kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Horisont

Horisont, från grekiska "begränsande", är den linje i blickfältet där markytan och himlen möts, dvs den mest avlägsna punkten på markytan som man kan se.

Horisonten spelade tidigare stor roll i navigation till havs. För exakta mätningar till lands, där horisonten är ojämn och därför olämplig som utgångspunkt för mätningar, användes artificiella horisonter, ofta skapade med vattenpass. Vid sextantmätning skapar man en konsthorisont genom att utnyttja spegelbilden av den observerade himlakroppen i en kvicksilverdroppe. 

Horisont används även överfört i andra sammanhang där man avser något som begränsar det observerbara.

Avståndet till horisonten 
För att få en ungefärlig uppfattning om avståndet till horisonten kan följande formel användas:

 

där h är höjden som dina ögon befinner sig på i meter och s1 är den raka sträckan från dina ögon till horisonten i kilometer.

Ett närmevärde på sträckan s1 som är lätt att komma ihåg:    [1]

Ett mer exakt värde erhålls med följande formel:
 [2]

där R är jordradien. Observera att både h och R här måste anges med samma enhet, till exempel kilometer; denna blir då också enheten för s2.

Formlerna ovan anger den raka sträckan mellan betraktarens ögon och horisonten. Om man däremot vill veta den faktiska sträckan som man skulle behöva färdas för att nå den horisont som man ser vid ett speciellt tillfälle, det vill säga längden på den båge som går från betraktarens fötter till horisonten, så måste man använda följande formel:

När höjden, h, är avsevärt mindre än jordradien, R, så ger s1 och s2 ungefär samma resultat som s3. En höjd på 100 kilometer ger en skillnad på cirka 1 procent.

Beräknat avstånd till horisonten 
Avståendet till horisonten över ett hav kan räknas ut med denna formel: Kvadraten på avståndet till horisonten är ögats höjd över havsytan gånger jordens diameter (12 750 km). I praktiken ser åskådaren i snitt cirka 10–20 procent längre, beroende på att lufttryck och temperaturskillnader böjer ljusets bana från horisont till öga. 

 Vid en ögonhöjd över havsnivå på 2 m är det raka avståndet till horisonten, ute på öppet hav, enligt uttryck [2] c:a 5,1 km eller 2,7 nautiska mil.
 Vid en ögonhöjd på 10 m över havsnivån är avståndet cirka 11,3 km eller 6,1 nautiska mil. 
 Vid en ögonhöjd av 100 m över havsnivån är avståndet cirka 35,7 km eller 19 nautiska mil.

Avståndet till horisonten över öppet vatten när man står vid en strandkant, cirka 2 m över vattenytan, är således endast cirka 5 km trots att man intuitivt kan tycka att avståndet är betydligt längre.

Referenser

Navigation
Astronomi
Astronomiska koordinatsystem
Tord Bonde (Karlsson)

Tord Bonde, född på 1420-talet, död omkring 16 maj 1456 på Karlsborg i Bohuslän, var en svensk riddare, riksråd och marsk.

Han var son till riksrådet och lagmannen Karl Tordsson, sonson till riddaren och riksrådet Tord Röriksson samt kusin till kung Karl Knutsson (Bonde). Han var gift med Iliana Åkesdotter Tott och fick med henne dottern Birgitta.

Tord Bonde blev riddare vid kung Karls kröning 1448 och var riksråd från 1449. 1452 överrumplade och återtog han på kung Karls befallning Lödöse, som danskarna hade erövrat och befäst, samt tillfångatog strax därefter Ture Turesson (Bielke) på Axevall. Han belönades med att bli utnämnd till hövitsman på Axevalls slott och över hela Västergötland samt utnämndes även till marsk. 

Sedan det stillestånd, som hade ingåtts med danskarna 1453, hade gått ut, ryckte han våren 1455 in i Småland, där han med böndernas hjälp intog och förstörde fästet Danaborg, som danskarna hade byggt söder om Värnamo, och vände sig därefter mot Älvsborg. Detta kunde han visserligen inte återta, men till motvärn anlade han vid Göta älv de två skansarna Billingsborg och Gullberg, samt drog slutligen in i Bohuslän, där han vid kusten lät uppföra fästet Karlsborg och slog en tiodubbelt starkare norsk styrka, som var ute efter att förstöra det. Han deltog även i ett par fredsmöten med danskarna, som ombud för kung Karl. På Karlsborg blev han i maj 1456 mördad av den danskfödde slottsfogden Jösse Bosson. Med honom försvann kung Karls främsta stöd.

Källor

Noter

Vidare läsning 
 
 Gunnar Olof Hyltén-Cavallius och George Stephens, Sveriges historiska och politiska visor (1853). ()

Mördade svenska politiker
Svenska riddare
Svenska riksråd under 1400-talet
Svenska marskar
Bondeätten
Födda 1420-talet
Avlidna 1456
Män
Karls grav

Se även Karl IX:s kanal eller "Hertig Karls grav".

Karls grav är en kanal vid Vänersborg mellan vänerviken Vassbotten och Göta älv. Kanalen kringgår fallen vid Vargön och Önafors i Göta älv. Den började byggas under Karl IX:s tid, men först år 1752 kunde fartygstrafik mellan Vänern och Trollhättan komma igång. Kanalen är 3,6 kilometer lång och utgör idag en del av Trollhätte kanal.

Kanalen har en sluss i Brinkebergskulle. Den konstruerades av Christopher Polhem och var färdig samma år som kanalen invigdes, år 1752. Den nuvarande slussen vid Brinkebergskulle var färdigställd 1916.

Kanalen har flera gånger blivit ombyggd i sammanhang med Trollhätte kanal.

Galleri

Källor
Vänersborgs stad
Bosse Arnholms sida om Trollhätte kanal
Fyrwiki

Externa länkar 

Kanaler i Sverige
Vänersborgs kommun
Vänern
Göta älvs avrinningsområde
Ugglan
Karlsborg (olika betydelser)

Karlsborg eller Carlsborg kan syfta på:

 Karlsborgs kommun – en kommun i Västra Götalands län 1971–
 Karlsborg – en tätort och centralort i Karlsborgs kommun
 Karlsborgs landskommun – en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län 1885–1970
 Karlsborgs församling – en församling i Karlsborgs pastorat i Vadsbo kontrakt i Skara stift 1885–
 Karlsborgs garnisonsförsamling – en tidigare församling i Skara stift och i Karlsborgs kommun 1831–1960
 Karlsborgs fästning – en fästning på Vanäs udde i Vättern 1819–
 Karlsborgs flygplats –  en militär flygplats i 2 km söder om Karlsborg i Västergötland
 Karlsborgs distrikt –  ett distrikt i Karlsborgs kommun och Västra Götalands län 2016–
 Karlsborg, Kalix kommun – ett industrisamhälle i Kalix kommun
 Karlsborg, Bohuslän – ett tidigare fäste, borg, i Kville socken i Bohuslän
 Karlsborg – tidigare namn på en medeltida borg i Södermanland, se Tälje hus
 Karlsborg (ö) – en holme i Brunnsviken, Solna kommun
 Carlsborg – en fästning i kolonin Svenska guldkusten i nuvarande Ghana, se Fort Carolusborg
Karlsborg, Bohuslän

Karlsborg,  eller Hornborgs slott, är ett tidigare fäste, en borg, i Kville socken i Bohuslän. Borgen ligger söder om orten Hamburgsund i Tanums kommun, på en klippa ovanför det lilla samhället Slottet.

Under 1900-talets början antogs att Karlsborg låg vid gården Röe i Bro socken, Sotenäs härad, utmed Åbyfjorden, Röe borg. Det var arkeologen Wilhelm Berg som hade identifierat detta fäste med en borgruin i Röe på Stångenäset på grund av lösfynd, som härrörde från 1400-talets mitt. Identifikationen skedde, innan Berg hade företagit grävningar i ruinen på Hornborg söder om Hamburgsund, vilken han på goda grunder ansåg vara det Karlsborg, som användes av Gustaf Vasas krigsfolk under dennes ockupation av Viken under 1520-talet.

1400-talet
Borgen anlades 1455 av riksmarsken Tord Karlsson (Bonde). Borgen uppkallades efter kusinen till Tord Karlsson (Bonde), Karl Knutsson (Bonde), som var svensk kung då borgen uppfördes. Anledningen till Tord Karlssons (Bondes) inmarsch i Bohuslän var att säkra Sveriges tillgång till Västerhavet, då danskarnas aktiviteter hotade att spärra Sveriges ut- och infärdsel via Göta älv. Inmarschen säkrade tre svenska stödjepunkter i Bohuslän, däribland Karlsborg.

Kung Karl Knutsson (Bonde) hade efter byggandet av Karlsborg skrivit ett brev till England och inbjudit engelska handelsmän att komma till Slottsfjorden, som finns nedanför Karlsborg och där bedriva handel med svenskarna. Men redan vid pingsttiden 1456 mördades marsken på borgen, medan han sov, av sin danskfödde underbefälhavare Jöns Bosson. Efter mordet flydde Jöns Bosson till Danmark. Mordet användes i propagandan mot danskarna:

Som Judas förrådde vår herre Krist,
så förrådde Jöns Bosson marsken förvisst;
ack finge något av Judæ lön,
och fore han värre, det vore vår bön.

(Ur Visan om Tord Bondes mord. )

1500-talet
I samband med oredan kring den danske kungen Kristian II:s fall lät Gustav Vasa år 1523 inta norra Bohuslän (Viken). Svenska trupper besatte då Olsborg vid Södra Bullaresjön och Karlsborg. Arbetena med förstärkningarna av Karlsborg startade 1523 och fortgick till år 1527, då Gustav Vasa, på grund av den danske kungen Fredrik I:s föreställningar, befallde, att det skulle upphöra. Då Kristian II 1531 inbrutit i Viken, intog han borgen den 13 december och förstörde den i grunden.

Vintern 1569-1570 försökte Johan III att bemäktiga sig den klippa på vilken Karlsborg legat. Detta för att återuppbygga borgen för att därigenom få en motpant för Älvsborg, men företaget misslyckades. Därefter föll det forna Karlsborg alltmer i glömska, och slutligen visste man inte längre, var det varit beläget. Detta ändrades dock genom Wilhelm Bergs grävningar såväl vid Röe som vid Hornborg.

Bilder

Se även
 Olsborg
 Hornbore by
 Ranrike

Källor

Externa länkar
, Riksantikvarieämbetet
 Hornborgs slott i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Borg- och slottsruiner i Bohuslän
Fornminnen i Tanums kommun
Havängsdösen

Havängsdösen är en stenkammargrav (megalitgrav) av typen dös från yngre stenåldern, c:a 5 500 år gammal, byggd under trattbägarkulturens äldre fas. Megalitgraven är belägen i Haväng på Österlen, inom Ravlunda församling strax norr om Verkaåns utlopp i Hanöbukten, i södra kanten av Ravlunda skjutfält.

Själva gravkammaren består av tre sidostenar som är 1,65 × 0,5 m. Ovanpå, som tak, ligger en sten som är 2,7 × 2 m. Graven är omgärdad av 16 markfasta stenblock som är mellan 0,6 m och 1,2 m höga, bildande en rektangel och har en areal på cirka 60 kvadratmeter. Dösar med sådana fyrsidiga kantkedjor kallas ofta långdösar. Ingången till kammaren är vänd ut mot havet och i den riktning där solen går upp vid vår- och höstdagjämningen.

När man gjorde utgrävningar av gravkammaren 1869, hittade man skelett från människor och en flintyxa. Somliga tror att graven kan ha plundrats tidigare, eftersom den innehöll så få fynd, men normalt är fynden relativt fåtaliga i dösar.

Det är okänt vem eller vilka som ligger begravda under Havängsdösen. I dösar begravdes som regel endast en person och det var främst betydelsefulla personer i samhället som ärades med en egen dös. 

2015 eldades på dösens tak, varvid takhällen sprack.

Närliggande fynd
I slutet av 1700-talet hittades fem brakteater av guld i närheten av Skepparpsåns (= Verkeåns) mynning. Man har även funnit så kallade guldgubbar här. Vid lågvatten kan hamnpålar ses i åmynningen. Forskning har visat att den hamnen ska vara konstruerad någon gång på 1000-talet och 1600-talet.

Se även

 Ravlunda socken

Lista över Skånes megalitgravar

Källor

Externa länkar

Simrishamns kommuns historia
Fornminnen i Skåne
Megalitgravar i Sverige
Skånes förhistoria
Clarence S. Campbell Bowl

Clarence S. Campbell Bowl är ett årligt pris som sedan säsongen 1993/1994 ges till Western Conference-mästarna i National Hockey League, det vill säga det lag som når  Stanley Cup-finalen. 

Priset delades ut första gången 1968 av National Hockey League till minne av Clarence S. Campbell, som var NHL-president 1946-1977. Själva trofén är en stämplad pjäs gjord i sterlingsilver av en brittisk silversmed 1878.

Säsongerna 1967/1968-1973/1974 gick trofén till vinnaren efter grundserien av West Division . 

Säsongerna 1974/1975-1980/1981 gick trofén till vinnaren efter grundserien i Clarence Campbell Conference.

Säsongerna 1981/1982-1992/1993 gavs trofén till Stanley Cup-finalisten från Campbell Conference.

Vinnare av Clarence S. Campbell Bowl 

NHL:s troféer och priser
Priser och utmärkelser instiftade 1968
Karl Liebknecht

Karl Liebknecht, född 13 augusti 1871 i Leipzig, död 15 januari 1919 i Berlin, var en tysk advokat, politiker, kommunist och antimilitarist.

Biografi
Karl Liebknechts far var Wilhelm Liebknecht (1826–1900), en av den tyska socialdemokratins främsta ledare och god vän till Karl Marx. Fadern deltog, tillsammans med bland andra Marx, i tyska revolutionen 1848–1849.

Liebknecht anslöt sig till Tyska socialdemokratiska partiet (SPD) 1900. Invald i Abgeordnetenhaus, andra kammaren eller deputeradekammaren i preussiska lantdagen, 1908 och i den tyska riksdagen 1912. Han uteslöts ur SPD 1914 till följd av sin oppositionella inställning till första världskriget, då han ensam i riksdagen röstade mot krigskrediter. Mellan åren 1916 och 1918 satt han i tukthus för sin agitation mot kriget.

Liebknecht grundade tillsammans med Rosa Luxemburg Spartacusförbundet 1916 och var också med och grundade Tysklands kommunistiska parti (KPD) 1918. Liebknecht och Luxemburg ledde den misslyckade tyska kommunistiska revolutionen 1918–1919. De båda organiserade 1919 en resning i Berlin, det så kallade spartakistupproret, vilket blev blodigt krossat varefter Liebknecht och Luxemburg greps och sköts.

Familj
Karl Liebknecht bildade familj med Julia Liebknecht, född Paradies, som dock gick bort 1911. Han var senare gift med Sophie Liebknecht, född Ryss, som också var aktiv kommunist.

Politiska skrifter av honom brändes under bokbålen runt om i Nazityskland 1933.

Karl Liebknecht är begraven på Zentralfriedhof Friedrichsfelde.

Källor

Externa länkar 

 Böcker av och om Karl Liebknecht på svenska bbliotek. Libris.
 Nationalencyklopedin: Spartakusbund
Nationalencyklopedin: Karl Liebknecht

Födda 1871
Avlidna 1919
Tyska kommunister
Tyska socialdemokrater
Mördade tyska politiker
Mördade kommunistiska politiker
Personer som blivit mördade i Berlin
Män
Personer från Leipzig
Personer som blivit lynchade
Alumner från Leipzigs universitet
Alumner från Humboldt-Universität zu Berlin
Spartacusförbundet

Spartacusförbundet (tyska: Spartakusbund) var en tysk revolutionär marxist-socialistisk grupp i Tyskland 1914–1919. Medlemmarna kallades spartakister. Namnet är taget efter slaven Spartacus som ledde ett uppror mot romarna år 73 f.Kr.

Historik 
Spartacusförbundet grundades 1914 av Rosa Luxemburg, Karl Liebknecht, Leo Jogiches, Franz Mehring och Clara Zetkin i opposition mot Tysklands socialdemokratiska partis (SPD) pro-krigspolitik. Medlemmarna vände sig mot den borgfred som SPD slutit. År 1917 gick Spartacusgruppen med i Tysklands oberoende socialdemokratiska parti (USPD) men fortsatte att formera sig som en egen grupp inom partiet. År 1918 bytte man på Karl Liebknechts initiativ namn till Spartacusförbundet. Spartacusförbundet var aktivt under tyska novemberrevolutionen 1918. Målet var att få bort militären från makten, socialisering av viktiga industrier och skapandet av en tysk rådsrepublik. 

Den 1 januari 1919 ombildades förbundet och blev tillsammans med andra revolutionära grupper Tysklands kommunistiska parti (KPD). Rosa Luxemburg och Karl Liebknecht avrättades av en frikår som var lagligt verksam under den socialdemokratiska regeringen. Detta skedde den 15 januari 1919 i samband med det så kallade spartakistupproret i Berlin. 

KPD hade under Weimarrepubliken 1919–1933 ledamöter i riksdagen.

Se även 
 Tysklands oberoende socialdemokratiska parti (USPD)
 Spartakistupproret

Referenser 
 Focus uppslagsbok, Almqvist & Wiksell, 1970

Noter

Externa länkar 
Rosa Luxemburg - Vad vill Spartakusförbundet? (1918)
Rosa Luxemburg - Om Spartacus (1918)

Tysklands historia
Kommunism
Politiska organisationer i Tyskland
Organisationer bildade 1916
Organisationer upplösta 1919
Krigsmakten

Krigsmakten var fram till årsskiftet 1974/1975 samlingsnamnet på de svenska militära myndigheter som sedan den 1 juli 1994 ingår i förvaltningsmyndigheten Försvarsmakten. 

Namnbytet togs först upp av 1945 års försvarskommitté. Det slutgiltiga beslutet om byte från krigsmakten till försvarsmakten fattades av Sveriges riksdag genom stiftad lag 1974 och namnbytet ägde formellt rum den 1 januari 1975. 

Bakgrunden till namnbytet var att "understryka det fredsbevarande syftet med Sveriges försvar". Namnbytet genomfördes dock i praktiken ute i verksamheterna successivt under många åtföljande år på grund av den stora omfattning där namnet brukades. 

Från 1975 fram till 1994 var försvarsmakten ingen myndighet i sig utan en samlingsbeteckning för de militära myndigheterna som operativt stod under Överbefälhavaren (ÖB).

Se även
Sveriges militärhistoria
Kommandomål
Försvarets förvaltningsdirektion
Militieombudsmannen
Chefen för Armén
Chefen för Marinen
Chefen för Flygvapnet
Svenska staten

Referenser
 Betänkande 1972:FöU18 – Försvarsutskottets betänkande med anledning av motion angående bruket av beteckningen krigsmakt
 Betänkande 1974:FöU24 – Försvarsutskottets betänkande med anledning av förslag i propositionen 1974:50 till lag om beredskapsstyrka och lag om beteckningen försvarsmakten
 Proposition 1974:50 – Kungl. Maj:ts proposition angående vissa organisationsfrågor m.m. rörande försvaret

Noter

Försvarsmakten
Sveriges militärhistoria
Sociala institutioner
Försvarsdepartementet

Försvarsdepartementet (Fö) är ett departement inom det svenska Regeringskansliet med ansvar för totalförsvaret. Till departementets ansvarsområden hör det militära och det civila försvaret, säkerhetspolitik, plikttjänstgöring, frivilligorganisationer, Hemvärnet, den statliga räddningstjänsten samt kustbevakningen. Försvarsdepartementet har sina lokaler på Jakobsgatan 9 i Stockholm.

Departementet har sina lokaler i före detta Skandinaviska Bankens palatset i kvarteret Vinstocken (ingång via Jakobsgatan 9) och leds av försvarsministern som bistås av en politiskt tillsatt statssekreterare. Försvarsdepartementet bildades den 1 juli 1920 genom en sammanslagning av Sjöförsvarsdepartementet och Lantförsvarsdepartementet.

Myndigheter
Under Försvarsdepartementet lyder följande myndigheter:
Försvarsmakten
Försvarets materielverk
Plikt- och prövningsverket
Försvarets radioanstalt
Totalförsvarets forskningsinstitut
Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten
Försvarsunderrättelsedomstolen
Myndigheten för totalförsvarsanalys
Kustbevakningen
Statens haverikommission
Myndigheten för samhällsskydd och beredskap
Myndigheten för psykologiskt försvar

Statssekreterare 
 Knut Söderwall (tillförordnad) 1920–1922
 Knut Söderwall 1923
 Karl Levinson 1923–1924
 Hjalmar Humble (tillförordnad) 1924–1927
 Hjalmar Humble 1927–1934
 Åke Hartelius (tillförordnad) 1931–1934
 Åke Hartelius 1934–1936
 Tage Wärn 1936–1942
 Nils Gustav Rosén (tillförordnad) 1941–1942
 Nils Gustav Rosén 1942–1947

Expeditionschefer 
 Knut Söderwall 1920–1922
 Karl Levinson (tillförordnad) 1921
 Karl Levinson 1922
 Hjalmar Humble 1923–1927
 Willand Aschan (tillförordnad) 1924–1925
 Anton Rundqvist (tillförordnad) 1925–1927
 Anton Rundqvist 1927–1930
 Åke Hartelius 1930–1934
 Gustaf Eklund (tillförordnad) 1931–1932
 Tage Wärn (tillförordnad) 1932–1934
 Tage Wärn 1934–1936
 Eric Sverne (tillförordnad) 1934–1936
 Eric Sverne 1936–1943
 Gustaf von Schwerin (tillförordnad) 1939
 Gustaf von Schwerin 1943–1951

Se även
Sveriges försvarsminister
Försvarsministerium

Källor

Noter

Svenska departement
Sveriges militär
Organisationer bildade 1920
Värnpliktskongressen

Värnpliktskongressen kallas den kongress där direktvalda värnpliktiga ombud från Sveriges samtliga förband är representerade. Kongressens huvuduppgifter är att ta fram ett nytt värnpliktsprogram samt att välja det nya Värnpliktsrådet. Sedan 1997 anordnas Värnpliktskongressen i Värnpliktsrådets regi kontra tidigare då kongressen ordnades av Försvarsmakten. 

Platser för Värnpliktskongressen

 2023 Upplands Väsby
 2022 Alvik
 2021 Digitalt
 2020 (framskjuten till 2021) 

2019 Nacka 
2008 Eskilstuna
2007 Skövde
2006 Stenungsund, extrakongress
2006 Södertälje
2005 Skövde
2004 Skövde
2003 Södertälje
2002 Södertälje
2001 Piteå
2000 Skövde
1999 Halmstad
1998 Halmstad
1997 Enköping
1994 Halmstad
1993 Eskilstuna
1992 Södertälje

Försvarsmakten
Svenska offentliga organisationer
Ariel

Ariel kan avse

 Ariel – namnet på Den lilla sjöjungfrun i Disneys tolkning av sagan, se Den lilla sjöjungfrun (film)
 Ariel – superhjälte i serien X-men, se Shadowcat
 ARIEL – ett rymdteleskop
 Ariel (bil) – en biltillverkare
 Ariel (film) – en finsk film från 1988 
 Ariel förlag – ett svenskt förlag
 Ariel (glasteknik) – teknik vid tillverkning av konstglas
 Ariel (litterär figur) – en litterär figur som förekommer i William Shakespeares Stormen
 Ariel (MC) – en motorcykel
 Ariel (måne) – en av Uranus månar 
 Ariel (namn) – ett hebreiskt förnamn med betydelsen Guds lejon
 Ariel (plommon) – en plommonsort
 Ariel (tidskrift) – en svensk nykterhetstidning
 Ariel (tvättmedel) – ett tvättmedel
 Ariel IV – en svensk segelbåt
 S/V Ariel – ett segelfartyg

Geografi

Antarktis 

 Ariel (kulle), 
 Mount Ariel,

Israel 

 Jerusalem (distrikt), distriktshuvudort, 
 Ariel (stad), ort, Jerusalem, 

Robotskapade Antarktisförgreningar
Robotskapade Israelförgreningar
Ariel (litterär figur)

Ariel är en litterär figur som förekommer i William Shakespeares Stormen.

Ariel är en luftande som tjänar trollkarlen Prospero. Prospero har en gång räddat Ariel från häxan Sycorax, detta håller han nu emot anden för att upprätthålla Ariels lydnad gentemot honom. Ariel fungerar som Prospero ögon och öron och besitter den magiska förmågan att framkalla storm (därav pjäsens namn).

Ariel betyder Guds eld eller Guds lejon, anledningen till att Shakespeare valde detta namn är okänt, men paralleller till den bibliske karaktären Jesaja har ibland dragits. I sentida judendom är det namnet på en ängel och i medeltida demonologi namn på en vattenande. Även hos Goethes Faust förekommer en luftande med namnet Ariel.

I Per Åhlins animerade tolkning av pjäsen, Resan till Melonia, gestaltas Ariel som en stormfågel.
Ariel har även namngivit en av Uranus månar (se Ariel (måne)) och är också namnet på en sjöjungfru i Disneyfilmen Den lilla sjöjungfrun, som dock är baserad på en saga av H.C. Andersen.

Se även
Ariel (måne)

Källor

Figurer i William Shakespeares verk
Ansari X Prize

Ansari X Prize, tidigare enbart X-Prize, är ett pris, instiftat av den amerikanska stiftelsen X Prize Foundation. Priset, som utöver äran består av 10 miljoner US-dollar, till den första privatfinansierade bemannade rymdfärden. För att vinna krävdes en färd till rymden och en upprepning av detta inom två veckor med samma farkost.

Den 29 september och 4 oktober 2004 genomförde konsortiet Tier One två flygningar med Space Ship One och vann därmed priset på dagen 47 år efter den första uppskjutningen av Sputnik.

Regler 
Farkosten skall vara bemannad och nå 100 kilometers höjd över jorden. Efter landning skall bedriften upprepas inom två veckor. Enbart 10% av farkostens vikt får lov att bytas ut mellan flygningarna, vilket inte ens NASA:s rymdfärja kan leva upp till. Endast privata finansiärer tilläts, statsstöd var uttryckligen förbjudet.

Tävlande 
27 lag ställde upp i tävlingen, från hobbybyggare till stora industriprojekt:

 Acceleration Engineering
 Advent Launch Services
 Aeronautics and Cosmonautics Romanian Assoc. (ARCA)
 Armadillo Aerospace
 American Astronautics Corporation
 Bristol Spaceplanes, Ltd
 Canadian Arrow
 The da Vinci Project
 Pablo de Leon & Associates (www.pablodeleon.com)
 Discraft Corporation
 Flight Exploration
 Fundamental Technology Systems
 HARC
 IL Aerospace Technologies
 Interorbital Systems
 Kelly Space and Technology
 Lone Star Space Access Corporation
 Micro-Space, Inc.
 PanAero, Inc.
 Pioneer Rocketplane, Inc.
 Scaled Composites' Tier One project
 Space Transport Corporation
 Starchaser Industries
 Suborbital Corporation
 TGV Rockets
 Vanguard Spacecraft

Det kan noteras att stora rymdföretag som Boeing och Lockheed inte ställde upp i tävlingen, det kan uppfattas som att de stora jättarna inte hade kraft att styra om sina nuvarande dyra modeller till lågprisalternativ. Tävlingskommittén var beredd att acceptera dem som deltagare, bara de visat att deras projekt verkligen inte mottagit statsstöd.

Se även 
 Google Lunar X Prize

Rymdfart
Priser
X Prize Foundation