Lidingöloppet

Lidingöloppet är ett terränglopp som arrangeras på Lidingö varje år sedan 1965. Sett till antalet deltagare är Lidingöloppet sedan 1982 världens största terränglopp enligt Guinness rekord. Loppet ingår i En svensk klassiker och arrangeras av IFK Lidingö Friidrott samt IFK Lidingö Skid & Orienteringsklubb.

Lidingöloppet genomförs numera sista helgen i september varje år. 1965–1972 gick tävlingen andra söndagen i oktober, 1973–2001 första helgen i oktober med undantag för 1988 då tävlingen gick andra helgen i oktober med anledning av OS i Seoul. 

Tävlingen består av ett antal lopp för olika åldersgrupper och banlängd med början på fredagen och de sista loppen på söndagen. Huvudloppet är 30-kilometersloppet MK30 (där MK står för män och kvinnor) som utgår från Koltorps gärde och har sin målgång i Grönsta gärde.

I MK30 springer män och kvinnor gemensamt och deltagarna är, oavsett kön, indelade i grupper med olika starttider beroende på tidigare kvalifikationer.

Elitlöparnas tider ligger på cirka 1 timme och 40 minuter medan normaltränade motionslöpare brukar ligga på tider omkring 2,5–3 timmar.

Tider från olika år är inte direkt jämförbara eftersom förutsättningarna kan variera kraftigt, beroende på skiftande underlag och om banorna har varit utsatta för regn en längre tid. 

Numera lägger man mer eller mindre regelmässigt på grus på sträckor som har en tendens att bli leriga vid regnväder.

Historia
Initiativtagarna till Lidingöloppet är Karl Axel Karlberg och Sven Gärderud, far till Anders Gärderud. Den ursprungliga idén att arrangera ett stort terränglopp för den vanlige motionslöparen, motsvarande Vasaloppet för den skidåkande motionären, kom dock från journalisten Sven Lindhagen på tidningen Idrottsbladet som publicerade en idéartikel om ett långlopp den 15 maj 1965. Till den första tävlingen 1965 anmälde sig 644 deltagare varav 538 kom till start och 512 fullföljde loppet. Antalet deltagare ökade snabbt för varje år. Så småningom ökade också antalet elitlöpare i takt med att prissumman ökade, vilket också höjde tävlingens status i betydande grad. Under de senaste åren har det totala antalet deltagare i Lidingloppshelgen stabiliserats till omkring 35 000. 2009 var antalet anmälda 38 047. Huvudklassen män (M30) och kvinnor (K30), 30 km har cirka 15 000 deltagare varav 20% kvinnor. Långdistanslöpare som studerar på Bosöns idrottshögskola brukar av tradition delta i Lidingöloppet. Sedan 1982 är Lidingöloppet noterat i Guinness Rekordbok som världens största terränglopp. Lidingöloppet 30 km är fysiskt krävande och anses även bland elitlöpare som jobbigt där huvudtaktiken ofta är att spara på krafterna i uppförsbackarna.

För de flesta normalmotionärer är Lidingöloppets 30-kilometersbana med många backar alltför påfrestande med stor risk för skador om man inte är mycket vältränad eller väljer att gå uppför alla brantare backar. År 1967 tillkom ett 15-kilometerslopp för kvinnor med start vid Fågelöudde, distansen var 15 800 m och angavs till 16 km för att 1981, när fler ändringar skedde av lidingöloppsbanan, komma att anges som 15 km, eftersom banlängden nu var 15 300 m. Från 1998 när startplatsen för 15 km flyttats till Hustegaholm fick även motionärer under 50 år lov att starta på 15 km, mot att tidigare varit hänvisade till MK30, och 15-kilometersloppet kallas numera MK15. För åldersgrupperna män över 60 år och kvinnor över 50 år infördes 1973 distanserna 10 km. Ingen övre åldersgräns finns för deltagande i MK30, medan lägsta ålder är satt till 17 år. Sedan ett antal år är starten för MK15 flyttad till Koltorp (där MK30 startar), och MK15 är öppet för alla ålderskategorier. MK15 är numera 14 950 m långt. Det finns också tiokilometerslopp för äldre personer, juniorer och kvinnor. Kvinnornas tiokilometerslopp kallas Lidingö tjejlopp, förkortat LT10, och anses vara kvinnornas huvudlopp. LT10 avgörs på söndagen med start 13:30 (2012). Tiokilometersbanan startar under loppen på ett gärde i Grönsta parallellt med Grönstavägen, och mäter 9 840 m.

Minnessten 
En sten med en infälld platta av järn till minne av Lidingöloppets tillkomst finns uppförd på startområdet för loppen vid Koltorps gärde. Stenen restes till 35-årsjubileet den 3 oktober 1999. Järnplattan har följande text ingjuten; "Lidingöloppet/Världens största terränglopp/Start 30km/Startplats sedan 1966."

Kranskullor/Kransmasar 
År 1968 föreslog Göcke Kåremo att stora Lidingöloppet, 30 kilometer, borde ha en kranskulla. Hans dotter Elisabeth blev den första kranskullan. En krans delas ut till respektive segrare i klassen M30 och K30. Kranskullan koras traditionsenligt på fredagskvällen aktuell Lidingöloppshelg i Lidingö kyrka.

1968 Elisabeth Kåremo, IFK Lidingö
1969     
1970 Inga-Britt Norgren, Dagens Nyheter ?
1971 Birgitta Thunell, IFK Lidingö Skid/O 
1971 Lars-Eric Dahlstedt, IFK Lidingö Skid/O, kransmas 
1972 Ann-Marie Nenzell, IFK Lidingö Friidrott
1972 Sten Jonsson, IFK Lidingö Friidrott, kransmas 
1973 Anita Jonsson, IFK Lidingö Friidrott
1974    
1975 Marika Gullberg, IFK Lidingö Friidrott
1976 Eva Englund (nu Tarandi), IFK Lidingö Skid/O  
1977 Sophie Fahlbäck, IFK Lidingö Friidrott
1978 Ulrika Scharp, IFK Lidingö Skid/O  
1979    
1980 Kickan Megasanik (nu Österblom), Lidingö 
1981 Susanne Embe, IFK Lidingö Friidrott
1982 Karin Bergström, IFK Lidingö Skid/O  
1983     
1984 Anna Gyllenstierna, IFK Lidingö Skid/O  
1985 Annika Ericson, IFK Lidingö Friidrott
1986 Annika Dahlman, IFK Lidingö Skid/O  
1987 Ann Bäckström, IFK Lidingö Friidrott
1988 Eva Lilja, IFK Lidingö Skid/O  
1989 Katarina Hållberg, IFK Lidingö Friidrott
1990 Tina Olm, IFK Lidingö Skid/O  
1991 Jessica Lindén, IFK Lidingö Friidrott
1992 Sussie Tistad, IFK Lidingö Skid/O  
1993 Annica Sandström, IFK Lidingö Friidrott
1994 Christina Näsman, IFK Lidingö Skid/O  
1995 Ylva Mattiasson, IFK Lidingö Friidrott
1996 Åsa Gahne (nu Spik), IFK Lidingö Skid/O 
1997 Agneta Rosenblad, IFK Lidingö Friidrott
1998 Magdalena Danielsson, IFK Lidingö Skid/O 
1999 Ida Sjöling, IFK Lidingö Friidrott
2000 Lina Karlberg, IFK Lidingö Skid/O  
2001 Pia Wehlin (nu Isaksson), IFK Lidingö Friidrott  
2002 Elin Dahlstedt, IFK Lidingö Skid/O  
2003 Louise Gundert, IFK Lidingö Friidrott
2004 Emma Dahlstedt, IFK Lidingö Skid/O  
2005 Charlotte Schönbeck, IFK Lidingö Friidrott
2006 Emma Tarandi, IFK Lidingö Skid/O 
2007 Charlotte Brishammar, IFK Lidingö Friidrott
2008 Anna Tarandi (nu Furuheim), IFK Lidingö SOK
2009 Nadja Casadei, IFK Lidingö Friidrott
2010 Elisabeth Hansson, IFK Lidingö SOK
2011 Klara Bodinson, IFK Lidingö Friidrott
2012 Annica Gustafsson, IFK Lidingö SOK
2013 Sofia Öberg, IFK Lidingö Friidrott
2014 Hanna Adriansson, IFK Lidingö Friidrott
2015 Emma Bjessmo, IFK Lidingö SOK
2016 Anna Silvander, IFK Lidingö Friidrott
2017 Jutta Jussila, IFK Lidingö SOK
2018 Malin Olsson, IFK Lidingö Friidrott, kranskulla och Øystein Kvaal Østerbø, IFK Lidingö SOK, kransmas
2019 Helena Karlsson, IFK Lidingö SOK,kranskulla och Andreas Otterling, IFK Lidingö Friidrott, kransmas
2020 Sara Melcherson, IFK Lidingö SOK, Ingen officiell kranskulla p.g.a Covid-19 dock Sara fick dela ut kransar till elitloppet
2021 Rebecka Öberg, IFK Lidingö Friidrott,kranskulla och Rasmus Palmqvist Aslaksen, IFK Lidingö SOK, kransmas
2022 Anna Bachman, IFK Lidingö SOK,kranskulla och Fredrick Ekholm, IFK Lidingö Friidrott, kransmas

Plakett-, medalj- och diplomhistorik

Under Lidingöloppets elva första år erhöll de löpare som klarade plakettiden på 30 km samma bronsplakett som IFK Lidingös sektioner klubbmästare erhöll. En 37x48 mm stor plakett med idrottsguden Hermes huvud med vingar på huvudet och en mantelknut runt halsen. Texten runt huvudet var: I.F. LIDINGÖKAMRATERNA i relief, likaså LIDINGÖLOPPET längst ner.

Här skall också sägas att för att klara plaketten skulle man klara segrarens tid plus 30 %. Det innebar att plakettiderna de fem första åren var: 2.26.03, 2.17.04, 2.23.57, 2.18.22 och 2.12.33. Från och med 1973 bestämdes att plakettiden skulle vara fast på 2.15. Övriga klasser hade från början fasta plakettider.

Från 1976 när motivet på plaketterna byttes fick övriga deltagare en rund medalj med namnet Lidingöloppet och Lidingö i relief samt årtal, medaljen hade en diameter på 30 mm.

Underlaget till Lidingön i relief var ett vandringspris ”Silverön” som Anders Gärderud erövrade som bästa orienterare i klubben i början av 1960-talet, det priset var helt i silver och vägde mer än ett kilo

1981 när Lidingöloppet för första gången införde en egen logotype, logotypen med de tre L:n i både Lidingö och i Loppet ändrades också typsnittet på tävlingens namn på både plakett och medalj. Detta motiv kom att bestå fram till och med 1988.

Från 1989 har Lidingöloppsmedaljerna haft motiv av skulpturer, eller detaljer ur skulpturer, av Lidingöbon Carl Milles i samarbete med Millesstiftelsen. Kopior av statyerna finns också uppställda på Millesgården på Lidingö. Medaljerna fick från det året också en storlek av 65 mm i diameter och förseddes med ett blåvitt band i likhet med arrangörföreningarnas färger.

Medaljen som delas ut till de som slutför loppet var i brons, medan de som klarade plakettiden 2.15 (M30 km) fick medaljen i silver och segrarna en förgylld medalj. Lilla Lidingöloppets deltagare erhöll lika dana medaljer som lidingöloppsdeltagarna med en diameter på 50mm.

Medaljmotiv från 1989 

1989   Till en annan värld
1990	Till en annan värld
1991	Till en annan värld
1992	Vingarna (tidigare vandringspris M 30 km)
1993	Faun med korpar ( tidigare vandringspris K 15 km), där det sattes upp 1982
1994	Bågskytten
1995	Vindarnas gudinna ( tidigare vandringspris i M 30 km, Enhörna IF erövrade det 1991, från 1951
1996	Aganippefontänen, från 1954
1997	Europa och tjuren från 1926
1998	Genius från 1932-40
1999	Danserskorna från 1914
2000	Bror och syster
2001	Solglitter från 1917-18
2002	Den flygande hästen, ett monument över Karl XII från 1932
2003	Diana från 1927-28
2004	”Skogsnymf” ur Människan och naturen från 1940
2005	Kenttaur med fåglar från 1950
2006	Guds hand från 1952-54
2007	Lek med fiskar från 1948
2008	Engelbrekt från 1926
2009	Skridskoprinsessan från 1949
2010	Jona och valfisken från 1932
2011	Detalj av Poseidon från 1930
2012	Systrarna, detalj ur Uppståndelsefontänen från 1932
2013	Lilla Najaden (detalj) från 1916
2014	Människan och Pegasus från 1949
2015	Heraldiskt lejon från 1923
2016	"Målaren", detalj ur Aganippefontänen från 1952-55
2017	Hylas från 1899
2018	Eurydike
2019	Springande rådjur 1927
2020	Noshörning från 1950
2021	Svala c:a 1950
2022 	Skogsgud med tre korpar
2023   Stegrande häst från 1948

Generalsekreterare 
Tävlingsledare och generalsekreterare för Lidingöloppet:

När Sven Gärderud efter 10 år lämnade Lidingöloppet som tävlingsledare efterträddes han 1975 av Lars-Eric Dahlstedt som från 1978 var både generalsekreterare och tävlingsledare till sommaren 1999. Det året tog Erik Toll vid som kanslichef och Per Spik tjänstgjorde som tävlingsledare till 2003. 
 1978–1999, Lars-Eric Dahlstedt
 1999–2003, Erik Toll
 2003–2010, Jan-Eric Österström
 2010–2018, Tomas Hoszek
2019 - 2020, Ninna Engberg
2020 -         , Cecilia Gyldén

Lidingöloppets olika avdelningar 
Lidingöloppet har flera olika evenemang, indelade efter sträcka och målgrupp.

Lidingöruset 
Lidingöruset är ett terränglopp för barn och vuxna med intellektuella funktionshinder. Loppet går på fredagen, och sträckorna är 1,7 kilometer respektive 4 kilometer. Sedan 2013 inkluderar klassen även ett Rullstolslopp på 1,5 kilometer.

Lidingöstafetten 
Lidingöstafetten är en stafett på fredagen, som framför allt samlar företagslag. Stafetten startade 1988 med sträcklängderna 10+4+4+4. Under åren 1997–2000 byttes 10 km:s sträckan ut mot 7,5 km. 2001–2002 blev det på nytt ändring på sträcklängderna då var sträckorna: 4-2,3-4-4. Åren 2003–2013 var sträckorna: 4+4+2+2, för att från 2014 vara 4+4+4+4. Från början fanns det nio olika branchklasser, vilka 2001 reducerades till sex. 2004 försvann branchklasserna helt för att i stället bli, herr-, dam- och mixedklass. Stafetten nådde sin topp 1992 med 1 104 fullföljande lag.

Lidingö På Gång (Lidingö Stavgångslopp) 
Stavgångsloppet går på fredagen, på sträckorna 4 och 10 kilometer. Fram till 2008 fanns det en 7,5-kilometerssträcka. 2013 byttes namnet från Lidingö Stavgångslopp till Lidingö På Gång.

Lidingöloppet MTB
Cykellopp på Lidingö. Kördes för första gången 2013 och sista gången 2021.

Lidingöloppet
 Lördag: Start Grönsta Gärde:
 Olika åldersklasser, 4 kilometer respektive 10 kilometer (9 840 m).
 Lördag: Start Koltorps gärde:
 Lidingloppet 15 kilometer (MK15, 14 950 m), målgång på Grönsta gärde.
 Stora Lidingöloppet 30 kilometer (MK30, startgrupp 1A: 30 144 m, startgrupp 1B: 30176 m, övriga startgrupper: 30 250 m), målgång på Grönsta gärde.

Lilla Lidingöloppet och Knatteloppet
 Söndag: Start Grönsta gärde:
 Lilla Lidingöloppet, 1,7 kilometer, 3 kilometer respektive 6 kilometer
 Knatteloppet 1,7 kilometer

Rosa Bandet-loppet 
Rosa Bandet-loppet (LT10, 9 840 m), målgång på Grönsta gärde. Hålls på söndagen under Lidingöloppshelgen. Tidigare gick detta lopp helgen innan Lidingöloppet. 

Loppet startade som Lidingö Tjejlopp 1993 som ett delmoment i Tjejklassikern. Från att kvinnornas 15 kilometerslopp tidigare varit kvinnornas huvudlopp blev Lidingö Tjejlopp från 2002 kvinnornas huvudlopp. Idag är loppet öppet för både kvinnor och män är del av En svensk klassiker - korta.

Bansträckningar

30-kilometersloppet 
30 km-loppet går mestadels på breda grusförstärkta stigar och endast kortare sträckor är på grusvägar eller asfaltsbelagda cykel- och bilvägar. Loppet löps motsols. Start vid Koltorps gärde-Stockby/Trasthagen-Kottlasjön-Breviksbadet-Långängen -Killingebergets topp-Ekholmsnäs-Lidingövallen-Hustegaholm-Yttringe-Elfvik-Fågelöudde-Södergarn-Bosön-Grönsta gärde-Trolldalen-Norra Sticklinge-Abborrbacken-Södra Sticklinge-Lidingö golfbana-Målgång vid Grönsta gärde. Bansträckningen är markerad året runt med blå löpmarkeringar samt kilometerskyltar med banprofil och information från Lidingöloppet och Lidingö hembygdsförening.

Stigningen efter 25 km upp på Abborrberget i Sticklinge, den så kallade Abborrbacken, är välkänd som banans högsta backe med stigning från nästan havsnivå upp till 48 meter över havet på en sträcka av 550 meter. Partiet mellan 16,5 och 21,5 km har många korta upp- och nedförsbackar och tillhör banans jobbigaste partier. På en skylt uppsatt 2009 kallas detta parti Södergarnsbackarna, men begreppet Bosötvättbrädan förekommer också. Även backen efter 28 km vid Lidingö golfbana, kallad Karins backe, brukar upplevas som jobbig.

Startproceduren med startfållor gör att senare grupper får något längre sträcka. För eliten i startgrupperna 1A och 1B gäller banlängderna 30 144 meter och 30 176 meter. För löpare i startgrupperna 1C och högre gäller 30 250 meter.

15-kilometersloppet 
Sedan 2004 startar även 15-kilometersloppet, MK15 (sedan 2018 är längden 15 240 m, tidigare 14 950 m) på Koltorps gärde. Jämfört med MK30 genar MK15 vid Ekholmsnäs, Yttringe och strax efter Trolldalen. MK15 innehåller således inte den beryktade Abborrbacken.

År 1967 startade det första 15-kilometersloppet från Fågelöudde. Banlängden var 15,8 km och angavs till 16 km för att 1981 benämnas som 15 km (15 300 m), flera ändringar gjordes av lidingöloppsspåren detta år. 1998 fick 15-kilometersloppet en ny startplats vid Hustegaholm, norr om Elfviksvägen och 100 m väster Lidingöloppets 20 km-markering. År 2004 flyttades 15-kilometersstarten ännu en gång, nu till Koltorps gärde.

10-kilometersloppen  
10-kilometersloppen (9 840 meter) har start och mål vid Grönsta gärde och går nästan helt längs MK30:s sista 10 km, populärt kallad "sista milen", och som inkluderar den beryktade Abborrbacken. Värt att notera: om man vill avverka sista milen som en full mil måste man starta vid den skylt som markerar 10 km-kvar, då gällande startplatsen för tiokilometersloppen gör banan till endast 9 840 m.

Övriga lopp 
Övriga lopp har start och mål vid Grönsta gärde och går olika slingor väster om Grönsta.

Vinnare genom tiderna
Alla återgivna resultat baseras på Lidingöloppets egna arkiv.

Herrar 30 kilometer

Damer 30 kilometer 

Notera: Fastän kvinnor tilläts delta i 30 kilometer även före 1996 hade de ingen officiell tävlingsklass.

Herrar 15 kilometer

Damer 15 kilometer 

Notera: Separat lopp för kvinnor fram till 2001 och därefter tävlingsklass i det gemensamma loppet.

Statistik

Deltagare 
År 2011 fanns det deltagare från 36 länder, varav 21 europeiska. Två tredjedelar av deltagarna kommer från orter utanför Storstockholm. En tredjedel av deltagarna är kvinnor.

Genomsnittslöparen i Lidingöloppet 
1980 gjorde Bosöns idrottsskola en undersökning hur den genomsnittlige löparens profil kunde se ut. Undersökningens resultat vad gäller de manliga deltagarna, ej inräknat elitlöpare:
 Medelålder 32 år.
 Löptränar regelbundet 2–3 gånger per vecka för motionens skull, för att hålla sig i fysisk trim.
 Springer 30 km loppet på mellan 2,5 och 3 timmar.
 Springer inte loppet i huvudsak för att vinna eller komma högt upp sin klass utan, för att det är roligt att delta och trimma sitt eget personliga rekord med draghjälp från andra deltagare.

Funktionärer 
Ungefär 2 500 funktionärer från arrangörsklubbarna och omkring 50 andra klubbar och organisationer hjälper till vid arrangemanget. Cirka 25 000 ideella arbetstimmar läggs.

Antalet anmälda deltagare

Rekord efter deltagarens ålder, 30 kilometer

Bildgalleri

Ekonomi och organisation 
Lidingöloppet ägs och arrangeras av föreningarna IFK Lidingö Friidrottsklubb och IFK Lidingö Skid & Orienteringsklubb. Marknadsföringen handhas av Lidingöloppet Marknads AB. En startavgift tas ut för att få delta i Lidingöloppet. Ett 30-tal huvudsponsorer har avtal med Lidingöloppet Marknads AB, bland dessa ingår även Lidingö stad.

Liknande lopp 
Från 2008 till 2019 anordnades ett terränglopp motsvarande Lidingöloppet i Kina, i staden Changchun. Loppet kallades ursprungligen Lidingöloppet China men bytte 2011 namn till Vasa Cross Country Running Festival. Premiäråret (2008) anmälde sig 43 000 personer, trots att man satt en övre gräns på 20 000 deltagare.  Följande år (2009) deltog 12 000 löpare. Tävlingen i Kina har samma upplägg som det svenska Lidingöloppet, med ett terränglopp på 30 km i liknande terräng. Banan är dock mer kuperad än den i Sverige. Loppet hålls vid midsommartid och efterföljs av traditionellt svenskt midsommarfirande. Loppen 2020, 2021, och 2022 fick ställas in på grund av Covid-19-pandemin, och tävlingens framtid är i dagsläget (2023) oklar.

Källor
Lidingöloppets webbplats, historia och resultat
Eric och Nils Forsgren, Lidingö – Människor och miljöer, 1995, sidan 325–328. .

Fotnoter

Externa länkar 

Lidingöloppets webbplats 
Lidingöloppet China 

En svensk klassiker
Sport i Lidingö kommun
Sportevenemang i Stockholm
Svenska folkfester
Svenska långlopp
Återkommande sportevenemang i september
Återkommande sportevenemang med premiär 1965
Internationella friidrottstävlingar i Sverige