kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
C (SAB)

C är ett signum i SAB:s klassifikationssystem för böcker och andra media på bibliotek.

C Religion
Ca Kristendomen
Cb Bibelutgåvor
Cbc Apokryfer och pseudepigrafer
Cc Exegetik och litteratur om Bibeln
Cd Äldre teologisk litteratur
Ce Dogmatik och symbolik
Cea Dogmatik
Ceae Sakramenten
Cf Teologisk etik
Cg Praktisk teologi
Cga Religionssamfunden och samhället
Cgb Kyrklig administration och kyrkorätt
Cgba Central administration
Cgbb Stiftsadministration
Cgbc Församlingsadministration
Cgc Församlings- och själavård
Cgck Diakoni
Cge Kateketik
Cgea Söndagsskola
Cgeb Konfirmationsundervisning
Cgf Ekumenik
Ch Gudstjänsten
Chd Kyrkliga symboler och redskap
Ci Uppbyggelselitteratur
Cia Predikningar och betraktelser
Cib Psalmer och andliga sånger
Cj Kyrkohistoria
Cjy Hagiografi
Cjz Kyrkohistoria: särskilda personer
Ck Kristna samfund
Cka Ortodoxa kyrkor
Ckb Romersk-katolska kyrkan
Ckc Lutherska samfund
Ckd Reformerta samfund
Cke Anglikanska kyrkor
Cko Orientaliska kyrkor av främreasiatiskt ursprung
Ckob Armeniska kyrkor
Ckoc Syrisk-ortodoxa kyrkor
Ckoe Nestorianska och kaldeisk-katolska kyrkorna
Ckop Koptiska och etiopiska kyrkor
Cks Frikyrkosamfund
Cksa Adventister
Cksb Baptister
Cksba Mennoniter. Anabaptister. Amish. Brethren
Cksd Christian Science
Cksh Frälsningsarmén
Cksk Herrnhutare
Cksm Jehovas vittnen
Cksn Kväkare
Ckso Metodister
Cksq Mormoner. Jesu Kristi kyrka av sista dagars heliga
Ckss Pingstvänner
Ckst Shakers
Cksu Swedenborgare
Cksx Svenska Missionskyrkan
Cksy Unitarier
Ckt Andliga ordnar och kloster
Ckta Andliga ordnar och kloster: Romersk-katolska kyrkan
Cktaz Benediktinorden
Cktaz Birgittiner
Cktaz Cisterciensorden
Cktaz Dominikanorden
Cktaz Franciskanorden
Cktaz Jesuitorden
Cku Religiösa föreningar
Cl Kristen mission
Cm Allmän religionsvetenskap och religionshistoria
Cma Skriftlösa religioner
Cmb Östasiatiska religioner
Cmba Kinesisk religion
Cmbaa Konfucianism
Cmbab Taoism
Cmbc Japansk religion
Cmd Religioner av främreasiatiskt ursprung
Cmdb Judendom
Cmdd Islam
Cmddt Muslimska trosriktningar
Cme Indisk religion
Cmea Vedism
Cmeb Hinduism
Cmec Buddhism
Cmect Buddhistiska riktningar, sekter och reformrörelser
Cmecta Theravada
Cmectb Mahayana och vajrayana
Cmed Jainism
Cmee Sikher
Cmf Iransk religion
Cmg Grekisk och romersk religion
Cmh Keltisk religion
Cmi Germansk religion
Cmia Fornnordisk religion
Cmm Finsk-ugrisk religion
Cn Moderna religionsbildningar
Cna Teosofi och antroposofi
Cnc Scientologi
Cnd Martinus
Cne Ananda Marga
Cnf Hare Krishna
Cng Enighetsrörelsen (Moonrörelsen)
Cnh Bahai
Cnj Satanism
Cnö Övriga särskilda moderna religionsbildningar
Cnöz Eckankar
Cnöz Elan Vital
Cnöz Falungong
Cnöz Guds barn
Cnöz New Age
Cnöz Nya hedniska religioner och Wicca
Cnöz People's Temple
Cnöz Rastafari
Cnöz UFO-kultur

SAB
D (SAB)

D är ett signum i SAB.

D Filosofi och psykologi
Da Äldre västerländsk samt icke-västerländsk filosofisk litteratur
Db Filosofins historia
Dbz Särskilda filosofer
Dc Logik och språklig orienterad filosofi
Dca Logik
Dcb Argumentationsanalys
Dd Kunskapsteori och vetenskapsteori
De Värdefilosofi: allmänt
Df Estetik
Dg Etik
Dgb Individualetik
Dgbf Allmän vetenskaplig och kulturell verksamhet
Dgbfa Forskningsetik
Dgo Samhälls- och rättsvetenskap
Dgob Global etik
Dgq Ekonomi och näringsväsen
Dgqb Företagsetik
Dgv Medicinsk etik
Dh Filosofisk antropologi
Dj Verklighetsuppfattningar
Do Psykologi
Doa Metodik
Doat Psykologiska mätmetoder
Dob Psykologins historia
Dobz Särskilda psykologer
Doc Särskilda riktningar och skolor
Docb Psykoanalys
Docc Gestaltpsykologi
Docd Behaviorism
Dod Fysiologisk psykologi
Dodf Känslor, känsloreaktioner
Doe Kognitiv psykologi
Dof Utvecklingspsykologi
Dofa Barn- och ungdomspsykologi
Dofaa Småbarnspsykologi
Dofab Barnpsykologi
Dofac Ungdomspsykologi
Doff Vuxenpsykologi
Dofg Åldrandets psykologi
Dog Differentiell psykologi
Dok Tillämpad psykologi
Dokb Personlig utveckling och träning
Dokc Människan inför döden
Dop Parapsykologi
Doö Särskilda verksamheters psykologi

SAB
E (SAB)

E är ett signum i SAB.

E Uppfostran och undervisning
Ea Pedagogik
Eaa Pedagogisk psykologi
Eaac Inlärning
Eaaf Disciplinfrågor
Eab Pedagogisk metodik
Eabc Religionsundervisning  (struktur enligt C (SAB))
Eabf Språkundervisning (struktur enligt F (SAB))
Eabi Undervisning i konst, musik, teater, film, fotokonst (struktur enligt I (SAB))
Eabk Historieundervisning (struktur enligt K (SAB))
Eabn Geografiundervisning (struktur enligt N (SAB))
Eabo Undervisning i samhällsvetenskapliga ämnen (struktur enligt O (SAB))
Eabp Undervisning i tekniska ämnen (struktur enligt P (SAB))
Eabq Undervisning i ekonomiska ämnen (struktur enligt Q (SAB))
Eabr Idrottsundervisning (struktur enligt R (SAB))
Eabt Matematikundervisning (struktur enligt T (SAB))
Eabx Undervisningsmateriel
Eac Särskilda pedagogiska inriktningar
Eaca Montessoripedagogik
Eacb Waldorfpedagogik
Eacö Övriga pedagogiska riktningar
Eacöz Freinetpedagogik
Ead Studieteknik
Eh Uppfostran i hemmiljö
Em Undervisningsväsen: allmänt
Em.0 Särskilda undervisningsformer
Em.01 Förskolan
Em.02 Grundskolan
Em.03 Grundskolan
Em.04 Lärarutbildning
Em.05 Folkhögskolor
Em.06 Yrkesutbildning och fackskolor
Em.08 Vuxenutbildning
Emi Skolpersonal och elever
Emia Skolpersonal
Emib Elever/Studerande
Emiba Studerandeekonomi. Stipendier
Emk Organisation och administration
Eml Skollokaler och skolinventarier
Emm Skolsociala åtgärder
Ep Högskolor
Ep.0 Särskilda undervisningsformer
Ep.04 Lärarutbildning
Ep.06 Yrkesutbildning och fackskolor
Ep.08 Vuxenutbildning
Epb Forskarutbildning
Epi Högskolepersonal och studerande
Epk Organisation och administration
Epl Lokaler och inventarier
Epm Sociala åtgärder
Et Ungdomsvårdsskolor
Eu Elever med särskilda behov
Eua Synskadade
Eub Hörselskadade
Euc Psykiskt handikappade
Eud Talsvårigheter
Eue Läs- och skrivsvårigheter
Euf Rörelsehindrade
Eug Flerhandikappade
Ev Folkbildning
Eve Studiecirkelverksamhet
Ex Yrkesval

SAB
H (SAB)

H är ett signum i SAB:s klassifikationssystem.

H Skönlitteratur
H.0 Litterära genrer och motiv
H.01 Romaner och noveller
H.02 Dramatik
H.03 Poesi
H.04 Essäer och litteraturkritik
H.05 Tecknade serier
H.07 Folkdiktning
Hc Skönlitteratur på svenska som originalspråk
Hca Fornsvensk litteratur
Hcc Svensk skönlitteratur på utländska språk
Hcd Finlandssvensk skönlitteratur
Hce Skönlitteratur översatt till svenska
Hcf Bilderböcker och kapitelböcker på svenska för små barn
Hcg Skönlitteratur på svenska för barn
Hci Tecknade serier
Hcq Svensk-amerikansk skönlitteratur
He Skönlitteratur på engelska
Hf Skönlitteratur på tyska
Hg Skönlitteratur på nederländska
Hh Skönlitteratur på romanska språk
Hi Skönlitteratur på italienska
Hj Skönlitteratur på franska
Hk Skönlitteratur på spanska
Hl Skönlitteratur på portugisiska
Hm Slavisk och baltisk skönlitteratur
Hn Skönlitteratur på keltiska språk
Ho Skönlitteratur på grekiska och latin
Hp Skönlitteratur på indiska språk
Hq Skönlitteratur på persiska
Hy Skönlitteratur på konstgjorda språk

Siffersuffix är även applicerbara på alla underkategorier.
Se G (SAB) för en komplett struktur över genrer.
Se F (SAB) för en komplett struktur över språk.

SAB
J (SAB)

J är ett signum i SAB.

J Arkeologi
J.0 Arkeologi: särskilda aspekter
J.01 Kulturformer
J.02 Bosättningar, kultplatser och gravskick
J.03 Verktyg, redskap och vapen
J.04 Konstnärliga lämningar
J.05 Konsthantverk
J.06 Stenmonument
J.07 Marinarkeologi
J.08 Osteologi (benlära)
Ja Europa: allmänt
Jaa Klassisk arkeologi
Jaan Grekisk arkeologi
Jaao Etruskisk arkeologi
Jaap Romersk arkeologi
Jaaq Fornkristen arkeologi
Jak Keltisk arkeologi
Jb Norden: allmänt
Jc Sverige (struktur enligt Nc (SAB))
Jd Övriga Norden (struktur enligt Nd (SAB))
Je Brittiska öarna (struktur enligt Ne (SAB))
Jf Mellaneuropa (struktur enligt Nf (SAB))
Jg Nederländerna, Belgien och Luxemburg (struktur enligt Ng (SAB))
Jh Schweiz
Ji Italien
Jj Frankrike
Jk Spanien (inklusive Andorra och Gibraltar)
Jl Portugal
Jm Östeuropa (struktur enligt Nm (SAB))
Jn Balkanhalvön (struktur enligt Nn (SAB))
Jo Asien (struktur enligt No (SAB))
Jp Afrika (struktur enligt Np (SAB))
Jq Amerika (struktur enligt Nq (SAB))
Jr Australien och Oceanien (struktur enligt Nr (SAB))
Js Polarområdena (struktur enligt Ns (SAB))

SAB
L (SAB)

L är ett signum i SAB som står för Biografi med genealogi.

L Biografi med genealogi 
Ld Genealogi
Lda Genealogi - metod, släktforskning - metod
Ldm Genealogiska uppslagsverk
Lds Genealogiska samlingar
Ldz Särskilda klaner, kungahus, släkter och släktföreningar
Lk Biografi - allmänt, biografisk vetenskap
Lm Biografiska Uppslagsverk: Adresskalendrar, biografiska lexikon, biografiska uppslagsverk, kyrkoarkivalier, matriklar, personregister, porträttmatriklar, pseudonymregister, telefonkataloger
Ls Biografiska samlingar
Lz Särskilda personer

SAB
Boeing 247

Boeing 247 är ett passagerarflygplan tillverkat av Boeing.

Boeing 247 är ofta kallat det första moderna civila trafikflygplanet, visades offentligt första gången den 2 april 1933. Det tvåmotoriga lågvingande planet var tillverkat helt i metall och var utrustat med den senaste tekniken, bland annat propellrar med variabel stigning och automatisk avisning.

Planets två Pratt & Whitney Wasp-motorer på 550 hk möjliggjorde en toppfart på cirka 320 km/h och en marschfart på cirka 300 km/h, sensationella hastigheter vid denna tidpunkt. Hastigheten och pålitligheten gjorde att en Boeing 247 klarade MacRobertson Air Race från London till Melbourne 1934 på 92 timmar och 55 minuter vilket gav en tredjeplats.

Sensationell var även flygplanets komfort och säkerhet. Flygplanskroppen var ljudisolerad, luftkonditionerad och var till och med utrustad med toalett. 

Planets radio- och navigationsutrustning inkluderade bl.a. en autopilot vilken tillsammans med en modern radioutrustning bidrog till att höja flygsäkerheten speciellt nattetid och vid dålig väderlek.

Externa länkar

 (Engelska)

Passagerarflygplan
Flygplan tillverkade av Boeing
Vemmenhögs härad

Vemmenhögs härad var ett härad i södra Skåne, i dåvarande Malmöhus län. Det motsvaras idag av hela eller delar av Trelleborgs kommun, Svedala kommun och Skurups kommun. Häradets areal var 1928 355,33 kvadratkilometer varav 347,84 land. . Tingsplats var Skivarp och från 1749 Anderslöv och från 1878 Ystad.

Häradsvapen
Häradsvapnet fastställdes av Kungl. Maj:t den 2 april 1965. Blasonering: "I fält av silver tre gröna rundlar ordnade en och två".

Socknar

I nuvarande Trelleborgs kommun
Grönby
Gärdslöv
Hemmesdynge
Källstorp
Lilla Beddinge
Lilla Isie
Simlinge
Södra Åby
Tullstorp
Äspö
Önnarp
Östra Klagstorp
Östra Torp

I nuvarande Svedala kommun
Börringe socken före 1931 benämnd Gustavs socken  
Svedala socken överfördes 1865 till Oxie härad
I nuvarande Skurups kommun
Hassle-Bösarp
Skivarp
Skurup
Slimminge
Solberga
Svenstorp
Västra Vemmenhög
Örsjö
Östra Vemmenhög

Delar av socknar
en del av Anderslövs socken, annars i Skytts härad, låg före 1886 i detta härad

Län, fögderier, tingslag, domsagor och tingsrätter
Häradet hörde mellan 1634 och 1996 till Malmöhus län. Från 1997 ingår området i Skåne län.  Församlingarna tillhör(de) Lunds stift 

Häradets socknar hörde till följande fögderier:
1720-1873 Oxie, Skytts och Vemmenhögs fögderi
1874-1917 Herrestads, Ljunits, Vemmenhögs fögderi 
1918-1946, 30 juni Ystads fögderi
1946, 1 juli-1990 Malmö fögderi  till 1952 för Börringe och Slimminge socknar, till 1967 för socknarna Skurup och Hassle-Bösarp
1946, 1 juli-1990 Trelleborgs fögderi för socknarna i Trelleborgs kommun, från 1952 för Börringe socken samt till 1952 för Svenstorps, Västra Vemmenhögs och Östra Vemmenhögs socknar
1946, 1 juli-1990 Ystads fögderi för socknarna i Skurups kommun, från 1952 för Svenstorps, Västra Vemmenhögs, Slimminge och Östra Vemmenhögs socknar, från 1967 för Skurup och Hassle-Bösarps socknar

Häradets socknar tillhörde följande  tingslag, domsagor och tingsrätter:
1682-1877 Vemmenhögs tingslag i
1682-1690 Skytts, Ljunits och Vemmenhögs häraders domsaga
1691-1864 Oxie, Skytts och Vemmenhögs häraders domsaga
1865-1877 Vemmenhögs, Ljunits och Herrestads häraders domsaga 
1878-1966 Vemmenhögs, Ljunits och Herrestads häraders tingslag,  i Vemmenhögs, Ljunits och Herrestads häraders domsaga
1967-1970 Ystads domsagas tingslag i Ystads domsaga, dock ej för Börringe socken eller de områden som  uppgått i Trelleborgs stad 
1967-1970 Oxie och Skytts häraders tingslag för Börringe socken och de socknar som uppgått i Trelleborgs stad

1971-2005 Trelleborgs domsaga för socknarna i Trelleborgs och Svedala kommun
1971- Ystads domsaga'' för socknarna i Skurups kommun samt från 2005 för socknarna i Trelleborgs och Svedala kommun

Källor

Noter

Webbkällor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter

Tryckta källor
Domsagohistorik för häradet

Härader i Malmöhus län
Skånes historia
Häradssten

En häradssten sattes för upp mellan olika härader i Sverige för att visa att man bytte jurisdiktion. Bruket att sätta upp häradstenar är, liksom milstenar, sedan länge försvunnet, men än finns flera häradsstenar bevarade på flera ställen.

Se även
Härad
Milsten

Härader i Sverige
Vägmärken i Sverige
John Dalton

John Dalton, född 6 september 1766 i Eaglesfield, nära Cockermouth i Cumberland, död 27 juli 1844, var en brittisk kemist och fysiker. Dalton är mest känd för sina pionjärinsatser vad gäller atomens uppbyggnad.

Dalton, som var son till en fattig yllevävare, förvärvade sig främst på egen hand kunskaper i matematik och naturvetenskap. Han var under några år lärare vid Manchesterakademin, men då skolan flyttades 1799 blev han kvar i staden som privatlärare och ägnade stor del av sin tid åt egna undersökningar.

Daltons tidigare undersökningar gällde främst meteorologiska problem, och 1793 utgav han Meteorologica observations and essays, där han bland annat analyserade betydelsen av vattenångan i atmosfären. Härigenom väcktes hans intresse för frågorna om gasernas värmeutvidgning och absorption i vätskor samt om gasernas förhållande vid blandning, vilken resulterade i uppställandet av den efter honom benämnda lagen för gasblandningar, Daltons lag, vilken, utgavs i tryck 1802. Samma år fann han den för kemin fundamentala lagen om de multipla proportionerna, som dock blev publicerade först i A new system of chemical philosophy (1808). Här utvecklade han en atomteori, som gav en enkel förklaring till den uppställda lagen. Om Dalton nådde fram till sin teori genom experiment eller spekulationer har varit omstritt. Med de enkla hjälpmedel han förfogade över, var det inte möjligt att utföra några noggrannare beräkningar, något som visar sig i en del av de resultat han fick. Riktigheten i hans idéer kom dock senare att fastställas av andra forskare.

John Dalton kom på att kol var ett grundämne år 1803, men resultatet publicerades inte förrän  1808. Efter att själv ha insett att han var färgblind publicerade han den första vetenskapliga avhandlingen om ämnet, Extraordinary facts relating to the vision of colours.

Dalton och hans bröder hade problem med färgseendet och han trodde att det berodde på en ärftlig blåfärgning av ögats glaskropp.  Han testamenterade sina ögon till vetenskapen, men läkaren som skar itu det ena ögat strax efter Daltons död 1844 kunde inte hitta något fel på det. Det andra ögat sparades tills vetenskapen kommit längre.  År 1995 gjordes ett DNA-test som fastställde att Dalton saknat de tappar som behövs för att se grönt, vilket ger en ovanlig form av färgblindhet.

Asteroiden 12292 Dalton är uppkallad efter honom.

Se även
Atommassenhet, som även kallas dalton (förk. da).

Källor
 Claus Bernet: John Dalton (1766–1844), in: Biographisches-bibliographisches Kirchenlexikon, 31, 2010, 309–332.

Noter

Externa länkar 

Brittiska fysiker
Brittiska kemister
Brittiska kväkare
Mottagare av Royal Medal
Födda 1766
Avlidna 1844
Män
Ledamöter av Royal Society
Svenska Fönster Arena

Svenska Fönster arena, tidigare Dina Arena och Edsbyn Arena, är en bandyhall i Edsbyn i Sverige. Hallen, som också kallas Bandykyrkan, byggdes av Edsbyn Arena AB, som bildades den 6 november 2001. Arenan är Sveriges första inomhushall för bandy.

Bygge
Grundarbetet slutfördes inför säsongen 2002–2003. Den 31 mars 2003 började man bygga taket. Samma dag stängdes aggregatet av, och man började ta bort den gamla isen. I april samma år levererades träbalkarna.

Anläggningen invigdes den 22 september 2003 av kung Carl XVI Gustaf av Sverige på samma plats som tidigare var Öns IP, och den 5 oktober samma år spelade Edsbyns IF sin första inomhusmatch i Edsbyn. Matchen spelades mot Ljusdals IF och vanns av Edsbyns IF 7–1.

Ursprungligen saknades väggar, vilka tillkom efter säsongen 2003–2004. Från början var namnet Edsbyn Arena, men den 24 januari 2006 meddelades att försäkringsbolaget Dina Försäkringar ingått ett samarbetsavtal om arenanamnet och 2013 skedde en namnändring till Svenska Fönster Arena

Arenan har ersatt den tidigare Öns IP som hemmaarena för Edsbyns IF. Tack vare sin hall har Edsbyns IF haft optimala förhållanden under hela säsongerna, samt kunnat ha is några månader tidigare. Detta sägs ha spelat en stor roll för de framgångar som Edsbyns IF:s herrlag haft sedan hallen öppnades.

Efter Edsbyns IF framgångar med inomhushall, och med tanke på klimatuppvärmningen, har flera hallbyggen påbörjats och ännu några planerats runt om i Sverige.

Källor

Bandyhallar i Sverige
Sport i Edsbyn
Sportanläggningar invigda 2003
Sportanläggningar i Ovanåkers kommun
2003 i Sverige
Vallväxt

Vallväxter är de växter som kommer till användning vid vallodling i jordbruket. I Sverige är det i huvudsak tre grupper av växter som är intressanta. Vid anläggning av vall sås sällan en vallväxt i renbestånd, istället används vallfröblandningar av flera arter (och sorter inom en och samma art). Vallfröblandningar kan köpas färdigblandade, anpassade för olika slags önskemål när det till exempel gäller produktionsförmåga, betestålighet, vinterhärdighet och så vidare) eller blandas lokalt på gården med frö som inköpts separat.

Vallväxter odlas som foder åt idisslare, hästar och andra gräsätare. Vallfoder måste prepareras om det ska lagras, exempelvis för vinterfoder. Detta kan göras genom torkning till hö eller jäsning till ensilage.

Gräs
Timotej
Ängssvingel
Rödsvingel
Rajgräs
Ängsgröe
Kärrgröe
Sengröe
Hundäxing
Kamäxing
Krypven
Ängskavle
Knylhavre

Baljväxter
Baljväxter kännetecknas av den viktiga förmågan att kunna fixera luftens kväve.

Klöver
Rödklöver
Vitklöver
foderlusern

Örter
Cikoria

Odlade växter
Djurfoder
Blygdläppar

Blygdläppar (anatomisk benämning Labia; singularis Labium) är de kroppsdelar som skyddar klitoris och vagina mot smuts och skador.
Blygdläpparna är belägna i skrevet, mellan benen.
De består dels av de yttre blygdläpparna (Labia majora; singularis Labium majus), vilka kan liknas vid två parallella, mer eller mindre hårbevuxna "kuddar". Dessa omsluter de inre blygdläpparna (Labia minora; singularis Labium minus), som består av två parallella hudflikar utan hår, som står ut från den kvinnliga kroppen och börjar vid och som en del av klitorishuvan, klitoris förhud över klitorisollonet, och nedåt mot och runt slidöppningen, där de möts igen och slutar strax ovan mellangården.

Yttre blygdläpparna 
De yttre blygdläpparna börjar på venusberget och slutar några centimeter från anus, vid mellangården. De är uppbyggda av fettvävnad, glatt muskulatur och svällkroppsvävnad. Huden har naturligt en del hår på utsidan medan insidan är tunn. Deras funktion är att skydda de inre blygdläpparna och slidan mot nötning och stötar. De yttre blygdläpparna är rika på nervändar och svett- och talgkörtlar. Vid sexuell upphetsning blodfylls de, sväller och blir känsligare för sexuell beröring.

Inre blygdläpparna 
De inre blygdläpparna är tunna hud och slemhinneveck som ligger mot varandra som skydd för slidmynningen och urinrörsmynningen. Den inre och den yttre delen av de inre blygdläpparna avdelas av Harts linje, vilken även är gränsen för förgården. Den inre delen kan vara fuktig och är känsligare för beröring, medan yttre är mer lik vanlig hud. Övre delen av de inre blygdläpparna förenas runt klitorisollonet i klitorishuvan, eller kappan, en slags huva av hud som fungerar som klitoris förhud och skyddar den mot nötning. Vid sexuell upphetsning ökar blodflödet i de inre blygdläpparna, varvid de sväller, ibland till flerdubbel storlek, och säras. Både de inre och de yttre blygdläpparna är starkt erogena zoner.

Storlek och färg på de inre blygdläpparna skiljer mycket mellan olika kvinnor. Den ena kan vara större än den andre, och en eller båda kan sticka ut utanför de yttre blygdläpparna.

Könsstympning 

Vid olika former av kvinnlig könsstympning skärs hela eller delar av de inre blygdläpparna bort och sys ihop – ibland stympas också de yttre blygdläpparna. Denna stympning leder till sexuella problem, liksom problem med urin- och/eller avföringsinkontinens och vid framtida förlossningar.

Referenser 

Kvinnans könsorgan
Erogena zoner
Centralvärme

Centralvärme är ett byggnadsuppvärmningssystem som innebär att värme från en central värmekälla fördelas till flera rum i den byggnad som ska uppvärmas.

I regel är centralvärmesystem numera vattenburna. Den centrala värmekällan värmer vatten i ett ledningssystem som distribuerar värmen till radiatorerna och där överför värmen till rummen.

Energikällor 
Vanliga källor för uppvärmning är:

Med hjälp av värmepump:
 Berg
 Mark
 Sjövatten
 Luft

Bränsleförbränning:
 Ved
 Olja
 Gas
 Elektricitet
 Bränslepellets

Övrigt:
 Fjärrvärme via värmeväxlare
 Solfångare som förvärmning, eller i kombination med värmepump
 Vind där mekanisk energi ger vätsketurbulens eller elektricitet

Olja eller elektricitet har den högsta energikostnaden (2011).
LuftVärmepump kan dessutom användas för kylning på sommaren. Värmekällor kan dock användas för kylning med hjälp av absorptionskylskåp. Kall luft sjunker dock neråt. Således måste kylelement sitta i taket medan värmeelement ska sitta långt ner såsom på väggar eller helst som golvvärme.

Systemuppbyggnad 
I den absolut enklaste och vanligaste formen används vatten som cirkulationsvätska och en värmekälla upphettar vätskan som fås att cirkulera med en pump till radiatorer.

Om man använder en värmekälla som bara fungerar under vissa tidsperioder som till exempel sol eller manuell vedeldning kan en Ackumulatortank användas. Om man använder olja som cirkulationsvätska så kan högre temperaturer användas. Värmeväxlare låter vätskor fördela temperatur utan att blandas. Värmepumpar kan omvandla en stor massa av låg temperatur till en liten massa med hög temperatur.

Historia 

Centralvärme har funnits länge, men i de allra flesta byggnader använde man förr lokala eldstäder, i mindre byggnader traditionellt den härd där man också lagade mat. I större byggnader kaminer, kakelugnar och eldstäder som var fördelade över de olika rummen.

Hypokaust var ett luftburet centralvärmesystem som uppfanns av grekerna på 200-talet f.Kr och utvecklades av romarna, och kom även att användas från medeltiden i övriga Europa, främst i kloster, slott och herrgårdar. På 1800-talet började så kallade kalorifersystem att användas, en modern variant av luftvärmesystem. Under 1800-talet utnyttjades också de ångsystem, som fanns i exempelvis sjukhus, industrier, hotell även som uppvärmningssystem. I början på 1900-talet kom vattenburna radiatorsystem att snabbt konkurrera ut dessa äldre system i Sverige.

Litteratur
 Gunnar Dravnieks, Hus och Härd, LT:s, 1969.
 Göran Stålbom, Varmt och vädrat, 2010.

Se även
 Golvvärme
 Soluppvärmning
 Värmepump
 Bränslepellets
 Prognosstyrning
 Hemautomation

Uppvärmning