kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bertil Brusewitz

Bertil Brusewitz, född 13 april 1882 i Göteborg, död 11 mars 1954 i Malmö, var en svensk skådespelare. Han var bror till Carl Elis Brusewitz.

Biografi
Efter studier för Nils Strandberg och Karl Nygren scendebuterade Brusewitz 1908 som Kurt i pjäsen Ära hos Axel Hultman, där han var engagerad fram till 1909. De följande åren uppträdde han med olika sällskap på turnéer utanför Stockholm tills han fick fast engagemang vid Stora Teatern, Göteborg 1919–1920, Södra Teatern i Stockholm 1920–1921. Därefter följde säsonger på Apolloteatern i Helsingfors, Södermalmsteatern och Odeonteatern i Stockholm samt på teatrar i Vasa och Helsingfors i Finland. Därefter fick Brusewitz fast engagemang först på Hipp i Malmö och därefter på Malmö Stadsteater fram till säsongen 1947/48.
 
Brusewitz filmdebuterade 1917 i Georg af Klerckers Ett konstnärsöde och han kom att medverka i tolv filmer, mestadels i mindre roller.

Bertil Brusewitz är begravd på Östra kyrkogården i Malmö.

Filmografi 
1917 – Revelj - löjtnant
1917 – Ett konstnärsöde - Jean Krause
1920 – Gyurkovicsarna - restauranggäst
1925 – Karl XII del II
1928 – Hattmakarens bal - gäst på balen
1928 – Gustaf Wasa del I - Jens Beldenacke
1931 – Trötte Teodor - poliskommissarien
1935 – Kanske en gentleman - man hos pantlånare Persson
1938 – Svensson ordnar allt! - gäst på pensionatet
1944 – Rännstensungar - direktör Högstrand
1946 – Ebberöds bank - bankkunden som vill lösa in en check
1949 – Sven Tusan

Teater

Roller (ej komplett)

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar
 Bertil Brusewitz på Malmö stadsteater

Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska scenskådespelare
Skådespelare från Göteborg
Gravsatta på Östra kyrkogården i Malmö
Födda 1882
Avlidna 1954
Män
GNU GRUB

GRUB (Grand Unified Bootloader), bootloader, är en del av GNU-projektet. GRUB har på senare år tagit över rollen som standardbootloader för de flesta Linuxoperativsystem. Till skillnad från till exempel LILO så kan GRUB läsa filsystem, vilket gör att den inte behöver konfigureras på hårddiskens blocknivå.

GRUB stöder även chainloading, vilket gör det möjligt att starta andra bootloaders. Det behövs för att kunna starta ett operativsystem som kräver en speciell bootloader för att kunna starta, till exempel Microsoft Windows. 

Den nuvarande versionen av GRUB, som kallas GRUB Legacy, uppdateras inte längre. Allt arbete läggs istället på GRUB:s efterföljare, GRUB 2. GRUB 2 skrivs om från grunden och delar ingen kod med GRUB Legacy.

Externa länkar 

 Officiell webbplats

GNU-program
Eric Malmberg (skådespelare)

Eric Vilhelm Malmberg, född 8 februari 1888 i Haga, Göteborg, död 6 april 1951 i Malmö, var en svensk skådespelare och regissör.

Malmberg film- och regidebuterade 1911 med filmen Opiumhålan som aldrig visades offentligt.

Filmografi

Regi

Teater

Roller

Regi

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Eric Malmberg på Malmö stadsteater

Födda 1888
Avlidna 1951
Svenska regissörer under 1900-talet
Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska scenskådespelare
Svenska stumfilmsskådespelare
Män
Skådespelare från Göteborg
Svenska teaterregissörer
Svenska filmregissörer
Josef Norman

Nils Josef Hjalmar Norman, född 27 juni 1884 i Stockholm, död 27 februari 1958 i Malmö, var en svensk operettsångare och skådespelare.

Biografi
Norman var elev vid Dramatens elevskola 1902. Han fick därefter engagemang hos Albert Ranft som varade fram till 1921 och spelade på olika scener såsom Södra Teatern, Djurgårdsteatern, Oscarsteatern, Stora Teatern, Göteborg och vid Ranfts lyriska resande avdelning. Åren 1921-1925 spelade han på Göteborgs Lyriska Teater. Därefter var han engagerad hos Ernst Rolf 1925-1926, vid Hippodromen 1926-1927, hos Oskar Textorius på Folkets hus teater 1929-1930, på Odeonteatern, Stockholm 1930-1932 samt åter på Hippodromen från 1936. Han var vid flera tillfällen ledare för turnéer, som arrangerades av de teatrar han verkade vid.  

Han filmdebuterade 1931 i Gustaf Bergmans Kärlek måste vi ha.

Filmografi

Teater

Roller (ej komplett)

Referenser

Externa länkar

 Josef Norman på Malmö stadsteater

Svenska operettsångare
Svenska skådespelare
Män
Födda 1884
Avlidna 1958
Musiker från Stockholm
Skådespelare från Stockholm
Hilding Rolin

Karl Hilding Herbert Rolin, född 11 januari 1899 i Älghult, Kronobergs län, död 17 augusti 1971 i på Höstsol i Täby kommun, var en svensk operettsångare och skådespelare. Namnet stavas ibland Rohlin.

Biografi
Rolin scendebuterade 1919 hos Hjalmar Selander i Göteborg, där han hade engagemang fram till 1924. Han spelade därefter 1925-1929 vid Hipp i Malmö, 1929-1931 vid Svenska Teatern i Helsingfors, 1931-1935 vid Hipp och 1935-1937 vid Stora Teatern, Göteborg. Han var somrarna 1929-1941 engagerad i folkparksturnéer. 

Han filmdebuterade 1928 i Edvard Perssons lustspel i sex akter Hattmakarens bal och var från 1920 gift med skådespelaren Dagmar Bentzen.

Filmografi (urval)

Teater

Roller (ej komplett)

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar
 Hilding Rolin på Malmö stadsteater 

Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska operettsångare
Män
Födda 1899
Avlidna 1971
Personer från Älghults socken
Dagmar Bentzen

Dagmar Maria Antoinette Bentzen, född den 17 oktober 1902 i Stockholm, död den 25 mars 1967 i Borås, var en svensk operettsångerska och skådespelare.

Biografi
Bentzen studerade under fem år vid Kungliga Musikkonservatoriet och hos Anna Tibell. Redan som barn var hon vid teatern och fick fast engagemang vid Åbo Svenska Teater 1925–1929, hos Oscar Winge på Hippodromteatern 1930–1935 och hade därefter tillfälliga engagemang hos Folkets parkers sommarturnéer 1929–1941. Hon uppträdde även på Skansens friluftsteater 1938 och på Stora Teatern 1935–1936. Åren 1945–1953 var hon engagerad vid Malmö Stadsteater och därefter vid Göteborgs Stadsteater.

Bentzen var från 1930 gift med skådespelaren Hilding Rolin.

Hon filmdebuterade 1955 i Rolf Husbergs  Luffaren och Rasmus.

Filmografi

Teater

Roller

Radioteater

Roller

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar
 Dagmar Bentzen på Malmö stadsteater 

Födda 1902
Avlidna 1967
Svenska operettsångare
Svenska skådespelare under 1900-talet
Kvinnor
Skådespelare från Stockholm
Sångare från Stockholm
Ernfrid Ahlin

Knut Johan Ernfrid Ahlin, född 24 december 1904 i Kristiania (nuvarande Oslo), död 13 augusti 1969 i Jakobs församling i Stockholm, svensk kompositör och musikförläggare. 
 
Ahlin anställdes 1927 hos Musikaliska Knuten som musikhandelsmedhjälpare. Han debuterade med kompositionerna Ljusterövalsen och Inga, säg får jag ringa 1929. Hans mest kända komposition är schlagern I min lilla, lilla värld av blommor som ingick i filmen Rännstensungar. Ahlin är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Filmmusik i urval

Referenser

Externa länkar 
 
 

Svenska filmmusikkompositörer
Svenska kompositörer inom populärmusik
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Musiker från Oslo
Födda 1904
Avlidna 1969
Män
Svenska kompositörer under 1900-talet
Torsten Lundqvist

Torsten Valfrid Lundqvist, född 14 juni 1894 i Hedvig Eleonora församling, Stockholm, död 12 januari 1957 i Högalids församling, Stockholm, var en svensk manusförfattare och filmregissör. 

Lundqvist var en av de mest produktiva manusförfattarna i svensk film under 1930- och 1940-talen med sina drygt 60 filmmanus. Han är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Regi

Filmmanus i urval

Källor 
 
 Sveriges dödbok 1947–2006, (Cd-Rom), Sveriges Släktforskarförbund
 Lundqvist, Torsten Valfrid på SvenskaGravar.se

Noter 

Svenska manusförfattare under 1900-talet
Svenska filmregissörer
Manusförfattare från Stockholm
Regissörer från Stockholm
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1894
Avlidna 1957
Män
Annita Gyldtenungæ

Annita Ebba Margareta Gyldtenungæ, född Nyström den 6 januari 1917 i Göteborg, död 14 juli 1945 i Stockholm, var en svensk skådespelare.

Gyldtenungæ filmdebuterade 1939 i Emil A. Lingheims  Kalle på Spången och hann göra fem filmer innan hon avled 28 år gammal. Hon var från 1941 gift med kamrer Gunnar Lindemark och de fick tillsammans dottern Vibeke, född 1944.

Filmografi

Referenser

Externa länkar 

Kvinnor
Födda 1917
Avlidna 1945
Skådespelare från Göteborg
Mim Ekelund

Mim Ekelund, egentligen Ida Elisabet Hanna Hilda Sofia Ekelund, född 8 november 1902 i Lund, död 16 november 1982 i Helsingborg, var en svensk dansös och skådespelerska.

Ekelund tillhörde en stor prästsläkt och har bland annat anor tillbaka till 1400-talet.

Biografi
Ekelund var utbildad dansös men engagerades vid teatern och filmen. Hon filmdebuterade 1923 i Karin Swanströms film Boman på utställningen och kom att medverka i ett 20-tal filmer.

Hon blev skådespelaren Edvard Perssons andra fru. De gifte sig under en paus under inspelningen av filmen ”Lördagskvällar” 1933. Mim och Edvard Persson flyttade 1950 till Jonstorp utanför Höganäs där hon bodde till sin död.

Ekelund ligger begravd tillsammans med maken på Jonstorps kyrkogård.

Filmografi (urval)

Källor

Externa länkar
 
 

Svenska scenskådespelare
Svenska stumfilmsskådespelare
Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska dansare under 1900-talet
Skådespelare från Lund
Födda 1902
Avlidna 1982
Kvinnor
Walter Sarmell

Göte Ture Walter Sarmell, född 17 februari 1910 i Snöstorp, Halland, död 29 juli 1989 i Norrköping, var en svensk skådespelare och inspicient.

Sarmell filmdebuterade 1939 i Emil A. Lingheims Kalle på Spången och kom att medverka i drygt 20 filmproduktioner. Mellan 1947 och 1952 var han gift med Harriett Philipson.

Filmografi (urval)

Teater

Roller

Referenser

Noter

Källor 

Svenska skådespelare under 1900-talet
Födda 1910
Avlidna 1989
Män
Personer från Snöstorps socken
Olga Hellquist

Olga Kristina Hellquist, född Hellqvist den 30 december 1893 i Lund, död den 17 december 1954 i Malmö, var en svensk skådespelare.
 
Hellquist scendebuterade på Folkets hus 1914 och var åren 1932–1936 chef för Folkets hus i Malmö. Hon filmdebuterade 1924 i Edvard Perssons Studenterna på Tröstehult, hon kom att medverka i 13 filmproduktioner. Hon var syster till skådespelaren Anders Hellquist och kapellmästaren Calle Hellquist.

Olga Hellquist är begravd på Sankt Pauli södra kyrkogård i Malmö.

Filmografi

Referenser 
 

Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska stumfilmsskådespelare
Skådespelare från Lund
Gravsatta på Sankt Pauli södra kyrkogård
Födda 1893
Avlidna 1954
Kvinnor
Gun Brandelius

Gunvor "Gun" Elna Maria Brandelius, omgift Ekberg, född Sundström 27 september 1912 i Adolf Fredriks församling i Stockholm, död 21 januari 2003 i Palm Desert i Kalifornien, var en svensk sångare och skådespelare. 

Gun Brandelius var dotter till försäljaren och frisören Martin Sundström och Elna Maria Ragnhilda Holmgren. 
Hon var från 1939 till 1944 gift med artisten Harry Brandelius, som hon hade två fosterdöttrar med. Därefter gifte hon om sig med Lars Ekberg, som en tid hade en firma med Harry Brandelius. Makarna Ekberg flyttade tidigt till USA.

Filmografi

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Gun Sundström på Svensk musik, film och revyer 1900 – 1960 (privat webbplats av skivsamlare). Åtkomst 19 augusti 2012.
Social Security Death Index - Gunvor Eckberg

Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska sångare under 1900-talet
Kvinnor
Födda 1912
Avlidna 2003
Skådespelare från Stockholm
Sångare från Stockholm
Emy Owandner

Anny Emy Owandner, född 27 april 1904 i Bayern, Tyskland, död 4 juni 1978 i Stockholm, var en svensk skådespelare och operettsångerska.

Owandner kom till Sverige i mitten av 1920-talet, Hon engagerades av Oscar Winge till Hippodromen i Malmö och därefter som revyskådespelare hos Ragnar Klange. Hon medverkade i ett par svenska filmer och sjöng in några skivor. Hon var gift med journalisten och manusförfattaren Sven Gustafson.

Filmografi

Teater

Roller

Referenser

Noter

Källor 

Svenska operettsångare
Svenska skådespelare under 1900-talet
Kvinnor
Födda 1904
Avlidna 1978
Sven Gustafson (manusförfattare)

Sven Oskar John Gustafson, ursprungligen Gustavsson, född 18 juli 1901 i Hellvi på Gotland, död 27 maj 1964 i Oscars församling i Stockholm, var en svensk journalist och film- och kuplettförfattare.

Gustafson fick efter avslutade studier i Lund anställning vid Skånska dagbladet som journalist och redaktionssekreterare. Han inledde skrivandet av kupletter och texter åt Oscar Winge 1929. När Edvard Persson engagerades av Europa Film följde han med som textförfattare och blev anställd som reklamchef. Gustafson var gift med operettsångerskan Emy Owandner.

Sven Gustafson är gravsatt i minneslunden på Skogskyrkogården i Stockholm.

Filmografi roller

Filmmanus i urval

Källor 
 Minnesruna i Svenska Dagbladet, 29 maj 1964, sid. 25
 Gustavsson, Sven Oskar John på SvenskaGravar.se

Externa länkar

Svenska redaktörer
Svenska journalister under 1900-talet
Svenska manusförfattare under 1900-talet
Personer från Hellvi socken
Gravsatta på Skogskyrkogården i Stockholm
Födda 1901
Avlidna 1964
Män
Pär Isberg

Pär Isberg, född 16 augusti 1955, är en svensk dansare och koreograf.

Biografi
Isberg utbildades vid Kungliga Teaterns balettskola och anställdes vid dåvarande Operabaletten 1974. Han blev solist 1980 och premiärdansör 1987. Han har kreerat alla stora roller inom den klassiska balettlitteraturen och har arbetat med koreografer som Glen Tetley, Jiri Kylian, John Neumeier och Birgit Cullberg. Han var även anställd vid Scapinobaletten i Amsterdam. 

Ett tidigt intresse för koreografi ledde honom till att börja skapa egna dansverk efterhand, inlett med verket Canzone 1985. Han skapade TV-baletter, såsom Himlens hemlighet efter Pär Lagerkvists skådespel och En herrgårdssägen efter Selma Lagerlöf, och därefter flera helaftonsbaletter för Kungliga Operan, där han var huskoreograf 1996–99, bland annat en nytolkning av Nötknäpparen där han lät ETA Hoffmanns saga sammansmälta med svenska Elsa Beskows sagor om Petter och Lottas jul till något som blivit något av en ny traditionsklassiker för svenska balettkompanier sedan urpremiären 1995 och även har satts upp i Estland. För detta verk tilldelades han Birgit Cullbergstipendiet 1999 Andra verk för Kungliga Baletten är Skiljeväg, Harmonielehre, Elementa, Herr Arnes penningar, Carmina Burana, Pippi Långstrump 2005 och Ringaren i Notre-Dam 2009. För Göteborgsoperans balett har han skapat verket Anima förutom Nötknäpparen. För Finlands nationalbalett gjorde han verket Bachspace, för Estlands nationalbalett en ny version av Törnrosa, för Det Kongelige Teaters Balett i Köpenhamn baletterna Hans och Greta, In Search of och Papirklipp, om HC Andersen. För Kinas Nationalbalett har han skapat Butterfly Lovers samt sin version av Coppelia.
   
Isberg är systerson till konstnären Leopold Fare och skådespelaren Janne Loffe Carlsson.

Referenser

Noter

Källor
Kungliga Baletten, om Ringaren i Notre-Dam och om Pär Isberg

Svenska koreografer under 1900-talet
Svenska balettdansörer
Män
Födda 1955
Levande personer
Svenska koreografer under 2000-talet
Cornelis (namn)

För filmen, se Cornelis (film).

Cornelis, från latinets Cornelius, är ett mansnamn som bildats av latinets "cornu" vilket betyder horn.

Den 31 december 2008 fanns det 590 män i Sverige med namnet Cornelis. Av dem hade 183 stycken namnet som tilltalsnamn.

Kända personer som heter Cornelis
 Cornelis de Graeff, nederländsk statsman
 Cornelis Hooft, nederländsk politiker
 Cornelis Lely, nederländsk ingenjör och statsman
 Cornelis Vreeswijk, nederländsk-svensk trubadur

Se även
 Cornelius

Källor

Mansnamn
Nederländska förnamn
Namnförgreningssidor
Arkadi Ghukasian

Arkadi Arsjaviri Ghukasian (), född 22 juni 1957 i Stepanakert i Sovjetunionen, är en nagornokarabachisk politiker. Ghukasian är sedan 1997 den armeniske presidenten i det av Armenien kontrollerade området Nagorno-Karabach i Azerbajdzjan. Ghukasian omvaldes till en ny presidentperiod 2002. Han har tidigare varit Nagorno-Karabachs utrikesminister.

Externa länkar
Presidentens officiella sida (på armeniska/ryska)

Armeniska politiker under 2000-talet
Alumner från Jerevans statliga universitet
Personer från Stepanakert
Födda 1957
Män
Levande personer
Mathilda

Mathilda kan syfta på:

 Mathilda – ett kvinnonamn, en variant av Matilda
 Mathilda (djur) – ett släkte av snäckor
Mathilda (ångslup) – en ångslup på Museumshafen Oevelgömme i Hamburg i Tyskland
1068

1068 (MLXVIII) var ett skottår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Vilhelm Erövraren intar Exeter efter en kort belägring.
 Kejsaren Go-Sanjo tillträder Japans tron.
 Zaynab an-Nafzawiyyah gifter sig med almoravidernas ledare Abu-Bakr Ibn-Umar och blir hans drottning och medregent.

Födda 
 September – Henrik I, kung av England 1100–1135 (född detta eller nästa år).
Ermengarde av Anjou, hertiginna av Akvitanien och hertiginna och regent av Bretagne.

Avlidna 
 Go-Reizei, kejsare av Japan.

Externa länkar
Eoin Colfer

Eoin Colfer, född 14 maj 1965, är en irländsk författare som är mest känd för serien Artemis Fowl. Han har även skrivit en sjätte del i Douglas Adams Liftarens guide till galaxen-serie med titeln "Och en grej till...".
 
Eoin Colfer har skrivit boken Mellan himmel och helvete, en fantasybok där en 14-årig flicka blir mördad och hennes själ är på väg genom tunneln mellan himmel och helvete, då det upptäcks att hon är "lila". Är man en lila person så är man mitt emellan himmel och helvete, och skickas då tillbaka till jorden för att få ett uppdrag, om man misslyckas kommer man till helvetet, men lyckas man så landar man i himlen istället. 

Han har också skrivit boken Cosmo Hill-parasiterna, som handlar om den sponsorlösa (föräldralösa) Cosmo Hill, som lever i framtiden, i en miljöförstörd värld. Efter en olycka där han och hans bästa vän har försökt rymma från övervakare på barnhemmet börjar Cosmo se konstiga blå varelser, och gänget som räddat honom undan döden efter olyckan tar honom till sig. De kallar sig Övernaturligisterna, och de försöker rädda världen undan "Parasiterna", som de kallar de blå varelserna. 

Böckerna om Artemis Fowl handlar om det kriminella underbarnet som fångar en vätte och begär en lösesumma. Det han inte vet är att vätten (Holly Short) och han kommer att bli ganska nära vänner, och träffas igen.

Han har skrivit böckerna: Legenden om Potatishäxan, Legenden om Kapten Kråkas tänder och Legenden om världens värsta kille.

17 september 2008 offentliggjordes att Eoin Colfer skulle skriva en sjätte bok i Liftarens guide till galaxen-serien, And another thing... . Boken publicerades 2009, och i svensk översättning Och en grej till... i början av 2010.

Bibliografi 
 Artemis Fowl
 Artemis Fowl Det kalla kriget
 Artemis Fowl Evighetskoden
 Artemis Fowl Slipad Opal
 Artemis Fowl De försvunna demonerna
 Artemis Fowl Tidsparadoxen
 Artemis Fowl Atlantissyndromet
 Artemis Fowl Akten
 Cosmo Hill-parasiterna
 Mellan himmel och helvete
 Halvmåne detektivbyrå
 Aeronauten
 Legenden om Potatishäxan
 Legenden om Kapten Kråkas tänder
 Legenden om världens värsta kille
 ''Och en grej till..." (2010)

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Födda 1965
Irländska fantasyförfattare
Engelskspråkiga fantasyförfattare
Levande personer
Män
Personer från Wexford
1069

1069 (MLXIX) var ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

April 
28 april – När den norske kungen Magnus Haraldsson dör blir hans bror Olav Kyrre (som har varit hans medregent sedan 1067) ensam kung av Norge.

Okänt datum 
Biskop Adalvard d.y. hemkallas från Skara till Bremen.
Vilhelm Erövraren reagerar mot folkets uppror mot honom. Han rider genom norra England med sin armé och bränner hus, grödor, boskap och mark från York till Durham. Detta resulterar i över 100 000 dödsfall, huvudsakligen genom svält och vinterkyla.
Vilhelm Erövraren grundar det normandiska klostret i Selby.
Abbad III al-Mutamid efterträder sin far på Sevillas tron.
Margaret av Skottland håller ett möte på Malcome Tower i Dunfermline i försök att tvinga den Culdeekristna kyrkan att bruka de romerska riterna kring påsk, äktenskap, sabbat och nattvard.

Födda 
 Henrik I av England

Avlidna 
 28 april – Magnus Haraldsson, kung av Norge sedan 1066
 Aldred, ärkebiskop av York
 Ingibiorg Finnsdottir, möjligen drottning av Skottland sedan 1058 (gift med Malkolm III) (möjligen död omkring detta år)

Externa länkar
Filippo Raguzzini

Filippo Raguzzini, född 19 juli 1690 i Benevento, död 21 februari 1771 i Rom, var en italiensk arkitekt.

Biografi
Raguzzini projekterade återuppbyggnaden av sin hemstad efter en jordbävning 1702. 

Raguzzini var påven Benedictus XIII:s (1724–1730) chefsarkitekt och kom att rita kyrkor och profana byggnader som kan jämföras med fransk och tysk rokokoarkitektur.

Enligt äldre arkitekturhistorisk forskning skall Raguzzini år 1726 ha utfört en ombyggnad av kyrkan San Filippo Neri vid Via Giulia, men senare forskning har visat att den genomfördes 1667–1668 av Giovanni Francesco Fiori.

Piazza di Sant'Ignazio
År 1727 anlitade jesuitorden Raguzzini för att strukturera torget (piazzan) framför deras kyrka Sant'Ignazio samt att vid denna piazza uppföra flerfamiljshus för den övre borgarklassen. Dessa byggnader skulle hysa för jesuiterna inkomstbringande hyreslägenheter. Den centrala huskroppens fasad, som vetter mot kyrkan, är konkav. Fasadornamenteringen är tämligen spartansk. Förutom den tredje våningens fönsterpediment utgörs utsmyckningen i stort sett av horisontala och vertikala band av murputs samt små balkonger i smidesjärn. Raguzzini blev uppmärksammad för sin omfattande användning av stuck istället för travertin eller marmor. I Rom hade man tidigare mycket sällan utsmyckat exteriören till denna typ av anspråkslösa hyreskomplex. Fasaddekoration var förbehållen sakrala byggnader och aristokratins palats. De bakom hyreshusen dragna gatorna och gränderna, Via de' Burrò och Vicolo de' Burrò, leder fotgängaren in på Piazza di Sant'Ignazio i sned vinkel. Traditionellt sett hade gator dragits i rät vinkel mot piazzor av den här digniteten.

Verk i urval
 Ritning för ombyggnad av Santi Bartolomeo e Alessandro dei Bergamaschi (1729; ej förverkligad)
 Ombyggnad – Santa Maria del Divino Amore
 Restaurering – Cappella Savelli, Santa Maria in Aracoeli
 Fasad (1727; attribuering) – Santa Maria delle Grazie alle Fornaci
 Ombyggnad och fasad (1727) – Santa Maria della Quercia
 Ospedale di San Gallicano med kyrkan San Gallicano i Trastevere (1724–1726)
 Restaurering – San Sisto Vecchio (1725–1727)
 Piazza di Sant'Ignazio (1727–1728)

Bilder

Referenser

Noter

Webbkällor

Tryckta källor

Italienska arkitekter under 1700-talet
Personer från Benevento
Födda 1690
Avlidna 1771
Män
1070

1070 (MLXX) var ett normalår som började en fredag i den Julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
Halsten avsätts som kung av Sverige. Västgötarna väljer Håkan Röde till kung, medan svearna väljer Anund Gårdske, som de anser bättre skickad att leda blotandet i Gamla Uppsala.
Adam av Bremen omnämner ett hednatempel i Gamla Uppsala (omkring detta år).
Den norske kungen Olav Kyrre grundar staden Bergen.
Hereward the Wake inleder en saxisk revolt i östra England.
Lanfranc, en italiensk advokat, blir ärkebiskop av Canterbury.
Den centralasiatiske poeten Yusuf Balasagun färdigställer Kutadgu Bilig.
Borgen Wartburg uppförs (omkring detta år).
Otto av Nordheim, hertig av Bayern, störtas.

Födda 
Filip, kung av Sverige 1105–1118 (möjligen född kring detta år).
Bertrade de Montfort, grevinna av Anjou och drottning av Frankrike.

Avlidna 
Balduin VI av Flandern.

Externa länkar
Nybble

Den här artikeln handlar om orten Nybble. Nybble kan också vara ett mått på datastorlek, se nibble.

Nybble är en småort i Visnums socken i Kristinehamns kommun, tidigare centralort i Visnums landskommun. Den är belägen vid riksväg 26, 25 km söder om Kristinehamn och 15 km norr om Gullspång. I Nybble finns en livsmedelsbutik och vårdcentral. Nybble och omkringliggande bebyggelse har historiskt präglats av agrarlandskap, och dominerats av herrgården Värmlands Säby, belägen sydost om småorten.

Referenser

Externa länkar

Orter i Kristinehamns kommun
Småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Värmlands län