kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Barsele

Barsele (sydsamiska Barresoene el. Baarjege, umesamiska Bárjiege) är en småort och tidigare tätort i Storumans kommun i Lappland, Västerbottens län, med 90 invånare (2010). Barsele ligger cirka två mil öster om Storuman, vid ett sel i Umeälven. Därav kommer "-sele" i ortnamnet.

Historik

1900-talet  
Den 6 augusti 1954 kolliderade en rälsbuss  med ett godståg i närheten av Barsele station, Olyckan var den största i Västerbottens län sedan järnvägen byggdes.

2000-talet

Framtida guldgruva i Barsele 

Den 28 december 2006 lämnade Northland in en ansökan till Bergstaten om bearbetningskoncession. Företaget sökte därefter miljötillstånd för brytning och anrikning av guld vid fyra dagbrott: Norra, Avan, Centrala och Skiråsen. 2011 sålde Northland fyndigheten till kanadensiska Orex Minerals Inc.  2015 förändrades ägarbilden igen, då det  kanadensiska gruvföretaget Agnico Eagle gick in som majoritetsägare för guldfyndigheterna. Under 2016 meddelade de sina planer på fortsatta prospekteringar de kommande åren och om möjligt att därefter påbörja en guldgruva.

Befolkningsutveckling

Se även
'Stensele socken

Noter

Orter i Storumans kommun
Tidigare tätorter i Västerbottens län
Småorter i Sverige
Vanån

Vanån är en 140 km lång skogsälv i mellersta Dalarna. Den är Västerdalälvens största biflöde, med ett avrinningsområde på 1903 km², varav 67% skogsmark. Älvarna sammanflyter vid Vansbro. Älvens flöde är 28 m³/s.

Mest berömd är Vanån för Vansbrosimningen, där deltagarna simmar cirka 2 km längs Vanån och 1 km längs Västerdalälven.

Vanån bildar många sjöar, bland andra Van (Älvdalen), Venjanssjön och Van. Ån har använts som flottningsled fram till början av 1970-talet. I ån finns flera mindre vattenkraftverk, bland annat ett strax norr om Van i Mora kommun.

Referenser

Externa länkar 

Bilder på Vanån från Destination Älvdalen

Vattendrag i Älvdalens kommun
Vattendrag i Dalarna
Västerdalälvens avrinningsområde
Central Park

Central Park är en 3,4 km² (340 hektar) stor rektangulär (4000 x 800 meter) park på Manhattan i New York i USA.
Central Park har miljontals besökare varje år.

Historia  
1853 bestämdes det att ett område mellan 59:e och 109:e gatan skulle bli park. En tävling om utformningen utlystes och den vanns av Frederick Law Olmsted och Calvert Vaux. Då parken invigdes låg den i stadens norra utkanter, det dröjde flera decennier innan den blivit en oas omgiven av bebyggelse. Parken gränsar i väst till avenyn Central Park West och i öst till Fifth Avenue.

Aktiviteter

Rodd och kajak. Båtar hyrs ut per timme vid Loeb Boathouse, där det också finns en restaurant med utsikt över sjön. 
Häst och vagn 
Cykling
Bergsklättring 
Skridsko. Parken har två isrinkar, Wollman Rink och Lasker Rink. Lasker Rink är sommartid en pool.  

Central Park Carousel
Lekparker. Det finns 21 lekparker i parken. Den största är Heckscher Playground som fått sitt namn efter August Heckscher.
Swedish Cottage Marionette Theatre
Central Park Zoo
 Teater
 Konserter. Bland annat ger New York Philharmonic en konsert varje sommar vid Great Lawn och Metropolitan Opera spelar två operor. Barbra Streisand, The Supremes, Carole King, Bob Marley & The Wailers, Elton John, Diana Ross, Bon Jovi med flera har alla spelat i parken.

Externa länkar 
 

Manhattan
Central Park (New York)
Parker i USA
Kovalent radie

Den kovalenta radien definieras som halva bindningslängden när två likadana atomer sitter ihop med enkel bindning i en neutral molekyl.

Tabell över kovalenta radier 
Dessa är själv-konsistent beräknade kovalenta radier för bindningar. Summan av två radier ger en bindningslängd, dvs. R(AB)=r(A)+r(B). Samma iterativa, själv-konsistenta metod användes för att anpassa en model för kovalenta radier för tetraedriska system.

Referenser 

Atomfysik
Clement Attlee

Clement Richard Attlee, 1:e earl Attlee, född 3 januari 1883 i Putney i London, död 8 oktober 1967 i London, var brittisk premiärminister 1945–1951 (Labour). Han efterträdde Winston Churchill. Attlees regeringstid kom att präglas av den åtstramning som var nödvändig efter andra världskriget, the austerity – ransoneringen av basvaror som fortsatte ända fram till 1950.

Attlee studerade vid Oxfords universitet och praktiserade sedan som advokat 1906–1909. Han arbetade med socialt hjälparbete i Londons East End. Detta ledde till att han blev socialist och 1908 blev han medlem i Independent Labour Party. År 1913 föreläste han i ämnet social vetenskap vid London School of Economics. 

Efter tjänstgöring i första världskriget var Attlee borgmästare i Londonstadsdelen Stepney 1919–1920 och från 1922 var han parlamentsledamot. Under Labourregeringarna var han bland annat andresekreterare i krigsministeriet 1924 och åren 1929–1931 minister för post-, telegraf- och telefonväsendet. År 1935 blev han ledare för Labour. I koalitionsregeringen under andra världskriget var Attlee medlem av kabinettet som Lord Privy Seal (lordsigillbevarare) 1940–1942 och vice premiärminister från 1942.

I juli 1945 blev Attlee premiärminister efter en jordskredsseger i valet. Som premiärminister genomförde han ett program för förstatliganden av ett stort antal företag inom bland annat gruv- och energiindustrin, järnvägen och flygtrafiken. Han införde också ett nytt system för sociala förmåner med arbetslöshetsunderstöd, åldringsförsörjning och gratis sjukhusvård. Avvecklingen av det brittiska imperiet tog två stora steg under Attlee genom Indiens och Burmas självständighet (1947 respektive 1948). Han var också med och fattade beslut om att utveckla ett brittiskt kärnvapen.

Attlees regering vann ånyo en seger 1950, dock med mycket mindre majoritet och 1951 förlorade Labour regeringsinnehavet. Han avgick som ledare för Labour 1955 och adlades då som viscount Prestwood och earl Attlee, det vill säga grevevärdighet. År 2004 blev han utsedd till tidernas främsta brittiska premiärminister i en undersökning utförd av Ipsos MORI.

Referenser

Externa länkar 

Avlidna 1967
Födda 1883
Partiledare för Labour Party
Storbritanniens premiärministrar
Män
Brittiska politiker under 1900-talet
Lords Privy Seal
Personer från Putney
Ledamöter av Royal Society
Europeiska socialdemokratiska regeringschefer
Alumner från University College, Oxford
Thaksin Shinawatra

Thaksin Chinnawat eller Thaksin Shinawatra (thai: ทักษิณ ชินวัตร [uttal: ]), född 26 juli 1949 i Chiang Mai, var Thailands premiärminister från 9 februari 2001 till 19 september 2006. 

Thaksin var tidigare överstelöjtnant inom polisväsendet och har avlagt masterexamen i kriminologi vid Eastern Kentucky University och doktorerat vid Sam Houston State University i USA. Han var partiledare i Palang Dharma 1996 och i Thai Rak Thai från 1998. År 1994 blev han utrikesminister och efter Thai Rak Thais framgångar i parlamentsvalet 2001 utsågs han till Thailands premiärminister. 

Thaksin fick hård kritik från internationella människorättsorganisationer för det ”krig mot narkotikan” som han inledde 2003. 2 275 människor dödades på tre månader efter det att kampanjen inleddes, och säkerhetsstyrkorna anklagades för omfattande utomrättsliga avrättningar. 

År 2006 kom massiv kritik mot honom sedan han sålt sitt telekommunikationsföretag till Singapore och gjort en miljardvinst utan att betala skatt. På grund av denna kritik upplöste han parlamentets representanthus och utlyste val i april 2006. Thaksin sade att han inte skulle acceptera posten som premiärminister när parlamentet återsamlades, men ledde tills vidare en övergångsregering. Valet i april ogiltigförklarades och ett nytt val utlystes till den 15 oktober. Den 19 september genomfördes dock en kupp ledd av Kungliga Thailändska armén som avsatte Thaksin medan han befann sig på besök i New York, en knapp månad innan valet skulle hållas. Thaksin gick i exil och återvände till Thailand först i februari 2008. Han lämnade dock landet igen den 10 augusti 2008, sedan hans hustru, Potjaman, dömts till tre års fängelse för skattebrott.

Medan Thaksin var premiärminister försökte han köpa en majoritet av aktierna i den engelska fotbollsklubben Liverpool FC, men misslyckades. Efter att Thaksin avsatts genom statskupp skiftade han dock fokus och lyckades den 21 juni 2007 köpa in sig i ligakonkurrenten Manchester City FC. Den 6 juli samma år hade han övertagit tre fjärdedelar av aktierna i klubben och övertog då ordförandeskapet. Målsättningen med klubbköpet var att göra Manchester City FC till Englands bästa lag genom spektakulära spelarköp. Till tränare handplockades Sven-Göran Eriksson. Ett par thailändska spelare skulle få chansen i laget, som besökte Thailand för uppvisningsmatcher. Trots att klubben 2007–2008 gjorde sin bästa säsong på många år tröt Thaksins tålamod då titlarna uteblev, varför Eriksson entledigades från tränarposten efter säsongen och den 1 september 2008 sålde Thaksin klubben till en grupp arabiska affärsmän.

Se även 
 Statskuppen i Thailand 2006
 Yingluck Shinawatra

Referenser 

Thailändska politiker
Thailands premiärministrar
Födda 1949
Män
Levande personer
Führer

Führer (; stavas Fuehrer när trema inte är tillgänglig) är ett tyskt ord som betyder ungefär "ledare", "anförare" eller "vägvisare". 
Titeln antogs 2 augusti 1934 av Adolf Hitler när han förenade sitt uppdrag som Tysklands rikskansler med rikspresidentposten efter rikspresident Paul von Hindenburgs död.

Bakgrund
Den fullständiga titeln var Führer und Reichskanzler ("ledare och rikskansler"). "Heil, mein Führer!" var hälningsfrasen när man hälsade på Hitler. Han kom att bli Tysklands ende Führer, eftersom han införde titeln när han själv antog den, och i sitt politiska testamente (daterat den 29 april 1945, dagen innan hans död) utnämnde han Karl Dönitz till sin efterträdare, men samtidigt avskaffade han Führer-titeln och återinförde Rikspresident.

Ledaren är enligt ledarprincipen i den nazistiska och fascistiska ideologin det främsta uttrycket för folket. Den högsta ledningen och makten inom staten låg hos en person, ledaren. I likhet med Tysklands Führer kallades ledaren i de fascistiska länderna i Italien (Benito Mussolini) för Duce, i Spanien (Francisco Franco) för Caudillo och i Rumänien (Ion Antonescu) för Conducător. I Rumänien kom även den kommunistiske ledaren Nicolae Ceaușescu att benämnas med epitetet Conducător.

I andra språk än tyska har ordet Führer fått dålig klang på grund av dess koppling till Hitler. I Tyskland undviks ordet ensamt åtminstone inom politik, men det används ofta i sammansatta ord och är då mera neutralt, då det användes även innan Hitler gjorde det till sin titel. Några exempel: Führerschein (körkort), Spielführer (lagkapten), Wegführer (vägkarta), Zugführer (lokförare), Fremdenführer (guide).

Se även 
 Blut und Boden
 Fullmaktslagen
 Förintelsen
 Hitlerhälsning
 Mein Kampf
 Poglavnik
 Reichsparteitag

Referenser

Noter 
 Svensk uppslagsbok 1955 bd.17 Ledarprincipen
 Svensk uppslagsbok 1955 bd.17 Ledarprincipen

Nazityskland
Politiska titlar
Ej längre existerande statschefsämbeten
Härskartitlar
88 (tal)

88 (åttioåtta) är det naturliga talet som följer 87 och som följs av 89.

 Hexadecimala talsystemet: 58
 Binärt: 1011000
 Delbarhet: 1, 2, 4, 8, 11, 22, 44 och 88
 har primfaktoriseringen 23 · 11 
 Summan av delarna: 180

Inom matematiken
 88 är ett jämnt tal.
 88 är ett primitivt semiperfekt tal.
 88 är ett palindromtal i det decimala talsystemet.
 88 är ett hexadekagontal.
 88 är ett extraordinärt tal.
 88 är ett ymnigt tal
 88 är ett primitivt ymnigt tal.
 88 är ett praktiskt tal.

Inom vetenskapen 
 Radium, atomnummer 88
 88 Thisbe, en asteroid
 M88, spiralgalax i Berenikes hår, Messiers katalog

Övrigt 
 88 är det normala antalet tangenter på ett piano.
 88:an (glass)
 8,8 cm FlaK (tysk serie kanoner, kallade "åttiåttan")
 88 i sifferform används inom nynazistiska kretsar som noaord för frasen "Heil Hitler", då bokstaven H är den åttonde i det latinska alfabetet. Talet 88 har därför används i nazistiska bandnamn och tidskrifter, exempelvis vit makt-banden Section 88, Warfare 88 och Konkwista 88. Talet 88 har även tryckts på nazistiska tröjor.

Se även 
 88 f.Kr. och 88 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
87 (tal)

87 (åttiosju) är det naturliga talet som följer 86 och som följs av 88.

 Hexadecimala talsystemet: 57
 Binärt: 1010111
 Delbarhet: 1, 3, 29 och 87
 har primfaktoriseringen 3 och 29 
 Summan av delarna: 120

Inom matematiken
 87 är ett udda tal.
 87 är ett semiprimtal
 87 är ett extraordinärt tal
 87 är ett kvadratfritt tal
 87 är ett aritmetiskt tal
 87 är ett triakontagontal
 87 är ett Ulamtal.

Inom vetenskapen 
 Francium, atomnummer 87
 87 Sylvia, en asteroid
 M87, elliptisk galax i Jungfrun, Messiers katalog

Se även 
 87 f.Kr. och 87 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
Häftapparat

Häftapparat (på finlandssvenska ofta benämnd stansare) är ett enkelt redskap med vilket lösa papper fästs ihop med hjälp av  (häftklamrar). Häftpistoler kan också användas till andra material, men saknar en bottenplatta som böjer upp stiftet som andra modeller gör. Ett undantag är kartonghäftarna som använder sig av en "klo", som går in och böjer klammern.

Häftapparater finns av olika slag (de angivna maxsifforna är ungefärliga och varierar beroende på modell och på häftmaterialets tjocklek):

 minihäftare - få papper, enkel att ta med sig (max cirka 10 ark)
 normalhäftare - den vanligaste sorten (max cirka 50 ark)
 ekologisk häftapparat - häftar inte utan flätar ihop papperen
 akthäftare - för stora pappersformat, kommer åt längre in på papperet (max cirka 50 till 100 ark)
 elhäftare - drivs med nätström eller batteri (max cirka 50 till 100 ark)
 blockhäftare - för tjocka buntar (max cirka 200 ark)
 häfttång - för påsar med mera
 häftpistol - automatiska (normalt pneumatiska) som kan häfta tjockare material som trä, läder, gummi och kartong

Ordet "häftapparat" är belagt i svenska språket sedan 1915.

Referenser

Externa länkar

Kontorsvaror
Häftklammer

En häftklammer är en liten u-formad tråd av stål, koppar, aluminium eller rostfritt stål som används i en häftapparat för att fästa ihop olika material. Häftklammerns ändar trycks genom de materialskikt som skall häftas och sedan böjs ändarna mot eller från varandra för att låsa fast häftklammern.

Vid tillverkningen kommer varje tråd från trådspolar, bobiner eller knektar. Alla dessa trådar, till exempel 50 stycken, valsas sedan samtidigt till önskad bredd och tjocklek. Därefter hettas den valsade tråden upp till en arbetstemperatur så att alla trådar sedan skall kunna limmas ihop till ett så kallat band. Bandet går sedan in i en värmetork för att få limmet att stelna. När bandet har stelnat är det dags för bandet att spetsas, klippas och bockas i en press, till den önskade häftklammertypen eller -sorten.
 
Häftklamrar stoppas in i en häftapparat eller häftpistol, som frigör dem, en efter en, med en drivare, som "slår" av varje tråd.

Häftklamrar tillverkas i många olika storlekar och för många olika ändamål. Material som kan häftas är till exempel: papper, papp, kartong, trä, läder och gummi. Häftklamrar kan tas ut igen med en klammerurtagare.

Häftklamrar betecknas enligt åtminstone två olika system. Ett amerikanskt (se "staple (fastener)" i engelska Wikipedia) och ett tyskt (se Heftklammer i tyska Wikipedia). I det senare innebär t.ex. 26/6 att benen är 6 mm långa medan 26 är tråddimensionen enligt en tysk trådklinka ("gauge") för häftklammertråd. Ju lägre detta första nummer är desto kraftigare är tråden. En vanlig bredd på kontorshäftor är omkring 12 mm (eller 1/2").

Se även

Märla, en typ av U-formad spik

Externa länkar

Kontorsvaror
Klammerurtagare

Klammerurtagare är ett litet verktyg i form av en tång (ett par käftar) eller en mejsel (platt skalpell) med vilken man avlägsnar häftklammer som fäster ihop papper.

Externa länkar

Kontorsvaror
Linjal

Linjal är ett hjälpmedel för att dra raka linjer och för att mäta (kortare) avstånd. Till formen är den tunn och avlång. Den kan vara gjord av trä, metall eller plast. Linjaler är oftast graderade, vilket betyder att de har jämnt fördelade markeringar för avståndsangivelse. I Internationella måttenhetssystemet (SI) kan en linjal vanligtvis visa centimeter och millimeter.

Ordet linjal kommer från tyskans "lineal" och kan i svenska språket beläggas sedan 1538.

Se även 
Gradskiva
Räknesticka
Rätskiva
Skalstock
Tumstock
Vinkelhake
Smygvinkel
Vattenpass

Referenser

Externa länkar

Mätinstrument
Kontorsvaror
OH-film

OH-film, overheadfilm, OH-plast eller overheadplast är genomskinliga plastblad som används vid presentationer på overheadprojektorer. Man skriver och tecknar på OH-filmen med specialpennor. Speciella OH-filmer kan även användas till att skriva ut från laserskrivare, bläckstråleskrivare och kopiatorer.

Kontorsvaror
Pappersspjut

Ett pappersspjut är en kontorsvara avsedd att spetsa papper på. Ett pappersspjut består av en spetsig, cirka 15–20 centimeter lång metallsticka som sitter fast på en ofta rund bottenplatta. Hålet som uppstod i ett spetsat papper var förr ofta en indikator på att ett dokument hade gåtts igenom.

Kontorsvaror
Provsäck

Provsäck kallas ett slags papperspåse som används när man skickar föremål. Provsäcken brukar ha bälg i sidor och botten för att den vid behov ska kunna rymma mer. Vadderade provsäckar har stötdämpande bubbelplast för att minimera skador på innehållet.

Nyttoföremål
Sedelräknare

En sedelräknare är ett hjälpmedel för att räkna sedlar. 

En enkel variant som kan avses är små gummitutor som träs över sista leden på fingret för att man lättare ska kunna räkna sedlar och bläddra i papper. Sedelräknarna är ofta röda och har små nabbar eller knottror.

En elektronisk sedelräknare är en maskin där man placerar sedlarna i ett fack, varpå en sedel åt gången passerar genom maskinen förbi ett ljus, vanligtvis en laser. Genom att räkna ut antal gånger som ljuset bryts kan maskinen beräkna värdet av pengarna som placerades i facket. Vissa mer avancerade modeller av sedelräknare kan också upptäcka falska sedlar med hjälp av magnetism och UV-ljus.

Kontorsvaror
Räkneredskap
Överstrykningspenna

En överstrykningspenna är en typ av tuschpenna med bred spets och transparent färg som används för att markera text, exempelvis ord som man anser är viktiga. En del överstrykningspennor har fluorescerande färg.

Referenser 

Skrivdon
Färgband

Färgband kallas ett infärgat tygband som används i skrivmaskiner och matrisskrivare för att få utskrifter att synas på papperet.

Färgband till skrivmaskin 
När typarmen slår an färgbandet lämnas ett avtryck av bokstaven på papperet. Färgband är upplindade på två rullar, och medan man skriver förflyttas bandet hela tiden åt det ena hållet för att varje tecken ska få lika mycket svärta. När bandet nått slutet växlas riktningen och börjar gå åt motsatt håll.

Färgband har ofta två färger, en ovandel som är svart och en underdel som är röd. För att skriva med den röda delen justeras en spak så att bandet lyfts tillräckligt högt vid anslaget. Vid ett tredje läge används färgbandet inte alls - det är till för de tillfällen då man skriver på stencil.

Ordet "färgband" är belagt i svenska språket sedan 1906.

Färgband till matrisskrivare 
En matrisskrivare trycker inte hela tecken, utan mönster som bildar tecknen. Den har ett skrivhuvud bestående av små stift. Ett tecken skrivs genom att en 
kombination av stift formar tecknet och pressas på färgbandet mot pappret.

Referenser 

Skrivteknik
Atomradie

Atomradien är ett mått på storleken av atomer. Atomradien mäts på atomer i jämvikt och enheten är pikometer (pm) eller ångström (Å). För fria atomer är begreppet något vagt. Man kan beräkna atomradier med olika kvantmekaniska metoder.

I många grundämnen tar man som atomradie hälften av avståndet mellan atomerna.

Se även 
 Kovalent radie

Atomfysik
Van der Waalsradie

En atoms van der Waalsradie är radien på ett tänkt klot som kan användas för att modellera atomen. van der Waalsradien bestäms genom att mäta mellanrummet mellan två obundna atomer i kristaller.

van der Waals-radien är uppkallad efter fysikern Johannes Diderik van der Waals.

Kemiska egenskaper
Strukturkemi
Kokpunkt

Kokpunkten för ett ämne är den temperatur då vätskan kokar. Fysikaliskt sett säger man att kokpunkten är den temperatur då en vätskas ångtryck är lika stor som omgivningens tryck. En vätska kan genom avdunstning övergå till gasform även vid temperaturer under kokpunkten. Avdunstning kan emellertid endast ske vid vätskans yta. För att gasbubblor skall bildas krävs oftast någon sorts ojämnhet i behållaren. I en slät behållare kan vätskan bli överhettad, för att sedan plötsligt bilda många stora bubblor som kan göra att vätskan kokar över. 

Kokpunkten beror på omgivande lufttryck. Därför anges kokpunkten vanligen vid lufttrycket vid havsytan. På högre höjder, där lufttrycket är lägre, är även kokpunkten lägre. För att bestämma kokpunkten vid olika tryck kan man använda sig av Clausius–Clapeyrons ekvation.

På atomnivå är kokpunkten det tillstånd när vätskemolekyler har tillräckligt med värmeenergi för att övervinna olika bindningar mellan molekylerna. Därför är kokpunkten även ett mått på dessa bindningars styrka.

Kokpunkten för vatten är 100 °C vid normalt lufttryck. Kokpunkten vid standardtryck kallas normalkokpunkt.

Se även
 Smältpunkt

Referenser 

Fysikalisk kemi
Energinivå

Energinivå eller kvantnivå är i kvantfysik de energitillstånd som ett fysiskt system kan ha. Termen används vanligtvis i samband med elektronkonfigurationen i atomer, molekyler eller kärnor, eftersom skillnaden i energinivåer för ett makroskopiskt objekt är försumbar. 

Atomfysik
Energi
Periodiska systemets block

I periodiska systemet är block områden som har fått namn efter atomernas elektronskal. I ett visst block har atomerna i grundtillståndet elektroner med högst energi i en viss orbital-typ.

Följande block finns:
 s-blocket
 p-blocket
 d-blocket
 f-blocket

Några block innehåller flera av periodiska systemets grupper.

Den amerikanske kemisten Glenn T. Seaborg föreslog g-blocket till de hypotetiska grundämnena unbiunium till untrioctium (121-138).
Oxidationstillstånd

Oxidationstillståndet eller oxidationsstadiet definieras som summan av positiva och negativa laddningar i en atom. Indirekt visar oxidationstillståndet hur många elektroner atomen har avgett eller fått.

Atomer har oxidationstillståndet noll, vilket betyder att de är elektriskt neutrala. De positivt laddade protonerna i atomkärnan balanserar det negativa elektronmolnet som omger den. Alltså finns det lika många protoner som elektroner. Om en atom avger en elektron har den fler protoner än elektroner och blir en positivt laddad jon. Denna jon har oxidationstillståndet +1. Omvänt, om atomen får en elektron blir atomen en negativt laddad jon, som har oxidationstillståndet −1.

I kemiska namn anges oxidationstillståndet med romerska siffror omgivna av parenteser. Till exempel benämns en järnjon med oxidationstillståndet +3 som Fe(III) och utläses som "järn-tre-jon", där Fe betyder järn.  

I kemiska reaktionsformler skrivs joners oxidationstillstånd med upphöjda tecken efter ämnets kemiska symbol. Till exempel skrivs syre(II) som O2−.

Se även 
 Grundämnenas oxidationstillstånd – tabell över grundämnenas oxidationstillstånd

Kemiska egenskaper

af:Oksidasietoestand
bg:Степен на окисление
bs:Oksidacijsko stanje
ca:Estat d'oxidació
cs:Oxidační číslo
da:Oxidationstrin
de:Oxidationszahl
en:Oxidation state
eo:Oksidiĝa nombro
es:Estado de oxidación
et:Oksüdatsiooniaste
eu:Oxidazio-egoera
fi:Hapetusluku
fr:État d'oxydation
hu:Oxidációs szám
id:Bilangan oksidasi
is:Oxunartala
it:Stato di ossidazione
ja:酸化数
jbo:kijytcini
ka:ჟანგვის რიცხვი
ko:산화수
lt:Oksidacijos laipsnis
lv:Oksidēšanas pakāpe
mk:Оксидационен број
nds:Oxidatschoonstall
nl:Oxidatietoestand
nn:Oksidasjonstal
pl:Stopień utlenienia
pt:Estado de oxidação
ro:Număr de oxidare
ru:Степень окисления
sh:Oksidacioni broj
sk:Oxidačné číslo
sr:Оксидациони број
th:สถานะออกซิเดชัน
uz:Oksidlanish darajasi
zh:氧化态
Denominazione di origine controllata e garantita

DOCG (akronym för it. Denominazione di origine controllata e garantita) är den högsta klassen av italienska viner. Jämför Denominazione di origine controllata.

Se även 
Denominazione di origine protetta

Italienska viner
Livsmedelstermer