kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Cyklonrening

Cyklonrening, teknik för att skilja stoftpartiklar från en luftström. Används i industriell rökgasrening, men även i centraldammsugare, industridammsugare och i några fall vanliga hushållsdammsugare.

För att skilja ur stoftpartiklarna leds luftströmmen in i en rund behållare, där centrifugalkraften gör att de fasta partiklarna slungas mot ytterkanten. Luften leds oftast ut i centrum av behållarens överkant, ibland med ett filter som tar bort ytterligare partiklar. De fasta partiklarna samlas i botten av behållaren, som sedan måste tömmas.

Se även 
Centrifug

Rengöring
Centrifugering
Greklands administrativa indelning

Greklands administrativa indelning är sedan 2011 baserad på regioner (περιφέρειες, periféries) och kommuner (δήμοι, dími). Den tidigare sekundära indelningen i prefekturer (νομοί, nomí) motsvaras därefter av regiondelarna (περιφερειακές ενότητες, periferiakés enótites).

Historik
1 januari 2011 förändrades Greklands administrativa system drastiskt. Det tidigare systemet med 13 regioner, 54 prefekturer och 1 033 kommuner ersatte av 7 decentraliserade administrationer, 13 regioner och 325 kommuner. Regionerna och kommunerna är självstyrande enheter, där de första lokalvalen ägde rumt 7 och 14 november 2010. De decentraliserade administrationerna sköts av en generalsekreterare som utses av Greklands regering. Munkrepubliken Athos är fortfarande en självstyrande enhet som inte påverkas av de här reformerna.

Regionerna

Dagens regioner
 Attika (Αττική/Attikí)
 Grekiska fastlandet (Στερεά Ελλάδα/Stereá Elláda)
 Mellersta Makedonien (Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia)
 Kreta (Κρήτη/Kríti)
 Östra Makedonien och Thrakien (Ανατολική Μακεδονία και Θράκη/Anatolikí Makedonía ke Thráki)
 Epirus (Ήπειρος/Ipiros)
 Joniska öarna (Ιόνια νησιά/Jónia nisiá)
 Nordegeiska öarna (Βόρειο Αιγαίο/Vório Ejeo)
 Peloponnesos (Πελοπόννησος/Pelopónnisos)
 Sydegeiska öarna (Νότιο Αιγαίο/Nótio Ejeo)
 Thessalien (Θεσσαλία/Thessalía)
 Västra Grekland (Δυτική Ελλάδα/Ditikí Elláda)
 Västra Makedonien (Δυτική Μακεδονία/Ditikí Makedonía)

Äldre regioner 
Grekland var fram till 1987 uppdelat i nio regioner. Denna indelning lever kvar i dagligt tal, att likna vid Sveriges landskap.
 Thrakien
 Makedonien
 Thessalien
 Epirus
 Grekiska fastlandet
 Peloponnesos
 Egeiska öarna
 Joniska öarna
 Kreta

Se även 
 Greklands prefekturer

Referenser

Externa länkar 

Administrativa indelningar av länder i Europa
 R
Panlogism

Panlogism (av grekiska pan, "allt", och logos, "tänkande"), i filosofisk mening den åsikt, som fattar tänkandet som all verklighets väsen. Typisk representant för denna åsikt är Hegel.

För panlogism innebär termen "rationellt tänkande" kreativitet, ödmjukhet och fantasi samt logisk stringens och noggrann uppmärksamhet på all tillgänglig relevant bevisning. En panlogist behöver inte nödvändigtvis ha några speciella föreställningar om universum, men vara någon som värderar rationellt tänkande och förmodligen tenderar att ha  föreställningar som är väl stödda av bevis och argument som finns för henne.

Källor

Metafysiska teorier
Jarl Alfredius

Jarl Martin Alfredius, född 3 januari 1943 i Solna, Stockholms län, död 31 mars 2009 i Nacka kommun, Stockholms län, var en svensk journalist, mest känd som nyhetsankare och reporter i Sveriges Televisions (SVT) nyhetsprogram Aktuellt.

Biografi 
Alfredius föddes 1943 som son till byrådirektören Martin Alfredius och Märta Alfredius, född Hjelm. Han blev filosofie kandidat 1967 och gick ut journalisthögskolan i Stockholm två år senare, varefter han 1970 började på Sveriges Radios centralredaktion. 1972–1973 arbetade han på Stockholms-Nytt och 1973 började han på Dagens eko. Det var sedan därifrån han rekryterades som programledare till SVT:s nyhetsprogram Aktuellt 1986. Han var under många år nyhetsankare för detta programs sändning klockan nio på kvällen. Under hösten 2004 arbetade han även på SVT:s Kunskapskanalen. 1998 imiterades han i satirserien Riksorganet som visades i SVT.

I juli 2008 lämnade Alfredius sitt uppdrag på Aktuellt och blev sjukskriven tills vidare efter att ha drabbats av prostatacancer. Han efterträddes av Lennart Persson. Den 31 mars 2009 meddelades det att Alfredius avlidit och efterlämnade hustru och två barn. Begravningsgudstjänsten hölls 16 april 2009 i Sofia kyrka i Stockholm. Alfredius är begravd på Boo kyrkogård i Nacka kommun.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
Vem är det: Svensk biografisk handbok 1999, red. Elisabeth Gafvelin, Kunskapsförlaget P. A. Norstedt & Söners Förlag, Stockholm 1998 s. 43.

Män
Födda 1943
Avlidna 2009
Svenska journalister under 1900-talet
Svenska TV-programledare
Svenska TV-personligheter
Personer från Solna
Panrussism

Panrussism (av grekiska pan, "allt"), strävandet att utbreda ryskt välde eller rysk kultur över alla slaviska folk.

Se även 
 Panslavism

Källor 

Politiska åskådningar
Slaver
Ugglan
Neutrum

Neutrum (av latinets neuter - "ingendera (av de två)") är ett genus i svenska och flera andra språk. Kallas ibland t-genus och känns i svenskan idag igen som ett-ord. I modern svenska står neutrum i motsats till utrum-genus (uter - "endera (av de två)"). Substantiv som har neutrum-genus får ofta ändelsen -et i bestämd form och har om de slutar på konsonant vanligtvis samma form både i singularis och pluralis. Exempel:

 Hus, huset. Ett hus, flera hus.
 Tak, taket. Ett tak, flera tak.

Vokalslut brukar för neutrala substantiv innebära pluraländelsen -n:

 Bi, biet. Ett bi, flera bin.
 Äpple, äpplet. Ett äpple, flera äpplen.
 Hjärta, hjärtat. Ett hjärta, flera hjärtan.

I två sådana fall byts slutvokalen ut:

 Öga, ögat. Ett öga, flera ögon.
 Öra, örat. Ett öra, flera öron.

Alla neutrala substantiv som slutar på -i samt ett litet antal andra neutrala substantiv får -er-plural:

 Bageri, bageriet. Ett bageri, flera bagerier.
 Parti, partiet. Ett parti, flera partier.
 Vin, vinet. Ett vin, flera viner.

Om ett ord finns i både neutrum- och utrum-form, betecknar ofta det neutrala ordet något mer obestämt och vagt eller något icke-levande, icke-personligt. Exempel:

 Såg du något? Såg du någon?

Trots att neutrum syftar på icke-levande ting, finns ett antal svenska ord för människor som är neutrum, bland annat barn, vittne, biträde, statsråd och befäl.

Referenser

Se även 
 Utrum
 Reale

Språkligt genus
Panspermi

Panspermi (av klassisk grekiska pan, ’allt’, och sperma, ’frö’)

, numera oftast omnämnd som panspermiteorin eller panspermihypotesen, är hypotesen att liv sprids över universum via rymdstoft, meteorider, asteroider, kometer och planetoider, och att liv på jorden har kommit hit på detta sätt.

Panspermi är en gammal tanke, som fick större genomslag i början av 1900-talet då det framfördes av Svante Arrhenius

och det återkommer ofta även i modern astrobiologi. Nutida forskning har visat att exempelvis vissa bakterier möjligen kan leva länge i rymdmiljö,

och även högre djur som trögkrypare har visats överleva åtminstone några veckor i rymden.

Visst stöd kan alltså sägas finnas för att transport av liv kan vara möjlig inom ett planetsystem. Ett möjligt evidens för panspermi är Murchisonmeteoriten.

Historia 
Det första kända omnämnandet av begreppet var i skrifter av den grekiska filosofen Anaxagoras från 400-talet f.Kr..

Panspermi började anta en mer vetenskaplig form genom förslagen av Jöns Jacob Berzelius (1834),

Hermann E. Richter (1865),

Kelvin (1871),

Hermann von Helmholtz (1879)

och blev slutligen en detaljerad hypotes genom insatser av den svenske kemisten Svante Arrhenius (1903).

Sir Fred Hoyle (1915–2001) och Chandra Wickramasinghe (född 1939) var inflytelserika förespråkare av panspermi.

1974 föreslog de hypotesen att en del rymdstoft i hög grad var organiskt (innehåller kol), vilket Wickramasinghe senare bevisade.

Hoyle och Wickramasinghe hävdade vidare att livsformer fortsätter att komma in i jordens atmosfär, och kan vara orsaken till epidemiska utbrott, nya sjukdomar och införandet av nytt genetiskt material som krävs för makroevolution.

Under en presentation 7 april 2009 uttryckte fysikern Stephen Hawking sin åsikt om vad människor kan stöta på när de beger sig ut i rymden, exempelvis möjligheten för främmande liv genom panspermihypotesen.

Se även 
 Antropiska principen
 Astrobiologi
 Drakes ekvation
 Fermis paradox
 Livets uppkomst

Källor

Referenser

Astrobiologi
Science fiction-koncept
Hedvig Posse

Hedvig Amalia Posse, född 8 augusti 1861 i Stockholm, död 22 december 1927. Missionär i Sydafrika för Svenska kyrkan, lingvist och psalmförfattare. Översatte berättelser, sagor och poesi från zulu till svenska. Dotter till Johan August Posse och Betty Ehrenborg-Posse. Är begravd på Uppsala gamla kyrkogård.

Psalmer
Genom lidande till seger i Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 som nr 625 under rubriken "Missionärens utsändning". 
Fader, förbarma Dig i Nya psalmer 1921 som nr 544 under rubriken "Kyrkan och nådemedlen: Missionen".

Källor

Noter

Vidare läsning 
 

Kvinnor
Svenska psalmförfattare
Födda 1861
Avlidna 1927
Svenska missionärer
Hedvig
Personer från Stockholm
Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård
Pantelism

Pantelism (av gr. pan, "allt", och thefléin, "vilja"), filosofisk teori som fattar viljan som alltings innersta väsen. Pantelismen ser alltså att verkligheten i grund och botten är vilja. Fichte den äldre och Schopenhauer omfattade en sådan åsikt.

Se även 
Voluntarism

Källor 
Poul Lübcke (red.), Jan Hartman (övers.) och Jan Bengtsson (komplett.) Filosofilexikonet, Forum 1988, 

Rörelser inom metafysik
August Posse

August Mikael Posse, född 1857, död 1887, var en svensk friherre och sångtextförfattare. Han var son till Johan August Posse av Posse af Säby och Betty Ehrenborg-Posse. Fil. kandidat i Uppsala. Posse var en av stiftarna till Uppsala studentmissionsförening och en drivande kraft i den kommitté som utarbetade föreningens sångbok Missionssånger som utgavs 1887. Ämnade bli missionär, men avled under förberedelserna. Hans syster Hedvig Posse blev då missionär i hans ställe. 

Posse översatte i samband med ovannämnda sångboksarbete en engelsk psalmtext av John Marriott  till svenska. Eftersom han avled redan 6 januari 1887 är det knappast troligt att psalmen (som det brukar uppges) översattes under detta år, men 1887 är i alla fall sångens utgivningsår.

Verk
Du, för vars allmaktsord Mörkret från öde jord för missionen 
Jesus, du från korset sträcker nr 239 i Svensk söndagsskolsångbok 1908 under rubriken Missionssånger. 

Svenska psalmförfattare
August
Födda 1857
Avlidna 1887
Män
Greklands prefekturer

Greklands prefekturer är en sedan 2011 avskaffad landsindelning. Den motsvaras idag i stort sett av de nya regiondelarna.

Beskrivning
Grekland indelas i 13 regioner som till årsskiftet 2010/2011 i sin tur delades upp i 54 prefekturer (νομοί, nomí, singularis νομός, nomós). Prefekturerna ersattes av 74 nya regiondelar (perifereiakí enótita, περιφερειακή ενότητα) som med några undantag hade samma gränser. Sydegeiska öarna har fått en ny indelning, i övrigt har Thasos skilts från Kavala, Lemnos från Lesbos, Ikaria från Samos, Sporaderna från Magnesien och Aten delats i Norra Aten, Västra Aten, Centrala Aten och Södra Aten, samt Kefalinia delats i Kefalinia och Ithaka.

Lista på prefekturer

* Attika utgjorde en prefektur som en del av Grekiska fastlandet fram till 1987 när den ombildades till regionen Attika indelad i 4 prefekturer, Aten, Östra Attika, Västra Attika och Pireus.

** Autonoma klosterstaten Athos. Invånarantal och yta är inkluderat i Chalkidike.

Se även 
 Greklands administrativa indelning
 Greklands regioner

 
Ej längre existerande regionala politiska indelningar
Greklands historia
Tore

Tore eller Thore är ett mansnamn med nordiskt ursprung. En äldre form av namnet var Thórir som eventuellt är en sammansättning av guden Tors namn och ett ord verr som betyder "man" eller "kämpe". En annan tolkning är att slutdelen skulle komma från *wihar med betydelsen "präst". Namnet är också en kortform av olika namn som börjar på Tor-. Tore förekommer på runstenar, t.ex. på denna i Karberga, Funbo: "Ingrid och Ingegärd läto resa stenen och göra vad ute i sundet till minne av Tore, sin fader." (Upplands runinskrifter 996)

Tore är relativt vanligt bland män över 50 år, men förekommer inte ofta som tilltalsnamn bland de yngre.
31 december 2014 fanns det totalt 18 057 personer i Sverige med namnet Tore eller Thore, varav 6 674 med det som tilltalsnamn.
År 2014 fick 60 pojkar Tore som tilltalsnamn, en ökning från 34 stycken året innan.

Tore är också den korta formen av det italienska namnet Salvatore.

Namnsdag: 19 oktober  (sedan 1901)

Personer med namnet Tore/Thore 
 Tore Adamo - artistnamn för Salvatore Adamo, belgisk sångare med italiensk härkomst.

 Tore Billing - landskapsmålare
 Tore Borevall - låtskrivare
 Tore Browaldh - affärsman
 Tore Carbe - friidrottare
 Tore Cervin - fotbollsspelare
 Thore Christiansen - sångare (baryton)
 Thore Ehrling - kompositör och orkesterledare
 Thore Engströmer - professor, universitetsrektor
 Thore M. Fries - botaniker, lichenolog och mykolog
 Tore Frängsmyr - professor i vetenskapshistoria
 Tore Furberg - biskop
 Tore Gudmundsson - norsk prelat
 Tore Gustafsson - friidrottare
 Tore Hedin - fjärdingsman
 Tore Hjort - norsk hövding
 Tore Holm - ingenjör, båtkonstruktör och seglare
 Thore Härdelin - riksspelman
 Thore Jederby - musiker, orkesterledare och kompositör
 Tore Johnson - fotograf
 Tore Keller - fotbollsspelare
 Tore Kullgren - TV-profil
 Tore Larsson - affärsman

 Tore Ruud Hofstad - norsk längdåkare
 Thore Segelström - skådespelare
 Tore Sjöstrand - friidrottare, OS-guld 1948
 Thore Skogman - artist
 Thore Swanerud - kapellmästare och kompositör
 Tore Svennberg - skådespelare, regissör och teaterchef
 Tore Thorén - skådespelare
 Tore Werner - musiker
 Tore Wiberg - konsertpianist
 Tore Wretman - gastronom
 Tore Zetterholm - författare

Fotnoter 

Mansnamn
Fornnordiska mansnamn
Svenska förnamn
Svenska mansnamn
Elle Andersdatter

Elle Andersdatter, död omkring 1643, var en dansk psalmförfattare. 

Hon var enligt sägen borgarhustru i Maribo på Lolland.  

I svenska psalmboken 1937 representerad med psalmerna I hoppet sig min frälsta själ förnöjer som nr 599 samt som nr 325 i Den svenska psalmboken 1986, och Eja, mitt hjärta, hur innerlig är fröjden (nr 598 1937) som egentligen är samma psalm, fast närmare originalet. 

I en dansk psalmbok från 1645 kallas psalmen ”En skön andelig visa om alla troende Guds barns glädje uti det eviga livet”, där första bokstaven i varje vers av originalet bildar namnet Elle Andersdatter och är ett så kallat akrostikon.

Psalmer
Eja, mitt hjärta, hur innerlig är fröjden nr 639 i 1986 års svenska psalmbok 
I hoppet sig min frälsta själ förnöjer nr 325 i 1986 års svenska psalmbok 
Den svenska psalmboken 1819
487 I hoppet sig min frälsta själ förnöjer
Nya psalmer 1921
673 Eja, mitt hjärta, hur innerlig

Andersdatter, Elle
Kvinnor
Avlidna 1600-talet
Danska författare under 1600-talet
Advanced Technology Extended

Advanced Technology Extended (ATX) är en formfaktor och industristandard för moderkort i PC, i nya Macintosh samt standard för nätdelar. ATX är den numera vanligast förekommande standarden för pc-datorer. En föreslagen ersättare är Intels BTX-standard, som dock inte har blivit speciellt populär bland personer som bygger sina egna datorer på grund både av att det inte finns speciellt mycket komponenter för BTX-standarden och även för att Intel utvecklade standarden vid en tidpunkt då AMD var mer populärt bland datorbyggare och datorentusiaster som använder ATX. Dock använder vissa datortillverkare (till exempel Dells Dimension-serie) BTX i vissa av sina datorer.

De officiella specifikationerna för ATX som först släpptes av Intel 1995 har blivit uppdaterade och omgranskade ett flertal gånger sedan dess. De senaste specifikationerna för ATX släpptes 2004 och är version 2.2.

Varianter av ATX
Det finns många varianter på ATX som använder samma standard för nätaggregaten, monteringshål och I/O-kontakternas placering på moderkortets bakplåt. Chassin som huvudsakligen är konstruerade för ett fullstort ATX-moderkort kan även ha monteringshål anpassade för Micro-ATX, vilket gör att alla chassin som är till för ATX även passar för Micro-ATX, men dock inte tvärtom då Micro-ATX-chassin tenderar att vara mindre.

Äldre PC-standarder
PC
PC junior
XT
AT

Se även
BTX
ITX
Mini-ITX
Nano-ITX

Referenser

Externa länkar
 Specifikationen på ATX moderkort
 Specifikationen på ATX nätdel
 ATX Moderkorts Specifikation, v2.2
 ATX-nätaggregatets formfaktor
 ATX12V specifikationer, v2.2

Formfaktorer
Tandborste

En tandborste används för att rengöra och vårda användarens tänder, för att motverka uppkomsten av tandkött- och tandsjukdomar. Vanligen appliceras först tandkräm på tandborsten. Tandborstning brukar rekommenderas minst två gånger om dagen och i minst två minuter per tillfälle. Man bör byta tandborste med jämna mellanrum, dels för att bakterier växer till på den och dels för att borsten slits och det i sin tur försämrar tandborstens funktion. Rekommendationen från många tandläkare är att byta tandborste minst var tredje månad. Man skall även byta tandborste efter förkylning, influensa, halsont och muninfektion, eftersom baciller som fastnar på borsten kan orsaka en ny infektion.

Historik
Under lång tid rengjordes tänderna genom gnuggande mot en träbit eller en tygbit. Babylonier, egyptier rengjorde tänderna genom att gnida dem mot en träbit redan omkring 3 500 år f.Kr.

Den första kända tandborsten tillverkades i Kina år 1498 och hade handtag av ben eller bambu och borst av hår från svin. År 1560 kom tandborsten till Frankrike och svinhår ersattes med hästhår eller fjädrar. År 1780 började tandborstar masstillverkas av britten William Addis. Vid den tiden var det svinhår som brukades.

Den första moderna tandborsten togs fram och tillverkades av John O. Butler Company (senare kallat G.U.M. Sunstar) i februari 1938. Det var den första tandborsten med borststrån av nylon, tillverkad av DuPont i New Jersey i USA.

Olika sorters tandborstar

Elektrisk tandborste

Det finns även elektriska tandborstar, som gör att användaren slipper skrubba med tandborsten, utan istället bara håller den mot det ställe som ska borstas. Vissa elektriska tandborstar signalerar efter två minuters borstning att rekommenderad borstningstid är uppnådd.

Mellanrumsborste

En mellanrumsborste är speciellt utformad för att rengöra mellan tänderna.

Protesborstar
Protestandborstar används för att rengöra proteser och implantat. Olika borstar kan ha olika utseende, exempelvis liknande vanliga borstar och ”skrubborstar”. Genomgående har de längre strån än normalt som också är hårdare för att komma åt på insidan om protesen. De används aldrig i munnen utan bara att rengöra proteserna, på grund av skaderisken för munnens slemhinnor.

Enbindesborstar
Enbindesborstar är spetsigare än vanliga tandborstar. Syftet är att komma åt på ytor som sista oxeltanden, djupa fissurer, på insidan om underkäkens oxeltänder, på insidan om underkäkens framtänder, barns första permanenta oxeltand som är en extra riskyta för karies, fast tandställning innanför tråden och bracketsen och furkationer.

Tandborsten i litteraturen
Strix (1898, nr 13, s. I) berättar om hur man i slutet av 1800-talet uppfattade tandborsten när Kolingen har hittat en tandborste och undrar vad det är för en konstig sak. Kolingens halvbror säger: 

"Ä, dä ä väl någe nytt njutningsmedel, som överklassen har hittat på."

Kolingens halvbrors yttrande har återberättats av Hjalmar Söderberg i Martin Bircks ungdom (1901).

Se även
Tandtråd
Odontologi
Tandläkare
Tandhygienist
Tandläkarskräck
Eltandborste
Tandkräm

Referenser

Externa länkar 

Tandhygien
Popstad

P3 Popstad var ett musikevenemang som hölls årligen mellan 1996–2005, då Sveriges Radio P3 utsåg en "årets popstad" i Sverige som hade ett "livaktigt, inspirerat och engagerat musikliv" inom populärmusik. Under några kvällar uppträdde musikakter från hela landet på stadens scener och i P3 stod evenemanget i fokus med direktsända konserter och intervjuer. Evenemanget inkluderade även föreläsningar, seminarier, panelsamtal, nattklubbar och popfrågesport. En samlings-cd släpptes med ett urval av evenemangets deltagande band och artister. Evenemanget grundades av P3-producenten Maths Broberg.

Den 23 januari 2006 meddelades att P3 Popstad skulle upphöra. Bland anledningarna till nerläggningen angav evenemangets producent Maths Broberg  att han ville sluta på topp, samtidigt som mycket av det allmänna publikintresset flyttats till TV-program som Idol och Fame Factory.

Popstäder

Källor

Fotnoter

Externa länkar

Priser och utmärkelser instiftade 1996
Populärmusik
Nedlagda svenska musikpriser
Sveriges Radios priser
Radioprogram startade 2005
Radioprogram startade 1996
Musikprogram i Sveriges Radio
Johan Gyllenstierna den äldre

Johan Gyllenstierna, född  den 31 januari 1569 i Stockholm, död i mars 1617 i Polen, var en svensk amiral. Han var son till Nils Göransson Gyllenstierna.

Biografi

Onsdagsbröllopet 
Johan Gyllenstierna har huvudsakligen blivit bekant genom sin giftermålshistoria, som på sin tid åstadkom mycket buller bland högadeln. Sigrid Brahe, yngsta dotter till greve Per Brahe den äldre. hade blivit förlovad med Erik Bielke af Åkerö. Förbindelsen grundade sig dock ej på någon böjelse från fästmöns sida, som från barndomen älskade den ridderlige Johan Gyllenstierna, utan var en beställning av släktingarna, i synnerhet änkedrottningen, Gunilla Bielke.
Snart spreds även ett rykte, att Bielke under sina resor i Polen blivit smittad av en könssjukdom. Detta ökade än mer fröken Sigrids motvilja, och i sin nöd tog hon sin tillflykt till prinsessan Anna på Stegeborgs slott. Kort därefter anlände även Gyllenstierna. Genast befallde prinsessan att följande onsdag skulle gudstjänst hållas i slottskapellet.
När alla var samlade framförde Sigismunds sändebud, Lindorm Bonde, Johan Gyllenstierna i koret och likaledes gjorde prinsessan Anna med Sigrid. När det unga paret stannat framför altaret, satte Anna en krans på Sigrids huvud, varpå prästen till de närvarandes stora förvåning sammanvigde henne med Johan Gyllenstierna.

Giftermålet väckte ett oerhört uppseende i landet och alla släktingar, Gyllenstiernor, Braher och Bielkar, blev mycket upprörda. De senare fordrade till och med ingenting mindre än Johan Gyllenstiernas liv. Prinsessan skrev till dem alla förlikande och ursäktande brev, men erhöll endast stela och kalla svar, och av sin farbror hertig Karl måste hon hålla till godo med en allvarsam erinran för sitt obetänksamma uppförande. Vid Söderköpings riksdag lyckades man åstadkomma en förlikning, på villkor att Johan Gyllenstierna skulle betala till de fattiga 1 000 riksdaler såsom böter för brottet och till Erik Bielke 2 000 riksdaler för fästninggåvor. Dessutom skulle de hålla sig undan på sina gods, för att ej med sin åsyn förolämpa Bielkesläkten.

Militär bana under Sigismund 
Vid Sigismunds infall i Sverige 1598 var Johan Nilsson Gyllenstierna befälhavare för hans adel och hovmän. Följande år förde han som amiral krigsflottan, med vilken han sökte överraska Älvsborgs fästning. Penningbrist och uteblivandet av en uppresning av Sigismunds anhängare i Västergötland gjorde att företaget gick om intet.

Källor

Noter

Svenska militärer under 1500-talet
Svenska militärer under 1600-talet
Svenska amiraler
Födda 1569
Avlidna 1617
Män
Militärer från Stockholm
Vincente Minnelli

Vincente Minnelli, född Lester Anthony Minnelli den 28 februari 1903 i Chicago, Illinois, död 25 juli 1986 i Beverly Hills, Kalifornien, var en amerikansk teater- och filmregissör. Han Oscarsbelönades som bäste regissör 1959 för Gigi, ett lättfärdigt stycke (1958).

Minnelli arbetade som regissör på Broadway innan han 1935 fick jobb på MGM där han arbetade som assistent, tills han 1943 fick göra sin första egna film, Svart extas. Han specialiserade sig på musikaler, komedier och en och annan melodrama. Flera av hans musikaler har blivit klassiker. 

Minnelli var gift med Judy Garland mellan 1945 och 1951 och de fick dottern Liza Minnelli. Han är begravd på Forest Lawn Memorial Park i Glendale i Kalifornien.

Filmografi i urval

Referenser

Externa länkar 
 

Amerikanska filmregissörer
Oscar för bästa regi
Personer i USA under 1900-talet
Personer från Chicago
Födda 1903
Avlidna 1986
Män
Kommendörer av Hederslegionen