kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Skinn

Denna artikel berör skinn i betydelsen hudar, se hud för information om människans hud.

Skinn är hud med eller utan hår.

I bearbetad form kallas de stora djurens hudar ofta för läder och de små djurens hudar för skinn. Denna process kallas för garvning och innebär att skinnet bearbetas och behandlas för att motstå förruttnelse. Hudar och skinn var människans sätt att skydda sig mot kyla i kallare klimat. Skinn hade därför tidigare stort värde. I Sverige användes vanligen skinn från räv och ekorre. Numera används allt oftare syntetiska material som ersättning för äkta skinn, se konstläder. 

Skinn

de:Gerben#Die Tierhaut
Lempira

Lempira (L - Lempira hondureño) är den valuta som används i Honduras i Nordamerika. Valutakoden är HNL. 1 Lempira = 100 centavos.

Valutan infördes under år 1926 och ersatte den tidigare honduranska peson och fått sitt namn efter hövding Lempira av Lenca-folket.

Valutan har en fast växelkurs sedan 2006 till kursen 0,0529 US dollar (USD $), det vill säga 100 HNL = 5,29 USD och 1 USD = 18,89 HNL.

Användning 
Valutan ges ut av Banco Central de Honduras - BCH som ombildades 1950 och har huvudkontoret i Tegucigalpa.

Valörer 
 mynt: inga Lempiramynt
 underenhet: 10, 20 och 50 centavos
 sedlar: 1, 2, 5, 10, 20, 50, 100 och 500 HNL

Externa länkar 
 Centralbanken BCH
 HNL sedlar

Honduras ekonomi
Nordamerikanska valutor
Norrlövsta

Norrlövsta är en plats nära Lunda i Uppland, och sydväst om Gimo. Här har skulpturen Alundayxan påträffats.

Orter i Östhammars kommun
Rufiyah

Rufiyah (MRf - Rufiyaa eller Rupayā) är den valuta som används i Maldiverna i Asien. Valutakoden är MVR. 1 Rufiyah = 100 laari.

Valutan infördes 1981 och ersatte den tidigare maldiviska rupien som i sin tur ersatte den lankesiska rupien 1947.

Användning
Valutan ges ut av Maldives Monetary Authority – MMA. Denna grundades 1 juli 1981 och har huvudkontoret i Malé.

Valörer
 Mynt: 1 och 2 Rufiyah
 Underenhet: (1, 2, 5 och 10 används sällan), 25 och 50 laari
 Sedlar: 5, 10, 20, 50, 100 och 500 (används sällan) MVR

Externa länkar

 Centralbanken MMA
 MVR sedlar
 Aktuell kurs från Yahoo

Maldivernas ekonomi
Asiatiska valutor
Korund

Korund (ibland kallat harmofan) är ett mineral bestående av aluminiumoxid ().

Korund förekommer sparsamt i vissa bergarter såsom marmor, glimmerskiffer och någon gång i gnejs. Ädelstenarna rubin och safir består av korund. Rubin är den röda varianten av materialet, blå korund kallas safir, gul korund kallas gul safir eller orientalisk topas, violett korund orientalisk ametist eller violett-rubin. Ljusa eller ofärgade korunder kallas stjärnsafirer. Ogenomskinliga kristaller av grå färg kallas vanlig korund medan en blågrå till brun blandning av små korundkristaller i annat material kallas smärgel.

Korund har en hårdhetsgrad av 9 på Mohs hårdhetsskala och lär vara det hårdaste material som varken innehåller kol eller bor, bortsett från en nyupptäckt form av titandioxid som lär vara ännu hårdare än kubisk bornitrid – bara varianter av rent kol (diamant) är hårdare.

Ren korund i de monokristallina formerna safir, rubin eller syntetiskt tillverkade kristaller, hör också kemiskt till de mest beständiga ämnen man känner till. Den klarar de flesta kemikalier och i en vanlig naturlig miljö är den till och med bättre än kvarts, som hör till det mest tåliga i riktigt sura miljöer och som utgör de beständiga kornen i vanlig sten som granit och gnejs. Kvarts kan dock nötas mekaniskt av andra kvartskorn i exempelvis rinnande vatten, medan korund knappast påverkas av något i naturen. Termiskt är korund, som klarar över 2 000 °C, överlägsen den hårdare diamanten vilken redan i en vanlig lägenhetsbrand kan förvandlas till koldioxid.

En form av korund (förorenad av järnoxid och kiseloxid) kallas smärgel och används som slipmedel i slippapper och slipstenar.

Förekomst
De rikaste förekomsterna av de ädla korundvarianterna finns i övre Myanmar och på Sri Lanka. På Sri Lanka är annars rubiner ovanliga. Safirer förekommer även i Brasilien, och enstaka safirer och rubiner har påträffats i Nordamerika. I Europa är inga fyndorter kända.

Varianten diamantspat förekommer i Kina och smärgel på grekiska Naxos och Samos. Medan ädel korund sällan når någon mera betydande storlek, kan oädla varianter förekomma i klumpar på upp till 500 kg. De viktigaste fyndorterna för vanlig korund ligger i Ontario i Kanada, men förekommer även Nord-Karolina i USA.

Syntetisk korund
Syntetiskt framställd korund, med samma hårdhet som den naturliga, erhålls genom en speciell form av smältning av aluminiumoxid, där tillsättning av kromoxid ger konstgjord rubin, medan tillsats av järnoxid och titansyra ger konstgjord safir.

På liknande sätt kan man erhålla konstgjord krysoberyll samt färglösa eller gula safirer. Dessa syntetiska ädelstenar har alla egenskaper identiska med de naturliga, med skiljer sig från dessa genom sitt innehåll av runda luftblåsor, som i regel kan ses med hjälp av lupp. De har inte heller den sidenartade skiftning, som äkta rubiner och safirer ofta uppvisar.

Galleri

Källor

Mineral
Aluminiumföreningar
Aluminiummineral
Gnejs

Gnejs är en metamorf bergart. Den har bildats genom omvandling av en annan ursprunglig bergart, som kan vara antingen en magmatisk bergart (ortognejs) eller en sedimentär bergart (paragnejs) som har omvandlats under höga tryck och temperaturer.

Gnejs är vanligtvis uppbyggd av fältspat, kvarts och en mindre del glimmer. Färgen på bergarten beror på de mineral som ingår. Gnejsen har en tydlig parallellstruktur och skiljer sig därigenom från granit. Parallellstrukturen är dels skiffrighet, som uppstått genom att glimmerfjällen är inbördes ordnade parallellt, dels en mer eller mindre regelbunden lagerindelning på grund av att bergarten består av lagervis ordnade glimmerrika och glimmerfattiga band.

Parallellstrukturen gör att gnejs låter sig lättare klyvas utefter skiktningen, än tvärs denna.

Förekomst och användning 
Gnejserna, som i huvudsak tillhör de äldsta åtkomliga delarna av jordskorpan, förekommer i stor mängd i Skandinavien. Brytning förekommer på många ställen för användning dels för stenläggning, dels för finare arbeten.

I Sverige bryts gnejsen i Bohuslän i en finkornig variant för användning bland annat till gatsten. Mellan Varberg och Halmstad förekommer en fin, hård gnejs av grå eller röd färg. Här finns flera stenbrott, där sten bearbetas för byggnadsändamål. Vid Varberg förekommer en mörkgrön gnejs, vilken efter bearbetning används som gravstenar och för väggbeklädnad. På Tjurkö vid Karlskrona finns en glimmerfattig, hård gnejs som bryts i stora kvantiteter och vid Karlshamn och flera andra platser har gnejsen teknisk användning. I Norge förekommer gnejs i mycket stor omfattning och bryts för lokala behov av byggnadsmaterial. I Danmark är rullstenar av gnejs vanligast.

Granulit är en finkornig gnejsbergart som innehåller almandin (en granat). En tät gnejs är också den svenska hälleflintgnejsen och leptiten.

Etymologi
Ordet gnejs har kommit in i svenska språket på flera vägar söderifrån. Det har medfört att stavningen kan variera i äldre litteratur, till exempel gneist, gneiss, greijs, gneiss.
 En möjlig förklaring kan vara att gnejs är en sidoform till medelhögtyska gneist, som betyder gnistra. Anledningen skulle då vara att i gnejsen ingående glimmerfjäll i viss belysning blänker till såsom en gnista.
 Det kan tänkas, att ursprunget är gneiss, som för saxare var en term inom gruvdrift som betecknade värdelös, bortkastad sten, det vill säga varp, eller med en modernare term gråberg.

Se även
Kustgnejs
Hallandsgnejs
Ögongnejs

Källor

Noter

Externa länkar
Creutz

Creutz () är en adelsätt från Pernå i Nyland, nuvarande Finland, som är känd sedan 1490. I Sverige har den erhållit adligt (nr 92), friherrligt (nr 48) och grevligt (nr 68) stånd. En gren naturaliserades 1866 till Nederländerna och upphöjdes till baron 1867, men utslocknade 2008. En gren immatrikuliserades även 1818 på Finlands riddarhus med grevlig värdighet (nr 1).

Historia 
Som släktens första anfader räknas en Lars Markusson (eller Matsson), död efter 1490 i Sarvlaks i Pernå. Döttrar till honom ingiftes i frälsesläkterna Teit (senare Teet, Stierncreutz) och Poitz. Genom sonen Knut Larsson (död 1540), fogde i Sarvlaks, härstammar den adliga ätten Creutz.

Landshövdingen Ernst Creutz var den förste bäraren av namnet Creutz, död 1635. Han bytte namn när han introducerades på Riddarhuset.

Personer med efternamnet Creutz

 Carl Gustaf Creutz (1660–1728), militär, friherre
 Carl Johan Creutz (1725–1793), diplomat, kunglig sekreterare, friherre
 Carl Magnus Creutz (1821–1893), finländsk historisk författare, greve
 Carl-Eric Creutz (1911–2000), finländsk radioman, "radiogreven"
 Ernst Creutz (död 1635), landshövding
 Ernst Johan Creutz den äldre (1619–1684), ämbetsman, friherre
 Ernst Johan Creutz den yngre (1675–1742), friherre, senare greve
 Gustaf Philip Creutz (1731–1785), skald, ämbetsman, greve
 Hedvig Christina Creutz (aktiv på 1780-talet), abedissa för jungfrustift
 Johan Creutz (1651–1726), riksråd, greve
 Lorentz Creutz den äldre (1615–1676), ämbetsman, friherre
 Lorentz Creutz den yngre (1646–1698), ämbetsman, friherre
 Magnus Creutz (1909–1989), konstnär och grafiker, friherre
 Sven Otto Creutz (1844–1900), orgelbyggare och instrumentmakare

Släktträd (urval)n

 Ernst Creutz, död 1635
 1: Lorentz Creutz d.ä., 1615–1676
 1.1 Lorentz Creutz d.y., 1646–1698
 1.1.1 Carl Johan Creutz (1688–1757)
 1.1.1.1 Carl Johan Creutz (1725–1793)
 1.2: Johan Creutz, 1651–1726
 1.2.1: Gustaf Creutz 1683–1746
 1.2.2: Carl Creutz, 1685–1740
 1.2.2.1 Gustaf Philip Creutz, 1731–1785
 1.2.2.2 Johan Carl Creutz
 1.2.2.2.1 Carl Fredrik Creutz
 1.2.2.2.1.1 Carl Gustaf Creutz
 1.2.2.2.1.1.1 Carl Magnus Creutz, 1821–1893
 1.3 Carl Gustaf Creutz, 1661–1728
 2: Ernst Johan Creutz d.ä., 1619–1684
 2:1: Johan Lorentz Creutz (1652–1702)
 2:2: Ernst Johan Creutz d.y., 1675–1742

Se även
 Finlands nationalbiografi
 Storsarvlax gård i Pernå
 Malmgård gård i Pernå
 Storabborrfors gård i Pyttis
 Hinkaböle och Malm hemman i Pyttis
 Stockfors gård i Pyttis

Referenser

Noter

Vidare läsning
 Lappalainen, Mirkka (2007), Släkten, makten, staten: Creutzarna i Sverige och Finland under 1600-talet. Svensk översättning av Ann-Christin Relander. Norstedts förlag, Stockholm,

Externa länkar

 
 Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft 1935 – Om adelsätter i Öselska riddarhuset

Medeltida svenska ätter
Svenska adelsätter
Svenska friherrliga ätter
Svenska grevliga ätter
Finländska adelsätter
Finlands nationalbiografi
Finländska släkter
Tögrög

Tögrög (, även skrivet Tugrik) är den valuta som används i Mongoliet i Asien. Dess valutatecken är ₮ och valutakoden är MNT. 1 tögrög = 100 möngö / мөнгө.

Valutan infördes 1925 och ersatte den tidigare mongoliska dollarn som infördes 1921 och som i sin tur ersatte den kinesiska yuan. Ordet tögrög betyder "rund” och är en översättning av det kinesiska valutanamnet "yuan" med liknande betydelse.

Användning 
Valutan ges ut av mongoliska nationalbanken (B Монголбанк - BoM) som grundades 1925 och ersatte den tidigare en rysk-mongolisk föregångare, och har huvudkontoret i Ulan Bator.

Valörer 
 Mynt: 20, 50, 100, 200 och 500 tögrög
 Underenhet: används ej, tidigare möngö
 Sedlar: 1, 5, 10, 20, 50, 100, 500, 1000, 5000, 10 000 och 20 000 tögrög

Externa länkar 
 Centralbanken BoM
 MNT sedlar
 Aktuell kurs från XE.com

Mongoliets ekonomi
Asiatiska valutor
Tala (valuta)

Tala (WS$ - Samoa tālā) är den valuta som används i Samoa i Stilla havet. Valutakoden är WST. 1 Tala = 100 sene.

Innan valutan infördes 1967 hade både samoiskt pund och nyzeeländsk dollar använts.

Namnet kommer från tyska Taler då Samoa tidigare var en tysk koloni.

Användning
Valutan ges ut av Central Bank of Samoa - CBS som ombildades 1967 och har huvudkontoret i Apia.

Valörer
mynt: 1 Tala
underenhet: 1, 2, 5, 10, 20 och 50 sene
sedlar: 2, 5, 10, 20, 50 och 100 WST

Externa länkar
 Centralbanken CBS
 WST sedlar

Samoas ekonomi
Oceaniska valutor
Riksregalier

Riksregalier är regalier i statlig ägo som tecken på kejserlig, kunglig eller furstlig status (regale). De är samlade ceremoniella föremål och används vid kröningar, högtidliga öppningar i parlament och andra sammanhang. 

Riksregalier finns i huvudsak i monarkier. I republiker brukar inte fysiska höghetstecken av detta slag användas för statschefen, även om presidentbandet, ett brett tygband som ofta är i nationalfärgerna och liknar ett ordensband, kan sägas ha en liknande funktion av att märka ut rikets ledare.

Krona, spira, äpple och svärd är de viktigaste symbolerna, i bland annat Sverige också nyckel.

Regalier som härskarsymbol
I princip i alla tider har härskare burit yttre tecken på sin värdighet och bruket av regalier har bland annat sitt ursprung i Orienten där de persiska härskarna använde tiara. Liknande symboler har också använts av Egyptens faraoner (hjälmliknande krona), av romerska kejsare (triumfatorskrans), av påvarna (tiara) etc., alla tecken på makt och värdighet. Detta utvecklades så småningom till flera särskilda attribut, för att beteckna olika uppgifter i härskarekallet och dessa brukar sammanfattas med beteckningen regalier. Exempelvis har riksäpplet sitt ursprung hos de romerska kejsarnas glober för att beteckna deras världsherravälde, dessa försågs senare med korsglober vilka de i Romerska riket saknade. Från början var de guldkransar som kallades kronor kungens privata egendom, men senare uppfattades de som statens och rikets egendom, som sinnebilder för dess storhet och välde, där kungen enbart var en förvaltare och bärare av symbolerna.

Se även
Danmarks riksregalier
Norges riksregalier
Preussens riksregalier
Storbritanniens riksregalier
Skottlands kronjuveler
Sveriges riksregalier
Tjeckiens riksregalier
Tysk-romerska rikets riksregalier

Referenser

Litteratur

Noter
Fjällbjörk

Fjällbjörk (tidigare Betula tortuosa) är numera kategoriserad som en varietet (Betula pubescens var. tortuosa) eller underart (Betula pubescens ssp. tortuosa, syn. Betula pubescens ssp. czerepanovii) av glasbjörk. Fjällbjörken återfinns i fjälltrakterna, vanligtvis som skogsgräns vid trädgränsen. Arten är ett mellanting mellan träd och buske beroende på växtförhållandena och rådande snödjup. Då fjällbjörken är ett geografiskt vikarierande taxon av glasbjörk bör den i första hand ses som en underart av glasbjörk, Betula pubescens ssp. czerepanovii. 

Stammens form och utseende påverkas av snödjupet.

Fjällbjörken har två tydliga färgnyanser på sin stam. Den övre delen är mörkare och den undre är ljusare, vilket beror på den snömärkeslav som växer på stammen. Det är en lav som endast växer på den del av stammen som inte är snötäckt och på så sätt skapar nyansskillnaderna på stammen.

Historik
Fjällbjörken kom troligen till Skandinavien från kontinenten via Danmark mellan 10 800 och 8 900 f.Kr. Till fjälltrakterna kom den omkring 6 500 f.Kr. då inlandsisen låg kvar endast i norra Lappland. Den har nu sin utbredning i den subalpina regionen i klimatzon VIII. Fjällbjörken är nu svenska Lapplands landskapsträd.

Utbredning 
Variationen förekommer i norra Ryssland, i arktiska delar av Fennoskandien, i Island, på Grönland, på Newfoundland och kanske i några områden på det amerikanska fastlandet i närheten. Fjällbjörk bildar på Kolahalvön och i Fennoskandien större öppna skogar. Den ingår även i andra skogar som domineras av arter från björksläktet. På den typiska tundran hittas vanligen glest fördelade trädgrupper av fjällbjörk.

Status 
Fjällbjörk används inte inom skogsbruket och för beståndet är inga hot kända. På grund av populationens oklara taxonomi listas Betula pubescens var. tortuosa av IUCN med kunskapsbrist (DD).

Bilder

Se även 
Fjällbjörkskog
Dvärgbjörk
Björkar
Björkbark
Björklöv
Björksocker

Externa länkar

Källor

Björkar
Fj Växtindex
Skandinaviska fjällkedjan
Träd i Sverige
Crescentnebulosan

Crescentnebulosan (även känd som NGC 6888, Caldwell 27, Sharpless 105) är en emissionsnebulosa i stjärnbilden Svanen som befinner sig på cirka 5000 ljusårs avstånd. Den upptäcktes av Friedrich Wilhelm Herschel 1792. Den bildades av att den snabba stjärnvinden från Wolf–Rayet-stjärnan WR 136 (HD 192163) kolliderade med den tidigare långsammare solvinden från när stjärnan var en röd jätte för runt 250 000 till 400 000 år sedan. Resultatet av kollisionen är ett skal och två chockvågor, en rör sig utåt och en rör sig inåt. Den inåtgående chockvågen hettar upp stjärnvinden till röntgenstrålande temperaturer.

Referenser 

Emissionsnebulosor
Stjärnbilden Svanen
Bluffstopp

Bluffstopp är ett kortspel som har utvecklats ur stopp, och som i likhet med detta spel går ut på att så fort som möjligt bli av med de kort man har på handen.

Spelarna får i given sex (eller sju) kort var. Spelet börjar vanligtvis med att förhand lägger ut ett valfritt kort med baksidan upp på bordet och samtidigt talar om vilket kort det är. Därefter ska spelarna i tur och ordning lägga på ett kort med baksidan upp och också meddela vilket kort som lagts. Detta kort ska ha samma färg som det föregående och dessutom ha högre valör. Den som inte kan eller vill göra detta säger ”stopp” eller ”pass” och blir överhoppad. När ingen säger sig kunna lägga ett högre kort än det senast lagda, får den som lade detta kort starta på nytt med ett valfritt kort från handen. 

Det speciella med bluffstopp är att det är tillåtet att spela ut ett annat kort än det man säger sig göra, men en spelare som misstänker en bluff kan begära att få se det senast lagda kortet.  En avslöjad bluffande spelare får som straff ta tre kort från talongen (eller, i en del kretsar, ta upp alla dittills utlagda kort). Om det inte var fråga om en bluff, får i stället den spelare som begärde syn samma bestraffning.

Se även
Båg

Referenser

Externa länkar

kortspel
Forex (företag)

Forex AB, av företaget skrivet FOREX, tidigare Forex Bank, är ett företag som erbjuder resevaluta, reseförsäkringar och kreditkort.

Bakgrund
År 1965 tog resebyråmannen Rolf Friberg (1937–2019) över valutakontoret från Statens Järnvägar (SJ) på Centralstationen i Stockholm. Verksamheten fick senare namnet Forex. Den första butiken finns än idag på Stockholms Centralstation. 

Efter en avreglering av marknaden på 1990-talet, tillkom flera konkurrenter på marknaden varav X-change var det största. I april 2007 köpte FOREX upp X-change, vars verksamhet och butiker införlivades i Forex. I oktober 2011 meddelades det att Forex köper Western Unions butiker i Norden 2012. 

Forex fick Finansinspektionens tillstånd att driva bankrörelse per den 1 juli 2003. Bankverksamheten såldes till Ica Banken per den 17 maj 2021. Företagets butiker finns på 78 platser i Norden, varav 53 butiker i Sverige, 7 i Danmark, 8 i Finland och 10 i Norge.

Den 22 december 2020 meddelade Ica Banken och Forex Bank att ingått avtal om att Ica Banken ska förvärva Forex Banks inlånings- och utlåningsportföljer. Förvärvet genomfördes den 17 maj 2021 och innebar att Ica Banken övertog cirka  kunder från Forex Bank. Omregistrering från bank till betalningsinstitut skedde under sommaren 2022, således kan man alltså sedan maj 2021 inte längre ansöka om privatlån hos Forex. Har man sedan tidigare ett lån hos Forex är det till Ica Banken som man ska amortera och betala räntekostnader.

Referenser

Noter

Externa länkar 

 Forex i Sverige

Ej längre existerande svenska affärsbanker
Svenska tjänsteföretag
Akbar II

Akbar II, med det fullständiga namnet Abu Nasir Mu'in ud-din Muhammad Akbar Shah II, även känd som Akbar Shah II, född 22 april 1760 i Mukundpur, Marathariket, död 28 september 1837 i Delhi, Mogulriket, var en indisk stormogul som efterträdde sin far Shah Alam II vid dennes död 1806. Han regerade fram till sin död 1837.

Vid hans tillträde som stormogul var det en position helt utan verklig makt. Akbar levde av ett apanage från Brittiska Ostindiska Kompaniet i Röda Fortet i Delhi. Genom att sända Ram Mohan Roy på diplomatiskt uppdrag till England försökte Akbar återfå en del av de befogenheter som britterna garanterat vid sitt ursprungliga intåg i Delhi, men britterna var inte beredda att göra några eftergifter.

Referenser 

Stormoguler
Män
Födda 1760
Avlidna 1837
Personer i Indien under 1800-talet
Haute-Saône

Haute-Saône är ett departement i östra Frankrike, i regionen Bourgogne-Franche-Comté. I den tidigare regionindelningen som gällde fram till 2015 tillhörde Haute-Saône regionen Franche-Comté. Huvudort är Vesoul. Departementet har fått sitt namn efter floden Saône.

Se även 
Lista över kommuner i departementet Haute-Saône

Källor 

Frankrikes departement
Bourgogne-Franche-Comté
Tippo Sahib

Tippo Sahib, eller Tipu Sultan, född 10 december 1750 i Devanahalli, död (stupad) 4 maj 1799 i Seringapatam,  var härskare över det indiska furstendömet Mysore 1782-1799.

Biografi
Han var äldste son till Haider Ali. Utbildad i språk, matematik och naturvetenskap hade Tippo Sahib ett personligt bibliotek på flera tusen böcker, och träning även i krigföring. Vid faderns död 1782 uppsteg han på tronen, för att med viss hjälp av fransmännen bekriga britterna. Slutligen tvingades han dock till en fred 22 mars 1792 i den egna huvudstaden Seringapatam där han avstod från halva furstendömet och betalade ett ansenligt krigsskadestånd.

Tippo Sahib var inrikespolitiskt verksam med olika samhällsreformer på den islamiska trons grund, men fortsatte dock trots freden 1792 att bekämpa britterna, och sökte åter bilda allians med Frankrike, varför britterna i ett fjärde krig mot Mysore fullständigt besegrade detta rike, i samband med vilket Tippo Sahib stupade, 1799.

Fiktion
Bhagwan Gidwani: The Sword of Tipu Sultan. Anm: En TV-serie baserad på boken, visad på indisk TV 1990, orsakade starka protester som nådde ända till Indiens högsta domstol, som dock inte ville förbjuda TV-serien ifråga.

Referenser 

Samuel Strandberg: Tipu Sultan - Tigern i Mysore

Indiska regenter
Män
Födda 1750
Avlidna 1799
Personer i Indien under 1700-talet
Farruch Sijar

Farruch Sijar, Farrukh Siyar eller Muhammad Farrukhsiyar, född 1687, död 1 mars 1719, var en indisk mogul. Han var  son till Azim-ush-Shan och sonson till stormogulen Alam I. Han uppsteg på mogultronen 11 juni 1713 med hjälp av de två beryktade bröderna Saiyid. Farruch kom att bli en marionett, medan Saiyid Huseyn Ali blev storvisir och dennes bror Abdullah överbefälhavare för mogulens armé.

Under Farruchs regeringstid lyckades mogulriket vinna militärt över sikherna och avrätta sikhernas ledare Banda Bahadur 1716. Året därpå  släppte man in Brittiska Ostindiska Kompaniet i Bengalen. Slutligen bestämde sig Saiyidbröderna för att göra sig av med Farruch, som fängslades, torterades och mördades 1719.

Referenser 

Stormoguler
Män
Födda 1687
Avlidna 1719
Personer i Indien under 1700-talet
Personer i Indien under 1600-talet
Ford Prefect

Ford Prefect kan syfta på:

 Ford Prefect (bil) – en serie personbilar, tillverkade av biltillverkaren Fords brittiska dotterbolag mellan 1938 och 1961
 Ford Prefect (litterär figur) – en litterär figur i Douglas Adams romaner om Liftarens guide till galaxen
Stilla havets Grand Prix

Stilla havets Grand Prix (eng. Pacific Grand Prix) var en deltävling i formel 1-VM som kördes på TI Aida, 70 km nordost om Okayama i Japan, säsongerna  och .

Vinnare Stilla havets Grand Prix

Externa länkar 
 

Formel 1-grand prix
Stilla havets Grand Prix
WP:Projekt Japan
Pescaras Grand Prix

Pescaras Grand Prix var en formel 1-deltävling som kördes på Pescara Grand Prix Circuit i Italien några säsonger under 1950-talet. Endast deltävlingen säsongen  ingick i mästerskapet. 1957 dog också 9 åskådare i en crash.

Pescara Grand Prix Circuit, som mätte drygt 25 km, är den längsta bana som någonsin använts för formel 1. Banan är numera nedlagd.

Vinnare Pescaras Grand Prix

Se även 
 Coppa Acerbo

Referenser

Noter

Externa länkar

Formel 1-grand prix
Pescaras Grand Prix