Fräkensläktet

Fräkensläktet (Equisetum) är ett växtsläkte som består av 15–20 nu levande fleråriga kryptogama arter som förekommer i både tempererat och tropiskt klimat. Fräknar ingår i familjen fräkenväxter.

Utseende och ekologi
De arter som växer i tempererade områden är oftast örtartade och vissnar ner under vintern medan tropiska arter (samt skavfräken, E. hyemale) är städsegröna. Vanligen blir fräkenväxter mellan 0,2 och 1,5 meter höga men jättefräken (E. telmateia) kan undantagsvis bli 2,5 meter och de tropiska arterna goliatfräken (E. giganteum) och E. myriochaetum kan bli 5 respektive 8 meter höga.
Arterna är ganska lika varandra och lätta att känna igen. De har en ovanjordisk örtstam, som är en stjälk med ett stort antal leder, och vid varje led en krets av fjällika blad, hopvuxna med sin bas till en ringformig tuta men med fria spetsar. Under jorden löper en långsträckt jordstam. I stjälkens topp sitter en kottelik bildning (strobilus, plural strobili), det så kallade sporaxet, bildat av ett särskilt slags blad som till formen är sköldlika med ett centralt skaft och med sporgömmena fästade på den mot axeln vända sidan. (Dessa sporgömbärande blad har en viss likhet med idegranens ståndare.) Strobili kan sitta i toppen på de vanliga skotten (som hos E. sylvaticum) eller på särskilda vårskott som saknar klorofyll (som hos E. arvense).

Systematik
Detta släkte är det enda i familjen Equisetaceae, som i sin tur är enda familjen i ordningen Equisetales och i klassen Equisetopsida, vilken numera oftast placeras i divisionen Ormbunksväxter Pteridophyta, eftersom nyare analyser på molekylnivå visar att fräkenväxterna är släkt med ordningen Marattiales. Tidigare räknades fräkenväxterna däremot som en egen division: Equistetophyta, Arthrophyta eller Sphenophyta. Alla dessa högre grupperingar kallas på svenska för fräkenväxter. Fossil visar att det har funnits andra klasser och ordningar av fräkenväxter, framför allt under den geologiska perioden karbon. Till familjen räknas även ett antal släkten, som levde under devon- och karbonperioderna, och varav endast finns kvar mer eller mindre ofullständiga fossil; som till exempel Calamites och andra släkten, som utgjorde en del av den tidens trädvegetation.

Bildgalleri

Dottertaxa till Fräkensläktet, i alfabetisk ordning 

 Equisetum alsaticum
 Equisetum arvense
 Equisetum ascendens
 Equisetum bogotense
 Equisetum bowmanii
 Equisetum diffusum
 Equisetum dubium
 Equisetum dycei
 Equisetum ferrissii
 Equisetum fluviatile
 Equisetum font-queri
 Equisetum geissertii
 Equisetum giganteum
 Equisetum haukeanum
 Equisetum hybridum
 Equisetum hyemale
 Equisetum laevigatum
 Equisetum litorale
 Equisetum lofotense
 Equisetum mchaffieae
 Equisetum meridionale
 Equisetum mildeanum
 Equisetum montellii
 Equisetum moorei
 Equisetum myriochaetum
 Equisetum naegelianum
 Equisetum nelsonii
 Equisetum palustre
 Equisetum pratense
 Equisetum ramosissimum
 Equisetum robertsii
 Equisetum rothmaleri
 Equisetum schaffneri
 Equisetum scirpoides
 Equisetum sergijevskianum
 Equisetum sylvaticum
 Equisetum telmateia
 Equisetum trachyodon
 Equisetum wallichianum
 Equisetum variegatum
 Equisetum willmotii

Etymologi
Equi-setum betyder häst-hår, hästsvans. Namnet fräken kommer enligt Svenska Akademiens ordbok troligen av samma ord som fräkne (hudprick) och syftande på det brunspräckliga utseendet av särskilt de stjälkar som bär sporax (strobili)

Källor

Externa länkar 
 Den virtuella floran - Fräken
 Den virtuella floran - Fräkenväxter

 
Fr Växtindex