Katedralskolan, Linköping

Katedralskolan i Linköping (tidigare Linköpings högre allmänna läroverk) grundades år 1627 och är således Sveriges femte äldsta gymnasieskola efter Rudbeckianska gymnasiet i Västerås, Thomasgymnasiet i Strängnäs, Katedralskolan i Uppsala och Katedralskolan i Lund. Skolans motto är tradition och utveckling. Skolan är idag inrymt i byggnaden på Platensgatan, invigd 1915, i stadsdelen Vasastaden.  

Skolbyggnaden från 1915 rymmer riklig konst. Fasadskulpturerna på dess framsida är gjorda av Carl Fagerberg. Den stora målningen i aulan utfördes av Olle Hjortzberg. Över huvudentrén finns Östergötlands och Linköpings vapen samt inskriptionen "Högre Allmänt Läroverk" och "1914-1915".

Historia 
Skolan har ett ursprung som katedralskola, omnämnd 1230 . Den hade 137 lärjungar 1594, som huvudsakligen undervisades i latinska språket. 

Det har rått osäkerhet om vilket år gymnasiet grundades (någon källa anger 1628) eftersom originalhandlingen har förkommit. Men historikern Karl Beckman har i Kammararkivet funnit en kopia av det brev med överskriften "Privilegium Gymnasii Lincopense" som Gustav II Adolf undertecknade den 25 april 1627. Verksamheten tycks ha kommit igång 8 september 1627. År 1857 ombildades skolan, i anslutning till läroverksreformen 1849, till ett högre elementarläroverk som 1879 namnändrades till ett högre allmänt läroverk. Skolan fick 1965 namnet Katedralskolan och kommunaliserades 1966. Studentexamen gavs från 1864 till 1968 och realexamen från 1907 till 1964.

Byggnader 
1300-talet-1804 - Nuvarande församlingshemmet i domkyrkoparken ligger på den plats där den första domskolan låg och delar av byggnaden kan dateras till 1300-talet. Den dåvarande byggnaden skadades i branden 1567 och undervisningen flyttades då till Vreta kloster medan byggnaden renoverades. 1627 inrättades gymnasium och byggnaden utvidgades. Huset förstördes i den stora branden 1700, men på hösten 1701 kunde undervisningen återupptas på samma plats i en ny skolbyggnad. Frimurarlogen tog 1804 över skolbyggnaden i domkyrkoparken och den byggdes om för logens ändamål.
1804–1831 - 1804 flyttade undervisningen åter, nu till ett hus på borggården som en tid varit rådhus.
1831–1864 - Ett nytt skolhus byggdes 1826–1831 – det nuvarande konsistoriehuset på Ågatan. Fram till 1864 var skolan inrymd där men efterträddes då av domkapitlet och biblioteket.
1864–1915 - Skolan flyttade till den nya byggnaden – det nuvarande stadshuset – och huserade där till 1915 då den nya läroverksbyggnaden på Platensgatan 20 stod klar.

Läroverksbyggnaden på Storgatan 
Läroverket var tidigare inrymt i det som idag är Linköpings stadshus. Stadshuset var mellan åren 1864 och 1915 läroverk, till dess att den befintliga byggnaden på Platensgatan stod klar.

Läroverksbyggnaden på Platensgatan
Katedralskolan hette då den nybyggdes 1914–1915 Högre Allmänna Läroverket i Linköping. Stadsfullmäktige beslöt 1912 att uppföra ett nytt läroverk. Den nya byggnaden låg utanför dåvarande staden och var i stort omgiven av åkermark. En annons publicerades i tidningarna i augusti 1913, med anbud för den nya byggnadens uppförande. Kort efter slöts ett avtal mellan parterna och byggnationen av läroverket kunde således påbörjas. År 1914 genomfördes en högtidlig sammankomst vid byggnationen. Procession utgick från den gamla läroverksbyggnaden, med musik från Första livgrenadjärregementet. Medverkande var bland annat stiftets dåvarande biskop Personne.  Albert Vaerneus var rektor för Linköpings Högre Allmänna Läroverk under tiden 1901–1926. Byggnaden som är i nationalromantisk stil är ritad av arkitekten Axel Brunskog, samma arkitekt som ritade den snarlika Folkungaskolan. Huvudentreprenör var byggmästaren Anders Ohlsson. Under byggnationen av läroverket installerades även skolans orgel, övrig inredning, samt gaveluret, tillverkat av F.V. Tornberg i Stockholm.    

Den 30 augusti 1915 samlades lärare och lärjungar i det gamla läroverkets aula och tågade därefter gemensamt till det nya läroverket, där uppropet skedde i den nya aulan. Invigningen dröjde till den 16 oktober 1915. Vid invigningen hölls högtidliga tal och bland annat sjöngs sångerna: "Sång till Östergötland" samt nationalsången. Närvarande var också dåvarande ecklesiastikminister K.G Westman. Innanför huvudentrén till skolbyggnaden finns inskriptionen "Initium sapientiæ timor Domini" vilket är latin och betyder "Gudsfruktan är vishetens begynnelse", samma inskription som återfinns över porten till den tidigare läroverksbyggnaden. 1945-1947 målades stora trapphuset om, liksom aulan. På skolans baksida finns en matsal, som är tillbyggd. I skolan finns även ett skolbibliotek, med omfattande litteratur för elever och lärare. Skolbiblioteket har bland annat erhållit nomineringen till "Bibliotek i världsklass", 2014/2015.   

Läroverket i Linköping hade ett omfattande naturhistoriskt museum. Skolans museum hade flera uppstoppade djur, skänkta till skolan. Museet fanns att beskåda fram till 1968.    

Läroverkets bibliotek hade anknytning till det som hade namnet "Stifts- och landsbiblioteket i Linköping", fram till 1926 under en omorganisation. Biblioteket för eleverna var inrymt i ett rum i källarvåningen. Under åren ökade antalet tillgängliga böcker, bland annat genom donationer av elever. Dagens bibliotek är inrymt i det f.d. kollegierummet.    

Under en tid rådde det närvaroplikt på skolans morgonböner, vilka skedde 15 minuter innan dagens första lektion. Vid ringning till bön skulle eleverna ställa upp och gemensamt gå in i aulan. Ansvariga för morgonbönen var skolans kristendomslärare. När de nya eleverna på skolan under hösten år 1966 påbörjade sin studietid fanns inte längre den obligatoriska morgonbönen.    

Fram till 1976 var en stor del av kommunens vuxenutbildning förlagd till Katedralskolan. Från och med 1965 blev kvällsgymnasiet en självständig skolenhet. 1968 upphörde kvällsgymnasiet på Katedralskolan, detta efter nio terminer som egen skolenhet.

Ombyggnationer 
Under 1950-talet skedde det renoveringar på läroverket. Sångsalen omdisponerades och en väggmålning tillkom av konstnären Sigge Widegren. 1952 skedde det ett anslag av stadsfullmäktige för renovering. Institutionerna för de naturvetenskapliga ämnena var i behov av renovering. Renoveringen skedde huvudsakligen sommaren 1953. 

1960 framhöll skolstyrelsen att skolan måste byggas om med hänvisning till att det gick många elever på skolan. Renoveringen skulle innebära en utvidgning av läraravdelningen, samt fler expeditioner. Det beslutades att Katedralskolan från och med år 1968 skulle fungera som "försöks- och demonstrationsskola" till lärarhögskolan. Verksamheten krävde vissa lokalförändringar. 

1972 skedde den mest omfattande ombyggnationen, vilket skulle göra skolan till en gymnasieskola som mätte upp till tidens krav. Under sommaren 1972 påbörjades ombyggnationen. Arbetet pågick i nära två år. Sedan skolbyggnadens tillkomst hade ingen förändring av exteriören skett, men under 1972 års renovering gjordes den första förändringen av exteriören. På norrsidan av trapphuset, på byggnadens baksida, uppfördes en tillbyggnad som var lika hög som resterande delar av skolan. Tillbyggnaden rymmer hiss och toaletter. Ny rumsindelning skedde på suterrängvåningen.

Aula 

I skolans aula finns en målning av Olle Hjortzberg, färdigställd år 1916. Målningen fick namnet "Ex oriente lux". Målningen visar flera personer, däribland Alexander den store och Sokrates, representanter för antiken, samt Gustav II Adolf och Paulus som representanter för den kristna tiden. Glasmålningarna i aulan återger Östergötlands och Linköpings vapen, läroverkets gamla sigill, samt Sveriges riksvapen. I aulan finns en orgel, tillverkad år 1916 av firman Setterquist & Son Orgelbyggeri. Orgeln omfattar 10 stämmor. Under förändringarna 1945-1947 då aulan målades om, fick orgeln en elektrisk fläkt för luften. 

Aulan används flitigt för sammankomster och skrivningar. Historiskt har flera välkända personer besökt skolan och talat för eleverna. Bo Giertz, resesekreterare i Kristliga gymnasistförbundet (sedermera biskop i Göteborgs stift), besökte skolan flera gånger. 1932 firades Gustav Adolfsminnet. 1935 firades riksdagens 500-årsjubileum med föredrag om Engelbrekt och riksdagen. Den 30 oktober 1950 hölls minneshögtid efter Gustaf V:s död. Även efter kung Gustaf VI Adolfs död 25 september 1973.

Omgivningen runt skolan 
Skolan är centralt belägen i staden. En bit framför skolan finns en park, kallad Berzeliiparken. Vid skolans södra sida finns den så kallade "Hugo Theorells damm", vilket är en damm uppkallad efter Hugo Theorell, nobelpristagare. Den botaniska delen av skolträdgården sköttes under en tid av den biologiska institutionen, men arbetet blev för betungande.  Framför skolan finns ett hus, tidigare vaktmästarbostad, men även kallats för "Krettelnhuset" efter att skoltidningen, Kretteln, haft sina redaktionslokaler där.

Konsten på Katedralskolan
 
Byggnaden fick en rik konstnärlig utsmyckning. Carl Fagerberg gjorde fasadens skulpturer medan Olle Hjortzberg smyckade aulan. När Katedralskolan invigdes 1915 var det var redan från början självklart att den skulle smyckas med samtida konst, både tavlor och skulpturer. Konsten skulle vara "en bärande kraft för unga sinnen" och Elias Erdtman samt Olle Hjortzberg var några av de stora konstnärer som fick beställningar till det nya läroverket. Prins Eugen skänkte senare tavlan Veteskörd vid Vättern till skolans 300-årsjubileum 1927. På ett av skolans våningsplan finns en väggmålning från 1951, målad av Sigge Widegren. 
 Carl Fagerberg (1878–1948) skapade gavelskulpturer och reliefer vid stora ingången. På gavelfältets mittparti vid stora entrén till Katedralskolan står på ömse sidor or det stora vägguret två stycken kvinnofigurer. Figurerna är två meter höga och den ena symboliserar en bedjande moder och den andra symboliserar en vakande moder. Ovanför utbreder sig som ett brett band världsrymden med det allseende ögat högst upp. Relieferna och två vapen, Linköpings vapen och Östergötlands vapen, höggs sommaren 1916 in i granitblock som därefter murats in.
 Olle Hjortzberg (1872–1959) skapade al fresco-målningar i aulans fondvägg och i valven. Vänstra sidan av fondväggen och valven representerar förkristen tid med Sokrates och Alexander den store. Den högra sidan visar kristen tid med Paulus och Gustav II Adolf. För läroverkets inre prydnad fanns vid tiden för invigningen endast de  tre målningarna av Elias Erdtman, men i den närmaste framtiden väntades Olle Hjortzbergs väggmålning "al fresco", en målning utförd på våt kalkputs, i aulan, den färdigställdes 1916 och fick namnet "Ex oriente lux", som betyder "Från öster kommer ljuset". Olle Hjortzberg sade med egna ord: "Själv är jag österland och västerland".
 Skolan har en rik konstsamling, ett tiotal porträttmålningar, bland annat av konstnärerna Oscar Björk, Carl Fredrik von Breda, Olle Hjortzberg, Per Hörberg, Gunnar Romdahl och Johan Gustaf Sandberg.
 Ett tjugotal oljemålningar, bland annat av konstnärerna Carl Brandt, Karl Fredrik Cederberg, Elias Erdtman, Prins Eugen, Johan Krouthén och Severin Nilsson.
 Vidare finns några skulpturer, bland annat av skulptörerna Ivar Lindekrantz, Theodor Lundberg, Gustav Malmquist och Johan Tobias Sergel.
Det finns skulpturer av bland annat Gustav II Adolf, med inskription "Gud med oss", Olaus Magnus och Gustaf V, som var Sveriges konung vid läroverkets invigning.

Namn 
Skolan har ett ursprung som katedralskola. Åren 1857–1878 var skolans namn "Linköpings Högre Elementarskola". Namnet blev 1878–1965 "Linköpings högre allmänna läroverk". I staden fanns det under 1960-talet en brist på skolplatser, vilket ledde till ett nytt gymnasium i Linköping: S:t Lars gymnasium. Linköpings Högre Allmänna Läroverk kunde följaktligen inte behållas som namn, när staden hade två gymnasieskolor.  

År 1960 behandlades olika förslag på namn på läroverket. Det namn som framfördes var "Katedralskolan". Namnet har sin bakgrund i den medeltida Linköpingsskolan som var nära förbunden med domkyrkan, katedralen. Rektorn vid läroverket fick kollegiets uppdrag att inlämna "Katedralskolan" som förslag till namn för läroverket till kungen. Stadsfullmäktige hade inga motsättningar gällande namnförslaget. Från och med 1 juli 1965 är Katedralskolan namnet. Samtidigt fastställdes namnet på de två andra gymnasieskolorna i staden; S:t Lars skola och Ljungstedtska skolan (Anders Ljungstedts gymnasium).

Övriga byggnader 
Det ökande elevantalet på Katedralskolan har medfört ett ökad behov av fler och större lokaler för skolans verksamhet. Sedan 2017 hyr Linköpings kommun lokaler som används av Katedralskolan på Platensgatan 28. Byggnaderna användes från början som en vagnfabrik och på 1990-talet av länsrätten. Den mittersta delen byggdes år 1912 och flyglarna år 1918 respektive 1936. Sedan år 2017 sker delar av Katedralskolans verksamhet i lokalerna.

Katedralskolans program och organisation

Utbildning 
Katedralskolan erbjuder följande gymnasieprogram:
Ekonomiprogrammet
Inriktning juridik och ekonomi
Handels- och administrationsprogrammet 
Humanistiska programmet
Naturvetenskapsprogrammet
Naturvetenskapliga programmet med musikprofil som inriktning.
Samhällsvetenskapsprogrammet
Inriktning samhällsvetenskap
Inriktning beteendevetenskap
International Baccalaureate (IB) – Internationell studentexamen

Till naturvetenskapsprogrammet, samhällsvetenskapsprogrammet, ekonomiska och humanistiska programmet erbjuds musikprofil. 

Katedralskolan har flera internationella kontakter och erbjuder undervisning i bland annat tyska, engelska, spanska, franska, italienska och latin. För språkstuderande på skolan finns möjligheten till internationella examinationer.

Skolledning 
Skolans skolledning är bestående av en enhetschef, samt rektorer för de olika programmen.

Rektor
Följande personer har varit rektorer vid Katedralskolan (mellan 1878 och 1965 Linköpings Högre Allmänna Läroverk).

1888–1898 Axel Romdahl
1901-1926 Gustaf Albert Vaernéus Johansson
1926-1937 J. Liljeblad
1937-1940 H. Larsson
1941-1956 R. Ekholm
1956-1968 G. Lögdberg
1968-1970 E. Nordell
1971-1981 O. Fahlén
1982-2005 G. Björn
2005-2015 B. M. Andersson
2015-2019 M. Nyström
2019- M. Lindén

Lektorer
1860–1898 Conrad Kindberg
1881–1898 Axel Romdahl
1884–1898 Fredrik Westling
1884–1898 Adolf von Engeström
1889–1898 Karl Beckman
1891–1898 Albert Johansson
1891–1898 Oskar Klockhoff
1893–1898 Karl Hagström
1894–1898 Bernhard Risberg

Förste teologie lektorer

1628–1634: Daniel Laurentii
1634–: Jonas Petri Gothus
1638–1639: Petrus Bjugg
1639–1656: Benedictus Figrelius
1656: Nicolaus Langelius
1657–1659: Laurentius Laurinus den yngre
1660–1670: Andreas Petri Ajalinus
1670–1672: Gustavus Joannis Jansonius
1673–1681: Petrus Löfgren
1681–1686: Zacharias Reuserus
1686–1691: Olavus Johannis Wong
1692–1693: Ericus Phoenix
1694–1695: Olavus Langelius
1695–1701: Constans Collin
1701–1712: Simon Löfgren
1713–1714: Arvid Borænius
1714–1721: Andreas Wibjörnson
1721–1723: Carl Laurbecchius
1724–1728: Jacob Walldorff
1728–1742: Botvid Rising
1742–1771: Johan Sparschuch
1771–1777: Pehr Schenberg
1777–1782: Johan Törner
1783–1797: Magnus Fröling
1798–1799: Johan Benedict Busser
1800–1804: Joannes Hesselgren
1806–1823: Johan Ramstedt
1824–1834: Isak Herman Kinnander

Andre teologie lektorer

1628–1634: Jonas Gothus
1634–1638: Petrus Bjugg
1638–1639: Benedictus Figrelius
1639–1641: Samuel Drysenius
1641: Samuel Enander
1644–1656: Nicolaus Langelius
1656: Laurentius Risetelius
1657–1658 Nicolaus Isaaci
1659–1670: Gustavus Jansonius
1670–1673: Ericus Löfgren
1673–1674: Simon Gråsten
1674–1681: Ericus Styrenius
1681–1686: Olavus Johannis Wong
1686–1692: Ericus Phoenix
1692–1693: Petrus Broms
1693–1694: Olavus Langelius
1694–1695: Constans Collin
1695–1700: Andreas Simonsson
1700–1701: Simon Löfgren
1701–1713: Arvid Borænius
1713–1714: Andreas Wibjörnson
1714–1721: Carl Laurbecchius
1721–1722: Laurentius Drysenius
1722–1724: Jacob Walldorff
1724–1728: Botvid Rising
1728–1737: Petrus Millberg
1738: Carl Echman
1739–1742: Johan Sparschuch
1742–1769: Martin Lidén
1771–1777: Johan Törner
1777–1781: Samuel Älf
1782–1783: Magnus Fröling
1783–1791: Claes Melander
1791–1798: Johan Benedict Busser
1798–1799: Marcus Wallenberg
1800–1804: Johan Ramstedt
1806–1819: Johannes Wallman
1818–1824: Isak Herman Kinnander
1824–1848: Lars Laurenius
1848–1859: Carl Magnus Fallenius
1859: Carl Alfred Cornelius
1861: Jakob Gabriel Axel Broman
1878–1884: Carl Olof Möller
1885–1909: Adolf von Engeström
1909–1915: Nils Jacobsson

Lektorer i historia

1628–: Andreas Gyldenklou
1633–1638: Benedictus Figrelius
1639–: Samuel Enander
1640: Israel Lagerfelt
1642–: Laurentius Ristelius
1666–: Petrus Löfgren
1673–: Olavus Johannis Wong
1711–1728: Johan Törner
1728–1735: Johan Samsonius
1736–1742: Martin Lidén
1742–: Petrus Lagerman
1747–: Pehr Schenberg
1771–: Johan Benedict Busser
Samuel Gustaf Harlingson
1815–: Gustaf Abraham Silfverstolpe
1822–: Christian Stenhammar
1830–1853: Johan Haqvin Wallman
1854–1883: Johan Henrik Wilhelm Steinnordh
1884: Fredrik Westling
1884–1887: Johan Andersson
1888: Johan Thyrén
1889–1915: Karl Beckman

Lektorer i grekiska

1637–1641: Petrus Agrivillius
1642–1650: Israel Rydelius
1650: Anundus Palm
1654–1659: Gustavus Jansonius
1659–1674: Ericus Styrenius
1674–1675: Ericus Phoenix
1676–1683: Johannes Tzander
1683–1690: Olavus Langelius
1690–1693: Christiernus Norström
1694–1701: Arvid Borænius
1702: Johannes Wenelius
1713–1721: Laurentius Drysenius
1721–1722: Jacob Walldorff
1723: Magnus Leverin
1725–1728: Johan Thun
1728–1734: Samuel Fröling
1735–1737: Magnus Boræn
1737–1747: Pehr Schenberg
1747: Johan Lithzenius
1755–1762: Magnus Fallerstedt
1762: Andreas Askergren
1766: Carl Nyrén
1772: Carl Boraen
1775–1789: Jacob Hulthin
1791–1798: Ragvald Nicolai
1798–1799: Johan Stenhammar
1799: Johan Wallman
1805–1819: Marcus Wallenberg
1821: Sven Fredrik Lidman
1826–1847: Anders Arvid Arvedson
1847–1853: Johan Fredrik Johansson
1859–1890: Lars Erik Rusén
1891–: Gustaf Albert Johansson

Lektorer i filosofi

1628–1630: Birgerus Joannis Kylander
1630–: Daniel Daalhemius
1634: Samuel Enander
1639: Nicolaus Langelius
1644: Laurentius Laurinus
1650: Laurentius Ristelius
1657: Petrus Löfgren
1666–1668: Nicolaus Wallerius
1669: Sveno Sithelius
1738–1741: Magnus Elg
1742–1766: Sven Collin
1768–1782: Magnus Fröling
1783–1798: Marcus Wallenberg
1799–1805: Nils Häggroth
1805: Anders Wikblad
1811–1815: Sven Yckenberg
1817: Sven Fredrik Lidman
1822–1837: Fabian Wilhelm af Ekenstam
1837–: Carl Magnus Joachim Petrelli
1859–1865: Elof Widmark
1891–: Oskar Klockhoff

Lektorer i latinska språket

1628: Birger Beccander
1629: Daniel Daalhemius
1630: Benedictus Figrelius
1633: Petrus Agrivillius
1634–1636: Daniel Kylander
1642: Laurentius Laurinus
1644: samuel Brask
1649: Magnus Klingius
1652: Nicolaus Isaaci
1656: Ericus Löfgren
1670–1675: Samuel Werelius
1675: Erik Phoenix
1791: Matthias Sundevall
1795: Joannes Hesselgren
1800: Per Arenander
1846–1863: Pehr Westman
1865: Nils Östling
1894–: Bernhard Risberg

Lektorer i matematik

1628–1632: Sveno Cirrhœus
1634–1637: Petrus Agrivillius
1637: Daniel Dalinus
1644–1652: Nicolaus Lundius
1652–1654: Gustavus Jansonius
1654–1659: Johannes Enander
1659–1673: Simon Gråsten
1673–1674: Samuel Dalinus
1674–1692: Erik Duræus
1692–1695: Andreas Simonsson
1695–1699: Gothofrid Alinus
1700–1703: Johannes Phoenix
1703–1718: Sveno Laurelius
1718–1728: Petrus Millberg
1728–1738: Johan Thun
1740–1751: Claës Wimermark
1752: Eric Göran Walbom
1771–1782: Claes Melander
1783–1795: Svante Wimermark
1795–1800: Johan Ramstedt
1802–1835: Elis Gabriel Arehn
1835: Anders Fredrik Sondén
1857: Johan August Ahlander
1861–1893: Lars Fredrik Isander
1894–: Karl Hagström

Musiklärare
1886–1898 Fredrik Thorselius

Teckningslärare
1895–1898 Philip Löfgren

Gymnastiklärare
1894–1898 Nicolaus Mannerhjerta

Några av Katedralskolans sällskap 

Sällskapet för Vitterhet och Häfd – Eranos (VH-E). VH-E är Katedralskolans äldsta sällskap och kan räkna sina anor till grundandet av Vitterhetsgillet år 1795. VH-E ägnar sig åt historia, filosofi, litteratur och poesi. Flera kända elever vid Katedralskolan har varit verksamma inom sällskapet, bland andra Jöns Jacob Berzelius och Tage Danielsson.
Naturvetenskapliga sällskapet (Natve). Natve är ett skolsällskap som endast består av manliga medlemmar och som ägnar sig åt naturvetenskap. År 1814 grundades Natve och har funnits oavbrutet sedan dess, det gör sällskapet till den längsta aktiva föreningen i skolans historia. Flera kända katedralelever, bland andra Hugo Theorell och Anders Tegnell, har varit medlemmar i sällskapet. Natve är anslutet till förbundet Unga Forskare.
Veritas Naturae. Veritas är ett sällskap endast för kvinnliga naturvetare med intresse för naturvetenskap. Även detta sällskap är ett av de äldsta på skolan och anslutet till förbundet Unga Forskare.
Kretteln Elevtidning grundad 1917. Berör ämnen i skolan, såväl som i samhället. Tidningen ges ut några gånger per kalenderår. Skoltidningen leds av en chefredaktör, samt olika skribenter. 
Moderat Skolungdom har sedan 1949 en avdelning på skolan, Sveriges näst äldsta MSU-förening.  
Bonnkapälle, Skolorkester grundad 1860, bestående av endast manliga medlemmar.

Till skolan finns även "Föreningen Linköpings läroverkspojkar", grundat 1945, som är en förening för: "dem som studerat, arbetat eller arbetar på skolan eller är intresserade av skolan och dess historia."

Under alla år på Katedralskolan har föreningar bildats och upplösts. Bland dem som funnits på skolan finns: Kyrkliga gymnasistförbundet. 1910 bildades en kristen förening vid läroverket. Föreningen försvann ett par år, men bildades åter 1973. Föreningen finns inte längre kvar på skolan.

Elevkår och traditioner 
På skolan finns en elevkår, "Katedralskolans Elevkår", som ska göra skolgången bättre och roligare för eleverna på Katedralskolan, samt värna elevernas intressen på skolan. Elevkåren genomför och organiserar olika aktiviteter på skolan, såsom att välkomna nya elever på skolan.

Elevkårens struktur 
Elevkårens styrelse är bestående av elever på skolan. Styrelsens presidium är bestående av en ordförande och vice ordförande. Kåren är bestående av olika utskott och kommittéer.

Återkommande evenemang 
Skolan har flera traditioner. Många av dessa aktiviteter organiseras av elevkåren och föreningar, vilket är en viktig del av skolan. Skolan bedriver bland annat utbyten med flera länder, däribland Tyskland, England och Frankrike . Sedan 2002 arrangerar Katedral ett "FN-rollspel".  Veckan innan påsklovet arrangeras sedan 2019 den stora påskäggsjakten för samtliga elever på ekonomiprogrammet. Det finns även en känd rivalitet mellan Katedral och den närliggande Berzeliusskolan.

Bilder

Några kända katedralare 
Nils Hermansson, (1326–1391), biskop i Linköping 1375–1391 och informator åt Heliga Birgittas barn
 Johan Törner, (1712–1790), författare och lärare vid skolan
Fredrik Hasselquist, (1722–1752), vetenskapsman, Linné-apostel i Mellersta Östern
Jacob Wallenberg (1746–1778), författare till Min son på galejan
Carl Gustaf af Leopold, (1756–1829), författare, poet
Anders Ljungstedt, (1759–1835), donator
Jöns Jacob Berzelius, (1779–1848), kemist
Clas Livijn, (1781–1844), författare
Per Daniel Amadeus Atterbom, (1790–1855), författare, professor, ledamot av Svenska Akademien
Carl Fredric Dahlgren, (1791–1844), präst, skald
Per Adolf Sondén, (1792–1837), präst, litteraturhistoriker
Henrik Bernhard Palmær, (1801–1854), författare och grundare av Östgöta Correspondenten
André Oscar Wallenberg, (1816–1886), grundare av Stockholms Enskilda Bank
Johan Krouthén, (1858–1932), konstnär
Tor Andrae, (1885–1947), biskop, ledamot av Svenska Akademien
Elias Wessén, (1889–1981), språkvetare, professor, ledamot av Svenska Akademien, lektor i filosofi och svenska vid Linköpings läroverk 1916
Andreas Lindblom, (1889–1977), konsthistoriker, styresman för Nordiska museet och Skansen
Bertil Uggla, (1890–1945), överste, allroundidrottsman, ledare av radiogymnastik ("kapten Uggla"), ordförande i Linköpings Läroverks IF 1906–1908   
Hugo Theorell, (1903–1982), biokemist, nobelpristagare
Tage Danielsson (1928–1985), underhållare, författare
Inga Wallenquist (f.1935) journalist och författare
Ulf Schöldström, (f. 1939), diplomat och chefredaktör för Grönköpings Veckoblad, skribent i Katedralskolans elevtidning Kretteln
Christer Hellmark, (f. 1946), typograf, grafisk formgivare
Per Lindstrand, (f. 1948), ingenjör, ballongpilot och äventyrare
Göran Lambertz, (f.1950), Justitiekansler 2001-2009, samt Justitieråd i Högsta domstolen 2009-2017.
Anders Tegnell, (f. 1956), statsepidemiolog sedan 2013
Inger Nilsson, (f.1959), skådespelare, känd från rollen som Pippi Långstrump. 
Louise Hoffsten, (f. 1965), sångerska
Mons Kallentoft, (f. 1968), journalist och författare
Jan Wallentin, (f. 1970), journalist och författare
Erik Eckerdal, (f.1972), biskop i Visby stift. 
Sofia Helin, (f. 1972), skådespelare
Jesper Hussfelt, (f. 1973), sportjournalist
Magnus Johansson (f 1973), hockeyspelare landslaget mfl
Lars Winnerbäck, (f. 1975), gitarrist, rocksångare och låtskrivare
Birgitta Ohlsson, (f. 1975), Sveriges EU-minister 2010–2014
Mattias Lundberg, (f. 1976), professor i musikvetenskap, radiofolkbildare

Se även 
Manhemsförbundet

Källor

Externa länkar
Katedralskolans webbplats
Katedralskolan i Linköping 100 år
Gamla årgångar av elevtidningen Kretteln för utlåning på Kungliga biblioteket

https://www.linkoping.se/forskola-och-utbildning/gymnasieskola/kommunala-gymnasieskolor/katedralskolan/om-katedralskolan/elevforeningar-och-elevkar/

Gymnasieskolor i Linköping
Linköping
Musikutbildning i Sverige