kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Koalitionsregering

En koalitionsregering är en regering som består av två eller flera partier. Koalitionsregeringar är mycket vanliga i länder med proportionellt valsystem, då ett enskilt parti sällan får egen majoritet med sådant valsystem, och koalitioner i regel krävs för att bilda majoritet i parlamentet. De kan också bildas som resultat av att de ingående partierna slutit sig samman i en valallians inför ett val. I länder där statschefen oberoende av stödet i den lagstiftande församlingen själv utser en regering förekommer koalitionsregeringar i regel sällan eller aldrig.

I kristider kan koalitionsregeringar innefatta samtliga eller nästan samtliga partier med parlamentarisk representation, så kallade samlingsregeringar. Koalitionsregeringar kan också vara minoritetsregeringar, som exempelvis regeringen Bildt 1991-94, då de får förlita sig på stöd från partier som inte sitter i regeringen. I de fall då det saknas parlamentarisk majoritet för andra regeringsalternativ kan de två största partierna från olika sidor av den politiska skalan bilda en stor koalition.

Exempel på koalitionsregeringar 
Sedan parlamentarismens införande i Sverige under början av 1900-talet, har landet letts av ett antal koalitionsregeringar. Några exempel är Nils Edéns regering 1917–1920 med liberaler och socialdemokrater; Socialdemokraternas och Bondeförbundets (senare Centerpartiet) regeringar 1936–1939 och 1951–1957 samt regeringen Reinfeldt 2006–2014 bestående av den borgerliga koalitionen med namnet Allians för Sverige (senare Alliansen) där Moderaterna, Centerpartiet, Liberalerna (tidigare Folkpartiet) och Kristdemokraterna ingick. Den senaste koalitionsregeringen i Sverige är Regeringen Kristersson  med Kristdemokraterna, Moderaterna  och Liberalerna.

Finland har i regel haft koalitionsregeringar, varav den nuvarande är regeringen Marin bestående av Socialdemokraterna, Centern, Gröna förbundet, Vänsterförbundet och Svenska folkpartiet. Den tillträdde den 10 december 2019.

Under 2010–2015 styrdes även Storbritannien ovanligt nog av en koalitionsregering mellan Konservativa partiet och Liberaldemokraterna, på grund av att inget av de deltagande partierna i parlamentsvalet 2010 hade fått egen majoritet.

Se även
 Koalition
 Stor koalition
 Samlingsregering

Källor

Regeringar
Landssekreterare

Landssekreterare kallades i Sverige under åren 1687−1971 den ämbetsman under landshövdingen som var chef för landskansliet och därmed hade ansvar för länsstyrelsens kanslifunktioner.

Stockholms län

Länsstyrelsen i Stockholms län inrättade åter en tjänst som landssekreterare 2006 med uppgift att vara strategiskt och operativt stöd åt landshövdingen. Nuvarande landssekreterare är Carl-Gustaf Hagander.

Se även
:Kategori:Landssekreterare
Länsråd

Titlar i svensk statsförvaltning
Svenska statliga länsmyndigheter
Villkorlig frigivning

Se även villkorlig dom.
Villkorlig frigivning innebär att en person som dömts till fängelse friges på prov före strafftidens slut.

I Sverige 
Den dömde ska friges villkorligt när två tredjedelar av ett tidsbestämt straff avtjänats, förutsatt att den dömde har avtjänat minst en månads fängelsestraff. Fängelsestraff kortare än en månad har ingen villkorlig frigivning. Finns det synnerliga skäl mot villkorlig frigivning ska den skjutas upp. Vid bedömningen av om det finns synnerliga skäl mot villkorlig frigivning skall det särskilt beaktas om den dömde på ett allvarligt sätt har brutit mot de föreskrifter och villkor som gäller för verkställigheten. Villkorlig frigivning får inte ske från fängelse som har dömts ut enligt 28 kapitlet 3 §, det vill säga ett fängelsestraff i kombination med skyddstillsyn, eller från ett förvandlingsstraff för böter.

Efter den villkorliga frigivningen gäller enligt brottsbalken 26 kap 10 § en prövotid som motsvarar den strafftid som återstår vid frigivningen, dock minst ett år.

Källor

Noter

Straffrätt
Vilhelm VIII av Hessen-Kassel

Vilhelm VIII av Hessen-Kassel, född 10 mars 1682 i Kassel och död 1 februari 1760 i Rinteln, var en tysk furste (lantgreve). Han var son till Karl av Hessen-Kassel och Maria Amalia av Kurland samt yngre bror till Fredrik I av Hessen-Kassel, som även var kung av Sverige med namnet Fredrik I.

Biografi
Vilhelm styrde i praktiken Hessen-Kassel under personalunionen med Sverige från 1730 till 1751 som representant för sin frånvarande bror, lantgreve Fredrik I som bodde i Stockholm, och regerade från 1751 till 1760 i sitt eget namn som lantgreve Vilhelm VIII. 

Vilhelm VIII deltog i Sjuårskriget på Preussen och Storbritanniens sida och Hessen-Kassel var ett slagfält under konflikten som tidvis ockuperades av Frankrike.

Under sin tid på tronen startade han bygget av Schloss Wilhelmsthal i Calden och samlade på målningar, inklusive verk av Rembrandt.

Familj 
Vilhelm gifte sig med prinsessan Dorothea Wilhelmina av Sachsen-Zeitz. I äktenskapet föddes sonen:
 Fredrik II av Hessen-Kassel, född 1720, död 1785, gift 1740 med prinsessan Maria av Storbritannien.

Antavla

Referenser

Noter

Externa länkar 

Tyska furstar
Huset Hessen-Kassel
Personer i Tyskland under 1700-talet
Personer från Kassel
Födda 1682
Avlidna 1760
Män
Konselj (Sverige)

En konselj (franska: conseil, 'råd') är i Sverige ett regeringssammanträde där statschefen är ordförande. Enligt regeringsformen, som trädde i kraft 1975, skall statsministern hålla statschefen underrättad om rikets angelägenheter.

Historik
Ordet konselj har använts för regeringssammanträden i Sverige sedan 1700-talet. Före 1975, då 1809 års regeringsform var gällande, ägde konseljer normalt rum varje vecka på Stockholms slott (eller där kungen eller vikarierande prinsregent befann sig inom riket) varpå alla regeringsbeslut erhöll kunglig sanktion och blev då formellt Kungl Maj:ts beslut.

Typer av konseljer
Informationskonseljer när så erfordras, vanligtvis tre till fyra gånger per år. Formellt är statschefen sammankallande, men beslutet fattas i samråd med statsministern. Även tronföljaren närvarar vid informationskonseljer. Dessa är till för att hålla statschefen informerad om rikets angelägenheter.

Regeringsskifteskonselj (även skifteskonselj) hålles alltid då riksdagen valt ny statsminister. Den hålles så fort statsministern anmält till riksdagen vilka statsråd som skall ingå i regeringen. Det är vid konseljen som det formella regeringsskiftet äger rum. Riksdagens talman skall alltid kallas till denna konselj och ersätter statschefen som ordförande om denne får förhinder.

Konselj hålles dessutom vid födslar inom kungahuset då statschefen tillkännagiver den nyföddes namn och titel. 

Blindkonselj är en konselj som hålles om statschefen eller riksföreståndaren inte kan närvara.

Konseljsalen

Konseljsalen i Festvåningen på Stockholms slott har använts för sitt ändamål sedan cirka 1870.

Salen användes som matsal under Gustaf III:s regeringstid och det var i denna sal som den publika spisningen ägde rum en gång i veckan. Delar av den ursprungliga inredningen från 1700-talet finnes bevarad, till exempel de skulpterade dubbeldörrarna i ek, som ursprungligen var både bemålade och förgyllda. Salen fick sitt nuvarande utseende under Karl XV:s regeringstid.

Historik

Referenser

Noter

Webbkällor

Tryckta källor
Svåra Ord, Eskil Källquist,

Se även 
 Geheimekonseljen – konungens råd i Danmark 1772-1848 och i Norge 1772-1814
 Konseljpresident –  titeln för regeringschefen i vissa länder
 Konseljsalen, en sal på Stockholms slott där konseljer i Sverige brukar hållas

Externa länkar 

Politik i Sverige
Envoyé

En envoyé (tidigare även envoajoé) är ett diplomatiskt sändebud hos en främmande stat. Personen är där chef för en beskickning med rangen legation.

En envoyé räknas vid sidan om ministre plénipotentiaire som andra rangens diplomater, närmast efter ambassadörer och före ministerresidenter.

Noter

Källor

Diplomati
Titlar i statsförvaltning
Ord och fraser på franska
Ugglan
Porjus

För den populärvetenskapliga tidskriften Bårjås, se Bårjås.

Porjus (lulesamiska: Bårjås med betydelsen segel) är en tätort i Porjus distrikt (Jokkmokks socken) i Jokkmokks kommun, Lappland, Norrbottens län. Samhället kom till i början av 1900-talet i samband med att Porjus kraftverk byggdes här i Stora Luleälv, vid utloppet av Stora Lulevatten åren 1910–1915. Åren 1971–1982 byggdes den nya kraftstationen.

Porjus är den minsta av Jokkmokks kommuns tre tätorter och genomkorsas av Lule älv, E45 och Inlandsbanan. Porjus är även ett eget riktnummerområde med riktnumret 0973.

Historia  

Ett mindre nybygge fanns tidigare på platsen, men i samband med uppförandet av Porjus kraftverk 1910–1915 uppkom ett kraftverk på Lule älvs östra strand.

Ställverksbyggnaden vid Porjus gamla kraftstation blev byggnadsminnesmärkt 1986 och var då ett av de första byggnadsminnena med anknytning till 1900-talets industrialisering. Den gamla kraftstationen, invigd 8 februari 1915, är idag museum.

I kraftverksbyggets skugga växte ett provisoriskt samhälle upp, som var tänkt att bestå bara under anläggningsperioden, som beräknades till fyra år. Allt fler funktioner tillkom för att snabbt täcka behoven för en stor stab anläggningsarbetare och tjänstemän. Resultatet blev ett i vissa delar välplanerat samhälle, där Vattenfallsstyrelsen stod för såväl bostäder som annan service, men i andra delar oreglerad kåkbebyggelse. 

Precis som de flesta andra kraftverkssamhällena skulle samhället enligt planen avvecklas efter kraftverkets färdigställande, men Porjus kvarblev och hade som mest 3 000 invånare.

Ett av de första företagen som var kopplade till kraftverket var Porjus smältverk, anlagt 1917–1919.

Befolkningsutveckling

Dagens Porjus

I Porjus finns skola, sporthall, kiosk, bensinstation och golfbana (som drivs av Porjus GK). Den tidigare stationsbyggnaden inrymmer numera en restaurang Arctic Colors, ett fotografiskt centrum med framför allt norrskensfotografi som inriktning. I anslutning till stationsbyggnaden finns även ett vandrarhem.

I Porjus ligger Porjus kyrka.

Kända personer från Porjus 
 Carl-Henric Svanberg
 Birgitta Svendén

Noter

Externa länkar 
Porjus.se, webbplats om Porjus av Porjus Bya- och Intresseförening.
  

Orter i Jokkmokks kommun
Tätorter i Sverige
Älvkarleby

Älvkarleby (uttal  med betoning på -karl-) är en tätort i Älvkarleby kommun, Uppsala län och kyrkbyn i Älvkarleby socken. Trots namnet är Älvkarleby inte centralort i kommunen, vilket i stället är Skutskär. Plats för bland annat Älvkarleby kraftverk samt vattenlaboratorium, fiskerilaboratorium samt laxodling. Genom orten flyter Dalälven och bildar här Älvkarlebyfallen innan den mynnar ut i havet.

Befolkningsutveckling

Samhället

Ett sportfiskemuseum, med ursprung i den Hallmanska samlingen, finns i orten.

Älvkarleby har en station för Mälartåg, belägen i Älvkarleö en liten bit söderut.

Väster om samhällets centrum, i Dalälven, ligger Laxön.

Carl XIII:s bro
En bro över Dalälven vid Älvkarlebyfallen uppfördes 1796–1797 av brobyggaren Lars Renwall från Bollnäs. Denna bro bröts sönder av vårfloden 1804.

En ny bro ritades och konstruerades av ingenjören Olof Forsgren. För brobygget lejdes förutom folk från orten även ett sextiotal dalkarlar från Leksand. Bron kunde börja användas den 23 juni 1816 och blev klar den 23 augusti. Bron finansierades av ett lokalt bolag med bland andra Carl Tottie på Älvkarleö bruk och Pehr Ennes i Gävle.
Bron utsmyckades med kung Karl XIII:s namnchiffer och bär hans namn, Carl XIII:s bro. Den utmärker sig genom en djärv konstruktion med vacker arkitektur i empirestil. Den var ursprungligen av trä på stenpelare. En total ombyggnad skedde 1955–1956 varvid den gamla brons pelare togs ner och ersattes av betongpelare. Nya brofästen av betong tillkom. Brovalven ersattes av stålbågar. För att behålla den gamla brons utseende kläddes pelarna med de gamla stenblocken och överbyggnadens trädelar återplacerades. Bron återinvigdes den 20 juni 1956.

Idrott
Älvkarleby IK är idrottsföreningen i Älvkarleby. Den är grundad 1919 och har 2022 några hundra medlemmar. Herrarnas a-lag i fotboll spelar i division 5. Klubben har även ett b-lag som spelar i division 7.

Bilder

Personer från orten
Från Älvkarleby kommer naturfotograferna Svante Lundgren och Sixten Jonsson, samt nyckelharpsprofilen Byss-Calle. Älvkarlebysonen Stig Dagerman är en av Sveriges mest inflytelserika författare i vår tid. Ishockeyspelaren Jesse Puljujärvi är född i Älvkarleby. Stig Dagerman-priset delas ut varje år av Stig Dagermansällskapet.

Se även 
Älvkarleby socken
Älgen Stolta

Noter

Externa länkar

Orter i Älvkarleby kommun
Tätorter i Sverige
Grisbådarna

Grisbådarna är ett havsområde i nordöstra Skagerrak beläget i öppna havet 8 kilometer nordväst om Kosteröarna i Strömstads kommun, Bohuslän, Västra Götalands län. Området sträcker sig i norr ända fram till Sveriges gräns mot Norge. 

Inom området finns många små skär och grund, området är extremt svårnavigerat. Norr om området ligger den norska arkipelagen kring ön Tisler och ön Heja.

Sveriges västligast belägna punkt finns på ön Stora Drammen, som ligger vid Grisbådarna.

Området har under långa tider gett Kosters fiskare goda fångster av hummer.

Grisbådarna ligger inom Kosterhavets nationalpark.

Gränstvist
Från slutet av 1800-talet fram till att skiljedom avkunnades år 1909 rådde en upprörd tvist mellan Sverige och Norge angående sjögränsen i området som gällde förutom Grisbådarna även Skötegrundet och Heja. Oklarheterna var en följd av bristfälliga bestämmelser vid gränsdragningsförrättningen efter freden i Roskilde år 1658. Permanenta skiljedomstolens i Haag utslag blev att gränslinjen drogs så, att Grisbådarna tillföll Sverige och Skötegrundet Norge.

Fyrskeppsstation
Mellan år 1900 och 1929 fanns ett svenskt fyrskepp, nr 10B Fladen, stationerat väster om Grisbådarna. Fyrskeppsstationen drogs in 1929, då den ersattes av en lys- och klockboj med Agaljus.

Fyr 
För att underlätta passagen från Skagerrak in mot svenska kusten söder om Grisbådarna uppfördes år 1926 en fyr på Klövningarna.

Spritsmuggling
Åren kring 1920 hade spritförbud införts i Norge och motboken i Sverige, vilket gav incitament till en betydande smugglingstrafik via Strömstad. Havsområdet väster om Grisbådarna var grunt med goda ankringsmöjligheter och låg på internationellt vatten, vilket möjliggjorde för spritlastade fartyg  att ankra upp och lasta om till mindre fartyg utan möjlighet till ingripande på omlastningsplatsen från tull och polis. Verksamheten försvårades 1924 av att den svenska territorialgränsen utvidgades till en sjömil, samt att en så kallad Helsingfors-konvention antogs av Sverige, Finland och Norge som samma år gav tullmyndigheterna rätt att ingripa mot fartyg även när de befann sig utanför staternas nationalgränser.

En betydande aktör i denna smugglingsverksamhet var den legendariske storsmugglaren Ernst Bremer. Bland annat förlorade han 1923 som ägare en gammal tysk hjulångare "Greifswald" som förliste med en stor spritlast, och han åtalades 1929 i Norge för att ha smugglat in 330 000 liter sprit till Norge.

Referenser

Noter

Externa länkar
Permanenta skiljedomstolen om Grisbådarna

Vidare läsning

Kosterhavets nationalpark
Strömstads kommun
Svenska fyrskepp
Relationer mellan Norge och Sverige
Fyrskeppsstationer i Sverige
Preferensaktie

Preferensaktie är en aktie som vid utdelning och likvidation har företrädesrätt framför andra aktier, exempelvis stamaktier.

Preferensaktier ger företrädesrätt till bolagets tillgångar eller vinst före stamaktier vid konkurs eller likvidation. Aktier utgivna med utdelningspreferens ger aktieägaren särskild rätt till utdelning före innehavare av stamaktier, ibland med ett bestämt belopp baserat på teckningskursen uppräknad med viss kalkylränta. Aktier utgivna med likvidationspreferens ger vid likvidation särskild rätt till bolagets tillgångar. Det finns relativt långtgående möjligheter att utforma villkoren för preferensaktiers bättre rätt. Regleringen sker i bolagsordningen. En annan möjlighet att reglera aktieägares olika rättigheter är att avtala om dem genom ett aktieägaravtal.

Preferensaktiens mer gynnade ställning avspeglas vanligen i ett högre marknadspris än för stamaktien, allt annat lika. Preferensaktier med hög garanterad utdelning får delvis karaktären av en företagsobligation. En fundamental skillnad är dock att företagets kreditgivare går före alla aktieägare inklusive innehavare av preferensaktier i händelse av att företaget utvecklar betalningssvårigheter. Samtidigt som preferensaktien ger förtur till utdelning ger de i regel betydligt mindre rösträtt än stamaktien.

Exempel
I Sverige emitterade Swedbank en preferensaktie 2009. För ägarna hade den två fördelar: (1) bättre rätt till utdelning än stamaktierna, samt (2) bättre rätt än stamaktierna vid en likvidation. Skälet till att Swedbank emitterade preferensaktier var för att möjliggöra emission i ett känsligt läge och ge de nya investerarna ett, åtminstone tillfälligt, bättre läge än stamaktieinnehavarna. Swedbanks preferensaktier omvandlades till stamaktier 2013.

Ett annat tydligt exempel på användandet av preferensaktier var i leksaksföretaget Brio. Där fanns det både preferensaktier "C" samt limiterade preferensaktier "D". Preferensaktien "C" gav en årlig utdelning (om det finns utdelningsbara medel och stämman så beslutar) om 25 % av aktiens nominella värde på 2,20 kr, dvs 0,55 kr per C-aktie. Dessutom hade C-aktien rätt till ytterligare lika mycket utdelning som varje stamaktie (A och B) erhåller. Preferensaktien "D" fungerar där som en obligationsliknande aktie, dvs den delar alltid (om stämman så beslutar och det finns utdelningsbara medel så det räcker till "D") ut 7 % av aktiens nominella värde på 2,20 kr, dvs 0,154 kr. D-aktien erhåller dock inget ytterligare, till skillnad från C-aktien. I den bemärkelsen är värdet på preferensaktie D limiterad.

Externa länkar 
Svenska preferensaktier, bloggdiskussion om noterade svenska preferensaktier

Aktier
En skål för televisionen

En skål för televisionen räknas som det första svenska TV-programmet, bortsett från diverse provsändningar. Det dåvarande Radiotjänst startade sina sändningar 29 oktober 1954. Först ut var programmet En skål för televisionen som bestod av både ett nyhetsmagasin och en väderleksrapport; tyngdpunkten var dock lagd på underhållning, lett av Lennart Hyland. Medverkade i programblocket gjorde även bland andra Maj-Britt Nilsson, Brita Borg och Jens Mathisen.

Referenser 

1954 i Sverige
TV-året 1954
Svartvita TV-program
Underhållningsprogram i Sveriges Television
Hasdrubal Barkas

Hasdrubal Barkas eller bara Hasdrubal, död 207 f.Kr., var Hannibals och Mago Barkas bror. 

När Hannibal drog iväg för att erövra Rom lämnade han kvar Hasdrubal i Spanien där han 218 f.Kr. övertog kommandot. Kallad till Afrika för att undertrycka ett uppror av den numidiske kungen Syfax 214 f.Kr., löste Hasdrubal segerrikt sin uppgift. Därefter återvände han till Spanien där han 211 f.Kr. besegrade bröderna Publius och Gnæus Scipio. År 208 f.Kr. efter att förlorat slaget vid Llipa mot Publius Sciopios son Publius Cornelius Scipio tågade även han över Alperna, precis som hans bror gjort tio år tidigare. Armén han medförde var ämnad som förstärkningar till Hannibals här. Han överraskades dock vid Metaurus och besegrades. Hasdrubal halshöggs av romarna, som lät kasta in huvudet i Hannibals tältläger i södra Italien där han hade sin bas.

Källor 
 Carlquist, Gunnar (red.) (1932). Svensk uppslagsbok. Malmö: Svensk Uppslagsbok AB:s förlag, band 12 s. 730.

Karthager
Militärer som blivit avrättade
Avlidna 207 f.Kr.
Män
Födda 200-talet f.Kr.
Konsortium

Konsortium (av lat. consortium; 'sällskap', 'gemenskap'), bildad sammanslutning (ibland formell genom avtal) av och mellan personer eller företag, för att göra en gemensam affär, ha gemensamma vinstintressen o.s.v.

Exempel på konsortium är de företag som stod för utvecklingen av RISC-processorn PowerPC samt Unicode. I Sverige är konsortier oftast organiserade som enkla bolag. På engelska motsvaras detta av joint venture.

Se även
Kombinat
Koncern
Konglomerat

Typer av organisationer
Norra Karelen

Norra Karelen (finska Pohjois-Karjala) är ett landskapsförbund i östra Finland. Fram till 2009 låg området i Östra Finlands län. Norra Karelen har sitt ursprung i det historiska landskapet Karelen. Norra Karelen består av tretton kommuner med sammanlagt cirka 169 000 invånare (2003). Centralorten i Norra Karelen är staden Joensuu. En stor insjö i regionen är Pielisjärvi.

Kommuner 
Norra Karelen indelas i tretton kommuner (2021), av vilka fem är städer. Städerna är markerade med fet stil.

 Heinävesi
 Ilomants
 Joensuu
 Juga
 Kides
 Kontiolax
 Libelits
 Lieksa
 Nurmes
 Outokumpu
 Polvijärvi
 Rääkkylä
 Tohmajärvi

Heinävesi kommun överfördes till Norra Karelen 2021, efter att tidigare ha hört till Södra Savolax.

Välfärdsområde 
Hela landskapet tillhör Norra Karelens välfärdsområde som ansvarar för social- och hälsovård samt räddningstjänst.

Språk
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2014. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande.

Externa länkar 

Norra Karelens landskapsförbund

Referenser
Norra Savolax

Norra Savolax (finska Pohjois-Savo) är ett landskap i Östra Finland. Norra Savolax har sitt ursprung i det historiska landskapet Savolax.
Norra Savolax består av 19 kommuner (sedan den 1 januari 2021) med sammanlagt cirka 250 000 invånare (2003). Centralorten i Norra Savolax är staden Kuopio.

Gränsändringar
1 januari 2002 tillfördes kommunen Kangaslampi från landskapet Södra Savolax.

Kommuner 
Det finns 19 kommuner i landskapet (2021). Städerna är markerade med fet stil.

Idensalmi
Jorois
Kaavi
Keitele
Kiuruvesi
Kuopio
Lapinlahti
Leppävirta
Pielavesi
Rautalampi
Rautavaara
Siilinjärvi
Sonkajärvi
Suonenjoki
Tervo
Tuusniemi
Varkaus
Vesanto
Vieremä

Jorois kommun överfördes till Norra Savolax 2021, efter att tidigare ha hört till Södra Savolax.

Välfärdsområde 
Hela landskapet tillhör Norra Savolax välfärdsområde som ansvarar för social- och hälsovård samt räddningstjänst.

Norra Savolax vapen 

Trots att Norra Savolax enbart utgör den norra delen av det historiska landskapet Savolax är dess vapen nästan identiskt med det historiska landskapsvapnet.

Externa länkar 

Norra Savolax landskapsförbund

Referenser
Mellersta Finland

Mellersta Finland (finska Keski-Suomi) är ett landskap i Finland. Landskapet består av 22 kommuner med sammanlagt cirka 272 000 invånare . Ungefär 400 är svenskspråkiga och cirka 4 700 talar ett annat språk. Antalet utländska medborgare är cirka 3 700 (2007-12-31) . Landskapet har en areal på cirka 19 950 km², varav landarealen utgör cirka 16 700 km² .  Centralorten i Mellersta Finland är staden Jyväskylä.

Gränsändringar
1 januari 2001 tillfördes området för upplösta Kuorevesi kommun från Birkalands landskap då kommunen inkorporerats i Jämsä stad.

Kommuner
Landskapet består av 22 kommuner. Städerna är markerade med fet stil.

Hankasalmi
Joutsa
Jyväskylä
Jämsä
Kannonkoski
Karstula
Keuru
Kinnula
Kivijärvi
Konnevesi
Kyyjärvi
Laukas
Luhanka
Multia
Muurame
Petäjävesi
Pihtipudas
Saarijärvi
Toivakka
Uurainen
Viitasaari
Äänekoski

Tidigare har också Kuhmois hört till Mellersta Finland, men kommunen överfördes 2021 till Birkaland.

Välfärdsområde 
Hela landskapet tillhör Mellersta Finlands välfärdsområde som ansvarar för social- och hälsovård samt räddningstjänst.

Se även
Landskap i Finland

Externa länkar

Mellersta Finlands landskapsförbund

Noter