kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
1331

1331 (MCCCXXXI) var ett normalår som började en tisdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Hösten – Magnus Eriksson blir myndig och regerande kung av Sverige.
 Magnus tar under ogynnsamma villkor stora penninglån av påven.
 Stefan Dušan blir kung av Serbien.
 Det schwabiska stadsförbundet bildas.

Födda 
 Blanche av Navarra, fransk drottning
 Coluccio Salutati, italiensk filosof
 Gregorius XI, född Pierre Roger de Beaufort, påve 1370–1378 (född detta år, 1329 eller 1336).
 Katarina av Vadstena, nunna, dotter till Heliga Birgitta

Avlidna 
 11 november – Stefan Uroš III Dečanski, kung av Serbien
 Mathilda av Achaea, regerande furstinna av Achaea

Externa länkar
1333

1333 (MCCCXXXIII) var ett normalår som började en fredag i den Julianska kalendern.

Händelser

Juli 
 19 juli – Slaget vid Halidon Hill utkämpas mellan engelsmän och skottar.

Okänt datum 
 För att täcka kostnaderna för köpet av Skånelandskapen tar kung Magnus Eriksson lån av kyrkotiondena vid ett rådsmöte i Örebro, men tvingas ändå pantsätta Blekinge.
 Kasimir den store av Polen förmår tyska nybyggare att slå sig ned i landet.

Födda 
 Helena Kantakouzene, kejsarinna av Bysans.
 Eufemia de Ross, drottning av Skottland 1371–1386 (gift med Robert II) (född före detta år)

Avlidna 
 12 maj – Imelda Lambertini, italiensk dominikanernovis och jungfru, saligförklarad 1826.
 16 oktober – Nicolaus V, född Pietro Rainalducci, motpåve 1328–1330.
 Novella d'Andrea, italiensk advokat och professor i juridik vid universitetet i Bologna.

Externa länkar
1324

1324 (MCCCXXIV) var ett skottår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Mansa Moussa genomför hajj (vallfärden till Kaba).

Födda 
 5 mars – David II, kung av Skottland 1329–1371.

Avlidna 
 8 januari – Marco Polo, upptäcktsresande .
 Helvig av Holstein, drottning av Sverige 1275–1290, gift med Magnus Ladulås (möjligen död detta år).

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
David II av Skottland

Uppslagsordet David Bruce omdirigerar hit. För den skotske mikrobioligen, se David Bruce (mikrobiolog).

David II av Skottland eller David II Bruce, född 5 mars 1324, död 22 februari 1371, var kung av Skottland från den 7 juni 1329 till den 22 februari 1371. Han var son till Robert I Bruce i hans andra äktenskap med Elizabeth, dotter till Richard de Burgh, 3:e earlen av Ulster.

David efterträdde sin far 1329. Sedan Edward Balliol landstigit i Skottland 1332 med Englands stöd, och i slaget vid Halidon 1333 besegrat David II flydde han till Frankrike 1334. 1341 återkom han till Skottland, varifrån engelsmännen blivit fördrivna, och återtog regeringen. 1346 började han med franskt stöd krig med England, men blev slagen och tillfångatagen i slaget vid Neville's cross samma år. 1357 återvann han friheten. 

Hans återstående regering är utan viktiga tilldragelser. Vid hans död tillföll kronan enligt den gällande arvföljdsordningen Robert II, den förste skotske kungen av huset Stuart.

Gift med 1) Joanna (död 1362; dotter till Edvard II av England; gift med 2) Margaret, skilsmässa 1370, död 1375; dotter till Sir Malcolm Drummond.

Referenser 

Födda 1324
Avlidna 1371
Skottlands regenter
Män
Personer från Fife
Robert I av Skottland

Robert I av Skottland eller Robert (the) Bruce, född 11 juli 1274, död 7 juni 1329, var först earl av Carrick, Scotland och sedermera kung av Skottland (1306). Han var sonson till Robert Bruce av Annandale och morfar till Robert II av Skottland.

Biografi
Robert grep makten efter att ha mördat sin främste rival om tronen, John Comyn, vid altaret i kyrkan i Dumfries, varefter han fördrev de engelska tjänstemännen i Skottland och lät kröna sig 1306 i Scone. Till en början förmådde han emellertid inte hålla stånd mot engelsmännen, utan måste fly till Hebriderna. Han återvände snart och tillfogade fienden stor skada, men måste likväl upprepade gånger fly till Carrickbergen. Så småningom fick han krigslyckan med sig, och 1310 tvingade han Edvard II sluta stillestånd med skottarna. Då Robert gjorde ett härjningståg i norra England, återkom Edvard med 30 000 man till Skottland, men de blev besegrade vid Bannockburn, 1314, trots att Robert inte hade mer än 9 000 man. Genom denna seger tryggades både Skottlands självständighet och Roberts makt. 

År 1315 antogs, av skotska parlamentet, en tronföljdslag för riket, enligt vilken kronan efter utslocknandet av Roberts manliga arvingar skulle tillfalla hans dotter Marjorie, och hennes avkomlingar. Hon gifte sig kort därpå med Walter Stewart, den sjätte ärftlige rikshovmästaren av Skottland, och deras son, Robert II, blev den förste kungen av Skottland av huset Stewart. 

1322 återvände Edvard II åter med en stor här till Skottland, men blev än en gång tvungen att dra sig tillbaka med oförrättat ärende. 1323 ingick Robert ett stillestånd med engelsmännen som varade i tretton år, men 1327 flammade striderna upp på nytt. Slutligen blev, 1328, en fred sluten, genom vilken Skottlands självständighet erkändes.

Robert lyckades aldrig grunda en fast regeringsmakt. Han dog av spetälska och begravdes i Dunfermline Abbey.

Familj
Gift med Isabella av Mar, dotter till Donald Mormaer, 6:e earl av Mar, med vilken han fick dottern Marjorie Bruce. Senare gift med Elizabeth de Burgh (död 1327; dotter till Richard de Burgh, 3:e earl av Ulster), med vilken han fick sonen David II, som efterträdde honom.

Källor 
 

Skottlands regenter
Födda 1274
Avlidna 1329
Män
Personer i Skottland under 1200-talet
Personer i Skottland under 1300-talet
1274

1274 (MCCLXXIV) var ett normalår som började en måndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Maj 
 7 maj–17 juli – Andra Lyonkonciliet äger rum.

Okänt datum 
 Ett möte hålls mellan kung Valdemar och hans bröder Magnus och Erik.
 Folke Johansson Ängel blir ny svensk ärkebiskop. En svensk delegation, ledd av kanik Roger från Västra Aros (nuv. Västerås) har troligtvis förberett tillsättningsärendet hos påven. Roger får med sig palliet, värdighetstecknet, hem.
 Norge får en landslag som ersätter fylkelagarna.

Födda 
 11 juli – Robert I, kung av Skottland 1306–1329.
 Erik Menved, kung av Danmark 1286–1319.
 Béatrice de Planisoles, fransk katar.

Avlidna 
 18 februari – Jacob Erlandsen, dansk ärkebiskop sedan 1253.
 7 mars – Thomas av Aquino under resan till Andra Lyonkonciliet, italiensk teolog och filosof, kanoniserad 1323.
 15 juli – Bonaventura under Andra Lyonkonciliet, helgon, teolog och filosof.

Externa länkar
1306

1306 (MCCCVI) var ett normalår som började en lördag i den Julianska kalendern.

Händelser

Februari 
10 februari – Torgils Knutsson avrättas i Stockholm (omkring detta datum).

Mars 
25 mars – Sedan den skotske tronpretendenten John III Comyn har blivit dödad i Dumfries den 10 februari utropas Robert Bruce till kung av Skottland. När den kraftfulle engelske kungen Edvard I, som sedan 1296 har hävdat anspråk på den skotska tronen, dör året därpå och efterträds av sin svage son Edvard II lyckas Skottland snart göra sig helt fritt från det engelska styret.

September 
29 september – Kung Birger Magnussons bröder Erik och Valdemar tillfångatar sin bror på hans gård Håtunaholms säteri i Uppland i vad som har gått till historien som Håtunaleken.

Okänt datum 
Bogesund (Ulricehamn) omnämns för första gången i skrift.

Födda 
Anna av Savojen, kejsarinna och regent av Bysans.

Avlidna 
10 februari
Torgils Knutsson, svenskt riksråd, förmyndare för kung Birger Magnusson på 1290-talet, marsk från 1280-talet till 1305 (avrättad omkring detta datum).
John III Comyn, skotsk tronpretendent (dödad).

Externa länkar
1338

1338 (MCCCXXXVIII) var ett normalår som började en torsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Sten Bielke påbörjar ett krig mot Novgorod och svenskarna besegrar novgoroderna i slaget vid Kopore.
 Ett uppror, understött av medlemmar ur det svenska riksrådet, utbryter mot kung Magnus Eriksson i Norge.
 Magnus Eriksson försöker få påvlig bekräftelse på, att Skånelandskapen för all framtid skall tillhöra honom och hans arvingar, men påven vägrar att gå med på detta.
 Furstemöte i Rense. Valet av tysk kejsare förklaras vara oberoende av påvens godkännande.

Födda 
 21 januari – Karl V, kung av Frankrike 1364–1380
 3 februari – Jeanne av Bourbon, Frankrikes drottning 1364–1378 (gift med Karl V)
 29 november – Lionel av Antwerpen, engelsk adelsman (hertig av Clarence)
 Albrekt av Mecklenburg, kung av Sverige 1364–1389 (född detta år eller 1340)

Avlidna 
 6 juli – Karl, biskop i Linköping.
 Bahram Tughlaq Khan, delhisultanatets guvernör i Bengalen.

Externa länkar
1337

Denna artikel handlar om året 1337. För onlinekulturspråksuttrycket med samma namn, se Leet.

1337 (MCCCXXXVII) var ett normalår som började en onsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Hundraårskriget mellan England och Frankrike bryter ut.
 Träldom förbjuds i svensk lag.

Födda 
 Robert III, kung av Skottland 1390–1406 (född omkring detta år)

Avlidna 
 30 juni – Eleanor de Clare, engelsk adelsdam
 8 januari – Giotto di Bondone, italiensk målare

Externa länkar
1325

1325 (MCCCXXV) var ett normalår som började en tisdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Sommaren 
 Sommaren – Mats Kettilmundsson börjar ett krig mot Reval på grund av att fyra riddare i stadens tjänst har anklagats för mord och avrättats.

November 
 November – Reval begär att fredsförhandlingar skall inledas.
 21 november – Ivan I blir furste av Moskva.
 30 november – Svenska rådet avger ett svarsbrev till Reval.

Födda 
Eleonora av Sicilien, drottning av Aragonien.

Avlidna 
 17 januari – Esger Juul, dansk ärkebiskop sedan 1310.
 21 november – Jurij av Moskva, storfurste av Moskva och Vladimir.

Externa länkar
1323

1323 (MCCCXXIII) var ett normalår som började en lördag i den Julianska kalendern.

Händelser

Augusti 
 12 augusti – Sveriges första fred med Rysslands föregångare Novgorod sluts genom den så kallade Nöteborgstraktaten, som reglerar Sveriges östgräns ända fram till freden i Teusina 1595.

Okänt datum 
 Efter ett kortare krig mot hertiginnan Ingeborg Håkansdotter blir hon av med Axevalls slott, som har belägrats.
 Koret i Södra Råda kyrka, en unik bildskatt, målas av en okänd mästare.
 Thomas av Aquino kanoniseras.

Födda 
Karl av Durazzo, italiensk militär.

Avlidna 
 25 mars – Maria Arpad av Ungern, drottning av Neapel.
 Lamba Doria, genuesisk general.

Externa länkar
Wilhelm Wundt

Wilhelm Max(imilian) Wundt, född 16 augusti 1832 i Neckarau, död 31 augusti 1920 i Großbothen, var en tysk fysiolog, filosof och psykolog.
 
Asteroiden 635 Vundtia och 11040 Wundt är uppkallad efter honom.

Psykologins fader 
Wundt studerade medicin och var därefter verksam som professor i Heidelberg och Zürich innan han 1874 blev professor i filosofi vid Leipzigs universitet.

Den moderna psykologins historia brukar räknas från 1879, då Wundt öppnade sitt psykologiska laboratorium i Leipzig, där han då var professor. Laboratoriet blev med tiden ett internationellt forskningscentrum.

Wundts metoder var experimentella och forskningsmetoderna var inspirerade av naturvetenskapen, framförallt av fysik och fysiologi. Han betraktas, vid sidan av William James, som den experimentella psykologins fader. För Wundt var psykologins primära uppgift att utforska medvetandet.

Se även 
 Folkpsykologi
 Komplikationsförsök
 Wundts illusion

Källor

Noter

Externa länkar 

 

Tyska fysiologer
Tyska psykologer
Tyska professorer i medicin
Tyska professorer i filosofi
Personer verksamma vid Heidelbergs universitet
Personer verksamma vid universitetet i Zürich
Personer verksamma vid Leipzigs universitet
Filosofer under 1800-talet
Tyska filosofer under 1900-talet
Tyska läkare under 1800-talet
Tyska läkare under 1900-talet
Födda 1832
Avlidna 1920
Män
Personer från Mannheim
Alumner från Humboldt-Universität zu Berlin
Alumner från Tübingens universitet
John Watson

John Watson kan avse flera personer:

 en amerikansk psykolog, se vidare John B. Watson.
 en brittisk formel 1-förare, se vidare John Watson (racerförare).
 en brittisk militär, se vidare John Watson (militär).
 en amerikansk konstnär, se vidare John Watson (målare).
 en amerikansk schackspelare och författare, se vidare John L. Watson.
 en brittisk präst och antikvarie, se vidare John Watson (antikvarie) (1725–1783).
 en karaktär i berättelserna om Sherlock Holmes, se vidare John H. Watson (Dr. Watson).
 en brittisk filmproducent och manusförfattare, se John Watson (filmproducent)
John B. Watson

John Broadus Watson, född 9 januari 1878, död 25 september 1958, var en amerikansk psykolog och professor vid Johns Hopkins University 1908-1920.

Biografi
Watson lanserade den psykologiska strömningen behaviorismen år 1914  , som innebar att psykologin blev en objektiv och experimentell gren bland naturvetenskaperna med målet att förutsäga och kontrollera beteenden. Han anses tillsammans med B.F. Skinner vara en av förhandsfigurerna inom kognitiv beteendeterapi.
 
Watson ansåg att människans själsliv är omöjligt att studera med vetenskapliga metoder. Han fann det omotiverat att beskriva människans själsliv utan att beakta det som påverkas av och utövar påverkan på detta; människans biologi och omgivning. Detta var vid 1900-talets början en mycket kontroversiell syn, som dels var en reaktion på förhärskande psykologiska teorier som tillämpade introspektion för att beskriva hur människan fungerar. Watson blev upphovsman till den behavioristiska riktningen inom psykologin. Enligt den kan människans beteende styras med hjälp av belöning och straff. Behaviorismen var en central riktning inom psykologin, vid sidan om psykoanalysen från början av 1900-talet ända fram till 1960-talet då den gav vika för den kognitiva revolutionen.

Ett av Watsons mest kända experiment är experimentet med den 11 månader gamla Albert, som orsakade stor publicitet. Watson lät den lilla Albert leka med försöksråttorna i hans laboratorium. En dag när Albert lekte med en vit råtta slog Watson ett slag med en järnstång. Ljudet av detta skrämde lilla Albert och efter denna händelse grundades en rädsla för råttor. Albert hade alltså förknippat det läskiga ljudet med råttor. Senare märkte man också att experimentet hade lett till att Albert blev rädd för vita hundar, kaniner och till och med personer med vitt skägg, något som inom behaviorismen kallas generalisering.

Källor

Externa länkar

Amerikanska psykologer
Födda 1878
Avlidna 1958
Män
Alumner från University of Chicago
Alumner från Furman University
1317

1317 (MCCCXVII) var ett normalår som började en lördag i den Julianska kalendern.

Händelser

Februari 
24 februari – Torshälla stad får stadsprivilegier.

December 
 10-11 december – Birger Magnusson håller Nyköpings gästabud där han tar sina bröder tillfånga och kastar dem i fängelse. Birger skall ha kastat nyckeln till fängelsehålan i Nyköpingsån. När hertigarnas män får veta vad som hänt höjer de upprorsfanan mot Birger för att avsätta honom.

Okänt datum 
 Upproren i Hälsingland och Småland slås ner.
 Stockholms garnison och borgare besegrar regeringsmakten i slaget vid Norrmalm.
 Möjligtvis angriper svenskarna trakten kring Ladoga.

Födda 
Eufemia Eriksdotter, hertiginna av Mecklenburg och Schwerin.
Henrik II av Holstein, greve av Holstein-Rendsburg.

Avlidna 
 6 eller 7 februari – Brynolf Algotsson, biskop i Skara.
 8 oktober – Fushimi, japansk kejsare.
 Lars Karlsson, kungsår (fogde), dödad under ett försök att driva in skatt i Hälsingland.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Analogi

Analogi kan syfta på:

 Analogi (biologi) – en beteckning på en morfologisk och/eller genetisk likhet mellan två taxa
 Analogi (juridik) – en tolkningsmetod inom juridik genom att tillämpa en bestämmelse i lag på ett fall där uttrycklig lagbestämmelse saknas
 Analogi (psykologi) – ett studieområde inom kognitionsvetenskap och kognitiv psykologi
 Analogi (retorik) – en retorisk liknelse mellan två begrepp
 Analogibildning – ett begrepp inom lingvistiken som avser en om- eller nybildning i språket
 Analogimaskin – ett hjälpmedel vid komplicerade tekniska beräkningar
 Strukturell analogi – inom kemi en förening som har en struktur som liknar den hos en annan förening, men skiljer sig i form av någon "detalj"

Se även
Analog
1315

1315 (MCCCXV) var ett normalår som började en onsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

November
13 november – Schweizarna besegrar en habsburgsk riddarhär i slaget vid Morgarten, och Schweiziska edsförbundet förnyas.

Okänt datum 
 Olov Björnsson blir ny svensk ärkebiskop.
 Edvard Bruce inleder en misslyckad skotsk invasion av Irland.
 En period av extremt regniga somrar i Europa når detta år sitt klimax. Det regnar nästan oupphörligt, så att det inte blir någon skörd att tala om, vilket leder till hungersnöd runt om på kontinenten.

Födda 
Jakob III av Mallorca, kung av Mallorca.
Irene Palaiologina av Trabzon, regerande kejsarinna av Trabzon

Avlidna 
25 november – John Balliol, kung av Skottland 1292–1296.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1311

1311 (MCCCXI) var ett normalår som började en fredag i den Julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
Novgoroderna anfaller Tavastland och Tavastehus slott.
Koncilium hålls i Vienne.

Födda 
 13 augusti – Alfons XI, kung av Kastilien.
 Margareta II av Hainault, tysk-romersk kejsarinna.

Avlidna 
Botulf, uppländsk bonde, den enda svensk, som har dömts och avrättats för kätteri.

Externa länkar
1309

1309 (MCCCIX) var ett normalår som började en onsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Mars 
9 mars – Det påvliga residenset flyttar från Rom till Avignon genom påven Clemens V.

November 
November eller december – Stilleståndet i Nyköping sluts mellan Danmark och hertigarna Erik och Valdemar.

Okänt datum 
Den norske kungen Håkon Magnusson intar Bohus fästning.
Marienburg blir residens för Tyska ordens högmästare.

Födda 
Aldona av Litauen, drottning av Polen.

Avlidna 
5 maj – Karl II av Neapel, kung av Neapel, kung av Albanien, furste av Achaea, greve av Provence och Forcalquier samt greve av Anjou och Maine.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1308

1308 (MCCCVIII) var ett skottår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Mars 
 3 mars – Fred sluts mellan kung Birger Magnusson och hans bröder Erik och Valdemar i och med dagtingan i Nyköping.
 26 mars – Dagtingan ratificeras i Örebro.

Maj 
 2 maj – Stillestånd sluts mellan Danmark och hertigarna Erik och Valdemar i och med Bergatraktaten.
 Någon gång mellan 2 maj och 29 augusti – Birger besegrar sina bröder i sjöslaget vid Kalvsund.

Okänt datum 
 Birger flyr till Danmark.
 Norges och Danmarks kungar anfaller Sverige för att återinsätta Birger på den svenska tronen.
 Bohus fästning börjar byggas av den norske kungen Håkon Magnusson.
 Biskop Nils Kettilsson utnämns till svensk ärkebiskop.
 Karl I Robert blir kung av Ungern.
 Prins Morikuni tillträder som den siste Kamakurashogunen

Födda 
 2 maj – Johanna III av Burgund, fransk vasall.
 26 juli – Stefan Uroš IV Dušan, kung av Serbien samt tsar över serber och greker.
 Niels Ebbesen, dansk nationalhjälte.

Avlidna 
 1 februari – Herman III av Brandenburg, markgreve av Brandenburg-Salzwedel, stupad vid belägringen av Eldenburg.
 8 november – Johannes Duns Scotus, skotsk teolog och filosof.

Externa länkar
Håkon Magnusson

För kungen av Norge (1343–1380) och Sverige, se Håkan Magnusson. Se även Håkan Magnusson (olika betydelser).

Håkon Magnusson, Håkon Hålägg, född 10 april 1270 i Tønsberg på Vestfold, död  8 maj 1319 på Tunsberghus, var kung av Norge från 1 november 1299 till sin död.

Håkon var son till Magnus Lagaböter och Ingeborg Eriksdotter. Han gifte sig våren 1299 med Eufemia. Tillsammans med henne fick han Ingeborg Håkansdotter. Utanför äktenskapet hade han tillsammans med en okänd kvinna dottern Agnes Håkondotter. Agnes gifte sig 1302 med Hafthor Jonsson. Håkon är också morfar till Magnus Eriksson.

Håkon var från 1284 till 1299 hertig över Oslo, Oplandene, Färöarna, Ryfylke och Shetlandsöarna med oinskränkt makt. Håkon är också känd för byggandet av Akershus fästning, Vardøhus fästning och Bohus fästning samt att han gjorde Oslo till Norges huvudstad 1314. Håkon övertog tronen i juli 1299 efter sin bror Erik och regerade fram till sin död 1319. Med Håkons död dog Sverreätten ut på manssidan. Håkons dotter Ingeborg Håkansdotter och hennes man Erik Magnusson hade sonen Magnus Eriksson som 1319 blev kung över Norge och Sverige.

Håkon Magnussons och drottning Eufemias kvarlevor överfördes till Akershus fästning 1982.

Referenser

Noter

Källor 
 http://snl.no/.nbl_biografi/H%C3%A5kon_5_Magnusson/utdypning

Håkon 5
Personer i Norge under 1200-talet
Personer i Norge under 1300-talet
Födda 1270
Avlidna 1319
Män
1299

1299 (MCCXCIX) var ett normalår som började en torsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

November 
 1 november – Sedan den norske kungen Erik Prästhatare har avlidit den 15 juli utses hans bror Håkon Magnusson till kung av Norge. Han blir den siste norske kungen av Sverreätten och därmed den siste av den gamla Hårfagreätten, som har innehaft den norska kungamakten sedan 872.

Okänt datum 
 Stridigheter uppstår mellan den svenska kyrkan och den mäktige marsken Torgils Knutsson.
 Fattigtiondens utbetalande förbjuds av det svenska rådet.
 Efter två kandidaters tillbakadragande utses Nils Kettilsson från Skänninge till ny biskop i Västerås.
 Ett dominikanerkonvent för nunnor grundas utanför Kalmar.
 Osmanska Riket bildas.

Födda 
 Alfons IV av Aragonien, kung av Aragonien.

Avlidna 
 15 juli – Erik Prästhatare, kung av Norge sedan 1280.
 Petrus, biskop i Västerås.

Externa länkar
1304

1304 (MCCCIV) var ett skottår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Juli 
 7 juli – När Benedictus XI avlider kommer påvestolen stå tom i ett år.

Okänt datum 
 Den fiendskap, som råder mellan Birger Magnusson och hans bröder Erik och Valdemar Magnusson, blossar upp till fullt inbördeskrig detta år.
 Erik och Valdemar besegrar Birger i träffningen vid Amnabro, men flyr sedan till Norge, för att konsolidera sin ställning.
 Fästningen Dalaborg i Dalsland börjar byggas av Erik och Valdemar, som ett led i ambitionen att befästa Västsverige mot brodern Birger. I slutet av börjar kungen belägra borgen.
 Birgers son Magnus Birgersson väljs till tronföljare i Fagradal och blir faderns medregent.
 Den norske kungen Håkon Magnusson donerar en tagg ur Kristi törnekrona till Skara domkyrka.
 Hertig Erik tar Kungahälla län och norra Halland i besittning.
 Borgen Aranäs vid Vänern nämns för första gången. Dess ägare är Torgils Knutsson.
 Storkyro kyrka byggs.

Födda 
 25 februari – Muhammad Ibn Battuta.
 20 juli – Francesco Petrarca.

Avlidna 
 7 juli – Benedictus XI, född Niccolò Boccasino, påve sedan 1303.
 17 augusti – Go-Fukakusa, japansk kejsare.
 29 september – Agnes av Brandenburg, drottning av Danmark 1273–1286, gift med Erik Klipping.

Källor

Externa länkar
1380-talet



Händelser 
 1380 - Danmark och Norge blir förenade under samma kung, vilket kommer att vara fram till 1814. Island och Färöarna följer med Norge i unionen med Danmark.
 1386 - En union ingås mellan Litauen och Polen. 
 1387 - Drottning Margareta blir regent i Danmark.
 1388 - Drottning Margareta blir regent i Norge.
 24 februari 1389 - Drottning Margareta besegrar Albrekt av Mecklenburg i slaget vid Åsle.
 1389 - Drottning Margareta blir regent i Sverige.
 Juni 1389 - Käpplingemorden utförs.

Födda 
 1382 - Erik av Pommern, kung av Danmark 1396-1439, av Norge 1396-1442 och av Sverige 1396-1434, 1435-1436 och 1436-1439.

Avlidna 
 1380 - Karl V av Frankrike
 1384 - John Wycliffe, engelsk teolog och kyrkokritiker.
 20 augusti 1386 - Bo Jonsson (Grip), en av Sveriges rikaste män genom tiderna.

Externa länkar
1370-talet



Händelser 
 1370 – Den heliga Birgitta utger Libellus de Magno Erici rege, en politisk stridsskrift riktad mot kung Magnus Eriksson.

Födda 
Början av december 1370 – Olof av Danmark och Norge, kung av Danmark och kung av Norge.
31 december 1378 – Calixtus III, påve.

Avlidna 
 23 juli 1373 – Heliga Birgitta, Sveriges enda officiella helgon (död i Rom).
 1 december 1374 – Magnus Eriksson, svensk kung 1319-1364 (drunknad).
 1375 – Giovanni Boccaccio, italiensk författare.

Externa länkar