kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
USA:s countyn

County (egentligen engelska för grevskap) är en typ av område som alla USA:s delstater utom Louisiana ("parish") och Alaska ("borough") är indelade i. Counties är nästan alltid en storleksordning större än städer. I de flesta delstater har också counties lokalt självstyre. Möjliga översättningar till svenska av det amerikanska begreppet county är län eller härad.

Ett genomsnittligt county i USA har omkring 100 000 invånare. Det county som har flest invånare är Los Angeles County i Kalifornien, med 9 818 605 invånare (2010). Loving County i Texas är det med den minsta befolkningen, bara 82 invånare (2010). Störst till ytan är San Bernardino County i Kalifornien som har en landarea på 51 948 km² (2013) och minst till ytan är Kalawao County i Hawaii med en landarea på 31 km² (2013).

2010 fanns det 3 143 counties eller motsvarande i USA. I siffran ingår förutom parishes i Louisiana och boroughs i Alaska även folkräkningsområden (census areas) i den oorganiserade boroughen i Alaska, oberoende städer (independent cities) och District of Columbia. Det största antalet counties i en delstat hade Texas med 254, det minsta Delaware med 3.

Karta

Antal countyn per delstat 

1 Har även en oberoende stad.

2 Har även 38 oberoende städer.

3 Har även en oorganiserad borough indelad i elva folkräkningsområden.

Totalt blir det 3 090 countyn/parishes/boroughs i hela USA. Dessutom finns District of Columbia.

Se även 
 Kommunfritt område

Referenser

Noter

Externa länkar 
 American FactFinder 

Countyn i USA
Chelsea

Chelsea kan syfta på:

 Chelsea FC – en fotbollsklubb i London

Geografi

Australien 

 Chelsea (del av en befolkad plats i Australien), Victoria, Kingston,

Kanada 

 Chelsea (kommun), Québec, Outaouais,

Storbritannien 

 Chelsea, London, stadsdel i London, England,

USA 

 Chelsea, Alabama, ort, Shelby County, 
 Chelsea, Oklahoma, Rogers County, 
 Chelsea, Iowa, Tama County, 
 Chelsea, Massachusetts, ort, Suffolk County, 
 Chelsea, Maine, Kennebec County, 
 Chelsea, Michigan, Washtenaw County, 
 Chelsea, Manhattan, del av en befolkad plats, New York, New York County, 
 Chelsea, Wisconsin, Taylor County, 
 Chelsea, Vermont – en amerikansk stad

Robotskapade Australienförgreningar
Robotskapade Kanadaförgreningar
Robotskapade USAförgreningar
Bengt Oxenstierna

Bengt Oxenstierna kan avse flera personer:

Bengt Jönsson (Oxenstierna), (troligen född på 1390-talet, död 1449 eller 1450)
Bengt Kristiernsson (Oxenstierna) (cirka 1452-1495)
Bengt Gabrielsson Oxenstierna (d.ä.), (cirka 1550-1591)
Bengt Bengtsson Oxenstierna (1591-1643)
Bengt Gabrielsson Oxenstierna (1623-1702)
Bengt Oxenstierna (1866-1935)
Johan Gyllenstierna

Flera medlemmar av den adliga ätten Gyllenstierna har burit förnamnet Johan:

Johan Nilsson Gyllenstierna (1569–1617), amiral
Johan Johansson Gyllenstierna (1597–1658), kammarherre
Johan Nilsson Gyllenstierna d.y. (1617–1690), riksråd, jurist
Johan Göransson Gyllenstierna (1635–1680), hovkansler, riksmarskalk, riksråd, greve av Björksund och Helgö, Karl XI:s gunstling
Gustaf Johan Gyllenstierna (1709–1764), politiker under frihetstiden och rysk spion
Johan Gyllenstierna (politiker) (1857–1931), friherre, officer och riksdagsman
Steradian

Steradian (grek. stereos, solid) är den härledda SI-enheten för rymdvinkeln. Enhetssymbolen är sr.

En steradian (sr) är rymdvinkeln hos en kon som har sin spets i medelpunkten (centrum) av en sfär och som skär av ett stycke av sfärens yta som motsvarar en area lika med arean av en kvadrat vars sidor har samma längd som sfärens radie. Måttet används så att en rymdvinkel med spets i medelpunkten av en sfär med radien r och som skär av ett område ("sfärsektor") med arean A av sfären tilldelas rymdvinkelmåttet
sr. Eftersom hela sfärens area är 4πr2, är supremum av rymdvinkelmåtten 4π sr.

En hel sfär har rymdvinkeln 4π steradianer; sfärens yta är 4π r ².

En annan enhet för att mäta rymdvinkel är kvadratgrader.

Samband med sfärisk geometri
Se Girards sats.

En sfärisk triangel har alltid en vinkelsumma som är större än π (radianer), alltså större än 180°. Skillnaden (säg ö) kallas det sfäriska överskottet, och om vinklarna mäts i radianer står överskottet i direkt proportion till triangelns area. Arean blir ör2, så att överskottet blir precis rymdvinkeln för den kon med spets i sfärens medelpunkt som bildas av triangeln. Med andra ord kan vi då ersätta den vanliga regeln  för vinkelsumman i en plan triangel med vinklarna α, β och γ med regeln
α + β + γ = π + Ω
för en sfärisk triangel, där Ω är rymdvinkelmåttet för den rymdvinkel som bestäms av triangeln.

Motsvarande samband mellan rymdvinkel och vinkelöverskott finns också för andra sfäriska polygoner.

Vinkelenheter
Härledda SI-enheter
Rymdvinkel

En rymdvinkel är den tredimensionella analogin till den vanliga vinkeln. Istället för två linjer som skär varandra i ett hörn så behövs en tredimensionell figur som möts i en punkt (spetsen). Goda exempel på objekt som har denna egenskap är koner och pyramider.

Den härledda SI-enheten för rymdvinkeln är steradian (med symbolen sr), en icke SI-enhet är kvadratgrad. För att bestämma rymdvinkeln som objektet har kan man tänka sig en sfär centrerad i objektets spets. Kvoten mellan sfärens area som befinner sig i objektet dividerat med sfärens totala mantelarea multipliceras sedan med 4π för att få vinkeln i steradianer eller med 4·1802/π (129600/π) för kvadratgrader.

Rymdvinklar är användbara till att definiera luminositet. Rymdvinkelbegreppet kan även användas vid beskrivningen av antenners (till exempel parabolantenners) riktningsförmåga.

Se även
 Sfäriska koordinater

Externa länkar 

Fysikaliska storheter
Vinkel
Agneta Blidberg

Agneta Blidberg, född 29 augusti 1944 i Malmö, är en svensk före detta överåklagare.

Efter studentexamen 1964 bedrev Blidberg studier i konstvetenskap, men övergick sedan till att studera juridik. Hon tog en jur kand-examen 1975 och blev åklagare 1978. Hon var sakkunnig på justitiedepartementet 1984–1989 och arbetade därefter som kammaråklagare, chefsåklagare, biträdande respektive tillförordnad överåklagare och slutligen som överåklagare fram till sin pensionering 2009.

Hon blev förundersökningsledare i Palmeutredningen år 2000. Hon hade denna roll fram till sin pensionering 2009 med ett längre avbrott då hon i september 2003 i ett tidigt skede engagerades i utredningen av mordet på Anna Lindh.

Blidberg medverkade 1992 i TV-serien Kvällspressen där hon spelade åklagare mot Carl Hamiltons hustru.

Referenser

Externa länkar

Kvinnor
Svenska åklagare
Födda 1944
Levande personer
Jurister från Malmö
Förundersökningsledare för mordet på Olof Palme
Stockholm (olika betydelser)

Stockholm är namnet på Sveriges huvudstad, tätorten Stockholm. Ordet kan även syfta på flera olika platser och företeelser:

Sveriges huvudstad

Orten
 Stockholm
 Stockholms innerstad – centrala Stockholm
 Stockholms kommun (även Stockholms stad) – kommunen
 Stockholms stad (stadskommun) - den historiska stadskommunen som upphörde 1971
 Stockholm (tätort) – tätorten
 Stockholm (postort)  – postort som omfattar Stockholms innerstad, Liljeholmen, Gröndal, Uddvägen i Nacka samt Fjäderholmarna

Regionen
 Storstockholm – statistiskt område
 Stockholms stift – kyrkoadministrativt område
 Stockholms län – administrativt område
 Region Stockholm – regionkommunen i länet
 Storsthlm –  en kommunal samarbetsorganisation för kommuner i Storstockholmsområdet

Andra platser

Sverige

Byar
 Perstorps kommun – samlad bebyggelse alldeles nordost om tätorten Perstorp
 Ronneby kommun – samlad bebyggelse 15,7 km västnordväst om tätorten Backaryd

Gårdar/bebyggelselämningar

Finland 
 Stockholm (Vårdö, Åland), ö
 Stockholm, Houtskär, ö, Pargas stad
 Stockholm, del av Kivimo, Houtskär, Pargas stad
 Stockholm, Björneborg en ö i staden Björneborg

Kanada  
 Stockholm, Saskatchewan

Papua Nya Guinea 
 Stockholm, Papua Nya Guinea – plantage
 Stockholm Airport (Papua New Guinea) – flygplats

Sri Lanka
 Stockholm (teplantage), Sri Lanka

USA  
 Stockholm, Iowa
 Stockholm, Maine
 Stockholm, Minnesota
 Stockholm, New Jersey
 Stockholm, New York
 Stockholm, South Dakota
 Stockholm, Wisconsin
 Stockholm (stad), Wisconsin

 Bridgeport, New Jersey, tidigare känd som Nya Stockholm

Fartyg 
 HMS Stockholm
 S/S Stockholm (1871) – passagerarfartyg
 S/S Stockholm (1900) – passagerarfartyg
 S/S Stockholm (1931) – f.d. S/S Öland, f.d S/S Korsholm III, f.d. S/S Korsholm
 M/S Stockholm (1938) – passagerarfartyg
 M/S Stockholm (1941) – passagerarfartyg
 M/S Stockholm (1948) – passagerarfartyget som kolliderade med Andrea Doria

Militär
 Stockholms flygflottilj – ett tänkt namn till Svea flygflottilj.
 Stockholms försvarsområde – ett svenskt försvarsområde åren 1942–2000.
 Stockholms kustartilleriförsvar – ett svenskt kustartilleriförband åren 1942–1990.
 Stockholms luftvärnsregemente – ett svenskt luftvärnsförband och tidigare namn till Roslagens luftvärnskår.
 Stockholms infanteriregemente – ett svenskt fältregemente åren 1942–1949.
 Stockholms amfibieregemente – ett svenskt amfibieförband.

Musik 
 Stockholm Records – ett svenskt skivbolag
 Stockholm – ett album av Chrissie Hynde
 "Stockholm" – en sång av Orup
 "Stockholm" – en sång av Pugh Rogefeldt

Övrigt 
 Sthlm – svensk TV-serie från 2008 med manus och regi av Håkan Lindhé
 Stockhlm – ett varumärke för damkläder
 Stockholmskonventionen – en internationell miljökonvention
 Stockholmsprogrammet – ett arbetsprogram inom EU
 Stockholmssyndromet – ett psykologiskt fenomen
 Stockholms nation – en studentnation i Uppsala och i Linköping
 Situation Sthlm – en gatutidning
 Nicolai Stokholm – dansk fotbollsspelare i SAS-ligan
 10552 Stockholm – en asteroid

Referenser
M/S Stockholm (1948)

M/S Stockholm var namnet på flera olika passagerarfartyg inom Svenska Amerika Linien (SAL). Denna artikel behandlar det fjärde av dessa, ett fartyg som byggdes på Götaverken i Göteborg 1948. Fartyget har bytt namn ett stort antal gånger och är sedan 2016 känt som Astoria, och är världens äldsta kryssningsfartyg, som gör sin sista tur under hösten 2020. 1956 kolliderade det med den italienska atlantångaren Andrea Doria, vilken därefter sjönk.

Historik 
Fartyget byggdes på Götaverken 1948, och gjorde sin jungfrutur samma år, med befälhavare kapten John Nordlander, SAL:s flaggskeppare.

Kollisionen med Andrea Doria
Fartygets namn blev internationellt välkänt sedan det på natten den 25 juli 1956 kolliderat med den italienska atlantångaren  utanför Nantucket, som sjönk och 51 passagerare och 5 besättningsmän omkom.

Det var tjock dimma och när de båda fartygen uppmärksammade varandra låg de nära varandra och på kollisionskurs. Stockholm:s befälhavare, kapten Gunnar Nordenson, frikändes från skuld eftersom Andrea Dorias kapten Piero Calamai gav order om att gira babord vid mötet, när han enligt standard skulle girat styrbord. Efter kollisionen sinkades Stockholm på grund av att ett ankare lösgjorts och förankrat henne. Efter att man fått upp ankaret räddades 327 passagerare och 245 i besättningen.

Under olika rederier från 1959
Stockholm såldes till Östtyskland maj 1959 och bytte januari 1960 namn till Völkerfreundschaft. I augusti 1960 grundstötte Völkerfreundschaft innanför Sandhamn.

Efter 1985 var fartyget några år i England och som flyktingförläggning i Oslo. 1992 såldes fartyget till Italien och genomgick en omfattande ombyggnad. Hon döptes då till Italia I, senare Italia Prima, och efter det till Valtur Prima, hamnade på Kuba, och lades upp där 2001. Hon köptes av Festival Cruise Line 2002 och döptes om till Caribe. Hon blev 2005 omdöpt till Athena, och registrerad i Portugal.

Tidigt 2013 köptes Athena av det nybildade Portuscale Cruises och döptes om till Azores. Hon togs till varv i Marseille för en omfattande renovering för att segla tillsammans med andra klassiska kryssningsfartyg i mars 2014 från Lissabon till Bremerhaven och Genua.

Hon gick sina sista tre turer som Astoria för Cruise & Maritime Voyages från Storbritannien till Norge hösten 2020.

Namn
 1948–1960: Stockholm
 1960–1985: Völkerfreundschaft
 1985–1986: Volker
 1986–1993: Fridtjof Nansen
 1993–1994: Italia I
 1994–1998: Italia Prima
 1998–2002: Valtur Prima
 2002–2005: Caribe
 2005–2012: Athena
 2013–2016: Azores
 2016–: Astoria

Referenser

Bild på M/S Stockholm efter kollisionen med Andrea Doria.

Vidare läsning 
Algot Mattsson, Den långa natten: Andrea Dorias undergång (1986)
Britt-Marie Mattsson, Andrea Dorias undergång (2006)

Externa länkar
STOCKHOLM på The Great Ocean Liners
FDGB Urlauberschiff Völkerfreundschaft

M/S STOCKHOLM

Svenska Amerika Liniens fartyg
Sjöolyckor 1956
Fartyg byggda i Göteborg
Fartyg sjösatta 1946
Kryssningsfartyg
Radian

En radian (rad) är den härledda SI-enheten för vinklar, där en radian är den vinkel som resulterar i att cirkelbågen och radien har samma längd. Radianer är vanliga i vetenskapliga och tekniska sammanhang eftersom det är ett matematiskt mera naturligt mått än de artificiella graderna, som är vanligast i vardagliga sammanhang.

Definition 
En vinkels mått i radianer är definierad som den sträcka utmed enhetscirkelns rand som spänns upp av vinkeln. Då enhetscirkelns omkrets är lika med π gånger diametern, och radien är hälften av diametern, så har en cirkel med radien 1 omkretsen 2π. Ett varv, 360 grader, motsvarar alltså 2π radianer. 
Milliradianer (mrad), tusendelar av radianer, förekommer som underenhet, och ligger nära den militära vinkelenheten streck.

Konvertering 
Konvertering mellan grader och radianer kan göras genom att använda följande formler:

 ; Annorlunda uttryckt, 1 rad ≈ 57,2958°.

Härledning 
Ett varv (2π radianer) blir alltså exakt 2000π  ≈ 6 283,1853 mrad. Av praktiska skäl definierades i Sverige tidigare ett varv som 6300 streck i stället för det exakta värdet 2000π mrad. Numera använder man av NATOs 6400 mils (uttalas "mills") per varv, för att få ett tal som i likhet med gon eller nygrader är lätt delbart med 4. I Finland och före detta Sovjetunionen avrundar man till 6000 streck per varv.

Ett streck blir då rätt så precis 1 meter på 1 kilometers avstånd.

Källor

Vinkelenheter
Härledda SI-enheter
Nederbörd

Nederbörd är vatten i olika former som faller från jordens atmosfär. Formellt lyder definitionen att nederbörd är alla flytande eller fasta former av vattenpartiklar som har sitt ursprung i atmosfären och faller ner till jordens yta. Nederbörd inkluderar formellt således inte exempelvis fallande sand från sandstormar eller fallstrimmor.

För att nederbörd ska bildas krävs luftfuktighet, kondensationskärnor och avkylning. Tre viktiga typer av nederbörd är orografisk nederbörd, frontnederbörd och konvektiv nederbörd. Moln som avger nederbörd benämns med det ytterligare kännetecknet praecipitatio.

Nederbörd förekommer i form av regn, snö och hagel samt mellanting. I vilken form nederbörden faller beror särskilt på temperatur och luftfuktighet. Ofta anges mängden nederbörd i millimeter där metersystemet används, vilket då syftar till hur högt vattnet (i flytande form) skulle nå ovan marken om det inte sjönk undan. 1 millimeter nederbörd är samma sak som 1 liter/m². Nederbördsmängd mäts med en nederbördsmätare eller regnmätare. Fast nederbörd som snö och hagel smälts innan den mäts. Mätningarna ska inte förväxlas med snödjupsmätningar där man mäter den fasta snön som ligger på marken. Om man vill omvandla nederbördsmängd till snödjup behöver man även väga in luftfuktighet och särskilt temperatur.

Nederbördsmätning brukar ske i särskilda mätkärl där öppningens area är 200 cm². Mätkärlet omges av ett koniskt vindskydd som minskar turbulensen runt mätaren. Nederbörden hälls ner i ett graderat mätglas där noggrannheten är 0,1 mm. I Sverige rapporteras nederbörden till SMHI 07.00 svensk normaltid. Vissa stationer rapporterar även 19.00.

Typisk nederbörd är i Sverige mellan 20 och 100 mm per månad, beroende på årstid och plats. Vid en mycket kraftig åskskur kan det falla 1 mm/min, men högre värden förekommer i världen. I genomsnitt faller mer nederbörd i västra än östra Sverige (2022).

Se även 
 Dagvatten
 Vattnets kretslopp
 Nederbördsöverskott
 Nederbördsunderskott
 Skyfall
 Väderrekord

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Om nederbörd på SMHI:s kunskapsbank

Meteorologi
Stora alvaret

Stora Alvaret (även Alvaret) är ett 37 kilometer långt och 15 kilometer brett område med alvarmark på de södra delarna av den svenska ön Öland i Östersjön. Området utgör med sina 250–260 kvadratkilometer en femtedel av hela öns yta. 

Alvaret utmärks av att det i huvudsak utgörs av trädlös hedmark där berggrunden, bestående av ordovicisk kalksten, ofta går i dagen eller är täckt endast med ett tunt jordlager. Området har en speciell flora med en mängd arter som är unika för området, speciellt orkidéer under försommaren. Stora alvaret används historiskt som betesmark. Betesdriften är nödvändig för att förhindra igenbuskning. Ett problem är att jordlagret är tunt, vilket gör att antalet betande får måste begränsas.

Ljungpiparen nämns som karaktärsfågeln, också vanliga är bland annat sånglärka, storspov och ängshök. Rosenvingad gräshoppa och alvarlarvmördare är några av insekterna. En introducerad art är guldfisk, som upptäcktes i en damm på Stora alvaret i slutet av 1990-talet.

Stora alvaret har tillsammans med södra Ölands odlingslandskap utsetts till världsarv av FN-organet Unesco.

Stora alvaret inom kulturen 
Stora alvaret är motiv för friluftsmålare som Albert Theodor Gellerstedt, Nils Kreuger och Arthur Percy. Författaren och fotografen Anders Johansson har skildrat Alvaret i text och foto.

Stora alvaret finns avbildat på svenska frimärken som utkom 2003.

Området är även en av platserna där Richard Hoberts film Tre solar filmats.

Referenser

Noter

Externa länkar 

Ölands geografi
Mörbylånga kommuns geografi
Södra Ölands odlingslandskap
Stina Anderson

Kristina Amalia (Stina) Anderson, född 10 december 1876 i Björkängs socken, Västergötland, död 31 augusti 1940, var en svensk författare och psalmdiktare. Hon var dotter till en lantbrukare och insjuknade vid 14 års ålder i scharlakansfeber, som medförde allvarlig ledgångsreumatism för resten av livet. Hon skrev dikter och betraktelser för olika tidningar samt gav även ut några egna skrifter. Från omkring 1910 bodde hon på ett sjukhem i Skövde. Hennes dikter och betraktelser finns bland annat publicerade i veckotidningen Bildjournalen

Psalmer
Att bedja är ej endast att begära, nr 213 i Den svenska psalmboken 1986. Tonsatt av Heimer Sjöblom
Att dig, min Fader, få i bönen nalkas, nr 40 i Tempeltoner

Bibliografi
Prismor : Tankar och reflexioner Jönköping, 1920.
Livets innersida., A. V. Carlsond Förlag, Stockholm, 1923
Recension i Skaraborgstidningen, 1929-10-25 av Vilhelm Mobergs Långt från landsvägen. 
Livsfrågor. Svenska missionsförbörbundets förlag, Stockholm, 1930
Väven : Dikter, Diakonistyrelsens förlag, Stockholm, 1937
I dunkla dalar : Dikter, Diakonistyrelsens förlag, Stockholm, 1938
Ungdomens fostran i Tyskland : hetspropaganda och verklighet, Dagens böcker, Malmö, 1941

Källor
Lövgren, Oscar, Psalm- och sånglexikon, Gummessons 1964, sp. 21f. 
Lövgren, Oscar, Så fick vi sånger, 1940.

Svenska psalmförfattare
Personer från Björkängs socken
Födda 1876
Avlidna 1940
Kvinnor
Ernst Moritz Arndt

Ernst Moritz Arndt,  född 21 december 1769 på Gross Schoritz i Svenska Pommern, död 29 januari 1860 i Bonn, var en först svensk, senare tysk historiker, diktare och kompositör.

Biografi
Ernst Moritz Arndt föddes som svensk medborgare på ett gods i Garz på ön Rügen, där fadern var överinspektor. Han studerade vid gymnasiet i  Stralsund från 17 års ålder och fortsatte vid Greifswalds universitet och Jenas universitet med målet att bli präst, men blev istället docent i historia vid Greifswalds universitet 1803.

Han begav sig därefter på en första resa till det svenska kärnområdet med rekommendationsbrev från bland andra Thomas Thorild till Carl Christoffer Gjörwell d.ä., men var åter i Pommern 1804 och blev professor i Greifswald 1806. 

Efter Preussens nederlag i slaget vid Jena samma år flydde Arndt undan Napoleons inkommande trupper till Stockholm, där han stannade till efter slutet av pommerska kriget 1805–1807 och arbetade som medlem av Kommissionen för svenska lagens införande i Pommern.

Efter Freden i Paris 1810 var Arndt tillbaka som professor i Greifswald, men vistades efter begärt avsked 1811 på resor. Han var privatsekreterare åt den preussiske statsmannen Heinrich Friedrich Karl vom und zum Stein och kom i hans tjänst till Ryssland under napoleonkrigen. Hemresan till Svenska Pommern företogs 1812 i spåren av den retirerande franska armén. När Arndt kommit hem, fortsatte han sin gamla strävan att förena de många tyska staterna till gemensam front mot Napoleon. I det syftet utgav han sina Lieder für Deutsche 1812, inklusive sin nationellt mest betydelsefulla dikt Was ist des Deutschen Vaterland. Han skrev också  psalmer och komponerade. 

Känd som ”fader Arndt” avled han 1860, en månad efter sin 90-årsdag.

I hans stora utgivning finns också reseskildringar från resor på kontinenten 1798–1799 och i Sverige 1804.

Psalmer 
Jag vet vad som förbliver (nr 794 i Bibeltrogna vänners sångbok. Tillägg 1980.)
När ingen ljusning alls jag finner (1921 nr 597, 1937 När ingen dager ögat skådar nr 378 och 1986 nr 270) diktad 1818 och publicerad 1819 i hans skrift Von dem Wort und von dem Kirchenliede.
Vad är den kraft Svensk söndagsskolsångbok 1908

Bibliografi (svenska översättningar)

Källor  
, Band 2, sidan 220, 1920]

Lövgren, Oscar, Psalm- och sånglexikon, (1964)
 Svensk uppslagsbok, Lund 1929

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 
 

Tyska psalmförfattare
Tyska professorer i historia
Alumner från Greifswalds universitet
Personer verksamma vid Greifswalds universitet
Personer från Garz (Rügen)
Födda 1769
Avlidna 1860
Män