kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Nordmaling

Nordmaling (hössjömål Nolmâning, sydsamiska Nordmelikse eller Novlemaanege; på äldre svenska: Nordan malungen eller Nordanmalun) är en tätort inom Nolaskogsområdet i nordöstra Ångermanland och centralort i Nordmalings kommun,  Västerbottens län.

Nordmaling ligger omkring 50 kilometer från både Örnsköldsvik och Umeå, invid Nordmalingsfjärden av Bottenhavet.

Historia
Den äldsta kända bybildningen inom Nordmalings tätort är Levar, som omnämns i Järnäsbrevet från 1413. Östen i Levar var då en av de åsyna män som avgjorde en gränstvist mellan byarna Järnäs och Bredvik. Nordmaling var ingen by utan en bygd, trakten norr om Malingen, en brant grusås norr om Saluån. I denna bygd anlades någon gång mellan 1316 och 1480 den kyrka som kom att bli centrum för Nordmalings socken. Kyrkan omnämns första gången den 21 mars 1480, då kyrkoherden i Nordmaling, Laurentius Matiae, undertecknade ett brev till sin kollega i Forssa i Hälsingland för att tacka för en bokgåva. Kring kyrkan växte sedan ett samhälle fram. 

Efter kommunreformen 1862 blev Nordmaling huvudort i Nordmalings landskommun. I denna inrättades 25 februari 1898 Nordmalings kyrkovalls municipalsamhälle, från 1923 benämnt Nordmalings municipalsamhälle, som upplöstes med utgången av 1962. Orten ingår sedan 1971 i Nordmalings kommun.

Nordmaling var till slutet av 1890-talet tingsplats i Nordmalings och Bjurholms tingslag.

Befolkningsutveckling

Samhället
Centrala Nordmaling är av riksintresse för kulturmiljövården.

Kommunikationer
Europaväg 4 och Botniabanan passerar strax nordväst om orten.

Nordmalings Resecentrum invigdes 2010 och ligger nära E4 vid Botniabanan. Perrongen i Nordmaling mäter 457 meter för att nattågen ska kunna stanna där. Avståndet mellan Resecentrum och centrala Nordmaling är 1,2 km.

Näringsliv
Nordväst om Nordmaling ligger Olofsfors bruk grundat 1762. I Håknäsbacken, vid Öre älv norr om Nordmaling, grundades vid samma tid ett sågverk som mot slutet av 1800-talets övertogs av Frans Kempe som flyttade verksamheten till mönsterbruket Norrbyskär.

Strax söder om Nordmaling ligger Rundvik där Nordmalings Ångsågs AB (NÅAB) grundades 1861 av Thurdin, Åström och Lundberg. Verksamheten har överlevt till våra dagar och drivs idag av bland annat SCA och Masonite.

Evenemang
Varje år vecka 29 anordnas Hemvändarveckan, med bland annat Nordmalings marknad och "Parkfesten". Från 1987 till 2003 anordnades vartannat år Nordic Baroque Music Festival i Nordmaling. Festivalen lockade till sig världsstjärnor inom barockmusik men är numera nedlagd. En liknande festival med barockmusik anordnades 2014.

Idrott
Herrlaget i handboll var en hårsmån ifrån Elitserien på 1990-talet. Nordmaling har också bidragit med ett par spelare till Elitserien i ishockey, varav Christoffer Norgren (Skellefteå AIK) och Peter Öberg (Modo Hockey) är de mest kända.

Se även
Nordmalings socken
Nordmalings församling
Umeåregionen

Noter 

Orter i Nordmalings kommun
Tätorter i Sverige
Centralorter i Västerbottens län
Riksintressen för kulturmiljövården i Västerbottens län
Sorsele

Sorsele (; ; ) är en tätort och centralort i Sorsele kommun.

Genom Sorsele flyter den ännu oreglerade Vindelälven.

Historia 
Namnet innehåller efterleden sel, 'lugnvatten'. Förleden är en försvenskning av samiskans Soursså som i sin tur kan komma från ett äldre svenskt Sörsele.En annan förklaring är att Sorsele kommer av det samiska Suörke-suulë, som betyder Grenholmen (Vindelälven grenar sig runt Sorseleholmen, där kyrkplatsen ligger). 

Sorsele är kyrkby i Sorsele socken och ingick efter kommunreformen 1862 i Sorsele landskommun. I denna inrättades för orten 15 november 1935 Sorsele municipalsamhälle som upplöstes med utgången av 1955. Orten ingår sedan 1971 i Sorsele kommun som centralort.

Befolkningsutveckling

Näringsliv

Bankväsende 
Norrlandsbanken öppnade ett kontor i Sorsele år 1916. Denna bank uppgick snart i Svenska Handelsbanken. Sorsele hade även ett sparbankskontor (Länssparbanken Norrbotten) som senare uppgick i Swedbank. Swedbank lade ner kontoret Sorsele den 30 november 2018. I maj 2021 stängde även Handelsbanken, varefter orten står utan bankkontor.

Kommunikationer 
Sorsele ligger vid E45 och länsväg 363 och vid Inlandsbanan.

Evenemang 
Varje år, vanligtvis tredje helgen i juli, anordnas Holmen Gungar på näset.

Se även
Älvkungen
Sorsele socken

Noter 

 
Tätorter i Sverige
Centralorter i Västerbottens län
Orter i Sorsele kommun
Storuman

Storuman kan syfta på

 Storuman (sjö) – en insjö i södra Lappland (Västerbottens län)
 Storumans kommun – en kommun i Västerbottens län 
 Storuman (tätort) – centralort i Storumans kommun
 Storumans municipalsamhälle – ett municipalsamhälle mellan 1936 och 1963

Se även 
Storumans flygplats 
Storuman Energi 
Storumans folkhögskola
Järnvägslinjen Storuman–Hällnäs
Hasselbladpriset

Hasselbladstiftelsens internationella pris i fotografi, ofta bara kallat Hasselbladpriset, är ett årligt pris för en "framstående fotografisk gärning", som delas ut av Erna och Victor Hasselblads stiftelse, en stiftelse som bildades 1979 på basis av ett testamente av Erna och Victor Hasselblad. 

Priset annonseras årligen den 8 mars, på Victor Hasselblads födelsedag. Fram till 2009 var prissumman 500 000 kronor, och från 2010 då priset firade 30 år, var den en miljon kronor. Från 2022 består priset av 2 000 000 kronor. I priset ingår också diplom, guldmedalj och en separatutställning på Hasselblad center i Göteborg.

Historia 
Sommaren 1972 berättade Victor Hasselblad för en reporter på Expressen att han planerade att skapa en stiftelse och initiera ett fotografiskt pris – ett "fotografins Nobelpris”, som han uttryckte det. År 1980, två år efter Hasselblads död, tilldelades Lennart Nilsson det första Hasselbladpriset. Med undantag från 1983 och 2021 har priset sedan årligen delats ut.

Kriterier 
Varje år nominerar en kommitté, bestående av internationella experter och forskare inom fotografi, tre till fem kandidater och av dessa väljer stiftelsens styrelse  sedan en pristagare. För att bli påtänkt för priset ska fotografen uppvisa en "framstående fotografisk gärning", i enlighet med Erna och Victor Hasselblads testamente. Vidare ska pristagaren "gjort banbrytande insatser inom fotokonsten, haft avgörande betydelse för yngre fotografer, genomfört flera internationellt betydande fotografiska projekt samt fortsatt att utvecklas konstnärligt".

Pristagare

 1980 – Lennart Nilsson
 1981 – Ansel Adams
 1982 – Henri Cartier-Bresson
 1983 – Inget pris utdelat
 1984 – Manuel Alvarez Bravo
 1985 – Irving Penn
 1986 – Ernst Haas
 1987 – Hiroshi Hamaya
 1988 – Édouard Boubat
 1989 – Sebastião Salgado
 1990 – William Klein
 1991 – Richard Avedon
 1992 – Josef Koudelka
 1993 – Sune Jonsson
 1994 – Susan Meiselas
 1995 – Robert Häusser
 1996 – Robert Frank
 1997 – Christer Strömholm
 1998 – William Eggleston
 1999 – Cindy Sherman
 2000 – Boris Mikhailov
 2001 – Hiroshi Sugimoto
 2002 – Jeff Wall
 2003 – Malick Sidibé
 2004 – Bernd och Hilla Becher
 2005 – Lee Friedlander
 2006 – David Goldblatt
 2007 – Nan Goldin
 2008 – Graciela Iturbide
 2009 – Robert Adams
 2010 – Sophie Calle
 2011 – Walid Raad
 2012 – Paul Graham
 2013 – Joan Fontcuberta
 2014 – Miyako Ishiuchi
 2015 – Wolfgang Tillmans
 2016 – Stan Douglas
 2017 – Rineke Dijkstra
 2018 − Oscar Muñoz
 2019 – Daidō Moriyama
 2020 – Alfredo Jaar
 2022 – Dayanita Singh
 2023 – Carrie Mae Weems

</div>

Referenser

Noter

Webbkällor 
 Om Hasselbladpriset - Hasselbladstiftelsens webbplats

Bibliografi 
 
 Wieczorek, Alfried & Sui, Claude W. (red.): Weltstars der Fotografie: Die Preisträger der Hasselblad Foundation. Mannheim:  Reiss-Engelhorn-Museen, 2008.

Externa länkar 
 Hasselbladstiftelsens webbplats

 
 
Priser och utmärkelser instiftade 1980
Vindeln

Vindeln (umesamiska Vyöddale, sydsamiska Vudtele) är en tätort i Västerbotten och centralort i Vindelns kommun, Västerbottens län.

Historia

Vindeln var och är kyrkby i Degerfors socken och ingick efter kommunreformen 1862 i Degerfors landskommun. I denna inrättades för orten 12 december 1924 Vindelns municipalsamhälle som upplöstes 31 december 1958. Här fanns under 1943 ett av andra världskrigets svenska interneringsläger, ibland benämnda arbetsläger. Syftet var bland annat att bygga ut Vindelns flygplats, då benämnd "Fält 18 Hällnäs/Lund".

Befolkningsutveckling

Samhället
Området kring kyrkplatsen är av riksintresse för kulturmiljövården. Förutom Vindelns kyrka och prästgård finns där bland annat ett tingshus från 1800-talet samt Åströmska gården, ett av länets största timmerhus, uppfört 1858–1862 av handelsmannen Anders Åström d.ä.

Näringsliv
Tre stora företag i Vindeln är verkstadsindustriföretagen Indexator Rotator Systems, Rototilt Group och Cranab.

Bankaktiebolaget Stockholm-Öfre Norrland öppnade ett kontor i Vindeln den 1 september 1906. Senare uppgick Stockholm-Öfre Norrland uppgick och ett kontor för Sundsvalls enskilda bank tillkom. Vindeln hade även ett sparbankskontor.

Sundsvallsbanken behöll kontoret i Vindeln under hela dess existens, men det lades senare ner av dess efterföljare. Den 21 juni 2021 stänger även Handelsbanken. Därefter fanns Swedbank kvar på orten.

Utbildning
I Vindeln ligger en folkhögskola, Vindelns folkhögskola. De grundskolor som finns är Renforsskolan och Älvbrinken. Det finns också en trafikskola i Vindeln med utbildningscentrum i Umeå kommun.

Vindeln i litteraturen
Vindeln är förebilden för den fiktiva orten Vindsele i böckerna Tvillingdeckarna av den kollektiva pseudonymen Sivar Ahlrud. Ena halvan av Sivar, Sid Roland Rommerud, hade Vindeln som hemort.

Se även 
Vindelns flygplats
Vindelälven
Degerfors socken
Degerfors tingslag

Noter 

Orter i Vindelns kommun
Tätorter i Sverige
Centralorter i Västerbottens län

Riksintressen för kulturmiljövården i Västerbottens län
Åsele

Åsele (sydsamiska Sjeltie) är en tätort och centralort i Åsele kommun i sydligaste Lappland, Västerbottens län. Åsele ligger längs riksväg 92, 50 km väster om Fredrika. Riksväg 90 passerar strax öster om tätorten. Ångermanälven flyter genom Åsele. Orten är främst känd för Åsele marknad, som är en av Sveriges största marknader och med anor från 1600-talet.

Historia
Åsele är ett månghundraårigt centrum för administration och näringsliv. Orten var tingsställe för Åsele tingslag, vilket förr omfattade i stort sett hela södra Lappland upp till gränsen mot Norge.

Administrativa tillhörigheter
Åsele var och är kyrkby i Åsele socken och ingick efter att  kommunreformen 1862 genomförts 1874 i Åsele landskommun där Åsele (kyrkplats) municipalsamhälle inrättades 5 juli 1901. Åsele köping bildades 1959 genom en ombildning av landskommunen. Köpingskommunen uppgick 1971 i Åsele kommun där Åsele sedan dess är centralort.

I kyrkligt hänseende har orten till 2010 hört till Åsele församling, därefter till Åsele-Fredrika församling. 

Orten ingick till 1948 i Åsele tingslag, före 1922 benämnt Åsele lappmarks tingslag och därefter till 1971 i Åsele och Vilhelmina tingslag. Från 1971 ingår Åsele i Lycksele domsaga.

Befolkningsutveckling

Samhället
Åsele är en handels- och serviceort och har viss industri. Åsele hembygdsområde innehåller mycket av kulturellt intresse.

Här ligger Åsele kyrka.

Evenemang
Varje år anordnas Sveriges största marknad, Åsele marknad med 150 000 besökare under 4 dagar.

Se även
Åsele distrikt
Åsele socken
Personer från Åsele
Norrstrand

Noter

Externa länkar 
 Åsele marknad

Orter i Åsele kommun
Tätorter i Sverige
Centralorter i Västerbottens län
Världsmästerskap i innebandy

Världsmästerskap i innebandy kan avse:

Daminnebandy 

 Världsmästerskapet i innebandy för damer

Herrinnebandy 

 Världsmästerskapet i innebandy för herrar

Övrigt 

 Världsmästerskapet för damjuniorer 19 år
 Världsmästerskapet för herrjuniorer 19 år

Källor 

 https://floorball.sport/

Förgreningssidor
Innebandy
Bikaner

Bikaner är en stad i Tharöknen i nordvästra Indien, cirka 50 mil väster om Delhi. Den är administrativ huvudort för distriktet Bikaner i delstaten Rajasthan. Befolkningen uppgick till cirka 640 000 invånare vid folkräkningen 2011. Bikaner var huvudstad i ett furstendöme med samma namn, som existerade från slutet av 1400-talet till 1949.

Galleri

Källor

Orter i Rajasthan
Vilhelmina församling

Vilhelmina församling är en församling i Södra Lapplands kontrakt i Luleå stift. Församlingen omfattar hela Vilhelmina kommun i Västerbottens län. Församlingen ingår i Södra Lapplands pastorat.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 26 april 1783 som kapellag ut ur Åsele församling under namnet Volgsjö församling som namnändrades till det nuvarande 16 juni 1804. Församlingen blev annexförsamling 7 maj 1799.

Vilhelmina församling var mellan den 1 maj 1923 och 1989 uppdelad i flera kyrkobokföringsdistrikt: Vilhelmina kbfd (242402 för delen i Vilhelmina landskommun och 246200 för delen i Vilhelmina köping, från 1965 246201) och Dikanäs kbfd (242401, från 1965 246202) och från 1962 Latikbergs kbfd (242403, från 1965 246203) och Saxnäs kbfd (242404, från 1965 246204) utbrutna ur Vilhelmina kbfd. 1978 uppgick Latikbergs kbfd i Vilhelmina kbfd och 1989 upphörde resten av kyrkobokföringsdistrikten.

Pastorat
26 april 1783 till 7 maj 1799: Kapellförsamling i Åsele pastorat.
7 maj 1799 till 16 juni 1804: Annexförsamling i pastoratet Åsele och Volgsjö.
16 juni 1804 till 20 maj 1812: Annexförsamling i pastoratet Åsele och Vilhelmina.
20 maj 1812 till 1 januari 2006: Eget pastorat.
1 januari 2006 till 1 januari 2014: Moderförsamling i pastoratet Vilhelmina och Stensele.
Från 1 januari 2014: Församlingen ingår i Södra Lapplands pastorat.

Kyrkoherdar

Kyrkor
Vilhelmina kyrka
Dikanäs kyrka
Latikbergs kyrka
Saxnäs kyrka
Fatmomakke kyrka
I samband med församlingens 200-årsjubileum byggdes en iskyrka.

Se även 
 Vilhelmina socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Indelningar i Vilhelmina kommun
Församlingar i Luleå stift
Jaisalmer

Jaisalmer är en stad i Rajasthan i nordvästra Indien. Folkmängden uppgick till cirka 65 000 invånare vid folkräkningen 2011. Staden är belägen i Tharöknen 215 km nordväst om Jodhpur, och är den administrativa huvudorten för distriktet Jaisalmer.

Jaisalmer, som var huvudstad för furstendömet med samma namn, grundades 1156 av Rawal Jaisal, en rajputfurste. Huvudstaden hade tidigare legat i Ludharva 18 km bort. I samband med detta byggdes även Jaisalmers fästning i staden som låg mycket strategiskt längs karavanvägarna mellan Indien och Centralasien. Redan under 1100-talet uppnådde Jaisalmer sin höjdpunkt och efter det att staden plundrats av sultan ʿAlāʾ al-Dīn Khaljī under tidigt 1300-tal förlorade staden i betydelse och kom under Mogulrikets kontroll. Under 1600-talet fick staden en andra guldålder. 1818 skiftade makten så att området istället lydde under britterna och i samband med Indiens självständighet blev Jaisalmer en del av Rajasthan.

Jaisalmer är ett karavancentrum samt en handelsplats för ull, salt, hudar och boskap, men i dagens läge är turismen den viktigaste inkomstkällan. Staden kallas ibland den gyllene staden då många av stadens hus är byggda i gul sandsten. 
Fästningen i staden rymmer furstepalatset, ett antal Jaintempel och ett bibliotek som innehåller gamla Sanskrit- och Prakritmanuskript. Fästningen är en av flera bergsfort i Rajasthan som blev deklarerade som världsarv 2013.

Staden omges av Tharöknen. Pärlhirs och durra är de huvudsakliga grödorna och getter, kameler, får och kor betar i det karga landskapet.

Källor

Orter i Rajasthan
Jeff Wall

Jeffrey "Jeff" Wall, född 29 september 1946 i Vancouver i Kanada, är en kanadensisk fotograf. Han tilldelades Hasselbladpriset 2002.

Jeff Walls fotografier är oftast noggrant iscensatta, ungefär som en scen i en film, med kontroll över alla detaljer. Bildernas komposition är viktig, och han lånar ofta från kompositioner i klassiskt måleri, till exempel från Édouard Manet. Många av hans bilder är stora (omkring 2x2 meter) genomlysningsbilder (diabilder) placerade i ljuslådor; Wall säger att han fick idén när han reste med buss från Spanien till London och såg reklambilder i ljuslådor på busshållplatserna.
De teman han tar upp är sociala och politiska, till exempel våld, rasism, fattigdom, köns- och klasskonflikter.

En typisk bild av Jeff Wall är Mimic från 1982. Den är en genomlysningsbild, 198x229 cm. I bilden ser man tre personer, ett ungt par och en ung man. De kommer gående på en trottoar i riktning mot kameran. Gatan ser ut att vara en förort i en nordamerikansk stad. Paret, till höger i bilden, är vita medan den ensamme mannen är asiat. Kvinnan bär röda shorts och en vit topp som visar magen bar. Hennes pojkvän bär en jeans-väst, har helskägg och lite yvigt hår. De ger intryck av att vara arbetarklass. Den asiatiske mannen är bättre klädd, han har skjorta med krage; han ger intryck av att mer vara medelklass.
De två männen växlar blickar. Den asiatiske mannen har sitt huvud riktat framåt, men han sneglar vänster på paret. Den vite mannen ser rakt på asiaten, hans högerhand är knuten, utom långfingret som utsträckt pekar mot ögat.

Referenser 

Kanadensiska fotografer
Män
Vinnare av Hasselbladpriset
Födda 1946
Levande personer
Alumner från University of British Columbia
Junagadh

Junagadh är en stad i den indiska delstaten Gujarat och är centralort i ett distrikt med samma namn. Folkmängden beräknades till cirka 380 000 invånare 2018. Staden är belägen söder om Rajkot på den södra delen av halvön Kathiawar, och huvuddelen av invånarna i distriktet är gujaratitalande.

Historia 
Redan på 200-talet f.Kr. tros, förutom ordinarie befolkning, asketer ha bebott de många grottor som finns i stadens närhet. Staden Junagadh blev huvudstad för den muslimska staten Saurashtra och för rajputriket Chauda redan på 800-talet. Staden erövrades 1472 av Mahmud Bighara, som befäste staden och bytte dess namn till "Mustafabad".
 
Furstendömet Junagadh var under kolonial tid en förhållandevis stor furstestat, med en yta på 8 643 kvadratkilometer. Det gränsade då till furstendömena Porbandar, Navanagar, Gondal, Bhavnagar samt den portugisiska kolonin Diu.

Riksgrundare var Bahadur Khanji I 1735. Furstendömet styrdes sedan av hans efterföljare, den muslimska dynastin Babi. Den siste nawaben, Mohammad Mahabat Khanji III (1911-1948), försökte vid den indiska självständigheten 1947 ansluta sitt rike till Pakistan vilket utlöste folkuppror bland den huvudsakligen hinduiska befolkningen och det hela slutade med indisk invasion och annektering.

Källor

Orter i Gujarat
Dalton

Dalton kan avse:

 Dalton – en måttenhet som används för att ange atomers och elementarpartiklars massa, se atommassenhet
 Daltonplanen – läroplankoncept skapad av Helen Parkhurst
 Dalton School – privatskola i New York City
 Daltons Weekly – brittisk veckotidning, upphörde 2011 
 Bröderna Dalton – amerikanska brottslingar i Vilda västern
 Bröderna Dalton (seriefigurer) – figurer i Lucky Luke
 Dalton (rockgrupp) − svensk rockgrupp aktiva under senare delen av 80-talet
 Dalton Marine Cosmetics – havsbaserade hudvårdsprodukter från Tyskland
 12292 Dalton – asteroid i huvudbältet

Personer

Efternamn
 Abby Dalton (19932–2020), amerikansk skådespelare
 Audrey Dalton (född 1934), irländsk skådespelare
 Emmett Dalton (1871–1937), amerikansk bank- och tågrånare
 Hugh Dalton (1887–1962), brittisk labourpolitiker och nationalekonom
 John Dalton (1766–1844), brittisk naturforskare, skapare av den kemiska atomteorin 
 John M. Dalton (1900–1972), amerikansk politiker, demokrat, guvernör i Missouri
 John N. Dalton (född 1986), amerikansk republikansk politiker
 Karen Dalton (1937–1993), amerikansk folksångare
 Ormonde Dalton (1866–1945), brittisk museiman och konsthistoriker
 Richard Dalton (född 1979), kanadensisk kanotist
 Roque Dalton (19935–1975), salvadoransk författare, poet och journalist
 Sophia Dalton (1785–1859), kanadensisk tidningsutgivare
 Timothy Dalton (född 1946), brittisk skådespelare
 Tristram Dalton (1738–1817), amerikansk politiker
 Walter H. Dalton (född 1949), amerikansk demokratisk politiker

Förnamn
 Dalton Trumbo (1905–1976), amerikansk författare

Geografi

Antarktis 

 Cape Dalton, Antarktis, udde, 
 Mount Dalton, Antarktis,

Grönland
 Kap Dalton, udde

Storbritannien 

 Dalton Town with Newton
 Dalton-in-Furness, ort, England, Cumbria, 
 Dalton, Hambleton – i North Yorkshire, England 
 Dalton, South Yorkshire, England, Rotherham, 
 Dalton, Lancashire – en parish, 
 Dalton, Richmondshire, en ort i North Yorkshire, England, 
 Dalton, Cumbria, England
 Dalton-on-Tees, North Yorkshire, England
 North Dalton
 Dalton, Dumfries and Galloway – en ort i Dumfries and Galloway, Skottland
 Dalton, Hexhamshire – en ort i Hexhamshire Northumberland, England
 Dalton, South Lanarkshire – en ort i South Lanarkshire, Skottland
 Dalton, Stamfordham – en ort i Stamfordham, Northumberland, England
 Dalton, West Yorkshire – en ort i Huddersfield, Kirklees, West Yorkshire, England

USA 

 Dalton, Georgia, countyhuvudort, Whitfield County, 
 Dalton, New Hampshire, ort, Coos County, 
 Dalton, Massachusetts, Berkshire County, 
 Dalton, Minnesota, Otter Tail County, 
 Dalton, New York, Livingston County, 
 Dalton, Ohio, Wayne County, 
 Dalton, Pennsylvania, Lackawanna County, 
 Dalton, Wisconsin, Green Lake County, 
 Dalton, Nebraska, Cheyenne County,
Olympiska sommarspelen 1900

Olympiska sommarspelen 1900 var de andra moderna olympiska spelen och hölls i Paris i Frankrike. Spelen arrangerades tillsammans med en världsutställning, vilket gjorde att spelen "försvann" bland allt annat. Ovanliga grenar fanns med, såsom längd- och höjdhopp med häst, undervattenssimning och pelota.

De varade mer än 3 månader och hade ett omfattande program.

Sverige deltog med en 55 man stark uppvisningstrupp i gymnastik och med 15 man i simning (trampolinhopp). Av de 8 svenska deltagarna i allmän idrott erhöll en 3:e pris i maratonlöpning. USA dominerade liksom i OS i Aten 1896 den allmänna idrotten och vann 15 av 20 huvudtävlingar.

Att notera 
 Amerikanen Ray Ewry vann tre grenar i friidrott, på samma dag. Alla tre segrarna kom i hopp utan ansats, längd, höjd och tresteg.
 USA:s friidrottare Alvin Kraenzlein tog fyra segrar, 60 m, 110 m häck, 200 m häck och längdhopp.
 Charlotte Cooper, Storbritannien, blev första kvinnliga olympiska segraren någonsin (första spelen kvinnor fick deltaga) genom att vinna tennisens damsingel.
 Ernst Fast blev förste svensk någonsin att hamna på medaljplats, genom sin tredjeplats i maraton. Någon medalj fick han dock aldrig, han hade lämnat tävlingsområdet när det skulle delas ut medaljer. Några riktiga medaljer delades heller inte ut. Vinnarna fick istället porslinsvaser.
 Värjfäktaren Ramón Fonst blir Kubas första OS-segrare.
 Yngste olympiasegraren någonsin är troligen den franske grabb (han var troligen bara 9-10 år, men har aldrig identifierats) som fick hoppa in som styrman i Nederländernas segrande roddtvåa med styrman.

Sporter

Arenor 
 Bois de Boulogne - Dragkamp, hästpolo och krocket
 Bois de Vincennes - Bågskytte
 Boulogne-Billancourt - Skytte
 Compiègne - Golf
 Croix-Catelan Stadion - Friidrott
 Jardin des Tuileries - Fäktning
 Le Havre - Segling
 Meulan-en-Yvelines - Segling
 Neuilly-sur-Seine - Pelota
 Paris sjunde arrondissement - Ridsport
 Puteaux - Tennis
 Satory - Skytte
 Seine - Rodd, simning och vattenpolo
 Vélodrome de Vincennes - Cricket, cykling, fotboll, gymnastik och rugby union

Medaljfördelning 

|}

Deltagande nationer 
Enligt IOK deltog följande 24 länder.

Omdiskuterade 
Vissa källor anger att även följande fem länder deltog. Tre av dessa, Haiti, Persien och Peru, hade deltagare i fäktningsturnering som IOK inte erkänner och två av länderna, Brasilien och Luxemburg, har det långt senare visat sig att deltagarna hade en annan nationalitet än vad som var känt tidigare.

Källor

Externa länkar 
Olympiska rörelsen
Officiell rapport (franska)
GB Athletics webbplats - Olympiska medaljörer - Övriga sporter - Demonstrationssporter & inofficiella sporter

 
1900 i Paris
OS-SM i segling

OS-SM i segling är ett gemensamt svenskt mästerskap för OS-klasser inom seglingen. Det första OS-SM hölls 2003.

Värdar
2003 - Stenungsund (Boxvike SS, Getskärs SS, Hellevikstrands KSS, Ljungskile SS, Tjörns SS, Stenungsunds SS)
2004 - Malmö (Borstahusens SS, Lommabuktens SS, Malmö SS)
2005 - Nynäshamn (Nynäshamns SS, Dalarö BK, Lidingö SS)

Kappseglingar
Svenska mästerskap