kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
El Greco

El Greco (venetianska ’greken’), egentligen Doménikos Theotokópoulos, född 1 oktober 1541 i Heraklion på Kreta, död 7 april 1614 i Toledo, Spanien, var en grekisk-spansk konstnär. Han var den främste företrädaren för manierismen i Spanien.

Biografi
El Greco var skolad ikonmålare i den bysantinska traditionen. Omkring 1560 reste han till Venedig (Kreta var en venetiansk koloni) och blev elev hos Tizian. Han reste sedan till Rom, där han rönte viss uppmärksamhet och hade egna elever, men flyttade 1570 till spanska Toledo och stannade där till sin död.

Tre konstnärliga perioder
El Grecos konstnärliga utveckling uppvisar tre stadier. Målningarna från det första stadiet (1570-1580) företer ett venetianskt inflytande framför allt från Tizian: linjeteckningen försvinner, färgmässigt finns inga begränsningar och det rent måleriska dominerar. El Grecos dramatiska bruk av ljus och skugga (chiaroscuro) och hans porträttstil tyder på ett inflytande också från Tintoretto, Veronese, Bassano och måhända Correggio. Treenigheten och Dam i päls härstammar från denna period.

Under den andra perioden (1580-1590) kombineras vissa bysantinska drag med en växande känsla för rytm och rörelse, däribland Den helige Mauritius martyrdöd och Korsfästelsen. Greve Orgaz begravning framställer helgonen Stefanus och Augustinus i färd med att sänka ned kroppen i graven. Duken är översållad med gestalter, några av dem porträtt, och den både kontrasterar och förenar den himmelska och den mänskliga världen, det stränga och allvarliga uttrycket i målningens nedre del och den Helige Andes strålglans i den övre delen. Betraktarens öga leds uppåt till Kristusgestalten, som Johannes Döparen bönfaller att ta emot grevens själ. Denna andliga hänförelse är typisk för El Greco.

Under den tredje och sista perioden (1590-1614) koncentrerade sig El Greco i allt högre grad på att skildra en inre skönhet, och i den sista fasen uppnådde han ett fullständigt andligt uttryck. Från 1604 förstärks känslan av rytm, och form och färg går mot en allt större enkelhet. Till de senare målningarna hör Evangelisten Johannes uppenbarelse och Utsikt över Toledo.

Övrigt
El Greco har även målat Petrus och Paulus som hänger på Nationalmuseum i Stockholm och Toledo i åskväder.

El Greco i kulturen
2007 gjorde den grekiske filmregissören Jannis Smaragdis en film om El Grecos liv.

Se även
 Greve Orgaz begravning

Referenser

Externa länkar 

 El Greco (2007) på IMDb
 Webbplats för El Greco
 

Grekiska målare
Födda 1541
Avlidna 1614
Manieristiska målare
Män
Ikonmålare
Representerade vid Nationalmuseum
Spanska målare
1623

1623 (MDCXXIII) var ett normalår som började en söndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser 
8 januari – Furstendömet Salm-Salm grundas.
Juni – Åbo hovrätt inrättas. För att komma åt maktmissbruk bland finska ståthållare och fogdar tillsätts också en generalguvernör över Finland.
27 juli – Katolikerna besegrar protestanterna i slaget vid Stadtlohn och ett kortvarigt stillestånd sluts.
6 augusti – Sedan Gregorius XV har avlidit den 8 juli väljs Maffeo Barberini till påve och tar namnet Urban VIII.

Okänt datum 
Västerås gymnasium inrättas av biskopen Johannes Rudbeckius.
Johan Skytte blir ny svensk riksskattmästare.
Rykten om polska flottsammandragningar utanför Danzig når Sverige. Gustav II Adolf befarar ett polskt anfall, varför han låter blockera Danzig. Danzig i sin tur förbinder sig att inte tillåta någon polsk flottupprustning inom sitt område.
En tysk församling inrättas i Göteborg.
Pesten hemsöker Sverige och i Stockholm dör många människor.

Födda 
11 april – Decio Azzolino den yngre, italiensk kardinal.
19 juni – Blaise Pascal, fransk fysiker och matematiker.
12 juli – Elizabeth Walker, engelsk apotekare.
16 juli – Bengt Gabrielsson Oxenstierna svensk greve, diplomat, ämbetsman och riksråd samt kanslipresident 1680–1702.
16 oktober - Kristina Augusta Vasa (Gustavsdotter), svensk prinsessa, dotter till Gustav II Adolf och Maria Eleonora av Brandenburg
10 november – Bengt Horn, svenskt riksråd.
Margaret Cavendish, engelsk författare.
Frederik Ahlefeldt, dansk adelsman och politiker, Danmarks storkansler 1676–1686.
Joris van Son, flamländsk konstnär.

Avlidna 
2 januari – Sivert Beck, 56, dansk adelsman, herre till Näsbyholms slott och Vanås i Skåne.
4 juli – William Byrd, engelsk kompositör.
8 juli – Gregorius XV, född Alessandro Ludovisi, 69, påve sedan 1621.
6 augusti – Anne Hathaway, William Shakespeares hustru.
23 september – Peder Månsson Utter, 57, svensk arkivarie och genealog (död i pesten).

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1548

1548 (MDXLVIII) var ett skottår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Oktober 
 11 oktober – Österrike annekterar riksstaden Konstanz.

Okänt datum 
 Uppsala slott anläggs.
 En pestepidemi utbryter i Sverige.
 Den tyske hammarsmeden Markus Klingensten blir uppsyningsman över svenska kronans samtliga stångjärnssmedjor.
 Sverige exporterar för första gången stål.
 Michael Agricolas översättning av Nya Testamentet till finska trycks i Stockholm. Agricola ger reformationen i Finland en fast grund och skapar det finska skriftspråket, genom en rad översättningar till finska.
 Paris' första teater, Teatern i Hôtel de Bourgogne, grundas.

Födda 
 5 januari – Francisco Suárez, spansk filosof och teolog
 Ma Shouzhen, kinesisk konstnär och kurtisan.
 Catherine de Cleves, fransk länsgrevinna.

Avlidna 
 12 januari – Johan Weze, dansk ärkebiskop 1522–1523
 1 april – Sigismund I, kung av Polen och storfurste av Litauen från 1506
 5 september – Katarina Parr, drottning av England 1543–1547 (gift med Henrik VIII)
 Si Sudachan, thailändsk drottningregent.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1467

1467 (MCDLXVII) var ett normalår som började en torsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Februari 
 Februari – Axelssönerna och Oxenstiernorna ligger nu i öppen fejd med varandra, sedan Jöns Bengtsson (Oxenstierna) inlett väpnade aktioner från sitt högkvarter på Öland. Kristian I stöder Oxenstiernorna genom en expedition till Stockholm.

April 
 22 april – Karl Knutsson (Bonde) hävdar i ett brev att han inte ämnar återvända som svensk kung.

Juni 
 25 juni – Slaget vid Kolbäcksån slutar oavgjort mellan de båda härarna.

Juli 
 25 juli – Stockholm börjar belägras av ärkebiskopens folk.

Augusti 
 Augusti – Nils Bosson (Sture) och Ivar Axelsson (Tott) angriper framgångsrikt de ärkebiskopliga ställningarna i olika delar av Sverige.

September 
 1 september – Stockholms belägring hävs och Jöns Bengtsson flyr söderut.
 21 september – Karl Knutsson erbjuds för tredje gången att bli svensk kung.

November 
 12 november – Karl Knutsson blir kung av Sverige för tredje gången.

Okänt datum 
Flandern ingår personalunion med Lothringen under the Valoishertigen av Burgund.
 Ärkebiskopens här besegrar upprorshären i slaget vid Arboga.
 Ärkebiskopens här besegras av upprorshären i slaget på Julita slätt.

Födda 
 1 januari – Sigismund I, kung av Polen och storfurste av Litauen 1506–1548.
 26 januari – Guillaume Budé, fransk humanist.
 Isabel Cifre, spansk nunna och pedagog.

Avlidna 
 15 december – Jöns Bengtsson (Oxenstierna), svensk ärkebiskop sedan 1448 samt riksföreståndare 1448 och 1465–1466.
 Eleonora av Portugal, tysk-romersk kejsarinna.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1624

1624 (MDCXXIV) var ett skottår som började en måndag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

April 
15 april – Sala stad får stadsprivilegium.

Maj 
Maj – Salvador i Brasilien, plundras av nederländarna.

Juni 
1 juni – Stilleståndet mellan Sverige och Polen går ut men förlängs till 1 mars 1625.

September 
21 september – Södertäljes borgmästare Z. Anthelius och två andra svenskar avrättas på grund av sin katolska tro.

Okänt datum 
Gustavianska arvegodsen (300 hemman) doneras av Gustav II Adolf till Uppsala universitet. Härigenom tryggas universitetets ekonomi.
Gustav II Adolf får erbjudande om att ingå i en antihabsburgsk, evangelisk allians, men ställer så höga motkrav (bland annat att få bli militär ledare), att Sverige hamnar utanför.
Sverige utfärdar privilegier för Söderkompaniet eller Nya Sverigekompaniet, lett av nederländaren Willem Usselinx. Hälften av andelarna ägs av holländska köpmän.
Man börjar i Sverige slå värdemynt av kopparen från Falun. (Detta innebär, att mynten värderas efter vad som står på dem, inte efter hur mycket metallen i dem egentligen är värd.)

Födda 
1 januari – Olov Svebilius, svensk ärkebiskop 1681–1700.
7 januari – Guarino Guarini, italiensk arkitekt. 
13 februari – Erik Axelsson Oxenstierna, svensk greve, rikskansler 1654–1656.
24 februari – Wilhelm Böös Drakenhielm, svensk generaltullmästare.
8 augusti – Sten Nilsson Bielke, svensk amiral och riksråd, riksskattmästare 1672–1684.
11 september – Jordan Edenius, svensk professor.
10 oktober – Gustaf Kurck, svenskt riksråd.
6 november – Maria Dauerer, svensk apotekare.

Avlidna 
21 februari – Dirck van Baburen, nederländsk barockmålare.
13 september – Ketevan av Muchrani, regerande drottning av Kachetien.
21 september - Kristina Augusta Vasa (Gustavsdotter), 11 månader gammal, svensk prinsessa, dotter till Gustav II Adolf och Maria Eleonora av Brandenburg
26 december – Simon Marius, tysk astronom.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Simon Marius

Simon Marius, född 10 januari 1573 i Gunzenhausen (Bayern), död 26 december 1624 i Ansbach (Bayern), var en tysk astronom.

Asteroiden 7984 Marius är uppkallad efter honom.

1614 publicerade han sitt verk Mundus Iovialis där han beskrev Jupiter och dess månar. Han hävdade att han hade upptäckt planetens fyra största månar ett par dagar före Galileo. Detta ledde till ett gräl med Galileo, där Galileo anklagade Marius för att ha kopierat hans arbete och hävdade att Mundus Iovialis bara var ett plagiat. Idag anser man att det är möjligt att Marius upptäckte månarna oberoende av Galileo dock ett par dagar senare. De namn som månarna har idag (Io, Europa, Ganymedes och Callisto) är de namn som Marius gav dem.

webbplats
 Marius portal Matematiker – läkare – astronomen

Referenser 

Tyska astronomer
Alumner från Paduas universitet
Födda 1573
Avlidna 1624
Män
Astronomer under 1600-talet
1573

1573 (MDLXXIII) var ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 1 januari – Ryssarna stormar och erövrar fästet Weissenstein (Wittensten) från svenskarna.
 23 januari – Svenskarna besegrar ryssarna i slaget vid Lode.

Juli 
1 juli – Portugals ockupation av Malé upphör.

Oktober 
 Oktober – Erik XIV förs ensam till Västerås. Hans övriga familj förs till Finland.

December 
 December – Johan III utser Laurentius Petri Gothus till ny svensk ärkebiskop.
 Slutet av året - Stillestånd sluts mellan Sverige och Ryssland på viborgsfronten.

Okänt datum 
 Adelsmän börjar resa krav på att en fast grupp rådsherrar alltid skall finnas samlad i Stockholm för att övervaka rikets styrelse. Förslaget vinner inte Johan III:s gehör.
 Hertig Karl (IX) anställer den tysk-italienska arkitekten Christoffer Pahr för att bygga om Nyköpingshus.
 Gripsholms slott renoveras.
 Vid Nyen påbörjar svenskarna de första befästningsarbetena vid blivande Nyenskans.
 Gujarat erövras av Akbar den store.
 Henrikas Valua uppstiger som förste polsk-litauiske kung på Litauens tron.
 Hertigen av Alba förlorar ståthållarskapet i det rebelliska Nederländerna.
 Oda Nobunaga fördriver den siste Ashikaga–shogunen.
 Staden Cordoba i Argentina, grundläggs.

Födda 
 10 januari – Simon Marius, tysk astronom.
 12 april – Kristina av Holstein-Gottorp, svensk riksföreståndargemål 1599–1604 och drottning av Sverige 1604–1611, gift med Karl IX.
 17 april – Maximilian I av Bayern, tysk kurfurste.
 26 april – Maria av Medici, fransk drottning och regent.
 16 augusti – Anna av Österrike, drottning av Polen och Sverige 1592–1598, gift med Sigismund.
 8 september – Georg Friedrich von Greiffenklau, tysk ärkebiskop och kurfurste av Mainz.
 7 oktober – William Laud, engelsk prelat.
 29 november – Johannes Canuti Lenaeus, svensk ärkebiskop 1647–1669.
 3 december – Willem de Besche, vallonsk-svensk byggherre och bruksägare

Avlidna 
 7 juli – Giacomo Barozzi da Vignola, italiensk arkitekt.
 26 oktober – Laurentius Petri Nericius, svensk ärkebiskop sedan 1531.
 William Howard, engelsk storamiral och diplomat.
 Laura Dianti, italiensk kulturpersonlighet.
 Maria van Schooten, nederländsk frihetshjältinna.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Der er et yndigt land

Der er et yndigt land är tillsammans med Kong Christian stod ved højen Mast en av Danmarks två nationalsånger. Till skillnad från den sistnämnda är denna ej officiellt antagen. Texten skrevs 1819 av Adam Gottlob Oehlenschläger, och den melodi som oftast används är av Hans Ernst Krøyer. Bland andra Carl Nielsen har gjort alternativa tonsättningar. Första strofen lyder i översättning:

Det finns ett förtjusande land
Som står med breda bokträd
Nära den salta Österstranden
Det buktar sig i backar och dälder
Och heter gamla Danmark
Och det är Frejas sal''

Normalt sjungs första versen samt de fyra sista raderna på sista versen .

Se även 
 Kong Christian stod ved højen mast, den danska kungssången
Det är ett 'yndigt' land

Källor

Externa länkar 

Se Adam Oehlenschlägers originalversion från 1819 i Kalliope

Danska sånger
Nationalsånger i Europa
Verk av Adam Oehlenschläger
Danmarks nationalsymboler
Sånger 1835
Danskspråkiga sånger
Peter Dalle

Dan Peter Dalle, född 5 december 1956 i Sankt Görans församling, Stockholm, är en svensk skådespelare, manusförfattare, regissör och komiker.

Biografi 
Peter Dalle är uppvuxen i Täby, Stockholms län. Tillsammans med Ulf Larsson bildade han Cocosteatern där 1976.

Dalle gick ut Teaterhögskolan i Stockholm 1984 och blev känd för den stora publiken genom rollen som Pierre Waldén i tv-serien Goda grannar (1987). Riktigt etablerad blev Dalle genom tv-serien Lorry som sändes för första gången 1989. Tv-serien sändes i fyra säsonger och mynnade senare ut i såväl krogshow som långfilmerna Yrrol (1994) och Lyrro (2018). Dalle har regisserat och skrivit manus till flera långfilmer, däribland Drömkåken (1993), Ogifta par – en film som skiljer sig (1997) och Skenbart (2003). Mellan 2017 och 2020 spelade han rollen som köksmästare Stig ”Stickan” Backe i TV-serien Vår tid är nu. Dalle har uppget att rollen möttes med mycket positiva reaktioner från allmänheten.

Dalle har nominerats till två Guldbaggar och vunnit båda: 1994 vann han i kategorin Bästa manus för Yrrol och 2010 vann han i kategorin Bästa manliga biroll för sin roll i Himlen är oskyldigt blå.

Peter Dalle samarbetade med Hans Alfredson i revyn Prins korv under taket (1999). Han har regisserat flera uppsättningar på Dramaten, bland annat Markurells i Wadköping av Hjalmar Bergman. Peter Dalle har hela tiden varvat regiuppdrag med skådespeleri, bland hans teaterroller kan nämnas polisen i succéfarsen Lögn i helvete med Robert Gustafsson på Vasan och Lorrygängets revy på Oscarsteatern i Stockholm. Sommaren 2010 var Dalle med i uppsättningen av Zpanska flugan i Kalmar och hösten 2013 gjorde han tillsammans med Johan Ulveson över 130 roller i thrillerkomedin De 39 stegen på Intiman i Stockholm.

Privatliv 
Dalle har en dotter tillsammans med tidigare sambon Gunnel Fred.

Priser och utmärkelser 
 Peter Dalle tilldelades Karamelodiktstipendiet 1995.
 1994 tilldelades Dalle, tillsammans med Rolf Börjlind, en Guldbagge i kategorin Bästa manus för Yrrol.
 2011 fick Peter Dalle åter en Guldbagge, denna gång i kategorin Bästa manliga biroll för rollen som Gösta i Himlen är oskyldigt blå.

Filmografi (i urval) 

 (röst som Julius Caesar)

 (röst)

 (även manus & regi)
 (även manus & regi)

 (även manus & regi)
 (även manus & regi)

 (även manus & regi)

 (julkalender)

 (manus & regi)

Teater

Roller

Regi

Referenser

Webbkällor 

Peter Dalle på Svensk mediedatabas

Noter

Externa länkar 

Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska manusförfattare under 1900-talet
Svenska filmregissörer
Svenska teaterregissörer
Svenska komiker
Karamelodiktstipendiater
Svenska scenskådespelare
Svenska röstskådespelare
Guldbaggen för bästa manliga biroll
Guldbaggen för bästa manuskript
Sommarvärdar 1991
Sommarvärdar 2002
Personer med anknytning till Täby kommun
Skådespelare från Stockholm
Manusförfattare från Stockholm
Regissörer från Stockholm
Födda 1956
Levande personer
Män
Svenska skådespelare under 2000-talet
Svenska manusförfattare under 2000-talet
Svenska regissörer under 1900-talet
Svenska regissörer under 2000-talet
Erik af Wetterstedt

Erik af Wetterstedt, före adlandet 1772 Wetterstedt, född 12 augusti 1736 i Hjo, död 15 december 1822 i Stockholm, var en svensk friherre och ämbetsman, far till Gustaf af Wetterstedt och Johan Erik af Wetterstedt.

Biografi
af Wetterstedt, som var son till borgmästaren Joakim Wetterstedt och Emerentia Sjöberg, inskrevs 1757 vid Lantmäterikontoret, blev 1761 tillförordnad lantmätare vid Norska gränskommissionen och avancerade 1771 till direktör över lantmäteriet i Finland, där han sedan 1766 haft anställning som förste lantmätare. Han utnämndes 1777 till överdirektör vid Lantmäterikontoret och med bibehållande av denna tjänst blev han 1779 kammarråd och 1794 landshövding i Uppsala län efter att sedan 1790 ha skött ämbetet på förordnande. Under 1790-talet var han dessutom ledamot av Rikets ärendens allmänna beredning. År 1812 tog han avsked från landshövdingeämbetet och fick 1817 presidents namn, heder och värdighet. Han adlades 1772 med namnet af Wetterstedt och fick 1806 friherrlig värdighet. Han ägde bland annat Krusenberg i Alsike socken.

Han var ledamot av Lantbruksakademien och Vetenskapsakademien (1815). Han skrev flera uppsatser i den förras "Annaler", i vilka han bland annat energiskt förespråkade enskiftet. För övrigt skrev han "Om Finlands belägenhet etc." (i Nya Allmänna tidningen 1787) och "Om lämpligaste utvägarna att befordra ödemarkernas uppodling etc." (presidietal i Vetenskapsakademien 1817). Som lantmäteridirektör åtföljde han  Gustav III på eriksgata genom Finland 1775 och medverkade då betydligt till dennes planer att främja den finländska odlingen och organisera landets administrativa indelning. Erik af Wetterstedt ligger begravd på Uppsala gamla kyrkogård.

Utmärkelser
Kommendör av Nordstjärneorden 1801

Källor

Noter 

Landshövdingar i Uppsala län
Svenska överdirektörer
Svenska friherrar
Svenska lantmätare under 1700-talet
Svenska lantmätare
Svenskt adlade
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Ledamöter av Lantbruksakademien
Personer från Hjo
Födda 1736
Avlidna 1822
Män
Ugglan
Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård
Svenska lantmätare under 1800-talet
Kommendörer av Nordstjärneorden
Erik
Svenska kammarråd
1764

1764 (MDCCLXIV) var ett skottår som började en söndag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari 
15 februari – Staden Saint Louis grundas i Franska Louisiana.

April 
5 april – Frankrike gör anspråk på Östfalkland ("Fort Saint Louis").

Juni 
21 juni – Tidningen Quebec Gazette startas i Québec.

Okänt datum 
 Hattarna nödgas inkalla den svenska riksdagen för att ordna rikets finanser.
 Maskinen Spinning Jenny uppfinns.

Födda 
 8 februari – Olof Rudolf Cederström, svensk greve, generalamiral och statsråd.
 17 mars – William Pinkney, amerikansk politiker, justitieminister 1811–1814.
 18 mars – James De Wolf, amerikansk slavhandlare och politiker, senator 1821–1825.
 7 maj – Therese Huber, tysk författare.
 20 maj – Johann Gottfried Schadow, tysk skulptör och grafiker.
 9 juli – Ann Radcliffe, engelsk författare.
 5 september – Henriette Herz, tysk salongsvärd. 
 Okänt datum – Sophie de Condorcet, fransk feminist.
 Okänt datum – Maria Medina Coeli, italiensk forskare.

Avlidna 
 18 januari – Samuel Troilius, svensk politiker, svensk ärkebiskop sedan 1758.
 4 april – Gustaf Johan Gyllenstierna, svensk friherre och förrädare.
 15 april – Jeanne Antoinette Poisson Pompadour, mätress till kung Ludvig XV av Frankrike.
 12 september – Jean-Philippe Rameau, fransk kompositör.
 26 oktober – William Hogarth, brittisk målare, grafiker och karikatyrtecknare.
 5 december – Gustaf Bonde, svensk greve, ämbetsman och politiker samt tillförordnad kanslipresident 1738–1739.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1639

1639 (MDCXXXIX) var ett normalår som började en söndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

April 
4 april – Svenska hären under Johan Banér tågar söderut och besegrar en kejserlig-sachsisk här under general Marzini i slaget vid Chemnitz i södra Sachsen.

Juli 
20 juli – Kristine Svendsdatter hittar ett av de två Gallehushornen.

Januari 
 Fort Saint George, den första bosättningen i Brittiska Indien, grundas vid Madras.
Hjälmare kanal står färdigupprustad.
Byggandet av Drottning Kristinas sluss vid Söderström i Stockholm påbörjas.
Stockholms bild- och senhuggarämbete inrättas.

Födda 
8 maj – Baciccia, italiensk barockmålare.
29 september – Lord Russell, brittisk politiker.
21 december – Knud Thott, danskt gehejmeråd.
22 december – Jean Racine, fransk tragedidramatiker.
Märta Berendes, svensk hovfunktionär och författare.

Avlidna 
12 mars – Domenico Ginnasi, italiensk kardinal.
21 maj – Tommaso Campanella, dominikansk teolog, filosof och poet.
20 augusti – Martin Opitz, tysk skald och smaklärare.
Madeleine du Fargis, fransk hovfunktionär och gunstling.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1762

1762 (MDCCLXII) var ett normalår som började en fredag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 2 januari – Svenskarna besegrar preussarna i slaget vid Neu Kahlen.
 5 januari – Kejsarinnan Elisabet av Ryssland dör och efterträds av den preussiskvänlige Peter III, vilket underlättar den svenska drottningens Lovisa Ulrika av Preussen förutsättningar i fredsförhandlingarna.

April 
 7 april – På eget initiativ sluter befälhavaren Augustin Ehrensvärd vapenvila med Preussen i Ribnitz.
 Fredsförhandlingarna med Preussen inleds genom en brevväxling mellan den svenska drottningen Lovisa Ulrika av Preussen och hennes bror, kung Fredrik II av Preussen. Trots att drottningen för framsteg får hon inget stöd, men riksakten förstörs, hovet får ökade anslag och vissa rojalistiska statsbrottslingar får amnesti.

Maj 
 22 maj – Sverige sluter fred med Preussen i Hamburg genom drottning Lovisas förmedling, utan landavträdelser. På grund av detta inställer Frankrike subsidiebetalningen. Hattarna tackar drottningen för hennes insats. Soldaterna för till Sverige med sig kunskap om potatisodling. Detta leder till att kriget också kommer att kallas Potatiskriget i Sverige.
24 maj – Luleå drabbas av en stadsbrand.

Juli 
 17 juli – Katarina II blir kejsarinna av Ryssland.

Augusti 
 25 augusti – Den äldre Drottningholmsteatern brinner ner. Den nya står klar 1766.

September 
 15 september – Go-Sakuramachi blir monark av Japan.

December 
 December – En dansk forskningsexpedition, där bland andra Linnélärjungen Peter Forsskål ingår, anländer till Jemen, eller "Lyckliga Arabien", som européerna kallar området.

Okänt datum 
Engelske läkaren Tomas Dover börjar skriva ut drogen "Dovers pulver" mot gikt.
 Tobaksfabriken Strengbergs i Jakobstad anläggs.
 De svenska statsfinanserna befinner sig nu på bottennivå.
 En grupp borgare från Marstrands stad framför på nytt förslaget från 1747, att göra staden till frihamn, och denna gång börjar man i riksdagen intressera sig för det hela.

Födda 
 14 april – Giuseppe Valadier, italiensk arkitekt och arkeolog.
 3 maj – Johan David Flintenberg, svensk historisk forskare.
 19 maj – Johann Gottlieb Fichte, tysk filosof.
 25 maj – Walter Leake, amerikansk politiker.
 12 augusti
 Georg IV, kung av Storbritannien 1820–1830.
 William Branch Giles, amerikansk politiker.
 13 augusti – Anne-Josèphe Théroigne de Méricourt, fransk revolutionär.
 Samuel Hood (Sir), engelsk sjömilitär.
 Fabian Reinhold von Fersen, yngre bror till Axel von Fersen d.y.
 Natalia Shelikhova, rysk handelsledare.
 Catharina Fock, nederländsk bankir.

Avlidna 
 5 januari – Elisabet, rysk tsarinna.
 17 juli – Peter III, rysk tsar.
 13 juni – Dorothea Erxleben, tysk läkare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar