kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Söndag

Söndag är en veckodag som i Norden är uppkallad efter den fornnordiska solgudinnan Sol, som även kallades Sunna eller Sunne. På fornnordiska hette dagen sunnudagr (Sols dag). Söndagen anses vara "översatt" från latinets "Dies solis", "solens dag".

Söndag kommer efter lördag och före måndag. I den svenska almanackan är söndag numera veckans sjunde och sista dag, sedan detta blev internationell standard 1972, men i både traditionell judisk och kristen tideräkning är den däremot veckans första dag.

Traditionellt har butiker varit stängda på söndagar i kristna länder, enligt principen om vilodagen. På 1970-talet släpptes öppettiderna fria i Sverige, efter att ha varit styrda av lagar. Matbutiker började vara öppna på söndagar, och efterhand fler butiker. I många länder till exempel Tyskland är det fortfarande lag på att butiker ska vara stängda på söndagar, något som är kopplat till arbetstidsregler.

Söndag i religion 
Herrens dag (latin:Dominica) är den kristna benämning på den första veckodagen (söndagen) i den judiska kalendern. Benämningen Herrens dag återfinns redan i Nya Testamentet och anses syfta på den veckodag då Jesus uppstod från de döda.

I stora delar av kristen tradition firas söndagen som den dag då Jesus uppstod från de döda (Matt 28:1), som vilodag. Det finns dock ingen text i Nya Testamentet som föreslår att just denna dag ska vara gudstjänst- eller vilodag. Inom judendom, adventism och sjundedagsbaptism firas detta på lördagen, som räknas som veckans sista dag, efter exemplet i den judiska skapelseberättelsen då Gud vilade på den sjunde dagen, efter att ha skapat världen under sex dagar.

Söndagen firades inte som kristen helgdag före år 135 e. Kr., då den romerske kejsaren Hadrianus krossade det tredje judiska upproret som leddes av Simon bar Kokhba. Jerusalem blev en romersk koloni från vilken judar (och judiska kristna) exkluderades. Hadrianus ändrade namnet på Jerusalem till Aelia Capitolina och förbjöd utövandet av den judiska religionen i allmänhet och iakttagandet av sabbaten i synnerhet. År 321 e. Kr. förbjöd den romerske kejsaren Konstantin allt sekulärt arbete i städerna på ”den vördnadsvärda solens dag.”

Noter

Se även 
 Quadragesima
 Söndagsbokstav

Externa länkar

 7
Helgdagar
Förpliktade helgdagar
Måndag

Måndag är första veckodagen som i Norden är uppkallad efter den fornnordiska guden Måne. Fornsvenska manadagher. På latin dies Lunae, Lunas dag, efter den romerska mångudinnan Luna. 

Måndag kommer efter söndag och före tisdag och är sedan 1972 officiellt veckans första dag i Skandinavien. Måndagen är för många kulturarbetare en ledig dag, då flera stora teatrar inte ger några föreställningar på just måndagar. Också museer är ofta stängda på måndagar.

 Svarta måndagen (eng. Black Mondag) kallas måndagen den 19 oktober 1987, då Dow Jones industriaktieindex sjönk med hela 22,6% på en och samma dag. Även måndagen efter påsk kallas för Black Monday i Storbritannien, då Edvard III denna dag 1360 intog Paris, vilket ledde till döden för många av hans soldater.
 Blåmåndagen är en dag i fastlagen och ligger mellan fastlagssöndagen och fettisdagen. 
 Måndagsläsare kallas den student som hela tiden säger sig ska börja plugga på måndag.
 Måndagssjuka är benämningen på yrkessjukdomar som ger sig till känna först efter några dagars bortavaro från arbetet. Den vanligaste måndagssjukan är metallfrossa som är ett influensaliknande tillstånd vilket drabbar personer som inandas metallrök. Uttrycket måndagssjuka används även för bakfylla eller allmän seghet på måndagar, då det är den dag då flest sjukskrivningar sker. Förr även kallat frimåndag, något som användes av hantverksgesäller och förbjöds 1669.
 Måndagsexemplar kallas ett dåligt eller felaktigt konstruerat exemplar av en vara.
 Måndagsparad var något som förr hölls på borggården i Stockholms slott varje måndag.
 Måndag hela veckan är en film med Bill Murray, där han varje morgon vaknar upp och det visar sig vara samma dag (en måndag) han upplever gång på gång.

Se även 
 Måndagsbarn
 Måndagsbörsen
 Måndagsdemonstrationerna i Östtyskland
 Måndagsgruppen
 Måndagsklubben
 Måndagsrörelsen
 Måndagstjärn

Referenser

Externa länkar 

 1
Tisdag

Tisdag är en veckodag som kommer efter måndag och före onsdag. Enligt den gamla definitionen är tisdagen veckans tredje dag, men sedan internationell standard infördes 1973 räknas tisdagen som veckans andra dag.

Tisdagen i mytologin 
I Norden är tisdagen uppkallad efter den fornnordiska guden Tyr, på fornsvenska kallad Ti. På latin heter tisdag dies Martis vilket betyder Mars dag. Tyr identifieras ofta med den romerska krigsguden Mars. I Europa under medeltiden ansågs tisdagen som en lämplig dag att inleda krig på, då detta var krigsgudens dag. Även svärdssmide och andra krigsförberedande aktiviteter utfördes vanligtvis på tisdagar.

Tisdagen i kulturen 

 I USA används dagen ofta för politiska val, till exempel supertisdag, presidentval och kongressval ("mellanårsval").
 Fettisdagen, tisdagen efter fastlagssöndagen, dag då semlor traditionellt äts i vissa länder.
 Vita tisdagen kallas tisdagen i Stilla veckan, på grund av att detta var den sista dagen i fastlagen och den sista dagen som man fick förtära vitt mjöl och ägg före fastan. I Skåne även pannkaketisdagen, då det förr i tiden gjordes pannkakor till allt husfolk. 
 Tisdagsklubben var en hemlig antinazistisk sammanslutning som grundades 1940 av författaren Amelie Posse. Klubben skulle verka förberedande för en svensk motståndsrörelse. Under andra världskriget deltog journalister och författare i klubben som en protest mot den dåvarande samlingsregeringen. I Tisdagsklubben deltog bland andra Vilhelm Moberg, Pär Lagerkvist, Marika Stiernstedt och Gustaf Stridsberg. 
 Tisdagarna med Morrie är namnet på Mitch Alboms kritikerrosade självbiografi från 1997.
 I Sverige var tisdag en soppdag då man kunde äta tisdagssoppa, som är en sluring.

Se även 
 Elvavrålet, även kallat tisdagsskriket

Referenser

Externa länkar 

 2
Onsdag

Onsdag (fornsvenska: óðins- dagher) är den veckodag som kommer efter tisdag och före torsdag. Enligt äldre uppfattning veckans fjärde dag, men sedan internationell standard infördes 1973 räknas onsdagen som veckans tredje dag.

Onsdagen kallas ibland "lillördag", vilket kommer ifrån "piglördagen", som inföll på onsdagar, det var då pigan enligt traditionen hade ledigt eftersom hon inte fick vara ledig på den riktiga lördagen.

Onsdagen i mytologin 
Onsdagen är i Norden uppkallad efter den fornnordiska guden Oden. På latin heter onsdagen dies Mercurii, det vill säga Mercurius dag. Oden jämställdes nämligen med den romerska guden Mercurius. Oden är den ene krigsguden och den äldste, främste och visaste av asagudarna.

I tyska dialekter undantränges ett äldre Wodanstag av Mittwoch (veckans mellersta dag) på 900-talet, och kom senare att bli allenarådande inom tyska språk. Troligen lånades namnet från det ryska namnet på dagen, sreda.

Onsdagen i kristen tradition 
 Askonsdagen kallas inom kristendomen onsdagen efter fettisdagen. Det är askonsdagen som inleder den egentliga fastetiden. Under askonsdagen strödde man aska över huvudet på de som ber om syndernas förlåtelse. Askonsdagen inträffar enligt kyrkokalendern 46 dagar före påskafton. 
 Dymmelonsdagen kallas onsdagen under stilla veckan. Det var nämligen under denna onsdag som Judas Iskariot förrådde Jesus. Under medeltiden ersatte man klockringningen med dova slag av en träkläpp, även kallad dymmel från onsdagen och fram till påskdagen. Denna tradition lever till viss del kvar i vissa katolska länder.
 Onsdagspredikan hölls i enlighet med 1686 års kyrkolag varje onsdag. 
 Onsdagen har blivit en vanlig dag för många kristna att fasta på, framför allt under adventstid.

Se även 
 Onsdagsbröllopet
 Jonssons onsdag

Referenser

Externa länkar

 3
Alsace

Alsace (tyska: Elsass, äldre stavning Elsaß) är en historisk provins i Frankrike vid gränsen mot Tyskland mellan Schweiz och Pfalz. Rhen är gränsflod i öster och den största staden är Strasbourg. Alsace är sedan 2016 en del av regionen Grand Est.

Kultur 
Alsace har historiskt varit ett tysktalande område med franska influenser. Liksom i den västliga grannprovinsen Lorraine talar man vid sidan av det officiella språket franska även olika tyska dialekter, bland annat elsassiska. Baserat på tyska men påverkat av franska är det Frankrikes näst största minoritetsspråk. Hela kulturen i Alsace är starkt påverkad av den brokiga historien: förut var det vanligt att föräldrar gav sina barn dubbelnamn som "Pierre Hans", och det alsassiska köket visar en blandning av franskt och tyskt. Många av de traditionella rätterna är baserade på kål och andra typiska ingredienser man annars bara ser i Tyskland.

Alsaceviner har haft gott rykte ända sedan medeltiden. Vanliga druvor är Riesling, Gewurztraminer, Pinot Blanc, Pinot Noir, Pinot Gris, Muscat och Sylvaner. Vinflaskorna smalnar av mot korken, och kallas därför ibland flöjtflaskor (flûte). 

Även öl framställs i Alsace. Mest känt är märket Kronenbourg, som tagit sitt namn från en förstad till Strasbourg. Ett annat känt bryggeri, Brasserie Fischer i Schiltigheim, stängdes 2009 av ägarna Heineken.

Administrativ historia 
Alsace var vid tiden då det införlivades i Romarriket befolkat av kelter, men gränsade då till germanska områden. Romarna kom att införliva provinsen i Germania Superior. Under folkvandringstid kom provinsen att hamna under alemannerna, och efter deras besegrande under frankerna. Vid Frankerrikets delning 843 hamnade Alsace i Lothringen, och genom delningen 870 i Östfrankiska riket, där det ingick i Hertigdömet Schwaben. Efter att ha delats upp mellan olika grevskap, fria städer, stift och furstendömen inom Tysk-romerska riket kom det genom Westfaliska freden och reunionerna till Frankrike.

Även under Napoleonkrigen drabbades området. Vid Wienkongressen 1815 bestämdes att det skulle tillhöra Frankrike.

Huvuddelen av Alsace ingick till följd av freden i Frankfurt efter Fransk-tyska kriget 1870–1871 i Elsass-Lothringen, som var en tysk provins ("riksland" direkt under den tyska kejsaren) 1871–1919. 1919 införlivades hela Alsace med Frankrike enligt freden i Versailles efter första världskriget. 

När området ockuperades av Tyskland under andra världskriget införlivades Alsace åter i Tyskland, även om detta aldrig erkändes genom något fredsfördrag och således omedelbart återställdes när Tyskland lämnade området mot slutet av kriget. Den tyska ockupationen varade 1940–1944.

På grund av sin stormiga historia är Alsace något av en symbol för det förenade Europa. Detta är en orsak till Europaparlamentets placering i Strasbourg.

Bildgalleri

Se även
 Maginotlinjen

Referenser

Noter

Externa länkar 

 Site du Conseil régional Alsace
 Tourisme Alsace

 
Elsass-Lothringen
Dynamit

Dynamit (från grekiskans dynamis, "kraft") är en klass av sprängämnen, med degartad konsistens, och består av nitroglycerin blandat med andra ämnen, bland annat kiselgur  som är till för att suga upp nitroglycerinet. Dynamiten uppfanns 1866 i staden Krümmel av svensken Alfred Nobel. Tidigare hade man haft svårt att använda nitroglycerin som sprängämne vid till exempel bergsprängning eftersom man då använde rent nitroglycerin. Nitroglycerinet är en oljeartad vätska, som lätt exploderar vid slag och hade på grund av utsipprande från borrhålen genom sprickor i berget och även på andra sätt förorsakat många olyckor. Först genom dynamiten kunde nitroglycerinet användas till bergsprängning på ett enkelt sätt med rimlig risk. Tidigare hade endast det betydligt svagare svartkrutet använts till detta. Uppfinnandet av dynamiten var epokgörande för bergsprängningen, för genom dess användning kunde borrhålens antal och storlek minskas till en bråkdel mot tidigare. Dynamiten möjliggjorde också till exempel stora tunnelarbeten.

1875 förde Alfred Nobel sprängämnestekniken ännu ett stort steg framåt genom att uppfinna spränggelatin. Spränggelatin är en gelartad kropp, som erhålles genom att vissa sorters nitrocellulosa löses i nitroglycerin. Genom denna förändring har man lyckats undvika en nackdel med de äldre dynamitsorterna, nämligen att nitroglycerinet "svettades ut", det vill säga avskilde sig från uppsugningsmedlen. Gelatindynamit fryser också mindre lätt än nitroglycerindynamit. En av de nitroglycerinhaltiga sprängämnenas största nackdelar har alltså minskats genom införande av spränggelatin. Ett vanligt sprängämne i Sverige var Extradynamit med sammansättningen nitroglycerin 55%, nitrocellulosa 3%, nitrobensen 3%, ammoniumnitrat 36,5%, trämjöl 2,5%.  

Frusen dynamit, det vill säga sådan där nitroglycerinet (vars smältpunkt ligger vid +13 °C) har övergått till fast form, är nämligen inte plastisk, utan vid dynamitens handhavande kan utskilda nitroglycerinkristaller lätt bringas till explosion genom friktion. De flesta olyckshändelserna med dynamit inträffade antingen vid arbete med eller vid oförsiktigt upptinande av frusen dynamit.

Den klassiska dynamiten såldes förpackad i runda patroner av paraffinerat papper med samma diameter som de borrhål de användes i. Den vanliga patronen (eller dynamitgubben) vägde 125 gram. Handhavandet var enkelt: vid sprängning hade man endast att i borrhålet nedföra den ena patronen ovanpå den andra och i den översta patronen sätta in en dynamittändhatt, det vill säga en hylsa av koppar, till hälften fylld med en blandning av knallkvicksilver och kaliumklorat; denna tändhatt bringas (sedan borrhålet blivit fyllt med en förladdning av lera, sand eller dylikt) till explosion med hjälp av en i tändhatten insatt stubin eller med elektrisk tändning. Det fanns även dynamitpatroner med en vikt av 5kg. Flera sådana kunde användas i samma borrhål vid pallbrytning i stenbrott.

Nu finns en motsvarande produkt som heter Dynamex som har blivit allt vanligare. Denna används ofta istället för dynamit.

Se även
Varumärkesord

Referenser

Noter

Tryckta källor 

Alfred Nobel
Sprängämnen
Svenska uppfinningar
Varumärkesord
Pixel

Pixel eller bildpunkt tidigare även pel (av engelska: picture element) är det minsta delen av den rastergrafik som används för att bland annat visa bilder på en bildskärm. Ordet pixel kommer av engelskans picture element, där "pix" är en förkortning av pictures. Ofta används förkortningen "px" och när det talas om pixlar som enheter, vilken också kan förses med ett SI-prefix, som till exempel megapixel.

En pixel kan betraktas som en punkt med viss färg och placering. En datorskärms upplösning kan anges som exempelvis 1024x768, vilket innebär 1024 pixlar vågrätt och 768 pixlar lodrätt. Varje pixel kan sedan ges ett värde som anger bland annat färg.

Den lilla del av ett bildoriginal som läses in av en bildläsare och ger kulören hos respektive pixel kallas avläsningspunkt.

Upplösningstäthet 

Vid visning av en grafisk bild på en datorskärm är det antalet bildelement per längdenhet, angiven som ’pixels/inch’ och betecknad ppi, som bestämmer bildens upplösning medan vid utskrift eller tryckning av en bild är det antal färgpunkter per tum, betecknad dpi (dots per inch) som avgör bildens upplösning. I de allra flesta sammanhang används dock enheten dpi oberoende av om det handlar om visning på en datorskärm eller vid utskrift/tryckning. En ordinär datorskärm har en upplösning av omkring 96 pixel/inch vilket anges som 96 ppi under avancerade skärminställningar i Windows. Detta brukar i verkligheten handla om 86–89 pixlar/tum.

För tryckning eller utskrift av högupplösta bilder erfordras normalt att bilden skapas med minst 150 dpi upp till 300 dpi. För bilder som skapas enbart för visning på datorskärmen i skala 1:1 är det ingen idé att använda en högre upplösning än 96 dpi eftersom skärmen inte har högre upplösning. Om bilden i ett dokument ska kunna förstoras vid visningen på skärmen måste den dock vara skapad i en högre upplösning för att den inte ska bli grynig.

Färgskala 
En annan avgörande faktor för kvaliteten vid visning av färgbilder på en datorskärm är det faktum att datorskärmar sänder ut ljus och då används en additiv blandning av de tre färgerna Röd, Grön och Blå, förkortat RGB, som i grova drag motsvarar de tre färger som uppfattas bäst av det mänskliga ögats tappar. Alla färger på skärmen blandas med utgångspunkt från dessa tre grundfärger. En bild som ska användas för tryck där bilden blir synlig genom reflekterat ljus på exempelvis ett papper, måste dock normalt definieras i den subtraktiva färgmodellen CMYK - Cyan, Magenta, Gul och Svart som utgör de fyra grundfärger en tryckpress normalt laddas med.

Megapixel 
En megapixel är en miljon (mega) pixlar. Termen anger antalet pixlar i en bild eller på en bildskärm. Det används också för antalet ljuskänsliga celler i en bildsensor för en digitalkamera.

Se även 
 Vektorgrafik
 Voxel
 Rastergrafik
 Pixelkonst
 Pixling

Källor 

Datorgrafik
Landsnummer

Landsnummer är det nummer man slår efter utlandsprefixet vid telefonering till utlandet.

Beskrivning
När man ska ringa till utlandet ska man först slå ett prefix för utlandssamtal, i EU vanligen 00 följt av landsnummer och sedan telefonnumret (första siffran i riktnumret ska för flertalet länder inte slås). För att ringa till exempelvis Albanien från Irland, slår man 00355 och därefter det albanska telefonnumret. Om man vill ringa till Sverige från ett annat land, till exempel från Storbritannien, behöver man slå 0046 följt av det svenska telefonnumret (dock inte första nollan i riktnumret).

På telefoner som har en "+"-tangent kan man istället för utlandsprefixet använda den. Exemplen ovan blir då +355 respektive +46. Denna form kan användas också då man inte ringer utlandssamtal. Det är nästan enbart mobiltelefoner som har tangenten.

I Sverige och de flesta andra länder ska alla siffror (landsnummer, riktnummer, abonnentnummer) numera slås i en följd utan något uppehåll, men vid samtal till vissa länder måste man fortfarande invänta kopplingston mellan grupper, innan man slår siffrorna i nästa grupp.

Eftersom utlandsprefixet varierar från land till land kan det leda till missförstånd om man sätter ut det i en internationell nummeruppgift. Det är därför internationellt överenskommet (Internationella teleunionen, ITU) att i nummeruppgifter ska utlandsprefixet ersättas av ett plustecken. Det blir sedan den telefonerandes sak att ta reda på vilket utlandsprefix som gäller i det land man ringer från.

Ibland kan man finna uppgift om landsnummer i telefonkatalogen (i den mån sådan existerar), men i vissa fall kan man tvingas söka reda på informationen andra vägar.

För några få länder består landsnumret av bara en siffra, 1 för USA och Kanada, och 7 för Ryssland. För andra länder gäller 2 siffror, till exempel 46 för Sverige, och för vissa länder gäller 3 siffror i landsnumret, till exempel 591 för Bolivia.

Det finns särskilda landsnummer som inte avser länder, till exempel 800 för internationella gratisnummer (mottagaren betalar), och för satellittelefoner mm (som också börjar med 8).

Tabell med landsnummer

Landsnummer som upphört att gälla

Nummer som inte avser länder

Referenser

Externa länkar 
 http://www.itu.int/dms_pub/itu-t/opb/sp/T-SP-E.164D-2016-PDF-E.pdf
 http://www.itu.int/dms_pub/itu-t/opb/sp/T-SP-E.164C-2011-PDF-E.pdf
 https://web.archive.org/web/20190626203635/http://www.wtng.info/

Telefonnummer
Föreningen Rädda Individen

Föreningen Rädda Individen (FRI) har fram till oktober 2010 varit en stödförening för vänner och anhöriga till personer som har gått med i vad organisationen kallar en “destruktiv rörelse”.  Organisationen skiljer på detta begrepp och på begreppet sekt, som de inte lägger någon negativ värdering i. Föreningen ombildades i oktober 2010 till en stiftelse, men fortsätter samma typ av arbete som innan. Den har i juli 2018 en aktiv webbplats men saknar kontaktuppgifter.

Föreningen initierades 1978 av medlemmar ur Svenska kyrkan Stockholm samt andra som räddade sektmedlemmar ifrån Scientologirörelsen. Några av tillskyndarna var bl. a. biskop Ingmar Ström i Stockholm och kriminalkommissarie Karl Gunnar Malmkvist. Medlemmar ur andra myndigheter samt anhöriga, tillika Olov Svedelid, engagerade sig i arbetet. Sedan det arbetet blev klart upphörde FRI, men återupptogs vid ombildningen 1984. Föreningen bestod då av anhöriga, och personer med egen erfarenhet av “destruktiva rörelser” (avhoppare). Föreningen har givit ut skriftserier för att upplysa om hur de anser att destruktiva rörelser fungerar, liksom medlemstidningen “FRI-brevet” med aktuell information om sådana frågor.

Se även 
 Cult Awareness Network
 Marjoe

Externa länkar 
 Föreningen Rädda Individen, utan kontaktuppgifter 29 juli 2018.
 Föreningen Rådgivning Om Sekter (ROS). Uppges nedlagd på årsmöte 20 mars 2018.
 Föreningen Hjälpkällan  – ger hjälp och stöd till den som lämnar en sluten rörelse. Läst 29 juli 2018.

Källor 

Organisationer bildade 1984
Organisationer med anknytning till religion
Elektronik

Elektronik är den gren av elektrotekniken som bygger på rörelserna hos elektroner i vakuum, gaser eller fasta material (inklusive halvledare). I modernt språkbruk omfattas även användningen av elektroniska komponenter, inom bland annat radio, television, datateknik, kommunikation, informationsteknik och mätteknik.

Traditionellt betecknas elektrisk apparatur utan aktiva komponenter som ej elektronisk. Exempel på icke-elektronisk utrustning är därför värme-element, elmotorer och enklare elkraftöverföring.

Elektroniken har en central roll i den pågående "informationsrevolutionen" eftersom datorer och annan kringutrustning är uppbyggd av olika elektroniska komponenter.

Teori 

De mest grundläggande lagarna som beskriver hur elektronik fungerar är Ohms lag och Kirchhoffs lagar samt även Maxwells ekvationer.

Komponenter 
Beståndsdelarna i elektronik kallas komponenter. Komponenterna är uppdelade i olika typer beroende på deras egenskaper.
När komponenter kopplas samman så bildas kretsar. Komplexa komponenter brukar även kallas kretsar.

Aktiva komponenter 

Exempel: transistor, MOSFET, CMOS, diod, DIAC, TRIAC, operationsförstärkare, tyristor

Passiva komponenter 

Exempel: motstånd, kondensator, spole

Analoga kretsar 

Exempel: förstärkare, oscillator, blandare

Digitala kretsar 

Byggblock:
 Logiska grindar
 Adderare
 Multiplikator
 Vippor
 Räknare
 Register
 Multiplexer
 Schmittrigger

Kraftigt integrerade komponenter:
 Mikroprocessor
 Mikrocontroller
 ASIC
 DSP
 FPGA

Elektromekaniska komponenter 

Exempel: relä, strömställare

Konstruktion 
EDA-programvara som till exempel Kicad används för att sätta samman ett kopplingsschema. Detta överförs sedan till en mönsterkortslayout där bland annat korrigeringar för fysiska och mekaniska förhållanden görs.

Se även 
 Elektrisk signal
 Analog
 Digital

Referenser

Externa länkar 

 
Wikipedia:Basartiklar