Ljungan

Ljungan är en 399 km lång älv i Härjedalen, Jämtland och Medelpad. Avrinningsområdet är 12851 km². Ljungans källa ligger strax öster om Sylarna. Den rinner sedan vidare nordöst om Helagsfjället och flyter via sjöarna Storsjön, Över-Grucken, Ytter-Grucken, Flåsjön, Börtnessjön, Lill-Börtnen, Bergstjärnen, Lännässjön, Hålen, Nästelsjön, Rätanssjön, Handsjön, Holmsjön, Havern, Borgsjön, Stödesjön och Marmen för att till slut mynna ut strax söder om Sundsvall (Kvissleby) i Bottenhavet. Det största tillflödet är Gimån vid Torpshammar. Ljungan är kraftigt utbyggd av vattenkraft. De övre delarna av Ljungan från kalfjället ner till byn Ljungdalen erbjuder forspaddling av hög klass. Ljungan är en av få älvar/floder i världen som mynnar ut mot norr i havet.

Etymologi
I ett pergamentsbrev från 1412 berättas det om ett fiske i Haverö socken, Oghnaroos (nära Kölsillre). Efterleden os betyder åmynning och mellanleden ar är en genitivändelse, varvid det här rör sig om mynningen åt ån Oghn. Den här stammen har sedan erhållit efterleden a, det vill säga å (älv), samt på vissa håll bestämd artikel n, vilket gav upphov till namnet *Oghnan "Oghnån". Förleden, det fornnordiska *Oghn, har kopplats till byn Ugnö i Njurunda församling (huruvida ånamnet givit namn åt byn eller vice versa är emellertid inte känt). Byns namn ombildades senare till Juni och en liknande ombildning skedde med åns namn genom en sammansmältning med prepositionen i. Resultatet av ombildningen är än i dag det jämtska namnet på ån, vilket oftast stavas Jångna (på jämtska kallas Ljungan också Aoa "ån"). Ånamnets förled kommer av fornnordiska ógn vilket motsvaras dagens "aga" med betydelsen förskräcklig, frukta, fasa, bävan med mera. Ljungan betyder således "den förskräckliga" och liknande.

L:et i ljungan är oetymologiskt och namnet har således felaktigt kopplats till ljung och ljungeld med betydelsen "den blänkande ån".

Historia
Ljungan var en del av den så kallade Jämtlands kommunikationsled. Denna led gick från Sundsvall till Levangers kommun i Norge. I kommunikationsleden användes båttrafik på så många ställen som möjligt. Landtransporter tog man till mellan sjöarna och där floder och älvar inte var farbara. Under 1800-talet byggdes leden ut och gjordes mer lättframkomlig. Järnvägar anlades och landsvägar förbättrades. 

Stöde kanal (eller Ede kanal) var en kanaliserad båtled förbi Edeforsen, som förband Stödesjön med Torpsjön. 1859 gjorde kapten Claes Adelsköld undersökningar och kostnadsförslag för en båtled, och kanalen togs i bruk 1870. Kanalen fick två slussar med en lyfthöjd på 5,3 meter (18 fot). Båtleden blev totalt 48 kilometer lång, varav den bearbetade sträckan 750 meter och seglationsdjupet 1,3 meter. Under 1870-talet förekom båttrafik från Nedansjö över Stödesjön och Torpsjön genom Ede eller Stöde kanal med slussar. Trafiken med ångslupar hade både gods- och personbefordran. Ändstation fanns 200 meter uppströms vid Vikbron i Torp.

Emellertid byggdes en järnväg från Sundsvall till Torpshammar, som togs i bruk 1875. Därefter fanns inte längre anledning att använda sig av båtar för transporter på kanalen. Redan 1877 upphörde båttrafiken. 1880 slapp kanalbolaget ifrån skyldigheten att underhålla kanalen. En del av kanalen fungerar idag som kraftverkskanal åt Edefors kraftverk som byggts där kanalens nedre sluss tidigare låg. 2008 invigdes Farled Ljungan mellan Torpsjön och Ede, en 23 kilometer lång del av gamla Ede/Stöde kanal, och den gamla ångbåten Ljungfrun att trafikera farleden från 2011.

Biflöden från mynningen till fjällen

De biflöden som mynnar direkt i Ljungan står längst till vänster. Dessas biflöden längre till höger. Med (*) betecknas källflöden till resp. vattendrag.

Majån
Luckstaån
Linån*
Tälgslättån*
Bysjöån*
Gryttjesån*
Hasselån*
Hemgravsån
Lycksjöån*
Svartån*
Fanbyån
Tingån*
Åsån*
Palsjöån*
Granån*
Hällsjöån*
Gimån
Tivsjöån
Kassjöån
Hiån
Navarån
Ljungån
Söån
Ansjöån*
Gastsjöån
Åsbäcken
Ramsjöån*
Finnsjöån*
Balsjöån*
Flärkån*
Flodalsbäcken
Mörtån
Täckelån
Rotån
Sännån
Ovån
Räggån
Angelån*
Gårdsjöån
Binnån
Sösjöbäcken*
Bensjöån*
Märlan*
Sörvikån*
Hällborgsån*
Bådsjöån*
Forsaån*
Skidån*
Bodsjöbyån*
Hungån*
Mjölksjöån
Orrbodån
Roggån
Salån*
Brännbergsån*
Getterån
Alderängesån
Granån
Hegelån
Täljeån
Harrån
Markbäcken
Gulån
Vattenån
Dysjöån
Råsjöån
Aspån (Medelpad)
Harrsjöån
Juån
Björsjöån
Stor-Köljan
Norrån
Stensån
Grubbån*
Skålvattensån*
Hortesån
Länsterån
Gillån
Galvattsån
Loån
Börmån
Röjan
Svinhån
Kvarnån
Nällsjöån
Fuan (Fua)
Stor-Fuan* (Stor-Fua)
Lill-Fuan* (Lihll-Fua)
Aspån (Jämtland) (Aspaoa)
Rödbäcken (Raubekkjen)
Fiskån (Fiskjaoa)
Oxsjöån (Okssjøaoa)
Doveln
Brunnan (Brånna)
Tävjebäcken*
Lambriktsbäcken*
Galån (Galaoa) 
Styggbäcken (Styggbekkjen)
Kvarnbäcken (Kvarnbekkjen)
Arån (Araoa)
Lövan (Lauva)
Aloppan (Aloppa)
Mjöingsbäcken
Rövran (Røvra)
Dörrsjöån*
Henan
Västra Henan*
Mid-Henan
Östra Henan*
Storån
Synderån
Tandån
Skärkån
Öjonån
Östra Helagsån*
Kesuån

Referenser

Noter

Vattendrag i Härjedalen
Vattendrag i Jämtland
Vattendrag i Medelpad
Vattendrag i Bergs kommun
Vattendrag i Sundsvalls kommun
Vattendrag i Ånge kommun
Vattendrag i Åre kommun
Ljungans avrinningsområde