kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gumtäkt

Gumtäkt (finska: Kumpula) är en stadsdel i Helsingfors stad och en del av Gammelstadens distrikt. Gumtäkt anslöts till Helsingfors år 1906 och är beläget omkring 4 km nordnordost om centrala Helsingfors.

Helsingfors universitet har byggt sitt Kampus Gumtäkt på den högsta toppen i Gumtäkt bredvid Gumtäkt gård, som idag fungerar som matematisk-naturvetenskapliga fakultetens kansli. En laboratoriebyggnad byggdes redan på 1970-talet, men den första kampusbyggnaden, Chemicum - för kemistuderande - blev klar i mitten på 1990-talet. Efter det har byggnaderna Physicum, Exactum och Dynamicum byggts åren 2001–2006. I Dynamicum fungerar Havsforskningsinstitutet och Meteorologiska institutet. Universitetet har anlagt Gumtäkt botaniska trädgård på markerna kring Gumtäkt gård. Den började anläggas 1987   och öppnade för allmänheten i juni 2009. På campuset har det också byggts studentbostäder.

I Gumtäktsdalen byggdes det ett bostadsområde under 1920- och 1930-talen med trähus på två våningar, både med flera lägenheter och hus endast för en familj. Området har byggts ut med höghus på 1980-talet. I samma dal byggdes också Gumtäkts utomhusbad, där man tävlade i de olympiska sommarspelen 1952.

Bilder

Se även
Gumtäkts äng

Källor
Kronohagen

Kronohagen (finska: Kruununhaka) är en stadsdel i Helsingfors och en del av Estnäs distrikt. Kronohagen ligger i Helsingfors centrum och namnet kommer från en äng där kronans hästar betade. Ängen fanns vid nuvarande Fredsgatan. Kronohagen är Helsingfors administrativa centrum sedan staden flyttades dit år 1640 från Gammelstaden 

I Kronohagen ligger bland annat Senatstorget med Helsingfors universitets huvudbyggnad, Helsingfors domkyrka och Statsrådsborgen. I Kronohagen finns också Presidentens slott, Helsingfors stadshus, Finlands bank,  Ständerhuset och Riddarhuset. Helsingfors universitet har flera institutioner i Kronohagen. 

Kronohagen var hem för svenskspråkiga läroverken Svenska lyceum (Revan) för pojkar (1872-1968) och Laurellska skolan (Lavan) för flickor (1870-1968).

Bildgalleri

Externa länkar 

Statistisk information
Gloet

Gloet (finska: Kluuvi) är en stadsdel i Estnäs distrikt i Helsingfors stad. 

Gloet är hjärtat i Helsingfors centrum och utgör Helsingfors kommersiella centrum. Namnet kommer från Gloviken, en igenväxande, stinkande havsvik som fylldes ut i mitten av 1800-talet. När Helsingfors metro byggdes stötte man på stora problem eftersom det finns en stor spricka i berggrunden i Gloet. Marken frystes ner under byggnadsarbetena. Det kan hända när man pålar hus i Gloet att grannfastigheten stiger upp på grund av den sanka marken stadsdelen är byggd på. 

Helsingfors järnvägsstation, Stockmanns och Sokos varuhus, köpcentret Forum, handelsgatan Alexandersgatan och konstmuseet Ateneum finns i Gloet. Helsingfors universitet har flera byggnader i sitt centrumkampus där.

Externa länkar 
Statistisk information

Bildgalleri
Skatudden (olika betydelser)

Skatudden kan syfta på:

Finland 
 Skatudden, Helsingfors stad – stadsdel i Helsingfors stad
 Skatudden, Ingå – bosättningsområde i Ingå kommun, Nyland

Sverige 
 Skatudden (Alnö, Sundsvall), Västernorrlands län, 62.35891°N 17.45121°Ö
 Skatudden (Gnarp), Gävleborgs län, 62.00163°N 17.46065°Ö
 Skatudden (Norrboda, Gräsö), Uppsala län, 60.46372°N 18.39263°Ö
 Skatudden (Grisslehamn), Stockholms län, 60.10944°N 18.83769°Ö

Betydelse 
Ordet "skata" eller "skate" 

kan betyda spets, trädtopp eller udde, 
av vilket följer att "Skatudden" betyder en mindre udde som skjuter ut från en större udde.

Se även 
 Skataudden

Referenser
Gardesstaden

Gardesstaden (finska: Kaartinkaupunki) är en central stadsdel i södra Helsingfors och del av Ulrikasborgs distrikt. Stadsplanen för Gardesstaden härstammar redan från år 1812, men namnet stadfästes först år 1959. Namnet härstammar från Gardeskasernen som fanns vid Kaserntorget. Kasernens första del blev klar år 1822 och Finska gardet bodde där.

Sevärdheter är bland andra: Salutorget som började byggas år 1813 och vars kommers började år 1818. Bredvid Salutorget finns Saluhallen från år 1889. Parkarbetena på Helsingfors förnämsta park, Esplanaden, påbörjades år 1818 och den första delen av parken var klar år 1824. Restaurang Kapellet har fungerat i parken sedan 1867 mot Salutorgets ända och i andra ändan finns Svenska Teatern vars byggnad härstammar från 1866, men vars fasad förnyades i funkisstil år 1936. 

Designmuseet finns på Högbergsgatan 23 - byggnaden var ursprungligen en skolbyggnad som inhyste Finlands första samskola, svenskspråkiga Läroverket för gossar och flickor (Broban) åren 1895-1977 där bland annat Tove Jansson varit elev. I Gardestaden har även verkat Svenska normallyceum (Norsen) vars skolbyggnad på Unionsgatan 2 uppfördes 1880.

Se även
Trekanten

Externa länkar 
Statistisk information
Norralatunneln

Norralatunneln är en järnvägstunnel mellan Söderhamn och Enånger och utgör en del av Ostkustbanan.  
Den är  lång, enkelspårig och öppnades för trafik 1999.

Den ansågs tills 2009 vara Sveriges längsta järnvägstunnel, åtminstone på dåvarande Banverkets eget nät. Längre var redan 1999 Arlandabanans tunnel (5,08 km) som ägs av ett privat företag. År 2009 öppnades den längre Namntalltunneln (6,0 km).

Det finns portar innanför tunnelmynningarna, som hålls stängda vintertid när tåg inte passerar, detta för att undvika att inträngande vatten fryser.

Tunnelns norra ände finns vid  och dess södra ände vid .

Överskottsmaterialet från Norralatunneln användes bland annat till att skapa Alirs Öga i Söderhamn, Sveriges största landskapskonstverk.

Referenser 

Järnvägstunnlar i Sverige
Hermanstad

Hermanstad (finska: Hermanni) är en stadsdel i Helsingfors och en del av Vallgårds distrikt. Hermanstad ligger mellan Tavastvägen och Gammelstadsfjärden. 

Västra delen av Hermanstad är ett bostadsområde, medan det finns en del industrier och hamnfunktioner relaterade till hamnen i Sumparn i den östra delen av stadsdelen. Helsingfors fängelse finns i Hermanstad. En annan vikitg inrättning i Hermanstad är Helsingfors partitorg, där flera partihandlare har placerat sin verksamhet. 

Det var när Helsingfors på allvar började växa i slutet av 1800-talet som det norr om stadskärnan uppstod flera arbetarstadsdelar, bland andra Hermanstad, Majstad och Gumtäkt. Dess stadsdelar förenades med huvudstaden 1906.

Befolkningsprognosen för 2010- och 2020-talet är att stadsdelen växer, precis som hela Helsingforsregionen.

Källor

Noter 

Stadsdelar i Helsingfors
Ås, Helsingfors

Ås (fi. Harju) är en stadsdel och en del av Åshöjdens distrikt i Helsingfors stad. Ås bildar en triangel mellan gatorna Helsingegatan, Aleksis Kivis gata och Sturegatan. 

Området byggdes som en tät arbetarstadsdel på 1920- och 1930-talen och många räknar att Ås hör till den klassiska arbetarstadsdelen Berghäll som ligger söder om Ås. Befolkningstätheten i området är i finländska förhållanden mycket hög, över 27 000 invånare per kvadratkilometer. Ås nuvarande ungdomsgård, byggd 1923, fungerade tidigare som bårhus, varifrån liken transporterades med tåg till Malms begravningsplats.

Externa länkar 

Åshöjden
Rolf Edling

Rolf Erik Sören Edling, född 30 november 1943 i Bombay (Indien), är en svensk fäktare.

Biografi
Rolf Edling föddes 1943 i indiska Bombay, där hans far arbetade på Asea. Han tillbringade sina första sex år i Indien.

Edling blev svensk mästare i värja 1969, 1975, 1976 och 1977 och svensk mästare i florett 1967 som representant för LUGI fäktning i Lund. Han blev världsmästare i värja individuellt 1973 och 1974 samt tog silver 1977 och brons 1971. Han har även världsmästartitlar i lag från 1974, 1975 och 1977. 

Edling deltog i fyra olympiska spel – 1968, 1972, 1976 och 1980. Vid dessa blev han individuellt sexa, femma och fyra. Han tog OS-guld i lag-värja i Montréal 1976. För sin seger vid VM i Göteborg 1973 fick Rolf Edling Svenska Dagbladets guldmedalj.

Edling var även Lunds universitets fäktmästare 1976-2008. Privat är han tandläkare med egen praktik i Lund.

Referenser
 

Födda 1943
Svenska fäktare
Svenska olympiska guldmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 1976
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1968 från Sverige
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1972 från Sverige
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1976 från Sverige
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1980 från Sverige
Svenska tandläkare under 1900-talet
Män
Levande personer
Tävlande i fäktning vid olympiska sommarspelen 1968
Tävlande i fäktning vid olympiska sommarspelen 1972
Tävlande i fäktning vid olympiska sommarspelen 1976
Tävlande i fäktning vid olympiska sommarspelen 1980
Mottagare av Svenska Dagbladets guldmedalj
Personer från Bombay
Svenska mästare i fäktning
Världsmästare i fäktning
Arabiastranden

Arabiastranden (finska: Arabianranta) är en stadsdel i Helsingfors som tidigare hörde till stadsdelen Majstad i Gammelstadens distrikt. Stadsplaneringsnämnden beslöt i mars 2006 att stadsdelen Majstad skulle delas i två delar: Majstad och Arabiastranden. 

Arabiastranden sträcker sig från mynningen av Vanda å söderut längs med Gammelstadsfjärden. Tidigare var området ett gammalt industriområde med bland annat Arabias porslinsfabrik som gett området dess namn. Porslinsfabriken grundades som en filial till Rörstrand år 1874. På 1930-talet var fabriken Europas största porslinsfabrik med över 1 500 arbetare. I dag hör fabriken till Iittala. 

Arabiastranden började byggas om till ett modernt stads-, campus- och bostadsområde år 2000, vilket huvudsakligen färdigställdes år 2015. I utbyggnadsprojektet som startade år 2000 planerades för cirka 3 500 bostäder och 7 500 invånare, samt omkring 5 000 arbetsplatser. Utbyggnadsprojektet skedde etappvis och de första nya husen stod klara redan år 2001.

I Arabiastranden finns bland annat Arabia köpcentrum, Konstindustriella högskolan, det finlandssvenska campuset med yrkeshögskolan Arcada, yrkesinstitutet Prakticum och Pop & Jazz Konservatoriet.

Källor

Majstad
Herakleides

Herakleides från Pontos, född 390 f.Kr., död omkring 310 f.Kr., var en grekisk astronom och filosof. Han verkade vid Platons akademi i Aten och var den förste som förklarade att himlens dagliga rörelse beror på att klotet jorden vrider sig kring en egen axel, ett varv per dygn.

Herakleides tog ytterligare ett steg från Filolaos mot senare tiders bild av solsystemet genom att hävda att planeterna Merkurius och Venus kretsar omkring Solen. Detta hade han observationellt stöd för, eftersom dessa planeter alltid uppträder i solens närhet, där de endast kan iakttas på morgon eller kväll.

Alla hans skrifter har gått förlorade, men av andras skildringar förefaller han aldrig ha tagit steget fullt ut som nummer ett att påstå att alla planeterna inklusive jorden rör sig runt solen.

Antikens grekiska filosofer
Män
Födda 390 f.Kr.
Avlidna 310 f.Kr.
Kommunistisk Parti i Danmark

Kommunistisk Parti i Danmark (Kommunistiska partiet i Danmark, KPiD) är ett danskt kommunistiskt politiskt parti. Partiledare sedan 2015 är Arne Cheller.

KPiD är ett danskt kommunistiskt parti som grundades år 1993 efter en utbrytning från Danmarks Kommunistiske Parti. 

Officiellt organ för partiet är månadsbladet Kommunist. Partiet har en ungdomsförening kallad KPiD-Ungdom. Internationellt stöttar partiet länderna Kuba och Nordkorea.

Externa länkar
 KPiD.dk - Officiell webbplats
 KPiD-Ungdom - Officiell webbplats

Politiska partier i Danmark
Kommunistiska partier
Politiska partier bildade 1993
Lappvikens sjukhus

Lappvikens sjukhus byggdes på 1830-talet i Helsingfors som Finlands första mentalsjukhus. Byggnaden togs i bruk 1841. Platsen valdes noga ut och sjukhuset befinner sig i ett naturskönt område.

Byggnaderna ritades av Carl Ludvig Engel.

Se även 
Lappviken
Stiftelsen Lappviken

Referenser

Externa länkar 

Mentalsjukhus i Finland
Sjukhus i Helsingfors
Byggnader ritade av Carl Ludvig Engel
Västra hamnen
Uspenskijkatedralen, Helsingfors

Uspenskijkatedralen (finska: Uspenskin katedraali, ryska: Успенский собор) är huvudkyrka för Helsingfors ortodoxa församling, Helsingfors ortodoxa stift och Finska ortodoxa kyrkan. Katedralen finns på Skatudden nära Helsingfors centrum och blev färdig 1868. Den känns igen genom bland annat sina lökkupoler. Den omges av Tove Janssons park (före 2014 benämnd Skatuddsparken).

Kyrkans namn kommer från det slaviska ordet uspenie, som betyder ’avsomna’ (dö). Katedralen är helgad till minnet av Jungfru Marias avsomnande (Maria dormitio), vars minnesfest firas den 15 augusti. 

Katedralen byggdes på uppdrag av generalguvernör Friedrich Wilhelm Rembert von Berg, som tog initiativ till kyrkobygget i slutet av 1850-talet. Stadens växande rysk-ortodoxa befolkning behövde en större kyrka än den Heliga Treenighetskyrkan som invigts 1827. Den nya och dominerande kyrkobyggnaden blev samtidigt en påminnelse mitt i Helsingfors om den ryska kejsarens överhöghet och tro. Byggarbetet inleddes 1862, till en del med återanvända tegel från Bomarsunds fästning, som förstörts under Krimkriget.

Uspenskijkatedralen är Nord- och Västeuropas största ortodoxa kyrka och byggnaden i rött tegel med de gyllene kupolerna är ett av de synligaste tecknen på det ryska inflytandet i Finlands historia. Centralkupolen omges av 12 gyllene kupoler formade som flammor, vilket symboliserar Kristus och de 12 lärjungarna. Kyrkan är planerad av den kände ryska kyrkoarkitekten och akademikern Alexej M. Gornostajev. Fastän kyrkan utanpå följer gamla slaviska traditioner är innandömet mera bysantinskt inspirerat. Den är till sin planform kvadratisk med en halvrund altarabsid i den östra väggen. Det inre domineras av centralkupolen som bärs upp av fyra monolitiska cylinderformade granitpelare. Östväggen täcks av en ikonostas, tillverkad i Sankt Petersburg med 22 oljemålningar av konstmålaren, akademiker Pavel Siltsov. 

Katedralen är en populär turistattraktion och har fler besökare än Helsingfors domkyrka, men färre än Tempelplatsens kyrka; 2006 besöktes Uspenskijkatedralen av 516 500 turister. Katedralen har råkat ut för några uppmärksammade ikonstölder. I augusti 2007 stals en värdefull ikon av den helige Nikolaus på ljusan dag. I juni 2010 bröt sig en tjuv in på natten genom ett litet fönster och förde med sig en av den finländska ortodoxa kyrkans största skatter, ikonen Gudaföderskan av Kozelsjtjan.  Den kozelsjtjanska ikonen hittades i februari 2011 efter att mannen som satt i fängelse för stölden självmant avslöjat gömstället. Nikolausikonen har inte återfunnits.

Bilder

Se även 
 Uspenskijkatedralen (Moskva)

Källhänvisningar

Externa länkar 
 

Domkyrkor i Finland
Kyrkobyggnader i Helsingfors
Finsk-ortodoxa kyrkobyggnader
Kyrkobyggnader invigda 1868
Skatudden
1868 i Finland
Danmarks Kommunistiske Parti

Danmarks Kommunistiske Parti (DKP) är ett danskt kommunistiskt politiskt parti som grundades år 1919 som Danmarks Venstresocialistiske Parti. 

Socialdemokratisk Ungdomsforbund (SUF) bröt 1916 med sitt moderparti Socialdemokraterne, sedan partiledaren Thorvald Stauning mitt under pågående världskrig utnämnts till kontrollminister.

Den 9 november 1919 kallade SUF till en konferens i Fredericia dit två andra utbrytargrupper från socialdemokraterna, Socialistisk arbejderparti och Det Uafhængige Socialdemokrati inbjöds. Under konferensen beslutade man att bilda Danmarks Venstresocialistiske Parti, med 2000 medlemmar redan från starten. 

Det nuvarande namnet antogs 1920. 

Partiet hade täta kopplingar med Sovjetunionen och var fram till  medlem av Komintern. Partiet förbjöds under ockupationen 1941 och många medlemmar internerades eller sattes i koncentrationsläger. Partiet deltog i kampen mot den nazistiska ockupationsmakten och fanns representerat i Danmarks frihedsråd (se BOPA). I Folketingsvalet 1945 gjorde partiet sitt bästa val någonsin och fick 12,5 procent av rösterna, vilket gjorde dem till Danmarks fjärde största parti i folketinget.

Under åren 1945 till 1990 gav partiet ut dagstidningen Land og Folk. Sen 2001 ger partiet ut tidskriften Skub. Partiet hade även en ungdomsorganisation, Danmarks kommunistiske ungdom.

Tillsammans med partierna Venstresocialisterne och Socialistisk Arbejderparti bildade man 1989 valalliansen Enhedslisten. Efter att ha ombildats till parti 1991 kom man 1994 in i Folketinget.

Partiet har funnits i folketinget 1932–1941, 1945–1960, 1970–1971 och 1973–1979.

Partiledare 
 1932–1958 Aksel Larsen 
 1958–1977 Knud Jespersen 
 1977–1987 Jørgen Jensen
 1987–1991 Ole Sohn
 1991–2003 Kollektivt ledarskap
 2003– Henrik Stamer Hedin

Källor

Externa länkar 
 DKP.dk - Officiell webbplats

Politiska partier i Danmark
Kommunistiska partier
Politiska partier bildade 1919
DKP

DKP kan avse: 

 DKP – ett danskt kommunistiskt politiskt parti som grundades år 1919, se Danmarks Kommunistiske Parti
 DKP – ett marxist-leninistiskt kommunistiskt politiskt parti i Tyskland, se Deutsche Kommunistische Partei
Venstresocialisterne

Venstresocialisterne (Vänstersocialisterna, VS) var ett politiskt parti i Danmark grundat 1967 efter en splittring av Socialistisk Folkeparti. Det ombildades 1998 till en förening.

År 1989 grundades Enhedslisten tillsammans med Danmarks kommunistiska parti och Socialistisk Arbejderparti. VS hade under en tid även en ungdomsorganisation kallad Venstresocialisternes Ungdom. Tidskriften Politisk Revy var tidvis partiets språkrör. En av grundarna var författaren Kai Moltke, som lämnade partiet redan 1968

Valresultat

Externa länkar 
 Venstresocialisterne.dk - Officiell webbplats

Politiska partier i Danmark
Politiska partier bildade 1967
Pescina

Pescina är en stad och en kommun i provinsen L'Aquila i regionen Abruzzo i Italien. Kommunen hade  invånare (2018) och gränsar till kommunerna Celano, Collarmele, Gioia dei Marsi, Ortona dei Marsi, Ortucchio, Ovindoli, San Benedetto dei Marsi och Trasacco.

Referenser

Externa länkar 
 Pescinas officiella webbplats

Orter i Abruzzo
Kommuner i provinsen L'Aquila
Socialistisk Arbejderparti

Socialistisk arbejderparti, SAP är ett trotskistiskt politiskt parti i Danmark. Partiet är en sektion av världspartiet Fjärde Internationalen, och grundades år 1980.

Partiet är ett av de partier som år 1989 bildade Enhedslisten. Officiellt organ är månadstidningen Socialistisk information.

Externa länkar
 SAP-FI.dk - Officiell webbplats

Politiska partier i Danmark
Politiska partier bildade 1980
Kommunistiska partier
Vladimir Krutov

Vladimir Jevgenjevitj Krutov (), född 1 juni 1960 i Moskva i dåvarande Sovjetunionen, död 6 juni 2012 i Moskva, var en rysk professionell ishockeyspelare. Han är mest känd som vänsterforward i Sovjets superfemma under 1980-talet.

Karriär 
Vladimir Krutov bildade tillsammans med centern Igor Larionov och högerforwarden Sergei Makarov den fruktade "KLM-kedjan" i Big Red Machine under 1980-talet. Han var under samma tid en av de bästa ishockeyspelarna i världen.

Med det sovjetiska landslaget vann Krutov Canada Cup 1981, OS-guld 1984 och 1988 samt VM-guld 1981, 1982, 1983, 1986 och 1989. På klubbnivå spelade han för CSKA Moskva mellan 1978 och 1989.

Krutov provade även på NHL-spel i Vancouver Canucks säsongen 1989–90 men lyckades aldrig riktigt i NHL på grund av hemlängtan och viktproblem. Han återvände istället till Europa och spelade bland annat för de jämtländska division 2-klubbarna Östersunds IK och Brunflo IK.

Statistik

Klubbkarriär

Internationellt

Referenser

Externa länkar
 Vladimir Krutov hhof.com
 Vladimir Krutov på nhl.com

Spelare valda i NHL Entry Draft 1986
Födda 1960
Avlidna 2012
Män
Idrottare från Moskva
Europamästare i ishockey
Sovjetiska ishockeyspelare
Ryska ishockeyspelare
Spelare i HK CSKA Moskva
Spelare i Vancouver Canucks
Ishockeyspelare i Östersunds IK
Världsmästare i ishockey
Olympiska guldmedaljörer 1984
Olympiska guldmedaljörer 1988
Sovjetiska olympiska guldmedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 1980
Sovjetiska olympiska silvermedaljörer
Spelare i ZSC Lions
Tävlande i ishockey vid olympiska vinterspelen 1980
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1980 från Sovjetunionen
Tävlande i ishockey vid olympiska vinterspelen 1984
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1984 från Sovjetunionen
Tävlande i ishockey vid olympiska vinterspelen 1988
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1988 från Sovjetunionen
Spelare valda av Vancouver Canucks i NHL Entry Draft
Ishockeyspelare i Brunflo IK
Senatstorget

Senatstorget (finska: Senaatintori) är ett torg i Helsingfors kärncentrum. Arkitekten som ritat torget och de offentliga byggnaderna var Carl Ludvig Engel.

Senatstorget är en allegori för den religiösa, politiska, vetenskapliga och kommersiella makten. Det religiösa representeras av Helsingfors domkyrka som ligger uppe på en platå ovanför de andra byggnaderna. Den byggdes mellan åren 1818 och 1852 och var Engels längsta projekt; den blev klar först 12 år efter hans död. 

Den politiska makten symboliseras av Statsrådsborgen, som ursprungligen hette Senatshuset. Byggnaden blev klar på den östra sidan av torget år 1822. Senaten verkade i byggnaden fram till år 1918 då statsrådet tog över. 

Helsingfors universitets huvudbyggnad färdigställdes år 1832 på den västra sidan av torget och representerar den vetenskapliga makten.  

På södra sidan av torget byggde köpmän sina hus, vilket symboliserar den kommersiella makten i samhället. 

I mitten av Senatstorget står bronsstatyn över Alexander II av Ryssland. Statyn avtäcktes år 1894 och hyllar tsarens sammankallande av Lantdagen 1863 efter en paus på över 40 år. Tsaren genomförde samtidigt flera reformer vilka ökade autonomin i Finland. Runt statyn finns allegoriska figurer som representerar lag, kultur och bönder.

Bildgalleri

Källor
Beskrivning av Senatstorget på Helsingfors stads officiella turismsidor.

Externa länkar 

Torg i Helsingfors
Kronohagen