kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
En jungfru födde ett barn i dag

En jungfru födde ett barn i dag är en gammal julpsalm som återberättar julevangeliet enligt Lukas 2, och då särskilt änglasången som utgör andra hälften av både vers 2 och vers 3. Första strofen var från början en latinsk växelsång från 1300-talet, och under 1400-talet formades psalmen på tyska (av okänd författare). I 1695 års psalmbok tryckt 1767 anges upphovet vara av "Joh. Bona. Laur. Petri.", vilket borde avses vara att översättningen gjordes av Laurentius Petri. Men det är enligt 1986 års psalmbok Olaus Petri som givit psalmen dess svenska språkdräkt 1530, vilken vi än idag lätt känner igen: 

En song vnder the noter Dies est 
leticie / then om iulatijd tienar

EEn iungfru födde itt barn jdagh/ 
thet skole wij prijsa och ära/
j thet haffuer gud itt gott begagh/
han biudher oss höra hans lära/
wore icke the barn til werlden födt/
tå skule hwar man ewinnerliga dödt/
nuu ärom wij frelste alle/ 
loffuarz ware tu Jesus Christ/
som oss haffuer frelst aff dieffuulsens list/
me pino och dödzens galla

Källa:Projekt Runeberg Swenske songer eller wisor nw på nytt prentade

För 1819 års psalmbok bearbetades psalmen av Johan Olof Wallin i arkaiserande stil, vilket gör att psalmen fortfarande doftar 1500-tal. Insatsen finns inte omnämnd i 1986 års psalmbok.

Melodin är från Böhmen 1410, i Sverige sjungen enligt en version av år 1533.

Publicerad i
Swenske Songer eller wisor 1536 med titeln Een iungfru födde itt barn j dagh under rubriken "En song under the noter Dies est leticie, then om inlatijd tienar".
1572 års psalmbok med titeln DIes est leticiæ eller EEN jungfru födde itt barn idagh under rubriken "Någhra Hymner och andra Loffsonger om Christi födelse".
Göteborgspsalmboken under rubriken "Om Christi Födelse". 
1695 års psalmbok som nummer 127 under rubriken "Jule-högtids Psalmer". 
1819 års psalmbok som nummer 60 under rubriken "Jesu kärleksfulla uppenbarelse i mänskligheten: Jesu födelse (julpsalmer)"
1937 års psalmbok som nummer 60 under rubriken "Jul". 
Den svenska psalmboken 1986, 1986 års Cecilia-psalmbok, Psalmer och Sånger 1987, Segertoner 1988 och Frälsningsarméns sångbok 1990 som nummer 124 under rubriken "Jul".
Finlandssvenska psalmboken 1986 som nummer 20, där den är betydligt bearbetad och med titelraden "Ett barn har fötts till vår jord i dag" under rubriken "Jul"
Lova Herren 1987 som nummer 106 under rubriken "Jul".

Referenser

Noter

Externa länkar
Hos Sibelius-Akademin återfinns noterna enligt 1695 års melodi till Een Jungfru födde ett barn i dagh, där framgår också att förebilden är: "Dies est laeticiae / Der Tag der ist so freudenreich".
Hos Projekt Runeberg finns texten ur Swenske Songer eller wisor 1536

Julpsalmer
Svenska psalmer
Dig, ljusens Fader, vare pris

Dig, ljusens Fader, vare pris (alternativt Dig, ljusets Fader, vare pris enligt 1819 års psalmbok) är en psalm om Guds ord av Johan Olof Wallin 1816. I 14 verser beskrivs erfarenheten av Guds uppenbarelse i både naturen, lagen och evangeliet. Allt summeras i 14:e versens lovsång: I dig är Faderns välbehag, i dig vår salighet. O Jesus Krist, i går, i dag, och i all evighet. 

Psalmen har en tysk melodi (C-dur, 2/2) från 1710, känd genom den klassiska morgonbönspsalmen Din klara sol går åter opp, en melodi som komponerades av Johann Georg Störl.

Publicerad i
1819 års psalmbok som nr 141 under rubriken "Nådens medel: Ordet: I allmänhet".
Metodistkyrkans psalmbok 1896, som nr 191 under rubriken "Den heliga skrift".
Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 som nr 541 med titeln "O människa, det är dig sagt"
Sionstoner 1935 som nr 251 med titeln O människa, det är dig sagt, under rubriken "Nådens medel: Ordet".
1937 års psalmbok som nr 174 under rubriken "Ordet".
Psalmer för bruk vid krigsmakten 1961 som nr 174 verserna 9-14.
Den svenska psalmboken 1986 som nr 63 under rubriken "Ordet".
Lova Herren 1988 som nr 543 under rubriken "Guds barn i bön och efterföljelse".

Svenska psalmer
World Childhood Foundation

Stiftelsen World Childhood Foundation (eller ofta bara Childhood) grundades 1999 av Drottning Silvia. Syftet är att arbeta för barns rätt till en trygg barndom och särskilt arbeta med förebyggande åtgärder mot våld och sexuella övergrepp på barn över hela världen. Gunilla von Arbin var organisationens första generalsekreterare, från 1999-2009. Nuvarande generalsekreterare för Childhood är Paula Guillet de Monthoux, och Kenneth Bengtsson är styrelseordförande i den svenska stiftelsen. Idag är prinsessan Madeleine stiftelsens beskyddare.

Ekonomi 
Under 2007 uppgick Childhoods projektanslag till cirka 10,5 miljoner dollar. Förutom i Sverige finns Childhoodstiftelser i Brasilien , Tyskland, och USA. Samtliga stiftelser samlar in pengar och administrerar lokala projekt i sina respektive länder. Childhoods svenska verksamhet finansieras till 75 procent av företag, till 15 procent av privata stiftelser och resterande del kommer från privata donationer och insamlingsaktiviteter.

När Childhood grundades 1999 bidrog 14 familjestiftelser, privatpersoner och företag, så kallade co-founders, med ett grundkapital. Hittills har avkastningen från det kapitalet täckt de administrativa kostnaderna i Sverige. Det gör att alla donationer från företag och privatpersoner går direkt till projekten. Childhood är godkänd av Stiftelsen För Insamlingskontroll, SFI, och har ett så kallat 90-konto.

Målgrupper 
Childhoods målgrupper är barn utsatta för våld och sexuella övergrepp, barn i samhällets vård, gatubarn samt familjer i riskzonen. Childhood har inte någon egen personal på fältet utan utvärderar, bedömer och stödjer projektförslag från andra organisationer. För närvarande stödjer Childhood runt 100 projekt i 15 länder (Brasilien, Ryssland, Lettland, Litauen, Sverige, USA, Tyskland, Moldavien, Polen, Sydafrika, Thailand, Kambodja, Nepal, Vitryssland och Ukraina).

En ny rapport (mars 2023) från World Childhood Foundation och Barnrättsbyrån visar på allvarliga problem med sexuella övergrepp och kränkningar mot barn på de statliga ungdomshemmen i Sverige.

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats
 Childhood Sverige

Organisationer bildade 1999
Stiftelser i Sverige
Prinsessan Madeleines beskydd
Intresseorganisationer för barn
Verksamheter med anknytning till Huset Bernadotte
Kalasbyxor

Kalasbyxor är detsamma som tjockare strumpbyxor eller kulörta, stickade barnstrumpbyxor. Det är ett idiom i svenska språket som är känt från år 1954 men hörs alltmer sällan.

Under det tidiga 1960-talet förekom begreppet som beteckning på ålderdomliga, vida silkes- eller nylonunderbyxor för damer, med knälånga ben och gärna med broderier.

Till skillnad från strumpor som behövde hållas uppe med livstycke och liknande anordningar utvecklades strumpbyxor på 1950-talet som drogs över rumpan och hölls uppe i midjan av byxornas elasticitet. I kalasbyxorna kom den utvecklingen även barnens långstrumpor till godo.

Kulturjournalisterna Göran Willis och Staffan Bengstsson har försökt reda ut hur ordet uppkom i boken K-märkta ord : från kalasbyxor till fluortant, och redovisade tre teorier:

 De blå, röda eller bruna strumpbyxorna var så fina att de främst användes vid kalas, därav namnet kalasbyxor.
 Ordet användes av någon importör, grossist eller detaljist som läst fel på den engelska varubeskrivningen panty hose, termen för strumpbyxor i amerikansk engelska, och missuppfattat det som party hose (en skillnad på endast en bokstav). Det har gett det lätt bisarra ordet "kalasbyxor", vilket använts i marknadsföringen och sedermera blivit etablerad svenska.
 Strumpbyxorna var praktiska att använda för kvinnor som gick på fest iklädd kjol, då de skyddade mot kylan utomhus och lätt kunde tas av när de kom inomhus, och sedan lika lätt dras på igen efter kalasets slut.

Se även
 Barnkläder

Källor 

Byxor
Damkläder
Svenska idiom
Eduardo Frei Ruiz-Tagle

Eduardo Frei Ruiz-Tagle, född 24 juni 1942 i Santiago, var Chiles president mellan 1994 och 2000. Han är son till den tidigare presidenten Eduardo Frei Montalva.Han är militant av  Kristdemokraterna i Chile.(i spanska: Partido Democrata Cristiano). 

Frei var kandidat för en ny period i Presidentvalet i Chile 2009 som representant för center/vänster koalitionen Concertación de Partidos por la Democracia. Han kom tvåa i den första valomgången den 13 december 2009, där vinnaren Sebastian Piñera från center/höger-koalitionen i Chile inte fick den majoritet av rösterna som behövs för att undgå en andra valomgång. Andra valomgången gick i januari 2010, även där förlorade han mot Piñera.

Källor

Noter

Externa länkar 

Födda 1942
Chiles presidenter
Män
Levande personer
Riddare och kommendör av Kungl. Maj:ts Orden
Personer från Santiago de Chile
Chilenska politiker under 1900-talet
Chilenska politiker under 2000-talet
Mottagare av Serafimerorden
Mottagare av Republiken Polens förtjänstorden
Patricio Aylwin

Patricio Aylwin Azócar, född 26 november 1918 i Viña del Mar, död 19 april 2016 i Santiago, var Chiles förste demokratiske president efter militärdiktaturen. Han var president mellan 1990 och 1994.

Källor

Externa länkar 

Chiles presidenter
Kristdemokrater
Chilenska politiker under 1900-talet
Personer i Chile under 2000-talet
Personer från Viña del Mar
Födda 1918
Avlidna 2016
Män
Heliga landet

Heliga landet är en framför allt kristen beteckning på det bibliska Palestina som Jesus var verksam i under romersk tid. Judarna beskrev i stället området som det förlovade landet. Enligt den judiska traditionen fick Abraham Guds befallning att flytta till Kanaan som skulle bli Abraham och hans efterföljares utlovade land. Efter århundraden i Egypten ska israeliterna under ledning av Moses ha kommit till landet Kanaan en andra gång, ett landområde som de etappvis erövrade från andra folk.

Även andra världsreligioner har religiösa kopplingar till Heliga landet. För muslimerna handlar det i första hand om staden Jerusalem, som är den i Koranen omnämnda "bortest belägna böneplatsen" (al-Aqsa) som Muhammed ska ha besökt i en drömvision. Efter att Jerusalem på 600-talet blivit en muslimsk stad uppfördes en dom, Klippdomen, och en moské, Al-Aqsa.

För de bahá'í-troende hade det faktum att den fängslade iranske religionsgrundaren Bahá'u'lláh år 1868 tvångsförflyttades till 'Akká i Palestina, som då tillhörde Osmanska riket, medfört att en rad profetior i Gamla testamentet uppfylldes. Bahá'u'lláh är den som är "Underbar i råd", "Fredsfurste", "Härskarornas Herre" i Jesaja 9:2-7 och den som sätter igång den process som ska leda till världsfred: folken skall ej mer lyfta svärd mot varandra och icke mer lära sig att strida. (Jesaja 2:2—4). och en andlig världscivilisation: och Herren skall då vara konung över hela jorden; ja, på den tiden skall Herren vara en, och hans namn ett. (Zakarias 14:9). Så fort Bahá'u'lláh fick lov att röra sig utanför 'Akká reste han sitt tält på berget Karmel, några hundra meter från Elias grotta. Det internationella Bahá'í-samfundets centrum finns där Bahá'u'lláh lämnade detta liv, på berget Karmel invid Haifa, som ligger cirka 15 kilometer söder om 'Akká.

Externa länkar 

Geografi inom bahá'í
Geografi inom islam
Geografi inom judendom
Religion i Israel
Palestina
Platser i Bibeln
Bodhisattva

En bodhisattva är inom buddhismen en person som strävar efter att bli en samyaksambuddha.

Beskrivningen av bodhisattvor som personer som avstår från upplysning i syfte att rädda alla varelser är endast korrekt om sett från den tidiga buddhismens perspektiv. Sett från detta perspektiv avstår en bodhisattva från att uppgå i nirvana som en arahant, och väljer istället den betydligt längre vägen mot samyaksambuddhaskap. En bodhisattva avstår dock inte från buddhaskap.

Tidig buddhism

Inom tidig buddhism, inklusive theravada, används termen främst för att referera till Shakyamunis tidigare liv, då han strävade mot buddhaskap. Trots detta förekommer även nya bodhisattvor inom theravada, om än mycket få.

Mahayana
I mahayana är bodhisattvaidealet starkt, och enligt Rupert Gethin anser mahayana att "den enda legitima buddhistiska vägen är vägen av en bodhisattva". Mahayanasutrorna tar två olika inställningar till arahanter och pratyekabuddhor: den ena är att arahanter och pratyekabuddhor uppnått en slags nirvana, men att denna typ av upplysning är underlägsen jämfört med samyaksambuddhaskap, som bodhisattvor strävar mot. Den andra inställningen, som bland annat uttrycks i lotussutran, är att den upplysning som nås av arahanter och pratyekabuddhor egentligen inte existerar. Istället betraktas arahantskap och pratyekabuddhaskap som koncept Shakyamuni lärde ut för att få fler att förr eller senare följa bodhisattvavägen. Enligt denna inställning gentemot arahanter och pratyekabuddhor, är det oundvikligt för arahanter och pratyekabuddhor att till slut följa bodhisattvavägen mot samyaksambuddhaskap.

Hur länge det anses ta för en bodhisattva att nå buddhaskap varierar mellan olika inriktningar, och en uppfattning är att det kan ta upp till tre asaṃkhyāta (oräknerligt långa) kalpor. Innan bodhisattvavägen påbörjas måste dock utövaren först utveckla bodhicitta, en strävan mot upplysning i syfte att rädda alla medvetna varelser från samsara. För att en bodhisattva ska nå buddhaskap måste ett antal specifika dygder (paramitor) uppnås, och bodhisattvan går också igenom ett antal andliga stadier(bhumi).

Några kända bodhisattvor
 Avalokiteshvara (i Kina känd som Guanyin och i Japan som Kannon)
 Manjusri
 Maitreya
 Ksitigarbha
 Mahasthamaprapta
 Samantabhadra

Referenser

Litteraturkällor
 Lamotte, Étienne, Sara Webb-Boin (översättning), Jean Dantinne (översättning) (1988) History of Indian Buddhism Peeters Press Louvain-Paris 
 Gethin, Rupert (1998). The Foundations of Buddhism Oxford University Press. 
 Buswell, Robert E.; Lopez, Donald S. (2013). The Princeton Dictionary of Buddhism. Princeton University Press.
 Prebish, Charles S.; Keown, Damien (2006) Buddhism: The Ebook Journal of Buddhist Ethics Online Books, Ltd.

Externa länkar

Buddhism
Maitreya

För den hinduiska rsin, se Maitreya (rsi)

Maitreya (sanskrit), Metteyya (pali), också känd som Ajita, är namnet på en bodhisattva som lever i tusitahimlen, som i en framtid där buddhismen är bortglömd sägs komma för att bli nästa buddha.

Bland theravadas kanoniska skrifter nämns Maitreya bara en gång, men det finns ett flertal ickekanoniska theravadiska skrifter som talar närmare om Maitreya.

Inom mahayana är Maitreya mycket vanlig inom de kanoniska skrifterna, där han ofta deltar i dialoger eller lär ut. Han är också inom mahayana känd för att ha uppenbarat sig för Asanga i form av en skadad hund, för att lära Asanga om vikten av medlidande.

Ursprung till profetian om Maitreya

Ursprunget för profetian om Maitreya är oklar. Enligt Padmanabh Jaini är den mest sannolika förklaringen att idéer om Maitreya som den kommande buddhan fanns redan under 400-talet f.Kr., före den första splittringen av det buddhistiska sanghat. Vidare menar han att det är sannolikt att profetian om Maitreya utvecklades av den tidiga inriktningen Mahasanghika, men att deras idéer samtidigt spred sig till alla tidiga inriktningar av buddhismen i Indien.

Uppfattningar om Maitreya

Enligt Jan Nattier finns det flera olika uppfattningar om Maitreya. De flesta och de äldsta handlar om att Maitreya kommer att komma till människovärlden i framtiden, enligt Nattier först om miljontals år. Det finns dock även uppfattningar om att Maitreya kan komma väldigt snart, att utövare kan återfödas i tusitahimlen för att möta Maitreya, eller att utövare siktar till att möta Maitreya här och nu, genom exempelvis visioner.

En del utövare genom tiderna har försökt leva längre i förhoppning om att möta Maitreya, eller på olika sätt försökt öka sina chanser att återfödas på jorden då Maitreya blir en buddha.

Dyrkan av Maitreya

Dyrkan av Maitreya har förekommit ända sedan ett tidigt stadium av indisk buddhism, något som blev senare mycket populärt i Centralasien och Östasien under 400 och 500-talet. Syftet och utformningen av denna dyrkan kan dock variera kraftigt. En del utövare dyrkade Maitreya i syfte att återfödas i Tusitahimlen för att möta honom, eller återfödas på jorden när Maitreya kommer. Enligt Lotussutran kan utövare återfödas i Tusitahimlen eller på jorden tillsammans med Maitreya genom att recitera hans namn.

Se även
 Budai

Referenser

Källor
 Buswell, Robert E.; Lopez, Donald S. (2014) The Princeton Dictionary of Buddhism. Princeton University Press 
 Harvey, Peter (2013) An Introduction to Buddhism: Teachings, History and Practices. Cambridge University Press 
 Sponberg, Alan (redigering); Hardacre, Helen (redigering) (1988) Maitreya, the Future Buddha. Cambridge University Press 
 Jaini, Padmanabh S., Stages in the Bodhisattva Career of the Tathagata Maitreya, ur Maitreya, the Future Buddha.
 Nattier, Jan, The Meanings of the Maitreya Myth: A typological Analysis, ur Maitreya, the Future Buddha.

Bodhisattvor
Din klara sol går åter opp

Din klara sol går åter opp är en morgonpsalm av Johan Olof Wallin från 1814. Sången var stående inslag i den svenska folkskolans morgonböner under mer än 100 år. I modern tid är tredje versen totalt omarbetad - "O, hjälp mig lyda dina bud" - utan angivande av vem som diktat den nya versen.

Melodin är tysk från 1710 (C-dur, 2/2) och samma som används till Dig, ljusens Fader, vare pris (och en tid även till Ett litet fattigt barn jag är, 1921 nr 621) då det anges att tonsättaren möjligen heter Johan Georg Christian Störl (1675-1719). I 1964 års koralbokstillägg anges därtill att melodin första gången trycktes i "Neubezogenes Davidisches Harpen und Psalter-Spiel" i Stuttgart 1710, vilket alltså i senare upplagor har ändrats till "tyskt ursprung 1710".

Sången används som filmmusik i filmen "Mer om oss barn i Bullerbyn" från 1987.

Publikation
1819 års psalmbok som nr 420 under rubriken "Med avseende på särskilda personer, tider och omständigheter: Morgon och afton: Morgonpsalmer".
Sjunga med oss, Mamma! 1, 1892, som "Morgonpsalm"
Sionstoner 1889 som nr 535.
Metodistkyrkans psalmbok 1896 som nr 41 under rubriken "Morgon och afton".
Svensk söndagsskolsångbok 1908 som nr 265 under rubriken "Morgon och afton".
Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 som nr 671 under rubriken "Morgon och afton".
Svenska Frälsningsarméns sångbok 1922 som nr 15 under rubriken "Inledningssånger och psalmer ".
Svensk söndagsskolsångbok 1929 som nr 243 under rubriken "Morgon och afton".
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 544 under rubriken "Högtider och särskilda tillfällen - Morgon och afton".
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1930 som nr 544.
Sionstoner 1935 som nr 710 under rubriken "Morgon och afton".
1937 års psalmbok som nr 420 under rubriken "Morgon".
Psalmer för bruk vid krigsmakten 1961 som nr 420 verserna 1-4.
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 648 under rubriken "Speciella Sånger - Morgon och afton".
Den svenska psalmboken 1986 som nr 176 under rubriken "Morgon".
Lova Herren 1988 som nr 767 under rubriken "Morgon".
Svensk psalmbok för den evangelisk-lutherska kyrkan i Finland (1986) nr 506 under rubriken "Morgon och afton".

Referenser

Externa länkar
Hos Svenska Akademien återfinns psalmtexten från 1819 i "Den gamla psalmboken" i PDF

Filmlåtar
Morgonpsalmer
Skolsånger
Sånger om solen
Verk 1814
Svenskspråkiga sånger
Religion och utbildning
Svenska psalmer
Verk av Johan Olof Wallin
1506

1506 (MDVI) var ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Maj 
Maj – Portugisiske amiralen Tristão d'Acunha upptäcker Tristan da Cunha,som han gör anspråk på för Portugals räkning.

Okänt datum 
Svante Nilsson (Sture) förklarar dalkarlarna sin trohet och undrar om förtroendet är ömsesidigt. Dalkarlarna uppmanar övriga Sverige att stödja Svante Sture.
Då kung Hans kräver handelsblockad mot Sverige utfärdar tysk-romerske kejsaren handelsförbud mot landet.
Sigismund I den store (Zygmunt) blir kung av Polen.
Kungen av Portugal lägger för egen räkning beslag på kryddmonopolet.

Födda 
7 april – Frans Xavier, spansk jesuit och missionär, helgon.
13 april – Pierre Favre, fransk jesuit och teolog.
Elizabeth Barton, engelsk profet och visionär.

Avlidna 
21 maj – Christofer Columbus, italiensk sjöfarare, en av Amerikas upptäckare.
25 september – Filip I, Filip den sköne, kung av Kastilien.
Mihri Hatun, osmansk poet.
Alessandra Scala – italiensk humanist.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Gula brigaden

Gula brigaden kan syfta på:

Gula brigaden (1613–1635) – en av Gustav II Adolfs främsta militära enheter åren 1613–1635
Gula brigaden (1949–1984) – en infanteribrigad (IB 1) inom svenska armén åren 1949–1984
Gula brigaden (1984–1994) – en infanteribrigad (IB 1) inom svenska armén åren 1984–2000
Kungaparets Bröllopsfond

Kungaparets Bröllopsfond är en kunglig stiftelse som stiftades i maj 1976 och som arbetar till förmån för ungdomar med funktionsnedsättning. Fonden syftar bland annat till att ge tillgång till idrottsutrustning och för att stödja forskning inom området ungdom och funktionsnedsättning. Ordförandeskapet delades 1976 mellan kung Carl XVI Gustaf och Drottning Silvia. Fonden delar årligen ut cirka 600 000 kronor.

Externa länkar
Stiftelsen Kungaparets Bröllopsfond

Stiftelser i Sverige
Huset Bernadotte
Verksamheter med anknytning till Huset Bernadotte
Slaget vid Frankenhausen

Slaget vid Frankenhausen var ett fältslag som stod den 15 maj 1525 vid Bad Frankenhausen i Thüringen, och som gjorde slut på det tyska bondekriget (1524–1525). En tysk furstearmé under Hertig Georg av Sachsen och greve Filip I av Hessen krossade den bondearmé som skapats under bondeupproret. Reformatorn Thomas Müntzer, som stött och lett bönderna, greps, torterades tills han gjorde avbön från sina radikala idéer men avrättades ändå den 27 maj.

Frankenhausen
Frankenhausen
Thüringens historia
1525
Preposition

Prepositioner är adpositioner som placeras framför de nominalfraser för vilka de anger funktion i en sats. Nominalfrasens roll kan också innehas av nominala bisatser. Med sitt objekt kan prepositionen bilda rums- eller tidsadverbial, som är fallet för prepositionerna i, under, på. Prepositionen kan också bilda rent grammatiska funktioner som exempelvis "Jag skrattar åt dig", "Hon tänkte på att han skulle resa".

Prepositioner styr ofta bestämda kasus, där alltså den efterföljande nominalfrasen måste böjas i detta kasus. Det förekommer ofta (i till exempel tyska, latin och ryska) att en och samma preposition kan styra olika kasus, och då få olika betydelser.

Prepositioner benämns ofta som en ordklass, men eftersom de inte skiljer sig i funktion utan bara i placering från postpositioner och cirkumpositioner bildar alla dessa en gemensam ordklass. Samlingsbegreppet för prepositioner, postpositioner och cirkumpositioner är adpositioner, vilket således kan betraktas som ordklassnamnet. Den huvudsakliga anledningen till att termen "prepositioner" så ofta behandlas som ordklassnamn är att den mesta språkvetenskapliga terminologin historiskt har varit grundad på de europeiska – framför allt de klassiska – språkens grammatik, i vilken postpositioner och cirkumpositioner är så gott som obefintliga. Ännu används begreppet "adposition" i större utsträckning endast bland dem som sysslar med jämförande språkvetenskap och språktypologi. Prepositioner kan i skrift ofta lätt förväxlas med verbpartiklar.

Prepositionen har alltid en rektion, som utgörs av en nominalfras, infinitivfras eller en 
bisats. Exempelvis:
"Utan konserveringsmedel" (utan = preposition, konserveringsmedel = rektion)
"Från mittens rike" (från = preposition, mittens rike = rektion)

Se även

I eller på

Adpositioner

ta:விபக்தி