kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Erg

Erg är den grundläggande energienheten i CGS-systemet. 
 1 erg = 1 g•cm²/s²  = 10−7 J.
 1 erg = 624,15 GeV = 6,241511 eV
 1 erg = 1 dyn⋅cm = 1 g⋅cm2/s2
 1 erg = 2.77777777777778 × 10-14 kW⋅h

Erg har sitt ursprung i CGS-systemet (centimeter–gram–sekund). Den har symbolen erg. Erg är inte en SI-enhet. Dess namn härstammar från ergon (ργον), ett grekiskt ord som betyder "arbete" eller "uppgift".

En erg är mängden arbete som utförs av en kraft av en dyn som utövas för ett avstånd av en centimeter. I CGS-basenheterna är den lika med ett gramcentimeterkvadrat per sekundkvadrat (g΅cm2/s2). Den är alltså lika med 10−7 joule eller 100 nanojoule (nJ) i SI-enheter. En erg är ungefär den mängd arbete som görs (eller energi förbrukas) av en vanlig husfluga som utför en "armhävning", den benböjande dipp som tar dess mun till ytan där den står och tillbaka upp.

Historik
År 1864 föreslog Rudolf Clausius det grekiska ordet ργον (ergon) för enheten för energi, arbete och värme. År 1873 rekommenderade en kommitté i British Association for the Advancement of Science, däribland de brittiska fysikerna James Clerk Maxwell och William Thomson  ett allmänt antagande av centimeter, gram, och sekund som grundläggande enheter (C.G.S.- systemet av enheter). För att skilja härledda enheter rekommenderade de att använda prefixet "C.G.S. unit of ..." och begärde att ordet erg eller ergon skulle begränsas strikt för att hänvisa till C.G.S. enheten för energi.

År 1922 föreslog kemisten William Draper Harkins benämningen mikro-erg som en bekväm enhet för att mäta ytenergin hos molekyler i ytkemi. Det skulle likställas med 10−14 erg, ekvivalent med 10−21 joule.

Erg har inte varit en giltig enhet sedan den 1 januari 1978 då Europeiska ekonomiska gemenskapen ratificerade ett direktiv från 1971 som genomförde det internationella systemet (SI) i samförstånd med Allmänna konferensen för mått och vikt. Enheten används dock fortfarande inom astrofysiken och ibland inom mekaniken.

Källor

Referenser

Energienheter
Solljus

Solljus eller solsken är det stjärnljus som kommer från solen. På jorden filtreras solljus då det når atmosfären och är synligt som dagsljus då solen syns ovan horisonten. Det tar cirka 8,3 minuter för solljuset att från solytan nå jorden. För en foton inuti solkärnan, som ändrar riktning varje gång den stöter på en laddad partikel, tar det mellan 10 000 och 170 000 år att nå solytan.

På ett helt år har solen lyst lika mycket över hela jordens yttre atmosfär, dock vid olika tillfällen och med olika vinkel beroende på breddgrad.

Kulturell påverkan

Solljuset har spelat en viktig roll för människan och påverkat flera olika områden, från konst till rekreation, hälsa och semestrande.

Källor

Fotnoter

Externa länkar

Ljus
Ljus
Thomas Beecham

Sir Thomas Beecham, född 29 april 1879 i St. Helens, Merseyside, död 8 mars 1961 i London, var en brittisk dirigent. Han var son till sir Joseph Beecham.

Beecham var en framträdande dirigent som var betydelsefull för renässansen inom brittiskt musikliv under början av 1900-talet.
Han grundade flera orkestrar, bl.a. Beecham London Philharmonic Orchestra, som han ledde till 1940. Därefter verkade han under kriget några år i USA, bl.a. vid Metropolitanoperan i New York. Efter 1946 var han knuten till Covent Garden och Royal Philharmonic Orchestra i London. 1932 grundade han Londons filharmoniska orkester.

Beecham adlades 1916 och 1944 gav han ut sin självbiografi, A Mingled Chime.

Källor
Bra Böckers lexikon, 1973

Externa länkar 

Brittiska musiker
Brittiska dirigenter
Födda 1879
Avlidna 1961
Män
Grammy Award-vinnare
Mottagare av Hederslegionen
Alumner från Wadham College, Oxford
Öbåge

Öbåge är en bågformig kedja av vulkaniska öar på gränsen mellan två kolliderande plattor i jordskorpan. Två klassiska exempel på öbågar är Marianerna i västra Stilla havet och Små Antillerna i Västindien.

Bildande 
Ett sätt som öbågar bildas på kan beskrivas på följande sätt:

1: Två litosfärplattor möts och den ena tvingas in under den andra. Vid sammanpressningen uppstår bristningar i den överliggande plattan och vulkaner bildas i sprickzonerna.

2: När trycket ökar vidgas sprickorna och fler vulkaner uppstår i linje. Dessa vulkaner, tillsammans med den ökade landmassan som bildas kring dem vid utbrotten, är grunden för en öbåge.

3: När plattorna trycks mer och mer mot varandra uppstår ett avgränsat, grunt hav mellan öbågen och fastlandet. Vulkanerna slocknar men djupt ner i berggrunden finns intrusioner med magmatisk berggrund som svalnar långsamt. 

4: De två litosfärplattorna går ihop och öbågens berggrund blir en del av den omkringliggande berggrunden.

Referenser 

Plattektonik

et:Vulkaaniline kaar
en:Volcanic arc
pt:Arco vulcânico
Bockstens mosse

Bockstens mosse är högmosse i Åkulla by, Rolfstorps socken, Varbergs kommun, Sverige. Mossen är känd för att Bockstensmannen hittades där 1936. 

Den ligger i närheten av gården Bocksten vid vägen Åkulla-Svartrå, som i gångna tider var en del av Varbergsbygdens "huvudled" mot nordost. Mossen är skyltad och på gångavstånd (cirka 1,5 kilometer) från Åkulla friluftsgård, som ligger omkring 25 kilometer öster om centralorten Varberg, med vägvisning från Länsväg 153.

Mossen får det mesta av sitt vatten genom regn men även till en del från bäckar. Den har bildats ur en tidigare sjö som vuxit igen. Den växer med omkring en till två millimeter per år. Sedan tiden för Bockstensmannen död bör den alltså ha vuxit med mellan 5 och 20 centimeter.

Källor

Externa länkar
Länsmuseets sida om Bockstensmannen

Varbergs kommuns geografi
IFK Lund Friidrott

IFK Lund Friidrott är en friidrottsklubb och bildades 1919 i Lund. Deras träningshall är IFK-Hallen och deras idrottsplats är Centrala idrottsplatsen.

Externa länkar
 IFK Lund FK

Friidrottsklubbar i Sverige
IFK Lund
Sportklubbar bildade 1919
Livscykel

För en produkttyps livscykel, se produktcykel. För en produktindivids livscykel, se livscykelanalys.''

En organisms livscykel är alla de förändringar som den genomgår från födelse till död. Hos en del organismer är livscykeln kort och innefattar endast ett fåtal olika stadier, medan andra organismer kan ha en lång och komplicerad livscykel som sträcker sig över flera år. Två viktiga steg i en organisms livscykel oberoende av dess längd är det stadium där organismen genomgår utveckling och tillväxt och det stadium som innefattar reproduktion. 

En del organismer reproducerar sig endast en gång för att därefter dö. För sådana organismer markerar reproduktionen därmed fullbordan av livscykeln. Andra organismer har en livscykel med flera möjligheter att ge upphov till avkomma, genom att förmågan till reproduktion fortsätter, oftast genom hela livet.

Se även
Cellcykeln

Ekologi
IFK Lund BTK

IFK Lund BTK är en bordtennisklubb bildad 1959.

Klubben använder  IFK-hallen som träningshall. År 2000 utsågs IFK Lund till årets bordtennisförening i Skåne

Kända spelare
Lena Andersson

Externa länkar
Officiell webbplats

Bordtennisklubbar i Sverige
IFK Lund
Sportklubbar bildade 1959
Djävulstungesläktet

{{Taxobox
| name = Djävulstungesläktet
| status = 
| image = Ferocactus macrodiscus.jpg
| image_caption = Platt djävulstunga (F. macrodiscus)
| image_width = 250px
| range_map = 
| range_map_caption = 
| image2 = 
| image2_caption = 
| domain_sv = Eukaryoter
| domain = Eukaryota
| regnum_sv = Växter
| regnum = Plantae
| divisio_sv = Fröväxter
| divisio = Spermatophyta
| subdivisio_sv = Gömfröväxter
| subdivisio = Angiospermae
| classis_sv = Trikolpater
| classis = Eudicotyledonae
| ordo_sv = Nejlikordningen
| ordo = Caryophyllales
| familia_sv = Kaktusväxter
| familia = Cactaceae
| subfamilia = Cactoideae
| tribus = Cacteae
| genus_sv = Djävulstungesläktet
| genus = Ferocactus
| taxon = Ferocactus
| taxon_authority = Britt.&Rose, 1922
| subdivision_ranks = Arter
| subdivision = *Blågrön djävulstunga (F. glaucescens) (DC.) Britton & Rose
Bronsdjävulstunga (F. histrix) (AC.) G.E. Lindsey
Djävulstunga (F. latispinus) (Haw.) Britt.&Rose
Glestaggig djävulstunga (F. echidne) (DC.) Britton & Rose
Glöddjävulstunga (F. peninsulae) (F.A.C.Weber) Britton & Rose
Gulddjävulstunga (F. hamatacanthus) (Muehl.) Britt.&Rose
Jättedjävulstunga (F. cylindraceus) (Engel.) Orcutt
Klotdjävulstunga (F. viridescens) (Torr. & Gray) Britton & Rose
Platt djävulstunga (F. macrodiscus) (Mart.) Britton & Rose
Röd djävulstunga (F. gracilis) H.E.Gates
Silverdjävulstunga (F. robustus) (Pfeiffer) Britt.&Rose
Smal djävulstunga (F. wislizenii) (Engel.) Britt.&Rose
Sonoradjävulstunga (F. emoryi) (Engelm.) OrcuttFerocactus alamosanus Ferocactus crysacanthus Ferocactus eastwoodiae Ferocactus fordii Ferocactus herrerae Ferocactus peninsulae Ferocactus pilosus Ferocactus townsendianus }}
Djävulstungesläktet (Ferocactus) är ett suckulent växtsläkte inom familjen kaktusar som består av 29 arter.

 Beskrivning 

Arter inom djävulstungesläktet växer ensamt enstammiga till något grenade, men det de har gemensamt är att de ofta blir mycket stora. Växtkroppen blir klotformad till insjunket klotformad, men även klart cylindriska. De har några till många åsar, men dessa är vanligtvis välmarkerade. Areolerna är mycket stora hos arter i detta släkte, och har ofta en mer utdragen form då blomningsålder har nåtts. Taggarna är spektakulärt stora och kraftiga, oftast fyra i varje areol. Taggarna kan vara tillplattade, rundade eller med en krok som avslutning. Taggarnas färger går från gulbeige över brunt och rött till svart. Blomning sker oftast i toppen och centrum av plantan, och dessa är trattformade eller klockformade.

 Förekomst 
Djävulstungor växer i torra eller halvtorra områden i sydvästra USA och norra centrala delarna av Mexiko. De är väl representerade i områden som halvön Baja California.

 Taxonomi 
Under åren har vissa ändringar skett inom taxonomin och detta släkte ingår numera i släktet Ferocactus:Bisnaga Orcutt 1926

Det vetenskapliga namnet Ferocactus är sammansatt av latinets fe’rox som betyder bitsk eller vild, och cactus som just betyder kaktus. En vild eller bitsk kaktus''. Detta syftar naturligtvis på de spektakulära taggar som dessa arter oftast har.

Referenser 

Die Gattung Ferocactus

Bildgalleri 

Kaktusväxter
Centrala IP

Centrala IP (Centrala idrottsplatsen), är en idrottsplats i Lund, invigd 1892. Centrala IP är friidrottarena och är Sveriges äldsta fortfarande använda idrottsplats. Den ligger vid IFK-Hallen för friidrott inomhus och bordtennis. Centrala IP är hemmaplan för IFK Lund Friidrott och rugbyklubben LUGI Lions RFC.

Källor 
Lunds bevaringsprogram

Sport i Lund
Sportanläggningar i Lunds kommun
Sportanläggningar invigda 1892
1892 i Sverige
Internationella brottningsförbundet

UWW, United World Wrestling (svenska: Internationella brottningsförbundet), bildades i samband med OS 1912. Namnet ändrades 2014 från FILA. Organisationen är stationerad i Corsier-sur-Vevey utanför Lausanne i Schweiz. Mellan 1912 och 1946 fanns förbundskontoret placerat i Stockholm, och mellan 1921 och 1924 var svensken Einar Råberg FILA-president.

Svensken Pelle Svensson var under många år under 1980-talet och 1990-talet ledamot i FILA. 

UWW:s president är sedan 2013 Nenad Lalović från Serbien.

Medlemmar

Afrika

Amerika

Asien

Europa

Oceanien

Referenser

Externa länkar 
 UWW, officiell webbplats

Brottningsförbund
Internationella idrottsförbund
Idrottsförbund bildade 1912
Internationella ideella organisationer
Vaud
Corned beef

Corned beef kallas nötkött som kokats i saltlag. Detta är populärt i USA och Kanada. I Europa mals det också ner och förpackas på konservburk, liknande spam.

När köttet redan är kokt går det att äta som det är, men man kan även skära det i skivor eller bitar för att steka. Substansen ramlar lätt sönder, varför man lämpligen vänder bitarna försiktigt med stekspade. Corned beef suger upp ganska mycket stekfett, men om man lägger bitarna på hushållspapper efter stekning drar pappret åt sig en del överflödigt fett.

Stekt, europeisk, corned beef påminner till konsistensen om ett mellanting mellan paté och blodpudding.

Ursprung

I sitt ursprung är dock Corned Beef hela köttstycken som serveras tunt skuret, ofta på smörgåsar. Namnet Corned Beef kommer från storleken på saltkornen som användes när köttet preparerades, alltså inte från "corn" (majs). I USA och Kanada är Corned Beef nästan uteslutande hela köttstycken (jmfr. saltkött), och den konserverade varianten är ovanlig.

Nötkött
Amerikanska maträtter
Notation

Notation är skriftliga symboler avsedda att systematisera och förenkla framställningen av en viss företeelse eller sammanhang – helst i form av en gemensamt överenskommen standard eller norm. Utan sådana regler eller konventioner skulle modern naturvetenskap, musik och många andra mänskliga aktiviteter knappast existera.

Notation refererar alltså till en specifik kontext, där den vanligen uttrycks med typografiska symboler och skrivtecken. Med notation avses även hela notationssystem av teckensymboler med specifik syntax och semantik.

Exempel på olika typer av notation 
 Blindskrift
 Dansnoter
 Notskrift
 SI
 Formel
 Kemisk reaktionsformel
 Formell grammatik
 De Morgans lagar
 Transitiv relation
 Reflexiv relation
 Algebraisk notation, schack
 Ekvation
 Tensor
 International Phonetic Association
 Omvänd polsk notation, RPN
 BNF-notation
 Big O notation
 Postfix
 Prefixnotation
 Sannolikhetsfunktion
 Stenografi
 Forth
 Lisp
 Morlets wavelet
 Factor
 Unär operator
 Binär operator
 Komplexkonjugat     
 Tracker

Några ord om tecken 
"Bokstäfr äre teckn, som mäd mångeledes hijt och dijt dragne streck, prickar ok linier liksom afcopiera tanckan ok dess tolk, språket." 
Samuel Columbus 1678.

Litteratur 
Tecken att tänka med – om symbolisk notation inom musik, dans, kartografi, matematik, fysik, kemi, teknologi, arkitektur, färglära och bildkonst av Pehr Sällström (1991)  
Citat från baksidestexten: "... det finns väsentliga sidor av mänsklig intellektuell strävan som manifesterar sig i fenomenet notation."

Skrift
Carl Emil Englund-priset

Carl Emil Englund-priset var ett litterärt pris som instiftades 1965 av Boklotteriet/Litteraturfrämjandet. Priset var på 15 000 kronor åren 1965-1976, från och med 1977 var prisets storlek 25 000 kronor. Priset instiftades till minne av Carl Emil Englund och utdelades av Litteraturfrämjandet till en lyriker som hade tillhört de konstnärligt intressantaste i det senaste årets produktion på svenska.

Pristagare 
 1965 – Lars Forssell för Röster
 1966 – Bengt Emil Johnson för Gubbdrunkning
 1967 – Bo Carpelan för 73 dikter
 1968 – Sten Hagliden för Livsgeråd
 1969 – Lars Norén för Stupor
 1970 – Axel Liffner för Vardagsbilder
 1971 – Göran Sonnevi för Det måste gå 
 1972 – Stig Sjödin för Klarspråk
 1973 – Sandro Key-Åberg för På sin höjd
 1974 – Petter Bergman för Närvaron i tiden
 1975 – Lars Lundkvist för Förvåna mig
 1976 – Kjell Espmark för Det obevekliga paradiset 1–25
 1977 – Gösta Friberg för Växandet
 1978 – Elsa Grave för Slutförbannelser
 1979 – Karl Vennberg för Visa solen ditt ansikte
 1980 – Urban Torhamn för Mellan våra ansikten
 1981 – Lennart Sjögren för Stockholms central
 1982 – Folke Isaksson för Tecken och under
 1983 – Lars Gustafsson för Världens tystnad före Bach
 1984 – Werner Aspenström för Sorl
 1985 – Jan Gehlin för Tidigt om morgonen
 1986 – Bernt Erikson för Röda trådens död
 1987 – Kay Glans för Från den norra provinsen
 1988 – Gunnar Harding för Stjärndykaren
 1989 – Gösta Ågren för Jär
 1990 – Ingemar Leckius för Vid Terebintträdet
 1991 – Bruno K. Öijer för Medan giftet verkar

Se även 
 Litteraturfrämjandets stora pris
 Litteraturfrämjandets stora romanpris
 Guldskeppet
 Vingpennan

Källor

Fotnoter 

Svenska litteraturpriser
Priser och utmärkelser instiftade 1965
Carl Emil Englund

Carl Emil Englund, född 13 augusti 1903 i Norsån, Grangärde församling, men uppvuxen i Alfta finnskogar, död 19 december 1964 i Nälsta, Stockholms stad, var en svensk författare som brukar räknas till proletärdiktarna. Englund debuterade 1925 med Gryning på Brands förlag.

Englund arbetade som skogsarbetare och gårdfarihandlare innan han flyttade till Stockholm där han fick anställning som butiksbiträde och senare föreståndare för en konsumbutik i Tangen. Därefter blev han föreståndare för Konsums bokförmedling. När han kom till Stockholm 1922 tog han kontakt med de anarkistiska kretsarna kring tidningen Brand och dess redaktör C. J. Björklund. Han började medverka i tidningen med artiklar och dikter. Tillsammans med Artur Lundkvist skrev han i denna tidning ett litterärt manifest: Gröna viljor. Englund öppnade i Brands spalter möjlighet för många av den tidens unga författare att skriva. 

Englund satt i styrelsen för Sveriges författareförening under åren 1948–1964 samt deltog som representant för Sveriges författareförening i den Edenmanska bokutredningen från 1948. Denna ledde fram till biblioteksersättning för författare vars böcker lånas på bibliotek.
 
Boklotteriet inrättades 1948 på initiativ av Carl Emil Englund. Detta för att förbättra den ekonomiska situationen för författare. Englund var Boklotteriets föreståndare under åren 1948–1964. År 1965 ombildades Boklotteriet till Litteraturfrämjandet.

Carl Emil Englund-priset som delades ut mellan åren 1965 och 1991 instiftades till hans minne.

År 2004 anordnade Kungliga Biblioteket en minnesutställning över Carl-Emil Englund och Boklotteriet.

Sedan 1999 finns ett Carl-Emil Englund-sällskap.

Bibliografi

Priser och utmärkelser 
1949 – Tidningen Vi:s litteraturpris
1962 – ABF:s litteratur- & konststipendium

Författare från Dalarna
Svenskspråkiga författare
Svenskspråkiga poeter
Svenska arbetarförfattare
Personer från Grangärde socken
Födda 1903
Avlidna 1964
Män
Ungsocialister
Basement

Basement var en restaurang på Götabergsgatan i Göteborg. Köksmästare var Camilla Parkner.

Basement fick en stjärna i Michelinguiden 2004. Som en anpassning till ekonomiskt svårare tider genomförde restaurangen 2009 förändringar som gjorde att krögaren Ulf Wagner befarade att de skulle tappa sin Michelin-stjärna, men man behöll den i 2009 års utgåva.

Restaurangen lade ner sin verksamhet den 18 februari 2012.

Källor

Restauranger, krogar och kaféer i Göteborg
Restauranger i Sverige som tidigare haft stjärnor i Michelinguiden
Lorensberg
Möllevången, Lund

Möllevången är en stadsdel direkt norr om centrala Lund i Lunds kommun. På västra sidan av Kävlingevägen i Monumentparken ligger monumentet över Slaget vid Lund, medan bostadshusen är på den östra sidan av samma väg. Området avgränsas av Norra Ringen på norra sidan, järnvägen Södra stambanan på den västra sidan, Norra Kyrkogården på den södra sidan och Ideon i öster. Bostadsområdena Sofiaparken och Smörlyckan ingår administrativt i stadsdelen Möllevången. Namnet kommer av en holländarmölla (kvarn) som fanns på Sliparebacken, nära monumentet, fram till 1900-talet. 2007 hade Möllevången 2 087 invånare.

Möllevången i Lund klumpas ibland ihop med Norra Fäladen. Detta beror till viss del på att mycket av servicen i området finns vid Fäladstorget och att skolbarn i de bägge stadsdelarna går på samma skolor, som Backaskolan, Lovisaskolan och Fäladsgården.

Historia
Den första bebyggelsen i området var de stora villor, som byggdes längs med utfartsvägen mot Kävlinge under sent 1800-tal och tidigt 1900-tal. De finns kvar än idag men räknas till stadsdelen Centrala staden. Det var dock under 1960-talet som det mesta av bebyggelsen kom. Ett radhusområde byggdes längs med Möllevångsvägen och Tinghögsvägen tillsammans med en livsmedelsbutik och föräldrakooperativet Pingvinen - dagis. På andra sidan byggdes lägenheter. Mot kyrkogården byggde Malmöhus läns landsting kontorslokaler. Under 1980-talet tillkom Hotell Djinghis Khan och under 2000-talet har nya lägenheter byggts mellan landstingskontoren och hotellet.

Personer som bor/har bott i Möllevången
Björn Kjellman
Nils Ludvig 
Anders Jansson
Bodil Jönsson

Externa länkar

Källor

Stadsdelar i Lund
Valnötsväxter

Valnötsväxter (Juglandaceae) är en familj träd i ordningen Fagales. I familjen återfinns flera viktiga nötbärande träd som valnöt, pekannöt och hickory.

Kännetecknande för alla släkten är stora blad, vindpollinerade blommor och att frukten är en nöt. Arterna är lövfällande.

Arterna i familjen är träd med vanligen stora, strödda, parbladiga blad utan stipler, rika på garvämne och harts. Familjen förekommer i hela världen utom Afrika och Australien, företrädesvis i Nordamerika och Östasien och omfattar 8 släkten med omkring 60 arter. 

Många av arterna har kommit till användning i medicinen, till tekniskt bruk och som näringsmedel på grund av bittra ämnen och garvämne i fruktskal och bark samt fet olja i frukternas kärnor. Ett värdefullt virke, särskilt till möbler, erhålles av arter i hickorysläktet (Carya), valnötssläktet (Juglans)  och Engelhardia.

Många fossila valnötsväxter är kända från såväl Gamla som Nya världens tertiäravlagringar, och familjen hade under tertiärtiden en betydligt större, särskilt nordligare, utbredning än nu. Hickorysläktet fanns då i Europa, och även Engelhardia förekom i världsdelens södra och mellersta del. Även inom det arktiska området (Island, Grönland, Alaska) var familjen representerad, och i Grönlands tertiära lager norr om 70° nordlig breddgrad har frukter av såväl hickorysläktet och valnötssläktet blivit funna.

Referenser

Externa länkar 
Den virtuella floran - Valnötsväxter

Trikolpater
Danmarks Statistik

Danmarks Statistik är Danmarks statistikmyndighet med säte i Köpenhamn. Myndigheten har till uppgift att ta fram och offentligt publicera politiskt och kommersiellt neutral statistik.

Internationellt är Danmarks Statistik känt för sitt stora användande av offentliga register och ett minimalt utnyttjande av frågeformulär i sitt arbete.

Institutionen är i förhållande till folkmängden förhållandevis liten (ca 560 anställda). En stor del av omsättningen utgörs av intäkter från användare (2011: 28 %).

Man är ledande i världen när det gäller spridning av statistik i elektronisk form. Den mycket omfattande databasen Statistikbanken är tillgänglig gratis för alla användare. Uppdatering med de nyaste upplysningarna i detaljerad form sker varje dag klockan 9.00. Statistiken kan presenteras på olika sätt (tabeller, diagram, kartor) och överföras till andra program för vidare bearbetning. Den finns också i en engelskspråkig version.

Externa länkar 
 Danmarks Statistiks officiella hemsida
Information og bibliotek
 Statistikbanken, dansk version
 Statistikbanken, engelsk version
 Gratis publikationer

Danmarks myndigheter
Politik i Danmark
Statistikorgan