kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Självdeklaration

Självdeklaration, deklaration, är de uppgifter som en skattskyldig fysisk eller juridisk person lämnar till skattemyndigheten en gång om året för att kunna fastställa hur mycket skatt den skattskyldige skall betala.

Sverige 
År 1902 fattade riksdagen beslut om att införa statlig progressiv inkomstskatt och deklarationsplikt i Sverige. Misslyckade försök hade gjorts tidigare. Första gången svenskarna deklarerade var 1903.

Blanketten för självdeklarationen har numera rubriken inkomstdeklaration, även om ordet självdeklaration används i skattelagstiftningen.

Skatteverket får numera inkomst- och andra uppgifter från arbetsgivare, försäkringsbolag och banker och skickar därför en förifylld deklaration till fysiska personer som bara behöver kontrollera och eventuellt komplettera uppgifterna. Uppgifterna skickas ut på pappersblankett eller till digital brevlåda i mars och april. Därefter ska uppgifterna godkännas via app, e-tjänst, sms, telefon eller fysisk post. Självdeklarationen för privatpersoner och enskilda näringsidkare kallas inkomstdeklaration 1 och lämnas till Skatteverket senast den första helgfria vardagen i maj om det inte är en fredag, då det blir på måndagen. Inkommer den senare till Skatteverket utgår en förseningsavgift. Därefter skickar Skatteverket ut ett slutskattebesked. Eventuell kvarskatt betalas in via Swish eller bankgiro, medan Skatteverket betalar ut eventuell skatteåterbäring till anmält bankkonto.

Norge 
"Selvangivelsen" skall innehålla all inkomst från arbetsgivare, velfärdsstød, banker, försäkringsbolag, Verdipapirsentralen.

Den skickas ut från och med  och över en period på , dock inte påskveckan. Endast om informationen inte stämmer måste man lämna tillbaka den. Det kan man göra via internet.

Se även
 Skattedeklaration
 Taxeringskalendern
 Allmänna helgdagar och helgdagsaftnar i Sverige

Referenser

Skatteverkets deklarationssida

Skatter
Ekonomi
Deklaration

Deklaration kan syfta på:

 Deklaration – ett offentligt meddelande av påbud, föreskrifter eller underrättelser, se kungörelse
 Deklaration (politik) – en vanlig benämning på mellanstatliga, bindande överenskommelser
 Självdeklaration – uppgifter som en skattskyldig fysisk eller juridisk person lämnar till skattemyndigheten
 Skattedeklaration – en månatlig deklaration av moms och arbetsgivaravgifter som svenska näringsidkare lämnar till Skatteverket
 Fastighetsdeklaration – uppgifter om fastighetens värde från ägaren
 Deklaration (poker) – en pokerterm
 Deklaration (programmering) – specifikation av namn och typ av data för en variabel, funktion eller annan identifierare, se även deklarativ programmering
Jennifer Jason Leigh

Jennifer Jason Leigh, född Jennifer Lee Morrow den 5 februari 1962 i Hollywood i Los Angeles, är en amerikansk skådespelare och filmproducent. Hon är dotter till Barbara Turner och Vic Morrow.

Jennifer Jason Leigh började med skådespeleri i tonåren och medverkade i flera TV-serier och TV-filmer. Hennes stora genombrott blev Häftigt drag i plugget där hon spelade mot bland andra Sean Penn och Phoebe Cates. 2005 gifte hon sig med regissören Noah Baumbach och hon medverkade i hans långfilm Margot at the Wedding. Vid Oscarsgalan 2016 nominerades hon till en Oscar för bästa kvinnliga biroll för sin roll som Daisy Domergue i Quentin Tarantinos The Hateful Eight.

Filmografi i urval 

 (även produktion)

 (även produktion)

 (röst)

Källor

Externa länkar

 
 

Amerikanska filmproducenter
Amerikanska skådespelare
Amerikanska scenskådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Kvinnor
Födda 1962
Personer från Los Angeles
Levande personer
Jamie Lee Curtis

Jamie Lee Curtis, född 22 november 1958 i Santa Monica, Kalifornien, är en amerikansk skådespelare och barnboksförfattare. Hon är dotter till skådespelarna Tony Curtis och Janet Leigh.

Lee Curtis har medverkat i ett 50-tal filmer. Det stora genombrottet fick hon med filmen Alla helgons blodiga natt år 1978 och fick därefter medverka i många skräckfilmer under 1980-talet, vilket ledde till hennes status som "Scream queen". På Oscarsgalan 2023 vann Curtis en Oscar för bästa kvinnliga biroll för Everything Everywhere All at Once.

Sedan 1984 är hon gift med Christopher Guest och de har två (adopterade) barn tillsammans. Hon bär titeln baronessan Haden-Guest genom sitt äktenskap med honom. Hon är vegetarian och engagerad i djurskyddsfrågor.

Filmografi

 (23 avsnitt)

1980 – Terror Train

1981 – Alla helgons blodiga natt 2

 (endast röst)

 (endast röst)

1989–1992 – Anything But Love

 

 (endast röst)

 (endast röst)

 (5 avsnitt)
 (5 avsnitt)

 (23 avsnitt)

Bibliografi 
Tillsammans med illustratören Laura Cornell har Curtis skrivit en rad barnböcker som alla publicerats av HarperCollins Children's Books.

When I Was Little: A Four-Year Old's Memoir of Her Youth, 1993.
Tell Me Again About The Night I was Born, 1996.
 Today I Feel Silly, and Other Moods That Make My Day, 1998; listad på The New York Times bestseller-lista i 9 veckor.
Where Do Balloons Go?: An Uplifting Mystery, 2000.
I'm Gonna Like Me: Letting Off a Little Self-Esteem, 2002.
It's Hard to Be Five: Learning How to Work My Control Panel, 2004.
Is There Really a Human Race?, 2006.
Big Words for Little People, , 2008.
My Friend Jay, 2009, 
My Mommy Hung the Moon: A Love Story, 2010.
 My Brave Year of Firsts. Tries, Sighs, and High Fives. 2012.

Referenser

Externa länkar 
 

Födda 1958
Amerikanska skådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Kvinnor
Levande personer
Personer från Santa Monica
Skådespelare från Kalifornien
Alumner från University of the Pacific
Oscar för bästa kvinnliga biroll
Tony Curtis

Tony Curtis, ursprungligen Bernard Schwartz, född 3 juni 1925 i Bronx i New York, död 29 september 2010 i Henderson i Nevada, var en amerikansk skådespelare. Curtis spelade mot Marilyn Monroe och Jack Lemmon i I hetaste laget (Some Like it Hot) 1959 och mot Roger Moore i tv-serien Snobbar som jobbar (The Persuaders) 1971–1972. I äktenskapet med Janet Leigh fick han 1956 dottern Kelly och 1958 dottern Jamie Lee Curtis.

Biografi 
Tony Curtis  var son till en  USA invandrad skräddare från Ungern. Tony Curtis växte upp i fattigdom i ett tufft område i Bronx i delstaten New York. Som elvaåring blev han medlem i ett ökänt gatugäng. Det var på en välgörenhetsinrättning i kvarteret som han första gången fick smak för teater, då han spelade en liten flicka i en äventyrspjäs om Kung Arthur.

Under andra världskriget tjänstgjorde han i flottan och blev sårad på Guam. Efter kriget tog han teaterlektioner vid Dramatic Workshop i New York. Han började sin professionella karriär med ett teatersällskap som turnerade i Catskill Mountains och fick sedan en del roller off-Broadway. 1949 skrev han filmkontrakt med Universal Studios, och hans första filmroll – nu med artistnamnet Tony Curtis –  var i en Jerry Lewis-film vid namn How to Smuggle a Hernia Across the Border. Inom två år var han en stjärna, mycket tack vare sitt fagra utseende och en bra publicitetskampanj.

Curtis spelade huvudperson, huvudpersonens bäste kompis, slyngel, eller stod för det komiska inslaget i allvarligare filmer. Till att börja med medverkade han mest som hjälte i äventyrsfilmer. År 1957 överraskade han emellertid filmkritikerna med sin dramatiska roll som pressagenten Sidney Falco i Segerns sötma. En av hans roller är Joe i komedin I hetaste laget. Sammanlagt medverkade Curtis i 95 långfilmer. 

Tony Curtis medverkade i tv-serien Snobbar som jobbar, där han tillsammans med Roger Moore under tidigt 1970-tal jagar bovar i luxuösa medelhavsmiljöer.

Curtis var gift sex gånger; hans sista hustru var 45 år yngre och de gifte sig 1998. I sitt första äktenskap var han gift 1951–1962 med Janet Leigh; i äktenskapet föddes döttrarna Kelly Lee Curtis (1956) och Jamie Lee Curtis (1958).

Filmografi i urval

Källor

Noter

Externa länkar 

 

Amerikanska TV-skådespelare
Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Amerikanska skådespelare under 2000-talet
Personer från Bronx
Födda 1925
Avlidna 2010
Män
Personer som tjänstgjort i USA:s flotta
Alumner från City College of New York
Janet Leigh

Janet Leigh, egentligen Jeanette Helen Morrison, född 6 juli 1927 i Merced, Kalifornien, död 3 oktober 2004 i Beverly Hills, Kalifornien, var en amerikansk skådespelare.

Biografi 
Janet Leigh var enda barnet till en försäkringsagent. Hon var gift för andra gången och studerade musik vid College of the Pacific när hon upptäcktes av Norma Shearer och 1947 skrev hon kontrakt med filmbolaget MGM. Med sitt fräscha, söta utseende hade hon roller som rara, oskyldiga flickor i en rad filmer. Hon fick en mer sexig framtoning sedan hon 1951 gift sig med skådespelaren Tony Curtis, ett äktenskap som slutade i skilsmässa 1962. Hon och Curtis fick två barn tillsammans, Kelly Curtis född 1956 och Jamie Lee Curtis född 1958.

Med åren förbättrades Leighs spelsätt och hon visade prov på dramatisk talang i Orson Welles En djävulsk fälla. Hennes mest kända roll är som mordoffret Marion Crane i duschen i Alfred Hitchcocks Psycho från 1960. Under 1950-talet rankades hon bland Hollywoods ledande stjärnor.

Filmografi i urval 

 (avsnittet "Forgotten Lady", säsong 5, avsnitt 1)

 (avsnittet "Doom with a View", säsong 4, avsnitt 11)

Bilder

Referenser

Externa länkar 

 
 
 

Amerikanska skådespelare
Amerikanska scenskådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Skådespelare från Kalifornien
Personer från Merced
Födda 1927
Avlidna 2004
Kvinnor
Alumner från University of the Pacific
Svenska regenters valspråk

Svenska regenters valspråk handlar om de valspråk (motton), som Sveriges regenter har haft under historiens gång.

Den förste svenske regent som hade ett valspråk var unionskungen Kristian I i mitten av 1400-talet, men även om han och hans två efterföljare som unionskungar (Hans och Kristian II) hade valspråk användes de inte i Sverige. Det är först från och med Gustav Vasa, som det har varit allmän tradition för svenska regenter att ha valspråk.

Fram till och med Adolf Fredrik i mitten av 1700-talet användes valspråken både på svenska och latin (i vissa fall även på tyska). Från och med Gustav III har valspråken bara varit på svenska, och de latinska versionerna från och med denna tid är endast översättningar.

Se även
Valspråk

Kommentarer

Referenser

Noter

Källförteckning
Lagerqvist, Lars O., Åberg, Nils & Andersson, Kenneth, Svenska kungliga valspråk, Vincent förlag, Stockholm 1995. 
Bibeln (Bibelkommissionens översättning), Bokförlaget Libris, Örebro 2000 (6:e tryckningen). 
Vilborg, Ebbe, Latinska citat, Norstedts, Stockholm 2004.

Sveriges regenter
Kungliga slott i Sverige

De kungliga slotten i Sverige brukar avse de elva slott i svenska statens ägo som sedan början av 1800-talet innefattas av den kungliga dispositionsrätten. Därutöver associeras flera slott med det svenska kungahuset, då de disponerats under andra former av den svenske monarken eller övriga kungafamiljen i nutid eller historiskt.

Slott med kunglig dispositionsrätt
Den kungliga dispositionsrätten administreras av Ståthållarämbetet men Statens Fastighetsverk sköter förvaltningen. Rosendals slott förvaltas dock av Kungliga Djurgårdens förvaltning. Samtliga slott ligger i Mälardalen/Stockholmsregionen.

Andra kungliga slott och villor

Många slott och villor har ägts eller disponerats av det svenska kungahuset genom tiderna. Under modern tid (från 1900-talet) brukar bland annat följande bostäder associeras med kungahuset.
Arvfurstens palats; i kunglig disposition till 1906
Byströms villa; i kunglig ägo till 1928
Hovstallet; kunglig dispositionsrätt
Oakhill; i kunglig ägo till 1926
Solliden; i kunglig ägo
Stenhammars slott; i kungligt arrende
Sofiero slott; i kunglig ägo till 1973
Villa Beylon; kunglig dispositionsrätt
Villa Parkudden; kunglig dispositionsrätt
Villa Solbacken; i kunglig ägo sedan 1949
Waldemarsudde; i kunglig ägo till 1947

Bilder, kungliga slott och villor (urval)

Se även
Kungliga Djurgården; i kunglig dispositionsrätt
Riddarholmskyrkan; kunglig begravningskyrka
Drottningholms kungsgård; förvaltas av ståthållarämbetet, kungliga Hovstaterna

Referenser
Kungahuset om de kungliga slotten
SFV om nio av de kungliga slotten

 
Kungliga hovstaterna
Skaldjur

Inte att förväxlas med kräftdjur

Skaldjur är en matlagningsterm, som också används inom fiskerinäringen‚ för marina ryggradslösa djur med exoskelett, det vill säga någon form av hårt yttre skal, som omfattar blötdjur, kräftdjur och tagghudingar. Merparten av skaldjuren hämtas ifrån saltvattenmiljöer, men vissa återfinns enbart i färskvatten, exempelvis flodkräftor. Ett fåtal landlevande krabbor ingår också i skaldjuren, som exempelvis Cardisoma guanhumi som äts i Karibien.

Vanligt förekommande blötdjur i matlagning är olika arter av musslor, ostron, strandsnäckor (Littorinidae) och kammusslor (Pectinidae), medan vanligt förekommande kräftdjur är räkor, hummer, kräftor och krabba. Tagghudingar äts inte lika ofta men rom från vissa arter av sjöborre är ganska populärt i olika delar av världen.

Merparten av skaldjuren lever själva av en diet på fytoplankton och zooplankton.

Skaldjur är en av de vanligaste matallergenerna.

Noter

 
Livsmedelstermer
Kungskrabba

Kungskrabba (Paralithodes camtschaticus) är en stor art av krabba inom familjen Paguridae. Arten beskrevs ursprungligen 1815 som Maja camtschatica av Wilhelm Gottlieb Tilesius von Tilenau.

Utseende 
Fullvuxen kan den väga upp till sju kilo och mäta 1,8 m mellan benspetsarna.

Utbredning 
Dess naturliga utbredningsområde är norra Stilla havet, speciellt utanför Japan och Alaska. De planterades ut av Sovjetunionen under 1960-talet utanför Murmansk och har sedan spridit sig längs kusten till norska Lofoten.

Ekologi 
Kungskrabban, som är allätare, är mycket framgångsrik och kan konkurrera ut andra arter där den breder ut sig. Idealtemperaturen är 10-12 grader C, och vattnets salthalt måste vara högre än vid den svenska västkusten. Den lever på 10–500 meters djup. Unga kungskrabbor förekommer främst på bottnar med grovt grus och sten, medan de vuxna föredrar bottnar med lera och sand.

Kungskrabban och människor 
Kungskrabban fiskas kraftigt och dess ben anses vara en delikatess.

Källor 

Krabbor
Knoparmoj

Knoparmoj är en sociolekt som förr talades av sotarna, men som inte är särskilt vanlig idag.

Brallor (byxor) och dojor (skor) är ord som kommer från knoparmoj. En del av orden i denna sociolekt kommer från tyska, då det flyttade in skorstensfejare därifrån till Sverige för att utöva och lära ut yrket. Det "hemliga" språket användes för att de skulle kunna kommunicera då de arbetade i hemmen utan att de som bodde där skulle förstå. Man vet inte när knoparmojet uppstod, men det skedde troligen i Stockholm, varefter det spred sig över landet. Det användes en bit in på 1900-talet, men numera är det knappt någon som kan det längre, med undantag för en del yrkestermer.

I början av 1900-talet började knoparmoj väcka språkforskares intresse och ord började nedtecknas. Alf Henrikson har skrivit en dikt på, och om, knoparmoj – "Sotarspråk" – som finns i diktsamlingen "Anacka" (1980).

Se även
Kurpis
Backslang
Månsing

Referenser

Vidare läsning
 Herman Palm (fängelsepastor på Långholmen, Stockholm), Hemliga språk i Sverige (1910), Svenska landsmål, med ordlista
 Axel Tollén, "En sotares memoarer", nio artiklar i tidningen Skorstensfejarmästaren (1937), med ordlista i nr. 12
 Gösta Bergman, "Om sotarnas språk", 54 sidor i Vetenskaps-societeten i Lunds årsbok (1939), med ordlista
 John Johansson, Historik (1943), utgiven vid Svenska Skorstensfejeriarbetareförbundets 25-årsjubileum

Externa länkar
 

Svenska sociolekter
Sociolingvistik
Språk i Sverige
Slanguttryck
Sociolekt
Hägerstens stadsdelsområde

Hägerstens stadsdelsområde var fram till den 1 januari 2007 ett stadsdelsområde i Söderort i Stockholms kommun som omfattade stadsdelarna Fruängen, Hägersten, Hägerstensåsen, Mälarhöjden och Västertorp. Knappt 30 000 bodde i stadsdelsområdet 2003. Stadsdelsnämnden startade sin verksamhet den 1 januari 1997 som en av 24 stadsdelsområden.

Den 1 januari 2007 gick stadsdelsområdet samman med Liljeholmens stadsdelsområde och bildade Hägersten-Liljeholmens stadsdelsområde.

Referenser

Noter  

Historiska stadsdelsområden i Stockholm
Shah

Shah (persiska شاه), även schah, var en titel för Persiens, senare Irans härskare. Det medelpersiska ordet shah härstammar från forniranskans khshathra, "kung".

Shahen var härskare i Persien/Iran från 1500-talets safavidiska dynasti, senare dynastier och ända fram till den iranska revolutionen 1979.

Ordet "schack" kommer ursprungligen från shah.

Se även
Shahanshah
Reza Pahlavi
Mohammad Reza Pahlavi
Schack

Källor

Persiska rikets monarker
Härskartitlar
Standard Template Library

Standard Template Library eller STL utgör en del av standardbiblioteket för C++ och innehåller standardrutiner för vanliga datastrukturer och algoritmer. Bland annat finns stackar, köer, vektorer, mängder och lexikon, och både instabila och stabila sorteringsalgoritmer.

Programmering
Common Gateway Interface

Common Gateway Interface (förkortas ofta med akronymen CGI) är ett protokoll för hur en webbserver kan köra program med argument och hur dessa anropas från en webbläsare via HTTP. CGI är alltså inte ett eget programspråk.

Programspråk och system som ofta används för CGI 
 Perl
 PHP
 Python - Med ramverket Django
 Ruby - Med ramverket Ruby On Rails
 ASP - Microsofts mellanlager mellan CGI och programspråk.

Webbutveckling
Data Encryption Standard

Data Encryption Standard (DES) är en krypteringsalgoritm fastslagen av NIST 1977. DES är en typ av symmetrisk kryptering. Standarden har använts mycket inom industri- och finansvärlden (exempelvis i bankomater) men är numera ersatt av AES. DES betraktas numera som alldeles för svag för att användas i säkerhetssammanhang.

Historia 

DES utvecklades i mitten av 1970-talet av IBM och baserades på LUCIFER, en tidigare krypteringsalgoritm utvecklad av IBM. Med en nyckellängd på 56 bit har DES sedan några år börjat anses som osäkert. Det krävs fortfarande stora investeringar för att knäcka DES på rimligt kort tid, men inte mer än att underrättelsetjänster eller organiserad brottslighet skulle kunna klara av det. En populär efterföljare till DES är 3DES. 

Under utvecklandet av DES kom den amerikanska säkerhetstjänsten NSA med några förändringsförslag till IBM utan motivering, förmodligen för att deras hemliga långt framskridna kryptoforskning hade visat på sårbarheter i den ursprungliga varianten. En del konspirationsteoretiker hävdar att avsikten med förändringarna istället var att försäkra sig om att NSA skulle kunna knäcka krypteringen vid behov.

Externa länkar 

Datasäkerhet
Kryptografi
IBM
National Security Agency
Älmhult (olika betydelser)

Älmhult kan syfta på:
Älmhult – en tätort i Kronobergs län i Småland
 Älmhults kommun – en kommun i Kronobergs län 1971–
 Älmhults municipalsamhälle – ett municipalsamhälle i Stenbrohults landskommun 1885–1901
 Älmhults köping – en tidigare kommun i Kronobergs län 1901–1971
 Älmhults församling – i Växjö stift 1905–
 Älmhults kyrka – en kyrkobyggnad som tillhör Älmhults församling
 Älmhults distrikt – ett distrikt i Älmhults kommun och Kronobergs län
 Älmhult, Krogsereds socken – en by i Falkenbergs kommun
 Älmhult, Femsjö socken - en by i Hylte kommun

Se även
 Elmhult – en by i Svensköps socken

Se även 
Älmhults kommun
Älmhults församling
Alvesta (olika betydelser)

Alvesta kan avse:

 Alvesta kommun – en kommun i Kronobergs län
 Alvesta – en tätort och centralort i Alvesta kommun
 Alvesta köping –  en tidigare kommun i Kronobergs län 1945–1971
 Alvesta municipalsamhälle – ett tidigare municipalsamhälle i Aringsås landskommun 1894–1945
 Alvesta församling – en församling i Växjö stift
 Alvesta kyrka – en kyrkobyggnad i Aringsås socken
 Alvesta distrikt – ett distrikt i Alvesta kommun 2016–
Rubel

Rubel är valutan i flera områden och länder:

 Ryssland, Abchazien, Sydossetien: rysk rubel (RUB)
 Transnistrien: transnistrisk rubel
 Belarus: belarusisk rubel (BYN)

Tidigare valutor
 Sovjetunionen: sovjetisk rubel

Valutor
Uppvidinge

Uppvidinge kan syfta på:

 Uppvidinge härad – ett härad i Värend
 Uppvidinge kommun – en kommun i Kronobergs län
 Uppvidinge kontrakt – ett kontrakt i Växjö stift –1995
 Uppvidinge pastorat – ett pastorat i Östra Värends kontrakt i Växjö stift 2014–
 Uppvidinge härads valkrets – riksdagsvalen till andra kammaren 1866-1908
Professor Balthazar

Professor Balthazar () är en animerad TV-serie från forna Jugoslavien producerad av den kroatiska animationstudion Zagreb Film och animatören Zlatko Grgić. Den producerades i sammanlagt 59 avsnitt åren 1967–1977.

Handling 
Handlingen kretsar kring en professor som med hjälp av en universalmaskin hjälper sina vänner att lösa de problem som uppstår i staden de bor i. Hans vänner arbetar inom olika yrken, och genom seriens lopp blir han även vän med flera olika djur (inklusive möss, sågfiskar och pingviner), som delvis är förmänskligade.

Staden är fantasirikt utformad men placerad i ett europeiskt land. Professorn bor i ett eget hus i staden, med plats för en stor universalmaskin. Staden har bland annat spårvagnar, och i närområdet finns det höga berg som man kan ta sig till via linbana.

Ett inslag som blivit klassiskt är Professor Baltazars flygande tvättmaskin.

Produktion och distribution 
Professor Balthazar hade premiär i den tecknade filmen Izumitelj ("Uppfinnaren") från år 1967. Serien producerades sedan i 59 avsnitt på vardera fem till tio minuter under åren 1967–1977, fördelat på fyra säsonger. Den första visades 1967–68, och de övriga originalvisades 1971 och 1977.

Serien producerades i dåvarande SR Kroatien i forna Jugoslavien och kom att visas i flera länder; serien hade svensk premiär hösten 1970. Professor Balthazar anses ibland som Kroatiens största kulturella export.

Den svenska berättaren var skådespelaren Mathias Henrikson.

Avsnitt

Säsong 1 (1967–68) 
 Flygande Fabian
 En stormig historia
 Musikern Koko
 Möss och Ben
 Stjärnkvartetten
 Horatios medgångar och motgångar
 Martin når höjderna
 Stickmobilen
 Konst och blommor
 Att vara fyrvaktare
 De märkliga skorna
 Viktors äggomat
 Lycka för två

Säsong 2 (1971) 
 Djurdoktorn
 Nattvakten
 Regn, regn
 Klockan
 Hår
 Problem
 Snö
 Göra hål
 Den lille skräddaren
 Figaro
 Hjälp!
 Semester
 Regnbågsmaskinen

Säsong 3 (1977) 
 Trädgårdsmästaren Helmer
 Amadeus öron
 Pingvinen Charlie
 Mulet med grälskurar
 De snälla piraterna
 Biodlaren Frank
 Brandsoldaterna Dripp och Dropp
 Sågfisken Sigmund
 Fu-Fu
 Lejonets bekymmer
 Den barfota tusenfotingen
 Pepino
 Melocipeden

Säsong 4 (1977) 
 Galna tider
 Hjärtat i brand
 Det ledsna lilla spöket
 Två höga hattar
 Dansande Willy
 Leka kull
 Den försvunna kaninen
 Clownen Daniel
 Abraham den upptagna skomakaren
 Caesar den sjungande flodhästen
 Pingvinen Axel
 Affärer är affärer
 Fågel
 Sportliv
 Mästare
 Gatumusikanter
 Det stora snarkandet
 Kärlekens prövningar
 Bevingad lycka
 Ett oändligt djävulskap

Referenser

Externa länkar 
 
 

Barnprogram på TV
Kroatiska animerade TV-serier från 1960-talet
TV-seriestarter 1967
TV-serieavslutningar 1978
Kroatiska animerade TV-serier från 1970-talet
Chokladtryffel

Chokladtryffel är en konfekttyp gjord på mjuk chokladmassa (så kallad ganache) bestående av choklad, grädde, smör, socker eller honung och någon smaksättare, till exempel likör. Massan kan användas som fyllning i praliner, rullas till bollar som pudras med kakao eller doppas i smält choklad. Namnet härrör sig till bollarnas form, som påminner om tryffelsvampen.

Externa länkar 
 Chokladtryffelrecept

Desserter
Godis
Julgodis