kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Charles Glover Barkla

Charles Glover Barkla, född 7 juni 1877, död 23 oktober 1944, var en brittisk fysiker som fick 1917 års Nobelpris i fysik, utdelat 1918, för "sin upptäckt av grundämnenas karakteristiska röntgenstrålning".

Barkla var lärjunge till Oliver Joseph Lodge och J.J. Thomson, blev 1909 professor i fysik vid King's College i London och från 1913 vid universitetet i Edinburgh.

Forskning 
Barkla var den förste som kunde påvisa att röntgenstrålar kan polariseras och därmed, som annan elektromagnetisk strålning, är en transversell vågrörelse, När röntgenstrålning träffar olika ämnen utsänds sekundär strålning. Barkla upptäckte att den sekundära röntgenstrålningen bestod av två komponenter med olika karaktär. Den första komponenten var infallande strålning som spridits; genom att mäta intensiteten i olika riktningar kunde Barkla uppskatta antalet elektroner i en atom. Den andra komponenten var inte beroende av den infallande strålningen, utan opolariserad och sammansatt av olika våglängder karakteristiska för det bestrålade ämnet. Genom denna upptäckt lades grunden för röntgenspektroskopin.

Referenser

Externa länkar 

 
 Nobelprize.org, Nobelpriset i fysik 1917
 Nobelprize.org, Charles Glover Barkla - biografi

Nobelpristagare i fysik
Brittiska fysiker
Födda 1877
Avlidna 1944
Män
Ledamöter av Royal Society
Alumner från Trinity College, Cambridge
Jonas Severin Pettersen

Jonas Severin Pettersen född 1847, död 1915, sångförfattare och tonsättare från Norge, affärsman, upprättade alkoholisthem. Han finns representerad Allenast i tro till Gud min själ är stilla, som han författade och komponerade 1893.

Psalmer
Allenast i tro till Gud min själ är stilla under rubriken "Erfarenhet och vittnesbörd" i Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 361 och Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 531.

Norska psalmförfattare
Norska koralkompositörer
Män
Födda 1847
Avlidna 1915
Karpofor

Karpofor är ett skaft som separerat bär upp en frukt eller en delfrukt. Det förekommer till exempel hos flockblommiga växter, där fruktämnet vid mognaden delas upp i två delfrukter. Dessa delfrukter är försedda med varsin karpofor. Ordet betyder frukt-bärare.

Botanik
Växtmorfologi
Klyvfrukt

Klyvfrukt (jämför engelska schizocarp, från grekiska schizein, "spjälka", "klyva", och karpos, "frukt") är äkta frukter som faller sönder i enfröiga, nötlika delfrukter. Exempel på klyvfrukter är lönn (två frön), vild morot och dill (många frön). En klyvfrukt består av flera karpeller som faller isär i enfröiga delar vid mognaden, som lönnäsor som blir två halvor med ett frö i varje halva. 

Växtanatomi
Priscilla Jane Owens

Priscilla Jane Owens, född 1829, död 1899, engelsk sångförfattare och lärare. Hon finns representerad i Frälsningsarméns sångbok 1990 (FA).

Sånger
Har du ankarfäste (FA nr 548) skriven 1888.

Brittiska psalmförfattare
Kvinnor
Födda 1829
Avlidna 1899
Kumarin

Kumarin är en lakton som uppträder i form av färglösa kristaller som många tycker luktar behagligt.

Kumarin är lätt giftigt och kan ge bland annat huvudvärk om det intas i för stor mängd. I stora mängder kan kumarin också ge upphov till leverskador.

Många växtarter producerar kumarin, till exempel en del måreväxter, ärtväxter och gräs. Även kanel, främst kassiakanel, innehåller kumarin. Det ger nyslaget hö dess karaktäristiska doft. 

Kumarin utgör utgångsmaterial vid tillverkning av warfarin och andra medicinska substanser med antikoagulerande verkan  och används även vid tillverkning av parfym, där huvudråvaran är tonkabönor, vilket också givit namn åt doftnoten.

Källor 

Kumariner
Rödkindad fjärilsfink

Rödkindad fjärilsfink (Uraeginthus bengalus) är en afrikansk fågel i familjen astrilder inom ordningen tättingar.

Utseende

Den rödkindade fjärilsfinken är en långstjärtad astrild som mäter cirka 12 centimeter. Den har en kraftig gråfärgad finkliknande näbb. Den adulta hanen har en jämnt brunbeige ovansida medan bröst, stjärt och kroppssida är blekt blåfärgade, den har en gul buk, vit orbitalring och örontäckarna är kraftigt rödfärgade, vilket gett fågeln dess namn. Honornas fjäderdräkt är liknande, men mer dämpade i färgen och de saknar den röda fläcken på kinden. Juvenila fåglar liknar honorna, men är enbart blå på ansiktet och halsen.

Utbredning och biotop
Den är en stannfågel som återfinns i de torrare delarna av tropiska subsahariska Afrika där den förekommer på höjder upp till 2500 meter.. Den besöker gärna öppen odlad mark och återfinns därför gärna i närheten av mänsklig bebyggelse.

Rödkindad fjärilsfink delas in i fyra underarter med följande utbredning:
 Uraeginthus bengalus bengalus – Senegal söderut till Guinea samt österut till Eritrea, Etiopien, nordöstra Demokratiska republiken Kongo, Uganda och Kenya väster om Rift Valley
 Uraeginthus bengalus brunneigularis – södra Somalia och Kenya till Tanzania
 Uraeginthus bengalus ugogensis – södra Kenya och Tanzania
 Uraeginthus bengalus katangae – nordostligaste Angola till södra Demokratiska republiken Kongo och norra Zambia

Arten har även introducerats till öarna Oahu och Hawaii i Stilla havet och det finns en förrymd population på Kap Verde.

Beteende, häckning och föda
Arten lever i par. Boet är en stor välvd gräskonstruktion med ingång på sidan och placeras i ett träd, en buske eller i ett tjockt snår. Boet byggs av grässtrån och brukar fodras med gräsvippor och ibland med fjädrar. Honan lägger 4-5 vita äggsom hon ruvar under 12 dagar. När ungarna sedan har kläckts matas de av sina föräldrar med insekter. Efter 21 dagar är ungarna beredda att lämna boet.. I vilt tillstånd lever den huvudsakligen av säd och frön men även insekter.

Status 
IUCN kategoriserar arten som livskraftig.

Burfågel
Rödkindad fjärilsfink förekommer som burfågel. Den kan äta finkblandning samt torkade insekter samt grönfoder så som frukt och grönt. De är ganska ömtåliga fåglar att hålla och de ställer höga krav på temperatur och fuktighet.

Referenser

Noter

Källor
Delar av denna artikel är baserade på en översättning från engelska Wikipedia.
AviBase

Litteratur
 Birds of The Gambia av Barlow, Wacher och Disley, 
 Sebrafinkar och andra praktfinkar – Crista Koepff – ICA bokförlag – 1985 – 
 Stora burfågelboken i färg – Uno Plazikowski – AWE GEBERS – Färgserien – 1970 –

Externa länkar
 Videor med rödkindad fjärilsfink på Internet Bird Collection

Burfåglar
Astrilder
Fåglar i etiopiska regionen
Tiso

Tiso kan syfta på:

Jozef Tiso (1887–1947), en slovakisk politiker
Tiso (djur) – ett släkte av spindlar
Monotypisk

Ej att förväxla med trycktekniken monotypi.

Monotypisk är ett taxonomiskt begrepp som innebär att en grupp bara har en biologisk typ. Termen används något olika inom botanik och zoologi.

Inom evolutionär biologi är taxonomi en representationsform för kunskapen om ett taxons fylogeni. Därför undviker man ofta att beskriva ett taxon som monotypiskt, såvida det inte är motiverat utifrån fylogenetiska bevis som fossil eller slutledningar av kladistiska analyser.

Botanik 
Ett monotypiskt taxon inom botanik är ett taxon som bara omfattar en art. Exempelvis är Ginkgo ett monotypiskt släkte och Ginkgoaceae är en monotypisk familj. Det är felaktigt att använda termen om arter som beskrivs utifrån flera olika typer. Vissa arter kan bestå av flera underarter eller andra taxon på en lägre taxonomisk nivå. Ett exempel på det senare är familjen Cephalotaceae, som bara omfattar den enda arten Cephalotus follicularis.

Zoologi 
Ett monotypiskt taxon inom biologi är ett taxon som bara omfattar ett taxon på den närmsta lägre taxonomiska nivån. Exempelvis omfattar ett monotypiskt släkte bara en art. Släktet Tarsius är monotypiskt inom familjen Tarsiidae, som också är monotypisk inom ordningen Tarsiiformes. Ett exempel på en monotypisk art är hyacintara (Anodorhynchus hyacinthinus), som inte delas upp i några underarter. Det kan jämföras med skäggmes (Panurus biarmicus) som är inte en monotypisk art eftersom den delas upp i en mängd underarter, men som ingår i det monotypiska släktet Panurus (som är monotypiskt eftersom det bara omfattar en art).

Se även 
 Typ (biologi)
 Systematik (biologi)
 Polytypisk

Noter 

Taxonomi
Alfred E. Braine

Alfred E Braine, född 1863, död 1955, var en engelsk tonsättare, överste i Frälsningsarmén, sekreterare för sångare och musikanter i Frälsningsarmén i England. Han finns representerad i Frälsningsarméns sångbok 1990 (FA).

Sånger
Herren bjuder alla frälsning
Se, en källa där flödar så fri
Vilken sång, vilket jubel (FA nr 527) tonsatt 1892
Soldater äro vi som glatt gå ut i strid (FA nr 643) tonsatt okänt årtal

Brittiska koralkompositörer
Män
Födda 1863
Avlidna 1955
Jozef Tiso

Jozef Tiso, född 13 oktober 1887 i Veľká Bytča (dagens Bytča), Österrike-Ungern, död (avrättad) 18 april 1947 i Bratislava, Tjeckoslovakien, var en slovakisk politiker och katolsk präst.

Biografi
Jozef Tiso föddes av slovakiska föräldrar i dåvarande Trencsén i Kungariket Ungern, en del av kejsardömet Österrike-Ungern. Biskopen i Nitra, Imre Bende erbjöd Tiso en möjlighet att studera till präst, och 1911 avlade han examen vid det prestigefyllda Pázmáneum i Wien. Hans första arbete var som biträdande präst i tre församlingar i dagens Slovakien. Efter en kort tid som fältpräst vid fronten i första världskriget, utsågs han som andlig ledare för Nitraseminariet av Bendes efterträdare, Vilmos Batthyány. Tiso var vid denna tid också verksam som lärare och journalist. Hans artiklar för lokaltidningen skulle senare vara kontroversiella på grund av deras starka stöd för den ungerska krigsorsaken.

År 1918–1919 var Tiso redaktör för en tidning, Nitra (Nyitra i dess ungerska upplaga), där han förde fram sina mycket antisemitiska åsikter. År 1921 utsågs han till Monsignor av Vatikanen, men detta upphörde att gälla vid Benedictus XV:s död året därpå. Från 1921 till 1923 tjänstgjorde han som sekreterare åt den nye slovakiske biskopen i Nitra, Karol Kmeťko. Under samma period ådrog sig Tiso, genom nationalistisk politisk agitation, två fällande domar för hets, som resulterade i ett kort fängelsestraff. Missnöjd med detta, avskedade Kmeťko honom som sekreterare 1923, men behöll honom som professor i teologi. År 1924 lämnade han Nitra för att bli kyrkoherde och därefter dekan av Bánovce nad Bebravou.

Tiso blev 1938 partiledare för Slovakiska folkpartiet, som hade grundats av fader Andrej Hlinka 1913, och som krävde Slovakiens autonomi inom Tjeckoslovakien. Med stöd från Nazityskland var Tiso den "fria" Slovakiska republikens president mellan 1939 och 1945. Efter andra världskrigets slut dömdes han till döden för landsförräderi och avrättades genom hängning.

Källor

Fotnoter

Slovakiens regeringschefer
Politiker som blivit avrättade
Födda 1887
Avlidna 1947
Män
Slovakiska romersk-katolska präster
Slovakiens statschefer
Personer som blivit avrättade genom hängning
Personer från Bytča
Edwin O. Excell

Edwin Othello Excell, född 1851 i Ohio, död 1921, var en amerikansk kompositör, sångare och sångledare i Dwight Lyman Moodys väckelsekampanjer och Gipsy Smiths möten. Han finns representerad med flera tonsättningar i Frälsningsarméns sångbok 1990 (FA).

Sånger
Gud vill mig ha till ett solsken (FA nr 667) tonsatt okänt årtal
I en värld där sorger, möda, smärta bor
Nåd strömmar från Golgata (Kristus vandrar bland oss än nr 4)
Ser du himlen mörkna med refrängen Räkna Herrens gåvor en för en

Amerikanska koralkompositörer
Män
Födda 1851
Avlidna 1921
Papill

Papill kan syfta på:

 Papillen – det område i ögats näthinna där syncellernas nervtrådar går ihop till synnerven, se blinda fläcken
 Papill (växt) – en liten vårtliknande utväxt på en växt 
 Tungans papiller – det fina mönstret på tungan som bygger upp bland annat smaklökarna
 Papillära skiktet – ett skikt av läderhuden
 Papill (njure) – ett område i en njure

Sammansättningar
Papillös – en yta som är mycket fint vårtig
Bytča

Bytča (ung: Nagybiccse) är en stad i nordvästra Slovakien. Staden har 11 550 invånare (2005).

Externa länkar 

 Stadens officiella webbplats

Orter i Slovakien
Snärp

Snärp är en utväxt från bladet hos gräs och andra stråväxter. Snärpet sitter där bladskivan går ut från strået, ovanför bladslidan, och kan fortsätta upp runt strået. Den vanligaste sortens snärp är hinnlikt, men det kan också vara omvandlat till hår eller borst. Är snärpet hopväxt runt stjälken kallas det snärpslida, vilket finns i växtfamiljen nateväxter (Potamogetonaceae).

Referenser

Växtanatomi
Gräs
Sporgömmesamling

Sporgömmesamling eller sorus (i plural sori) är en struktur på undersidan av blad hos ormbunkar. En sporgömmesamling består av en mängd sporangier och ibland ett täckfjäll (svepefjäll, indusium) som skyddar de unga sporangierna. Formen på sporgömmesamlingen är ofta av betydelse när man ska artbestämma en ormbunke.

Växtmorfologi
Stipler

Stipler även kallade amfigastrier eller bukblad är bladlika bildningar i par vid bladskaftets bas. Stipelslida är en kring stjälken sluten rörlik slida som går uppåt från ledknutarna; särskilt hos slideväxterna. Stipler kan också vara omvandlade till stipeltornar som då alltid sitter i par vid en bladbas. När bladet fälls sitter stipeltornarna kvar, men då parvis runt ett bladärr eller runt ett nytt skott.

Referenser

Botanik
Växtmorfologi
William J. Kirkpatrick

William J. Kirkpatrick, född 1838 på Irland, död 1921, bosatt sedan unga år i USA. Kompositör som tillsammans med John R Sweney utgav 87 sångsamlingar. Han finns representerad i Frälsningsarméns sångbok 1990 (FA) och Sånger till Jesu ära från 1898.

Sånger
För världens frälsning (FA nr 484) tonsatt okänt årtal
Har du ankarfäste (FA nr 548) tonsatt okänt årtal
Himmelsk glädje kan du äga (FA nr 491)
Kom som du är till Jesus (Andliga sånger, Örebromissionen, 1936. Nr 209.) Tonsatt okänt årtal 
O, sprid det glada bud (FA nr 742) tonsatt 1884 
På sitt kors på Golgata Jesus dog för dig och mig (FA nr 733) tonsatt okänt årtal 
Två mig, o Herre, så vit såsom snö (FA nr 449) tonsatt okänt årtal

Källor

Amerikanska koralkompositörer
Gravsatta på West Laurel Hill Cemetery
Födda 1838
Avlidna 1921
Män
Vegetativ

Vegetativ kan syfta på: 

Vegetativ förökning – ett begrepp inom botaniken
Vegetativt tillstånd – en medicinsk term för en patient

Se även
Vegetation – en allmän term för växtlivet i ett område
Vegetativ förökning

Vegetativ förökning (könlös förökning) är förökning med utlöpare, sticklingar eller groddknoppar hos växter. Begreppet används i kontrast mot sexuell förökning som innebär bildande av könsceller och befruktning av dessa. Vegetativ förökning är mycket vanligt hos blomväxter men nästan okänt hos barrträd vilket gör att barrträd inte kan förökas med sticklingar. Vid vegetativ förökning blir avkomman genetiskt identisk med moderplantan, inte ens omkombinerad som vid självbefruktning.

Se även
 Vivipari
 Groddknopp
 Bulbill
 Utlöpare
 Stickling
 Asexuell förökning
 Apomixis
 Avläggning

Referenser 

Botanik
Fortplantning
Vinterståndare

Vinterståndare är en fruktställning av en örtartad, vissnad växt som står kvar under vintern. Genom att stjälken som bär frukter med frön sticker upp över snön sprids frön över stora avstånd med blåsten under vintern. Fröna kan även spridas med hjälp av djur. Vinterståndare är en viktig födokälla för många fröätande fåglar.

Exempel på växter med vinterståndare är blåklockor, flockfibbla, gråbo, gullris, hundkäx, hundloka, johannesört, kardborre, kungsljus, renfana, rölleka, rödblära, strandlysing, tallört, tistlar, vildmorot och älgört.

Vinterståndare kan även vara en tillgång i trädgården eftersom de pryder rabatter på vintern. Särskilt krollilja, kungsljus och fingerborgsblomma har vackra vinterståndare.

Referenser 
 Biologiska sällskapets hemsida, Läst 2012-02-06
 Lasse Levemark, Klas Fresk (1990) Biologiska experiment, Alfabeta bokförlag AB, 
 Bo Mossberg och Lennart Stenberg (2010) Den nya nordiska floran, Bonnier Fakta, 

Växtanatomi
Vivipari

Vivipari (av latinets vivus, 'levande', och pario, 'föda', 'genomgå förlossning') är sexuell förökning där embryot utvecklas inne i moderns kropp. Ungarna föds därefter fram nästintill fullt utvecklade. Tillståndet förekommer hos däggdjur – med undantag för kloakdjur – samt hos vissa broskfiskar och alla tandkarpar i familjen Goodeidae. Hos människan kallas motsvarigheten förlossning.

En variant av vivipari är ovovivipari. Fortplantning där embryot utvecklas utanför moderns kropp inuti ägg kallas istället ovipari.

Hos växter 
En vivipar växt bildar groddknoppar (bulbiller) i blomställningen, och dessa groddknoppar kan ofta gro innan de fallit av.

Ett exempel på detta är mangroveträd, två andra de båda gräsarterna groddsvingel och fjällgröe. Vivipara växter, till exempel tigerliljan, kan också producera bulbiller eller nya plantor i stället för frön.

Se även 
 Ovovivipari
 Ovipari
 Moderkaka#Placenta hos andra djurgrupper

Referenser 

Fortplantning
H. Sicklemore

H Sicklemore, tonsättare, hornmusikant i Frälsningsarmén i Brighton, England på 1890-talet. Han finns representerad med en tonsättning i Frälsningsarméns sångbok 1990 (FA).

Sånger
Flyende snabbt är livet, kort som en morgondröm (FA nr 744) tonsatt 1897.

Brittiska koralkompositörer
Män
Rafaela

Kvinnonamnet Rafaela är en feminin form av det hebreiska mansnamnet Rafael, som betyder Gud har helat.

Personer med namnet Rafaela
 Rafaela Lindeberg, svensk journalist

Referenser 

Kvinnonamn
Pauliine Koskelo

Pauliine Koskelo, född 1956 i Salo, är en finländsk friherrinna och justitieråd. Hon är ledamot i högsta domstolen i Finland sedan 2000 och valdes till domstolens president i december 2005 och tillträdde 2006. Koskelo är gift med advokaten friherre Gerhard af Schultén.

Koskelo avlade juris kandidatexamen 1979 och blev vicehäradshövding 1985. Hon var notarie vid Helsingfors rådstuvurätt 1984–1985 och sekreterare på justitieministeriets lagberedningsavdelning 1980–1984. Mellan 1985 och 1995 var hon lagberedningsråd.

Koskelo arbetade sedan i Luxemburg vid Europeiska investeringsbankens (EIB) juridiska avdelning, först som direktör från 1995 och därefter som vice verkställande direktör 1998 och verkställande direktör 1999.

Finlands yrkeskvinnors förbund utnämnde Koskelo till Årets kvinna 2007. År 2009 förlänades hon storkorset av Finlands vita ros orden, och samma år promoverades hon till ekonomie hedersdoktor vid Svenska Handelshögskolan och 2010 till juris hedersdoktor vid Helsingfors universitet.

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar 
Pauliine Koskelo – Högsta domstolen

Födda 1956
Kvinnor
Levande personer
Justitieråd i Högsta domstolen (Finland)
Finländska friherrinnor
Hedersdoktorer vid Svenska handelshögskolan
Hedersdoktorer vid Helsingfors universitet
Mottagare av Finlands Vita Ros’ orden
Personer från Salo
Röda kapellet (musikgrupp)

Röda kapellet var ett svenskt proggband från Göteborg med starka kopplingar till VPK och Kommunistisk Ungdom som bildades 1972.
Bandet har spelat bland annat på Rote Lieder-festivalen i Östtyskland och låten Bingo Flamingo (1976) har legat ett tag på Svensktoppen.

Medlemmar
 Tomas Elvén, sång/gitarr
 Yvonne Malmros, sång 
 Britt Ling, sång
 Johan Olsson, gitarr (1977-1978)
 Pär Wallenbrandt, gitarr 
 Philip Tagg, orgel/piano
 Jan Thörner, bas
 Kenneth Götvall, trummor

Diskografi
Röda kapellet (1974)
Party Music/Partimusik (1976)
 I Mänskligheten Namn-Fred 1982

Externa länkar
Röda kapellet
Philip Tagg Home page
Philip Tagg (Wikipedia)

Musikgrupper inom proggrörelsen
Musikgrupper från Göteborg
John R. Sweney

John R Sweney, född 1837, död 1899, kompositör, lärare och sångledare från USA.   Tillsammans med William J. Kirkpatrick utgav han 87 sångsamlingar. Han finns representerad i bland annat Den svenska psalmboken 1986 med tonsättningen till psalm (nr 46).

Sånger
Jag vill städs ha Jesus med mig
Gud är här för att välsigna
Låt mig få höra om Jesus (1986 nr 46) tonsatt 1880.
Mera om Jesus, Gud, mig lär
Jag är frälst, min Herre frälst mig
Nu natten svunnit, dagen grytt
O, sänd oss, Gud
På Golgata min Jesus tog
Stäm upp, stäm upp

Referenser

Noter 

Amerikanska koralkompositörer
Män
Födda 1837
Avlidna 1899
David Welander

David Welander, född 12 mars 1896 i Oslo Norge, död 22 september 1967. Sångförfattare och kompositör, officer i Frälsningsarmén, krigsskolechef (chef för officersskolan), chefsekreterare och redaktör. Han finns representerad i flera psalmböcker, bland annat Frälsningsarméns sångbok 1990 (FA).

Sånger
Det är lycka och frid (FA nr 813) text och musik okänt årtal.
Namnet Jesus vill jag sjunga / Namnet Jesus bleknar aldrig (FA nr 580) skriven 1923.

Referenser

Norska psalmförfattare
Norska koralkompositörer
Personer inom Frälsningsarmén
Födda 1896
Avlidna 1967
Män
Laurentius Christophori Hornaeus

Laurentius Christophori Hornæus, född 1645 som son till en borgare i Härnösands stad, död 27 april 1719 i Nordanåker, var en svensk präst som spelade en framträdande roll i de omfattande häxprocesserna i Torsåker och Härnösand, med flera orter i Ångermanland under häxhysterin det stora oväsendet 1668-76. Han blev ökänd för att genom våld och hot tvinga barn att vittna. Hans egen mor, Elisabeth Målares, blev dömd till döden som häxa i Härnösand utan att han eller hans bror vittnade till hennes fördel.

Han inskrevs vid Uppsala universitet 14 november 1667. Efter fem års studietid prästvigdes han 1672 och ”dagtingande med svärfadern om mågskap och efterträdande” blev han där komminister samma år. Hornæus sökte tjänst vid Ramsele pastorat år 1693, men erhöll den ej. 

Han var närvarande vid prästmötet i Härnösand 1694. I augusti 1717 begärde han sin son Laurentius Hornæus junior till hjälppräst under sin livstid och till efterträdare efter sin död, vilket beviljades av biskop och konsistoriet (Hdpr. 28/8 1717).

Han bodde i Nordanåker och avled den 27 april 1719 efter 47 års tjänst i församlingen. Han begravdes i Ytterlännäs kyrka mellan altarpallen och sakristidörren.

Horneus har blivit förknippad med häxprocesserna i Torsåker och Ytterlännäs i Ångermanland 1674-1675, där han synes ha spelat en framträdande roll, och kallades ”den onde kaplanen”. Detta avhandlas i romanform av Olof Fahlén (född 1918) i Dömd till yxa och bål (1985) och Eldens återsken (1986).

Källor

 Alf Åberg (1989). Häxorna. De stora trolldomsprocesserna i Sverige 1668-1676. Göteborg: Novum Grafiska AB. 

Det stora oväsendet
Svenska präster under 1600-talet
Födda 1645
Avlidna 1719
Män
Namnet Jesus vill jag sjunga

Namnet Jesus vill jag sjunga (norsk originaltitel Navnet Jesus blekner aldrig), är en sång, översatt till svenska 1923 av David Welander och bearbetad 1924 av Johan Gustafsson. Andra svenska varianter av psalmen har inledningsstroferna "Namnet Jesus bleknar aldrig", "Jesusnamnet bleknar aldrig" och "Namnet Jesus aldrig mister (genom tiderna sin glans)". Den förstnämnda är en översättning av Stig M. Dominique från 1941. Den sistnämnda är en textbearbetning från 1966 gjord av Per Juliusson utifrån Johan Gustavssons version, och finns bland annat inspelad på Carolas album Credo (där som enbart Namnet Jesus).

Sången sjungs till en Zulu-melodi.

Psalmen finns publicerad i
Andliga sånger 1935 som nr 103.
Kristen lovsång 1952 som nr 96, i Stig Dominiques översättning.
Förbundstoner 1957 som nr 62, under rubriken "Guds uppenbarelse i Kristus: Jesu namn".
Psalm och Sång som nr 72, i Gustafssons version men utan refräng.
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 313, med inledningsfras Jesusnamnet bleknar aldrig under rubriken "Jubel och tacksägelse".
Finlandssvenska psalmboken 1986 som nr 310, i en bearbetning av Stig Dominiques översättning.
Psalmer och Sånger 1987 som nr 386, under rubriken "Fader, Son och Ande - Jesus, vår Herre och broder".
Lova Herren 1988 som nr 42, under rubriken "Jesu Kristi namn".
Segertoner 1988 som nr 365, under rubriken "Fader, son och ande - Jesus, vår Herre och broder".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 580, under rubriken "Erfarenhet och vittnesbörd".
EFS-tillägget 1986 som nr 706, med inledningsfras Namnet Jesus aldrig mister under rubriken "Jesus, vår Herre och broder".
Verbums psalmbokstillägg 2003 som nr 716, med inledningsfras Namnet Jesus aldrig mister under rubriken "Jesus, vår Herre och broder".
Lova Herren 2020 som nr 36, under rubriken "Guds Son, Jesus vår Frälsare".

Referenser

Noter

Externa länkar
Melodi och text (utifrån Stig Dominiques översättning), i webbversionen av Finlandssvenska psalmboken (1986).

Norska psalmer