kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Oyri

Oyri (IPA: , danska: Øre) är ett samhälle på Färöarna, belägen på Eysturoys västkust längs Sundini och tillhör Sunda kommun.

Historik 
Oyri nämns första gången i Hundbrevet från slutet av 1300-talet, men kan vara äldre. Tre lagmän har sitt ursprung i Oyri: Hans Jákupsson Debes, Jógvan Poulsen och Edmund Joensen. Den sistnämnda titulerades oftast som statsminister. Vid forskning har man funnit att upphovsmannen till den "färöiska sjukan" bodde i Oyri runt 1630.

Näringsliv 
Oyri har en betydande förädling för havsmat, bland annat för musslor och räkor. Företaget Garnavirkið tillverkar redskap för fiskeindustrin (båtar) och har tillverkat utrustning till stora delar av den färöiska fiskeflottan under flera decennier. Ursprungligen var Oyri en typisk jordbruksort som huvudsakligen livnärde sig på fårskötsel.

Befolkningsutveckling
Vid folkräkningen den 1 september 2015 hade Oyri 144 invånare.

Källor

Referenser

Externa länkar
Nationalencyklopedin
Dansk hemsida med fotografier över Oyri.

Orter på Färöarna
Oyrarbakki

Oyrarbakki (IPA: , danska: Ørebakke) är centralort i Sunda kommun på Färöarna, belägen på västra sidan av ön Eysturoy. Från Oyrarbakki finns en bro till huvudön Streymoy. Vid folkräkningen 2015 hade Oyrarbakki 153 invånare.

120 elever från 7 närliggande kommuner i området hör till Oyrarbakkas skoldistrikt och grundskolan Felagsskulin á Oyrarbakka är den enda skolan i området.

Befolkningsutveckling

Referenser

Orter på Färöarna
Norðskáli

Norðskáli (IPA: , danska: Nordskåle) är ett samhälle på Färöarna, belägen på Eysturoys västkust på platsen där avståndet till Streymoy är som kortast. En bro förbinder de två öarna vid Norðskáli över sundet Sundini. Administrativt tillhör Norðskáli Sunda kommun och hade vid folkräkningen 2015 312 invånare Norðskáli nämns första gången 1584,  och trots sin ålder består dagens samhälle främst av nyare hus. Bron mellan de två öarna färdigställdes 1976 och detta har medfört tillväxt i både Norðskáli och grannbyn Oyrarbakki.

Befolkningsutveckling

Personligheter
 Adelborg Linklett, skådespelerska.

Referenser

Orter på Färöarna
Gjógv

Gjógv (IPA: , (danska: Gjov) är en landsbygd i norra Färöarna på den yttersta nordostkusten av ön Eysturoy, 67 kilometer från huvudstaden Tórshavn. Tidigare tillhörde Gjógv Gjáar kommuna men sedan en kommunreform år 2005 tillhör Gjógv Sunda kommun. Vid folkräkningen 2015 hade Gjógv 31 invånare.

Orten är omkring 400 år gammal, och dess namn kommer från "klippspalten" eftersom orten ligger vid en naturlig hamn. Fiskebåtarna seglar rakt in i hamnen där de sedan dras upp via en ramp. Det äldsta huset i Gjógv är byggt längs med ån Dalsá.

Skolan i Gjógv kommer från 1884. Den är byggd i kampsten och hade tidigare 50 elver, idag är det endast tre. Kyrkan i Gjógv kommer från 1929. Kyrkan är den första på platsen och då den ingvigdes den 26 maj hölls gudstjänsten på färöiska – för första gången i den färöiska kyrkohistorian. Vid sidan av kyrkan finns ett minnesmärke för de som inte återvände tillbaka från havet. Antalet invånare är begränsat, endast 53 människor bor i orten, men den är ett populärt turistmål, både för belägenheten och ortens charm.

Den 22 juni 2005 besökte Kronprins Frederik och Kronprinsessan Mary Gjógv. Två äldre invånare, Rita och Kristian, hade idén att placera en bänk med en praktfull utsikt ut över havet. Mary inveg den och sedan dess har den haft namnet Marys bænk.

Gjógv är mest känd för sin naturhamn och för den omliggande naturen. Det finns vandringsleder både norr och väst om byn upp på bergen. De högsta bergen är Slættaratindur (882 meter) och Gráfelli (857 meter) och ligger mellan Gjógv och orten Eiði. Nordväst om Gjógv finns dalen Ambadalur. Ut vid kusten vid denna plats finns den största fristående klippblocket med sina 188 meter på Färöarna. Klippan kallas Búgvin och är hem för flera tusentals havsfåglar. Öster om Gjógv finns bergen Tyril och Middagsfjall (601 meter). Från båda bergen får man en fin utsikt mot fjorden Funningsfjørður.

Den färöiska grammatiken böjer alla ortnamn. Gjógv heter i dativ við/frá Gjógv (vid/från Gjógv), i genitiv til Gjáar (till Gjógv) och invånarna kallas gjáarfólk (folk från Gjógv).

Befolkningsutveckling

Personligheter 
 Kristin Hervør Lützen, skådespelare föddes i Gjógv

Referenser

Externa länkar 

 Staðanøvn við Gjógv
 Bilder på Gjógv
 Bilder på Gjógv
 Gjáargarður – Gjógvs vandrarhem

Orter på Eysturoya sýsla
Hvalvík

Hvalvík (IPA: , danska: Kvalvig) är en ort på Färöarna, belägen på ön Streymoy i änden av en dal på östsidan av ön, avskild från grannbyn Streymnes av ån Stórá. Platsen har uråldriga valfångsttraditioner, och är första gång nämnd i Hundbrevet från slutet av 1300-talet. Hvalvík var tidigare centralort i Hvalvíks kommun, tills kommunen vid kommunreformen 2005 gick in i Sunda kommun. Vid folkräkningen 2015 hade Hvalvík 247 invånare.

Befolkningsutveckling

Referenser

Se även
Sandvík (tidigare kallad Hvalvík)

Externa länkar
 

Orter på Färöarna
Hósvík

Hósvík (IPA: , danska: Thorsvig) är en ort på Färöarna, centralt belägen på huvudön Streymoy. Orten utgjorde tidigare en egen kommun, Hósvíks kommun, men är idag en del av Sunda kommun. Hósvík hade vid folkräkningen 2015 318 invånare.

Kyrkan i Hósvík byggdes 1929.

Befolkningsutveckling

Referenser

Orter på Färöarna
Haldórsvík

Haldórsvík innan 2011 Haldarsvík (danska: Haldersvig) är en ort belägen i den nordöstra delen av Streymoy, Färöarna. Bland många färöingar är byn främst känd som enbart Vík. Haldórsvík tillhör Sunda kommun och hade år 2015 124 invånare.

Historia
Haldórsvík nämns första gången 1584. Kyrkan är från 1856 och är dedikerad till prästen och språkforskaren Venceslaus Ulricus Hammershaimb, en kyrka speciellt utformad i en åttakantig form (som är unikt i färöiska sammanhang), men också för sin altartavla. Altartavlan är modernare och föreställer Den sista nattvarden, med den modifikationen att apostlarnas ansikten är utbytta mot nulevande kända färöingar.

Samhället tillhörde den tidigare Norðstreymoys prästgäldskommun och var från 1913 centralort i Haldarsvíks- och Saksuns kommun.

Befolkningsutveckling

Referenser

Orter på Färöarna
Nils Ferlin (musikalbum)

Nils Ferlin är ett musikalbum från 2004, som spelats in till förmån för PMU Inter Life, Linnéahuset och föreningen Mitt i City, där flera kända artister sjunger sånger av Nils Ferlin.

Låtlista
Barfotabarn (recitation Sven Wollter)
Får jag lämna några blommor (sång Rolf Wikström)
I Folkviseton (sång: Lindha Kallerdahl & Mikael Rickfors)
Herdarna (sång: Mats Ronander)
En Valsmelodi (sång: Freddie Wadling)
En Ökenblomma (sång: Daniel Lemma & Rolf Wikström)
Kan du höra honom komma (sång: Jenny Öhlund & Alf Lax)
Kuckeliku (sång: Sven Wollter)
Den excentriske lorden (sång: EMRIK)
Gammal visa (sång: Jesper Odelberg)
En liten konstnär (sång: Katty A Ståhl & Timo Nieminen)
Gick jag allena (sång: Lasse Lindbom)
Två människor/Innan ditt rike blev kartlagt (sång: Regina Lund)
Snett och runt (sång: Cecilia Nordlund & Åsa Gustafsson)
Det finns så många gårdar (sång: Tilda Söderström & Rolf Mårth)
Cirkus (recitation Sven Wollter)

Externa länkar
Svenska artister hyllar Nils Ferlin

Blandade artister
Musikalbum 2004
Svenska samlingsalbum
Nils Ferlin
Linneahuset

Linneahuset är en ideell förening i Göteborg, som sedan 1973 bedriver ungdomshjälp och hjälp till missbrukare . Linneahuset ligger på Linnégatan 35 i Olivedal. I Linneahuset ligger även Linneakyrkan, återstartad 2016 men med rötter från 1903.

Historia
Linneakyrkan invigdes den 20 november 1903 och var Göteborgs andra baptistförsamlings kyrka. Under årens lopp expanderade församlingen till som mest 800 medlemmar. I januari 1971 hölls församlingens sista gudstjänst i Linneakyrkan, varefter församlingen gick samman med nuvarande Tabernaklet, Göteborgs Baptistförsamling. Därefter verkade man med evangelisation och diakoni, men utan ambitionen att verka som kyrka.

2016 skapades den frikyrkliga församlingen Linneakyrkan, med bas i Linneahuset. Man har på Linneahuset även fortsättningsvis stort fokus på socialt arbete och korttidsboende för hemlösa – i det separata Betelskeppet. Linneahuset driver Betelskeppet, med gratis soppkök och kortidsboende sedan 1986. Den nuvarande (2022) båten är det sjunde fysiska fartyget sedan starten för den här flytande hjälpverksamheten i Göteborg i början av 1900-talet, då som ”Den Kristliga Betelskeppsmissionen för sjömän”.

I Linneahuset finns gudstjänstlokalen ett par trappor upp i huset. Denna del av huset utmärks av höga kyrkfönster och ett kor med kyrktorn som vetter ut mot gatan.

Referenser

Externa länkar
Linneahusets webbplats
Linneakyrkans webbplats

Kristna hjälporganisationer
Behandlingshem i Sverige
Göteborgs kommun
Mästerkatten i stövlar (folksaga)

Mästerkatten i stövlar (egentligen Mästerkatten eller katten i stövlar, franska: Le Maître Chat ou le Chat botté, italienska: Il Gatto Maestro o il Gatto con gli Stivali, tyska: Der Meisterkater oder der Kater in Stiefeln eller Der gestiefelte Kater, engelska: The Master Cat, or the Booted Cat eller Puss in Boots), är en klassisk folksaga insamlad av Charles Perrault i hans Contes de ma mère l'Oye (Gåsmors sagor; 1697), och tidigare 1634 av Giambattista Basile som Gagliuso.

I den första upplagan av bröderna Grimms sagor fanns denna saga med som nr 33, men den har inte förekommit i alla upplagor. Den svenska versionen av sagan skrevs ursprungligen av författaren Hugo Gyllander och finns med i (den ursprungliga) bokserien Min skattkammare från 1947.

Innehåll 
Enligt texten i Grimms saga ärver tre bröder sin bortgångne far som var mjölnare. Den äldste får kvarnen, mellanbrodern en åsna och den yngste får en hankatt som till synes är värdelös. Men katten, som kan tala, visar sig vara ytterst listig, och övertalar sin nye ägare att inte låta tillverka ett par handskar av kattskinnet, utan att i stället använda sina sista pengar till att köpa ett par stövlar till katten. Som tack lyckas katten jaga en säck full med rapphönor åt kungen, som betalar för den med guldmynt. Katten lyckas sedan ordna en fin tomt med ett slott åt sin numera rike herre mjölnarsonen, genom att lura den förre ägaren, ett troll, till att förvandla sig själv till råtta. Katten äter upp råttan. Mjölnarsonen kan nu utge sig för att vara adelsman under namnet "markisen av Carabas" och gifter sig slutligen med kungens dotter.

De enkla motiven som förekommer i denna saga är frågor om rättvisa vid arvskiften, kattens tacksamhet och till sist turen, som gör den ursprungligen fattige till en välbärgad man.

Filmer 
Sveriges Television producerade ett sagospel med text av Lennart Hellsing 1965. Mästerkatten spelades av Björn Gustafson.

Mästerkatten i stövlar har publicerats som animerad film ett antal gånger:
Första gången skedde 1922.
1969 producerade japanska Toei Mästerkatten i stövlar, med regi av Kimio Yabuki och Hayao Miyazaki som en av nyckelanimatörerna.
I Dreamworks filmserie Shrek är Mästerkatten en återkommande karaktär. Han skildras som en Zorro-liknade hjälte och framträds av Antonio Banderas, som tidigare spelat Zorro i andra filmatiseringar. Som en avknoppning från Shrek-filmerna fick Mästerkatten en egen filmserie. 2011 släpptes en första långfilm, Mästerkatten (film) (Org. titel Puss in Boots). Den följdes upp 2022 av Mästerkatten 2 (Org. titel Puss in Boots - The last wish).

Opera 
 Mästerkatten i stövlar, Musik: Staffan Björklund, Text: Lennart Hellsing. Premiär på Kungliga operan i Stockholm 22 mars 1997 i regi av Johanna Garpe med Peter Kajlinger i titelrollen.

Referenser 

Bröderna Grimms sagor
Gåsmors sagor
Fiktiva katter
Paleochora

Paleochora (grekiska: Παλαιοχωρα eller Παλιόχωρα) är en ort på Kretas sydkust, i regiondelen Chania i Grekland. Orten är byggd på ett litet näs på vilket det finns ett venetianskt fort, som tidigare hette Selino Kasteli. Paleochora hade 1 891 invånare (2011).

Paleochoras läge utgör redan i sig en sevärdhet. Såväl på den östra som den västra sidan finns stränder; den östra med småsten och den västra med mjuk sand. Invånarna är främst sysselsatta med turismen, olivodling, fiske, och växthusodling av tomater.

Referenser

Externa länkar 

Orter på Kreta
Svensk Pingstmission (PMU)

Svensk Pingstmission, tidigare Pingstmissionens Utvecklingssamarbete (PMU), är en missions- och biståndsorganisation kopplad till Pingströrelsen i Sverige, med cirka 300 projekt spridda över hela världen. Organisationen blev 1980 en så kallad "ramorganisation" för svenskt statligt bistånd, men ingår numera under ramorganisationen Svenska missionsrådet.

Svensk Pingstmission grundades 1965 som "Stiftelsen Svenska Pingstmissionens U-landshjälp". År 1999 ändrades des namn till Pingstmissionens Utvecklingssamarbete, samtidigt som stiftelsen ombildades till en ideell förening, vilken 2001 namnändrades till Svensk Pingstmission. Det inarbetade namnet PMU används dock fortfarande parallellt.

Svensk Pingstmission och de svenska pingstförsamlingarna stödde 2004 missionsarbete i drygt 80 länder, varav utvecklingsarbete stödde med svenska statsmedel via Sida i ett sextiotal länder. År 2003 fanns 213 pingstmissionärer, varav 51 med volontärbidrag från Sida.
Merparten av projekt, vilka Pingstmissionens Utvecklingssamarbete driver tillsammans med lokala partnerorganisationen, finns i Afrika,

Organisationen öppnade 2015 fem fältkontor:
Nairobi i Kenya
Bukavu i Demokratiska Republiken Kongo
Ouagadougou i Burkina Faso
Chiang Mai i Thailand
Limassol i Cypern

Se också
Panzisjukhuset, Demokratiska republiken Kongo
Nkinga referral hospital, Tanzania

Källor

Noter

Externa länkar
Svensk Pingstmissions webbplats

Biståndsorganisationer
Pingströrelsen i Sverige
Missionssjukhus
Gornja Radgona

Gornja Radgona ( , , ) är en ort i kommunen Gornja Radgona i landskapet Štajerska i norra Slovenien. Vänorten Bad Radkersburg ligger på andra sidan floden Mura i Österrike. Orterna splittrades 1919 då Steiermark delades mellan Slovenien och Österrike. Orten har 3 127 invånare (2022).

Referenser

Externa länkar 

Orter i Slovenien
Gränsorter i Europa
Cankova

Cankova (tyska: Kaltenbrunn) är en mindre ort och kommun i norra Slovenien, med 2 007 invånare (30 juni 2008) i kommunen. Centralorten hade 478 invånare i slutet av 2007, på en yta av 3,6 kvadratkilometer.
Den ungerska författaren Avgust Pavel (1886-1946) föddes i Cankova.

Källor

Orter i Slovenien
Sevnica

Sevnica är en stad och kommun i centrala-östra Slovenien med 4 993 invånare (2012).

Under 1200- och 1300-talen var det tyska namnet på staden Liechtenwalde.

USA:s första dam Melania Trump växte upp i Sevnica.

Referenser

Noter

Externa länkar

 Sevnica kommuns officiella webbplats 

Sloveniens kommuner
Bloke

Bloke är en kommun belägen i södra Slovenien med  invånare (2019).

Källor

Sloveniens kommuner
Lukovica

Lukovica är en mindre kommun i centrala Slovenien med 4 972 invånare (2002).

Sloveniens kommuner
Horjul (kommun)

Horjul (slovenska: Občina Horjul) är en kommun i västra Slovenien. Kommunens administrativa huvudort är Horjul. Den hade 2 622 invånare (2002).

Referenser

Externa länkar 

 Kommunens officiella webbplats

Sloveniens kommuner
Pivka (kommun)

Pivka (slovenska: Občina Pivka) är en kommun i södra Slovenien. Kommunens administrativa huvudort är Pivka. Den hade 5 926 invånare (2002).

Referenser

Externa länkar 

 Kommunens officiella webbplats

Sloveniens kommuner
Punkten.se

Punkten.se var en svensk redaktionredaktionell nöjessajt grundad 1998. År 2004 utnämndes den till Sveriges 24:e bästa webbplats av tidningen Internetworld. Man skrev om ämnen som musik, film, tv och tv-spel och hade en ungdomlig framtoning.

Noter

Externa länkar 
Punkten (arkiverad 2008-12-02)

Nedlagda svenska webbplatser
Portal: Internet i Sverige
Nazarje

Nazarje är en mindre kommun i centrala Slovenien med 2 596 invånare (2010).

Sloveniens kommuner
Sjundeå å

Sjundeå å (finska Siuntionjoki) är ett vattendrag huvudsakligen inom gränserna för Sjundeå kommun, Nyland, Södra Finlands län. Åns längd är ca 50 km. Tre sjöar ligger längs åns lopp: Björnträsk, Tjusträsk och Vikträsk. I norr befinner sig också sjöarna Enäjärvi och Poikkipuoliainen i Vichtis inom åns avrinningsområde. Sjundeå ås sista rinnsträcka från Vikträsk till Pickalaviken kallas ofta Pickalaån.

Under stenåldern var området för dagens Sjundeå å en havsvik som successivt dragit sig söderut och lämnat ån efter sig. Ännu på medeltiden var den sydligaste sjön Vikträsk en havsvik (därav namnet). Eftersom stora delar av markerna kring Sjundeå å (och speciellt den västliga grenen Kyrkån) är uppodlade är Sjundeå å ett mycket grumligt vattendrag. Vattnet är övergött på grund av de gödselämnen som sköljs ned i vattnet från jordbruken.

Trakten ingår i den hemiboreala klimatzonen. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är januari, med  °C.

Se även 
 Sjundbyån

Källor 

Vattendrag i Nyland
Sjundeå
Sjundeå ås avrinningsområde
Radlje ob Dravi

Radlje ob Dravi (tyska: Marenberg) är en ort och kommun i norra Slovenien. Hela kommunen hade 6 279 invånare i slutet av 2007, varav 2 769 invånare bodde i själva centralorten.

Fotbollsspelaren Robert Koren är från Radlje ob Dravi.

Källor 

Orter i Slovenien
Moravske Toplice

Moravske Toplice, uttal: [mɔˈɾaːu̯skɛ tɔˈpliːtsɛ]; slovenska: Občina Moravske Toplice, är en kommun i nordöstra Slovenien, som är en del av regionen Prekmurje. I Moravske Toplice bor cirka 5 837 personer (1/1 2020), och kommunens yta är 144.5 km². Moravske Toplice ligger  vid övergången mellan slätten (slättlandet) och det kuperade landskapet, nära Sloveniens, Österrikes och Ungerns trelandspunkt och i närheten av den kroatiska gränsen.

Turistattraktioner 
Termiskt vatten upptäcktes första gången för över femtio år sedan. En noggrann kemisk analys av vattnet, som kommer från de geotermiska källorna i Moravci, utfördes av ett specialiserat laboratorium i Sverige den 7 september 1962, och bekräftade vattnets fördelaktiga egenskaper. Två decennier senare började den lokala spaturismen blomstra.

Det finns två spa i Moravske Toplice. Terme 3000 är den större och den innehåller tre hotell, campingplats, lägenhetskolonin "Prekmurska vas" och en rad traditionella halmtäckta hyddor (bungalows). Den mindre är Terme Vivat spa, där också hotellet Vivat finns.

Religion 
Kommunen är ett viktigt centrum för lutherdomen i Slovenien. Stora lutherska församlingar har grundats i Moravske Toplice. 

Den lutherska kyrkan i Moravske Toplice står på platsen för en tidigare herrgård, som har byggts om för religiöst bruk. Klocktornet byggdes 1925 och skeppet byggdes 1962 sedan herrgården hade rivits.

Referenser

Noter 

Sloveniens kommuner
En frusen dröm

En frusen dröm är en svensk-norsk dokumentärfilmfilm från 1997 i regi av Jan Troell.

Handling
Filmen är en dokumentär om Andréexpeditionen 1897. Filmen innehåller Nils Strindbergs foton, tagna med hans specialkonstruerade kamera 48 bilder per rulle, format 13 x 18.

Om filmen
Filmen premiärvisades 2 oktober 1997 i Gränna och är tillåten från 7 år. Den är en uppföljning av filmen Ingenjör Andrées luftfärd i dokumentärform.

Rollista

Röster
Max von Sydow – Salomon August Andrée, överingenjör i Kongl. Patentbyrån 
Samuel Fröler – Nils Strindberg, fysiker, fotograf 
Rolf Lassgård – Knut Frænkel, civilingenjör 
Anita Ekström – Gurli Linder

Medverkande från filmen Ingenjör Andrées luftfärd
Max von Sydow – Andrée 
Göran Stangertz – Strindberg 
Sverre Anker Ousdal – Frænkel

Externa länkar
 

Filmer 1997
Svenska dokumentärfilmer
Norska dokumentärfilmer
Filmer i regi av Jan Troell
Logatec

Logatec är en ort och kommun i sydvästra Slovenien. Befolkningen i kommunen uppgick till 12 595 invånare den 30 juni 2008. Själva centralorten hade 8 248 invånare i slutet av 2007, på en yta av 39,5 kvadratkilometer.

Källor

Orter i Slovenien

nl:Logatec (plaats)
sl:Logatec
Dol pri Ljubljani

Dol pri Ljubljani är en ort och kommun i centrala Slovenien, med 5 172 invånare (30 juni 2008) i hela kommunen. Själva centralorten hade 230 invånare i slutet av 2007, på en yta av 0,4 kvadratkilometer. Namnet Dol pri Ljubljani (Dal nära Ljubljana) är belagd i skrifter från år 1263.

Centralorten ligger längs gamla vägen mellan Šentjakob ob Savi och Litija, norr om floden Kamnik Bistricas utlopp i Sava. Utanför samhället ligger ruinerna av Dol herrgård. Den byggdes år 1540 och blev senare (1808) museum. Jugoslaviska partisaner brände ner herrgården år 1944.

Den berömda längdskidåkerskan Petra Majdic är från Dol pri Ljubljani.

Källor 

Orter i Slovenien
Metlika

Metlika är en kommun i sydöstra Slovenien med  invånare (2008).

Externa länkar 

Sloveniens kommuner
Gränsorter i Europa
Dieter Eilts

Dieter Eilts är en tysk fotbollsspelare och fotbollstränare, född 1964

Dieter Eilts var en av Tysklands bästa spelare under EM i fotboll 1996 då laget vann hela turneringen. Eilts spelade som balansspelare och sågs som en av Tysklands nyttigaste spelare. Eilts var inte minst en garant för den tyska defensiven när liberon Matthias Sammer gick på offensiv. Landslagskarriären tog slut kort tid efter men Eilts fortsatte framgångsrikt i Werder Bremen.

Eilts spelade under hela proffskarriären för SV Werder Bremen och var med om klubbens mest framgångsrika period med liga-, cup- och supercupsegrar samt seger i Cupvinnarcupen 1992. Eilts långa tid i klubben som spelare följdes av hans första tid som tränare för Werder Bremens ungdomslag. Eilts har senare gått vidare med sina tränarkarriär och blev tränare för FC Hansa Rostock. Men då fick han redan gå efter bara tio omgångar eftersom laget inte presterade som förväntat.

Meriter 
 EM i fotboll: 1996
 EM-guld 1996

Externa länkar 
 Spelarbiografi om Dieter Eilts

Födda 1964
Tyska fotbollsspelare
Tyska landslagsspelare i fotboll
Tyska fotbollstränare
Fotbollsspelare i SV Werder Bremen
Spelare i Fußball-Bundesliga
Spelare i Europamästerskapet i fotboll för herrar 1996
Tränare i SV Werder Bremen
Tränare i FC Hansa Rostock
Män
Levande personer
Idrottare från Niedersachsen
Osilnica

Osilnica är en kommun belägen i södra Slovenien.

Sloveniens kommuner
Puconci

Puconici (tyska: Putzendorf, ungerska: Battyánd) är ett samhälle och en kommun i nordöstra Slovenien. Kommunen har  invånare (2019) och samhället med samma namn har 633 invånare. Före år 1920 kallades samhället Battyánd.

Källor

Sloveniens kommuner
Orter i Slovenien
Slovenske Konjice

Slovenske Konjice är en ort och kommun i nordöstra Slovenien. Hela kommunen hade 14 398 invånare i slutet av 2007, varav 5 006 invånare bodde i själva centralorten.

Källor

Externa länkar
 

Orter i Slovenien
Polzela

Polzela är en kommun i centrala Slovenien med  invånare (2002).

Sloveniens kommuner
Vipava

Vipava (italienska "Vipacco" tyska: Wippach) är ett samhälle och en kommun i sydvästra Slovenien med 5 600 invånare (2019). Samhället Vipava har  invånare.

Författaren och diplomaten Siegmund von Herberstein föddes i Vipava.

Källor

Sloveniens kommuner
Orter i Slovenien
Hermitepolynom

Hermitepolynomen, uppkallade efter franske 1800-talsmatematikern Charles Hermite, är en uppsättning ortogonala polynom hemmahörande i Hilbertrummet . De betecknas Hn(x), där n är gradtalet. Med Rodrigues formel kan man generera det n-te polynomet.

Hermitepolynomen är även lösningen till ett Sturm-Liouville-problem, nämligen

De elva första Hermitepolynomen är:

Egenskaper

Differensekvation

Explicit formel

Speciella värden

Genererande funktion

Övrigt
Multiplikationsteoremet:

Relations till andra funktioner

Laguerrepolynom
Hermitepolynomen är relaterade till Laguerrepolynomen enligt

    
.

Relation till generaliserade hypergeometriska serier 

   

    

där  är en generaliserad hypergeometrisk funktion.

Externa länkar 

Polynom
Ortogonala polynom
Podlehnik

Podlehnik är en mindre kommun i nordöstra Slovenien med 1 820 invånare (2002).

Externa länkar

 Kommunens hemsidor 

Sloveniens kommuner