kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Halvard

Mansnamnet Halvard eller Hallvard är, liksom formen Halvar, ett gammalt nordiskt namn som är sammansatt av ord som betyder 'häll' och 'väktare'. Möjligtvis kan det tolkas om 'herresätets väktare'. På norska stavas namnet ibland Hallvard. Hallvarður är den isländska formen. 

Namnet tillhör de allra ovanligaste namnen. Den 31 december 2014 fanns det 580 personer i Sverige med namnet Halvard eller Hallvard, varav 65 med det som tilltalsnamn. År 2003 fick 3 pojkar namnet, men ingen fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 14 maj.

Personer med namnet Halvard/Hallvard
 Halvard Hanevold, norsk skidskytt
 Sankt Halvard, Oslos skyddshelgon
 Hallvard Holmen, norsk skådespelare
 Hallvard håreksblese, isländsk skald
 Hallvard Lie, norsk filolog

Noter 

Mansnamn
Fornnordiska mansnamn
Hampus

Hampus är ett mansnamn och betraktas oftast som ett smeknamnsvariant av Hans, som är en tysk kortform av Johannes och betyder "Gud har förbarmat sig". Det är emellertid troligt att Hampus är en latinisering av det forntyska namnet Hampo, som i sin tur är en kortform av det lågtyska Hamprecht (högtyska Heimbert); "hemmets ljus".

Totalt fanns det den 31 december 2009, 11 478 personer i Sverige med namnet Hampus, varav 9 946 med det som tilltalsnamn. Hampus finns i Sverige sedan 1700-talet. I de äldre generationerna är namnet emellertid ovanligt, men sedan mitten på 1980-talet har populariteten mer än femfaldigats. År 2003 fick 581 pojkar namnet, varav 530 fick det som tilltalsnamn. 

Namnsdag: 29 augusti.

Personer med namnet Hampus
 Hampus Wilhelm Arnell, botaniker
 Carl Hampus Bergman, arkitekt och konstnär
 Hampus Björck, skådespelare
 Karl-Hampus Dahlstedt, professor (språkvetenskap)
 Hampus Elliot, generalmajor
 Hampus Hedström, youtubare och komiker
 Hampus Hellekant, dömd för mord
 Hampus Lyttkens, professor i religionsfilosofi
 Hampus Mosesson, snowboardåkare
 Hampus Mörner, greve
 Hampus Georg Mörner, fotograf
 Karl-Hampus Mörner, greve
 Karl Axel Hampus Mörner, greve, läkare och professor
Hampus Nessvold, artist och skådespelare
 Hampus von Post, geolog
 Hampus Tullberg, filolog och präst

Övrigt
 Hampus (äpple)

Referenser 

Mansnamn
Svenska mansnamn
Harald

Mansnamnet Harald är ett gammalt nordiskt namn som är bildat av ord som betyder 'här' och 'härskare'. Betydelsen är alltså ungefär 'härförare' eller 'befälhavare'.
I Danmark och Norge har flera kungar burit namnet. Den engelska formen är Harold.

Namnet var vanligt i Sverige runt förra sekelskiftet och ökar också i popularitet bland de yngsta.
Totalt fanns, 31 december 2014, 14 838 personer i Sverige med namnet Harald varav 2 673 med det som tilltalsnamn.
År 2014 fick 37 pojkar namnet som tilltalsnamn.

Namnsdag: 1 april

Personer med namnet Harald eller Harold

 Guld-Harald, dansk hövding under vikingatiden
 Harald, bildhuggare verksam i Västergötland på 1100-talet
 Harald II av Danmark (död 1018), dansk kung
 Harald V av Norge, Norges nuvarande kung sedan 1991
 Harald Andersén, finländsk kördirigent
 Harald Andersson (idrottare), diskuskastare, bragdmedaljör
 Harald Andersson-Arbin, friidrottare, roddare, fotbollsspelare, simhoppare
 Harald Beijer, författare
 Harald Blåtand, dansk kung
 Harald Bohr, dansk matematiker
 Harald Cramér, matematiker, universitetsrektor, universitetskansler
 Harald Edelstam, diplomat och ambassadör
 Harald Eriksson (skidåkare), längdskidåkare, OS-silver 1948 
 Harald Gille (död 1136), norsk kung
 Harald Godwinson (död 1066), engelsk kung
 Harald Grenske, norsk fylkeskonung i Vestfold
 Harald Grieg, norsk förläggare
 Harald Gråfäll, norsk kung under vikingatiden
 Harald Grønningen, norsk längdskidåkare
 Harald Hallén, präst och politiker (S)
 Harald Harfot (död 1040), engelsk kung
 Harald Hein (död 1080), dansk kung
 Harald Hildetand, dansk sagokung
 Harald Hjärne, historiker, ledamot av Svenska Akademien
 Harald Hornborg, finlandssvensk författare
 Harald Hårdråde, norsk kung från sen vikingatid/tidig medeltid
 Harald Hårfager, Norges första kung. Samlade Norge runt år 900
 Harald Kesja (död 1134), dansk prins och regent
 Harald Klak, vikingatida dansk kung
 Harald Kloser, österrikisk musiker
 Harald Lindberg, konstnär
 Harald Lückner, ishockeytränare
 Harald Malmberg, militär och politiker
 Harald Molander (teaterman), författare, teaterregissör och teaterchef
 Harald Nilson, politiker
 Harald Pettersson (politiker) (C), landshövding
 Harald Sallberg, konstnär
 Harald Skrænk, dansk tronkandidat
 Harald Sæverud, norsk kompositör
 Harald Thon, norsk orienterare
 Harald Treutiger, journalist och programledare
 Harald Ullman, företagare och PR-konsult
 Harald Wägner, författare
 Harald Öquist, finländsk militär
 Harold Bloom, amerikansk litteraturkritiker
 Harold Osborn, amerikansk friidrottare
 Harold Pinter, brittisk författare, nobelpristagare 2005
 Harold Shapiro, amerikansk-svensk professor i matematik
 Harold Wilson, brittisk politiker, premiärminister 1964–1970 och 1974–1976

Fiktiva personer med namnet 
 Harald Hansson, fånge i Tage Danielssons film Släpp fångarne loss – det är vår! från 1975.
 Harald Hilding Markurell, huvudpersonen i Hjalmar Bergman-romanen Markurells i Wadköping från 1919.
Harald Westman i filmen Kristin kommenderar, spelad av Gunnar Björnstrand.

Referenser

Fornnordiska mansnamn
Svenska förnamn
Svenska mansnamn

en:Harald
la:Haroldus
Garth Brooks

Garth Brooks, född 7 februari 1962 i Tulsa, Oklahoma, är en amerikansk countrymusiker och låtskrivare. Brooks slog igenom i Nashville 1989 och hade sedan stora framgångar under 90-talet. Han har sålt över 128 miljoner skivor och räknas som en av de största countrystjärnorna genom tiderna. Han är gift med countrysångerskan Trisha Yearwood sedan 10 december 2005 och har döttrarna Taylor, August och Allie från sitt äktenskap med Sandy Mahl.

Diskografi
Studioalbum

 (med Trisha Yearwood)

Singlar (# 1 Hits på Billboard Hot Country Songs)
1989 – "If Tomorrow Never Comes"
1990 – "The Dance"
1990 – "Friends in Low Places"
1990 – "Unanswered Prayers"
1991 – "Two of a Kind, Workin' on a Full House"
1991 – "The Thunder Rolls"
1991 – "Shameless"
1991 – "What She's Doing Now"
1992 – "The River"
1992 – "Somewhere Other Than the Night"
1993 – "That Summer"
1993 – "Ain't Goin' Down ('Til the Sun Comes Up)"
1993 – "American Honky-Tonk Bar Association"
1995 – "She's Every Woman"
1995 – "The Beaches of Cheyenne"
1997 – "Longneck Bottle"
1998 – "Two Piña Coladas"
1998 – "To Make You Feel My Love"
2007 – "More Than a Memory"

Utmärkelser

Referenser

Noter

Externa länkar

 
 
 
 

Födda 1962
Amerikanska countrymusiker
Amerikanska countrysångare
Män
Levande personer
Personer från Tulsa
Grammy Award-vinnare
Chocolat

Chocolat är en amerikansk-brittisk romantisk dramakomedifilm från 2000 i regi av Lasse Hallström. Filmen är baserad på romanen med samma namn av Joanne Harris. Handlingen utspelar sig i en fransk by på 1950-talet.

Handling 
Vianne (Juliette Binoche) kommer med sin dotter till en inskränkt fransk småstad där hon öppnar en chokladbutik. Byns borgmästare (Alfred Molina), som har stor makt över folket, anser att det är synd, men allt fler av stadens invånare börjar känna chokladens lockelse. Serge (Peter Stormare) är en kriminell caféägare, gift med Josephine (Lena Olin). Till staden kommer även Roux (Johnny Depp) på en flodbåt.

Rollista i urval 
 Juliette Binoche - Vianne Rocher
 Judi Dench - Armande Voizin
 Lena Olin - Josephine Muscat
 Peter Stormare - Serge Muscat
 Johnny Depp - Roux
 Alfred Molina - Comte De Reynaud
 Carrie-Anne Moss - Caroline Clairmont
 Leslie Caron - Madame Audel
 Hugh O'Conor - Pere Henri

Referenser

Externa länkar 
 
 
 

Filmer 2000
Engelskspråkiga filmer
Franskspråkiga filmer
Amerikanska dramakomedifilmer
Brittiska dramakomedifilmer
Filmer i regi av Lasse Hallström
Filmer från Miramax Films
Amerikanska filmer baserade på böcker
Brittiska filmer baserade på böcker
Frankrike på film
Filmer om familjer
Stensele

Stensele (sydsamiska Gierkiesovvene, umesamiska Geärggiesuvvane) är en tätort i Storumans kommun i Lappland.

Stensele ligger längs Europaväg 12 (Blå vägen), cirka 3 km söder om Storuman vid Umeälven.

Historia
Stensele är kyrkby i Stensele socken och ingick efter kommunreformen 1862 i Stensele landskommun. I denna inrättades för orten 30 april 1937 Stensele municipalsamhälle som upplöstes med utgången av 1964. Orten ingår sedan 1971 i Storumans kommun.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Stensele finns Stensele kyrka, som är en av Sveriges största träkyrkor. En av Västerbottens rullskidbanor finns i Stensele.

Sport
Stenselebergets liftanläggning har en lift av märket Doppelmayer från 1965. Backens längd är 510 meter och det finns tre nerfarter varav två är belysta.

Kända personer från Stensele 
Karl Gustav Abramsson
Barbro Holmberg
Björn Ferry
Jeja Sundström

Se även
Stensele socken

Noter

Externa länkar 

Orter i Storumans kommun
Tätorter i Sverige
Storuman (tätort)

Storuman (sydsamiska Luspie, umesamiska Lusspie) är en tätort och centralort i Storumans kommun, Lappland.

Etymologi 
Orten uppkallades efter sjön Storuman i samband med att den blev järnvägsknutpunkt. Den ursprungliga byn hette Luspen, vilket kommer av ett samiskt ord för sjöutlopp eller forsnacke.

Historia
Den förste att bosätta sig i det som blev byn Luspen var Erik Johansson från Knaften som ett av Lycksele lappmarks första nybyggen, år 1741.

Storuman är belägen i Stensele socken och ingick efter kommunreformen 1862 i Stensele landskommun. I denna inrättades för orten 18 december 1936 Storumans municipalsamhälle som upplöstes med utgången av 1963. Orten ingår sedan 1971 i Storumans kommun som centralort.

Befolkningsutveckling

Näringsliv

Bankväsende 
Historiskt har Storuman haft bankkontor tillhörande Västerbottens sparbank, Sundsvallsbanken och Handelsbanken. Sparbanken och Sundsvallsbanken har sedermera uppgått i Swedbank och Nordea. Nordea lade ner kontoret i Storuman år 2012. Den 3 maj 2021 stänger även Handelsbanken, varefter Swedbank blir det enda bankkontoret på orten.

Kommunikationer 
Storuman ligger längs med E45 och E12 samt vid Inlandsbanan, som där sammanknyts med tvärbanan från Hällnäs.

En internationell turistväg Blå vägen (Norge - Sverige - Finland - Ryssland) går via Storuman.

Personer från Storuman 
Kända personer från Storuman inkluderar Jeja Sundström, Krister Olsson och Björn Ferry, Heidi Andersson, Josef Gonza-Ra Nilsson, Erk, Erold Westman och Jackie Arklöv.

Se även 
 Stensele socken

Referenser 

Orter i Storumans kommun
Tätorter i Sverige
Centralorter i Västerbottens län
Riksintressen för kulturmiljövården i Västerbottens län
Don Gibson

Don Gibson, född 3 april 1928 i Shelby, North Carolina, död 17 november 2003 i Nashville, Tennessee, var en amerikansk countrymusiker och låtskrivare.

Don Gibson har bland annat gjort countrylåtar som "I Can't Stop Loving You", "Oh, Lonesome Me", "Don't Tell Me Your Troubles" och "Sea of Heartbreak".

Diskografi (urval)
Soloalbum
1958 – Songs by Don Gibson
1958 – Oh Lonesome Me
1959 – No One Stands Alone
1959 – That Gibson Boy
1960 – Look Who's Blue
1960 – Sweet Dreams
1961 – Girls, Guitars and Gibson
1962 – Some Favorites of Mine	
1964 – I Wrote a Song
1964 – God Walks These Hills
1965 – A Blue Million Tears
1965 – The Best of Don Gibson
1965 – Too Much Hurt
1966 – Don Gibson with Spanish Guitars
1966 – Great Country Songs
1967 – All My Love
1968 – The King of Country Soul
1968 – More Country Soul	
1969 – Dottie and Don (med Dottie West)
1969 – Don Gibson Sings All-Time Country Gold
1970 – The Best of Don Gibson
1970 – Hits, The Don Gibson Way
1970 – A Perfect Mountain
1971 – Hank Williams as Sung by Don Gibson	
1971 – Country Green
1972 – Woman (Sensuous Woman)
1972 – The Two of Us Together (med Sue Thompson)
1973 – Touch the Morning / That's What I'll Do
1974 – Snap Your Fingers	
1974 – The Very Best of Don Gibson
1974 – Bring Back Your Love to Me
1975 – I'm the Loneliest Man
1975 – Oh, How Love Changes (med Sue Thompson)
1975 – Don't Stop Loving Me
1977 – I'm All Wrapped Up in You
1977 – If You Ever Get to Houston
1978 – Starting All Over Again
1978 – Look Who's Blue

Singlar (topp 10 på Hot Country Songs)
1956 – "Sweet Dreams" (# 9)
1958 – "Oh Lonesome Me" (# 1)
1958 – "I Can't Stop Loving You" (# 7)
1958 – "Blue Blue Day" (# 1)
1958 – "Give Myself a Party" (# 5)
1958 – "Look Who's Blue" (# 8)
1959 – "Who Cares" (# 3)
1959 – "Don't Tell Me Your Troubles" (# 5)
1960 – "Just One Time" (# 2)
1961 – "Sea of Heartbreak" (# 2)
1961 – "Lonesome Number One" (# 2)
1962 – "I Can Mend Your Broken Heart" (# 5)
1965 – "Watch Where You're Going" (# 10)
1966 – "(Yes) I'm Hurting" ( #6)
1966 – "Funny, Familiar, Forgotten, Feelings" (# 8)
1969 – "There's a Story (Goin' 'Round)" (med Dottie West) (# 7)
1969 – "Rings of Gold" (med Dottie West) (# 2)
1971 – "Country Green" (# 5)
1972 – "Woman (Sensuous Woman)" (# 1)
1973 – "Touch the Morning" (# 6)
1974 – "One Day at a Time" (# 8)
1974 – "Bring Back Your Love to Me" (# 9)

Externa länkar

Don Gibson Theater - webbplats
Don Gibson på allmusic.com
Diskografi på Discogs

Födda 1928
Avlidna 2003
Amerikanska countrymusiker
Amerikanska countrysångare
Män
Chris Hillman

Christopher "Chris" Hillman, född 4 december 1944 i Los Angeles, är en amerikansk sångare, basist och mandolinist. Han anses som en viktig figur inom countryrocken.

Hillman blev 1964 medlem i The Byrds, efter att tidigare ha spelat med några okända grupper. Han fick platsen som basist, men kunde egentligen bara spela mandolin. Han lärde sig ändå hantera basen relativt snabbt. Hillman spelade med The Byrds under deras mest framgångsrika period och bidrog bland annat med flera fina kompositioner, till exempel "Have You Seen Her Face", "Time Between", "Thoughts and Words" och "The Girl With No Name". 1968 lämnade han The Byrds och gick med i gruppen The Flying Burrito Brothers, med vilka han fortsatte han utvecklandet av countryrocken. Hillman var medlem i gruppen fram till 1972.

Han hade sedan mindre countryprojekt igång resten av 1970-talet. Bland annat debuterade han 1976 som soloartist med albumet Slippin' Away, men spelade också med band som Manassas och Souther-Hillman-Furay Band. Han startade 1986 bandet The Desert Rose Band och upplevde då sin framgångsrikaste period som artist sedan han var med i The Byrds. Gruppen upplöstes 1994 efter att ha misslyckats med att bibehålla den popularitet de hade i slutet av 1980-talet.

Diskografi (urval)
Soloalbum

 (med Herb Pedersen)

 (med Herb Pedersen)

Externa länkar 

 Officiell webbplats
 Chris Hillman på allmusic.com
 Triste Archive - Chris Hillman - The Triste Interview (2003)
 

Födda 1944
Amerikanska sångare
Amerikanska basister
Män
Levande personer
Amerikanska mandolinspelare
Musiker från Los Angeles
Själevad

Själevad är kyrkbyn i Själevads socken i Örnsköldsviks kommun, belägen 6 kilometer väster om Örnsköldsviks stadskärna. Orten är en av de äldsta i Nolaskogsområdet. 

Själevads kyrka har en säregen åttkantig form och har tidigare utsetts till Sveriges vackraste kyrka.

Namnet  
Själevad skrevs 1347 som Siælawa. Det är sammansatt av själ (som betyder 'säl' i östliga dialekter) och ava som betyder 'grund, trång vik av sjö eller ström' i norrländska dialekter.

Befolkningsutveckling

Näringsliv 
Hägges och Fjällräven kommer från Själevad. De ligger liksom flera andra industrier i Gålnäs industriområde. Porrmagnaten Berth Milton Jr. föddes i Själevad. Beläget vid Själevadsfjärden fanns tidigare även ett bryggeri, Själevads Bryggeri.

Idrottsliv 
Själevad har ett tidigare allsvenskt damfotbollslag tillhörigt klubben Själevads IK. Fotbollslandslagsspelarna Malin Moström och Frida Östberg kommer från orten, likaså ishockeyspelarna Bo Berglund, Victor Hedman och Niklas Nordgren. 

Ortens orienteringsklubb heter Skogslöparna och svarar för driften av ett elljusspår där de även preparerar skidspår vintertid och håller till vid Nordhemsvägen 41. 

Själevads Skidor IF var tidigare en mycket aktiv längdskidklubb. 

Orten är även känd för ett bra fiske i Moälven, Själevadsfjärden och Veckefjärden. Främst är det gös och gädda som fångas där, men även laxfisket har fått ett uppsving de senaste åren.

Se även 
 Själevads distrikt
 Själevads tingslag
Själevads och Arnäs domsagas tingslag

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar 
 Själevads IK
 Skogslöparna
 Själevad-Mo-Björna Kyrkliga samfällighet

Orter i Örnsköldsviks kommun
Tidigare tätorter i Västernorrlands län
Toalett

Med toalett, talspråkligt toa, avses vanligen ett rum för en klosett, oftast en vattenklosett, med uppgift att uppsamla och vanligen även avlägsna kroppsligt avfall, främst urin och avföring. Ordet toalett används ibland även som benämning på själva vattenklosetten – toalettstolen.

Ordet kommer ursprungligen från franskan och stavades ursprungligen toilette, och används även i sin ursprungliga betydelse – göra toalett = klä sig, och därifrån har betydelsen toalett = elegant klädsel, aftonklädsel utvecklat sig. I engelskan syftar toilet främst på själva toalettstolen, medan rummet kan kallas bathroom (badrum) i amerikansk engelska, lavatory eller loo i Storbritannien och washroom (tvättrum) i Kanada.

I svenskan kan toalett även syfta på personlig hygien. I samlingsbegreppet "göra toalett" ingår att tvätta sig, klä på sig och sminka sig. I sällsynta fall används toalett även för kvinnlig festklädsel. Aftontoalett kan då syfta på exempelvis en aftonklänning.

Historik 
Vatten har använts för spolning av klosetter i  ett av de första exemplen finns i den minoiska kulturen på Grekland, och har förekommit i det gamla Mesopotamien, Grekland och Rom. Det handlade dock om en extremt dyrbar och exklusiv teknik som knappast var i allmänt bruk. Ett avträde som mynnade i ett latrinbrunnssystem byggdes i 1200-talets Visby, men kom ur funktion i slutet av medeltiden.

Senare, år 1589, uppfann en engelsk hovman, John Harrington, en som spolades två gånger per dag men blev inte någon succé. År 1775 kom en urmakare i London på att man kunde sätta vattenbehållaren på väggen ovanför toalettstolen, därmed blev vattentoaletten alltmer populär.  Denna var först gjord i gjutjärn, men på 1870-talet började man göra den i keramik.

När avloppsnätet vidgades och byggdes ut och gjordes tillgängligt även för latrinavfall blev toaletterna vanligare. I Sverige infördes de första större vattenledningssystemen runt år 1900, men det var från början förbjudet att ansluta toaletter till vattenledningssystemet och det dröjde till 1920-talet innan vattenklosetter blev vanliga. Först på 1970-talet sanerades de sista stadskvarteren i Sverige där det helt saknades vattenklosetter.

Toaletter utan vatten 

Det finns toaletter som inte förbrukar vatten och som främst används för områden och hus utan avlopp.

Komposttoalett är ett toalettsystem där avfallet förmultnar och blir färdig kompost. 

Förbränningstoaletter bränner avfallet till aska med hjälp av el eller gasol. Den enda restprodukten är ren aska.

Frystoaletten fryser innehållet i en påse som används till kompost.

Toalettpapperet 

Papper användes till personlig hygien i Kina före 900-talet. I västvärlden skapades det första riktiga toalettpappret under 1800-talet och bestod av pappersark som såldes i buntar. Tidigare användes ofta löv, gräs, kläder eller vad som fanns tillgängligt att torka sig med.

Se även 
 Avträde (även kallat "dass")
 Badrum
 Bajamaja
 Bidé
 Offentlig toalett
 Offentliga toaletter i Stockholm
 Toaletter i Japan
 Toalettborste
 Tågtoalett
 Urinoar
 Vattenklosett

Referenser

Externa länkar 
Filmarkivet: Toalettens historia

 
Bostadsutrymmen
Badrumsmöbler och badrumsinredning
Klyktattare

Klyktattare är en ursprungligen jämtsk nedsättande benämning på person från Västernorrlands län.

Öknamnet klyktattare uppstod när bilarna i Västernorrlands län fick länsbokstaven Y (en klyka) på sina registreringsskyltar. Epitetet förekommer än idag. Benämningen lär först ha tillkommit de västernorrlänningar som gav sig upp med bil i de södra lappmarkerna för att plocka bär, enligt informanter från Strömsunds och Örnsköldsviks kommuner.

Se även
Surjämte
Länsbokstav
Tattare

Källor

Geografiska ök- och smeknamn
Västernorrlands län
Ave Maria

Ängelns hälsning, Hell dig, Maria, eller Ave Maria (latin) är en av de mest brukade bönerna inom Romersk-katolska kyrkan, och kan användas i stort sett vid alla tillfällen. Den är en sammansättning av två olika delar. Den första, som använts som bön sedan 1000-talet, består av två citat ur Lukasevangeliet; den bedjande instämmer i ängeln Gabriels hälsning i  och Elisabets saligprisning av Guds moder , medan den andra, som tillades från och med 1568 års upplaga av Breviarium Romanum, är en bön till Jungfru Maria om förbön.

Ave Maria används huvudsakligen när man ber Rosenkransen i meditativt syfte, och då tänker man sig framför allt att man läser bönen med henne. Den är även en vanlig botbön, men kan även läsas före måltider etc.

Texten

På svenska 
Var hälsad, Maria, full av nåd,
Herren är med dig.
Välsignad är du bland kvinnor
och välsignad är din livsfrukt, Jesus.
Heliga Maria, Guds Moder,
bed för oss syndare,
nu och i vår dödsstund.
Amen.

På latin 
Áve, María, grátia pléna,
Dóminus técum.
Benedícta tū in muliéribus,
et benedíctus frúctus véntris túi, Iésus.
Sáncta María, Máter Déi,
óra pro nóbis peccatóribus,
nunc, et in hóra mórtis nóstrae.
Ámen.

Tonsättning 
Ave Maria har tonsatts många gånger. En av de mest kända tonsättningarna gjordes 1859 av Charles Gounod, som lade melodin på det första preludiet från Johann Sebastian Bachs Das wohltemperierte Klavier. Bönen ingår också delvis i Franz Schuberts Ellens dritter Gesang, som därför ibland kallas för just Ave Maria.

Se även 
Romersk salut

Referenser

Noter

Kristna böner
Jungfru Maria
Romantiska vägen

Romantiska vägen (tyska Romantische Straße, annan stavning Romantische Strasse), är en term som infördes på 1950-talet inom turistverksamheten som benämning på en landsvägssträcka genom delstaterna Bayern och Baden-Württemberg i Tyskland. Sträckan går från Würzburg i norr till Füssen i söder. 

Städer och sevärdheter längs vägen är (avstickare markerade med stjärna): Würzburg, Wertheim, Tauberbischofsheim, Lauda-Köningshofen, Bad Mergentheim, Weikersheim, Röttingen, Creglingen, Rothenburg ob der Tauber, Schilingsfürst, Feuchtwangen, Dinkelsbühl, Schloss Baldern, Wallerstein, Nördlingen, Harburg, Donauwörth, Augsburg, Friedberg, Landsberg am Lech, Hohenfurch, Schongau, Peiting, Rottenbuch, Wildsteig, Steingaden, Wieskirche, Halblech, Schwangau, Schloss Neuschwanstein, Zugspitze, Füssen.

Externa länkar
Romantiska vägen

Romantiska vägen
BBC Three

BBC Three, ersättaren för BBC Choice, var en tv-kanal från BBC som sänds digitalt via kabel, marknät och satellit i Storbritannien. Sändningarna var även tillgängliga via satellit i Sverige.

Kanalen lanserades den 9 februari 2003, elva månader efter att BBC Four startat. Kanalen sändes mellan 19.00 och 04.00 och delar bandbredd i det digitala marknätet med CBBC Channel. Kanalidentiteterna innehåller flera olika orangea figurer (kallade the blobs) som skapats av Aardman Animations. Efter att CBBC lanserats som en egen kanal har flera Public service-bolag, däribland SVT med Barnkanalen / SVTB, valt att lansera egna barnkanaler.

BBC Three var marksänd i Storbritannien men kan även ses via satellit, kabel-tv samt via iPlayer på www.bbc.co.uk. Kanalen distribueras även på kabel-tv i Nederländerna och Irland. BBC Two sänds, förutom i det brittiska marknätet (Freeview) även via satelliten Astra 2D vars beam är riktad specifikt mot de brittiska öarna.

BBC:s inhemska public service-kanaler, BBC One, BBC Two, BBC Three, BBC Four, BBC News, CBBC, CBeebies, BBC Parlament och den inhemska versionen av BBC HD är officiellt inte tillgängliga i Sverige. Trots detta är det på flera platser i Sverige möjligt att ta emot de digitala sändningarna från satelliten Astra 2D om man har en tillräckligt stor parabolantenn. Programkort eller abonnemang krävs inte då sändningarna är okodade. I Stockholmsområdet räcker det med en 120 cm stor parabol för att kunna ta emot sändningarna. På andra håll i landet krävs som regel en betydligt större parabolantenn.

TV-kanaler i Storbritannien
BBC
Engelskspråkiga TV-kanaler
TV-kanaler och TV-stationer startade 2003
TV-kanaler och TV-stationer nedlagda 2016