kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sankt Martin, Graubünden

Sankt Martin är en ort och tidigare kommun i regionen Surselva i kantonen Graubünden, Schweiz. Den är sedan 2015 en del av kommunen Vals. Sankt Martin ligger i nedre delen av Valsertal, dalen som genomströmmas av Valser Rhein, vilken är ett av floden Rhens biflöden.

På 1300-talet bebyggdes området av inflyttade walsertyskar, och är sedan dess en tyskspråkig bygd i en annars huvudsakligen rätoromansk region. 

Kyrkan är katolsk och byggdes 1345, medan den lilla reformerta minoriteten söker sig till kyrkan i Duvin. Politiskt hörde St. Martin till Tersnaus (nu en del av kommunen Lumnezia) fram till 1878, då den bildade en egen kommun. 

Vid en folkomröstning 14 april 2014 sade en överväldigande majoritet av de röstande i St. Martin och den mångdubbelt större grannkommunen Vals ja till en kommunsammanslagning som trädde i kraft 2015. Det innebar på sätt och vis en formalisering av ett redan fullbordat faktum, eftersom St. Martin var alltför litet för att bedriva egen kommunal verksamhet, som istället köptes av Vals. Kommunen var vid sitt upphörande en av de allra minsta kommunerna i såväl kantonen som hela landet.

Källor 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Klara

Kvinnonamnet Klara eller Clara kommer av det latinska ordet clarus som betyder 'berömd', 'ljus', 'klar', 'lysande' och som även har gett upphov till det svenska ordet klar. Namnet finns i almanackan till minne av helgonet  Sankta Clara som levde på 1200-talet och grundade en franciskansk nunneorden. Klarissornas kloster i Stockholm har gett namn åt stadsdelen Klara.

Det äldsta belägget i Sverige är från år 1449.  

Under 1990-talet ökade användningen kraftigt och namnet hörde 2004 till 10 vanligaste tilltalsnamnen. Den 31 december 2009 fanns det totalt 20 894 personer i Sverige med namnet Klara eller Clara, varav 13 665 med det som tilltalsnamn. År 2003 fick 971 flickor något av namnen, varav 706 fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 12 augusti.

Personer med namnet Klara eller Clara
 Klara av Assisi, italienskt helgon
 Clara Ahnfelt, psalmförfattare
 Clara Bow, amerikansk filmskådespelerska
 Clara Eimmart  tysk astronom
 Clara Fornell, svensk skådespelare
 Clara Hahr, svensk konstnär
 Clara Haskil, rumänsk-schweizisk pianist
 Clara Hedman, svensk illusionist
 Clara Henry, svensk författare och bloggare
 Klara Hitler, mor till Adolf Hitler
 Clara Hughes, kanadensisk cyklist och skridskolöpare
 Klara Johanson, litteraturkritiker
 Klara Kuhlman, svensk författare, tonsättare och pianist
 Clara Löfgren, konstnär
 Clara Montalba, brittisk konstnär
 Klara Myrén, ishockeyspelare
 Clara Elisabet von Platen, tysk mätress och hovdam
 Klara Izabella Pacowa, politiskt aktiv polsk hovdam.
 Clara Pontoppidan, dansk skådespelerska
 Clara Schumann, pianist och tonsättare
 Clara Strömberg, svensk pedagog
 Klara Söderberg, medlem i musikduon First Aid Kit
 Clara Tott, tysk sångerska. 
 Clara Wæver, dansk textilkonstnär
 Clara Zetkin, tysk socialist och feminist
 Klara Zimmergren, programledare
 Tant Klara, seriefigur ur Finn och Fiffi

Noter 

Kvinnonamn
Latinska förnamn
Morissen

Morissen (tyska) eller Murissen (rätoromanska) är en ort och tidigare kommun i regionen Surselva i kantonen Graubünden, Schweiz. Den tyska stavningen var officiell namnform och är den mest brukade, även i rätoromansk skrift. Kommunen blev 2013 en del av den nya kommunen Lumnezia.

Källor 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Riein

Riein är en ort och tidigare kommun i regionen Surselva i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen blev 2014 en del av storkommunen Ilanz/Glion.

Källor

Externa länkar 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Duvin

Duvin (tyska) eller Duin (rätoromanska) är en ort och tidigare kommun i regionen Surselva i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen blev 2014 en del av storkommunen Ilanz/Glion. Den tyska namnformen används för det mesta även i rätoromansk skrift, och var det officiellt namnet.

Källor

Externa länkar 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Vignogn

Vignogn (föråldrad tysk och tidigare officiell namnform: Vigens) är en ort och tidigare kommun i regionen Surselva i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen blev 2013 en del av den nya kommunen Lumnezia.

Källor 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Cumbel

Cumbel (föråldrad tysk stavning: Cumbels) är en ort och tidigare kommun i regionen Surselva i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen blev 2013 en del av den nya kommunen Lumnezia.

Källor 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Lathund

En lathund är ett föremål som är till för att underlätta arbete av olika slag, som en hjälpreda eller en lättöverskådlig manual.

Ursprungligen användes ordet som beskrivning på en lat person, men sedan mitten av 1800-talet finns det dokumenterat i svenskan att ordet använts för olika former av hjälpredor, främst för elever, som linjerat papper att lägga under olinjerat papper vid skrivning, räkne- och räntetabeller, hjälpredor för översättning från eller till främmande språk.  

En lathund kan användas av en nybörjare som behöver komma igång snabbt eller någon som behöver påminna sig om vilka steg som ska göras i vilken ordning. Ofta tjänar lathunden syftet att minimera informationsmängden för att utföra en uppgift i ett specifikt sammanhang.

Typer av lathundar 
 Kortfattad manual eller handbok
 checklista - en översikt över vilka steg som ingår i en process, till exempel recept, även flödesschema
 omvandlingstabell - mellan olika måttenheter eller språk
 lista eller register - till exempel över länkar
 FAQ - Frequently Asked Questions, ung. vanliga frågor (och svar)
 faktablad eller broschyr - ofta i punktform eller med mycket koncentrerad text
 minnesregel, till exempel "Vi ska äta, ni ska laga" som används för att komma ihåg vilken ordning som åarna Viskan, Ätran, Nissan och Lagan ligger i
 formelsamling

Se även 
 Fusklapp

Noter 

Pedagogik
Versam

Versam (rätoromanska: Versomi) är en ort och tidigare kommun i regionen Surselva i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen blev 2013 en del av den nya kommunen Safiental.

Källor

Externa länkar 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Valendas

Valendas (rätoromanska: Valendau) är en ort och tidigare kommun i regionen Surselva i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen blev 2013 en del av den nya kommunen Safiental.

Området ligger på den södra sidan av floden Vorderrhein, och förutom samhället Valendas ligger här också byarna Carrera, Brün, Dutjen and Turisch. Samhället är av typen haufendorf (en oplanerad och tätt packad samling hus samlade runt ett centralt torg).

Källor

Externa länkar 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Sevgein

Sevgein (tyska och tidigare officiellt: Seewis im Oberland) är en ort och tidigare kommun i regionen Surselva i kantonen Graubünden, Schweiz. Den rätoromanska namnformen används för det mesta även i tysk skrift. Kommunen blev 2014 en del av storkommunen Ilanz/Glion.

Källor

Externa länkar 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Schnaus

Schnaus är en ort och tidigare kommun i regionen Surselva i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen blev 2014 en del av storkommunen Ilanz/Glion.

Källor

Externa länkar 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Schluein

Schluein (föråldrat tyskt och tidigare officiellt namn Schleuis) är en ort och kommun i regionen Surselva i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen har  invånare ().

Språk
Traditionellt har så gott som hela befolkningen haft surselvisk rätoromanska som modersmål. Under andra halvan av 1900-talet har dock en betydande tyskspråkig minoritet uppstått, huvudsakligen genom inflyttning. Vid folkräkningen 2000 hade en tredjedel av befolkningen tyska som huvudspråk. Språket i kommunal förvaltning och skolundervisning är alltjämt rätoromanska.

Religion
Församlingen i Schluein är katolsk, och den reformerta minoriteten söker kyrka i den intilliggande staden Ilanz/Glion, endast några kilometer bort.

Arbetsliv
70% av de förvärvsarbetande pendlar ut från kommunen, varav de flesta till Ilanz/Glion.

Källor

Externa länkar 

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Lumbrein

Lumbrein är en ort och tidigare kommun i regionen Surselva i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen blev 2013 en del av den nya kommunen Lumnezia.

Källor

Externa länkar 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Laila

Kvinnonamnet Laila eller Lajla är av samiskt (Láilá) eller finskt ursprung med okänd betydelse. Det antas vara en variant av Aila. Namnet fick spridning genom J.A. Friis kortroman Lajla, som utkom 1882 på svenska. 
Det har även föreslagits att det har arabiskt eller hebreiskt ursprung med betydelsen natt, mörker (se Leila).

Namnet är inte så vanligt som tilltalsnamn bland de yngre idag. Vanligast är det bland kvinnor födda på 1930- till 1950-talen. De flesta stavar det Laila.
31 december 2009 fanns det totalt 13 324 personer i Sverige med namnet Laila eller Lajla, varav 8 833 med det som tilltalsnamn.
År 2003 fick 37 flickor namnet, varav 9 fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 5 juli, (1986-2000: 27 februari).

Personer med namnet Laila 
 Cowboy-Laila
 Laila Adéle 
 Laila Ali
 Laila Andersson (1938), dansk skådespelare
 Laila Andersson-Palme, operasångare
 Laila Bagge 
 Laila Bjurling 
 Laila Freivalds, politiker (S), f.d. justitieminister och utrikesminister
 Laila Hirvisaari, finländsk författare
 Laila Kinnunen, finländsk sångare
 Laila Novak
 Laila Nyström 
 Laila Westersund, sångare och skådespelare

Se även 
 Leila

Noter 

Kvinnonamn
Finska förnamn
Samiska förnamn
Lea (olika betydelser)

Lea kan syfta på::
 Lea (namn) – ett namn och personer med namnet
 Lea – en biblisk person
 Lea – pseudonym för en svensk författare och poet, se Josefina Wettergrund
 Lea – första artistnamnet för sångerskan Lena Philipsson
 Lea (bok) – en bok av Aleksis Kivi
  Lea (djur) – ett släkte insekter
 Lea (mått) – ett äldre brittiskt garnmått

Geografi

Storbritannien 

 Lea, Lancashire, ort i England, 
 Lea, Lincolnshire, ort i England, 
 Lea, Cheshire, civil parish i England, 
 Lea, Herefordshire, ort i England, 
 Lea (flod) – en flod i England

Robotskapade Storbritannienförgreningar
Suraua

Suraua var en kommun i det dåvarande distriktet Surselva i den schweiziska kantonen Graubünden. Kommunens huvudort var Uors.

Den bildades 2002 genom sammanslagning av de tidigare kommunerna Camuns, Surcasti, Tersnaus och Uors-Peiden. Uors-Peiden bildades i sin tur 1963 genom en sammanslagning av kommunerna Uors och Peiden.

2013 upphörde kommunen Suraua och blev en del av den nya kommunen Lumnezia.

Källor

Noter

Externa länkar 

Tidigare kommuner i Graubünden
Anserinae

Anserinae är en underfamilj i familjen änder. Den består av släktgrupperna svanar (Cygnini), gäss (Anserini) och Cereopsini.

 Släktgruppen svanar (Cygnini):
 Släktet Cygnus:
 Knölsvan (Cygnus olor)
 Svart svan (Cygnus atratus)
 Svarthalsad svan (Cygnus melanocorypha)
 Trumpetarsvan (Cygnus buccinator)
 Sångsvan (Cygnus cygnus)
 Mindre sångsvan (Cygnus columbianus)
 Släktet Coscoroba
 Coscorobasvan Coscoroba coscoroba
 Släktgruppen gäss (Anserini)
 Släktet Anser
 Svangås (Anser cygnoides)
 Sädgås (Anser fabalis)
 Spetsbergsgås (Anser brachyrhynchus)
 Bläsgås (Anser albifrons)
 Fjällgås (Anser erythropus)
 Grågås (Anser anser)
 Stripgås (Anser indicus)
 Snögås (Anser caerulescens)
 Dvärgsnögås (Anser rossii)
 Kejsargås (Anser canagica)
 Släktet Branta
 Hawaiigås (Branta sandvicensis)
 Kanadagås (Branta canadensis)
 Dvärgkanadagås (Branta hutchinsii)
 Vitkindad gås (Branta leucopsis)
 Prutgås (Branta bernicla)
 Rödhalsad gås (Branta ruficollis)
 Släktgruppen Cereopsini
 Släktet Cereopsis
 Hönsgås (Cereopsis novaehollandiae)

Anserinae
Poets

Poets är en svensk grupp som spelat musik inspirerad av rocken under 1960-talet. Gruppen spelar både covers och eget material, dock i samma genre.

Medlemmar
Senaste medlemmar
Jimmy Jansson – sång, gitarr
Robert Norberg – sång, basgitarr
Tim Nilsson – trummor (från 2002)

Tidigare medlemmar

 Patrik Rasmussen – kör

Robin Fredriksson – sång, trummor

Historia

1998-2000
Gruppen startades i januari 1998, och bestod först av Jimmy Jansson, Robert, Robin, Tobias och Marie. De gick då i samma klass i grundskolans årskurs 7. Poets spelade på många ställen i slutet av 90-talet, bland annat på en fotbollsträff med 1 000 fotbollstjejer. Poets uppträdde även tillsammans med Electric Banana Band inför 5000 besökare i Ransäter, samt var förband åt Sven-Ingvars under deras årliga konsert på Sandgrundsudden. I mitten av år 2000 fick de spela i Florida, USA.

Gruppen lanserade 1999 en CD-singel med två demoinspelningar,Vägen till Kil & Come Back.

2000-2002
Då gymnasieskolan började var bara Jimmy, Robert och Robin kvar i gruppen, men Robin fick lämna gruppen.

Poets deltog i Melodifestivalen 2002 med låten What Difference Does it Make? och kom trea i deltävlingen från Norrköping. Bidraget gick vidare till Vinnarnas val där det slogs ut. Trummisen Tim Nilsson tillsattes gruppen.

Jimmy sjöng även Jag finns kvar, den svenskspråkiga versionen av I'm Still Here, från filmen Skattkammarplaneten från 2002.

Robin Fredriksson var den enda i gruppen som valde att fullfölja musikgymnasiet och valde därför att avsluta engagemanget i Poets.
Han startade efter ha fullföljt gymnasiet ett band (NoOffense) som spelade musik skriven av Robin och Staffan Stridsberg.
Turnerade bl.a. i Polen och Florida i USA.
Under 2004 avslutades gruppen NoOffense och han sig samman med Mattias Larsson och startade en låtskrivar/produktions studio i Karlstad.Under namnet "RealPitch"
Mellan 2004 och 2009 har de kreerat ett flertal stora hits i Japan, Grekland och har under 2009 slagit igenom stort i samarbeten med HutanaSongs, Sony ATV, Warner Chappell/MayJay.

2003-2006
I och med Jimmy Janssons deltagande i tv-programmet Fame Factory, som sändes i TV3, satte hans solokarriär igång. Under kommande spelningar började Robert Norberg och Tim Nilsson från Poets stå på scenen i kompbandet Tung Gung som startade i samband med Jimmy och hans solokarriär.

2008

Robert Norberg spelar sedan 2008 i dansbandet Blender

Diskografi
Studioalbum
2003 – We Are Poets

Singlar
2002 – "What Difference Does It Make?'" / "Vad spelar det för roll?"
2002 – "Hangin' On My Stereo"
2002 – "Game Over"
2002 – "Jag finns kvar" / "I'm Still Here (Instrumental)"
2003 – "Let's Go Crazy!" / "Baby Blue Eyes"

Källor

Externa länkar 

Deltagare i Melodifestivalen 2002
Svenska rockgrupper
NetBSD

NetBSD är ett operativsystem baserat på Berkeleys mjukvarudistribution (BSD) och är öppen källkod med inriktning mot portabilitet, som innebär att NetBSD kan användas på datorsystem konstruerade på olika sätt (datorarkitekturer). Projektet startades i början på 1990-talet när föregångaren, 386BSD, avknoppades och så småningom utmynnade i de tre stora varianterna av BSD: NetBSD, FreeBSD och OpenBSD.

Plattformar 
acorn32, Alpha, Atari, cats, cobalt, Dreamcast, evbarm, hp300, hp700, hpcmips, i386, ia64, mac68k, macppc, mipsco, mvme68k, mvmeppc, news68k, next68k, pc532, Playstation2, pmax, sgimips, sh3, shark, sparc, sparc64, sun2, sun3, vax, zaurus

Se även 
 BSD-licens
 DragonFly BSD
 FreeBSD
 OpenBSD
 Unix
 Unixliknande
 Öppen källkod

Källor

Externa länkar 

NetBSD Sverige
NetBSD Wiki
NetBSD package collection by web

BSD
Fria operativsystem
Operativsystem
Unix
Pusjkinpriset

Pusjkinpriset () instiftades 1881 av Rysslands Vetenskapsakademi till ära för en av de det ryska språkets största författare, Aleksandr Pusjkin (1799–1837). Priset utdelades för till ryska, och sedan sovjetiska författare för utmärkande litterära prestationer.

Författare som tilldelats priset (urval) 
 Ivan Bunin (1870–1953)
 Anton Tjechov (1860–1904)
 Ferdinand de la Bart
 Nikolaj Cholodkovskij (1858–1921)
 Konstantin Stanjukovitj (1843–1903)
 Oleg Tjuchontsev (1938–)
 Jevgenij Rein
 Ljudmila Petrusjevskaja (1938–)

Ryskspråkig litteratur
Ryska litteraturpriser
Priser och utmärkelser instiftade 1881
Aleksandr Pusjkin
DragonFly BSD

DragonFly BSD är ett fritt operativsystem baserat på FreeBSD 4.x.

Projektet startades i juni 2003 av f.d. FreeBSD-utvecklare Matthew Dillon (meddelades 16 juni) i tron att den väg utvecklingen tog i FreeBSD 5.x i längden inte var hållbar och att den skulle leda till sämre prestanda; DragonFly var avsett att vara "den logiska fortsättningen av FreeBSD 4.x-serien".

DragonFly 2.0.0 introducerade det nya filsystemet HAMMER.

Se även
BSD-licens
NetBSD
OpenBSD
Unix
Öppen källkod

Referenser

Externa länkar
DragonFly BSDs hemsida

BSD
Sofia Lind

Sofia Lind, född 4 september 1975, är en svensk längdåkare, tävlande för Åsarna IK. Linds främsta idrottsliga framgångar har skett i Vasaloppet där hon på elva starter mellan 1996 och 2006 fem gånger varit snabbaste dam (1996, 1997, 1999, 2004, 2005) och fem gånger näst snabbast.
Numera kan hon även titulera sig som vinnare av 100 års jubeliumet av Vasaloppet 2022 där de tävlande åkte med tidsenlig dräkt och skidor.

Sofia Lind är syster till längdåkaren Björn Lind.

Källor

Externa länkar
  

Födda 1975
Kvinnor
Levande personer
Svenska längdåkare
Vasaloppssegrare
Svenska idrottare under 1900-talet
Svenska idrottare under 2000-talet
Längdskidåkare i Åsarna IK
Adobe Flash

Adobe Flash (tidigare Macromedia Flash), eller enbart kallat Flash, är ett datorprogram som används till att skapa animationer, spel och så kallade Rich Internet Applications (RIA) för webben. För att visa Flash-grafik i en webbläsare krävs ett insticksprogram som Adobe Flash Player eller Gnash.

Flash-animationer kan göras med så kallade nyckelbilder ("keyframes") eller med hjälp av skriptspråket Actionscript. Generellt genererar animeringar gjorda i Actionscript mindre filer vilket är fördelaktigt på webben.

Historia 
Föregångaren till Flash kallades SmartSketch och skapades av den amerikansk utvecklaren Jonathan Gay. År 1995 nylanserades programmet som ”FutureSplash Animator” och blev snabbt populärt bland företag som ville skapa animationer för webben. Bland kunderna fanns då företag som Disney, MSN och Fox. I november 1996 köptes FutureSplash upp av Macromedia och FutureSplash Animator döptes om och lanserades som Macromedia Flash 1.0. Under åren tillkom en mängd nya funktioner och användningsområden. Populariteten ökade och 2005 var Flash Player det vanligaste insticksprogrammet för multimedia.

År 2005 köptes Macromedia upp av Adobe och Flash blev en del av deras professionella designserie. Samma år lanserades YouTube och från början var sidans videoformat Flash video vilket ökade Flashs popularitet ytterligare.

År 2007 lanserade Apple iPhone och meddelade att den inte hade stöd för Flash. Steve Jobs menade att Flash hade dålig säkerhet, drog för mycket batteri och var dåligt kodat. Ställningstagandet att inte stödja Flash i Apples produkter tydliggjordes i ett blogginlägg av Steve Jobs i april 2010 med titeln "Thoughts on Flash" vilket bidrog till en kraftig nedgång i Flashs popularitet.

Flash användes därefter främst för att utveckla mobilspel med Adobe AIR.

Konkurrens 
Adobe Flash var fram till i maj 2008 ett av Adobe slutet format, men öppnades därefter även för andra. En bidragande orsak till det beslutet uppgavs bland annat vara den ökande konkurrensen som Flash-formatet mötte från Microsoft Silverlight och möjligheterna med kommande HTML5.

Adobe Flash läggs ner 
I juli 2017 meddelade Adobe att man kommer att lägga ner Adobe Flash efter 2020. Orsaken är de många allvarliga säkerhetshålen genom åren. Det innebar att de stora webbläsarna - Chrome, Firefox och Edge - slutade stödja Adobe Flash den 1 januari 2020. Flash Player har länge varit en favorit bland många hackare.

Se även 
 Gnash

Referenser

Fotnoter 

Animationsteknik
Multimediaprogram
Webbutveckling
Kranskulla

En kranskulla (efter kulla) är en kvinnlig utdelare av segerkrans i herrklassen i sporttävlingar, till exempel Vasaloppet. Den manliga motsvarigheten kallas kransmas, och delar ut segerkransen till damklassens vinnare. I Vasaloppet är det kranskullan som bestämmer om det blir en traditionell målgång med en bekransad segrare eller om vinnaren skall "kransas" efter slutspurten.

Kranskullor genom tiderna

1922 – Therese Eliasson
1923 – Hilma Ström
1924 – Maja Lundgren
1925 – Elsa Cederlund
1926 – Aina Pers
1927 – Lea Ström
1928 – Stina Eriksson
1929 – Elin Henriksson
1930 – Ethel Eriksson
1931 – Anna-Britta Mattsson
1932 – Inställt
1933 – Margit Nilsson
1934 – Inställt
1935 – Marianne Edling
1936 – Inga-Greta Landeck
1937 – Gerda Berg
1938 – Majt Sundin
1939 – Anna-Greta Pettersson
1940 – Kerstin Cassel
1941 – Ingrid Asplund
1942 – Britt Herdin
1943 – Elsa Karlsson
1944 – Margareta Julin
1945 – Kerstin Sars
1946 – Elsa Sars
1947 – Nina Lindén
1948 – Ann-Mari Andersson
1949 – Kerstin Norlin
1950 – Karin Bergström
1951 – Inga Nyström
1952 – Åsa Mattson-Djos
1953 – Anna-Greta Beus
1954 – Birgitta Heimer
1955 – Kerstin Ingemansson
1956 – Gun Larsson
1957 – Barbro Persson
1958 – Anna-Greta Mattsson
1959 – Margareta Åhs
1960 – Maivor Olsson
1961 – Marianne Eriksson
1962 – Ann.Mari Hansson
1963 – Anita Håkansson
1964 – Anita Rosendahl
1965 – Gudrun Nilsson
1966 – Eva Runesson
1967 – Christina Fernström
1968 – Karin Abrahamsson
1969 – Christina Spansk
1970 – Karin Green
1971 – Ingegärd Backlund
1972 – Marianne Karlsson
1973 – Gunilla Lannerbro
1974 – Anna Mattsson
1975 – Lena Banck
1976 – Åsa Mattsson
1977 – Christina Andersson
1978 – Gunilla Lund
1979 – Britta Samuelsson
1980 – Inga-Britt Ax
1981 – Åsa Norell
1982 – Anna-Karin Winberg
1983 – Mait Eriksson
1984 – Marie Andersson
1985 – Eva Hermansson
1986 – Camilla Carlberg
1987 – Sara Kans
1988 – Karin Värnlund
1989 – Eva Lönn
1990 – Inställt
1991 – Christel Asp
1992 – Maria Gustavsson
1993 – Helena Gezelius
1994 – Isabell Andersson
1995 – Malin Brandt
1996 – Katrin Svensson
1997 – Marika Engström
1998 – Ida Holmberg
1999 – Maria Wik
2000 – Emma Stefansson
2001 – Catharina Asph
2002 – Maria Bergqvist
2003 – Åsa Östberg
2004 – Lena Hermansson
2005 – Eva Lif 
2006 – Julia Limby
2007 – Eva Svensson 
2008 – Caroline Westling
2009 – Sandra Brander
2010 – Helene Söderlund
2011 – Frida Dahl
2012 – Johanna Axelsson
2013 – Isabelle Jansson
2014 – Lisa Englund
2015 – Viktoria Stärner
2016 – Hanna Eriksson
2017 – Lydia Sundin
2018 – Sara Wadman
2019 – Emma Höglund
2020 – Fanny Axelsson
2021 – Emelie Brudin
2022 – Wilma Björkman
2023 - Alice Larsson

Källor

Vasaloppet
Sporttermer
Kransmas

En kransmas, med inspiration från den mer traditionella kranskullan, är en manlig utdelare (se mas) av segerkransen i damers idrottstävlingar, till exempel Tjejvasan och Vasaloppet för damer.

Kransmas i Vasaloppet sedan 1988
Fram till och med 1994 var det ungdomar som blev kransmasar.

1988 – Axel Jungward
1989 – Mattias Helgesson
1990 – Inställt
1991 – Erik Frykberg
1992 – Erik Eriksson
1993 – Jonas Orsén
1994 – Staffan Larsson
1995 – Mikael Helgesson
1996 – Thomas Sparr
1997 – Jonas Buud
1998 – Torbjörn Schedvin 
1999 – Stefan Hansson 
2000 – Thomas Eriksson 
2001 – Niklas Karlsson 
2002 – Mikael Hedh 
2003 – Andreas Johansson
2004 – Niclas Jacobsson
2005 – Markus Leijon
2006 – Martin Johansson 
2007 – Lars Suther
2008 – Joakim Engström
2009 – Jonas Nilsson 
2010 – Johan Öhagen
2011 – Anders Solin
2012 – Erik Smedhs
2013 – André Gatu
2014 – Daniel Svensson
2015 – Victor Gustafsson
2016 – Johan Wellert
2017 – Linus Rapp
2018 – Joakim Kullberg
2019 – Victor Sticko
2020 – Daniel Duhlbo
2021 – Gustaf Berglund
2022 – Edvin Nilsson

Källor

Vasaloppet
Sporttermer