänsttecken för en akademisk eller annan examen. Den används framför allt av agronomer, ingenjörer, officerare och arkitekter.

Se även
Doktorsring

Akademiska insignier
Ringar
Otecknad

Otecknad film () är ett filmbegrepp som används i kontrast till animerad film (tecknad, datoranimerad, stopmotion, etc) för att avse film och video inspelade med skådespelare och dekor. Begreppet använts oftast när det tecknade är att betrakta som norm, till exempel när det gäller seriefigurer eller filmer och TV-serier främst riktade till en yngre publik. Begreppet används därför mest av barn för att särskilja icke-animerad film från animerad film. Det mer formella svenska ordet i filmsammanhang är spelfilm.

Se även 
Animerad film
Dokumentärfilm
Spelfilm

Referenser

Fotnoter 

Filmer efter typ
Retronymer
Medaljfördelning vid olympiska sommarspelen 2004

Medaljfördelning vid olympiska sommarspelen 2004 i Aten.

Källor 
 

2004
Olympiska sommarspelen 2004
Lumen (enhet)

Lumen är SI-enheten för ljusflöde och har enhetssymbolen lm. En ljuskällas intensitet mäts i candela. Från lumen kan man dessutom härleda enheten lux.

En lumen motsvarar det totala ljusflödet, lika med intensiteten (mätt i candela) multiplicerat med den rymdvinkel (mätt i steradianer) i vilken ljusets utsänds:

Lampor
För en traditionell glödlampa är ljusutbytet omkring 10 lm/W, men har betydande variationer. En högre drivspänning höjer utbytet på bekostnad av livslängden medan halogentillsatser kan förlänga livslängden och därmed medge bättre utbyte. Lampor med låg effekt kan ge lägre utbyte då en större andel av energin avges som ej synlig strålning (värme, infraröd strålning).

ANSI lumen 
Ljusstyrka hos projektorer kan mätas i lumen. American National Standards Institute har fastställt en standardiserad procedur, ANSI IT7.215, för att specificera dessa prestanda.

Härledda SI-enheter
Belysning
Ljusflödesenheter

Referenser
Atmosfär (tryckenhet)

Atmosfär, atm, är en tryckenhet på 101,325 kPa (101 325 Pa), vilket motsvarar normalt atmosfärtryck vid havsytan. I äldre litteratur förekommer preciseringarna standardatmosfär eller normalatmosfär. Dessutom förekommer begreppet teknisk atmosfär, at, som motsvarar 98,0655 kPa, som är skillnaden i tryck mellan trycket på 10 meters djup och vanligt atmosfärstryck.

Inom bland annat dykning och praktisk hydraulik använder man termerna atmosfäriskt absoluttryck (ata), som är det totala trycket, samt atmosfäriskt övertryck (atö) som är tryckskillnaden mot lufttrycket vid vattenytan.

Referenser 

Tryckenheter
Pascal (enhet)

Enheten pascal (Pa) är SI-enheten för tryck, uppkallad efter den franske fysikern . 1 Pa = 1 N/m². Även om bar också är en mycket gångbar måttenhet är pascal standardmåttet i svensk industri. Enheten pascal används i ofta i form av kilopascal [kPa] eller hektopascal [hPa]. Det senare används speciellt inom meteorologi, då den tidigare benämningen millibar (som är samma sak) togs ur bruk för bättre SI-anpassning. En pascal skrivs följaktligen  eller  istället för , och en bar är , vilket är mycket nära en (standard) atmosfär som är , eller .

För mätning av blodtryck används som mätenhet vanligen mmHg. kPa har föreslagits men har inte fått någon väsentlig spridning.

Inom materialvetenskap och teknik mäter pascal materialets styvhet, draghållfasthet och tryckhållfasthet. I teknik är megapascal [MPa] (1 000 000 Pa) den föredragna enheten för dessa användningsområden, eftersom pascal representerar en mycket liten mängd.

Enheten används även för storheterna mekanisk spänning och elasticitetsmodul, som har samma dimension.

Definition 
1 pascal (Pa) = 1 N/m2 = 1 kg/(m·s2)

Referenser

Noter 

Tryckenheter
Härledda SI-enheter
Raffinaderi

Ett raffinaderi är en anläggning för att utvinna (raffinera) en produkt från en råvara.

Oftast avses oljeraffinaderier, där råolja omvandlas till bland annat bensin, men begreppen raffinering och raffinaderi används även i annan typ av kemisk industri.

Raffinering av råolja 
Råolja utvinnes från oljekällor och transporteras vidare i tankbåtar eller i rörledningar (pipelines) till raffinaderier.

Råolja kallas även för petroleum, och är ingen enhetlig produkt, utan en blandning av kolväten med olika kokpunkter. Sammansättningen kan variera betydligt beroende på råoljans ursprung.

Ur råoljan kan man utvinna både gaser, flytande och fasta ämnen. Vid raffinaderierna delas råoljan upp i ämnen som bitumen, eldningsolja, fotogen, bensin och gasol med en metod som kallas fraktionerad destillation. Oljan hettas upp så att den blir gasformig och leds sedan in i botten av höga fraktioneringstorn där den stiger uppåt i tornet. Längst ner skiljer man ut ämnena som har hög kokpunkt, till exempel asfalt och diesel. Den gasformiga blandningen kyls av successivt när den stiger uppåt i tornet. Högre upp i tornet skiljer man av mer lättflyktiga ämnen som bensin och fotogen. Högst upp får man gaser som metan och etan.

Industrianläggningar
Kemisk-teknisk industri
Millimeter vattenpelare

Millimeter vattenpelare (förkortat mmVp) är en tryckenhet som utgår från hur högt tryck som bildas på botten av en behållare med vatten. 

I Sverige skall vattnet i vattenpelaren hålla 4 grader Celsius men eftersom temperaturstandarden varierar mellan olika länder varierar också enheten vilket gör den olämplig för internationellt utbyte och rent förvirrande när man använder importerad utrustning. 1 mmVp motsvarar i Sverige 9,80665 Pa. 1 mmVp är en tusendel av 1 mVp (meter vattenpelare). 

Enheten förekommer bland annat vid gradering av tälts, regnkläders och ytterkläders (huvudsakligen jackor och overaller) regntålighet. Då avses främst det dynamiska tryck som regndroppar skapar vid anslag mot tältduken snarare än det vattentryck som en motsvarande vattenpelare skapar.

För komplett omvandlingstabell se tryck.

Tryckenheter
Nederbörd
Meter vattenpelare

meter vattenpelare (förkortat mVp) är en informell tryckenhet som utgår från hur högt tryck som uppstår på ett visst vattendjup eller i botten av en behållare som fylls till en viss höjd med vatten.

10 mvp motsvarar ungefärligen atmosfärstrycket. En konsekvens av detta är att en sugande pump aldrig kan suga mer än högst 10 meter, då sugtrycket kommer att närma sig atmosfärstrycket, och det absoluta trycket närma sig vakuum och ge kavitation.
  
10,2 mvp motsvarar ungefär 1 bar, 100 kPa, eller 1,02 kp/cm², eller 750 mmHg.

Vid mätning av låga tryck, till exempel vid respiratorbehandling, förekommer tryckenheterna cmVp (centimeter vattenpelare) och mmVp (millimeter vattenpelare).

1 cmVp = 0,01 mVp eller knappt 100 Pa.

1 mmVp = 0,001 mVp eller knappt 10 Pa

Definition 
Trycket från en vätskepelare kan skrivas som

där p är trycket (Pa),  är densiteten (kg/m³), g är tyngdaccelerationen (m/s²) och h är höjden av vätskepelaren (m).

Då densiteten för vatten har en viss variation med temperaturen, och tyngdaccelerationen är lite olika på olika breddgrader så kan trycket från 1 meter vattenpelare variera med upp till som mest cirka 2 procent. Saltvatten har högre densitet än sötvatten och medför ytterligare några procents ökning av trycket från en vattenpelare av en viss höjd.

Alltsedan 1901 och 3:e Allmänna Konferensen för Mått och Vikt, CGPM används av praktiska skäl värdet 9,80665 m/s² som ett enhetligt värde för tyngdacceleration, och 1 mVp brukar anges till 9,81 kPa.

För komplett omvandlingstabell, se tryck.

Referenser

Tryckenheter