kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Incidens (epidemiologi)

Incidens, av latinets incidens, perfekt particip av incidere - infalla, är ett epidemiologiskt begrepp som anger antalet händelser i en viss population under en avgränsad tid. Händelserna är vanligen nya fall av en sjukdom men kan också vara symptom eller händelser vid en klinisk prövning. Ibland uttrycks incidensen som ett absolut tal (till exempel 500 nya fall av influensa i november), men för att kunna jämföra incidenser är det bättre att den beräknas som en proportion. Beroende på vilka data som finns kan man beräkna två slags incidens.

Kumulativ incidens eller risk anger andelen friska som insjuknar sedan en sjukdom eller epidemi bröt ut, eller en katastrof inleddes, fram till en specifik tidpunkt och anges vanligen som en proportion eller ett procenttal (till exempel 7 % av befolkningen fick influensa i fjol).

Incidenstalet eller incidensraten anger antalet nya insjuknanden som uppträder per enhet persontid under en tidsperiod (till exempel 70 fall av influensa per 1 000 personer och år).  Incidenstalet anger egentligen hastigheten men uttrycks ibland som procenttal eller proportioner.

Med persontid menas den sammanlagda tid som varje person i studiegruppen riskerat att drabbas av egenskapen eller sjukdomen i fråga. Beräkning av persontid kan ske på flera sätt. Högst noggrannhet får man om man beräknar tiden individuellt för varje individ, men i många fall är man tvingad till skattningar, till exempel utifrån medelbefolkning i början och slutet av ett år.

För sjukdomar eller tillstånd som är kroniska, eller sjukdomar där personen efter tillfrisknandet erhåller immunitet, så minskar sålunda antalet personer under risk i studiepopulationen allt eftersom fler insjuknar. Detta kan ha betydelse för hur incidensen beräknas i de fall då antalet insjuknade är rimligt stort i förhållande till studiepopulationen.

Exempel
Under 2007 diagnostiserades 243 nya fall av hypertoni i en stad, som hade 12 730 invånare vid årets början och 11 060 vid årets slut.

Incidenstalet beräknas: 243/(1*(12 730+11 060)/2) = 0,020, vilket ger 20 fall per 1 000 invånare och år.

Under Covid-19-pandemin användes i flera länder incidensen beräknad som bekräftade fall per  invånare under två veckor.

Om man i stället vill beräkna den kumulativa incidensen (den ackumulerade incidensen sedan sjukdomen utbröt) är den 243/12 730 = 0,019, det vill säga 1,9 %. Detta förutsätter att alla insjuknanden skedde enbart bland de 12 730.

Se även 
Prevalens
Morbiditet
Mortalitet

Källor 

Epidemiologi
Prevalens

Prevalens, av latinets praevalens - överlägsenhet, dominans, är en epidemiologisk term som anger den andel individer i en population som har en given sjukdom eller ett givet tillstånd. Man skiljer mellan prevalensen vid en viss tidpunkt, punktprevalens och prevalensen under en period, periodprevalens.

Prevalensen beräknas så här:

där a är antalet individer med ett tillstånd och b antalet individer utan tillståndet vid ett visst tillfälle. Prevalensen kan också skrivas

där a är antalet individer med ett tillstånd och n totala antalet individer i populationen. Matematiskt är prevalensen en proportion som anger vilken del av helheten som har en viss egenskap. I nämnaren (a+b) ingår därför enbart de personer som skulle kunna ha egenskapen. Om man till exempel mäter prevalensen av livmoderhalscancer ingår enbart kvinnor i nämnaren.

Exempel
På en högstadieskola finns 320 elever. 16 av dessa är sjuka i influensa en viss dag. Prevalensen för influensa på skolan är alltså

Begreppet livstidsprevalens används då man avser andelen ur en population som någon gång under sin livstid får en viss sjukdom. Livstidsprevalensen är alltså egentligen ett incidensmått.

Se även 
mortalitet
morbiditet
incidens

Källor

Epidemiologi
Operation Dynamo

Operation Dynamo var kodnamnet för evakueringen av den brittiska expeditionskåren vid Dunkerque i skiftet mellan maj och juni 1940. I och med att de tyska styrkorna den 26 maj lyckats tränga fram till Calais och därmed skära av de allierade trupperna i Belgien så blev de inringade styrkornas situation ohållbar och de enda alternativen var att kapitulera eller evakuera.

Man uppbringade alla former av flytetyg på den engelska sidan och allt från lastfartyg till nöjesbåtar deltog i evakueringen. Överskeppningarna skedde uteslutande nattetid från hamnen i Dunkerque. En mindre andel soldater fraktades med hjälp av fritidsbåtar, fiskebåtar och livbåtar från stränderna runt staden ut till väntande lastfartyg som transporterade trupperna till engelska hamnar. Som mest lyckades man skeppa över ungefär 50 000 till 60 000 man per natt. Totalt evakuerades 338 226 brittiska och franska soldater.

Resultat 

Trots att hela operationen var en reträtt får den i huvudsak betraktas som en lyckad sådan. De positiva effekterna på det engelska folkets stridsmoral, genom den lyckade evakueringen, kan knappast överskattas. Somliga bedömare hävdar att vid en eventuell förlust av expeditionskåren hade England troligen accepterat en separatfred med Tyskland. Cirka 200 fartyg och båtar sänktes under evakueringen däribland sex brittiska och tre franska jagare. Royal Air Force förlorade 177 flygplan jämfört med 132 stycken för Luftwaffe. Alla civila fartyg som deltog i operation Dynamo får än i dag föra Sankt Georgsflaggan på gösstake som hederstecken, vilket är olagligt för andra civila fartyg då det är befälstecknet för en flottamiral.

Operation Dynamo i populärkulturen
The Big Pick-Up, brittisk novell från 1955 av Elleston Trevor 
Dunkerque – helvetesstranden, brittisk film från 1958 
Dunkirk, brittisk film från 2017

Referenser

Externa länkar 

1940 i Frankrike
Dynamo
Krigsåret 1940
Mirandavarningen

Miranda, Mirandavarning, är i amerikansk rätt en skyldighet för polisen i USA att påminna en anhållen person om rätten till tystnad och anledningen till att det kan påverka rättsprocessens utfall samt att upplysa den anhållna personen om rätten till juridiskt ombud oavsett den anhållnes betalningsförmåga.

Bakgrund

Denna skyldighet härrör från ett rättsfall som avgjordes av USA:s högsta domstol år 1966, Miranda v. Arizona, där åklagarsidan mot Ernesto Miranda lade fram endast hans erkännande vid gripandet som bevis för hans skuld. Domstolen upphävde en tidigare fällande dom på grund av att Miranda hade provocerats att erkänna eftersom han inte kände till sina rättigheter. I en efterföljande rättegång dömdes Miranda med hjälp av vittnesmål och annan bevisning till elva års fängelse för kidnappning och våldtäkt.

Rätten till tystnad, dvs att någon inte kan tvingas att vittna mot sig själv i brottmål, framkommer i det femte tillägget till USA:s konstitution. Huvudargumentet varför en Mirandavarning måste ges är att myndigheterna inte ska uppmuntra någon att i okunskap avsäga sig grundlagsenliga rättigheter utan att personen givits grundläggande kännedom om vad det kan innebära till den personens nackdel.

Varningen
Mirandavarningen lyder vanligen lyda så här, men det finns olika instruktioner för ordföljd eller meningsbyggnad i olika delstater:

Ungefärlig översättning:

Utanför USA

Europeiska unionen 

En europeisk variant av Mirandavarningen har föreslagits av Europeiska kommissionen. I slutet av 2011 och början av 2012 godkände Europaparlamentet och Europeiska unionens råd ett direktiv som innebär harmonisering och garanti av rättighetsinformation för brottsmisstänkta inom Europeiska unionen. Direktivet om rätten till information vid straffrättsliga förfaranden ska vara implementerat av alla medlemsstater senast den 2 juni 2014.

Referenser

Noter 

USA:s rättsväsen
Polisväsendet i USA
Christina Nilsson

Christina Nilsson eller Kristina Nilsson kan avse:
 Kristina Nilsson (1843–1921), operasångerska 
 Kristina Nilsson-olyckan - trängselolycka 1885 med många dödsfall i folksamling som samlats för att höra Kristina Nilsson
 Christina Nilsson (född 1990), operasångerska
 Christina Nilsson (1876–1962), författare
 Kristina Nilsson (född 1965), socialdemokratisk politiker
 Christina Nilsson (född 1956), sverigedemokratisk politiker

Se även 
 Christin Hagberg (född 1958), tidigare Christin Nilsson, socialdemokratisk politiker
Rachel Skarsten

Rachel Skarsten, född 23 april 1985 i Toronto i Ontario i Kanada, är en kanadensisk skådespelerska av norsk börd. För svensk TV-publik är hon mest känd i rollen som Dinah Lance i TV-serien Gothams änglar.

Externa länkar
 

Födda 1985
Kanadensiska skådespelare
Kvinnor
Levande personer
Alumner från Queen's University
Gothams änglar

Gothams änglar, orig. Birds of Prey, är en amerikansk TV-serie från 2002. TV-serien bygger på den tecknade serien Birds of Prey som publicerats av DC Comics.

Handling 
Serien handlar om tre kvinnliga hjältar som upprätthåller lag och ordning i New Gotham City.

Referenser

Externa länkar 
 Birds of Prey online
 

Amerikanska TV-serier från 2000-talet
TV-seriestarter 2002
TV-serieavslutningar 2003
TV-serier baserade på tecknade serier
TV-serier baserade på DC Comics
Amerikanska dramaserier
Amerikanska science fiction-TV-serier
TV-program i The WB
Vilken härlig syn

Vilken härlig syn är en psalmtext med två verser av Lina Sandell-Berg.

Publicerad som
Nr i 730 Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 under rubriken "Kristi återkomst".

Svenska psalmer
Stora orkanen 1780

Stora orkanen 1780 (engelska: "the great hurricane") anses vara den dödligaste tropiska cyklonen som någonsin drabbat Atlanten/Karibiska havet. Omkring 22000 personer dog när ovädret svepte över Martinique, Sint Eustatius och Barbados mellan 10 och 16 oktober. Tusentals dog också till havs. Detaljer över orkanens exakta väg och styrka är okänt, eftersom databasen över tropiska cykloner i atlanten endast går tillbaka till 1851.

Historia 

Orkanen slog till mot Barbados med vindar som förmodas vara upp till 320 km/h, innan den fortsatte förbi Martinique, Saint Lucia och Sint Eustatius, och orsakade tusentals dödsfall på dessa öar. 

Orkanen drabbade de karibiska öarna mitt under den amerikanska revolutionen och gick hårt åt de brittiska och franska flottor som kämpade om herreväldet över området. Den brittiska flottan under kommando av amiral George Rodney drabbades hårt av orkanen under sin seglats från New York till Västindien och skeppen skadades och kom ifrån varandra. När Rodney väl kom fram till Barbados var åtta av de tolv skepp han lämnat där totalförstörda och stora delar av manskapet hade drunknat.

Orkanen passerade senare nära Puerto Rico och över den östra delen av Hispaniola, vilket orsakade stor skada nära kusterna. Det vände sig i slutändan till nordost och observerades sista gången den 20 oktober, sydost om Atlantprovinserna i östra Kanada.

Övriga dödliga tropiska cykloner 
Notera att "den stora orkanen" är den dödligaste tropiska cyklonen som har drabbat just Atlanten. I både Stilla havet och Indiska Oceanen har tropiska cykloner vid åtskilliga tillfällen dödat många fler. Den värsta kända katastrofen drabbade Östpakistan (nuvarande Bangladesh) 1970 med troligen ca 500 000 döda.

Se även
Tropisk cyklon
Orkanen Galveston
Orkanen Mitch
Tyfon
Cyklon

Referenser

Noter 

1780 i Nordamerika
Orkaner
Helmut

Helmut är ett tyskt mansnamn. Stavningsvarianter är bl.a. Hellmut, Helmuth och Hellmuth. Namnet var mycket populärt i Tyskland och Österrike under 1920- och 1930-talen då det tillhörde topp tio vad gäller dopnamn. Det finns även som efternamn. Ursprunget är oklart och det finns flera olika idéer om hur namnet skapas. Enligt en teori kommer namnet av helm (hjälm) och muot (anda, sinne).

Kända namnbärare
Helmut Berger
Helmuth Duckadam
Helmut Haller 
Helmut Jahn
Helmut Kohl – tidigare tysk förbundskansler
Helmuth Johannes Ludwig von Moltke 
Helmut Pinter 
Helmut Rahn 
Helmut Schmidt
Helmut Simon
Helmuth Stieff 
Hellmuth Walter 
Helmuth Weidling 

Mansnamn
Tyska mansnamn
Outlook

Outlook kan avse:
Microsoft Outlook– ett e-postprogram
Outlook Express – ett e-postprogram
Outlook.com – en e-posttjänst
Flexity Outlook – en spårvagnsmodell som tillverkas av Bombardier

Geografi

Kanada 

 Outlook, Saskatchewan, ort,

USA 

 Outlook (ort i USA), Washington, Yakima County, 

Robotskapade Kanadaförgreningar
Robotskapade USAförgreningar
Quicktime

Quicktime, av Apple skrivet QuickTime, är ett programpaket för multimedia från Apple Inc. Det finns till Mac OS Classic, OS X och Microsoft Windows. Den första versionen av Quicktime lanserades 1991. Quicktime är ett ramverk för olika tekniker inom ljud, video, och interaktiv media med stöd för ett hundratal olika kodeks. Ramverket kan även utökas med hjälp av insticksprogram.

Mjukvara
Quicktime består av mediespelaren Quicktime Player och Itunes, filformatet .mov och SDK:er för Mac och Windows. Filformatet är sedan Quicktime 6 baserat på MPEG-4-standarden (som är baserad på men ej identisk med Quicktime-formatet), och från och med version 7 ingår videokodaren AVC (Advanced Video Coding)/H.264 (som är en del av MPEG-4-standarden) i Quicktime-formatet. Pro-versionen av Quicktime Player kan koda video i bland annat H.264, inklusive flerpasskodning, för att uppnå bättre kvalitet. Ljud kan kodas i bland annat Advanced Audio Coding (AAC), vilket, liksom AVC, ingår i MPEG-4-standarden. Dock stöds för närvarande ej HE-AAC.

Säkerhet 
Till följd av Apples beslut att inte längre uppdatera programvaran på Microsoft Windows rådde United States Computer Emergency Readiness Team i april 2016 alla Windowsanvändare att avinstallera Quicktime. Detta efter att Zero Day Initiative offentliggjorde information om två 0-dag-sårbarheter i Quicktime.

Referenser

Externa länkar 

 Apple Inc – Officiell webbplats
 Apple Inc – Supportsida med information om senaste versioner

Apple
Mediespelare
Filformat
Anna Edman

Anna Karolina Edman, född 16 maj 1871 i Nykil, död 19 mars 1944 i Norrköping, var major i Frälsningsarmén och sångförfattare.

Psalmer 
 Låt din Gud bestämma vägen diktad 1904 till musik från 1868 komponerad av Charles Crozat Converse och är samma som till Vilken vän vi har i Jesus.

Publicerad i
Svensk söndagsskolsångbok 1929 som nr 224 under rubriken "Barndoms- och ungdomstiden".
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 688 under rubriken "Barn Och Ungdom".
Frälsningsarméns sångbok 1990 nr 627 under rubriken "Strid och kallelse till tjänst"..

Svenska psalmförfattare
Edman, Anna
Personer från Nykils socken
Födda 1871
Avlidna 1944
Kvinnor
Allt åt Jesus helt jag lämnar

Allt åt Jesus helt jag lämnar, en tidigare översättning i Frälsningsarméns sångböcker lydde Allt för Jesus jag uppgiver och är baserat på en sång med text från 1896 av Judson W. van de Venter och musik av Winfield S Weeden som också används till psalmen Kommen alla, I som bären. Den svenska översättningen är gjord av Gustaf Wallteng. I Segertoner har sedan 1922 en annan version förekommit, med titelraden Allt till Jesus vill jag lämna.

Publicerad i 
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 124 under rubriken "Helgelse". (Allt för Jesus....)
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 384 under rubriken "Helgelse". (Allt åt Jesus....)

Amerikanska psalmer
Sånger 1896
Torsten Wiesel

Torsten Nils Wiesel, född 3 juni 1924 i Uppsala, är en svensk neurofysiolog och läkare. Han tilldelades 1981 Nobelpriset i fysiologi eller medicin tillsammans med David H. Hubel för deras upptäcker om hur synintryck behandlas i hjärnbarken. 

Wiesel föddes i Uppsala och påbörjade sin akademiska karriär på Karolinska Institutet för att sedan flytta till USA 1955. Under sin tid som neurofysiologistudent arbetade han ett år på olika mentalsjukhus i Stockholmsområdet. I USA blev han 1973 chef för den neurobiologiska fakulteten vid Harvard Medical School och var 1991-1998 rektor vid The Rockefeller University. Vid 85 års ålder har Wiesel flyttat hem till Sverige igen, men är fortfarande aktiv inom olika styrelser och driver forskningslaboratorier utomlands.

Mellan åren 1995 och 2007 var Wiesel gift med den amerikanska författaren Jean Stein.

Wiesel är sedan 1995 utländsk ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien.

Källor

Externa länkar

 Nobelprize.org, Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1981
 Nobelprize.org, Torsten Wiesel - självbiografi
 Torsten Wiesel Hedersledamot, Vetenskaplig beskyddare Sveriges unga akademi – biografi

Nobelpristagare i medicin
Svenska nobelpristagare
Hedersdoktorer vid Linköpings universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Män
Födda 1924
Levande personer
Läkare från Uppsala
Alumner från Karolinska Institutet
Svensk vit älghund

Svensk vit älghund är en hundras från Sverige, nära besläktad med norsk älghund, grå (gråhund) och jämthund.

Historia
Som namnet anger är den en älghund, en nordisk jaktspets. Historien började med att en ljus valp föddes i en jämthundskull 1942. Denne Ottsjö-Jim blev en framstående jakthund som även nedärvde sina utomordentliga jaktegenskaper. Hos både gråhunden och jämthunden föds ibland vita valpar som inte är albino. Var den vita färgen kommer ifrån finns det olika historier om, vissa anser att ursprunget är en samojedhund eller ostjakhund. 1986 bildades en rasklubb och vid en inventering 1990 visade det sig att det fanns omkring 300 rastypiska hundar. Svensk vit älghund erkändes av Svenska Kennelklubben (SKK) 1993, rasen är även erkänd av de övriga kennelklubbarna i Nordisk Kennelunion (NKU). Stamboken var öppen till 2010.

Egenskaper
Svensk vit älghund är en utpräglad ställande hund som är inriktad på vilt som låter sig ställas: älg, björn, lo, vildsvin och grävling. Den används främst som löshund men passar även som ledhund. Den har starkt psyke och är väldigt sällskaplig av sig. För att den skall bli utställningschampion krävs att den har meriter från jaktprov för älghund.

Utseende
Den liknar mer jämthunden än gråhunden och är något mindre än jämthunden med en kroppsform som är rektangulär snarare än kvadratisk. Den är en medelstor hund med lugnt och vaket uttryck. Manken är välutvecklad och halsen kraftig. Färgen skall vara rent vit.

Källor
 Renée Willes: Sveriges hundraser, Svenska Kennelklubben (SKK) 
 Carl-Johan Adlercreutz: Hundar i världen, Västerås 2006,

Externa länkar
Rasspecifik Avelsstrategi (RAS), Svenska Älghundklubben 
https://web.archive.org/web/20100823090955/http://www.vitalghund.se/
 Svenska vita älghundsklubben på Facebook

Spetsar och urhundar
Hundraser från Sverige
Roger W. Sperry

Roger Wolcott Sperry, född 
20 augusti 1913 i Hartford, Hartford County, Connecticut , död 17 april 1994 i Pasadena, Los Angeles County, Kalifornien, var en amerikansk neurovetenskaplig forskare som belönades med Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1981, för sina upptäckter om att hjärnans olika halvor har olika funktioner, genom att studera patienter som hade fått sin corpus callosum, (hjärnbalken), förbindelsen mellan hjärnhalvorna avskuren under operation. En operationsteknik som corpus callosotomy som utförts på personer med epilepsi.

1979 tilldelades han Albert Lasker Basic Medical Research Award. 1979 tilldelades han också Wolfpriset i medicin tillsammans med Arvid Carlsson och Oleh Hornykiewicz.

Källor

Externa länkar 
 Nobelprize.org, Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1981
 Nobelprize.org, Roger Sperry - självbiografi

Nobelpristagare i medicin
Wolfpristagare i medicin
Amerikanska forskare under 1900-talet
Amerikanska nobelpristagare
Forskare från Connecticut
Personer från Hartford
Födda 1913
Avlidna 1994
Män
Alumner från University of Chicago
Allan Cormack

Allan MacLeod Cormack, född 23 februari 1924 i Johannesburg i Sydafrika, död 7 maj 1998 i Winchester i Massachusetts, USA, var en amerikansk fysiker. Han tilldelades 1979, tillsammans med Godfrey N. Hounsfield, Nobelpriset i fysiologi eller medicin för sitt arbete med datortomografi.

Biografi
Cormack gick på Rondebosch Boys' High School i Kapstaden, där han var aktiv i debatt- och tennislagen. Han tog sin kandidatexamen i fysik 1944 från University of Cape Town och masterexamen i kristallografi 1945 från samma institution. Han var doktorand vid universitetet i Cambridge 1947–1949 och där träffade han sin blivande hustru Barbara Seavey, en amerikansk fysikstudent.

Cormack dog i cancer i Winchester, Massachusetts vid 74 års ålder. Han tilldelades postumt Kartungubwe-orden den 10 december 2002 för enastående prestationer som forskare och för att ha samuppfunnit datortomografen.

Vetenskaplig karriär
Efter att ha gift sig med Barbara återvände han till University of Cape Town i början av 1950 för att föreläsa. Efter ett sabbatsår på Harvard 1956-57 gick paret med på att flytta till USA och Cormack blev professor vid Tufts University hösten 1957. Han blev  medborgare i USA 1966. 

Även om han huvudsakligen arbetade med partikelfysik, ledde Cormacks sidointresse för röntgenteknik honom att utveckla de teoretiska grunderna för datortomografi. Detta arbete initierades vid University of Cape Town och Groote Schuur Hospital i början av 1956 och fortsatte kort i mitten av 1957 efter att han återvänt från sitt sabbatsår. Hans resultat publicerades i två artiklar i Journal of Applied Physics 1963 och 1964. Dessa artiklar genererade litet intresse tills Hounsfield och hans kollegor byggde den första datortomografen 1971, vilket tog Cormacks teoretiska beräkningar till en reell applikation. För deras självständiga insatser var för sig delade Cormack och Hounsfield Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1979. Det är anmärkningsvärt att de två byggde en mycket liknande typ av enhet utan samarbete och i olika delar av världen.

Cormack var ledamot av International Academy of Science, München. År 1990 tilldelades han National Medal of Science.

Referenser

Noter

Externa länkar
 Nobelprize.org, Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1979
 Nobelprize.org, Allan Cormack - självbiografi

Nobelpristagare i medicin
Amerikanska fysiker under 1900-talet
Födda 1924
Avlidna 1998
Män
Personer från Johannesburg
Alumner från St. John's College, Cambridge
Amerikanska nobelpristagare
Polär kovalent bindning

En polär kovalent bindning är en kovalent bindning i en molekyl där de ingående atomerna har olika elektronegativitet och därför attraherar bindningselektronerna olika starkt, vilka kommer att förskjutas åt den mest elektronegativa av atomerna.  

Om denna förskjutning tillsammans med andra laddningsförskjutningar inte är symmetriska i molekylen, kommer molekylen att bli en dipol, med en mer negativ och en mer positiv ände. Skulle atomerna ha lika elektronegativitet blir bindningen istället opolär kovalent bindning. 

Vattenmolekylen består som exempel av två väteatomer och en syreatom, vilka är kovalent bundna till varandra. Eftersom syreatomen har högre elektronegativitet än väteatomen, kommer molekylens "syre-ände" att erhålla en negativ laddning och dess "väte-ände" en positiv laddning.

Kemisk bindning