kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Jack Wild

Jack Wild, född 30 september 1952 i Royton i Lancashire, död 1 mars 2006 i Tebworth i Bedfordshire, var en brittisk skådespelare.

Han upptäcktes redan som 11-åring, när han spelade fotboll i en park. Han fick gå på teaterskola och i mitten på 1960-talet fick han rollen som Artful Dodger i musikalen Oliver!, som blev en stor succé i Londons West End. Musikalen byggde på Charles Dickens roman Oliver Twist, och Wild passade perfekt in på rollen som Artful Dodger enligt Dickens beskrivning - en smutsig, trubbnäst pojke.

Som 16-åring upprepade han sin succéroll i Carol Reeds filmversion, Oliver! (1968) och nominerades för en Oscar för bästa manliga biroll. Han var miljonär när han var 18 år och en stor tonårsidol.

År 1971 medverkade han i filmen "Melody" som upptågsmakaren Ornshaw. I filmen spelade han mot Mark Lester, som spelade Oliver Twist i musikalen 1968. 

Han medverkade sedan i en del filmer och TV-serier, men hemföll åt alkoholmissbruk. Han lyckades dock ta sig "på fötter" i slutet av 1980-talet och framträdde sedan en hel del på scen genom åren.

Wild avled i muncancer, Han drabbades av sjukdomen år 2000 och den berodde till stor del just på hans alkoholmissbruk. Han fick bortopererat såväl talorgan som tunga, och kunde varken prata, äta eller dricka. Han kämpade dock på och genom sin fru varnade han dagens ungdomsidoler för att hemfalla åt spriten.

Födda 1952
Avlidna 2006
Brittiska skådespelare
Män
Personer från Lancashire
Lennart Ljung

Lennart Ljung kan syfta på
Lennart Ljung (general) (1921–1990), svensk överbefälhavare mellan 1978 och 1986.
Lennart Ljung (ingenjör) (född 1946), professor i reglerteknik.
Lennart Ljung (fotbollsspelare) (född 1949), fotbollsspelare och målvaktstränare.
Lennart Ljung (ingenjör)

Lennart Ljung, född den 13 september 1946 i Malmö, professor i reglerteknik vid Linköpings universitet.

Ljung tog en kandidatexamen i matematik och ryska 1967 vid Lunds universitet, en civilingenjörsexamen i teknisk fysik 1970 och tog en doktorsexamen i reglerteknik 1974, båda vid Lunds tekniska högskola. Hans handledare var Karl Johan Åström.

Ljung har gjort stora bidrag till reglertekniken, framförallt inom systemidentifiering.

Lennart Ljung är hedersdoktor vid Uppsala universitet, Tekniska högskolan i Helsingfors, Baltic State Technical University i S:t Petersburg i Ryssland, Université de Technologie de Troyes i Frankrike och Katholieke Universiteit Leuven i Belgien.

Ljung är ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien sedan 1995 samt av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien sedan 1985.

Källor

Externa länkar
Publications, Lennart Ljung, Linköping University Electronic Press
Linköpings universitet: Lennart LjungLäst 2011-09-27.

Svenska professorer i reglerteknik
Personer verksamma vid Linköpings universitet

Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Hedersdoktorer vid Uppsala universitet

Födda 1946
Män
Levande personer
Svenska ingenjörer under 1900-talet
Hedersdoktorer vid Tekniska högskolan i Helsingfors
Hedersdoktorer vid Baltic State Technical University
Hedersdoktorer vid Université de Technologie de Troyes
Hedersdoktorer vid Katholieke Universiteit Leuven
Ingenjörer från Malmö
Alumner från Lunds universitet
Teemu Lassila

Teemu Lassila, född 26 mars 1983 i Helsingfors, är en finländsk ishockeymålvakt som spelar för TPS i FM-ligan. Teemu är son till den före detta ishockeymålvakten Hannu Lassila. Säsongen 2007/2008 till 2011/2012 spelade han i HPK i FM-ligan. Sommaren 2011 skrev han på ett ettårskontrakt för Metallurg Novokuznetsk i KHL.

Klubbar 
HC TPS
Hermes
Porin Ässät
Djurgårdens IF
HPK
Metallurg Novokuznetsk
Barys Astana
Avangard Omsk
Växjö Lakers

Externa länkar 

Finländska ishockeymålvakter
Födda 1983
Idrottare från Helsingfors
Levande personer
Målvakter i Djurgården Hockey
Målvakter i HC TPS
Målvakter i Växjö Lakers
Målvakter i Ässät
Män
Spelare i Avangard Omsk
Spelare i Barys Astana
Spelare i HC 05 Banská Bystrica
Spelare i HPK
Spelare i Kiekko-Vantaa
Spelare i Kokkolan Hermes
Spelare i Lempäälän Kisa
Spelare i Metallurg Novokuznetsk
Spelare i Orli Znojmo
Spelare i Tappara
Spelare valda av Nashville Predators i NHL Entry Draft
Spelare valda i NHL Entry Draft 2003
Världsmästare i ishockey
Henrik Hansson (musiker)

Henrik Hansson, född 1977 i Lund, är en svensk musiker, låtskrivare och producent. Han har bland annat skrivit låten "Don't Try To Stop Me" som Laila Adéle framförde i Melodifestivalen 2006 (deltävlingen i Göteborg).

Svenska musiker
Svenska låtskrivare
Svenska musikproducenter
Födda 1977
Män
Levande personer
Personer från Lund
Fram över berg, över dal, över bölja

Fram över berg, över dal, över bölja är en sång med text från 1904 av Karl Larsson och musik av J. Enlund.

Publicerad i 
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1907 som nr 336.
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 380 under rubriken "Strid och verksamhet - Maning till kamp".
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 444 under rubriken "Strid Och Verksamhet - Kamp och seger".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 610 under rubriken "Strid och kallelse till tjänst".

Svenska psalmer
Legionowo

Legionowo ( ) är en stad i Masoviens vojvodskap i Polen. Staden hade 54 137 invånare (2016).

Vänorter 
  Kovel, Ukraina
  Obsjtina Sevlievo, Bulgarien
  Rzjev, Ryssland
  Jiujiang, Kina 
  Carnikava, Lettland
  Bordzjomi, Georgien

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Städer i Masoviens vojvodskap
Stadskommuner i Masoviens vojvodskap
Jimmy Tamandi

Jimmy McCoy Tamandi, född 12 maj 1980 i Malmö, är en svensk före detta fotbollsspelare.

Tamandis första klubb var Nydala IF. 1992 lämnade han moderklubben för att ansluta till Malmö FF. Under säsongen 1999 skedde proffsdebuten. Den säsongen slutade laget på nedflyttningsplats i Allsvenskan, vilket innebar spel i Superettan säsongen 2000. Malmö FF kom tillbaks till Allsvenskan direkt. Säsongen 2001 blev den sista med Malmö FF för Tamandi.

Inför säsongen 2002 förstärkte AIK truppen med Tamandi. Efter säsongen 2004 stod det klart att klubben åkte ur Allsvenskan efter nedflyttningsplatsen och därefter lämnade Tamandi klubben för spel i italienska Salernitana men vistelsen blev mycket kort och nästa klubb blev Serie C2-klubben Potenza. Utlandsvistelsen skulle dock bli kortlivad. Redan sommaren 2005 var han tillbaks i AIK som låg bra till i Superettan och lyckades ta sig tillbaks till Allsvenskan direkt.

Tamandi gjorde en framgångsrik säsong med AIK under deras överraskningsår 2006 när laget slutade tvåa. De första matcherna började han på bänken. Inför första derbyt mot Djurgården (3-1 till AIK) fick han starta på vänsterbacken och petade därmed Markus Karlsson. Lagets tränare Rikard Norling kommenterade det genom att han var erfaren inför derbyn och han visste hur man skulle hantera detta. Efter matchen blev han ordinarie resten av säsongen. 

Efter att Tamandis klubb FC Lyn Oslo gick i konkurs i juni 2010 skrev han på ett treårskontrakt med Gais.

Meriter 
 JSM-guld 1998

Källor

Landslagsstatistik på svenskfotboll.se
Jimmy Tamandi på elitefootball.com

Referenser 

Svenska fotbollsspelare
Svenska landslagsspelare i fotboll
Fotbollsspelare i Malmö FF
Spelare i AIK Fotboll
Spelare i Salernitana Calcio 1919
Spelare i FC Lyn Oslo
Fotbollsspelare i Gais
Spelare i Fotbollsallsvenskan
Spelare i Superettan
Spelare i Tippeligaen
Födda 1980
Levande personer
Män
Idrottare från Malmö
Nordlandsbanen

Nordlandsbanen är en järnväg i Norge. Den binder samman Trondheim med Bodø och är 729 km lång. Formellt (och historiskt) börjar banan i Hell, öster om Trondheim, där den anknyter till den äldre järnvägen Meråkerbanen som går mellan Trondheim och Storlien. Nordlandsbanen är inte elektrifierad.

Trafik
Det går två persontåg per dygn hela sträckan, ett dagtåg och ett nattåg, i varje riktning. Resan tar cirka 10 timmar. 

Sträckan mellan Trondheim och Steinkjer är en del av Trønderbanen, och ganska starkt trafikerad, med 19 lokala tåg per vardag och riktning, en per timme fast två per timme i rusningstrafiken. Sträckningen mellan Bodø och Rognan har en del lokaltågtrafik, 6 st per vardag och riktning.

Persontrafiken körs sedan juni 2020 av SJ Norge.

Historia och framtidsplaner 
Banan har byggts i etapper, den första delen 1905 (dock Meråkerbanen 1881) och sista delen 1962. Sträckan Grong–Mo i Rana byggdes av NSB under andra världskriget, och de påbörjade en bana norr om Fauske mot Narvik. Arbetet utfördes av omkring 5000 sovjetiska krigsfångar för den tyska nazistiska ockupationsmakten. Detta arbete avbröts efter krigsslutet. År 2003 uppsattes en minnestavla vid Rana museum för att hedra krigsfångarna.

Norges regering har 2013 beslutat att sträckan mellan Trondheim och Steinkjer ska elektrifieras och förbättras med fler mötesplatser. Elektrifieringen beräknas bli klar i slutet av 2024.

En förlängning av Nordlandsbanen norrut har diskuterats vid olika tillfällen, men planerna för Nord-Norgebanen lades på is av Stortinget i början av 1990-talet. Det är mycket svåra terrängförhållanden norr om Fauske med höga fjäll och djupa fjordar.

Stationer på Nordlandsbanen
(Öppningsår inom parentes)

 Bodø (1961)
 Mørkved (1987)
 Tverlandet (2015)
 Oteråga (2018)
 Valnesfjord (2001)
 Fauske (1958)
 Rognan (1958)
 Røkland (1955)
 Lønsdal (1947)
 Bolna (1947)
 Dunderland (1945)
 Skonseng (1942)
 Mo i Rana (1942)
 Bjerka (1942)
 Drevvatn (1941)
 Mosjøen (1940)
 Trofors (1940)
 Svenningdal (1940)
 Majavatn (1940)
 Namsskogan (1940)
 Lassemoen (1940)
 Harran (1940)
 Grong (1929)
 Snåsa (1926)
 Jørstad (1926)
 Steinkjer (1905)
 Verdal (1904)
 Levanger (1902)
 Stjørdal (1902)
 Værnes (1994)
 Hell (1881)
 Trondheim sentralstasjon (1881)

Externa länkar
Tidtabell, välj nr 26 och 71

Referenser

Järnvägslinjer i Norge
Transport i Nordland fylke
Transport i Trøndelag fylke
Norge under andra världskriget
Cell (processor)

Cell är en flerkärnig PowerPC-baserad processor som är utvecklad av Sony, Toshiba och IBM. Sony använder Cellprocessorn som huvudprocessor i deras konsol Playstation 3.
Idén uppkom 1999 av Ken Kutaragi även känd som "Father of playstation". År 2000 formade Sony, Toshiba och IBM alliansen STI för att skapa processorn.
STI:s Design Center öppnades år 2001 i Austin, Texas. Över 400 anställda från 3 olika företag arbetade med processorn.
Cell är en åttakärnig processor och enligt IBM jobbar Cell 10 gånger så snabb som dagens processorer. Cell är designad för att kunna användas i alla datorer, från handdatorer till servrar. Sony ser Cell som en potentiell efterträdare till dagens x86-arkitektur.

Sony säljer den fabrik belägen i Isahaya som tillverkar 65nm-versionen av Cell till Toshiba. Anledningen är att Sony inte förmår att stå för kostnaderna som det innebär att investera i ny utrustning när ett byte till 45nm-versionen av cellprocessorn kommer.

Cell-processorn innehåller:

 Power Processor Element (PPE).
 8 Synergistic Processor Elements (SPEs).
 Element Interconnect Bus (EIB).
 Direct Memory Access Controller (DMAC).
 2 Rambus XDR memory controllers.
 Rambus FlexIO (Input / Output) interface.

Kärnorna

En av de åtta kärnorna i processorn kallas PPE (Power Processor Element), den fungerar som en dirigent och har som uppgift är att allokera resurser samt ta hand om tillgång av tillbehör och operativsystem. De andra kärnorna i processorn kallas SPE (Synergistic Processor Element), dessa är specialiserade för flyttalsberäkningar vanliga vid multimediatillämpningar, 3D och vetenskapliga beräkningar. Varje SPE har ett eget block av ramminne (32 bit). Varje SPE har större bandbredd och prestanda än PPE:n.

Specifikationer

 Kapabel att köras i hastigheter över 4 GHz.
 Minnesbandbredd: 25.6 GBytes per sekund.
 I/O-bandbredd: 76.8 GBytes per sekund.
 256 GFLOPS (Single precision at 4 GHz).
 256 GOPS (Integer at 4 GHz).
 25 GFLOPS (Double precision at 4 GHz).
 235 kvadratmillimeter.
 235 miljoner transistorer

Processorarkitekturer
Mikroprocessorer
Sedelfondssystem

Sedelfondssystem (engelska: Currency board) är ett system där den monetära rollen för till exempel en centralbank är att hålla en specifik växelkurs mot en utländsk valuta. Detta leder till att den konventionella rollen för en centralbank är underordnad uppgiften att behålla växelkursen.

Det är inte nödvändigt att låta centralbanken hantera detta; I vissa implementeringar har man skapat en sedelfond, ett nytt fristående organ som tar hand om det hela.

Källor 
 Vad är ett sedelfondsystem? (PDF-dokument)

Nationalekonomi
Gustavsbergs arbetares uppköpsförening

Gustavsbergs arbetares uppköpsförening var  ett företag som bildades av arbetarna vid  Gustafsbergs porslinsfabriks i syfte att förbättra arbetarnas levnadsstandard.

Historia 
Företaget bildades efter att arbetarna vid porslinsfabriken klagat över de höga livsmedelspriserna vid Gustavsberg i en klagoskrift 1838. Efter klagomålet ombildades den befintliga handelsrörelsen på bruket till det kooperativa företaget Gustavsbergs arbetares uppköpsförening 1868. I och med omläggningen var varje arbetare, oavsett kön, skyldig att köpa en aktie á 10 riksdaler. Inledningsvis flyttade butiken runt men 1889 färdigställdes bolagsboden och butiken fick då en fast lokal.  

Med tiden utvecklades föreningen till att bli mer och mer kooperativ företag, dock kunde varje person ha mer än en rösträtt vilket inte är överensstämmande med de kooperativa grundsatserna.   

Fackförbundet bildades 1919 och brukspatronen drog därefter in stödet till föreningen. Den 10 september 1919 inleddes förhandlingar med Kooperativa Förbundet för att kunna anslutas till denna. Vid ett extramöte 18 oktober 1919 beslutades enhälligt att föreningen skulle upplösas för att kunna anslutas till denna. Föreningen upplöstes således 31 december 1919. I dess ställe bildades Gustavsbergs Konsumtionsförening U.P.A. som övertog dess verksamhet samt hyreskontrakt på affärslokaler.

Styrelse 
Ordförande var bruksdisponenten. Utöver ordföranden bestod styrelsen av fem arbetare.

Verksamhet 

Varuhandel skedde på kredit, kontanthandel var förbjuden. Skulden drogs sedan från arbetarens lön. Eventuellt överskott i verksamheten delades ut som procent på varje ägares inköpsbelopp. Överskottet betalades ut en gång per år och kunde uppgå till mellan 11 och 17 procent. 

Anledningen till kredithandeln var att fabriksledningen var orolig för den höga alkoholkonsumtionen i samhället. Genom att kredithandeln undvek man att arbetaren använde pengarna till alkoholkonsumtion. Konsekvensen av kredithandeln blev att många familjer hamnade i skuld hos arbetsgivaren. Basvarorna var inte överprissatta men andra varor kunde vara det. En annan förklaring till skulderna var att man inte hade lärt sig att hushålla med sin inkomst.

Referenser

Ej längre existerande svenska företag
The Nightfly

The Nightfly är ett musikalbum av den amerikanske musikern och låtskrivaren Donald Fagen från 1982. Det var Fagens första soloalbum efter karriären i Steely Dan. 

The Nightfly ses av många som höjdpunkten i det "slicka" jazzrock-soundet som dominerade Los Angeles-baserad musik åren kring 1980, och karakteriseras av ypperlig produktion och insatser från framstående musiker som Jeff Porcaro, Randy Brecker, Michael Brecker, Greg Phillinganes, Marcus Miller och Steve Gadd. Albumet är till största del skrivet och arrangerat av Donald Fagen.

Låtlista
"I.G.Y." - 6:05 
"Green Flower Street" - 3:40 
"Ruby Baby" - 5:38 
"Maxine" - 3:50 
"New Frontier" - 6:23 
"The Nightfly" - 5:45 
"The Goodbye Look" - 4:47 
"Walk Between Raindrops" - 2:38

Musikalbum 1982
Album av Donald Fagen
Bertrade de Montfort

Bertrade de Montfort (1070-1117), grevinna av Anjou och fransk drottning, andra fru till kung Filip I av Frankrike.

Hon var dotter till Simon I de Montfort och Agnes av Evreux. Hennes bror var Amaury III de Montfort. Bertrande beskrevs som mycket vacker. Greve Fulko IV av Anjou lämnade sin fru för hennes skull och gifte sig med henne. 1092 blev kungen förälskad i henne och gifte sig med henne trots att han redan var gift. Påven bannlyste honom därför för bigami och förbjöd honom att delta i första korståget 1096. Bertrande försökte få sina egna söner att efterträda maken på tronen, men misslyckades. 1117 gick hon i kloster, och beskrevs då fortfarande som mycket vacker.

Referenser

Succession 

Födda 1070
Avlidna 1117
Kvinnor
Frankrikes drottningar
Feeling Good

Feeling God är en sång från 1965 skriven av Anthony Newley och Leslie Bricusse för musikalen  The Roar of the Greasepaint – the Smell of the Crowd. Sången framfördes i musikalen av Gilbert Price.

Covers
Flera artister har gjort covers på låten, bland andra Nina Simone, Joe Bonamassa, Sammy Davis Jr, Muse, Michael Bublé, The Pussycat Dolls, Adam Lambert, Escala, Ane Brun och Avicii.

Sånger 1965
Stopp! Annars skjuter morsan skarpt

Stopp! Annars skjuter morsan skarpt (originaltitel: Stop! Or My Mom Will Shoot) är en amerikansk komedifilm från 1992 i regi av Roger Spottiswoode. I huvudrollen som Joe Bomowski syns Sylvester Stallone. Filmen sågades av en enig kritikerkår, och Stallone själv menade att det var den sämsta film han till dags dato spelat i .

Handling 

Stallone spelar en polis som försöker ta sig uppför karriärstegen. Tråkigt nog för honom kommer hans mamma på besök och ställer till saker. Lagar mat och städar, diskar sonens pistol oanvändbar, följer med på farliga uppdrag utan hans medgivande. Hur han än försöker skydda henne så slutar det med att hon räddar honom.

Rollista (urval) 
Sylvester Stallone - Sgt. Joe Bomowski 
Estelle Getty - Tutti Bomowski 
JoBeth Williams - Lt. Gwen Harper 
John Wesley - Tony 
Roger Rees - Parnell 
Ving Rhames - Mr. Stereo

Externa länkar

Referenser

Filmer 1992
Amerikanska actionfilmer
Amerikanska komedifilmer
Filmmusik av Alan Silvestri
Kalervo Palsa

Huugo Kalervo Palsa, född 12 mars 1947 i Kittilä, död där 4 oktober 1987, var en finsk konstnär. Palsa bodde nästan hela sitt liv i sin hemort Kittilä. Han studerade konst i Helsingfors men trivdes inte. Hemma i Kittilä höll Palsa till och målade i en liten, kall och mörk stuga som han själv kallade Getsemane eller Luftslottet. Det var många som inte godkände Palsas konst, en del tyckte till och med verkligen illa om den. I hembyn ansåg man allmänt att Palsa var galen, trots det kunde man inte förneka att han var konstnärligt begåvad.
Kalervo Palsas motiv är mörka och dystra, inte sällan beskriver de död, sexualitet, ångest och våld.

Födda 1947
Finländska målare
Män
Avlidna 1987
Fantastisk realism
Personer från Kittilä
Stjärnorna (Roger Pontare & Marie Bergman-låt)

Stjärnorna är en ballad med text av Micke Littvold och musik av Peter Bertilsson, som Roger Pontare och Marie Bergman sjöng då de tillsammans vann den svenska Melodifestivalen 1994. I Eurovision Song Contest 1994 var Anders Berglund dirigent. "Stjärnorna" hade på förhand inga större förväntningar att vinna, vilket även juryns röster visade. 48 poäng blev resultatet med trettonde plats. Låten fick som bäst tio poäng från Norge. 

Melodin låg på Svensktoppen i fyra veckor under perioden 30 april-21 maj 1994, med placeringarna 2, 3, 3 och 10.

Referenser

Externa länkar 
 Information i Svensk mediedatabas.

Bidrag till Eurovision Song Contest 1994
Melodifestivalbidrag 1994
Svensktoppsmelodier 1994
Sveriges bidrag i Eurovision Song Contest
Sånger om stjärnor
Sångduetter
Svenskspråkiga sånger
Lärarhögskolan i Göteborg

Lärarhögskolan i Göteborg var en statlig högskola grundad 1962. Från mitten av 1970-talet var verksamheten placerad i byggnadskomplexet Pedagogen i Mölndal. Verksamheten överfördes 1977 till Göteborgs universitet.

Beteckningen Lärarhögskolan används fortfarande i viss mån för byggnaden Pedagogen och för lärarutbildningen vid universitetet. Förutom att detta är formellt felaktigt, så är det också missvisande, då lärarutbildningen vid Göteborgs universitet inte bedrivs vid en separat enhet, utan är integrerad i flertalet av universitetets fakulteter.

Se även
Utbildningsvetenskapliga Studentkåren vid Göteborgs universitet
Lärarhögskola

Vidare läsning

Skolor vid Göteborgs universitet
Ej längre existerande universitet och högskolor i Sverige
Eldledare

Eldledare, soldat eller officer som bestämmer var, hur och när den indirekta elden skall verka. Indirekt eld är all verkanseld där skytten inte ser målet och därför behöver någon som anmäler mål och reglerar elden – en eldledare. Eldledare arbetar inom jägarförband, samt i eldledningsvagnar (till exempel EPBV 90), spaningsplutoner eller som bekämpningsassistenter inom pansarförband.

Typiska indirekta eldsystem är granatkastare, kanoner, haubitsar, styrda bomber, robotar, och fartygsartilleri. Eldledaren ansvarar inför förbandschefen för den indirekta eldens planering och förberedelser i form av målbestämning, inskjutning av skjutande förband (i form av registrering av UP-system) och förberedande registrering av mål. Eldledare kan, med hjälp av radio, agera Forward Air Controller (FAC) och kalla in luftunderstöd (Close Air Support) med mindre kompletterande utbildning. En eldledare ska kunna jobba med en sådan stor noggrannhet och precision som möjligt för att uppnå målet direkt verkanseld (träff vid första eldöppnandet).

Eldledaren strider med de främre delarna av en anfallsrörelse eller försvarsstrid. Detta innebär att eldledare potentiellt har tillgång till en enorm mängd eldkraft. Stor vikt är därför lagd på att kunna agera dolt i strid under utbildningen, eftersom e-grupper och e-vagnar är högt eftertraktade mål för den eventuella fienden. Trots detta arbetar svenska eldledare under principen 'verkan före skydd'. Svenska eldledare använder sig främst av granatkastarplutoner, eller haubits-bataljoner.

Genomförande av eldledning 
Svenska eldledare är NATO-anpassade för att underlätta för samarbete i internationell tjänst, och använder sig därför av UTM-koordinater (Universal Transverse Mercator coordinate system) och 'Angular Mil' eller på svenska, mils, för eldledning. Dock eftersom Sverige inte är en medlem i NATO använder Sverige sig inte av GPS. Detta på grund av två anledningar; potentiella risken att fel uppstår eller blir tillsatta, samt att om GPS-systemet skulle haverera blir eldledarna utan möjlighet att arbeta med den precision de behöver. Därför används fältmätpunkter för att relativt beräkna ut eldledarens exakta position. En eldledningsgrupp (e-grupp) agerar både avsuttet och i fordon. Eldledningen skiljer sig inte i större utsträckning mellan de två förfarandena i grunden, utan mest vad gäller utrustningen som används.

Eldledare kan anmäla målposition i form av absoluta koordinater, eller mer vanligen, relativt i form av riktning och avstånd till målet från eldledarens position.

Referenser 

Militära befattningar
Supreme

Supreme kan syfta på:

 Supreme (artist) – en svensk rappare från gruppen Looptroop
 Supreme Commander –  ett datorspel inom realtidsstrategigenren från 2007
 Supreme – ett amerikanskt varumärke