kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bjärsjölagård

Bjärsjölagård (före 1658, Bjerrøds Ladegård) är en tätort i Sjöbo kommun i Skåne län.

Etymologi 
Namnet är en sammanskrivning av Bjerrød + ladegård, det gamla danska  (skånska) namnet på slottet Bjerrøds Ladegård, som även givit namn till byn.

Historia 
Bjärsjölagårds stationssamhälle i Östra Kärrstorps socken utvecklades efter tillkomsten av Ystad-Eslövs järnväg. År 1865 nådde den Bjärsjölagård och året därpå fullbordades järnvägen till Eslöv. År 1911 invigdes också järnvägslinjen Dalby-Harlösa-Bjärsjölagård, vilken var en sidolinje till Malmö-Simrishamns järnväg (MSJ). Avsikten med denna linje var att den skulle vara början till en ny järnvägslinje till Blekinge och av denna anledning byggdes ett nytt stationshus i Bjärsjölagård, eftersom denna ort då skulle bli en viktig järnvägsknut.

Detta projekt kunde dock aldrig förverkligas och Bjärsjölagård kunde av denna anledning ståta med ett kraftigt överdimensionerat stationshus. Sidolinjen Dalby-Bjärsjölagård blev i stället en mycket olönsam historia och persontrafiken på hela linjen nedlades 1955. Samtidigt nedlades godstrafiken Harlösa-Bjärsjölagård med undantag för bettransporterna som överlevde till året därpå. Huvudlinjen Ystad-Eslöv lades ned 1981, och Bjärsjölagård var därmed inte längre en järnvägsort.

Bjärsjölagård var mellan 1952 och 1970 centralort i då existerande Bjärsjölagårds landskommun.

Befolkningsutveckling

Noter 

Orter i Sjöbo kommun
Tätorter i Sverige
Bjästa

Bjästa är en tätort  i Örnsköldsviks kommun nordöstra Ångermanland, Västernorrlands län.

Bjästa ligger efter en bördig dalgång runt Nätraån och Svedjefjärden (4 m ö.h.). Det är det största samhället och kyrkbyn i Nätra socken och orten ligger längs Europaväg 4, cirka 17 km söder om Örnsköldsvik.

Ortnamnet 
År 1535 skrevs Bijelsstadz och 1542 skrevs Biedsta, vilket enligt viss forskning härrör från ett äldre byastadher med betydelsen "gårdsplats", "plats där gård anlagts".

Befolkningsutveckling

Samhället 
Orten har en tämligen nybyggd skola, Bjästaskolan, och ett sjukhem. Här finns också vårdcentral samt tandläkare och apotek.

I Bjästa centrum finns det livsmedelsbutiker samt ett antal småbutiker. Här finns några restauranger och en vägkrog intill E4 samt räddningstjänst som har sina lokaler på bostadsområdet Norrsvedje tillsammans med kommunen.

Här ligger Nätra kyrka.

Bostadsområdet Fageråsen med omkring 300 hushåll ligger som namnet antyder på en ås, med utsikten söderut mot Svedjefjärden.

Nätra Skärgård 
 Ulvöhamn
 Trysunda
 Grisslan
 Slåttdalsskrevan
 Näske
 Balesudden

Båtturismen ökar under sommarmånaderna liksom även turistströmmarna till framförallt Trysunda och Ulvöarna. Turbåtarna MF Ulvön och MF Minerva sköter trafiken från Köpmanholmen utanför Bjästa ut till skärgårdsöarna. Strax söder om Bjästa efter E4 så finns även Skuleskogens Nationalpark och Skuleberget som också lockar stora skaror av turister med bland annat vandrings- och klättringsmöjligheter.

Näringsliv 
Viss småindustri finns på orten, men de flesta invånarna pendlar till  Örnsköldsvik. Tidigare arbetade många Bjästabor i det intilliggande Köpmanholmen, som hade betydande skogsindustri.

Sport
Väster om E4 ligger Vårdhemsberget (196 m ö.h.), som har en skidanläggning med tre liftar, varav en barnlift, och ett flertal backar med varierande svårighetsgrad. I Bjästa finns även ishockeylaget KB 65.

Skogsbranden 2008 
Den 5 juni 2008 drabbades Balesudden av en skogsbrand som skulle visa sig bli svårsläckt. Branden fick ett intensivt brandförlopp genom den svårtillgängliga och branta terrängen och på grund av de kraftiga vindar spreds branden till andra delar av udden till toppbränder. Släckningsarbetet pågick flera veckor efter brandens start och man kan än idag se spår efter den stora branden på reservatet.

Våldtäkterna i Bjästa 2010 

Våldtäkterna i Bjästa var startpunkten för en svensk samhällsdebatt 2010, om respekten för brottsoffer. Debatten handlade bland annat om skolans och det övriga samhällets oförmåga att stödja brottsoffer.

Noter 

Orter i Örnsköldsviks kommun
Tätorter i Sverige
Boyles lag

Boyles lag, uppkallad efter Robert Boyle som beskrev lagen 1662, även kallad Boyle-Mariottes lag efter Edme Mariotte, som oberoende av Boyle gjorde samma upptäckt 1679, säger att volymen av en ideal gas vid konstant temperatur är omvänt proportionell mot gasens tryck, alltså:

 

för volymen V och trycket P.

Detta kan lika gärna uttryckas som att produkten av en gas tryck och volym är konstant, vid konstant temperatur.
Innebörden blir att om volymen för en behållare ökar så sjunker trycket i den och vice versa. Dessa storheter är omvänt proportionella.

Exempel (vid konstant temperatur):

Om trycket för en given mängd gas dubbleras, leder det till att volymen för samma mängd gas halveras.

Om trycket för en given mängd gas halveras, leder det till att volymen för samma mängd gas dubbleras.

Källor

Externa länkar 

Gaser
Vetenskapliga principer uppkallade efter personer
Tillståndsekvationer

de:Thermische Zustandsgleichung idealer Gase#Gesetz von Boyle-Mariotte
Björbo

Björbo är en tätort i Gagnefs kommun som ligger i Västerdalälvens dalgång och utmed E16 (Västerdalsvägen) och riksväg 66, som här viker av från E16 mot Ludvika. Dessutom passerar Västerdalsbanan.

Etymologi 
Namnet är belagt sedan senare delen av 1500-talet, och var då Biörneboda. Flera platser i trakten innehåller förleden Björn-.

Efterleden -boda står i detta fall för fäbod(ar).

Befolkningsutveckling

Byn
Björbo består av ett antal mindre byar: Källbäcken, Gåsholmen, Handbacken, Forsen på södra sidan älven och Gybäcksholen, Björbobyn, Hansbyn, Grimsholarna, Holarna och Nybyn på den norra. Söder om Björbo reser sig Mejdåsen med ett 22 meter högt utsiktstorn och Lejtjärnsberget till en höjd av 457,5 meter över havet. I västra delen av Björbo finns Käringforsen och Fänforsen, en outbyggd fors i Västerdalälven, som har en fallhöjd på nio meter och är ungefär 700 meter lång. I öster faller Hagelängsforsen, som efter rensning minskat översvämningsrisken uppströms. Till byn hör flera fäbodar, bland andra Lövberget, Tyrsberget och Fagerberget.

I Björbo ligger Björbo Lillkyrka invigd 1993, tillhörande Floda församling.

Det vackra stationshuset är bevarat och ritades i en blandning av nationalromantik och jugendstil av arkitekt Erik Lallerstedt.

Bankaktiebolaget Stockholm-Öfre Norrland öppnade ett kontor i Björbo år 1901. Denna bank blev senare en del av Svenska Handelsbanken som skulle stanna i Björbo i ett sekel. Den 1 november 2016 stängde Handelsbanken i Björbo, som därmed lämnades utan bankkontor.

Bilder

Stationsområdet

Omgivningen

Se även
Floda socken
Mejdåsens utsiktstorn

Noter

Externa länkar 

Orter i Gagnefs kommun
Tätorter i Sverige
Natalja Gontjarova

Ej att förväxla med Natalja Nikolajevna Gontjarova (1812–1863), konstnär, gift med Aleksandr Pusjkin.

Natalja Sergejevna Gontjarova, född 3 juli 1881 i byn Nagajevo i närheten av Tula, Ryssland, död 17 oktober 1962 i Paris, var en rysk bildkonstnär och scenograf.

Biografi 
Barndomen tillbringade Gontjarova i guvernementet Tula. Hennes far Sergej ägde flera byar och gårdar, bland annat Nagajevo, byn som Natalja föddes i. Hon trivdes väl på landsbygden och skulle senare i livet beklaga att hon valt stadslivet före livet på landet. Konflikten mellan de två, och resandet mellan familjens gods på landet kom även att ta sig uttryck i hennes konst.

Flytten till Moskva gick 1892, eftersom Gontjarova då började i Moskvas fjärde kvinnogymnasium, vid vilket hon avlade examen 1898. Efter gymnasiet påbörjade hon så småningom studier vid Moskvas institut för måleri, skulptur och arkitektur.

Gontjarova studerade för skulptören Pavel Trubetskoj i Moskva. I den ryska huvudstaden lärde hon även känna Michail Larionov, som kom att bli hennes livskamrat och konstnärskollega. De gifte sig först 1955. Gontjarovas verk utmärks av ett intresse för ikonmåleri och folkkonst. Detta syns också i skisser till Ryska balettens uppsättningar av Guldtuppen (1914), Les Noces (1923) och hennes scenografi till en senare version av Eldfågeln.

1906 visade hon för första gången verk utomlands, på Salon d'Automne i Paris. Tillsammans med Michail Larionov deltog hon därefter i en lång rad utställningar utomlands före första världskriget, bland annat Der Blaue Reiter 1912 i München och Erster Deutscher Herbstsalon 1913 i Berlin.

När hon 1914 lämnade Moskva för att bosätta sig i Paris, var hon välkänd i Ryssland i egenskap av företrädare för futurismen och rayonismen.

I slutet av augusti 1937 beslagtog Propagandaministeriet i Nazityskland fyra exemplar av en färglitografi av Gontjarova på några tyska museer, inom ramen för en kampanj mot så kallad Entartete Kunst. Den ingick i en samlingsportfolio med italienska och ryska konstnärer utgiven av Bauhaus 1924.

Galleri

Verk 
 Neue europäische Graphik. Italienische und russische Künstler, en portfolio med 10 delvis färglagda litografier och en etsning, inbunden och med fyra textblad, (Weimar: Bauhaus-Drucke, 1924)

Källor 
 Freie Universität Berlin (FUB): Beschlagnahmeinventar Entartete Kunst. (emuseum.campus.fu-berlin.de) 
 Natalia Goncharova. Ingår i: Amazons of the avant-garde (New York: Guggenheim Museum: 2000)
 Marina Tsvetajeva: Proza (sbornik) (2019)

Noter

Externa länkar

 Böcker om Natalja Gontjarova på svenska bbliotek. (libris.kb.se)

Födda 1881
Avlidna 1962
Ryska målare
Kvinnor
Personer från Tula
Råbandsknop

Råbandsknop (även kallad "sjömansknop" eller "revknop") är en knop som används för att binda om något med ett rep, som ett paket, en rulle, ett knippe eller vid läggandet av förband. Namnet har den fått för att den användes till att knyta fast råsegel vid rårna. Råbandsknopen är inte säker vid sammanfogning av två linor och bör aldrig användas för detta ändamål.

Standardverket The Ashley Book of Knots skriver: 

Råbandsknopen består normalt av två överhandsknopar slagna åt olika håll; det finns flera metoder att slå en råbandsknop, fast slutresultatet blir detsamma. Viktigt är att de obelastade ändarna kommer ut ur knopen på samma sida, det vill säga inte i diagonalt motstående riktningar, annars kan knopen glida och till slut gå upp. En sådan knop kallas av vissa för tjuvknop, men det är inget etablerat namn. Om överhandsknoparna är slagna åt samma håll får man en käringknut. Den sitter inte alls lika pålitligt som råbandsknopen men är trots det betydligt svårare att få upp om man vill lösa upp den.

Råbandsknopen är lätt att lösa genom ett ryck i en av de obelastade ändarna. Detta är en av anledningarna att knopen lämpar sig så väl då det är viktigt att enkelt kunna lösa knopen som t ex när man vid segling i hård vind tar in ett rev för att minska segelytan varvid man på äldre båtar fäster seglet vid bommen med råbandsknopar. För att bli lättare att få upp slås råbandsknopen ibland med en eller två öglor på de obelastade ändarna. Varianten med två öglor är den man normalt använder för att knyta sina skor – den kallas då rosett – men i denna användning ges det sällan akt på skillnaden mellan råbandsknop och käringknut.

Utom för sitt verkliga användningsområde som förbandsknop är råbandsknopen en knop som bör undvikas. För sammanfogning av linor bör säkra knopar som skotstek, fiskarknop eller vattenknop användas.

Se även
Käringknut

Källor 

Knopar
Fokker

Fokker var en nederländsk flygplanstillverkare som grundades 22 februari 1912 av Anthony Fokker (1890–1939), en av flygpionjärerna. Företaget gick i konkurs 1996.

Historia 

Anthony Fokker hade byggt sitt första flygplan, Spin ("Spindeln"), då han var 20 år gammal. Detta plan var det första nederländskbyggda som flög. Han grundade sitt företag Fokker Aeroplanbau år 1912 i Berlin i Tyskland. Företaget flyttade senare till Schwerin, där Fokker tillverkade flygplan åt Tysklands armé under första världskriget. Han samarbetade då med Hugo Junkers på den tyska regeringens order. Han blev känd med sitt plan E.III, som hade en mekanism som gjorde att piloten kunde skjuta med kulsprutegevär mellan propellerbladen, D.VII och det berömda Dr.I, som bland annat användes av Manfred von Richthofen, även kallad Röde baronen.

År 1919 avbröt Fokker samarbetet med Junkers och återvände till Nederländerna. Han kom inte hem tomhänt. Med sig hade han hela tåglaster med flygplan och reservdelar, som han lyckades smuggla över den tysk-nederländska statsgränsen. Detta gjorde att han kunde få igång sin verksamhet fort. 

Efter flytten inriktade företaget sig mer på att bygga civila flygplan, men man fortsatte även att bygga militära åt framför allt Tysklands flygvapen. Man byggde även ett stort antal flygplan av modellerna Fokker C.V, C.X och D.XXI åt Finlands flygvapen.

Under 1920-talet var passagerarflygplanet Fokker F.VII företagets storsäljare. Modellen dominerade den europeiska marknaden ända till mitten av 1930-talet, då nya, modernare flygplan helt byggda i metall gjorde sitt intåg.

Den 23 december 1939 avled Anthony Fokker i USA, där hans företag var mycket framgångsrikt. Under andra världskriget förstördes Fokkers fabriker i Nederländerna totalt. En ny byggdes 1951 vid flygplatsen Amsterdam-Schiphols flygplats nära Amsterdam. Där byggde man ett flertal militärflygplan på licens, bland annat Lockheed F-104 Starfighter. En andra fabrik byggdes i Woensdrecht.

Fokker var ett av företagen i det konsortium som konstruerade och byggde F-16 Fighting Falcon. Konsortiet bestod av myndigheter och företag från Danmark, Norge, Belgien, Nederländerna och USA. F-16 byggdes ihop i Fokkers fabriker och hos SABCA i Belgien.

År 1958 introducerades Fokker F-27 Friendship, vilken är det flygplan som sålts i störst upplaga (800 stycken mellan 1958 och 1986). Modellen F-27 följdes av Fokker F-28 Fellowship, Fokker 50, Fokker 70 och Fokker 100.

Under 1969 bildade man en allians med det bremenbaserade företaget Vereinigte Flugtechnische Werke. De samarbetade om att ta fram VFW-614, en civil jetmaskin som inte blev någon större succé. I juni 1974 fick ett konsortium bestående av bland andra Fokker uppdraget att leverera delar till Spacelab.

Nutid 
Fokker gick i konkurs år 1996, men delar av företaget överlevde. Den del som sysslade med rymdfart blev ett fristående företag, som 2005 köptes av EADS. De delar av företaget som tillverkat och underhållit flygplan togs över av Stork N.V.

Modeller 
Fokkers flygplansmodeller.
 Fokker Dr.I 
 Fokker D.XXI
 F-27
 F-28
 F-50 
 F-70
 F-100

Källor

Externa länkar
Stork Fokker
Fokker, a living history
Britt-Mari lättar sitt hjärta

Britt-Mari lättar sitt hjärta är Astrid Lindgrens debutroman från 1944. Med den vann hon andra pris i en flickbokstävling som bokförlaget Rabén & Sjögren utlyst.

Handling 
Boken handlar om den käcka Britt-Mari Hagström som får sin mammas gamla skrivmaskin. "Har man en ko måste den mjölkas, har man ett piano måste man spela och – minsann – har man en skrivmaskin måste man skriva på den." menar hon och skaffar sig brevvännen Kajsa, för vilken hon berättar om sitt liv i småstaden Småstad under 1940-talet.

Britt-Mari lättar sitt hjärta är en brevroman, där man bara får följa den ena partens brev; hela boken består av Britt-Maries brev till Kajsa, men vi får inte läsa Kajsas svar, och inte heller refererar Britt-Mari till Kajsas brev i sina egna.

Källor

Noter 

1940-talet i skönlitteratur
Skönlitteratur 1944
Svenska romaner
Verk av Astrid Lindgren
Svenska debutromaner
Svensk ungdomslitteratur
Böcker utgivna på Rabén & Sjögren
Dragør

Dragør är en ort på den danska ön Amager, drygt 10 kilometer från Köpenhamn. Den ligger i Dragørs kommun vid Öresund, söder om Öresundsförbindelsen och Kastrup flygplats. Orten hade 2017  invånare. Invånarantalet inkluderar Store Magleby som är huvudort i kommunen och nästan sammanvuxet med Dragør.

Dragør har många välbevarade historiska byggnader, och den gamla delen av orten består av en pittoresk labyrint av gator och gränder med gulmålade hus, röda tak och kullerstensgator. De flesta av byggnaderna är från 1700- och 1800-talen. Hamnen, som även bjuder på en välbevarad kulturmiljö, brukas fortfarande av fritidsbåtar och små fiskefartyg samt lotsar i Öresund.

Historia 
Dragør har alltid varit en naturlig överfartssort till Skåne, och även transittrafiken genom Öresund har gynnat läget. Under medeltiden fanns här sillmarknader som kan jämföras med den berömda sillmarknaden i Skanör. Från 1500-talet växte en fast bebyggelse fram och Dragør blev ett fiskeläge och sjöfartssamhälle. År 1658 härjades Dragør, som många andra danska orter, av svenska trupper. När Danmark förlorade Skåne flyttade och flydde en del skåningar hit.

Från 1521 lät kung Kristian II nederländska bönder bosätta sig med stora privilegier i Store Magleby, 2–3 kilometer längre in i landet. Befolkningen i Dragør var helt beroende av grannbyn och underställd dess administration. Genom århundraden levde de danska fiskarna och sjöfararna i Dragør och de holländska bönderna i Store Magleby med en del spänningar sinsemellan, en rivalitet som återfinns även i dag.

På 1880-talet var segelskeppens tid förbi och Dragørs dagar som rik sjöfartsort var räknade. Från 1907 hade Dragør järnvägsförbindelse med Köpenhamn (Amagerbanen). När Kastrup flygfält utbyggdes 1957 kapades södra delen av järnvägen, men Dragørs stationshus finns ännu. Under första hälften av 1900-talet blev Dragør mycket uppskattat av sommargäster från Köpenhamn. Från 1950-talet växte stora villakvarter fram runt ortens gamla centrum, och orten är i dag ett attraktivt bostadssamhälle genom sin närhet till Köpenhamn och sin unika prägel, utan att bebyggelsen dock har växt ihop med Köpenhamn och blivit en förort till denna.

Från 1933 till den tyska ockupationen av Danmark 1940, och därefter från 1960 (första båten avseglade den 8 april) till 1999 gick det färjor till stadsdelen Limhamn i Malmö. Den sista färjan gick den 31 oktober 1999. Se artikeln Dragörfärjan.

Källor 
Dragør Museum - ortens historia

Externa länkar 
 Pär-Henrik Sjöström, Öresund innan bron kom, i Sjöfartstidningen den 31 mars 2019.

Orter i Region Hovedstaden
Dragørs kommun
Förorter till Köpenhamn
Amager
Nyckstek

Nyckstek är en grupp av knopar med egenskapen att de kan lösas upp med ett lätt ryck i den obelastade änden medan de sitter säkert om man belastar den andra änden. Funktionen beror i de flesta fall på att den obelastade änden inte går hela vägen genom knopen utan att man istället har lagt en bukt på den obelastade änden och dragit åt om denna, på samma sätt som öglorna på ett par skosnören.

Knopar
Vilhelmina

Vilhelmina kan syfta på:

 Vilhelmina (namn) – ett kvinnonamn 
 Vilhelmina kommun – en kommun i södra Lappland, Västerbottens län
 Vilhelmina (tätort) – en tätort
 Vilhelmina köping – en historisk köpingskommun
 Vilhelmina socken  – en socken i Lappland
 Vilhelmina distrikt – ett distrikt i Lappland
 Vilhelmina landskommun – en tidigare kommun i Västerbottens län
 Vilhelmina församling – en församling i Luleå stift
 Vilhelmina kyrka
 Vilhelmina norra sameby – en sameby vars åretruntmarker huvudsakligen är belägna i Vilhelmina kommun
 Vilhelmina södra sameby – en sameby vars åretruntmarker huvudsakligen är belägna i Vilhelmina kommun
 Vilhelmina flygplats – en regional flygplats
 Vilhelmina tingslag – ett historiskt tingslag i södra Lappland
 Vilhelmina av Nederländerna – en drottning av Nederländerna (1890-1948)
 Vilhelmina av Danmark – en dansk prinsessa (1808-1891)

Se även
 Vilma
Vilhelm I

Vilhelm I kan syfta på:
Vilhelm Erövraren
Vilhelm I av Holland
Vilhelm I av Nederländerna
Vilhelm I av Skottland
Vilhelm I av Bayern
Vilhelm I av Hessen
Vilhelm I, tysk kejsare
Vilhelm I av Oranien
Vilhelm I, furste av Albanien
Vilhelm I av Württemberg

Regentnamn
Vilhelm II

Vilhelm II kan syfta på:

 Vilhelm II av England, kung av England från 1087
 Vilhelm II av Holland, greve av Holland och Zeeland från 1234
 Vilhelm II av Bayern, hertig av Bayern från 1404
 Vilhelm II av Oranien, ståthållare av Nederländerna från 1647
 Vilhelm II av Skottland, kung av England, Skottland och Irland från 1689 
 Vilhelm II av Preussen, kung av Preussen och kurfurste av Brandenburg från 1786
 Vilhelm II av Hessen, kurfurste av Hessen-Kassel från 1821
 Vilhelm II av Nederländerna, kung av Nederländerna och storhertig av Luxemburg från 1840
 Vilhelm II av Württemberg, kung av Württemberg från 1891 till 1918
 Vilhelm II av Tyskland, tysk kejsare och kung av Preussen från 1888 till 1918
 Vilhelm II av Achaea, Furste i Furstendömet Achaea 1246 till sin död 1278.

Regentnamn

eo:Vilhelmo (regantoj)#Vilhelmo la 2-a
Vilhelm IV

Vilhelm IV kan syfta på bland andra:
Vilhelm IV av Storbritannien, kung av Storbritannien, Irland och Hannover från 1830
Vilhelm IV, storhertig av Luxemburg, regent av Luxemburg mellan från 1905 
Vilhelm IV av Bayern, regerande hertig av Bayern från 1508
Vilhelm IV av Oranien, den första arvståthållaren i Nederländerna från 1747
Vilhelm IV av Hessen-Kassel, lantgreven av Hessen-Kassel från 1567
Vilhelm IV av Holland

Regentnamn
Intima främlingar

Intima främlingar är en fransk film från 2004.

Handling 
Anna ska besöka sin psykiater men går fel och börjar istället berätta om sina äktenskapliga problem för en skatterådgivare, William. Han fascineras av kvinnan och berättelsen och de gör upp om en ny mötestid.

Rollista (i urval) 
Sandrine Bonnaire – Anna
Fabrice Luchini – William
Michel Duchaussoy – Dr. Monnier
Anne Brochet – Jeanne
Gilbert Melki – Marc
Laurent Gamelon – Luc
Hélène Surgère – Mrs. Mulon
Urbain Cancelier – Chatel

Externa länkar
 

Filmer 2004
Franska dramafilmer
Bårtäcke

Bårtäcken är ett vävt eller broderat tygstycke som läggs över en likkista. De kan användas under själva begravningen men också för att pryda öppet placerade sarkofager.
 
Det förekom att bårtäcken var en familjeklenod som användes i generationer men vanligast var att låna dem från kyrkan. De äldre bårtäckena var ofta försedda med broderade texter, initialer och årtal.

I modern tid används de företrädesvis som ett större tygstycke som kan hyras eller lånas för att ersätta kistdekorationer med blommor och har därmed en form som täcker hela kistan.

Externa länkar 

Begravning
Kyrkotextilier
Björkfors

För småorten i Kinda kommun, se Björkfors, Kinda kommun. Björkfors är även ett äldre namn på Hemavan.

Björkfors är en tidigare småort i Kalix kommun. SCB ändrade sin metod att ta fram småortsstatistik 2015, varvid Björkfors inte längre uppfyllde kraven för att vara en småort.

Befolkningsutveckling

Historia
Björkfors var en gång i tiden Norrbottens största bruk med det första finbladiga sågverket, första telefonlinjen, första mejeriet, mejeriskolan och första lantmannaskolan.  Kvarngården rymmer ett litet museum som berättar om bygdens historia, samt om historien runt familjen Bergman som drev bruket under 1800-talet.

Under Björkfors historia har bl.a. två av Sveriges kungar besökt Björkfors, första gången 1858 och senaste gången 1952. Björkfors har varit större än själva Kalix samhälle.

Samhället
Björkfors herrgård av empiretyp är pietetsfullt bevarad. Björkfors kyrka är hitflyttad från Nordanskär, en förutvarande kuranstalt i Kalix skärgård.

Se även
Nederkalix socken

Noter

Orter i Kalix kommun
Tidigare småorter i Sverige
Björksele

Björksele (umesamiska Stuarbiergies) är en småort i Björksele distrikt (Lycksele socken) i Lycksele kommun. 

År 1920 gjordes det så kallade Björkselefyndet vid Valltjärn en knapp mil nordväst om Björksele.

Befolkningsutveckling

Se även
 Björksele kyrka

Källor

Externa länkar
 Vindelalvsbyar.se: Björksele

Orter i Lycksele kommun
Tidigare tätorter i Västerbottens län
Småorter i Sverige