kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ego

För andra betydelser, se Ego (olika betydelser).
Ego står för jaget i Sigmund Freuds strukturmodell över människans psyke.

Tre delar 
 Detet eller Id, den del av psyket, som alltid förblir i det omedvetna och innefattar människans grundläggande instinkter och drifter.

 Överjaget eller Super-Ego, som fungerar som samvete och styr över jaget (jfr. idealjag). Det betraktas av Freud som rest av den i barndomen upplevda föräldraauktoriteten.

 Jaget eller Egot, som hos Freud står för det medvetet erfarna. Detta jag påverkas av såväl överjaget som detet och medlar mellan dessa två instanser.
Freud hävdade att egot utgörs av vår medvetna del samt en del undermedvetna försvarsmekanismer som bland annat definierar vår personlighet.

Freud, Jung och Chopra 
I Carl Gustav Jungs psykologi är jaget det centrala komplexet i medvetandet, det vill säga medvetandets brännpunkt samt bärare av personligheten. Jung skiljer mellan jag-förståelse och själv-förståelse. Jaget kan bara känna de medvetna delarna av personligheten, medan självet omfattar även de omedvetna. I individuationsprocessen skiljs jaget från det personliga omedvetna, men jaget förblir underordnat Självet.

Ego innehåller enligt Jung två olika delar, en medveten och omedveten, och det omedvetna är en arketyp som kallas för skuggan - de sidor av egot som inte stämmer med vår persona, vårt jagideal.

Tankar som vidareutvecklats av Deepak Chopra: 

"Egot är vår identifikation med våra tankar, känslor, åsikter, mentala föreställningar, förhållningssätt osv. Detta resulterar i att egot ger oss en förvrängd bild av verkligheten, en mental illusion. Egot är en reflektion av självet. Egot gör fyra saker jämt och ständigt, den söker tvångsmässig bekräftelse, har ett tvångsmässigt behov av att kontrollera, har ett tvångsmässigt behov av att döma och försvara och har tvångsmässiga osanna förväntningar. Egot tror att den är sig själv, det vill säga människan själv. Man blir fri från egots grepp och når inre frid och frånvaro av rädsla, genom att avidentifiera sina tankeprocesser och känslor från sig själv. Människan är inte sina tankar, utan människan är den medvetenheten om att dessa tankar finns i människan själv. Man börjar sitt frigörande från egot när man börjar ifrågasätta och uppmärksamma den inre röst som man har i sitt huvud. Dock kommer egot alltid att vara en del av människan. Hur starkt egot är speglas av hur mycket rösten i huvudet styr människan i hennes handlingar och val"

”Egot är naturligtvis inte den du egentligen är. Egot är din självbild, din sociala mask, det är den roll du spelar. Din sociala mask lever på att bli omtyckt av andra. Den vill styra och lever på att ha makt, för egot lever i ständig rädsla för att inte duga.”

Se även

 Psykoanalys

Referenser 

Psykologi
Friggesund

Friggesund är en tätort i Hudiksvalls kommun, Hälsingland.

Befolkningsutveckling

Se även
Bjuråkers socken

Noter 

Orter i Hudiksvalls kommun
Tätorter i Sverige
Fredrika, Åsele kommun

Fredrika (sydsamiska: Vistege) är en småort i Fredrika distrikt (Fredrika socken) i Åsele kommun i landskapet Lappland i Västerbottens län. Fredrika ligger 56 km öster om Åsele och 105 km väster om Umeå. 2015 förlorade Fredrika sin status som tätort på grund av folkmängden minskat till under 200 personer.

Historia
Fram till 1799 hette orten Viska, som kommer från samiskans Visteke som betyder ungefär "platsen som är rik på renlav". Namnet Fredrika kommer från Gustav IV Adolfs gemål, drottning Fredrika. 

2004 framkom planer på att bygga Europas största buddhistiska tempel i  Fredrika.

Befolkningsutveckling

Se även
Fredrika distrikt
Fredrika socken
Fredrika församling

Noter

Externa länkar 

 Fredrikas webbplats

Orter i Åsele kommun
Småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Västerbottens län
Scuola

Scuola (it. "skola") var ursprungligen en sammanslutning av medlemmar ur samma befolknings- eller yrkesgrupp (skrå). Företeelsen har sina rötter i de medeltida brödraskapen för botgörare och flagellanter.

Under 1600- och 1700-talet förfogade de olika Scuole i Venedig, som var och en hade sitt eget skyddshelgon, över egna församlingsrum och ägnade sig företrädesvis åt social hjälpverksamhet, till exempel sjuk- och fattigvård.

Ideella organisationer
Fristad

Fristad är en tätort i Borås kommun och kyrkby i Fristads socken. Den ligger i norra ändan av Öresjö. Fristad är bland annat känt för konfektionsföretaget Fristads. Fristads folkhögskola är en av två folkhögskolor i Borås kommun.

Historia
Åren 1745–1914 hade Älvsborgs regemente sin mötesplats på Fristad hed. I Fristad etablerades flera framgångsrika industrier som Fristads yrkeskläder och N. Lundbergs Fabriks AB (idag Uponor). År 1974 inkorporerades Fristad med Borås kommun. I början av 1990-talet utsattes Borås Sparbank i Fristad för ett bankrån, där rånarna sköt mot en privatperson i samband med ett av rånet.

Befolkningsutveckling

Näringsliv
Uponor
Fristads
Fristad Plast

Kända personer från orten 
Sångaren Magnus Carlsson är uppvuxen i Fristad.
Sångaren Mauro Scocco är uppvuxen i Fristad.
Tonsättaren Fredrik Sixten är uppvuxen i Fristad.
Friidrottaren Cecilia Nilsson är uppvuxen i Fristad.
Programledaren Sarit Monastyrski

Se även 
Fristad hed
Fristads socken
Fristads kyrka

Källor 

Orter i Borås kommun
Tätorter i Sverige
Skyddshelgon

Skyddshelgon (se äv. skyddspatron) kallas de helgon som är utsedda att vaka över en speciell företeelse (se Lista över katolska skyddshelgon för yrken och aktiviteter). Vilken företeelse som får vilket skyddshelgon kan bestämmas av ett officiellt organ, men ofta utses dessa genom tradition. Företeelserna kan gälla ett yrke, en plats såsom en by, stad, region eller land etcetera. Vid sjukdomar eller olyckor anses vissa helgon också speciellt lämpade. 

Den företeelse som helgonet anses beskydda tar ofta avstamp i traditioner och legender runt helgonet. Lucia blev därför skyddshelgon för de synskadade eftersom hon enligt legenden fick nya ögon av Gud. Klara av Assisi utsågs till skyddshelgon för televisionen av påven Pius XII 1958,  eftersom hon under en sjukdomstid inte kunnat besöka mässan, men däremot kunde se och höra den på väggen till sitt rum. 

När kyrkor, församlingar eller andra institutioner namnges och när personer döps efter helgon eller namnges efter heliga personer blir dessa skyddshelgon åt dem. Helgonen anses i monoteistiska religioner inte ha några egna krafter utan agerar på uppdrag av Gud. Dock så har de det (alltså egna superkrafter).

Världsdelarnas skyddshelgon 
Nedan redovisas katolska kyrkans skyddshelgon för de olika världsdelarna.

Amerika 
 Isaac Jogues
 Josef från Nasaret
 Herman av Alaska
 Innocent av Alaska
 Tichon av Moskva
 Jungfru Maria

Afrika 
 Moses den svarte

Europa 
 Benedikt av Nursia
 Heliga Birgitta
 Katarina av Siena
 Kyrillos
 Methodios
 Teresa Benedicta av Korset

Asien 
 Frans Xavier

Oceanien 
 Peter Chanel

Nationalhelgon
Se Lista över nationalhelgon inom Romersk-katolska kyrkan
Nationalhelgon är skyddshelgon som är förknippade med en nation, eller ett land. Dessa ses som skyddshelgon för nationerna och deras befolkning. Det mest kända nationalhelgonet är kanske Jeanne d'Arc i Frankrike. Sankt Olof i Norge, Sankt Erik i Sverige och Sankt Knut i Danmark är skyddshelgon för de skandinaviska länderna.

Skyddshelgon för yrken och aktiviteter
Se Lista över katolska skyddshelgon för yrken och aktiviteter
Yrkesgrupper hade tidigt skyddshelgon. Flera av dessa har sedan ärvts av aktiviteter som fått egna skyddshelgon. På senare tid har olika aktiviteter fått egna skyddshelgon också.

Källor

Helgon
af:Beskermheilige
ar:قديس شفيع
an:Santo patrón
bg:Светец-покровител
bar:Schutzpatron
ca:Sant patró
cs:Patron
cy:Nawddsant
da:Skytshelgen
de:Schutzpatron
el:Κατάλογος πόλεων και πολιούχων αγίων
en:Patron saint
es:Santo patrón
eo:Patrona Sanktulo
ko:수호성인
id:Santo pelindung
is:Verndardýrlingur
it:Patrono
he:קדוש מגן
jv:Santo pangreksa
lb:Patréiner
hu:Védőszent
nl:Beschermheilige
ja:守護聖人
no:Skytshelgen
nn:Vernehelgen
pl:Patron (chrześcijaństwo)
pt:Orago
ro:Hram
ru:Святой покровитель
sco:Patron saunt
simple:Patron saint
sr:Светац заштитник
sh:Svetac zaštitnik
fi:Suojeluspyhimys
uk:Святий покровитель
vec:Patrono
vi:Thánh quan thầy
zh:主保聖人
Melodifestivalen 1964

Melodifestivalen 1964 skulle ha varit den sjunde upplagan av musiktävlingen Melodifestivalen och samtidigt Sveriges uttagning till Eurovision Song Contest 1964. Själva uttagningen ställdes in eftersom det under tiden för själva bidragsuttagningen rådde en artiststrejk i Sverige. Således kunde ingen festival anordnas eftersom en lösning nåddes först efter att Eurovisionen ägt rum.

Inget svenskt bidrag skickades därför till ESC 1964 som hölls i Köpenhamn i Danmark den 21 mars 1964.

Bakgrund till strejken 
Under hösten 1963 utlyste Teaterförbundet i Sverige en artiststrejk som startade den 1 december och varade fram till den 29 mars 1964. Under den perioden gjorde Sveriges Radio-TV (Sveriges Radio och Sveriges Television) en blockad, vilket bland annat gjorde att man inte kunde anordna någon Melodifestival, ej heller skicka en representant till Eurovision Song Contest. Det blev att Sverige avstod tävlan i Eurovision Song Contest det året.

Eurovision Song Contest 

Som första nordiska land hade Danmark tagit hem segern i Storbritannien året innan och fick därför arrangera det här året. Som ovan nämnt valde Sverige att avstå tävlan, samtidigt som Portugal gjorde sin debut, vilket gjorde att det återigen blev sexton länder som tävlade. Av alla ESC-festivaler som arrangerats sedan 1956 är denna, tillsammans med den allra första upplagan, unik eftersom videoupptagningen till den inte finns kvar. Själva finalen hölls i DR Tivoli Koncerthall den 21 mars. Festivalen blev nog mest känd det här året för att en man (utklädd till scenarbetare) klev upp på scenen efter Schweiz bidrag och gjorde en mindre demonstration mot Spaniens och Portugals dåvarande diktatorer. De danska arrangörerna fick i efterhand kritik riktad mot sig för att inte ha tagit ett bombhot mot festivalen på allvar.

Varje land hade tio jurymedlemmar som hade totalt nio poäng att ge till de tre favoritbidragen. Varje land kunde därefter välja att ge poäng genom tre metoder: ge ett land samtliga nio poäng, ge två länder sex respektive tre poäng eller ge tre länder fem, tre och en poäng. Övriga gavs noll poäng.

Efter juryomröstningarna stod det klart att Italien vunnit med 49 poäng, vilket blev Italiens första seger i Eurovisionen. Tvåa blev Storbritannien på 17 poäng (32 poäng efter Italien) och trea blev Monaco på 15 poäng. För tredje året i rad slutade fyra länder på delad sistaplats (trettonde plats) med noll poäng. Dessa var Jugoslavien, Portugal, Schweiz och Västtyskland.

1964 i Sverige
Inställda evenemang
1964
Eurovision Song Contest 1964
Sweetheart of the Rodeo

Sweetheart of the Rodeo är det amerikanska folkrockbandet The Byrds sjätte album, släppt 29 juli 1968. 

Albumet, som blandade country- och rockmusik, var inte det första i sitt slag, men däremot det första som kom att nå ut till en bredare allmänhet. Countryrockpionjären Gram Parsons hade här blivit medlem i gruppen, och det är mycket tack vare hans passion för country som albumet fått sitt djupa countryrock-sound. Albumet nådde Billboardlistans 77:e plats, gruppens dittills sämsta placering. Countrygruppen Sweethearts of the Rodeo tog sitt artistnamn från detta musikalbum.

Flera nyutgåvor av albumet har släppts, med många tidigare osläppta spår.

Lålista
Sida 1
"You Ain't Going Nowhere" (Bob Dylan) – 2:38
"I Am a Pilgrim" (Trad., arr.: Roger McGuinn/Chris Hillman) – 3:42
"The Christian Life" (Ira Louvin/Charles Louvin) – 2:33
"You Don't Miss Your Water" (William Bell) – 3:51
"You're Still on My Mind" (Luke McDaniel) – 2:26
"Pretty Boy Floyd" (Woody Guthrie) – 2:37

Sida 2
"Hickory Wind" (Bob Buchanan/Gram Parsons) – 3:34
"One Hundred Years from Now" (Gram Parsons) – 2:43
"Blue Canadian Rockies" (Cindy Walker) – 2:05
"Life in Prison" (Merle Haggard, Jelly Sanders) – 2:47
"Nothing Was Delivered" (Bob Dylan) – 3:34

Medverkande
The Byrds
Roger McGuinn – akustisk gitarr, banjo, sång
Chris Hillman – basgitarr, mandolin, akustisk gitarr, sång
Gram Parsons – akustisk gitarr, piano, orgel, sång
Kevin Kelley – trummor

Bidragande musiker
Lloyd Green, JayDee Maness – pedal steel guitar
Clarence White – elektrisk gitarr
John Hartford – banjo, fiol, akustisk gitarr
Roy Husky – kontrabas
Earl P. Ball, Barry Goldberg – piano

Produktion
Gary Usher – musikproducent
Roy Halee, Charlie Bragg – ljudtekniker
Jo Mora – omslagskonst

Externa länkar
Sweetheart of the Rodeo på Discogs
Sweetheart of the Rodeo på AllMusic

Musikalbum 1968
Album av The Byrds
Engelskspråkiga musikalbum
Album utgivna på Columbia Records
Roger the Engineer

Roger the Engineer (kallad Yardbirds i Storbritannien och Over Under Sideways Down i Tyskland och Frankrike) är ett album av den brittiska rockgruppen The Yardbirds utgivet 1966. 

Det här albumet var det första gruppen gav ut som enbart innehöll egenskrivna kompositioner, och även det första där Jeff Beck medverkade fullt ut. "Over Under Sideways Down" är kanske den mest kända låten från albumet. På den nyutgivna cd-utgåvan finns hiten "Happenings Ten Years Time Ago" också med.

Den officiella titeln var ursprungligen The Yardbirds men albumet har kommit att kallas Roger the Engineer efter teckningen på skivomlsaget, en karikatyr av bandets studiotekniker Roger Cameron gjord av bandmedlemmen Chris Dreja.

Låtlista
Låtar utan angiven upphovsman är skrivna av Jeff Beck, Chris Dreja, Jim McCarty, Keith Relf och Paul Samwell-Smith.
Sisa ett
"Lost Woman" - 3:12
"Over, Under, Sideways, Down" - 2:21
"The Nazz Are Blue" (Jeff Beck) - 3:01
"I Can't Make Your Way" (Chris Dreja/Jim McCarty/Keith Relf/Paul Samwell-Smith) - 2:22
"Rack My Mind" - 3:12
"Farewell" (Jim McCarty/Keith Relf/Paul Samwell-Smith) - 1:28
Sida två
"Hot House of Omagarashid" - 2:54
"Jeff's Boogie" (Jeff Beck) - 1:44
"He's Always There" (Jim McCarty/Paul Samwell-Smith) - 2:35
"Turn into Earth" - 2:22
"What Do You Want" - 2:12
"Ever Since the World Began" - 3:03

Medverkande
Jeff Beck - bas, gitarr, sång
Chris Dreja - gitarr
Jim McCarty - trummor
Keith Relf - munspel, sång
Paul Samwell-Smith - bas

Musikalbum 1966
Album av The Yardbirds
Södermanlands runinskrifter 276

Runinskrift Sö 276 är en medelstor runsten som nu är inmurad i Strängnäs domkyrkas södra stenfot och strax intill kyrkans port, Strängnäs socken och Åkers härad i Södermanland.

Stenen  
Stenens material är granit och den är 254 cm lång, 82 cm bred vid foten och 44 cm vid toppen. Ristaren är liksom stenens ursprungliga plats okänd. 
Den är ett perfekt studieobjekt för nybörjare som vill försöka sig på att läsa runor och förstå stenens text. Den är lättåtkomlig, mycket välbevarad och i de flesta avseenden "normal", om man vill använda just detta ord på en så rikt varierad konstform som en runsten.

Ornamentiken 
Runslingan består av en runorm vars hals är fjättrad till svansen med ett iriskt koppel. Svansen har en fotansats och den vassögda ormen har en nosflik med knorr. Slingan följer stenens konturer nästan exakt. Mitt på stenen finns ett kors, nästan likarmat, med palmettlika utsmyckningar både upp- och nedtill. Stilen har drag av både Ringerike- och Urnesstil, vilket innebär att den skapades kring tusentalets mitt.

Texten börjar vid drakhuvudet och löper medsols så att runornas bas är inåtriktad. Runorna är välhuggna, stora, djupa och mycket regelbundna. Orden skiljs åt av dubbla punkter och svensk runrad från 1000-talet har använts. Ristarens layout är perfekt, inga runor har hamnat utanför slingan och han behövde inte tränga ihop runorna mot slutet. Texten innehåller inga svårtolkade ord och den översatta inskriften följer nedan:

Inskriften 
Runsvenska: sihuiþr : auk : suain : auk : uihielbr : auk : kyla : þaun : litu : raisa : stain : eftiR * olaif

Normaliserad: Sigviðr ok Svæinn ok VihialmR ok Gylla þaun letu ræisa stæin æftiR Olæif.

Nusvenska: Sigvid och Sven och Vilhelm och Gylla, de lät resa sten efter Olaf.

Ett minnesmärke 
Om släktskap mellan dessa personer får vi inget veta. I detta avviker stenen från normen - vanligtvis var det släktingar som reste stenen, eller man var 'i lag' med den döde. Detta betecknar en rättslig bindning, vanlig bland resande köpmän. Ordet finns kvar bland annat i nusvenskans 'bolag' och engelskans 'fellow'. Släktskapsgraden angavs när sådan fanns, men här har vi fyra personer som kände sig förpliktade att resa en sten utan att säga varför.

Det är lönlöst att spekulera, men en runsten var, förutom minnesmärke, en "dödsattest" och samtidigt ett anspråk på arvet. Än idag är det självklart att de närmast sörjande skriver en dödsruna och reser en sten. Skillnaden är att runstenar normalt inte har varit några gravstenar. De restes där de var väl synliga för allmänheten.

Se även

Alfabetisk lista över runinskrifter
Lista över Södermanlands runinskrifter
Lista över runinskrifter i Strängnäs kommun
Sverige under vikingatiden
Sverige under äldre medeltiden

Källor 
Samnordisk runtextdatabas: Sö 276

Södermanlands runinskrifter
Runinskrifter i Strängnäs kommun
Sikeå

Sikeå är en småort i Bygdeå socken i Robertsfors kommun belägen vid kusten cirka 4 kilometer öster om Robertsfors.

Historia 
På Sikaberget finns gravrösen som är daterade till 1000-talet f. Kr., men en fastare bebyggelse torde ha kommit långt senare. Gustav Vasas jordebok från 1543 nämner fyra bönder i byn Sickåå. Namnet är en sammansättning av sik och å. Ån är Ståbäcken.

Samhället
I Sikeå finns en boulebana samt Sveriges minsta brandstation . I Sikeå hamn finns en havscamping med husvagnsplatser samt stugor. 
 
I byn finns Drömvallens förskola, en föräldrakooperativ förskola som startades 1993.

Idrott
Sikeå har ett handbollslag i division 1 norra, Sikeå SK och laget har fostrat två elitseriespelare.

Kultur
Baserat i Sikeå finns skivbolaget SIK Records, som till dags dato har tre utgivningar i sin katalog; samlingskassetten SIKTAPE SAMLINGSKASS 1 (2002), The Vectors / Frantic – Pigs And Parasites Split 7″ EP (2011) samt Kommunen - Individer överallt (2020). SIK Records har också arrangerat punkspelningar i Sikeå och Robertsfors samt stod värd för musikfestivalen SIK Festivalen i Sikeå och Sikeå Hamn i början av 2000-talet.

Se även 
 Sikeå hamn
 Brännstan
 Legdeåviken

Externa länkar 
Legdeå Sikeå byaföreningar

Källor 

Orter i Robertsfors kommun
Småorter i Sverige
Maskin

En maskin, från latinets machina, är enligt klassisk definition en mekanisk anordning som omvandlar energi och/eller utför mekaniskt arbete. En modernare definition inkluderar även anordningar som saknar mekaniska rörelser, såsom elektronisk räknemaskin. 

En maskin består ofta av flera andra maskiner. Ett exempel på detta är svarv, som dels består av själva svarven och dels en elektrisk drivmotor. Av liknande skäl hävdar vissa att världens största maskin år 2010 var telefonsystemet med alla telefoner, teleledningar, växlar och mobila nät i världen som krävs för att "maskinen" ska fungera.

Maskiner benämnes vanligen efter sin funktion, såsom exempelvis symaskin, borrmaskin och grävmaskin.

Användning 
Historiskt krävdes det att en apparat hade rörliga delar för att den skulle klassificeras som en maskin. Elektroniken har dock lett till utvecklingen av anordningar utan rörliga delar som många refererar till som maskiner, exempelvis datorn. Elektroniska maskiner, brukar emellertid kallas för apparat.

Motorer är maskiner som konverterar andra energiformer till mekanisk energi. Exempelvis resulterar expansionen av gaser som orsakas av hettan från en exoterm reaktion i en förbränningsmotor till en rörelse som appliceras på en rörlig komponent, som en kolv eller gasturbin. En motor anses ofta vara en del av en större maskin, såsom en bil eller ett flygplan.

Maskiner är allmänt förekommande i en mängd olika industriella, kommersiella, bostads- och transportapplikationer. De som använder hydraulik är speciellt användbara i tillverkningsindustrin.

Den vidare betydelsen av ordet som "tyg, struktur" återfinns i klassisk latin, men inte i grekiskan. Denna mening återfinns i senmedeltida franska, och är adopterad från franska till engelska i mitten av 1500-talet. Under 1600-talet kunde ordet på engelska också innebära en stödordning eller markyta, i en mening som uttrycks av härled maskination. Den moderna betydelsen utvecklades också från den tiden med den specialiserade tillämpning av begreppet till de scenmotorer som används i teater och militära belägringsmaskiner.

Även arkitekter kan beskriva hus, byggnader, som maskiner. De underlättar olika förvärvsarbeten, produktion eller vardagsliv. De har rörliga delar, och på våra breddgrader så är byggnaders förmåga att härbergera stora volymer uppvärmd luft, uppskattat. Närmare ekvatorn kan byggnader fungera som maskiner vars funktion möjliggör en annan typ av tempererad inomhusmiljö i förhållande till den varma utomhusluften.

Se även 
Maskinelement
Mekanism
Mekanik
Maskinteknik
Enkel maskin
Deus ex machina
Helvetesmaskin
Evighetsmaskin

Referenser

Noter

Externa länkar

Maskinteknik
Wikipedia:Basartiklar
Centre Georges-Pompidou

Centre national d’art et de culture Georges-Pompidou är ett franskt nationalmuseum för samtidskonst, beläget i Paris 4:e arrondissement. Centre Pompidou benämns ofta av fransmännen som Beaubourg, vilket är namnet på kvarteret museet ligger i.

Museet 
Centre Georges-Pompidou öppnade 1977 på initiativ av den franske presidenten Georges Pompidou, och visar sedan dess upp de mest betydelsefulla verken ur den franska statens samlingar av konst från 1900-talet och framåt,  och kompletterar därmed Musée d'Orsay och Louvren.

Förutom två våningar med den permanenta utställningen erbjuds ett antal tillfälliga utställningar av modern och nutida konst, en biograf för kvalitets- och konstfilm, en scen för dans och musik, butiker, en exklusiv restaurang och tillhörande café, samt ett stort referensbibliotek som i sig upptar två hela våningar.

År 2012 var Centre Georges-Pompidou det nionde mest besökta konstmuseet i världen, med 3,6 miljoner besökande.

Byggnaden 
En arkitekttävling fick 681 inkomna förslag och vanns av Renzo Piano, Richard Rogers och Gianfranco Franchini.. Arkitektfirman samarbetade med Arup and Partners. Rör för ventilation, vatten- och elektricitetsförsörjning hade anbringats på byggnadens utsida och målats efter funktion (till exempel blått för luftintag och rött för människotransport). Byggnadens moderna utseende bröt starkt av mot de intilliggande äldre husen, ett faktum som uppskattades av somliga parisare men som ansågs skandalöst av en del.

Filial i Málaga 

Vid årsskiftet 2013/2014 träffades avtal mellan Centre Pompidou och Málaga om en filial i hamnområdet Muelle Uno i Málaga i Spanien.

Källor

Noter

Externa länkar 

Bild på Centre Pompidou i Paris
 https://www.centrepompidou.fr/fr Centre Pompidous webbplats]
 Centre Pompidou Visiting Information 

Konstmuseer och konsthallar i Paris
Museer invigda 1977
Kulturhus
Paris fjärde arrondissement
Quartier Saint-Merri