kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Åkersork

Åkersork (Microtus agrestis) är en art i underfamiljen sorkar. Åkersorken är växtätare med ett stort utbredningsområde i Palearktis men dess population kan variera kraftigt över åren. Den placerar boet ovan jord men gräver också gångar under marken.

Utseende 
Åkersorken är 80-135 millimeter lång med en 20-50 millimeter lång svans. Svansen upptar alltså mindre än en tredjedel av kroppslängden. Honor väger upp till 40 gram och hanar upp till 70 gram. Pälsen är gråbrun på ovansidan, ljusare vid sidorna och gråaktig på undersidan. Även fötterna är grå.

Utbredning och systematik 
Åkersorken har ett stort utbredningsområde som sträcker sig från Portugal och Spanien i västra Europa och vidare österut till Bajkalsjön och Jakutsk i sydöstra Sibirien. Arten förekommer över hela Storbritannien och merparten av kontinentala Europa men saknas på Island, Irland och i allra sydligaste Europa. Populationen vid Medelhavet kan utgöra en egen art men fler taxonomiska studier krävs för att bekräfta detta. I Norden saknas den bara på Gotland.

Underarterna M. a. levernedii (södra Europa) och 
M. a. rozianus (norra Portugal) listas ibland som arter.

Sorkpopulationen kan variera kraftigt över åren. I exempelvis Sverige toppas cyklerna ofta vart tredje eller vart fjärde år.

Ekologi

Habitat 
Åkersorken lever i ett flertal miljöer, i skogstrakter, på skoglösa slätter, stränder, odlad mark och fjällhedar. Den håller gärna till i fuktiga biotoper, även om fuktig miljö inte är ett nödvändigt krav.

Föda 
Sommartid äter åkersorken framför allt gräs och örter. På vintern äter den mest bark och skott på såväl plantor som vuxna träd av främst asp, sälg, rönn och vårtbjörk, men även på tall och contortatall, ibland även på granplantor. Sällan ingår insekter i födan.

Fortplantning 

Den placerar vanligen boet ovan jord och det byggs av gräs, mossa och jord. Boet kompletteras med gångar under jorden.

Åkersorken parar sig i regel mellan april och september och lite tidigare i sydliga trakter. Kullen består ofta av fyra till fem ungar. Kullstorleken blir större längre norrut. Honor kan ha upp till fyra kullar per år. När ungarna föds efter 18 till 22 dagar dräktighet är de nakna, blinda, döva och väger cirka 2,2 g. Efter 12 till 21 dagar slutar honan ge di. Honor blir könsmogna efter ungefär fyra veckor. Honor som föds under våren kan ha en egen kull samma år. De flesta åkersorkar lever maximal 20 månader och bara ett fåtal överlever sin andra vinter. I fångenskap förekommer det individer som levt upp till 39 månader.

Åkersork och människan

Hot och status 
Det finns inga kända hot mot populationen och populationsutvecklingen anses vara stabil. IUCN listar därför arten som livskraftig (LC).

Namn 
På bygdemålet i Pite älvdal kallas den päråwann och på Skelleftemål bara wann.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 B. Jensen (2004) Nordens däggdjur, andra upplaga , Prisma förlag, 
 Kai Curry-Lindahl (1988) Däggdjur, Groddjur & Kräldjur, Norstedts, 

Sorkar
Däggdjur i palearktiska regionen
A112

A112 är en motorväg i Belgien som binder ihop Wilrijk med motorvägen A12.

Se även
Motorväg
Motorvägar i Belgien

Motorvägar i Belgien
Mogens Glistrup

Mogens Glistrup, född 28 maj 1926 i Rønne på Bornholm, död 1 juli 2008 i Kongens Lyngby, var en dansk politiker (grundare av och partiledare för Fremskridtspartiet), jurist (cand.jur.) år 1950, advokat (landsretssagfører) 1955 och  lektor i skatterätt vid Köpenhamns universitet 1956-1963.

Politisk karriär
Som advokat i skattefrågor blev Glistrup välkänd i Danmark när han 1971 förklarade i TV att han inte betalat skatt på flera år. Han uttalade även att han betraktade skattesmitare som frihetskämpar jämförbara med motståndsrörelsen under andra världskriget. Som nybliven rikskändis övergick han till politiken och grundade Fremskridtspartiet, ett så kallat missnöjesparti 1972. Partiet, som bland annat krävde lägre skatter, fick stora framgångar i jordskredsvalet till Folketinget 1973. Glistrup själv satt i Folketinget 1973-1983 och 1986-1990. Bland hans många uppmärksammade utspel fanns förslaget att ersätta Danmarks försvar med en telefonsvarare med meddelandet "vi ger oss" på ryska.

Glistrup uteslöts 1990 ur Fremskridtspartiet och grundade då Trivselpartiet.

1999 beslutade Fremskridtspartiets landsmöte att återuppta Glistrup i partiet, vilket fick hela partiets folketingsgrupp att hoppa av partiet och bilda gruppen Frihed 2000.
Partiet har därefter aldrig lyckats väljas in i Folketinget igen.

Våren 2004 lämnade Glistrup självmant Fremskridtspartiet, sedan han förlorat en rättssak mot partiet. Året därpå upptogs Glistrup dock åter som partimedlem sedan partistyrelsen utnämnt honom till livslång hedersmedlem, med retroaktiv verkan.

Övrigt
Det som fick Glistrup att bli välkänd, bland annat hans uppseendeväckande uttalanden, skapade också stora kontroverser. Efter att tidigare ha varit en framgångsrik advokat uteslöts Glistrup ur danska advokatsamfundet när han dömts för skattebrott, för vilket han 1983-1985 avtjänade fängelsestraff. Han förlorade också sin plats i Folketinget. Efter avtjänat fängelsestraff blev han dock åter invald 1986.

Under senare år bedrev Glistrup en intensiv kampanj mot islam i Danmark, och han har skrivit en omfångsrik bok i ämnet. Agitationen ledde flera gånger till att Glistrup dömdes för rasism, som är ett brott i Danmark, och han avtjänade 2005 ett straff på 20 dagars fängelse för detta.

Inför partibildandet 1991 besöktes Glistrup i hemmet i Danmark av Ny demokratis ledarduo Bert Karlsson och Ian Wachtmeister.

Glistrup var god vän med resebyråmagnaten Simon Spies. De två porträtterades i den danska filmen Spies & Glistrup som hade premiär 2013.

Källor 

Födda 1926
Avlidna 2008
Män
Danska jurister
Folketingsledamöter från Fremskridtspartiet
Personer från Rønne
Danska politiker under 1900-talet
A201 (motorväg, Belgien)

A201 är en motorväg i Belgien vid flygplatsen Zaventem.

Se även
Motorväg
Motorvägar i Belgien

Motorvägar i Belgien
A501 (motorväg, Belgien)

A501 är en motorväg i Belgien vid La Louvière.

Se även
Motorväg
Motorvägar i Belgien

Motorvägar i Belgien
Wellpapp

Wellpapp (uttalas "vellpapp"; av tyskans Welle, våg), vågig papp (fluting eller pipor) med på båda sidor pålimmat papper (liner eller planskikt). Wellpapp används huvudsakligen till att göra lådor, men även till lådinredningar och liknande då materialet har en stötdämpande funktion. Wellpappens FCT-värde (Flat crush test) anger dess förmåga att klara ett plantryck. BCT-värdet (Box compression test) anger en wellpapplådas staplingsstyrka.

Återvinning 
Wellpapp kan återvinnas till 100 %. I Norge återvanns (år 2000) 90 % av all wellpapp som används på den norska marknaden.

Allmänt 
Wellpapp uppfanns av amerikanen Albert L Jones och är ett förpackningsmaterial som används som transport- och exponeringsemballage för allt från möbler, bildelar och vitvaror till läkemedel och livsmedel.
Detta material används mest för transportemballage runt om i världen. Det började användas som emballage till flaskor redan 1871.

Konstruktion 
Tre eller flera skikt papper limmas ihop på så sätt att det mellersta skiktet är vågformat och de två omgivande skikten plana. Resultatet blir en lätt och styv fackverkskonstruktion enligt samma princip som används i flygplansvingar, broar och andra krävande byggnadskonstruktioner. Ett plant skikt kallas liner eller linerskikt, medan ett vågformat skikt kallas fluting eller flutingskikt.
Fluting kommer från engelskans ”flute” (flöjt, pipa) och är en beteckning på de rörformiga luftfyllda ”pipor” som bildas mellan liner och fluting. Enwell har ett vågskikt, omgivet av två planskikt. Tvåwell har två vågskikt och tre planskikt.
Trewell är wellpapp med tre vågskikt och fyra planskikt. Enkelwell består av ett vågskikt och ett planskikt.

Egenskaper 
Wellpappens konstruktion förenar en rad synbarligen oförenliga egenskaper i ett enda material. Det kombinerar nämligen styrka och styvhet med flexibilitet och stötdämpning. Det finns knappast något annat förpackningsmaterial som ger så stor styvhet i förhållande till materialinsatsen, vilket gör det materialsnålt. Wellpapp är mycket lätt att produktanpassa. Materialet kan ges mycket varierande egenskaper beroende på vilka papperskvaliteter som väljs. Den färdiga wellpappen kan stansas, vikas, limmas och dekortryckas i alla upptänkliga former, storlekar och utseenden.

Miljö 

Wellpapp produceras uteslutande av förnybara råvaror. Papperet tillverkas av barr- och lövmassa plus använd wellpapp som gått i retur. Limmet produceras huvudsakligen av majsstärkelse, som är helt vattenlösligt, giftfritt och återvinningsbart. När kraven på fuktskydd och vattentålighet är stora kan wellpappen tillverkas med ett plastskikt på eller inuti wellpappen. Tack vare den låga mängden plast kan även det återvinnas. Wellpapp är också ett utmärkt bränsle, med ca 3,6 kWh/kg i bränslevärde.

Se även 
 Flexografi

Referenser

Noter

Papper

fi:Pahvi
A503 (motorväg, Belgien)

A503 är en motorväg i Belgien som går mellan Charleroi och Marcinelle.

Se även
Motorväg
Motorvägar i Belgien

Motorvägar i Belgien
A601 (motorväg, Belgien)

A601 är en motorväg i Belgien. Detta är en kortare motorväg som binder ihop motorvägarna A3 och A13.

Se även
Motorväg
Motorvägar i Belgien

Motorvägar i Belgien
A602 (motorväg, Belgien)

A602 är en motorväg i Belgien som binder ihop Ans med motorvägen A26.

Se även
Motorväg
Motorvägar i Belgien

Motorvägar i Belgien
A604 (motorväg, Belgien)

A604 är en motorväg i Belgien som binder ihop Jemappe med motorvägen A15.

Se även
Motorväg
Motorvägar i Belgien

Motorvägar i Belgien
Västfronten under andra världskriget

Västfronten under andra världskriget syftar vanligen på den del av krigföringen som skedde mellan Tyskland och de västallierade (huvudsakligen Frankrike, Storbritannien och USA) på europeisk mark under andra världskriget.

Händelser

1940 
 Slaget om Frankrike 
 Slaget om Storbritannien
 Blitzen

1942
Räden i Dieppe

1944 
 D-dagen
 Operation Market Garden
 Ardenneroffensiven

1945 
 Slaget om Ruhrområdet
 Nazitysklands kollaps

Se även 
 Ökenkriget
 Luftkriget under andra världskriget
 Slaget om Atlanten

Referenser

Andra världskriget
Visby botaniska trädgård

Visby botaniska trädgård, sällskapet De Badande Wännernas trädgård, är en botanisk trädgård nära havet och Strandpromenaden i Visby. Trädgården anlades 1855 av det allmännyttiga herrsällskapet Sällskapet DBW, på förslag av magister Hans Petter Gustavsson. I början av 1930-talet gjordes en genomgripande renovering av trädgården och den fick då sin nuvarande utformning. 

Parken är idag en välbesökt trädgård i Visby. I södra delen av parken ligger S:t Olofs kyrkoruin. Ett avtal mellan DBW och Gotlands kommun från 1970-talet innebär att DBW kostnadsfritt upplåter trädgården som en park för allmänheten mot att regionen står för driftkostnaderna. DBW:s trädgårdsstyrelse svarar fortfarande för det botaniska innehållet.

Populärkultur
I Ulf Lundells debutroman Jack (1976) skördar Jack och hans vänner cannabis i trädgården.

Bildgalleri

Källor

Noter

Externa länkar

DBW:s Botaniska Trädgård

Botaniska trädgårdar i Sverige
Byggnadsminnesförklarade trädgårdar
Parker i Sverige
Visby
Klonarkiv i Sverige
M1

M1 kan syfta på:

 M1 – ett expanderande moln av gas, se Messier 1
 M1 – en TV-kanal i Ungern, se Magyar Televízió
 M 1 – en runsten i fornlämningsområdet Kvissle-Nolby-Prästbolet, se Nolbystenen
 M1-receptor – ett slags receptorer som finns i parasympatiska nervsystemet, se Muskarinreceptorer

Ekonomi 
 M1 (ekonomisk term) – ett mått på penningmängden

Sport 
 M-1 Global – en mixed martial arts-organisation
 M-1 Mixfight – en mixed martial arts-organisation ursprungligen från Ryssland

Transport

Väg 
 M1 (Australien)
 M1 (Sydafrika)
 M1 (Storbritannien) 
 M1 (Ungern)
 M1 (Nordirland)
 M1 (Pakistan)
 M1 (Irland)
 M1 (Ryssland)
 M01 (Ukraina)
 M-1 (USA)
 Metroad 1 – en väg i Sydney, Australien
 Princes Freeway – M1 i Victoria, Australien

Järnväg 
 M1 (Köpenhamns metro) – linje i Köpenhamns tunnelbana, Danmark
 M1 (Budapests tunnelbana) – den första linjen i Budapests tunnelbana, Ungern

Fordon 
 BMW M1 – sportbil från 1978
 Miles M.1 Satyr – ett brittiskt biplan från 1930-talet

Vapen och militär utrustning 
 M1 Abrams – en stridsvagn
 M1 carbine – en karbin
 M1 Combat Car – en tidig stridsvagn
 M1 Garand – ett automatgevär 
 M1 Mortar – en granatkastare
 M1 (kulsprutepistol) – en amerikansk kulsprutepistol
 Bristol M.1 – ett brittiskt stridsflygplan från 1916

Se även
 HMS M1
Landstormens lilla Lotta

Landstormens lilla Lotta är en svensk komedifilm från 1939 i regi av Weyler Hildebrand. I huvudrollerna ses Sickan Carlsson, Allan Bohlin, Åke Söderblom och Thor Modéen.

Handling 
Det skall bli repetitionsövning utanför den lilla staden Lillköping. Vaktmästaren blir befäl och bankdirektören menig. Soldaterna försöker bjuda ut lottan Elsa och ingen tar övningarna på allvar.

Om filmen 
Detta är dåtidens romantiska komedi, full av sång, Lottakårer och militärer och ett stänk av Romeo och Julia. Filmen premiärvisades den 2 oktober 1939 på biograf Palladium i Stockholm. Inspelningen av filmen skedde med ateljéfilmning i Filmstaden Råsunda och med exteriörer i Norrtälje med foto av Martin Bodin.

Landstormens lilla Lotta har visats i SVT, bland annat 1981, 1984, 1990, 2010, i september 2020 och i oktober 2022.

Rollista (i urval) 

Källa: 
Sickan Carlsson – Elsa Strid, "Landstormens lilla Lotta" 
Allan Bohlin – Erik Berner, landstormslöjtnant 
Åke Söderblom – Wille Nilsson, bankvaktmästare och furir 
Thor Modéen – Kalle Högkvist, slaktare 
Eric Abrahamsson – Axel Anderson, handelsresande i mattor och gardiner 
Ludde Gentzel – Charlie Swanson, alias Kalle Svensson, svenskamerikan 
Torsten Winge – Waldemar Fredriksson, amanuens 
Åke Ohberg – Emil Svensson, tillförordnad bankdirektör i Provinsbanken 
Weyler Hildebrand – Julius Göransson, sergeant, chef för andra plutonen 
Hjördis Petterson – Waldemar Fredrikssons fru 
Lilly Kjellström – Stina, Falks piga
Marianne Löfgren – Maja Andersson 
Stina Ståhle – Hulda Falk, sergeant Göranssons fästmö 
Martha Colliander – fru Lind, lottachefen 
Harry Ahlin – Fredrik Andersson, grosshandlare, Maja Anderssons man 
George Fant – flyglöjtnant
Richard Lund – kompanichefen

Musik i filmen 
Källa: 

Jag ska' sjunga för dej, kompositör Sten Axelson, text Sven Paddock, framförs på munspel av John Botvid, sång Sickan Carlsson 
Rosen aus dem Süden, vals, op. 388, kompositör Johann Strauss den yngre, instrumental
Vi ska' ut och leka indianer, kompositör Sten Axelson, text Sven Paddock, sång Eric Abrahamsson, Thor Modéen, Åke Söderblom, Torsten Winge, Tor Wallén och Otto Åhlström 
Bomfaddera, kompositör Sten Axelson, text Sven Paddock, sång Sickan Carlsson, Åke Söderblom och Ludde Gentzel 
Maruschka från Petrograd, kompositör Jules Sylvain, text Johnny Bode, instrumental

DVD 
Filmen gavs ut på DVD 2019.

Referenser

Externa länkar 
 
 

Filmer 1939
Svenskspråkiga filmer
Svenska komedifilmer
Beredskapsfilmer
Filmer i regi av Weyler Hildebrand
Svenska 1930-talsfilmer
73

73 (LXXIII) var ett normalår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

April 
16 april – Romarna erövrar ökenfortet Masada, i ett av det romersk-judiska krigets sista slag. De överlevande försvararna begår massjälvmord, när nederlaget närmar sig .

Okänt datum 
 Plinius d.ä. blir prokurator i Hispania Tarraconensis.
 Domitianus blir konsul i Rom.
 Vespasianus påbörjar erövring av territorium öster om övre Rhen och söder om floden Main. Dessutom erkänner han försvarslinjerna längs övre och nedre Donau.
 Martialis skriver en satir om "militär feghet".
 Det andra Hankriget inleds med slaget vid Yiwulu.
 Ban Chao (Pan-Tch’ao) inrättar, i konkurrens med Xiongnufolket, ett kinesiskt protektorat över kungarna av Lop Nor och Khotan i Tarimsänkan, med målet att kontrollera sidenhandeln.

Födda

Avlidna

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Robert Gascoyne-Cecil

Robert Gascoyne-Cecil

 Robert Gascoyne-Cecil, 3:e markis av Salisbury (1830 - 1903)
 Robert Gascoyne-Cecil, 5:e markis av Salisbury (1897-1972)
 Robert Gascoyne-Cecil, 7:e markis av Salisbury (1946 - )
Irans högste ledare

Irans högste andlige ledare, Revolutionens ledare även kallad Kalif, Vali eller Rahbar är Irans högste andlige ledare och statschef. För närvarande är det Seyyed Ali Khamenei (Persiska: آیت‌الله سید علی حسینی خامنه‌ای) som innehar den posten. Ledaren tillsätts på livstid och måste vara en troslärd samt Seyyed. Khamenei är den andre ledare Iran haft sedan den Iranska revolutionen 1979 (den förste ledaren var Ayatollah Seyyed Ruhollah Khomeini).

Den högste ledaren har en central roll i Irans politik då denne utser väktarrådet, chefen för rättsväsendet, chefen för radio och TV samt medlarrådet som medlar vid meningsskillnaderna mellan parlamentet och väktarrådet. Högste ledaren är även högste befälhavare för Irans väpnade styrkor och milis.

Ämbetsinnehavare
1979–1989 Ruhollah Khomeini
sedan 1989 Ali Khamenei

Se även
Irans politik
Irans president

Referenser

Noter

Externa länkar

Listor över statschefer
Personligheter inom islam
Politiska titlar
Religiösa titlar
Statschefsämbeten efter land
Politik i Iran
 
Irans administration
Athena (musikgrupp)

Athena är ett skaband från Istanbul i Turkiet. Bandet deltog i Eurovision Song Contest 2004 med låten "For Real" och slutade på fjärdeplats.

Bandmedlemmar
Nuvarande medlemmar
 Gökhan Özoğuz – sång (1987– )
 Hakan Özoğuz – sång, gitarr (1987– )
 Umut Arabacı – basgitarr (2010– )
 Emre Ataker – keyboard (2011– )
 Sinan Tinar – trummor (2013– )

Tidigare medlemmar
 Turgay Gülaydın – trummor, bakgrundssång (1990–2002)
 Asrın Tuncer – sång (1990–1993)
 Ferit Tunçer – sång (1991–1993)
 Ozan Karaçuha – basgitarr, bakgrundssång (1993–2002)
 Canay Cengen – basgitarr (2002–2003)
 Doğaç Titiz – trummor (2002–2004)
 Ozan Musluoğlu – kontrabas, basgitarr (2003–2007)
 Burak Gürpınar – trummor (2004–2007)
 Alican Tezer – trummor (2010–2013)

Diskografi
1993 – One Last Breath

Externa länkar
 

Artister som representerat Turkiet i Eurovision Song Contest
Turkiska musikgrupper
Turkiska reggaegrupper
Deltagare i Eurovision Song Contest 2004
Neutral Milk Hotel

Neutral Milk Hotel var ett amerikanskt indierockband bestående av Jeff Mangum, Jeremy Barnes, Scott Spillane och Julian Koster. 

Gruppen släppte sin debut On Avery Island 1996 men är mest känd för uppföljaren In the Aeroplane Over the Sea 1998 som med tiden blivit en kultklassiker och av många räknas som ett av 1990-talets mest intressanta album. In the Aeroplane Over the Sea baseras löst på sångaren och låtskrivaren Jeff Mangums reflektioner kring Anne Franks dagbok. Bandet har inte släppt något nytt material sedan In the Aeroplane Over the Sea.

Diskografi

Studioalbum 
 1996 - On Avery Island
 1998 - In the Aeroplane Over the Sea

EP-skivor och singlar 
 1994 - Everything Is
 1998 - Holland, 1945
 2011 - Ferris Wheel on Fire
 2011 - You've Passed / Where You'll Find Me Now
 2011 - Little Birds

Samlingsalbum 
 2011 - NMH Vinyl Box Set

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats
 Neutral Milk Hotels sida på the Elephant 6:s webbplats

Amerikanska indierockgrupper
Handskakning

Handskakning, handslag, är en hälsningsgest, där två personer griper om varandras högerhand. I samband med handskakningen kan en flicka eller kvinna niga respektive en pojke eller man buga eller bocka med huvudet. Ett handslag kan också vara en symbolisk handling vid bekräftelse av avtal eller löfte, ingången förlikning och liknande. 

Seden att skaka hand som hälsning började troligtvis som ett sätt att visa att man var obeväpnad och inte ville varandra illa. Handskakningens ursprung är emellertid inte nedtecknat i historien och är därför mer eller mindre omöjligt att fastställa med säkerhet.

Ett handslag skall vara kort, fast och bestämt och man skall möta blicken på den man hälsar på. Det skall inte vara slappt. Det skall inte utföras med bara med fingrarna utan med hela handen, man skall inte ”veva” eller till varje pris visa hur stark man är. Höger hand används vid handskakning eftersom de flesta människor är högerhänta. I många länder till exempel i Mellanöstern anses dessutom att skillnaden mellan vänster och höger hand är av stor betydelse då vänster hand oftast anses som oren.

Källor 
Allt om Vetenskap
Kroppsspråk
Vett och etikett

Noter

Externa länkar

Etikett
Gester och hälsningar
Betschwanden

Betschwanden är en ort i kommunen Glarus Süd i kantonen Glarus i Schweiz. Den ligger vid floden Linth, cirka 11 kilometer sydväst om Glarus. Orten har 191 invånare (2021).

Orten ligger på 600 meter över havet och har ett alpint klimat. Bland sevärdheterna finns den reformerta kyrkan och vattenfallet Diesbachfall.

Orten var före den 1 januari 2011 en egen kommun, men slogs då samman med kommunerna Braunwald, Elm, Engi, Haslen, Linthal, Luchsingen, Matt, Mitlödi, Rüti, Schwanden, Schwändi och Sool till den nya kommunen Glarus Süd.

Kommentarer

Referenser

Externa länkar 

Orter i Glarus (kanton)
Tidigare kommuner i Glarus
Bilten

Bilten är en ort i kommunen Glarus Nord i kantonen Glarus i Schweiz. Den ligger cirka 12,5 kilometer norr om Glarus. Orten har 2 406 invånare (2021).

Orten var före den 1 januari 2011 en egen kommun, men slogs då samman med kommunerna Filzbach, Mühlehorn, Näfels, Mollis, Niederurnen, Oberurnen och Obstalden till den nya kommunen Glarus Nord.

Kommentarer

Referenser

Externa länkar 

Orter i Glarus (kanton)
Tidigare kommuner i Glarus
Elaine Cassidy

Elaine Cassidy, född 31 december 1979 i Kilcoole, County Wicklow, är en irländsk skådespelare.

Filmografi i urval 

 2001 - Disco Pigs
 2001 – En försvunnen värld (Miniserie) 
 2003 - Watermelon
 2005 - Fingersmith
 2007 - My Boy
 2009 - Harper's Island

Utmärkelser 
 2003 - IFTA Award - Bästa skådespelerska i spelfilm för Disco Pigs

Källor

Externa länkar 
 Elaine Cassidy Website
 

Irländska skådespelare under 2000-talet
Födda 1979
Kvinnor
Levande personer
Personer från Wicklow (grevskap)
Braunwald

Braunwald är en ort i kommunen Glarus Süd i kantonen Glarus i Schweiz. Den ligger cirka 12,5 kilometer sydväst om Glarus. Orten har 266 invånare (2021).

Orten var före den 1 januari 2011 en egen kommun, men slogs då samman med kommunerna Betschwanden, Elm, Engi, Haslen, Linthal, Luchsingen, Matt, Mitlödi, Rüti, Schwanden, Schwändi och Sool till den nya kommunen Glarus Süd.

Kommentarer

Referenser

Externa länkar 

Orter i Glarus (kanton)
Tidigare kommuner i Glarus
Elm, Glarus

Elm () är en ort i kommunen Glarus Süd i kantonen Glarus i Schweiz. Den ligger cirka 16 kilometer sydost om Glarus. Orten har 598 invånare (2021). Elm ligger längst söderut i Sernftal och är utgångspunkt för flera mindre alprutter över bergspass, däribland Panixerpass.

Fårskötsel har förekommit i Elm sedan 1000-talet och jordbruk har varit den huvudsakliga sysselsättningen. På 1700-talet var ylletillverkningen en viktig ekonomisk faktor. Elm hörde ursprungligen till Glarus församling, men 1273 bildades en ny församling i Matt. År 1493 fick Elm påvlig dispens att etablera en ny filialkyrka i orten. Sedan år 1528 är kyrkan reformert.

Orten var före den 1 januari 2011 en egen kommun, men slogs då samman med kommunerna Betschwanden, Braunwald, Engi, Haslen, Linthal, Luchsingen, Matt, Mitlödi, Rüti, Schwanden, Schwändi och Sool till den nya kommunen Glarus Süd.

Kommentarer

Referenser

Externa länkar 

 Officiell turistsida

Orter i Glarus (kanton)
Tidigare kommuner i Glarus
Engi

Engi är en ort i kommunen Glarus Süd i kantonen Glarus i Schweiz. Den ligger i Sernftal, cirka 9 kilometer sydost om Glarus. Orten har 606 invånare (2021).

Orten var före den 1 januari 2011 en egen kommun, men slogs då samman med kommunerna Betschwanden, Braunwald, Elm, Haslen, Linthal, Luchsingen, Matt, Mitlödi, Rüti, Schwanden, Schwändi och Sool till den nya kommunen Glarus Süd.

Kommentarer

Referenser

Externa länkar 

Orter i Glarus (kanton)
Tidigare kommuner i Glarus
Ennenda

Ennenda är en ort i kommunen Glarus i kantonen Glarus i Schweiz. Den ligger vid floden Linth, cirka 1,5 kilometer sydost om Glarus. Orten har 2 636 invånare (2021).

Orten var före den 1 januari 2011 en egen kommun, men inkorporerades då tillsammans med Netstal och Riedern in i kommunen Glarus.

Kommentarer

Referenser

Externa länkar 

Orter i Glarus (kanton)
Tidigare kommuner i Glarus