A

A  är den första bokstaven i det moderna latinska alfabetet.

Betydelser

Versalt A 
 förkortning för ampere, enheten för strömstyrka i Internationella måttenhetssystemet.
 symbol för talet 10 i det hexadecimala talsystemet.
 beteckning för artilleriregemente.
 beteckning för attackflygplan.
 nationalitetsbeteckning för motorfordon från Österrike.
 stora A stod för ”Berömlig” (högsta betyg) i en äldre betygsskala i Sverige. Även högsta betyget i nuvarande system.
 i kemi en beteckning för masstal.
 inom bibliotekens klassifikationssystem SAB beteckning för 'bok- och biblioteksväsen', se A (SAB).
 den sjätte tonen i C-durskalan, se a (ton).
 beteckning för area inom matematiken.
 beteckning för en typ av pappersformat, A-format.
 beteckning för det kemiska ämnet adenin.
 beteckning för Arbeiderpartiet, de norska socialdemokraterna.
 fram till 1968 beteckning för Stockholms överståthållarskap.
 förkortning för Arbetsmarknadsdepartementet
 internationell beteckning för trängfartyg.
 en nivå av farmarligor i nordamerikansk baseboll, se Minor League Baseball#A.
 trafikplatssignatur för Alingsås och Anten.
 Betecknar 1-klassvagn i det svenska litterasystemet för järnvägsfordon.
 influensavirus typ A
 ett musikalbum, se A (musikalbum)
 Söndagsbokstav för normalår som börjar en söndag
 en megayacht, se A (megayacht).
 en segelyacht, se A (segelyacht).
 en megayacht, se A+.

Gement a 
 förkortning för acceleration.
 beteckning för SI-prefixet atto (10–18)
 förkortning för areaenheten ar, se ar (ytmått).
 förkortning för den brittiska och amerikanska areaenheten acre, se acre (måttenhet).
 förkortning för anno, latin för år. T.ex. ad betyder anno domino = efter Kristus
 litet a, med utmärkt beröm godkänd, näst högsta betygsgraden i Sverige innan sifferbetyg infördes, se Skolbetyg i Sverige.
 förkortning för artär (arteria) i anatomiska angivelser.

En- och tvåvånings-a 

Det gemena a:et finns utformat i två versioner (allografer): det så kallade envånings-a:et med en "våning" (ɑ) och det så kallade tvåvånings-a:et med två "våningar" (a). Envånings-a är främst vanliga i flertalet teckensnitts kursiva varianter, i skripter och i kalligrafistilar (exempelvis Monotype Corsiva), samt i handstil, medan tvåvånings-a:na främst är vanliga i den raka varianten av flera teckensnitt. Vissa teckensnitt, så som Century Gothic, har envånings-a både i den raka och i den kursiva varianten, medan exempelvis teckensnitten Verdana och Arial i stället använder tvåvånings-a i båda varianterna.

Historia 

Till det latinska alfabetet kom bokstaven A från den grekiska bokstaven "alfa", som i sin tur härstammade från den feniciska bokstaven alef, vilken i sin protosinaitiska förlaga varit en bild av ett oxhuvud. Oxe hette i de språken alef. Symbolen härstammar från en egyptisk hieroglyf med liknande utseende, dock annan betydelse och uttal. A används i olika skrifter som kyrilliska alfabetet (А), arabiska alfabetet  Alif (ﺍ), hebreiska alfabetet alef (א).

Datateknik 
I datorer lagras A samt förkomponerade bokstäver med A som bas och vissa andra varianter av A med följande kodpunkter:

I ASCII-baserade kodningar lagras A med värdet 0x41 (hexadecimalt), a med värdet 0x61 (hexadecimalt) och (utom för vissa nationella varianter av ISO/IEC 646) @ med värdet 0x60 (hexadecimalt).
I EBCDIC-baserade kodningar lagras A med värdet 0xC1 (hexadecimalt), a med värdet 0x81 (hexadecimalt) och @ med värdet 0x7C (hexadecimalt).
Övriga varianter av A lagras med olika värden beroende på vilken kodning som används, om de alls kan representeras.

Referenser

Externa länkar 

Latinska alfabetet