kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Postpartumperiod

Postpartumperiod, puerperalperiod, barnsängsperiod, eller bara barnsäng (se avsnittet etymologi), är medicinska begrepp för tiden omedelbart efter en förlossning. Ur obstetrisk synpunkt är detta liktydigt med den tid efter förlossningen, som åtgår för könsorganens återbildning till tillståndet före graviditetens början, vilket i regel omfattar sex veckor.

I dagligt tal används ordet barnsäng för att beteckna den tid, under vilken modern ligger till sängs efter förlossningen även om det också omfattar den bädd där barnaföderskan ligger under barnsbörden och tiden därefter. Under postpartumperioden sker även en omställning av ämnesomsättningen och hormonproduktionen, som varit förändrade under graviditeten. Brösten träder i full verksamhet med mjölkavsöndringen. På grund av de skador som uppstår i kvinnans könsorgan under förlossningen är infektionsrisken förhöjd under barnsängen, varför god hygien är nödvändig. Kvinnan observeras initialt i postpartumperioden för att säkerställa att inga allvarliga komplikaterion har uppstått efter förlossningen.

Etymologi 
Postpartumperiod är ursprungligen en direktöversättning av . Postpartum är latin för "efterförlossning".

Begreppet förekommer under alternativformen postpartumtiden.

Puerperalperiod är ursprungligen en direktöversättning av . Puerperal är nylatin för "barnafödelse".

Begreppet förekommer under alternativformen puerperaltiden.

Barnsäng är ett äldre svenskt begrepp som hänvisar den bädd i vilken en barnaföderska ligger under barnsbörd och närmaste tiden därefter.

Begreppet förekommer under utvecklingsformerna barnsängsperioden och barnsängstiden.

Historiskt 
Intill införandet av antiseptiken och aseptiken på barnbördshusen under senare delen av 1800-talet utgjorde barnsängsfebern ett allvarligt hot mot kvinnans liv under i synnerhet barnsängens första tid.

Se även 
Barnsbörd

Referenser

Noter

Trycka verk 

 

Förlossning
Idrottsmuseet i Malmö

Idrottsmuseet i Malmö var ett museum med sporttema Malmö som fanns i Baltiska hallens foajéer. Museet stängde i oktober 2017 och personal, föremål, arkiv, foto och bibliotek flyttades över till kulturnämnden och Malmö museer. 

Malmö Idrottsmuseum var mellan 1972 och 2017 en del av fritidsnämndens ansvarsområde. Museet har dock varit verksamt i Malmö sedan slutet av 1950-talet. Verksamheten utvecklades ursprungligen ur Gymnastiska centralinstitutets samlingar (GCI) och fick efter en tid allt mer förändrad inriktning från ett övergripande nationellt till ett mer regionalt och lokalt fokus.

Källor

 Beslut i fritidsnämnden, Malmö stad.

Idrottsmuseer i Sverige
Stadionområdet
Museer i Malmö
Ej längre existerande museer i Sverige
Museer nedlagda 2017
Katapult

En katapult är en så kallad kastmaskin och en typ av belägringsvapen som användes i krigföring, huvudsakligen för att slunga stenar och andra projektiler mot fiendebyggnader eller trupper. Katapulten uppfanns av de gamla grekerna.

Katapulten bestod av en hävarm, som framtill var instucken mellan hopsnodda rep, fästa i en grov träställning. Hävarmen tvingades medelst blocktyg tillbaka, och stenen lades på hävarmen, från vilken den med stor kraft slungades då den frigjorda hävarmen slog mot ställningens tvärstycke.

Vapnet användes från antiken och fram till senmedeltiden, då krutet istället började användas. Katapulten har haft betydelse i många krig, exempelvis då romarna under Julius Caesar belägrade staden Alesia år 52 f.Kr., och när Titus erövrade Jerusalem år 70 e.Kr. Den användes också i skyttegravskriget under första världskriget för att skjuta mindre granater mot fienden, men kan där inte sägas ha varit avgörande för stridernas utgång.

Etymologi 
Ordet "katapult" kommer från latinets catapulta, som i sin tur kommer från grekiskans ΚΑΤΑΠΕΛΤΗΣ (katapéltes), själv från ΚΑΤΑ (káta), "neråt" och ΠΑΛΛΩ (pállo), "kasta", "slunga".

Romarnas beteckningar på olika kastmaskiner 
Katapult – kunde bl.a. slunga stora stenkulor mot eventuella mål, t.ex. ett slott eller en fästning.
Ballist – Var byggd som ett överdimensionerat armborst. De tidigare varianterna var större och användes för att slunga stora stenar, senare användes de främst för att skjuta iväg stora pilar eller spjut, och gjordes då mindre. Även kallad grekisk katapult.
Onager – Slungade stenblock, och användes istället för den tidiga versionen av ballistan. Onager betyder "vild åsna", och namnet har den fått då den i skottögonblicket rör sig likt en sparkande åsna. Omnämns ibland även mangonel.
Scorpio – En mindre variant av ballistan, använd av romerska legionärer. En scorpio sköt tunga pilar och hade en effektiv räckvidd på över 300 meter. 
Carro-ballista – En mobil scorpio monterad på en vagn; skulle kunna kallas för den första stridsvagnen. Flera carro-ballista finns avbildade på Trajanuskolonnen.
Trébuchet (blida) – Det vanligaste belägringsvapnet i Europa mellan år 850 och 1350. En trébuche använder en motvikt för att slunga projektilerna, och kunde väga många ton. Den användes främst för slunga stora stenar mot fienden, men det förekom även att man slungade kor eller ruttna kroppar, till exempel mot en belägrad stad för att sprida sjukdomar. Vapnets effektiva räckvidd var omkring 180 meter.

Källor

Kastvapen
Militärhistoria
Belägringsvapen
Ugglan
Snövit och sanningens vansinne

Snövit och sanningens vansinne är ett konstverk av Dror Feiler och Gunilla Sköld Feiler. Det blev internationellt känt efter att Israels ambassadör Zvi Mazel vandaliserat konstverket 16 januari 2004 genom att dra ur kontakten på två av strålkastarlamporna och slänga ett av dem i vattnet och därigenom orsaka en kortslutning. Hela händelsen filmades av en dokumentärfilmare. Mazel har gett motstridiga uppgifter om attacken. Till svenska massmedia sade han att han först såg konstverket och sedan agerade i stundens hetta men till israeliska media sade han att han planerat attacken i förväg, innan han ens sett konstverket.

Installationen bestod av en bassäng fylld med vatten som färgats rött för att likna blod. På vattnet drev en liten båt kallad "Snövit" med ett foto på självmordsbombaren Hanadi Jaradat som segel, en text satt på väggen och Bachs Mein Herze schwimmt im Blut (BWV 199) spelades. Senare intervjuades Dror Feiler i Nyhetsmorgon på TV4 (Mazel var inbjuden men ville inte medverka) och förklarade att de som tror sig ha 100 procent av sanningen kommer att flyta i blod.

Enligt Gunilla Sköld Feiler valdes namnet Snövit bland annat för att Hanadi Jaradat på bilden såg ut som Snövit med svart hår, blek hy och röda läppar. 

Installationen var en del av konstutställningen Making Differences på Historiska museet. Den 18 januari 2004 blev utställningens konstnärligt ansvarige Thomas Nordanstad attackerad av en ännu oidentifierad man som försökte knuffa honom utför trapporna. Tiden efter händelsen sade han sig ha fått över 400 e-brev med diverse hot men påpekade att dessa inte kom från israeler eller judar. Konstnärerna fick tusentals hat- och hotmejl, brev och telefonsamtal med hot, och många av dessa kom från israeler, judar och kristna sionister. Dessutom uppgav Kristian Berg, ledare för museet att han fått många hot. På söndagen fick museets vakter avlägsna en grupp människor som försökte sabotera installationen på nytt. En person placerade en bild på Anna Lindhs mördare Mijailo Mijailović i poolen. 

Det har förekommit en del spekulationer om varför en erfaren diplomat som Mazel skulle utföra en sådan handling. Enligt en analys i Dagens Nyheter kan det ha varit ett försök att misskreditera Sverige och EU genom att ge intrycket av att de är antisemiter för att få EU att undvika försöka mäkla fred i Mellanöstern.

År 2014 gav förlaget Ordfront ut boken Snow White and the Madness of Truth där konstnärerna och sex andra röster: Johan Hegardt, Dan Jönsson, Yitzhak Laor, Nurit Peled-Elhanan, Tiina Rosenberg och Torbjörn Tännsjö, kastar nytt ljus över installationen och händelsen.

Referenser

Noter

Webbkällor
 Dagens Nyheters rapportering
 http://ordfrontforlag.se/ordfront_bok/snow-white-and-the-madness-of-truth/

Konstverk i Stockholm
installationer
2004 i Sverige
Relationer mellan Israel och Sverige
Konstverk 2004
Konstverk av svenska konstnärer
Vandaliserade konstverk
Politisk konst
Statens historiska museum
Lisa Jevbratt

Lisa Jevbratt svensk konstnär, född 1967 i Vaxholm, bosatt i Santa Barbara USA. 

Efter studier i konst och filosofi i Sverige studerade hon vid CADRE institutet (SJSU) i USA 1994 till 1997. Under studietiden i USA så började Jevbratt att arbeta med internet baserad konst. Hennes projekt har ställts ut på ett stort antal museer och festivaler runt om i världen. 

Svenska konstnärer under 1900-talet
Svenska konstnärer under 2000-talet
Födda 1967
Levande personer
Personer från Vaxholm
Kvinnor
Lucio Gutiérrez Borbúa

Lucio Gutiérrez Borbúa, född 23 mars 1957, är en ecuadoriansk militär och politiker. Han var Ecuadors president mellan 15 januari 2003 och 20 april 2005, då han tvingades avgå.

Externa länkar
 Biography by CIDOB Foundation 
 Presidencia de la República 
 Seeking asylum in Colombia
 Arrest

Födda 1957
Ecuadors presidenter
Män
Levande personer
Personer i Ecuador under 2000-talet
Funktionalism

Funktionalism (av latin: fungi, "utföra". "fullborda") kan avse:

Funktionalism (arkitektur) – en radikal stil inom arkitektur, stadsbyggnadskonst och formgivning som formades i Europa främst under 1920- och 30-talet
 
 Funktionalism (antropologi) – en teoretisk riktning inom antropologi företrädd av Meyer Fortes och Edward Evan Evans-Pritchard som uppstod i Storbritannien och stod i opposition till poststrukturalismen 1960–70
Funktionalism (sociologi) – ett brett perspektiv inom sociologi och antropologi som i sitt vetenskapliga verk studerar samhällets strukturer och aktörer
Funktionalism (filosofi) – inom medvetandefilosofi, Hilary Putnams teori som beskriver medvetandetillstånd som en serie hjärnprocesser (analogt med en algoritm i datavetenskap)
Funktionalism (psykologi) – psykologin ska studera medvetandets funktioner snarare än dess struktur
Funktionell grammatik – inom språkvetenskap (lingvistik) någon metod, med förespråkare som exempelvis Simon Dik, att beskriva ett naturligt språk utifrån dess sociala och kommunikativa funktioner i opposition till exempelvis formella metoder som Noam Chomskys generativa grammatik

Se även 
 Funktion
 Funktionalitet
Gunhild Anundsdotter

Gunhild Anundsdotter, också kallad Gyda Anundsdotter var en svensk kungadotter och dansk drottning. Äktenskapet upplöstes på grund av för nära blodsband. Hon framlevde därefter som hon varit änka, och ägnade sig åt sömnad och gästfrihet. Hennes levnadsår är inte kända, men hon levde under kung Emund den gamles regeringstid på 1050-talet. Saxo Grammaticus kallar henne ibland Guda eller Gyda. Av Sven Estridssons mer än 20 barn vet man inte om något var med Gunhild.

Biografi 
I Adams berättelse om Emund den gamle, och hur denne skickade iväg Adalvard den äldre från ärkestiftet Hamburg-Bremen, meddelas också hur de på vägen hem efter att ha passerat "bergstrakterna i Sverige" kom till en "helgonlik" drottning Gunhild, som skilts från danernas kung eftersom de var för nära släkt, och att hon nu levde utanför Danmark och ägnade sig åt fromma arbeten. Saxo Grammaticus anför liknande uppgifter, men kallar henne Guda eller Gyda.

Adam av Bremen meddelar i ett skolion att en Gunhild var änka efter Anund, och att hon inte skall förväxlas med en "Gude" som dödades av Thora. Hans Gillingstam menade att detta var en annan Gunhild, och att alltså ytterligare förväxlingar förelegat.

Enligt en uppgift först nedtecknad av Johannes Magnus ska Gunhild som änkedrottning ha grundat Gudhems kloster då hon återvände till sitt gods i Västergötland från Danmark år 1052. Gudhem ska ha tillhört hennes gårdar. Klostret i Gudhem grundades dock i själva verket hundra år senare.

Källor

Kvinnor
Personer i Danmark under 1000-talet
Danmarks drottningar
Födda 1000-talet
Avlidna 1000-talet
Personer i Sverige under 1000-talet
Godsägare under 1000-talet
Gudhem

Gudhem är en tätort i Falköpings kommun i Västra Götalands län och kyrkby i Gudhems socken, belägen norr om Falköping.

Historia

Gudhems kloster 

Kung Karl Sverkersson donerade Gudhems kungsgård till det nybildat Gudhems kloster, och en annan gynnare av klostret var Katarina Sunesdotter, som avled i klostret 1252.

1527 reformerades Sverige, och Gustav Vasa drog in alla kloster till kronan. Gudhem förlänade han 1528 till riddaren Nils Olofsson, som lovade att garantera nunnornas försörjning. Redan 1529 brann emellertid klostret ner och blev ruin.

Godset 
Ägare efter klostertiden:
1540 Per Brahe d.ä.
1650 Lars Jespersson Cruus
1680 indraget till kronan som majorbostad (Västgöta regemente)

Åren 1914-1955 var Gudhems kungsgård en av arméns remontdepåer.

Arkeologi 
Mellan 1929 och 1950 företogs utgrävningar. Man fann då den första kyrkan från 1100-talet utan torn.

Befolkningsutveckling

Se även 
Gudhems kyrka
Gudhems socken

Noter

Externa länkar 
Gudhem.se

Tätorter i Sverige
Orter i Falköpings kommun
Olympiska sommarspelen 1960

Olympiska sommarspelen 1960 var de sjuttonde moderna olympiska spelen och hölls i Rom i Italien mellan den 25 augusti och 11 september 1960.

I rodd vann Tyskland herrarnas åtta - man bröt därmed USA:s segersvit från 1920, som alltså stannade på åtta segrar. Precis som i rodd hade USA åtta raka segrar sedan 1920 i friidrottens 4 x100 m för herrar. Här sprack sviten när Frank Budd och Ray Norton, i finalen, växlade utanför växlingszonen och diskvalificerades. Även här blev Tyskland segrare. Wilma Rudolph, USA, tog tre friidrottsguld, 100 m, 200 m och 4 x 100 m. Som barn led hon av polio och det ansågs att hon aldrig skulle kunna gå ordentligt. I Rom 1960 hyllades hon för sitt "vackra löpsteg".

Danmarks Paul Elvström vann sitt fjärde raka OS-guld - i seglingens finnjolleklass. Han är, tillsammans med diskuskastaren Al Oerter och längdhopparen Carl Lewis, ende olympier att vinna individuella guld fyra OS i rad. Danske cyklisten Knud Enemark Jensen dog under lagtempoloppet som kördes i stekande solsken. Det framkom senare att han också var dopad.

Svenske kanotisten Gert Fredriksson tog sitt sjätte OS-guld (tillsammans med Sven-Olov Sjödelius i K-2, 1000 m). Han blir därmed Sveriges meste OS-guldmedaljör och segerrikaste OS-kanotisten på herrsidan, någonsin.

Afrika (utanför arabländerna och Sydafrika) fick sin första medalj genom boxaren Ike Quartley från Ghana som tog silver i lätt weltervikt. Fem dagar senare kom första guldet. Abebe Bikila, Etiopien, sprang barfota i maratonloppet och var först över mållinjen. Egypten och Syrien deltog med ett gemensamt lag under namnet Förenade arabrepubliken. Indien med sex raka segrar i landhockey sedan 1928, förlorade finalen mot ärkerivalen Pakistan. Naseer Ahmed Bunda gjorde matchens enda mål och Pakistan fick sitt första OS-guld någonsin.

Sporter

Medaljfördelning

Deltagande nationer 
Totalt deltog 84 länder i spelen 1960. Marocko, San Marino, Sudan och Tunisien debuterade vid dessa spel. Även Surinam ställde upp för första gången, men deras enda deltagare drog sig ur under spelen och därmed var det endast 83 länder som faktiskt tävlade. Deltagare från Barbados, Jamaica och Trinidad och Tobago tävlade som Brittiska Västindien, dock endast under spelen 1960 då de fyra år senare tävlade var för sig igen. Västtyskland och Östtyskland deltog i ett gemensamt lag kallat Tysklands förenade lag mellan 1956 och 1964.

Externa länkar
 Olympiska rörelsen
 Officiell rapport
 Program för olympiska sommarspelen 1960
Fot (enhet)

För andra betydelser, se Fot (olika betydelser).

Fot är en längdenhet som använts med varierande definitioner i många olika måttsystem. Med fot menar man idag engelsk fot ("international foot") som numera är definierad som exakt 0,3048 meter. Tidigare var det en liten skillnad mellan Imperial (brittisk) foot, som definierades som en tredjedel av arkivyarden, förvarad i Towern i London. Den gamla US foot är direkt relaterad till metersystemet. Den gamla Imperial foot var 0,30479449 meter. En fot motsvarar 12 tum om (numera) exakt 0,0254 meter (2,54 centimeter). Den internationella foten fastslogs först av USA och samväldet på 1950-talet, och finns nu definierad i en ISO-standard. Fot används fortfarande till exempel för höjdangivelser inom internationell luftfart. (För svensk militär luftfart angavs dock tidigare höjder enligt metersystemet, men en anpassning till fot (och knop) skedde i början på 2000-talet som en interoperabilitetsanpassning.)

Som symbol för fot används fottecknet (primtecknet): ′ . Exempelvis är alltså 2′ 5″ ett skrivsätt för två fot och fem tum. Tecknen ′ och ″ är typografiskt skilda från apostrof ’ och citattecken ’’.

I USA används inom lantmäteri en något längre fot, "United States survey foot".

Det kan noteras att en normal mansfot, storlek 43, är cirka 27 cm lång, alltså något kortare än de flesta måttenheterna fot.

Äldre fot

Antiken 

Enheten fot har funnits i de flesta civilisationer. Det tidigaste dokumenterade fallet är från det antika Sumerien i ett dokument från 2575 f.Kr. 

Den romerska måttet fot, pes, motsvarade 0,296 meter.

Svensk fot 

Den svenska enheten fot motsvarade från dess att Rydaholmsalnen införts som rikslikare 0,29690 meter. Den delades i 12 tum (verktum), där varje tum således var cirka 2,474 centimeter lång. Under 1800-talet introducerades decimaltum som var 1/10 fot och vars längd därmed blev 2,969 centimeter.

År 1865 omdefinierades fot från 0,296901 m till 0,296906000 m, vilket alltså blev den slutliga längden av den fot som avskaffades med metersystemets införande 1889.

En längd på 2 fot (0,593808 meter) kallades aln (tidigt fanns dock lokala definitioner – se artikeln aln), och längden 100 fot kallades för ref.

Preussisk fot, dansk fot 

Den preussiska eller rhenländska foten, vilken även överensstämde med den danska foten, var 0,313 85 meter.

Fransk kungafot 
En fransk kungafot – pied du roi efter Karl den store – eller parisfot är ännu något längre. Den motsvarar 0,324 84 meter och består av 12 pouce, vilka var och en mäter 2,707 centimeter enligt metersystemet. Den franska kungafoten ligger till grund för den typografiska måttenheten punkt.
En Fot (pied) i Bryssel motsvarade 0,276 meter.

Källor

Se även 
 Decimalsystemet
 Längdmått
 Berthold-Didot angående typografiska mått

Längdenheter
Foten
1020

1020 (MXX) var ett skottår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
Hospice byggs i Jerusalem.
Staden Saint-Germain-en-Laye grundas.

Födda 
Harold Godwinson, kung av England 1066.
Sven Estridsson, kung av Danmark 1047–1074.
Gregorius VII, född Hildebrand, påve 1073–1085 (född omkring detta år).
Stefan IX, född Frédéric Gozzelon de Lorraine, påve 1057–1058 (född omkring detta år).
Gunhild av Danmark (tysk drottning)
Beatrix av Lothringen, toskansk regent.

Avlidna 
20 juni – Lyfing, ärkebiskop av Canterbury.
Ferdowsi Tousi, persisk episk poet.
Leif Eriksson, viking, upptäckare av Vinland (född omkring detta år).

Externa länkar
London (olika betydelser)

London kan syfta på:

 London (film, 2005) – ett amerikanskt drama
 London Films – en filmstudio
 London (dikt av Samuel Johnson) – en satir av Samuel Johnson
 Saro London – en brittisk militär flygbåt
 London Group – ett konstnärssamfund
 Lilla London – ett smeknamn för städer som har liknats vid London
 Lord Mayor of London – borgmästare av City of London (också känd som "Lord Mayor of the City of London")
 8837 London – en asteroid

Musik
 London (musikgrupp) – en brittisk punkgrupp
 London (en låt av Pet Shop Boys) – en låt av Pet Shop Boys på albumet Release
 London (en låt av Queensrÿche) – en låt av Queensrÿche på albumet Rage for Order
 London (en låt av The Smiths) – en låt av The Smiths på albumet Louder Than Bombs
 LDN (låt) – av Lily Allen
 London '66–'67 – en EP av Pink Floyd
 London Records – ett brittiskt skivbolag grundat 1947
 London Town – ett album från 1978 av den brittiska rockgruppen Wings

Se även
 Live in London – flera musikalbum

Personer
 Fritz London (1900–1954), tysk-amerikansk fysiker
 George London (1920–1985), kanadensisk opera- och konsertsångare
 Jack London (1876–1916), amerikansk författare
 Jack London (friidrottare) (1905–1966), brittisk löpare
 Jason London (född 1972), amerikansk skådespelare
 Jeremy London (född 1972), amerikansk skådespelare
 Julie London (1926–2000), amerikansk sångerska och skådespelare
 Lauren London (född 1984), amerikansk skådespelare och fotomodell
 Paul London  (född 1980), amerikansk fribrottare
 Peter London (född 1982), svensk basist, artistnamn för Peter Lundén

Geografi

Kanada 

 London, Ontario, stad

Kiribati 

 London Village, ort, Linjeöarna, Kiritimati,

Storbritannien 

 London – huvudstaden, England, Greater London, 
 London (region) – en av Englands nio regioner
 City of London – distrikt, England, Greater London, 
Storlondon – ett administrativt storstadsområde kring London
 London City Airport

Se även
 Inre London – består av City of London och 12 av 32 London boroughs
 Yttre London – består av 20 av de 32 London boroughs
 London borough – administrativ stadsdel i London
 London Bridge – bro i London som spänner över Themsen
 London (grevskap) – grevskap i England från 1889 till 1965
 Londons stift – stift inom Engelska kyrkan
 Tower of London – medeltida, kunglig borg vid Themsens norra strand i London

USA 

 London, Arkansas, ort, Pope County, 
 London, Kentucky, Laurel County, 
 London, Ohio, Madison County, 
 London, Kalifornien, ort, Tulare County,

Se även
East London
New London
 London Road
 Fördraget i London
 Londonkonferensen

Robotskapade Kanadaförgreningar
Robotskapade Kiribatiförgreningar
Robotskapade Storbritannienförgreningar
Robotskapade USAförgreningar
Ödem

Ödem är svullnad på grund av ansamling av vätska i vävnaderna. Ödem uppstår när det hydrostatiska trycket i kapillärerna överstiger det osmotiska trycket i kapillärerna. Därmed finns det ett nettoflöde av vätska ut i vävnaden.

Vattusot är en ålderdomlig beteckning på en sjuklig vätskeansamling i kroppen, antingen synlig sådan, såsom hudödem, eller ansamling i bukhålan (ascites), vanligen orsakad av hjärtsvikt, mer sällsynt njur- eller leversjukdom.

Sjukdomsmekanism
I vanliga fall motverkar det hydrostatiska trycket det kolloidosmotiska trycket i kapillärerna och jämvikt råder. Mängden vätska lämnar, respektive dras ut, från det interstitiella vävnadsutrymmet i lika stora proportioner. Det hydrostatiska trycket upprätthålls av hjärtats arbete, och det kolloidosmotiska trycket bestäms av densiteten plasmaproteiner. Om halten plasmaproteiner sänks så sjunker det kolloidosmotiska trycket i samma takt, vilket i sin tur resulterar i att det hydrostatiska trycket tar över. Då det hydrostatiska trycket arbetar för att vätska ska lämna blodbanan bildas ett ödem.

Ödem kan orsakas av hypoalbuminemi. Albumin utgör större delen av plasmaproteinerna. Graves sjukdom och annan giftstruma kan leda till ökad mängd mucin i huden (i synnerhet på benen och fötterna) som bland annat leder till ödem i benen, ett svårbehandlat och underdiagnosiserat problem som kallas pretibialt myxödem. Myxödem förekommer vid hypotyreos, och yttrar sig som svullnad i ansikte, händer, fötter med mera. Svullna anklar kan vidare ses vid tillstånd som värmeödem, venös insufficiens och hjärtsvikt.

Pittingödem
Pittingödem är ödem som bildar gropar när man exempelvis trycker på underbenet med tummen.

Se även
Lungödem
Lymfödem
Lipödem
Ascites
Cellulärt ödem
 Osmoreglering
Hyperplasi
Hypertrofi
Venös insufficiens

Källor

Fotnoter

Externa länkar

Vattusot
Yohimbe

Yohimbe, stimulerande te gjort på avkok av barken från det västafrikanska trädet Pausinystalia johimbe K.Schum. Denna bark innehåller flera alkaloider varav den viktigaste är yohimbin. Ruset karakteriseras av inledande illamående under ungefär trettio minuter, följt av ett euforiskt tillstånd som liknats vid ett svagt rus. Yohimbe används i folkmedicinen som afrodisiakum för att öka både mannens och kvinnans sexuella njutning.

Drycker