Åhus

Åhus är en tätort i Kristianstads kommun i Skåne län, belägen vid Helge ås norra utlopp i Hanöbukten utmed kusten som kallas för "Ålakusten". Åhus är kommunens näst största tätort, efter Kristianstad.

Åhus har 10 487 åretruntboende (2020) och en betydande sommarpopulation. Statistiska centralbyrån (SCB) avgränsade 2015 två fritidshusområden i Åhus, ett i Äspet och ett i Täppet, med 480 respektive 305 fritidshus. Varje år ordnas Åhus Beachhandboll Festival och Åhus Beachfotboll som lockar många spelare och besökare.

Historia 
Åhus historia går ända tillbaka till sen järnålder/vendeltid, då en betydande handelsplats var etablerad en bit uppströms om det nutida samhället. På 1000-talet uppfördes en borg utanför staden efter kontinental förebild. Uppförandet av borgen tillskrevs länge den lundensiska ärkebiskopen Eskil, men fynd av träkol vid en arkeologisk undersökning 2010 antyder att den kan vara äldre än så.

Åhus hette från början Aos (1296). Namnet betyder 'åmynning'. Under loppet av 1300-talet förändrades stavningen successivt till Åhus (Aahus 1330). Möjligen kan denna förändring ha skett genom lågtyskt inflytande.

Staden var en betydande handelsplats i det danska riket. Sin blomstringstid som stad upplevde Åhus under 1200- till 1400-talet, då staden lydde under och gynnades av Lunds ärkestift. Bland annat uppfördes då en mur kring halva staden och en vall med vallgrav runt halva. Ruinerna av muren är de näst bäst bevarade resterna av en medeltida ringmur i det nuvarande Sverige efter Visby ringmur. De äldsta kända stadsrättigheterna är från 1326, men enligt ortens egen tradition räknar man med att den grundades 1149, då ärkebiskop Eskil fick den som förläning.

Åhus medeltida rådhus, vilket omnämns i skrift första gången 1431, är delvis bevarat i den byggnad vid torget som numera inrymmer Åhus museum.

Åhus förlorade mycket av sin betydelse i och med reformationen på 1500-talet, ett århundrade då också svenska plundringar drabbade hårt och bland annat förvandlade borgen till den ruin i hamnområdet den är än i dag. Nedgångsperioden fullbordades med att Åhus förlorade sina stadsrättigheter 1617, när fästningsstaden Kristianstad grundades av Kristian IV. 1658 kom Åhus till Sverige genom freden i Roskilde.

Järnvägen 
1883 kom järnvägen till byn då Gärds Härads järnväg (GJ) anlade sin sidobana från Everöd. Den första stationsbyggnaden, som fick namnet "Åhus", inryms i dag i ett större huskomplex och har bland annat haft funktion som dagcenter och fritidsgård med namnet "Gärdskan" och "Stinsen 13". Intresset att från omlandet kring Kristianstad nå hamnen i Åhus, och som svar på konkurrensen från Gärdsbanan mot kanaltrafiken i Helge å, byggde bolaget Christianstad–Åhus Jernvägsaktiebolag (CÅJ) Åhusbanan 1886 över Viby och Rinkaby till Åhus. På grund av samarbetsproblem kunde man inte enas om en gemensam bangård och station i Åhus, varför denna bana fick anlägga en egen station precis norr om Gärdsbanans. Namnet på denna station blev "Åhus hamn". Detta problem kvarstod fram till 1936 då Gärdsbanan, som ingick i Östra Skånes Järnvägar, köptes upp av Kristianstadsbanorna under beteckningen Christianstad–Hessleholms Jernväg (CHJ), i vilken CÅJ ingick. Gärdsbanans station avvecklades och stationen "Åhus hamn" fick namnet "Åhus".

Persontrafiken försvann 1962 och i dag är det enbart godstrafik på linjen. Dock har godsmängden ökat genom åren och banan har successivt förstärkts. Intressant är det vodkatåg som går en gång i veckan från hamnen med cirka 25 fullastade vagnar.

Badort 
Åhus var sedan långa tider känd som badort. Redan på slutet av 1800-talet gick badtågen på Åhusbanan från Kristianstad till Åhus. Varma sommardagar kunde 4 000–5 000 personer stiga av i nuvarande Stubbagatans förlängning för att ströva omkring utmed Täppetstranden.

Administrativa tillhörigheter 
Åhus var kyrkby i Åhus socken och ingick efter kommunreformen 1862 i Åhus landskommun, där Åhus municipalsamhälle inrättades den 11 juni 1887. Åhus köping bildades 1905 genom en utbrytning ur landskommunen och en del av municipalsamhället. Resterande del av municipalsamhället överfördes 1929 och resterande del av landskommunen uppgick 1952. Köpingskommunen uppgick 1971 i Kristianstads kommun.

I kyrkligt hänseende har orten alltid hört till Åhus församling.

Orten ingick till den 1 juli 1967 i Villands tingslag och därefter till 1971 i Kristianstads domsagas tingslag. Sedan 1971 ingår Åhus i Kristianstads tingsrätts domsaga.

Befolkningsutveckling

Stadsbild 

Centrum ligger norr om Helge å och består av mindre gränder och ett torg med tillhörande kyrka. Bostadsområdet som ligger söder om Helge å, på Yngsjö-sidan, heter Äspet och bostadsområdet mot stranden norrut heter Täppet. Vid Täppet ligger Kantarellenbadet och semester- och konferensanläggningen Åhus Seaside. Mellan Täppet och centrum ligger området Paradiset, och längre åt nordöst ligger området Östra sand, och i nordväst Pallersområdet. Söder om Pallersområdet ligger Vattentornsområdet och sydväst om detta bostadsområdet Transval.

Lokal politik och inflytande 
Ett lokalt politiskt parti, Åhuspartiet, har funnits sedan 1994 och har fram till 2018 haft representation i kommunfullmäktige.

Vägsamfällighet 
Åhus har en vägförening vid namn "Östra Täppet och Östra Sand Samfällighet". Samfälligheten har 1 400 ingående medlemsfastigheter och bär huvudansvaret för stora vägsträckor i Åhus. Antalet medlemmar gör samfälligheten också till en av Sveriges största.

Näringsliv 
Ortens viktigaste industrier är franska Pernod Ricard (tidigare Vin & Sprit) som tillverkar Absolut Vodka och gipsskivetillverkaren Knauf Danogips. Den lokala möbeldesignbyrån Blå Station ligger i byn. Ateljé Lyktan har en fabrik i Åhus. En av hovleverantörerna, Studio Glashyttan, tillverkar glaskonstverk som smyckar delar av samhället.

Tyska riket hade ett honorärt vicekonsulat i Åhus 1900–1945. Där fanns också ett kungligt danskt vicekonsulat 1905–1936, även det honorärt.

Ålfiske 
Åhus är också känt för ålfiske. En känd profil i ålnäringen var Sven Vilhelm Nilsson, som bland annat startade AB Ålexporten. Ålfisket har numera minskat i omfång, men har i stället blivit en viktig del av besöksnäringen i regionen och ett femtiotal olika nationaliteter besöker nu årligen Åhus för att uppleva ett äkta ålagille.

Bankväsende 
Åhus sockens sparbank grundades 1869 och var en fristående sparbank fram till 1972, när den uppgick i Kristianstads sparbank, senare en del av Sparbanken Skåne.

Kristianstads enskilda bank öppnade ett avdelningskontor i Åhus den 1 april 1892. Denna bank uppgick sedermera i Handelsbanken.

Både Sparbanken Skåne och Handelsbanken hade 2021 fortfarande kontor i Åhus.

Utbildning 
I Åhus finns tre grundskolor, varav två låg-mellanstadieskolor, Sånnaskolan och Villaskolan, och en högstadieskola, Rönnowskolan.

Föreningsliv 
Det finns många lokala föreningar, däribland 23 idrottsföreningar.

Kända personer 
 Katarina Andersson, triatlet
 Johan Angergård, musiker och producent
 Casten Aulin, kyrkoman och riksdagsman
 Stig Billing, stadsträdgårdsmästare
 Mathias Bjugg, poet
 Magnus Dublar, orientalist och poet
 Svenbörje Gaborn, modedesigner
 Ola Hanson, missionär och lingvist
 Maja Ivarsson, sångerska och låtskrivare
 Gunnar Johnsson, konstnär
 Magnus Liljegren, officer
 Börge Lindau, inredningsarkitekt och möbelformgivare
 Johan Martin Lovén, kemist
 Östen Lundborg, diplomat
 Roland Poirier Martinsson, författare och filosof
 August Nilsson, politiker, författare och tidningsman
 Per Nilsson, mördare
 Björn Nordbeck, officer
 Adolf Nordenstedt, läkare
 Hanna Olsson, journalist och författare
 Martin Rantzer, datavetare
 Nils Renbjer, konstnär
 Ulrika Rogland, jurist
 Anders Runesson, präst och professor
 Bertil Rönndahl, handbollsspelare
 Thure Sjöstedt, brottare
 Karolina Skog, politiker
 Gun Wejander, målare och textilkonstnär
 Lasse Wierup, journalist och författare

Se även 
 Åhus socken
 Åhus köping

Referenser

Vidare läsning 
 
 Lilja H / Wallin J / Linderson H. 2010. Aosehus återigen - fjärde året på borgen. Arkeologisk forskningsundersökning av Åhus borg, 2010. Regionmuseet Kristianstads rapportserie 2010:59.

Externa länkar 

 Vägföreningen

 
Tätorter i Sverige
Historiska städer i Sverige
Badorter i Sverige
Orter i Kristianstads kommun
Fritidshusområden i Sverige