kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tatabánya

Tatabánya (, tyska och äldre svenska: Totiserkolonie, slovakiska: Banská Stará) är en stad i provinsen Komárom-Esztergom i nordvästra Ungern. Staden är huvudort i provinsen Komárom-Esztergom. Tatabánya hade 65 845 invånare (2019).

Historia 
Arkeologiska fynd visar att mänsklig aktivitet har förekommit här sedan stenåldern. De tre historiska bosättningarna i Tatabánya är Alsógalla, Felsőgalla och Bánhida. Bánhida är den äldsta av bosättningarna och omnämndes första gången år 1288.

Under 1500-talet ockuperades området av det Osmanska riket. Under denna tid konverterade invånarna till protestantism. Efter ockupationen beslutade de feodala ledarna i området att flytta in romersk-katolska tyskar och slovaker.

År 1787 hade Alsógalla totalt 580 invånare och Felsőgalla 842. Kolfyndigheter upptäcktes i området och det var i samband med detta som kolgruvorna anlades. När invånarantalet började öka etablerades en ny kolgruva, och området utvidgades till byn Tatabánya.

Under industrialiseringsvågen som drog över landet efter andra världskriget utvecklades flera ungerska städer till industristäder. De fyra ortena förenades den 1 oktober 1947 under namnet Tatabánya och fick samtidigt stadsrättigheter. Tatabánya blev huvudort i provinsen Komárom-Esztergom 1950 (då kallad enbart Komárom) och under 1970-talet hade staden omkring 80 000 invånare.

Industrisamhället var oförändrat fram tills den socialistiska regeringen föll i samband med att järnridån kollapsade 1989. Efter minskad betydelse för tyngre industri- och kolstäder förändrades den ekonomiska strukturen i staden anmärkningsvärt.

Geografi 
Staden ligger i dalen mellan Gerecse- och Vértesbergen, omkring 55 kilometer från huvudstaden Budapest. Stadens närhet till huvudstaden har gjort den till en viktig knutpunkt för järnvägar och bilvägarna i Ungern. Motorvägen M1 (E60 och E75) från Wien till Budapest, passerar stadens ytterkant och järnvägslinjen mellan samma städer går också förbi staden.

Vänorter 
  Aalen, Tyskland
  Będzin, Polen
  Christchurch, Storbritannien
  Fairfield, Connecticut, USA
  Izjevsk, Ryssland
  Odorheiu Secuiesc, Rumänien

Referenser

Noter

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Orter i Komárom-Esztergom
Zalaegerszeg

Zalaegerszeg ( , kroatiska: Jegersek, slovenska: Jageršek, tyska: Egersee) är en stad i provinsen Zala i västra Ungern, vid floden Zala. Staden är huvudort i provinsen Zala. Zalaegerszeg har 55 470 invånare (2021), på en yta av 102,46 km².

Sport 
I Zalaegerszeg avgjordes världsmästerskapen i orientering 1983.

Fotboll 
 Zalaegerszegi TE – fotbollsklubb.
 ZTE Arena som har en publikkapacitet på 11 200 åskådare.

Referenser

Externa länkar  

 Officiell webbplats

Orter i Zala
Veszprém

Veszprém (tyska: Wesprim/Weißbrunn, slovakiska: Vesprém, slovenska: Belomost) är en stad i provinsen Veszprém i västra Ungern. Staden är huvudort i provinsen Veszprém. Veszprém har 58 153 invånare (2021), på en yta av 126,92 km². Det är en av landets äldsta städer, belägen cirka 15 kilometer norr om Balatonsjön.

Historia 
Enligt legenden grundades Veszprém på sju kullar, som Rom. De sju kullarna är Várhegy (slottskullen), Benedek-hegy (Sankt Benediktkullen), Jeruzsálem-hegy (Jerusalemkullen), Temetőhegy (begravningskullen), Gulyadomb (herdekullen), Kálvária-domb (kavallerikullen) och Cserhát.

Anonymus, notarius publicus till kung Béla III skrev att slottet redan stod här när ungrarna först ockuperade området. Slottet var troligtvis en frankisk 800-talsborg. Slotten i Veszprém, Esztergom och Székesfehérvár, var de tidigaste ungerska stenslotten, som byggdes redan under Gézas regeringstid, en tid då ekslott var mycket vanligare.

Stadens namn kommer från det slaviska ordet Bezprym, som från början var ett personnamn. Staden namngavs antingen efter en hövding, eller sonen till prinsessan Judith (äldsta syster till Stefan I) som bosatte sig här efter att hennes man Boleslav I fördrev henne och hennes son.

Veszprém spelade en viktig religiös roll under slagen för att få kristendomen som officiell religion i Ungern - Stefanus besegrade sin motståndare Koppánys arméer nära Veszprém. Staden blev det första episkopala sätet i Ungern år 1009 och ett ärkebiskopssäte år 1993. Komitatet Veszprém var en av de tidigaste historiska provinserna i Ungern.

Veszprém var drottning Giselas, fru till Sankt Stefan, favoritstad. Under många århundraden kröntes drottningarna av Ungern av biskopen av Veszprém. Staden kallas ofta än idag för "drottningarnas stad".

Under den mongoliska invasionen av Ungern skyddades Veszprém av sitt slott, som senare demolerades av Habsburgerna år 1706.

Veszprém var en av de första städerna i Ungern som fick ett universitet, och här studerades lag och konst. Universitetet förstördes vid en brand år 1276, och staden blev åter igen en universitetsstad under 1900-talet.

Geografi 
Veszprém ligger på båda sidorna av floden Séd, omkring 110 kilometer från Budapest (via motorvägen M7 och Riksväg 8). Den kan också nås från Győr via väg 82 och från Székesfehérvár via väg 8.

Sport 
Den europeiska storklubben i handboll Veszprém KC kommer från staden.

Referenser

Noter

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Orter i Veszprém (provins)
Frankenburg

Frankenburg är en villa (Tollare 1:10; tomtyta: 7 176 m² före styckning, 3 481 m² efter styckning) i Tollare i Boo, Nacka kommun, byggd sommaren 1878. Villan (två plan, 207 m² inklusive biytor), som ursprungligen uppläts som sommarställe, har sitt namn från kammarherre August von Francken av adelsätten von Francken, som då ägde Tollare gård. Sedan 1970 ägdes och beboddes Villa Frankenburg av Ralph Lundsten, som i mitten av 1970-talet gav huset dess rosa färg. Under hösten 2014 flyttade Lundsten till den intilliggande fastigheten Tollare 1:381. Frankenburg inrymde Andromeda studio, som nedmonterades i maj 2014.

Se även 

 von Francken

Referenser

Externa länkar
 Frankenburg
 Frankenburg, historik
 Fastighetskarta över Nacka kommun

Byggnader och anläggningar i Nacka kommun
Villor i Sverige
Békés

Békés är en stad i sydöstra Ungern vid sammanflödet av Svarta och Vita Körös. Staden ligger i provinsen Békés och hade år 2015 totalt 19 433 invånare.

Historia
Området runt den nuvarande staden har varit bebott sedan urminnes tider, på grund av dess goda jord och dess närhet till vattendrag.
Efter att området blivit erövrat av ungrarna, hamnade Békés och dess omgivningar under Csoltklanen. Många dokument från 1200-talet visar att Békés var provinsens administrativa centrum.

1566 ockuperades slottet Gyula av den ottomanska armén och Békés hamnade också under det ottomanska styret. Ottomanerna byggde ett befäst slott i staden, men det förstördes 1595 när ottomanerna försvarade Gyula mot ungrarna som försökte få det tillbaka. Området blev öde. Exakt 100 år senare, år 1695, befriades Békés från det ottomanska väldet.

Under frihetskampen ledd av prins Frans II Rákóczy under början 1700-talet övergavs området Békés igen och för sista gången. 1720 beviljades John George Harruckern provinsen Békés genom ett kungligt avtal. Han gav privilegier till områdets livegna och befolkningen växte gradvis.

I slutet av 1700-talet hade staden redan sina nuvarande fem distrikt med protestantiska, katolska och grekisk-ortodoxa kyrkor samt den judiska synagogan. De romersk-katolska och grekisk-ortodoxa kyrkorna och den judiska synagogan ligger alla nära varandra. De årliga översvämningarna i floden Körös var ett betydande problem fram till 1850-talet då floden blev reglerad.

År 1872 blev Békés åter klassad som by och inte förrän hundra år senare fick den tillbaka sin stadsstatus.

Vid 1900-talets början utvecklades Békés snabbt och flera nya byggnader byggdes. Under de båda världskrigen utkämpades inga större strider i området. Békés befriades från nazisterna den 6 oktober 1944. Efter kriget påskyndades industrialiseringen. Den 15 april 1973 blev Békés beviljad stadsstatus.

Idag finns flera etniska grupper i Békés, bland annat ungrare, romer och på grund av dess nära närhet till den rumänska gränsen, utgör rumäner cirka 5 % av befolkningen.

Vänorter 
  Gheorgheni, Rumänien (1993)

Referenser
 Artikeln är till viss del översatt från engelska wikipedias artikel Békés

Externa länkar
 Officiell webbplats 

Orter i Békés (provins)
Salgótarján

Salgótarján (slovakiska: Šalgov-Tarjany/Šalgotarján, tyska: Schalgotarjan/Schalgau) är en stad i provinsen Nógrád i Ungern. Staden är huvudort i provinsen Nógrád. Salgótarján har 32 304 invånare (2021), på en yta av 93,00 km².

Historia 
Staden fanns redan under medeltiden, men informationen om denna tid är liten förmodligen för att det var en mindre bosättning. Ordet salgó betyder skinande på gammal ungerska, medan Tarján var namnet på en av de ungrargrenarna som levde i området.

Borgen i Salgó byggdes under 1200-talet på ett berg med vulkaniskt ursprung. Under 1200-talet hade staden redan en kyrka.

Efter belägringen av det närliggande slottet Fülek (dagens Fil'akovo, Slovakien) 1682 blev staden övergiven. Nya invånare kom endast tio år efter till Salgótarján, men orten fortsatte vara en liten by.

Arbetena kom under mitten av 1800-talet då en kolgruva öppnades i närheten. Arbetsmöjligheterna kom med gruvan och utvecklingen av industrier tog fart. Staden växte fort och fick stadsrättigheter år 1922.

År 1950 blev Salgótarján huvudort i provinsen Nógrád istället för den tidigare staden Balassagyarmat. Under de kommande tjugo åren anslöt sig flera byar och orter till den växande staden.

Kolgruvan stängdes för många år sedan, vilket har lämnat staden med en hög arbetslöshet.

År 1994 blev Salgótarján en stad med provinsrättigheter, som följd av en ny lag som gjorde att alla provinshuvudstäder blev städer med provinsrättigheter (tidigare fick endast städer med över 50 000 invånare dessa, och Salgótarján var en av de två som hade mindre än 50 000; den andra var Szekszárd).

Geografi 
Salgótarján ligger vid foten av berget Karancs vid Cserhátkullarna, 120 kilometer nordost om Budapest och 70 kilometer väster om Miskolc. Staden är omgiven av skog och kullar med slottsruiner.

Vänorter 
Staden har följande vänorter:

  Banská Bystrica, Slovakien
  Gliwice, Polen
  Lučenec, Slovakien
  Vanda, Finland
  Vigarano Mainarda, Italien
  Uricani, Rumänien

Referenser

Noter

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Orter i Nógrád
Szolnok

Szolnok (tyska: Sollnock) är en stad i provinsen Jász-Nagykun-Szolnok i centrala Ungern. Staden är huvudort i provinsen Jász-Nagykun-Szolnok. Szolnok hade 71 285 invånare (2019).

Historia 
Området har varit bebott sedan antiken. Före erövringen av Ungern var den bebodd av skyter, kelter och avarer. Ungrarna flyttade in i området under 900-talet.

Staden nämndes första gången 1075. Vid denna tiden var den huvudstaden i komitatet Szolnok. Den namngavs efter marskalken vid slottet. Under mongolernas invasion blev staden ödelagd, kung Béla IV flyttade nya invånare hit, men den fortsatte att vara en liten by i en lång tid.

Åren 1550–1551, då Osmanska riket hotade med att invadera landet blev slottet befäst och en stadsmur byggdes. Osmanerna belägrade slottet som överlämnades till dem den 4 september 1552.

Osmanerna byggde moskéer, ett allmänt bad och ett minaret i staden. De flesta byggnader har blivit förstörda sedan dess. Det enda turkiska codexet gjort i Ungern blev kopierat i Szolnok.

Staden befriades från det Osmanska riket år 1685, men den blev totalförstördes under revolutionen ledd av Frans II Rákóczy under det tidiga 1700-talet. Yttre Szolnok blev temporärt inräknat i Heves.

Szolnok började blomstra igen under 1700-talet. Kontrollen av floden Tisza och båttrafiken ökade stadens betydelse. Sedan 1847 har staden varit sammankopplad med Pest med järnväg.

Invånarna i Szolnok deltog i revolutionen mot Habsburgsstyret 1848–1849. Under slaget vid Szolnok besegrades österrikarna av Damjanichs arméer.

Efter ausgleich ökade stadens invånarantal och betydelse. År 1876 blev staden återigen huvudstad i sin provins. År 1879 hade staden redan 16 000 invånare.

Staden skadades under första- och andra världskriget. Många av invånarna flydde, sovjetiska armén hittade bara ett fåtal i staden.

Under socialisttiden började åter staden blomstra. Fabriker byggdes, och turismens betydelse växte då tempererade bad öppnades.

Szolok fick stadsrättigheter med provinsrättigheter den 13 november 1990.

Vänorter 
Szolnok har följande vänorter:
  Baia Mare, Rumänien, sedan 1990
  Bielsko-Biała, Polen, sedan 1995
  Eastwood, Storbritannien, sedan 2006
  Forlì, Italien, sedan 1998
  Jinzhong, Kina
  Rakvere, Estland
  Reutlingen, Tyskland, sedan 1990
  Riihimäki, Finland, sedan 1969
  Sanmenxia, Kina
  Shoham, Israel, sedan 2001
  Yuza, Japan, sedan 2004

Referenser

Noter

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Orter i Jász-Nagykun-Szolnok
Ózd

Ózd är en stad i provinsen Borsod-Abaúj-Zemplén i nordöstra Ungern. Staden har 31 234 invånare (2021), på en yta av 92,23 km².

Referenser

Externa länkar 

Orter i Borsod-Abaúj-Zemplén
Orosháza

Orosháza är en stad i sydöstra Ungern. Staden ligger i provinsen Békés och hade år 2020 totalt  invånare.

Källor

Orter i Békés (provins)
Mezőkövesd

Mezőkövesd är en stad i Borsod-Abaúj-Zemplén i norra Ungern. Den ligger 50 kilometer från Miskolc och 15 kilometer från Eger. Mezőkövesd hade vid folkräkningen 2001 totalt 17 995 invånare.

Historia
Området hade varit bebott sedan folkvandringstiden. Den första ungerska bosättningen tros ha bildats snart efter Ungerns erövring, men 1275 i ett kyrkdokument omnämns platsen som övergiven. Man tror därför att byn förstördes under den mongoliska invasionen av Ungern.

Under 1200-talet var Mezőkövesd den sydligast belägna staden som tillhörde Diósgyőrbebyggelsen. 1464 fick staden stadsrättigheter av kung Mattias. Namnet Matyófolket, som bodde i staden och området, tros ha kommit från denna kung.

1544 belägrades staden av turkarna. 1552 – året då slottet i Eger belägrades av turkarna – totalförstördes Mezőkövesd. Trots återuppbyggnaden, efter ett slag i den närbelägna byn Mezőkeresztes, förstördes den igen 1596 och lämnades orörd för nästan hundra år.

Fram till 1784 tillhörde Mezőkövesd kungens mark. Samma år frigjorde sig staden från dessa feodala plikter och de följande åren blev mycket framgångsrika för staden. 1860 byggdes järnvägen ut till staden.

1938 återfanns varma källor i Lajos Zsóry. Ett badhus byggdes och detta är idag en av de huvudsakliga turistattraktionerna i staden. 1941 hade staden 21 000 invånare, och är det högsta antalet någonsin i stadens historia.

Turistattraktioner
 Matyómuseet
 Jordbruksmuseet
 Zsórybadet
 Matyóhemmen, gator med atmosfär från 1800-talet

Vänorter
 Bad Salzungen, Tyskland
 Żory, Polen (1995)
 Rüdesheim am Rhein, Tyskland
 Vinogradiv, Ukraina
 Suplacu de Barcău, Rumänien
 Târgu Secuiesc, Rumänien

Externa länkar
 Officiell webbplats

Orter i Borsod-Abaúj-Zemplén
Mosonmagyaróvár

Mosonmagyaróvár (tyska: Wieselburg-Ungarisch Altenburg, kroatiska: Stari Grad, slovakiska: Starý hrad) är en stad i provinsen Győr-Moson-Sopron i nordvästra Ungern. Staden har 34 439 invånare (2021), på en yta av 83,78 km².

Mosonmagyaróvár har en fakultet inom Västra Ungerns universitet.

Kända personer från Mosonmagyaróvár 
 Carl Flesch, violinist

Referenser

Externa länkar 

Orter i Győr-Moson-Sopron
Makó

Makó är en stad i södra Ungern. Staden ligger i provinsen Csongrád och hade år 2018 totalt 22 514 invånare.

Vid Makó går motorvägen M43 som går till Rumänien.

Kända personer från Makó 
 Ferenc Erdei, politiker och sociolog
 Joseph Pulitzer, publicist

Källor

Orter i Csongrád-Csanád
Gyöngyös

Gyöngyös (tyska: Gengeß, slovakiska: Dindeš) är en stad i provinsen Heves i centrala Ungern. Staden hade 29 176 invånare (2019).

Vänorter 
Gyöngyös har fem vänorter:
  Ringsted, Danmark (1973)
  Pieksämäki, Finland (2000)
  Sanok, Polen (2003)
  Târgu Secuiesc/Kézdivásárhely, Rumänien (1995)
  Zeltweg, Österrike (1993)

Referenser

Externa länkar 

Orter i Heves (provins)
Hajdúböszörmény

Hajdúböszörmény är en stad i provinsen Hajdú-Bihar i nordöstra Ungern. Staden har 29 962 invånare (2021), på en yta av 370,74 km².

Stadens gator är cirkulärt byggda, som Paris, detta ursprungligen för att fungera som försvar mot invasioner eller attacker från fienden. Som många mindre städer i Ungern bidrar även befolkningen inom staden till både familjens inkomst och nödvändigheter i form av jordbruksprodukter och djurhållning. På grund av detta inslag i den lokala ekonomin är höga staket och starka lukter väldigt vanliga även i stadens centrala delar.

Under 1990-talet genomlevde Hajdúböszörmény en ekonomisk kris som orsakade bred arbetslöshet. En orsak till de höga arbetslöshetsnivåerna anser många vara Järnridåns fall år 1989, och den tillvänjningsperiod ekonomin skulle behöva för att ta sig igenom en sådan ekonomisk förändring. En av de senare orsakerna till ökande arbetslöshet var nedskärningarna i det lokala kraftverket.

Referenser

Externa länkar 

Orter i Hajdú-Bihar
Ajka

Ajka (, ) är en stad i provinsen Veszprém i västra Ungern. Staden har  invånare (), på en yta av  km². Den ligger cirka 26,5 kilometer väster om Veszprém.

Under 1800-talet började industrin intressera sig för staden då man hittade brunkol i området. På 1930-talet hittades även bauxit runt staden och världens första fabrik som tillverkade krypton byggdes. I oktober 2010 inträffade en allvarlig olycka då giftigt slam rann ut från en aluminiumfabrik och orsakade att nio människor miste livet.

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Orter i Veszprém (provins)
Balatonfüred

Balatonfüred (, ) är en stad i provinsen Veszprém i västra Ungern. Staden hade 12 790 invånare (2022), på en yta av 46,45 km². Balatonfüred är ett populärt resmål för resenärer till sjön Balaton.

Referenser

Externa länkar 

Orter i Veszprém (provins)
Fertőd

Fertőd är en stad i nordvästra Ungern. Staden ligger i provinsen Győr-Moson-Sopron och hade år 2019 totalt  invånare. I staden ligger Eszterházypalatset, byggt på 1760-talet, Ungerns största rokokobyggnad som kallas Ungerns Versailles.

Bildgalleri

Källor

Orter i Győr-Moson-Sopron
Kazincbarcika

Kazincbarcika är en stad i nordöstra Ungern. Staden ligger i provinsen Borsod-Abaúj-Zemplén och hade år 2019 totalt  invånare.

Källor

Orter i Borsod-Abaúj-Zemplén
Baja

Baja (, ) är en stad i provinsen Bács-Kiskun i södra Ungern. Staden har  invånare (), på en yta av  km².

Geografi 
Baja ligger cirka 147 kilometer söder om Budapest och 99 kilometer sydväst om Kecskemét, vid korsningen mellan vägarna 55 och 51, vid floden Donau. Staden är mötesplatsen för två stora regioner: det stora ungerska slättlandet (Alföld) och Transdanubien. Gränsen utgörs av floden Donau. Väster om staden ligger den unika skogen Gemenc. Gemenc är en del av Donau-Dravas nationalpark, vilken kan upptäckas genom en färd med en smalspårig järnväg från Baja.

Baja ligger på Donaus västra flodbank, på det stora ungerska slättlandet. Staden är däremot mer lik städerna i Transdanubien. Öster om staden odlar man grödor såsom majs, vete och korn.

Klimat 
Baja ligger i den region där det kontinentala klimatet och medelhavsklimatet möter varandra. Somrarna är heta (med temperaturer ibland upp mot 35–36 °C) och torra; medan vintrarna är kalla och snöiga. Det regnar ofta under våren.

Kultur, utbildning och folkliv 
Staden har några museum och konstgallerier, de flesta av dem med permanenta utställningar. Bland dessa finns István Türrs museum (utställningsobjekt rörande tidigare lokalliv), István Nagygalleriet (en samling av Nagys målningar) och Bunjevcihuset (rörande bunjevcifolkets traditioner). Den årliga Fiskarens soppkokningsfestival är ett känt evenemang, vilket omfattar både den stora soppkokningstävlingen och andra kulturella händelser.

Det finns 15 kyrkor i staden som representerar varje etnicitets religion. 47,9 procent av befolkningen bekände sig vid folkräkningen 2011 till den romersk-katolska kyrkan.

Det finns tre nämnvärda utbildningsinstitut i staden: III. Béla Gimnázium, Eötvös József College och tyska centret (MNÁMK). Andra mindre specialinriktade skolor finns.

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Orter i Bács-Kiskun
Érd

Érd (tyska: Hanselbeck, kroatiska: Andzabeg) är en stad i provinsen Pest i norra Ungern. Staden hade 68 211 invånare (2019).

Staden är tidigast känd år 1243. Namnet kommer antingen av erdő, "skog", eller från ér, "vattendrag". Den erövrades av osmanerna år 1543, efter att slottet vid Székesfehérvár fallit. Osmanerna uppförde ett fort och en moské i staden, som då kallades Hamzsabég. År 1684 besegrade Karl V av Lothringens armé den osmanska armén nära Érd. Staden fick stadsrättigheter (oppidum) år 1776, och kom i början av 1800-talet i familjen Károlyis ägo. Staden växte sedermera, men förblev en lantbruksort fram till 1972, då en modernisering inleddes.

Referenser

Externa länkar 

Orter i Pest (provins)
Komárom

Komárom (tyska: Komorn) är en stad i norra Ungern. Staden ligger i provinsen Komárom-Esztergom och hade år 2020 totalt  invånare.

Källor

Orter i Komárom-Esztergom
Gränsorter i Europa
Tongariro

Tongariro är ett vulkaniskt bergsområde på Nordön i Nya Zeeland. Det ligger 20 kilometer sydväst om sjön Taupo, och är den södra av de tre aktiva vulkanerna som dominerar centrala Nordöns landskap. 

Vulkanmassivet, kallat Tongariro, är 1978 meter högt (Ngauruhoe). Det hade sitt första utbrott för omkring 260 000 år sedan, och har haft ett utbrott så sent som 1974/75. Vulkanen består av minst tolv toppar, Ngauruhoe, som ofta betraktas som en separat vulkan är geoglogiskt sett ett av Tongariros utlopp. Red Crater erupterade aska 1926 och har aktiva fumaroler. 

Tongariro ligger i Tongariro nationalpark, Nya Zeelands första nationalpark och en av de första i världen. Den skänktes till nationen 1887 av Te Heuheu Tukino IV (Horonuku), den högste ledaren för maoriklanen Ngati Tuwharetoa iwi. Parken omfattar även bergen Ngauruhoe och Ruapehu, som båda ligger sydväst om Tongariro. Nationalparken är dubbelt världsarv.

Den populära vandringsleden kallad Tongariro Crossing går mellan Tongariro och Ngauruhoe.

Externa länkar
 Tongarirofoton
  Tongariro nationalpark (officiell webbplats)
 New Zealand Topo Online
 Tongariro Crossing Trek

Vulkaner i Nya Zeeland
Berg på Nya Zeeland
Stratovulkaner
Upplandsmystikerna

Upplandsmystikerna startades 2005 som en reaktion mot den digitala/konceptuella och idébaserade moderna konsten. 

Syftet med konstnärsgruppen är bland annat att verka för den så kallade analoga konsten, där det hantverksmässiga, traditionella skapandet behålls genom omsorg för främst måleriet.

Externa länkar
http://www.markus-andersson.ws 
http://www.bonnevie.nu

Konstnärsgrupper i Sverige