kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Antecipatorisk planering

Antecipatorisk planering är planering för den förväntade (anticiperade) framtiden, inte den omedelbart föreliggande som gränsar till nuet.

Termen används i utvecklingspsykologin och handlar om framförhållning i tänkandet, vilket kan ske genom inlevelse i en i tanken konstruerad föreställning om den framtida situationen.

Små barn och andra djur än människan brukar anses ha brister vad gäller denna förmåga.

Se även
 Prospektivt minne

Utvecklingspsykologi
Manchester (olika betydelser)

Manchester kan syfta på:

 Manchester (tyg) – också känt som Corduroy
"Manchester" – randig, pistad åkyta i fristilsåkning på skidor
 Manchester Baby – den första digitala programlagringsbara datorn
 Manchesterkodning – en självsynkroniserande bitkodning vid datorkommunikation
 Avro Manchester – ett dubbelmotorigt bombplan som användes av RAF under andra världskriget
 Manchester High School – en skola i England
 University of Manchester – ett traditionellt (red brick) universitet i Manchester, England
 Manchester Business School – en av världens ledande handelshögskolor

Geografi

Jamaica 

 Parish of Manchester

Storbritannien

 Manchester
 Manchester (storstadsdistrikt)
 Greater Manchester
 Manchesterkanalen – en kanal i Nordvästra England

Flygplatser
 Manchester Airport – en flygplats nära Manchester, England
 City Airport Manchester – en flygplats tidigare känd som Manchester Barton Aerodrome, England

USA
 
 Manchester, Connecticut
 Manchester, Iowa
 Manchester, Kansas
 Manchester, Kentucky
 Manchester, Maine
 Manchester-by-the-Sea – ofta benämnd bara "Manchester"
 Manchester, Michigan
 Manchester, New Hampshire – det största Manchester i USA och den största staden i New Hampshire
 Manchester, Ohio
 Manchester, Pennsylvania
 Manchester, South Dakota
 Manchester, Tennessee
 Manchester, Vermont
 Manchester, Missouri

Personer med efternamn
Melissa Manchester (född 1951), amerikansk sångare/låtskrivare

Sport
Manchester United FC – en fotbollsklubb 
 Manchester United WFC – en fotbollsklubb 
Manchester City FC – en engelsk professionell fotbollsklubb i Manchester 
 Manchester City WFC – en fotbollsklubb 
FC United of Manchester – en fotbollsklubb i Manchester i England 
 
 Manchester Storm – ett ishockeylag i Manchester, England 1995–2002 
Manchester Phoenix – ett ishockeylag i Manchester, England
Var man må nu väl glädja sig

Var man må nu väl glädja sig (på tyska Nun freut euch, lieben Christen g'mein), som är en psalm av Martin Luther år 1523, översatt till svenska av Olaus Petri år 1536 och bearbetad av Olof Forssell år 1816 samt Samuel Ödmann 1819. Nyöversatt av Anders Frostenson år 1977 och 1986 ("O gläd dig Guds församling nu") samt bearbetad 2020 ("Nu må väl alla glädja sig"). Psalmen har vissa likheter både till strofform och innehåll med Olaus Petris psalm O Jesus Krist som mänska blev från 1526, som helt klart inspirerats av Luther.

En översättning till engelska av C. G. Haas år 1897 finns också liksom en andra engelsk översättning av Richard Massie, 1800–1887.

Psalmen sjungs i Sverige till en melodi från Nürnberg år 1524. 1695 användes samma melodi som för psalmen Ditt namn, o Gud, jag lova vill (1695 nr 106) som sannolikt är komponerad runt 1697. Enligt 1697 års koralbok användes melodin även till psalmerna Dig, Jesus, vare evigt pris (nr 21), Gud är vår starkhet och vårt stöd (nr 57), Gud låter sina trogna här (nr 195), Du själv förordnat, store Gud (nr 200) och Mitt hierta nu fast gläder sigh (nr 304).

Text

Publicerad i
Swenske Songer eller wisor 1536 med titeln Hwar man må nuu wel glädia sich.
1572 års psalmbok med titeln HWAR man må nuu wel glädia sigh under rubriken "Te Lucis ante terminum".
Göteborgspsalmboken under rubriken "Om Christi Himmelsfärd".
1695 års psalmbok som nr 219  med stavningen ”Hwar man må nu wäl glädja sig” under rubriken ”Om menniskans fall och upprättelse”.
1819 års psalmbok som nr 46 under rubriken ”Den fallna menniskans upprättelse genom Jesum”.
Stockholms söndagsskolförenings sångbok 1882 som nr 84 med verserna 5–6 och 8, under rubriken ”Psalmer”.
Sionstoner 1889 som nr 441 med verserna 1 samt 4–8, under rubriken ”Psalmer”
Svensk söndagsskolsångbok 1908 som nr 51 med verserna 5,6 och 8 under rubriken Jesu lidande.
Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 som nr 87 under rubriken ”Jesu födelse”.
Segertoner som nr 395
Sionstoner 1935 som nr 87  under rubriken ”Frälsningens grund i Guds kärlek och förverkligande genom Kristus".
Guds lov 1935 som nr 586 under rubriken ”Guds majestät och härlighet”. 
1937 års psalmbok som nr 37 under rubriken ”Guds härlighet i Kristus”, 
Den svenska psalmboken 1986 som nr 32 och 345 under rubriken ”Jesus, vår Herre och broder”.
Finlandssvenska psalmboken 1986 som nr 253 med Frostensons översättning under rubriken "Guds nåd i Kristus" med titelraden "O, gläd dig, Guds församling nu".
Lova Herren 1988 som nr 47 under rubriken ”Frälsningen i Kristus”.
Lova Herren 2020 som nr 38 med titeln "Nu må väl alla glädja säg" under rubriken "Guds Son, Jesus vår Frälsare"

Externa länkar
Hos Cyberhymnal finns melodin från 1524, men det är inte den melodi som automatiskt kommer fram; klicka på MIDI-filen under titeln "Erk" bland "Alternate tunes".
Hos Cyberhymnal finns också en alternativ melodi som bl.a. anges i Sionstoner 1935 men är känd till en mångfald andra texter.
Hos Projekt Runeberg finns texten i faksimilen i Swenske Songer eller wisor 1536
Hos Sibelius-Akademin finns noterna till melodin

Referenser

Noter 

Tyska psalmer
Verk av Martin Luther
Din spira, Jesus, sträckes ut

Din spira, Jesus, sträckes ut är en psalm av Frans Michael Franzén från år 1812. Texten är skriven i tillbedjans form och tredje (sista) strofen är en ren bön. Viss bearbetning gjordes inför 1986 års psalmbok, i synnerhet att verbformen står i singularis. 

Melodin (2/2, F-dur) är en tysk folkvisa, känd från Wittenberg år 1533 och användes även till psalmen Vår Skapare, all världens Gud (1921 nr 610). Den finns också publicerad i Geistliche Lieder, som trycktes av boktryckaren Joseph Klug 1535.

Publicerad i 
1819 års psalmbok som nr 118 under rubriken ”Jesu andeliga werldsregering och wård om sin stridande Församling”.
Sabbatstoner 1888 sång nr 117 med 3 verser
Sionstoner 1889 som nr 468.
Nya Pilgrimssånger 1892 som nr 562 under rubriken "Werksamhet och mission."
Svensk söndagsskolsångbok 1908 som nr 241 under rubriken "Missionssånger".
Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 som nr 484 under rubriken "Guds rike och församlingen - Guds rike".
Svenska Frälsningsarméns sångbok 1922 som nr 17 under rubriken "Inledningssånger och psalmer ".
Svensk söndagsskolsångbok 1929 som nr 177 under rubriken "Missionssånger".
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 558 under rubriken "Högtider och särskilda tillfällen - Mission".
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1930 som nr 558.
Sionstoner 1935 som nr 537 under rubriken "Mission".
Guds lov 1935 som nr 634 under rubriken ”Kyrkans högtider”.
1937 års psalmbok som nr 118 under rubriken ”Tiden efter påsk”.
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 518 under rubriken "Strid Och Verksamhet - Mission".
Den svenska psalmboken 1986 som nr 35 under rubriken ”Jesus, vår Herre och broder”.
Finlandssvenska psalmboken 1986 som nr 164 under rubriken "Kristi kyrka".
Lova Herren 1988 som nr 732 under rubriken "Mission".
Cecilia 2013 som nr 54 under rubriken "Jesus Kristus".

Externa länkar
Hos The Cyber Hymnal finns också melodin till psalmen, tillskriven Martin Luther som upphovsman

Svenska psalmer
Verk av Frans Michael Franzén
Gud är trofast! Så ljöd sången

Gud är trofast! så ljöd sången är en psalm om Guds trofasthet med text och melodi (3/4, Ass-dur) komponerad av Allan Törnberg år 1951. I tre strofer upprepas orden ”Gud är trofast” nio gånger, i syfte att påvisa detta. Betydelsen visas också genom texten ”Sjung det om och om igen” och psalmslutet ”Sjung det i all evighet!”

Publicerad i 
Herde-Rösten 1892 som nr 547 under rubriken "Guds trofasthet"
Nr 30 i den ekumeniska delen av den svenska psalmboken (dvs psalm 1-325 i Den svenska psalmboken 1986, Cecilia 1986, Psalmer och Sånger 1987, Segertoner 1988 och Frälsningsarméns sångbok 1990) under rubriken "Gud, vår Skapare och Fader".
Sångboken 1998 som nr 32.

Svenska psalmer
Låt oss glada och i tro

Låt oss glada och i tro är en lovpsalm av den engelske poeten John Milton, fritt översatt av Anders Frostenson år 1978. Den har två melodier, en (4/2, Bess-dur) av John Antes från 1790 och en traditionell kinesisk (2/2, C-dur). 

Texten är inspirerad av Psaltarpsalmerna 107, 118 och framför allt 136, som allesammans börjar ”Tacka Herren, ty han är god, ty hans nåd varar i evighet.” Den sistnämnda psalmen har dessutom, liksom Miltons psalm, en refräng: ”ty hans nåd varar i evighet” upprepas i slutet på varje vers.

Den svenska texten är upphovsrättsligt skyddad till år 2077.

Publicerad i 
Levande sång 1984 som nr 613 under rubriken "Fader och son".
Den svenska psalmboken 1986 som nr 31 under rubriken "Gud, vår Skapare och Fader".
Cecilia 2013 som nr 47 under rubriken "Gud Fadern".

Externa länkar
 Hos Cyber hymnal finns John Antes melodi och text på engelska.

Brittiska psalmer
Upp, alla verk som Herren gjort

Upp, alla verk som Herren gjort (Op, al den ting, som Gud har gjort) är en lovpsalm om skapelsen av Hans Adolph Brorson år 1734. Texten är utformad som en häpen vandring i naturen och sex av de tio 4-radiga verserna börjar "Hvad skal jeg sige?" Psalmen översattes år 1848 av Johan Michael Lindblad. I Missionsförbundets version med sex verser är denna upprepning borttagen i den översättning Erik Nyström gjorde.

Melodier dels en av Johann Crüger dels en (F-dur, 4/4) av Albert Methfessel från 1818. Den danska texten sjungs till en tonsättning av tjeckiskt ursprung med bearbetning av Michael Praetorius från 1610 och är samma melodi som används till Ditt verk är stort, men jag är svag.

Publicerad som
Nr 424 i Sionstoner 1889 fyra verser under rubriken "Guds lof" i Johan Michael Lindblads version.
Nr 370 Metodistkyrkans psalmbok 1896 under rubriken "Lof och tacksägelse" i Johan Michael Lindblads version.
Nr 9 i Svensk söndagsskolsångbok 1908 sex verser under rubriken "Guds härlighet" i Erik Nyströms version.
Nr 23 i Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 under rubriken "Skapelsen".
Nr 9 i Förbundstoner 1957 under rubriken "Guds härlighet och trofasthet: Skapelsen och försynen".
Nr 13 i Lova Herren 1988 i bearbetad form, under rubriken "Guds lov".
Nr 642 i Den svenska psalmboken 1986, endast på danska, under rubriken "Från Danmark".
Nr 14 i Lova Herren 2020

Danska psalmer
Verk av Hans Adolph Brorson
Lais

Lais var ett slott i Estland, numera ruin, som tillhörde den Flemingska släkten. En källa anger att det byggts "under ordenstiden" utan närmare detaljer. Borgen var uppbyggd av en kvadratisk mur med fyra hörntorn. På borggården låg ett bostadshus med tio rum samt ett stort stall med plats för femtio hästar. Runtom slottet löpte en vallgrav som hade kontakt med mindre sjöar i området.

Slottet är mest känt för att ha fått utgöra tillfälligt läger åt Karl XII och hans här efter Slaget vid Narva. De bodde i slottet och omgivande gårdar från december 1700 till mitten av maj efterföljande år, då förstärkningar från Sverige anlände. Några år efter att Karl XII lämnat byggnaderna, brändes de ner av ryska trupper.

Källa

Externa länkar

 Svenska S:t Mikaelskyrkan -   Karl XII i vinterläger på Lais
 animerad bild på ruinerna (kräver Java)

Borg- och slottsruiner i Estland
Byggnader och anläggningar i Jõgevamaa
Erik Wallenberg

Karl Erik Sven Wallenberg, född 25 december 1915 i Sala, död 18 oktober 1999 i Lund, var en svensk forskare och uppfinnare.

Biografi
Erik Wallenberg var son till Sven Edvard Wallenberg (1877–1949) från Kolbäck och Maria Karolina Erickson från Eskilstuna (1878–1970). Efter studentexamen i Eskilstuna 1937 blev han 1942 forskningsassistent vid Perstorp AB där han ägnade sig åt isolit. Bara ett år senare anställdes han som laboratoriechef vid Åkerlund & Rausing.

Såsom anställd på nuvarande Tetra Pak uppfann han 1944 den första Tetra Pak-förpackningen i form av en tetraeder. Ingenjörsvetenskapsakademien tilldelade honom 1991 Stora guldmedaljen ”för hans idé och insatser i utvecklingen av förpackningssystemet Tetra Pak”.

Wallenberg var gift med lantbrukardottern Anna Nilsson.

Källor

Noter

Externa länkar 
 Tekniska museet: Tetra Pak

Födda 1915
Avlidna 1999
Svenska uppfinnare under 1900-talet
Svenska ingenjörer under 1900-talet
Män
Personer från Sala
Alumner från Karolinska Institutet
Ribera del Duero

Ribera del Duero är ett spanskt vindistrikt, med egen Denominacion de Origen (skyddad ursprungsbeteckning). Det ligger i Castilla y Leon på Iberiska halvön i nordvästra Spanien, runt staden Valladolid och längs floden Dueros övre lopp, innan den rinner vidare genom vindistriktet Douro i Portugal och så småningom ut i Atlanten. Distriktet har en öst-västlig sträckning längs dalen på cirka 115 km, från Zamora i väster till San Esteban de Gomez i öster. Utsträckningen i nord-sydlig riktning är som mest 35 km. Huvuddelen av produktionen sker i provinsen Burgos, mellan Roa och San Esteban de Gomez.

Vinerna var här från början till största delen vita, men man producerar nu nästan uteslutande röda, kraftiga, tunga viner. Vinerna görs nästan uteslutande på druvan Tempranillo (här kallad Tinto Fino eller Tinta del País). Vinerna kan ofta utvecklas på flaska i 5-10 år eller ännu längre för de finare vinerna och de bättre årgångarna.

DO Ribera del Duero tillåter de blå druvorna tempranillo, garnacha, cabernet sauvignon, malbec och merlot samt den gröna druvan albillo.

Geologi och jordmån
Landskapet präglas av platt, mycket böljande terräng på höjder mellan 750 och 900 m ö.h. Jorden växlar mellan omväxlande tertiärlager av silt- och lerhaltig sandjord, som skiftar med märgel med kalkbildningar och vittrad kalkstensjord.

Klimat
Området har medelhavsklimat med kontinentala drag, med torra somrar då temperaturen kan nå upp till 40 °C, och vintertemperaturen falla till -15 °C. Området är i allmänhet solrikt och nederbördsfattigt med en årsnederbörd på 400–500 mm och 2 400 soltimmar årligen.

Viner
Vinerna kommer nästan uteslutande från röda druvor. Det mesta av produktionen är tinto fino, som är det lokala namnet på tempranillo. Tinto fino anses vara en mutant av tempranillo från Rioja. Garnacha (grenache), cabernet sauvignon, malbec och merlot odlas i någon utsträckning, men främst för inblandning i fino. 

Liksom i grannregionen Rioja produceras det först och främst komplexa viner för långtidslagring. Vinerna klassificeras gärna efter lagringsförmåga hellre än efter druvsort. Joven är rött vin eller rosé, ofta med fyra månaders ekfatslagring, Crianza har minimum tolv månaders ekfatslagring, Reserva innebär minimum 36 månader på både ekfat och flaska och Gran Reserva har lagrats 60 månader på ekfat och flaska.

Kända producenter i området är Vega Sicilia Unico och Dominio de Pingus, Alion, Viña Sastre och Hacienda Monasterio, Bodegas Alejandro Fernández (Pesquera och Condado de Haza), Bodegas Hnos Pérez Pascuas (Viña Pedrosa), Bodegas Protos, Bodegas Emilio Moro (Malleolus de Valderramiro, Finca Resalso), Aalto (Aalto och Aalto P.S.)

Externa länkar 
Officiell webbplats för Ribera del Duero DO
www.lariberadelduero.com
DO Ribera del Duero på www.espavino.com

Spanska viner
O Jesus Krist som mänska blev

O Jesus Krist som mänska blev (O Jesu Christ som mandom tog) är en psalm av Olaus Petri från år 1526. Påminner både till strofform och innehåll om Martin Luthers psalm Var man må nu väl glädja sig. Bearbetad av Gudmund Göran Adlerbeth år 1814 och senare av Johan Olof Wallin för 1819 års psalmbok För 1986 års psalmbok bearbetades den av Anders Frostenson och Ragnar Holte. Därvid kom texten i flera avseenden betydligt närmare Olaus Petris original.

Melodin (3/2, G-dur) är känd från Strassburg år 1525, tryckt i Teutsch Kirchenampt.

Publicerad i 
Swenske Songer eller wisor 1536 med titeln O Jesu Christ som mandom togh. 
1572 års psalmbok med titeln O Jesu CHrist som mandom togh under rubriken "Någhra Hymner och andra Loffsonger om Christi födelse".
Göteborgspsalmboken under rubriken "Om Christi Födelse".
1695 års psalmbok som nr 120 under rubriken "Om Christi mandoms anammelse".
1819 års psalmbok som nr 49 under rubriken "Jesu kärleksfulla uppenbarelse i mänskligheten: Jesu anträde till sitt medlarekall (adventspsalmer)".
Sionstoner 1889 som nr 442 med verserna 1-5, under rubriken "Psalmer".
Sionstoner 1935 som nr 89 med titelraden "O Jesu Krist, som mandom tog", under rubriken "Frälsningens grund i Guds kärlek och förverkligande genom Kristus".
1937 års psalmbok som nr 40 under rubriken "Guds härlighet i Kristus".
Cecilia 1986, Den svenska psalmboken 1986, Frälsningsarméns sångbok 1990, Psalmer och Sånger samt Segertoner 1988, som nr 33 under rubriken "Jesus, vår Herre och broder".
Finlandssvenska psalmboken 1986 som nr 252 under rubriken "Guds nåd i Kristus".
Lova Herren 1988 som nr 46 med titelraden "O Jesu Krist, som mandom tog" och viss bearbetning, under rubriken "Frälsningen i Kristus".
Lova Herren 2020 som nr 35 med titelraden "O Jesu Krist, som mänska blev", under rubriken "Guds Son, Jesus vår Frälsare".

Referenser

Noter

Externa länkar
Hos Sibelius-Akademin återfinns noterna enligt 1695 års melodi till O Jesu Christ som mandom togh
Hos Projekt Runeberg finns texten från Kungliga Bibliotekets faksimilupplaga "av Swenske songer och wisor på nytt prentade" i en tryckt version från 1536 av den ursprungliga svenska texten O Jesu Christ som Mandom togh av Olaus Petri.

Svenska psalmer
Vänligt över jorden glänser

Vänligt över jorden glänser är en psalm av Johan Olof Wallin från  1818. Psalmen bearbetades till en ny version 1979 av Britt G. Hallqvist för Den svenska psalmboken 1986. Texten har beskrivits som en "solhymn" - och Wallin arbetade ofta och gärna med bilden av Kristus som solen, världens ljus.

I 1939 års koralbok anges att melodin sannolikt är svensk och tidigast nedtecknad 1675 i Rappehandskriften. Melodin publicerades som nr 173 Jesus, du dig själv uppväckte i 1695 års psalmbok. Det är samma melodi som till den något senare Kom till högtid och de samtida Sköna tempel, Herrens boning (1921 nr 573) och Upptag, Herre, våra böner (1921 nr 641) och Upp, var ljus, ty ljuset lyser (1819 nr 539) vilka har vissa likheter med Han lever! O min ande, känn (1819 nr 108).

Publicerad i
1819 års psalmbok som nr 73 under rubriken "Jesu kärleksfulla uppenbarelse i mänskligheten: Jesu person, lära och gärningar".
Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 som nr 55 under rubriken "Jesu person"
Sionstoner 1935 som nr 94 under rubriken "Frälsningens grund i Guds kärlek och förverkligande genom Kristus".
1937 års psalmbok som nr 35 under rubriken "Guds härlighet i Kristus".
Den svenska psalmboken 1986 som nr 34 under rubriken "Jesus, vår Herre och broder".
Cecilia 2013 som nr 56 under rubriken "Jesus Kristus".

Externa länkar
Hos Svenska Akademien återfinns psalmtexten från 1819 i "Den gamla psalmboken" i PDF.

Svenska psalmer
Quadrans

Quadrans är ett romerskt bronsmynt från 250-talet f.Kr. Myntet hade en låg valör och var värt 1/4 av en As.

Se även 
 As (mynt)
 Sestertie
 Quincunx
 Denarius

Externa länkar 

Romerska mynt
Kristus är världens ljus

Kristus är världens ljus är en psalm av den engelske psalmförfattaren Frederick Pratt Green (född 1903, originaltitel Christ is the world's light). Texten översatt av Britt G. Hallqvist år 1970. I tre strofer skildras Kristus som världens ljus, världens fred och världens liv ("han och ingen annan"). Den fjärde strofen är en lovpsalm (ståvers) till den treenige Guden, till "Gud och ingen annan". Alla fyra strofer avslutas med "Ära vare Gud". Versmåttet är i princip sapfiskt, som till exempelvis Helige Fader, kom och var oss nära. Texten bygger på bibeltexter ur  Johannesevangeliet 8:12 och 14:9 för psalmens första vers och samma evangelium 4:19-21 tillsammans med Galaterbrevet 3:28 för den andra versen.

Melodin (2/2, D-dur) är en känd fransk komposition i D-dur (4/4-dels takt) från Paris år 1681. Kompositören är okänd. Koralsatsen i Herren Lever 1977 är skriven av Gunno Södersten.

Publicerad som
Herren Lever 1977 som nummer 820 under rubriken "Fader, Son och Ande - Jesus vår Herre och Broder".
Den svenska psalmboken 1986, 1986 års Cecilia-psalmbok, Psalmer och Sånger 1987, Segertoner 1988 och Frälsningsarméns sångbok 1990 som nummer 37 under rubriken "Jesus, vår Herre och broder".
Finlandssvenska psalmboken 1986 som nummer 53 under rubriken "Kyndelsmässodagen".
Hela familjens psalmbok 2013 som nummer 46 under rubriken "Vi tror".
Cecilia 2013 som nummer 63 under rubriken "Jesus Kristus".

Referenser

Noter 

Brittiska psalmer
För att du inte tog det gudomliga

För att du inte tog det gudomliga är en lovpsalm riktad till Kristus av Olov Hartman år 1970. "För att du inte tog det gudomliga dig till en krona... för att du lydde... för att du nedsteg... vet vi vem Gud är ... vad Gud är ... var Gud är." Och "Därför skall alla... en dag bekänna det: Jesus är Herre." Psalmen är tydligt inspirerad av Filipperbrevet 2:6-11, som ofta räknas som kristenhetens äldsta hymn samt för första versen Matteusevangeliet 4:8-11 och Johannesevangeliet 6:15.
 
Ur Filipperbrevet 2:6-11
Han ägde Guds gestalt men vakade inte över sin jämlikhet med Gud
utan avstod från allt och antog en tjänares gestalt då han blev som en av oss.
När han till det yttre hade blivit människa ödmjukade han sig
och var lydig ända till döden, döden på ett kors.

Därför har Gud upphöjt honom över allt annat
och gett honom det namn som står över alla andra namn,
för att alla knän skall böjas för Jesu namn, i himlen, på jorden och under jorden,
och alla tungor bekänna att Jesus Kristus är Herre, Gud Fadern till ära.

Psalmen har två olika tonsättningar varav A-melodin är skriven av Ingmar Milveden 1970 i b-moll och B-melodin av Börge Ring 1975 i e-moll.

Psalmen har även använts i en poppigare version för en cover på av den kristna svenska sångerskan Carola Häggkvist, som finns med på hennes album Credo, från år 2004.

Publicerad som
Nr 816 i Herren Lever 1977 under rubriken "Jesus vår Herre och Broder" till B-melodin
Nr 817 i Herren Lever 1977 under rubriken "Jesus vår Herre och Broder" till A-melodin
Nr 33 i Cantarellen 1984 till B-melodin
Nr 38 i den ekumeniska delen av den svenska psalmboken (dvs psalm 1-325 i Den svenska psalmboken 1986, Cecilia 1986, Psalmer och Sånger 1987, Segertoner 1988 och Frälsningsarméns sångbok 1990) under rubriken "Jesus, vår Herre och broder".
Nr 87 i Finlandssvenska psalmboken 1986 under rubriken "Fastetiden".
Hela familjens psalmbok 2013 som nr 47 under rubriken "Vi tror".
Cecilia 2013 som nr 65 under rubriken "Jesus Kristus".

Referenser

Svenska psalmer
Edvard Bergh

Edvard Bergh kan syfta på: 

*Edvard August Bergh (1853-1915), dekorationsmålare och kyrkorestauratör
Edvard Bergh (konstnär) (1828-1880), landskapsmålare
Johan Herman Edvard Bergh (1829-1903), finländsk jurist och skriftställare, grundare av Helsingfors dagblad (1862)