Prins Gustaf av Sverige och Norge

Frans Gustaf Oscar, född 18 juni 1827 på Haga slott, död av tyfoidfeber 24 september 1852 på Kungliga slottet, Kristiania, var prins av Sverige och Norge och hertig av Uppland. Son till Oscar I och Josefina. Sångarprinsen, som han kallades, är mest känd för gemene man genom Studentsången (Sjungom studentens lyckliga dag) som han själv komponerade musiken till. Texten skrevs av Herman Sätherberg.

Biografi 
Prins Gustaf fick liksom sina bröder, en vårdad uppfostran på Stockholms slott, ledd av olika informatorer, utsedda av deras mor kronprinsessan Josefina. Han blev liksom sina syskon uppfostrad under överinseende av grevinnan Christina Ulrika Taube. Därefter studerade prinsen tillsammans med sina bröder Carl och Oscar vid Uppsala universitet, och man hade då sin bostad i det så kallade Prinshuset. Omkring 1850 tilldelades prins Gustaf Stjernsunds slott utanför Askersund som sommarresidens, men hann knappt inreda det färdigt innan han avled. 

Prins Gustaf fick hedersnamnet Sångarprinsen, och är den hittills största musikbegåvningen inom ätten Bernadotte. Han studerade musik för kompositören Adolf Fredrik Lindblad och blev en utmärkt pianist och sångare. Han gjorde sig också känd som kompositör (under pseudonymen "G*****"), och mer än 50 av hans kompositioner finns bevarade: marscher, romanser och visor. Två av hans tonsättningar för manskör sjungs ofta än idag, Studentsången ("Sjungom studentens lyckliga dag") och Vårsång ("Glad såsom fågeln i morgonstunden"), båda till text av Herman Sätherberg. En tredje, Kälkbackssång, framförs av tradition en gång per år på Ultuna. Han sjöng själv ofta romanser och manskvartett med sina bröder och inbjudna studenter under prinsarnas studenttid vid Uppsala universitet, och enligt samtida vittnen hade han en mycket vacker och lyrisk tenor.
En inte lika uppmärksammad sida av prinsen liv är hans djupa religiösa intresse, som ökade alltmer under åren. Som 23-åring skrev han den andliga kompositionen Mina levnadstimmar stupa, vilken sedan blev nr 451 i den Wallinska psalmboken. 
Tonsättaren Karl-Erik Svedlund har i sin bok De sågo himlen öppen gett ett porträtt av Prins Gustaf, hans utveckling, kristna tro och musikskapande, liksom den påverkan som friherrinnan Josephine Hamilton (släkten Hamilton) hade för prinsen och hans utveckling.

Den 11 februari 1846, samma dag som sin äldre bror Karl, invaldes han som förste hedersledamot av Kungliga Vetenskapsakademien. Prins Gustaf avled på Kungliga slottet i Kristiania och jordfästes där i slottskapellet. Norska ångkorvetten Nidaros förde därefter kistan till Stockholm för gravsättning i Riddarholmskyrkan.

Kungliga Musikaliska akademien lät år 1854 uppföra Prins Gustafs monument i Hagaparken, nära Haga slott. En porträttlik staty av Carl Eldh, invigd 1927, finns vid universitetsbiblioteket Carolina Rediviva i Uppsala.

Kompositioner

Pianomusik 
 Till Andra livgardet, 1843
 Marsch till Livregementets dragoner, 1843 
 Dragonmarschen, tillägnad Upplands dragoner, 1843
 Eugeniavals, 1844
 Polka spelad på en bal i rikssalen vid Oscar I:s kröning, 1844
 Tullgarnsgalopp, 1844
 Sorgmarsch, vid begravningen av farfadern, Karl XIV Johan, den 26 april 1844
 Till Andra livgrenadjärregementet, 1846
 Debardeurmarsch, 1847. Minne av en kostymbal.
 Militärrast, 1848. Till Andra livgardet.
 Stridssignaler, 1848. Till Skånska husarregementet vid Herrevads kloster.
 Polka melancolique
 Sorgmarsch, komponerad vid en minnesfest i Frimurarelogen 1849
 Paradmarsch, utförd den 19 juni 1850 vid Kungliga Svea livgardes musikkår vid kronprins Carls förmälning med prinsessan Louise av Nederländerna.
 Sorgmarsch mig sjelf tillegnad, 1850. Spelades av Stockholms garnisons musikkårer, då hans stoft den 14 oktober 1852 fördes från korvetten Nidaros till Riddarholmskyrkan.

Manskvartetter 
15 manskvartetter, däribland:
 Sorg (Johan Gabriel Carlén), 1846. Utförd vid sorgefesten över Korvetten Carlskronas förolyckande i Mexikanska golfen.
 Till aftonstjärnan (Johan Ludvig Runeberg), 1846
 Snödroppen (Herman Sätherberg), 1846
 Hälsning hem till Sverige (Herman Sätherberg), 1846
 Vårsång ("Glad såsom fågeln") (Herman Sätherberg), 1846
 Den 14 mars, 1848
 Studentsång (eller Marsch) ("Sjungom studentens lyckliga dag"), 1852. (Herman Sätherberg)
 Musiken förekom även som Marsch till chefen för Jönköpings regemente
 Kälkbackssång, "de kälkåkande på Ultuna vänskapsfullt tillegnad", 1852
 Du undersköna dal för kvartett och solosång skriven på Stjärnsund, 1851 (Herman Sätherberg)
 En månskensstund (Herman Sätherberg)

Flerstämmiga sångstycken 
6 flerstämmiga sångstycken
 Jägarsång, 1845 (Herman Sätherberg)
 Serenad, 1845 (Herman Sätherberg)
 Morgonhymn, 1845 (Herman Sätherberg)
 En kvartett i anledning av nöden i Uppsala län, 1845
 Vilan, 1848

Trios 
 Frisk luft, 1844
 Nyårsnatten, 1847
 Sångarens längtan, 1850

Solosånger 
13 solosånger, däribland:
 Romans ("I rosens doft"), 1846 (Herman Sätherberg)
 Julvisa, 1846 (text: Prins Gustaf), tillägnad prins Oscar
 Våren ("Allt i naturen"), 1846
 För evigt (Otto Lindblad), 1848
 Hemlängtan (Herman Sätherberg), 1848
 Julklockorna (text: Prins Gustaf), 1848
 Han vill det så (Arvid August Afzelius), 1849
 Psalmen 451 ("Mina lefnadstimmar stupa"), 1850
 Romans ("O säg mig strålar") (text: Prins Gustaf), 1851
 Svanens sång (Johan Ludvig Runeberg), 1849

Sångspel 
 Hvita frun på Drottningholm, tillsammans med Ivar Hallström, 1846. Orkestrerad av Jacob Niclas Ahlström. Text av Herman Sätherberg. Uppförd på Kungliga Teatern den 9 april 1847.

Oklassificerade verk 
 Dragonvisa, 1843
 Vänskap, 1847
 Låt alla sorger fara, 1848
 Tidens flykt (text: Prins Gustaf), 1848. Tillägnad Oscar I på hans födelsedag.
 Vigselkransen, 1851 (text: Prins Gustaf)
 Saknaden, 1851 (Johan Ludvig Runeberg)
 Tiden ilar, postumt verk, textförfattare okänd
 Andens nedstigande, postumt verk, textförfattare okänd
 Låt segerfacklan tändas, postumt verk, textförfattare okänd

Anfäder

Se även
Prins Gustaf (film) (1944)
D/S Prinds Gustav

Referenser

Tryckta källor 
 
 
 Sohlmans musiklexikon, Band 3 (1976)
 The New Grove Dictionary of Music and Musicians, Band 7 (1980)

Webbkällor 
 Militärmusiksamfundet

Fotnoter

Vidare läsning

Externa länkar 

Svenska prinsar
Huset Bernadotte
Norska prinsar
Svenska kompositörer under 1800-talet
Alumner från Uppsala universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Artiklar med släktträd
Födda 1827
Avlidna 1852
Män
Gravsatta i Riddarholmskyrkan
Mottagare av Serafimerorden
Ugglan