kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Christopher Wollter

Claes Brian Christopher Wollter, född 5 februari 1972 i Vänge i Uppsala län, är en svensk skådespelare,  sångare och programledare i TV.

Biografi
Wollter, som är uppvuxen i Lund, inledde sin TV-karriär som 13-åring  som reporter i barn- och ungdomsprogrammet Barnjournalen. Han utbildades vid Teaterhögskolan i Göteborg och utexaminerades 1997.  Han har efter sina studier varit engagerad bland annat vid Stockholms Stadsteater, Oscarsteatern, Göteborgsoperan, Kungliga Dramatiska teatern, Vasateatern, Malmö Opera, Cirkus och Teater Brunnsgatan Fyra i Stockholm.

Bland tv- och filmroller kan nämnas klassens ledare i Anna Odells Återträffen som vann en guldbagge för bästa film, i Netflix-serie Störst av Allt (Kristallenvinnare 2019), Netflix-filmen Dancing Queens, SVT-serien Dejta, Lyckoviken på Viaplay, i den dansk-svenska serien Gråzon, Modus säsong 2, Iréne Huss Jagat vittne och som huvudkaraktär/programledare i SVT-serien Piraterna. 

Han har medverkat i underhållningsprogram som Så ska det låta, Doobidoo, Lotta på Liseberg, Allsång på Skansen och som solist i SVT:s Trettondagskonsert med Radiosymfonikerna i Berwaldhallen.

Bland roller inom musikteater kan nämnas titelrollen i Doktor Zjivago på Malmö Opera 2014, amerikanen Freddie i Chess 2013, Conny i Så som i himmelen, Chris i Miss Saigon, John Gilbert i GG - Greta och Gilbert, Marius i Les Misérables, Tony i West Side Story och Jamie i The last five years. Under 2017-2018 spelade han kapten Georg von Trapp i Sound of Music på Nöjesteatern i Malmö. Han är även producent för konsertföreställningen Brel möter Piaf -rebellen och sparven som han framför tillsammans med Åsa Fång. 2019 släppte han skivan Wollter möter Brel. 

Andra roller innefattar Fritiof i Martina Montelius Elda! Elda! Elda! på Teater Brunnsgatan Fyra i samarbete med Dramaten där han 2020 även gjorde Hiroshima min älskade i regi av Philip Zandén, Nick i Vem är rädd för Virginia Woolf tillsammans med Suzanne Reuter, Krister Henriksson och Linda Ulvaeus på Riksteatern och Lorensbergsteatern, Pip och Theo i Three Days of Rain på Teater Playhouse och Petter och Lotta och den stora landsvägen på Dramaten. På Teater Brunnsgatan Fyra har han även spelat monologen Göran och Kärleken som Wollter har skrivit tillsammans med regissören Christian Tomner.

Familj 
Christopher Wollter är sedan 2005 gift med Julia Dufvenius. Hans farfar är bror till skådespelaren Sven Wollter.

Filmografi 

 (röst som bröderna Willie)

 (röst som prins Kit)

 (röst som Gaston)

Teater

Roller (ej komplett)

TV-programledare
, Sveriges Television

Referenser

Externa länkar

 
 Christopher Wollter på Malmö Operas webbplats

Svenska musikalartister
Svenska skådespelare under 1900-talet
Personer från Uppsala kommun
Födda 1972
Levande personer
Män
Alumner från Göteborgs universitet
Johannes (ärkebiskop)

Johannes, död 14 juli eller 12 augusti 1187, var en svensk präst och ärkebiskop av Uppsala stift från 1185 till sin död 1187.

Biografi 
Johannes tillträdde posten som ärkebiskop 1185, men dödades vid Almarestäkets borg redan 1187 av estniska sjörövare som plundrade staden Sigtuna. Han efterträddes av Petrus.

Källor

Avlidna 1187
Män
Svenska präster under 1100-talet
Födda okänt år
Svenska ärkebiskopar
Roland Ratzenberger

Roland Ratzenberger, född 4 juli 1960 i Salzburg, död 30 april 1994 i Imola, var en österrikisk racerförare.

Racingkarriär 
Ratzenberger omkom under San Marinos Grand Prix 1994. Han skulle göra sin tredje tävling i Formel 1 för nykomlingsstallet Simtek i en Simtek S941. 

Ratzenberger kraschade i 314,9 km/h under lördagens kval. Hans bil krockade med sidomuren på banan, innan den åkte tillbaka ut på banan, slog runt och fortsatte in i nästa kurva innan den stannade. Olyckan skedde i Villeneuvekurvan, som sedan byggdes om. Dagen före hade Rubens Barrichello kraschat och blivit skadad. På söndagen omkom sedan Ayrton Senna vid en krasch.

F1-karriär 

|}

Referenser

Noter

Webbkällor 
 

Födda 1960
Avlidna 1994
Österrikiska racerförare
Österrikiska Formel 1-förare
Förolyckade F1-förare
Män
James Stirling

James Stirling kan syfta på flera personer, bland andra:

James Stirling (matematiker)
James Stirling (guvernör) (1791–1865)
James Stirling (arkitekt)
Sport 2000

För sporthändelser som inträffade år 2000, sportåret 2000.

Sport 2000 är en tävlingsklass i gokart eller karting som uppkom just år 2000.

Tävlingsklassen 

Sport 2000 körs med (oväxlade) 125 cc motorer med slirkoppling.  Olika spjällaxelförgasare med en maximal venturi av 24 mm, tolerans inräknad, i övrigt ett ganska fast reglemente. Godkända däck är Vega SL6 (torrdäck) samt Vega W2 (Regndäck). Klassen är en egentligen tänkt som en hobbyklass från början, men fungerar idag även som en återvändsklass för tidigare elitförare. Idag är åldersgränsen för att få köra 22 år eller mer, och är en utmärkt nybörjar klass för personer i de åldrarna. En sport 2000 kart (med förare) har en minimum viktgräns på 165 Kg I övrigt känner man lätt igen klassen genom sina gröna nummer skyltar med gula nummer.

Motorer 
Det finns idag tre giltiga motorer inom Sport2000. Parilla Leopard 125, Parilla Komet K25 samt Rotax. Parilla har blivit den populäraste motorn, där Rotax i och med nya reglementen blivit mindre attraktiva inom klassen. Motorn i sin tur utvecklar ca 28 Hk och varvar upp till 16 000 rpm. Vilket resulterar i en topphastighet på cirka 130 km/h. Accelerationen är beräknad till 0-100 på cirka 6-7 sekunder (beroende på utväxling).

Motorerna gick 2011 igenom en ny homologeringsperiod och kommer nu att köras fram till och med 2013.

Tävlingar & Serier 
SM i klassen körs inte men RM har körts en gång. Utöver det finns det två populära tävlingsserier för klassen, Mellansvenska kartracingserien (MKR) och  Sydsvenska Karting Serien (SKCC). Klassen finns även i mindre serier så som KartCup Väst, Karting Cup samt Norrlandscupen. Klassen var är även en stark representant inom det populära Kristinehamns Stadsrace som kördes årligen och som även visades på TV.

Förare 
Sport 2000 har genom åren lockat en mängd förare. Bland dem finns bland annat STCC-föraren Janne "Flash" Nilsson, racerföraren Anders Olofsson samt DTM-föraren Mattias Ekström, Sport 2000 är även den klass där Carl-Philip Bernadotte startat sin racingkarriär.

Externa länkar
 Nilson.se Karting Portalen
 MKR Mellansvenska Kartracingserien

Karting
Kalmar läns museum

Kalmar läns museum är regionalt kulturhistoriskt museum för Kalmar län. Museet drivs i stiftelseform med Kalmar kommun, Kalmar läns landsting och Kalmar läns hembygdsförbund som huvudmän.

Museet har merparten av sin verksamhet i Kalmar ångkvarns gamla lokaler men Eketorps borg och Wimmerströmska gården i Västervik är även delar av museet.

Museet är det näst största länsmuseet i landet med cirka 85 anställda och 65 miljoner i årsomsättning.

Kalmar läns museum har profilerat sig inom kulturarvspedagogik och hade 2007 ett nationellt uppdrag att utveckla denna. Ur det nationella uppdraget växte ett internationellt samarbete, senare formaliserat i föreningen Bridging ages, fram.

Kalmar läns museum bedriver även uppdragsverksamhet inom byggnadsvård, textilkonservering och arkeologi.

Länsmuseet har drivit undersökningarna av regalskeppet Kronan sedan 1981. Ett våningsplan är avsatt till utställningen om Kronan. Även "tomtens mor" Jenny Nyström har en större permanent utställning. I övrigt visas ett flertal tillfälliga utställningar varje år.

Kalmar läns museums samlingar speglar länets förhistoria och historia. Delar av museets samlingar finns tillgängligt via webbplatsen Digitalt museum.

Se även
Kalmar Sjöfartsmuseum
Kronobäcks klosterruin
Kalmar Konstmuseum
Kalmar slott

Källor

Externa länkar
Kalmar läns museums webbplats

Kultur i Kalmar
Länsmuseer i Sverige
Museer i Kalmar län
Kultur i Småland
Kvarnholmen, Kalmar
Formel Yamaha

Yamaha är en tävlingsklass inom gokart eller karting som körs med 100 cc Yamahamotorer utan koppling.

Klassen medverkar bland annat i tävlingsserierna MKR (Mellansvenska Karting Serien) och NC (Norrlandscupen).

Yamaha får man börja köra det år man fyller 13år. Yahama-kartar har blå nummerskyltar med vita siffror. Klassen är en enhetsklass, vilket innebär att man (inte) kan välja på ett chassi och en motor. För närvarandet används Swiss Hutles chassin.

Krav för formel yamaha 

- Chassi, Swiss Hutless

- 100 cc

- 15 hk vid 15 000 varv

- Total vikt inkl. förare 143 kg

- Ej trimning

- Får besiktiga in 2 st motorer vid varje tävling

- Tank 5 liter

- Alla delar måste vara godkända av Sv.
Bilsportsförbundets Kartingutskott 	

 
- Lufttryck i däcken 1-4 kg beroende på väderlek

- Drev bak 79-90 beroende på bana och väder
	
- Motorn driver direkt på axeln, med kedja, ej koppling

- Mekaniska bromsar

- Ljudnivå 100 dba max, fr.o.m. 1998

- Åldersbegränsning, 13 år och uppåt

Karting
ICC

ICC kan syfta på

 ICC – en internationell domstol och en permanent tribunal för att åtala personer för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser, se Internationella brottmålsdomstolen
 ICC – näringslivets världsorganisation, se International Chamber of Commerce
 ICC – en internationell icke-statlig organisation, se Inuit Circumpolar Council
 ICC Berlin – kongresscentrum i Berlin
 ICC – en internationell organisation, se International Color Consortium
 ICC-profil – en uppsättning data som kännetecknar färgkaraktäristiken hos en färgenhet eller en färgrymd
 ICC - International Cricket Council
Formel Micro

Formel Micro är en tävlingsklass inom karting som körs med 85 cc Raket Motor som tillverkas av Radne Motor AB. Till skillnad från Formel Mini, som bland annat också har 85 cc-motor, så har man strypning på motorn för att minska varvtalseffekten. Klassen medverkar bland annat i tävlingsserierna MKR och Norrlandscupen Man får börja köra micro det år man fyller 9år och får ej ha fyllt 14år. Micro-kartar har röda nummerskyltar.

Externa länkar
Raket

Karting
SM i karting

SM i karting eller gokart som det även heter är ett svenskt mästerskap som körs varje år under Svenska Bilsportförbundets överinseende. Svenska mästerskap kördes säsongen 2005 i klasserna Junior A, Intercontinental A och KZ2 (ICC).

Svenska Mästare

J60 2014
1:a Alfred Nilsson
2:a Emil Johanesson
3:a Hampus Eriksson

Formula Yamaha

Karting Formula 2 

Karting
Karting
Junior A

Junior A är en tävlingsklass inom gokart eller karting där 100 cc-motorer med slirkoppling används. Klassen är en del av SM i karting.

Junior A är den yngsta klassen som man kan köra EM i. Man kan börja köra i EM vid 14-15 års ålder. Utomlands delas klassen upp i ytterligare två klasser:
 "Green Helmet Trophy" vilket är ett inofficiellt EM för 14-åringarna.
 Officiella EM vilka alla över 15 års ålder kör.

Svenska framgångar i Junior A har varit fåtaliga utomlands genom åren. Oscar Thim är en av dem som lyckats bäst med en fjärdeplats i Braga, Portugal.

Karting
KF2

KF2 (tidigare Intercontinental A (ICA)) är en internationell tävlingsklass inom gokart eller karting för deltagare som är minst 15 år gamla, som körs med 125 cm3 motorer. Före namnbytet 2007 från Intercontinental A gällde 100 cm3 motorer.

Klassen ingår bland annat i SM i karting.

Källor

Karting
KF1

KF1 är den högsta tävlingsklassen inom gokart eller karting och körs med 125 cc vattenkylda tvåtaktsmotorer. Maxhastigheten är omkring 140 km/h. Tidigare var beteckningen på den högsta klassen Formel A. 2007 beslöts dock att ersätta Formel A som kördes med 100 cc motorer med en ny klass med starkare motorer. 

Deltagande i KF1 är förenat med relativt höga kostnader. Ett ekipage i KF1-cirkusen kan få lägga omkring 100,000 dollar på ett år för att bekosta co-karten med motorer och däck, samt kostnader för träning och testning och resor mellan tävlingar. KF1

De tävlande i kartserien inleder vanligen med nationella tävlingar. Internationellt är ingågsklasserna KF3 och KF2 varifrån de främsta förarna kan få chansen att tävla i KF1. KF1 i sin tur kan vara en ingång till tävlande i andra bilsporter. De flesta som tävlar i Open-wheel racing som  Formel 1, Indycar eller lägre serier som Formel Ford eller Formel 3 har en bakgrund i karttävlingar. Exempelvis vann Lewis Hamilton mästerskapet i Formel A år 2000.  

I Sverige medverkar klassen bland annat i SM i karting.

Externa länkar
 CIK-FIA officiell webbplats
 Karting 1 - webbplats om karting

Karting
Leif Larsson (kartingförare)

Leif "Putt" Larsson, född 29 mars 1944, död den 11 januari 2006, var en svensk kartingförare. Leif vann VM 1976 men förlorade titeln till Felice Rovelli via domstolsbeslut, Leif innehar även en tredje plats i VM 1977. Därutöver vann han fem SM-guld, samt därutöver otaliga pallplaceringar i VM- och EM-sammanhang. Under hans aktiva karriär så körde han mest för Siriostallet (Italian American Motor Engineering), som bland andra Ayrton Senna tillhörde. Larsson hade också en kartingfirma vid sidan om tävlandet som han satsade på efter karriären. Han var framförallt känd för sitt trimmande av motorer och sitt skickliga motoröra. Med förare som bland annat Richard Rydell, Martin Svendsen, Morris Ardell blev det flera SM i karting på 80- och 90-talen. Larsson syntes ofta i depån i Sverige och vid stora sammanhang utomlands, där han hade många vänner.

Under 1970-talet tävlade Larsson för Enköpings Motorklubb.

Referenser 

Svenska racerförare
Födda 1944
Avlidna 2006
Män
Black Ingvars

Black Ingvars är ett svenskt humoristiskt hårdrocksband  från Göteborg som gjort sig känt genom att göra hårdrockscovers på sånger ur flera olika genrer, som barnvisor, dansbandslåtar, poplåtar, julsånger och gospel. De har släppt ett gospelalbum med titeln Heaven Metal. De har bland annat tolkat flera Melodifestivalbidrag. Gruppen består av Anders Möller (som tidigare har varit med i Swedish Erotica), Magnus Tengby, Leif Larsson och Nisse Nordin. 

Black Ingvars kom på femte plats i Melodifestivalen 1998 med låten Cherie. Trots hårdrocken ställde bandet upp i Dansbandskampen 2009.

Black Ingvars har specialiserat sig på att göra enklare "Mash Ups". De spelar kända dansbands-, barn- och schlagerlåtar arrangerat ihop med musiken från kända hårdrockslåtar.
Till exempel bygger de Astrid Lindgrens Sjörövar-Fabbe på Dios Holy Diver, Lena Philipssons Dansa i neon på Europes The Final Countdown, Björn Afzelius Tusen bitar på Metallicas Nothing Else Matters och Black Jacks Inget stoppar oss nu på The Arrows I Love Rock 'n' Roll.

Medlemmar 
 Anders Möller – sång, gitarr
 Magnus Tengby – sång, gitarr
 Leif Larsson – basgitarr
 Niels "Nisse" Nordin – trummor
Dan Helgesen – piano
Henrik Ohlin – basgitarr

Diskografi

Studioalbum
 1995 – Earcandy Six
 1995 – Earcandy Five
 1997 – Sjung och var glad med Black-Ingvars
 1998 – Schlager Metal
 1999 – Heaven Metal
 2000 – Kids Superhits
 2000 – The Very Best of dansbandshårdrock
 2001 – Sjung och var glad med Black-Ingvars 2

Singlar
 2011 – "Om"
 2014 – "The Fox"
 2016 – "Take on Me"

Referenser

Externa länkar
Black Ingvars på allmusic.com

Deltagare i Dansbandskampen
Deltagare i Melodifestivalen 1998
Svenska metalgrupper
Musikgrupper från Göteborg
Chassi

Ett chassi är den primära ramen, stommen eller strukturen som förenar och håller samman en apparats huvudkomponenter. Benämningen chassi förknippas vanligen med fordon (fordonschassi) eller elektronik (elektronikchassi) men kan kreativt tillämpas på andra apparater och funktionella skapelser (till exempel stolar) som innehar en struktur som fyller rollen.

Fordonschassi 
Chassin på fordon avser den interna markliggande stommen på markfordon (bilar och bandfordon) som förenar fordonets primära komponenter. På en bil kan dessa vara fjädringssystem, styranordning, hjulaxlar, motor, koppling, karosseri, med mera.

Elektronikchassi 

Elektronikchassi används bland annat som benämning för det externa skalet på elektroniska apparater, som till exempel persondatorer, radioapparater och TV-apparater, och brukar då avse ett yttre skal med ett internt ramverk med fästpunkter för elektroniska komponenter, till exempel kretskort, lagringsminne, kylfläktar och annan elektronik.

Ibland avser termen elektronikchassi enbart det interna ramverket och ser då det externa skalet som separat komponent. Detta då det är ramverket som håller de interna delarna och skalet på plats. Skalet i sig brukar inte agera strukturell komponent, utan brukar enbart vara skydd mot damm, fukt och åverkan för de vitala interna komponenterna.

Se även

Fordonschassi 
Underrede
Kaross

Elektronikchassi 
Datorchassi
Elektronikrack

Referenser

Datorteknik
Fordonsteknik
Lego Duplo

Duplo är en produktserie från Lego, med byggklossar dubbelt så stora som vanliga legobitar. Duplo riktar sig till barn som är mellan två och sex år gamla, och kom ut första gången 1969. Duplobitar och vanliga bitar går att använda tillsammans.

Se även 
 Lego
 Lego Technic
 Lego Mindstorms
 Lego City
 Lego Exo-force
 Bionicle

Externa länkar 
 Duplos hemsida

Duplo
1960-talets leksaker
Produkter lanserade 1969
de:Lego#Duplo
Hals

Halsen (collum) är en kroppsdel som förbinder huvud och bål. Med hals förstås ibland bara den mjuka framsidan, medan baksidan kallas nacke och halskotorna av ryggraden ibland kallas halsrygg. Den mjuka framsidan kallas ofta även strupe, och avser då i första hand luftstrupen. Hals kan även användas som synonym för luftstrupe och röstorgan i uttryck som "ge hals", "för full hals", "ont i halsen" och "sätta i halsen" (vrångstrupen).

Inom kläder och mode utgör halsen ett intressant gränsområde mellan den klädda kroppen och det nakna ansiktet och huvudet. Hit hör kragen eller dess frånvaro (dekolletage, urringning), slips, kravatt, halsduk och halsband.

Delar av halsen med egna artiklar 
 Svalg
 Matstrupe
 Luftstrupe
 Struphuvud
 Adamsäpple
 Struplock
 Stämband
 Nacke
 Ryggrad
 Ryggmärg

Halsens muskler delas in i följande grupper

 Halsens muskler (Riktiga muskler)
 Nackrosettens muskler (musculi suboccipitales)
 Övre tungbensmuskler (musculi suprahyoidei)
 Undre tungbensmuskler (musculi infrahyoidei)
 Halsens bindvävshinnor (fascia cervicalis; fascia colli)

Referenser

Huvud och hals
Tarmludd

Tarmludd (villi intestinales) är en typ av vävnad i tunntarmen, bestående av runt 0,5–0,6 millimeter höga villi, som upptar näringsämnen. Kapillärerna i villi upptar glukos och aminosyror genom epitelcellerna på villiväggarna; lymfkärl upptar på samma sätt fettsyror.

Om man har celiaki (glutenintolerans) blir tarmluddet skadat om man äter gluten.

Mag- och tarmsystemet

en:Intestinal villus
Konsument

Konsument kan avse:

 Konsument – den som förbrukar en vara eller tjänst, se slutanvändare
 Konsument – inom civilrätten en fysisk person som handlar huvudsakligen för ändamål som faller utanför en näringsverksamhet, se konsumentköplagen
 Konsumentbeteende – hur och varför individer, grupper eller organisationer agerar för att välja produkter eller tjänster som uppfyller deras behov eller önskemål
 Konsumentmarknad – en plats där köpare och säljare möts för handel med varor och tjänster
 Konsumentteori – en teori i mikroekonomi som beskriver hur en konsument värderar, efterfrågar olika varor beroende på hur de nyttjas
 Konsumentombudsmannen – en statlig svensk ämbetsman
 Konsumentklagonämnden – en finsk nämnd inrättad 1978
 Konsument (biologi) – en organism i en ekologisk näringskedja som bryter ner och konsumerar biomassa för sin överlevnad
 P1 Konsument – ett radioprogram som sändes i Sveriges Radio P1
Piaśnica

Piaśnica (tyska: Gross Piasnitz, kasjubiska Wiôlgô Piôsznica)  är en liten by i Pommerns vojvodskap i norra Polen. Piaśnica hade 65 invånare år 2007.

Under andra världskriget mördade SS i en intilliggande skog omkring 12 000 personer, i huvudsak polsk och kasjubisk intelligentia, men även patienter från psykiatriska institutioner.

Referenser

Externa länkar 

 

Byar i Pommerns vojvodskap
Förintelsen i Polen
Tjänst

En tjänst är en aktivitet eller funktion som tillför värde till en mottagare, betjänar denna, utan att i sig innebära att ett bestående fysiskt objekt med eget värde tillförs mottagaren. Det engelska ordet service med samma betydelse används ibland i samband med betjäning av en kund.

Utveckling och omfattning
Historiskt har tjänster främst associerats med stödfunktioner till mänskligt leverne, som städning, uppassning, barnpassning med mera som då vanligast utförts av tjänstefolk, personer anställda av mottagaren. Dessa basala tjänster utförs numera huvudsakligen av personer som inte är anställda av mottagaren utan erbjuds i en köp-sälj-, leverantör-kund-relation. 

Specialiserade personliga tjänster, som artisteri och rådgivning, utförda av specialiserade tjänsteutövare har alltid funnits och har blivit allt vanligare. Än mer har en ny typ av liknande tjänster växt upp i kölvattnet av industrisamhället med tjänster som kundtjänst (hjälpcentral) av produkter och rådgivning (konsulting) till organisationer.

De senaste årtionde har också tjänster som levereras av maskiner (datorer) blivit alltmer vanliga, inte minst med internets genombrott. 

Sammanlagt har detta inneburit att den så kallade tjänstesektorn vuxit och att begrepp som tjänstesamhället börjat användas för att beskriva det moderna samhället.

Tjänstbegreppet inom informationsteknologin 
 Inom telekommunikation och datornätverk är tjänst, till exempel datakommunikationstjänst, det arbete eller det betjänande som en programvara eller en utrustning kan utföra för en människa (och motsvarar då en tillämpning) eller för en annan programvara eller utrustning. Denna tekniska definition ska inte sammanblandas med begreppen teletjänst, innehållstjänst och mervärdestjänst, som är immateriella ekonomiska produkter enligt ovanstående definition.
 Inom operativsystem och distribuerade system är en tjänst en betjänande process som inte tillhör någon särskild användare. Denna process är beredd att ta emot order från andra processer som tillhör olika användare på samma eller annan dator, och leverera tillbaka begärda resultat. Om den betjänande processen finns på en annan dator kallas den process som utför tjänsten ofta server och den betjänade processen klient.
 En webbtjänst innebär att en webbserver kan betjäna en annan webbserver, och är grunden för tjänsteorienterad arkitektur. En tjänst är här en betjänande funktion som är väldefinierad, självständig och oberoende av sin omgivning.

Referenser

Externa länkar 
 FN:s ordförklaring till termen services
 En beskrivning från EU av begreppet tjänst

Tjänster
Ekonomi
Dödsbo

Dödsbo eller sterbhus är kvarlåtenskapen efter en avliden person. Dödsboet räknas som en juridisk person. Ett dödsbo involverar en rad juridiska och praktiska steg. I Sverige styrs denna process av Ärvdabalken och innehåller följande steg. Kvarlåtenskapen ska enligt lag förtecknas i en bouppteckning inom tre månader efter dödsfallet. Fram till arvskiftet förvaltas kvarlåtenskapen av de efterlevande som har arvsrätt till den avlidnes egendom. En sådan person kallas antingen dödsbodelägare, eller efterarvinge för den som har rätt att få ut sitt arv först efter att en dödsbodelägare har avlidit. Ett dödsbo kan också förvaltas av en boutredningsman. Dödsboet upplöses när arvskiftet är avslutat och all kvarlåtenskap fördelats mellan arvingarna.

Dödsboet svarar för alla kostnader för begravning. Även de närmast anhörigas omkostnader för begravningen kan belasta dödsboet, till exempel sorgkläder, transporter, vistelsekostnader och så vidare.

Sterbhus 
Det från tyskan lånade ordet sterbhus används sällan i dag. Det förekommer inte heller längre i lagtexterna. Ordet har emellertid en något vidare betydelse än dödsbo då det, utöver den avlidnes tillgångar och skulder, även kan avse de efterlevande arvingarna eller dödsbodelägarna.

Se även 
Arv
Boutredningsman
Efterlevande

Referenser 

Arv
Begravning

fr:Patrimoine (droit)