kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Italiens Grand Prix 1989

Italiens Grand Prix 1989 var det tolfte av 16 lopp ingående i formel 1-VM 1989.

Resultat 
 Alain Prost, McLaren-Honda, 9 poäng
 Gerhard Berger, Ferrari, 6
 Thierry Boutsen, Williams-Renault, 4
 Riccardo Patrese, Williams-Renault, 3
 Jean Alesi, Tyrrell-Ford, 2
 Martin Brundle, Brabham-Judd, 1
 Pierluigi Martini, Minardi-Ford 
 Luis Pérez Sala, Minardi-Ford 
 Rene Arnoux, Ligier-Ford
 Satoru Nakajima, Lotus-Judd (varv 51, upphängning)
 Alex Caffi, BMS Scuderia Italia (Dallara-Ford) (47, motor)

Förare som bröt loppet
 Andrea de Cesaris, BMS Scuderia Italia (Dallara-Ford) (varv 45, motor) 
 Ayrton Senna, McLaren-Honda (44, motor) 
 Nigel Mansell, Ferrari (41, växellåda) 
 Bertrand Gachot, Onyx-Ford (38, kylare)
 Alessandro Nannini, Benetton-Ford (33, bromsar)
 Ivan Capelli, March-Judd (30, motor) 
 Olivier Grouillard, Ligier-Ford (30, avgassystem)
 Nelson Piquet, Lotus-Judd (23, snurrade av) 
 Jonathan Palmer, Tyrrell-Ford (18, motor) 
 Derek Warwick, Arrows-Ford (18, bränslesystem)
 Nicola Larini, Osella-Ford (16, växellåda) 
 Michele Alboreto, Larrousse (Lola-Lamborghini) (14, elsystem)
 Mauricio Gugelmin, March-Judd (14, gasspjäll)
 Philippe Alliot, Larrousse (Lola-Lamborghini) (1, snurrade av) 
 Emanuele Pirro, Benetton-Ford (0, transmission)

Förare som ej kvalificerade sig
 Stefano Modena, Brabham-Judd
 Eddie Cheever, Arrows-Ford
 Christian Danner, Rial-Ford 
 Pierre-Henri Raphanel, Rial-Ford

Förare som ej förkvalificerade sig
 Stefan "Lill-Lövis" Johansson, Onyx-Ford 
 Gabriele Tarquini, AGS-Ford
 Roberto Moreno, Coloni-Ford
 Piercarlo Ghinzani, Osella-Ford 
 Bernd Schneider, Zakspeed-Yamaha
 Aguri Suzuki, Zakspeed-Yamaha
 Oscar Larrauri, EuroBrun-Judd 
 Yannick Dalmas, AGS-Ford
 Enrico Bertaggia, Coloni-Ford

VM-ställning

Källor 

 

1989 i Italien
Italiens Grand Prix
Day of Reconciliation

Day of Reconciliation, den 16 december, sydafrikansk helgdag.  

1838 utkämpades ett slag vid Blood River mellan  boerna och den mäktiga zulunationen. Slaget ägde rum under boernas "Great Trek" ('groote trek'; "trek" från holländskan "flytta", "dra")  från brittiskt styre. På grund av boernas militära teknik genom att bilda ett "laager" - de använde sina vagnar för att bilda ett runt fort - lyckades de besegra zulukrigarna. 

1856 grundade Marthinus Pretorius republiken i Transvaal. Året innan hade han invigt staden Pretoria. 

1949, avtäcktes Voortrekker-monumentet i Pretoria, som är en ihågkommelse av boernas "Great Trek" norrut och befästandet av den afrikaansktalande republiken.
1996 grundades Sydafrikas sannings- och försoningskommission.

Kultur i Sydafrika
Modeerska handelsgården

Modeerska handelsgården är ett byggnadsminne som ligger på Storgatan i Mönsterås, Mönsterås kommun. Det är en handelsgård från perioden 1748-1778, och Mönsterås äldsta bevarade trähus. Det består av en huvudbyggnad med handelsbod, två bostadslägenheter och en brygghuslänga.

Källor

Byggnader och anläggningar i Mönsterås kommun
Byggnadsminnen i Kalmar län
Six4one

Six4one är en musikgrupp som bildades vid en casting i november 2005 för att representera Schweiz i Eurovision Song Contest 2006. Deras låt If We All Give a Little skrevs och producerades av Ralph Siegel och Bernd Meinunger.

Gruppen bestod av sex medlemmar från olika länder; Andreas Lundstedt från Sverige, Tinka Milinovic från Bosnien-Hercegovina, Claudia D'Addio från Schweiz, Keith Camilleri från Malta, Marco Matias från Tyskland (född i Portugal) och Liel Kolet från Israel.

Vid Eurovisionfinalen lottades gruppen att starta som nummer ett och var en av de stora förhandsfavoriterna till att vinna tävlingen. Efter omröstningen hade de fått 30 poäng och slutade på sjuttondeplats. De belönades med en tolvpoängare från Malta, men fick inga poäng från Sverige.

De gav även ut ett album med titeln If We All Give a Little, vilket som högst låg på plats 86 på den Schweiziska albumlistan.

Multinationella musikgrupper
Artister som representerat Schweiz i Eurovision Song Contest
Deltagare i Eurovision Song Contest 2006
Lester B. Hart

Lester B. Hart är en engelsk kompositör som skrivit instrumentallåten West 42nd Street som använts i filmerna Åsa-Nisse ordnar allt, Mord, lilla vän och Brudar och bollar eller Snurren i Neapel. Han skrev även Street Scene for Strings som användes i Åsa-Nisse jubilerar.

Filmmusik i urval
1955 – Brudar och bollar eller Snurren i Neapel

Externa länkar

Brittiska kompositörer
Män
Möjligen levande personer
Mathias Blomdahl

Mathias Robert Johannes Blomdahl, född 24 mars 1973 i Oskarshamns församling i Kalmar län, är en svensk kompositör, textförfattare, musikproducent, sångare och musiker (gitarr). 

Blomdahl har sedan 2001 arbetat som professionell musiker bakom många av Sveriges största artister på turné i Sverige och Europa och i studio. År 2011 producerade han  bland annat musiken som följer med Rikard Wolffs självbiografiska bok Rikitikitavi och medverkat på en Europaturné med Lisa Ekdahl.

Han bor numera (2017) på Södermalm i Stockholm tillsammans med Lisa Ekdahl och deras dotter född 2012.

Referenser 

Svenska kompositörer under 1900-talet
Svenska kompositörer under 2000-talet
Svenska sångare
Svenska gitarrister
Svenska sångtextförfattare
Personer från Oskarshamn
Födda 1973
Levande personer
Män
Den bästa sommaren

Den bästa sommaren är en svensk-dansk dramakomedi från 2000 i regi av Ulf Malmros. I huvudrollerna ses Kjell Bergqvist, Rebecca Scheja, Anastasios Soulis och Cecilia Nilsson. Filmen hade Sverigepremiär den 8 mars 2000.

Handling 
Filmen utspelar sig 1958 i den lilla byn Molkom. Två barn från staden, Mårten och Annika, ska vara sommarbarn hos den stränga och konservativa begravningsentreprenören Yngve Johansson. Varje år har han tagit emot sommarbarn, men det har inte gått så bra. 

Barnen tycker till en början inte om Yngve som inte verkar vara särskilt förtjust i barn överhuvudtaget. Med tiden börjar Mårten och Annika tycka om varandra mer och mer, och när de börjar i sommarskolan möter de den snälla men mycket ensamma lärarinnan fröken Svanström. 

Så småningom mjuknar Yngves hjärta och barnen börjar förstå att han egentligen inte är sådär sträng och hård som han verkar på ytan. 

Det blir en spännande sommar som kommer att förändra deras liv för all framtid.

Om filmen 
Filmen spelades in bland annat vid Björkås herrgård i Vargön, Restad gård i Vänersborg, Anten-Gräfsnäs Järnväg, i Upphärad och i Sjuntorp med omnejd. Den är tillåten från 7 år, hade premiär den 8 mars 2000 och har även visats på SVT.

Rollista 

Kjell Bergqvist - Yngve Johansson
Rebecca Scheja - Annika 
Anastasios Soulis - Mårten 
Cecilia Nilsson - Ulla Svanström 
Brasse Brännström - Sven 
Marcus Hasselborg - Harald 
Gachugo Makini - Jacques 
Göran Thorell - Erik Olsson 
Ann Petrén - Fru Ljungberg
Eivin Dahlgren - Hovmästaren 
Anna Kristina Kallin - Sköterskan 
Ralph Carlsson - Prästen 
Jerker Fahlström - Budbäraren 
Johan Holmberg - Polisman

Priser och utmärkelser 
2000 - Oulu International Children's Film Festival, C.I.F.E.J. Award, Ulf Malmros
2000 - Lübeck Nordic Film Days, Children's Film Prize of the Nordic Film Institutes, Ulf Malmros
2000 - Lucas - International Festival of Films for Children and Young People, C.I.F.E.J. Award, Ulf Malmros
2000 - Cinekid, Cinekid Film Award, Ulf Malmros
2001 - Kristiansand International Children's Film Festival, Publikens pris, Ulf Malmros
2001 - Guldbagge, Bästa manliga huvudroll, Kjell Bergqvist

Referenser 

 Svensk Filmdatabas: "Den bästa sommaren".

Externa länkar 
 

Danska dramakomedifilmer
Svenska dramakomedifilmer
Svenska filmer 2000
1950-talet i svensk film
1958 på film
Värmland på film
Svenskspråkiga filmer
Filmer från Film i Väst
Filmer från Sonet Film
Filmer i regi av Ulf Malmros
Filmer vars manliga huvudrollsinnehavare belönades med Guldbaggen för bästa manliga huvudroll
Järnväg på film
Filmer om rasism
Filmer om barn
Rönnebergs härad

Rönnebergs härad var ett härad i västra Skåne, i dåvarande Malmöhus län. Det motsvaras idag av delar av Landskrona kommun och Svalövs kommun. Häradets areal var 1927 180,18 kvadratkilometer varav 179,19 land.  Tingsplats var från 1874 till 1948 Åkarp i Marieholm med Landskrona som kansliort. Från 1948 utnyttjades Landskrona rådhusrätts sessionssal för domstolsförhandlingar.

Häradsvapen
Häradsvapnet fastställdes av Kungl. Maj:t den 4 oktober 1946: "I fält av silver en från ett grönt treberg uppväxande grön rönn med röda bär, överlagd med en på treberget gående svart häst med beväring av guld".

Socknar

I Landskrona kommun
Asmundtorp
Glumslöv
Härslöv
Sankt Ibb
Säby
Tofta
Vadensjö
Örja

I Svalövs kommun: 
Billeberga
Felestad
Sireköpinge 
Svalöv
Tirup

Samt med delar i häradet:
Kvistofta socken  en del före 1930
Halmstad socken (till och med år 1887)
Kågeröds socken (till och med år 1888)
Ottarps socken (till och med år 1888)
Annelövs socken en del före 1898
Saxtorps socken en del före 1899

Län, fögderier, tingslag, domsagor och tingsrätter
Under 1200-talet omorganiserades Danmark med en ny förvaltning där slottslänen ersatte de äldre kungsgårdarna. Första gången häradet omnämns tillhöra något län är i kung Valdemar Sejrs jordebok från 1231 där det låg under Helsingborgs län. Häradet tillhörde sedan Helsingborgs län fram till 1547 då häradet tillsammans med Harjagers härad bildade Landskrona län. Detta län uppgick sedan i Malmöhus län år 1669. Malmöhus län slogs från 1997 samman med Kristianstads län till Skåne län, där området sedan dess ingår. Församlingarna tillhör(de) Lunds stift. 

Häradets socknar hörde till följande fögderier:
1720-1863 Luggude, Rönneberga, Onsjö fögderi
1864-1917 Rönneberga, Onsjö och Harjagers fögderi 
1918-1990 Landskrona fögderi 

Häradets socknar tillhörde följande  tingslag, domsagor och tingsrätter:
1683-1873 Rönnebergs härads tingslag i
1683-1690 Onsjö, Harjagers och Rönnebergs häraders domsaga
1691-1851 Onsjö, Luggude och Rönnebergs domsaga
1851'1851 Onsjö och Rönnebergs domsaga
1852-1873 Onsjö, Harjagers och Rönnebergs häraders domsaga
1874-1967 (30 juni) Rönnebergs, Onsjö och Harjagers domsagas tingslag i Rönnebergs, Onsjö och Harjagers domsaga
1967-1970 Landskrona domsagas tingslag i Landskrona domsaga

1971- Landskrona tingsrätts domsaga
2001- Lunds tingsrätts domsaga

Källor

Noter

Webbkällor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter
Domsagohistorik Landskrona tingsrätt

Härader i Malmöhus län
Skånes historia
CKY 3

CKY 3 är en amerikansk stuntfilm från 2001. Det är den tredje av hittills fyra filmer i serien.

Handling
CKY 3 är en skateboardfilm med gänget från West Chester i USA. I filmen utför de olika trick, stunt och skämt. Till exempel slänger de ner en docka på en körande bils motorhuv från en bro, åker med full fart in i buskar med kundvagnar och så är det även en hel del skatande med bland andra Bam Margera.

Om filmen
CKY 3 är en uppföljare till CKY Landspeed och CKY2K. Den följdes av CKY 4: Latest & Greatest.

Rollista (i urval)
Bam Margera
Brandon Dicamillo
Ryan Dunn
Chris Raab
Jess Margera
Phil Margera
Rake Yohn

Externa länkar

Amerikanska actionfilmer
Amerikanska komedifilmer
Filmer 2001
Euskaltzaindia

Euskaltzaindia (spanska: Real Academia de la Lengua Vasca, "Kungliga baskiska språkakademien"; franska: Académie de la langue basque) är en språkvårdsmyndighet för det baskiska språket. Namnet Euskaltzaindia betyder på baskiska ungefär "grupp av bevarare av baskiska språket". Den grundades 1919 och räknas sedan 1976 som en kunglig akademi i Spanien. Sedan 1995 erkänns den även av Frankrike. Akademin bekostas gemensamt av kulturella myndigheter i Biscaya, Guipúzcoa, Alava, Navarra, Spanien och Frankrike. Huvudkontoret ligger i Bilbao med lokalkontor i Bayonne, San Sebastián och Vitoria. Akademins symbol är ett ekollon.

Euskaltzaindia har utövat stort inflytande vad gäller utformandet av en standardbaskiska baserat på de olika dialekterna, och arbetar på att ta fram dels ett deskriptivt lexikon över baskiska, historiskt och dialektalt, dels ett normativt lexikon över standardbaskiska. Även studier av grammatik, litteratur, dialekternas geografiska spridning faller inom dess uppdrag. Akademin ägnar särskilt intresse åt talad baskiska. Euskaltzaindia fungerar också som rådgivande instans för de baskiska myndigheterna vad gäller baskiska ortnamn. 

Euskaltzaindia arbetar huvudsakligen för en standardiserad, gemensam baskiska, euskara batua, medan den mindre välkända organisationen Euskerazaintza snarare arbetar för att bevara dialekterna.

Externa länkar
Euskaltzaindias hemsida (på baskiska, spanska och franska)

Baskien
Akademier och lärda samfund i Spanien
Språkvårdande organisationer
Organisationer bildade 1919
Vanuatus herrlandslag i fotboll

Vanuatus herrlandslag i fotboll representerar Vanuatu i fotboll. Som bäst har man slutat fyra i oceaniska mästerskap. Första matchen spelades som Nya Hebriderna den 4 oktober 1951 i Nya Kaledonien, där man förlorade mot Nya Zeeland med 0-9.

Anmärkningslista

Referenser

Externa länkar 
 Rec. Sport. Soccer Statistics Foundation - Vanuatus herrlandskamper i fotboll

Fotbollslandslag
Landslag startade 1951
Fotboll
Fotboll i Vanuatu
Talängslan

Talängslan, glossofobi,  är rädslan att tala inför andra. Talängslan brukar ofta förknippas med prestationsångest. Talängslan finns både hos barn och vuxna och det är en av de vanligaste rädslorna människan har. De flesta människor blir nervösa när de ställs inför och ska muntligt presentera något för en folksamling, men i extrema fall blir rädslan patologisk.

Ordet glossofobi kommer från grekiskans glosso- (tunga) och -fobi (rädsla eller skräck).

Omfattning
Mellan 50 och 70 procent uppger att de känner en nervositet inför talsituationer och 20-34 procent känner stark oro och ångest för att tala inför andra. Rädslan att ställa sig upp och tala hör troligen samman med människans biologiska utveckling. När människan utsätts för något som är obehagligt sätter kroppen igång effekter av detta så som stress, oro, rädsla, panik och ångest. Det blir därför en konflikt mellan kroppens naturliga system och människans krav på prestation, vilket då kan resultera i talängslan. Talängslan är ursprungligen ett medicinskt tillstånd som går under samlingsbegreppet social fobi.

Symptom

När människan känner sig utsatt använder kroppen automatiskt sig av sitt varningssystem. Samhället ställer ständigt nya och högre krav på människan och hjärnan har inte hunnit utvecklas lika fort. Detta kan resultera i olika känslostadier men kan också förändra andningen eller stabiliteten i kroppen (skakningar). Det kan också kännas som att hjärtat slår snabbare och hårdare, att halsen blir torr, samt att rodnader och svettningar uppstår. När kroppen och hjärnan vill två olika saker blir det en krock som kan leda till talängslan.

Åtgärder

Personer med talängslan tenderar till att underskatta sin förmåga och är väldigt kritiska till sina insatser. Det finns forskning som visar att video- och audiofeedback är ett effektivt hjälpmedel. Det har visat sig vara en effektiv och snabb behandling. Det finns böcker och kurser att läsa för att förebygga talängslan. Det finns även hjälp att tillgå i skola och universitet. Det går också att söka hjälp hos en psykolog för att övervinna sin rädsla. 

Det finns också retoriska tips som kan minska talängslan.

Se även 
 Scenskräck

Referenser

Ångeststörningar
Retorik
Fobier
Herrestads härad

Herrestads härad var ett härad i södra Skåne, i dåvarande Malmöhus län. Det motsvaras idag av en del av Ystads kommun. Häradets areal var 1928 177,43 kvadratkilometer varav 172,80 land. . Tingsplats var från 1878 Ystad, dessförinnan Stora Herrestad.

Häradsvapen
Häradsvapnet fastställdes av Kungl. Maj:t den 13 augusti 1965. Blasonering: I fält av guld en blå fyrkantsharv (med röda pinnar) och däröver en blå ginstam belagd med en krona av guld.

Socknar

I nuvarande Ystads kommun
Baldringe
Bjäresjö
Borrie
Bromma
Hedeskoga
Högestad
Stora Herrestad, före 1880 delvis i Ingelstads härad
Stora Köpinge
Sövestad
Öja

Samt före 1891 med områden som då övergick till Ingelstads härad
Tranås, hela socknen 
Tryde, en del
Övraby, en del

Län, fögderier, tingslag, domsagor och tingsrätter
Häradet hörde mellan 1540 och 1996 till Malmöhus län. Från 1997 ingår området i Skåne län.  Församlingarna tillhör(de) Lunds stift 

Häradets socknar hörde till följande fögderier:
1720-1873 Herrestads och Ljunits fögderi
1874-1917 Herrestads, Ljunits, Vemmenhögs fögderi 
1918-1990 Ystads fögderi

Häradets socknar tillhörde följande  tingslag, domsagor och tingsrätter:
1691-1877 Herrestads härads tingslag i
1691-1847 Ingelstads, Herrestads, Järrestads och Ljunits häraders domsaga
1848-1864 Herrestads och Ljunits häraders domsaga
1865-1877  Vemmenhögs, Ljunits och Herrestads häraders domsaga 
1878-1966 Vemmenhögs, Ljunits och Herrestads häraders tingslag  i Vemmenhögs, Ljunits och Herrestads häraders domsaga 
1967-1970 Ystads domsagas tingslag i Ystads domsaga

1971- Ystads domsaga''

Se även
 Herrestads landskommun

Källor

Noter

Webbkällor

Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter

Tryckta källor
Domsagohistorik för häradet

Härader i Malmöhus län
Skånes historia
Färöarnas litteraturpris

Färöarnas litteraturpris (på färöiska Mentanarvirðisløn M. A. Jacobsens) är ett litteraturpris som delas ut till tre författare varje år på Färöarna. Priset är uppkallat efter borgmästaren och bibliotekarien vid 
Färöarnas nationalbibliotek  Mads Andreas Jacobsen (1891-1944) och delas ut varje år på hans födelsedag 17 september.

Det är Tórshavnar kommuna som tilldelar färöiska författare ett pris varje år sedan 1958. Priserna delas ut i tre kategorier, skönlitteratur, facklitteratur och övriga kulturella verk.

Krav för att bli nominerad är att man har skrivit ett verk på färöiska. Om den är skriven på ett annat språk, måste boken först ha översatts till färöiska.

Alla vinnare

Mottagare 1958–1968

Mottagare från 1969

Referenser 

Färöisk litteratur
Färöiska litteraturpriser
Priser och utmärkelser instiftade 1958
Benedikte av Danmark

Benedikte omdirigerar hit. För kvinnonamnet, se Benedikte (namn).

Prinsessan Benedikte av Danmark (Benedikte Astrid Ingeborg Ingrid), född 29 april 1944 på Amalienborg i Köpenhamn, är en dansk prinsessa. Hon är dotter till Fredrik IX av Danmark och Ingrid av Sverige samt yngre syster till drottning Margrethe II av Danmark. Prinsessan Benedike är också äldre syster till Anne-Marie, tidigare drottning i Grekland, och kusin till kung Carl XVI Gustaf av Sverige.

Hon gifte sig 1968 med prins Richard av Sayn-Wittgenstein-Berleburg (1934–2017), som hon har tre barn med. 

Prinsessan Benedikte är för närvarande nummer elva i tronföljden efter sin äldre systers barn och barnbarn. Hon representerar ofta sin äldre syster vid officiella tillfällen.

Biografi

Uppväxt 

Prinsessan Benedikte föddes den 29 april 1944 i sina föräldrars residens Frederik VIII:s palats på slottsanläggningen Amalienborg, danska kungafamiljens huvudresidens i stadsdelen Frederiksstaden i centrala Köpenhamn. Hon var andra dotter till kronprins Fredrik och kronprinsessan Ingrid av Danmark. Hennes far var äldste son till kung kung Christian X och drottning Alexandrine av Danmark, medan hennes mor var enda dotter till kronprins Gustaf Adolf (den senare kung Gustaf VI Adolf) och hans första hustru kronprinsessan Margareta av Sverige.

Äktenskap och barn 
Hon gifte sig 3 februari 1968 i slottskapellet på Fredenborgs slott med prins Richard av Sayn-Wittgenstein-Berleburg (1934–2017). 

 Prins Gustav, arvfurste av Sayn-Wittgenstein-Berleburg, född 12 januari 1969, gift med Carina Axelsson. (De kunde fram till 2022 inte gifta sig p.g.a. en klausul i Gustavs farfars testamente.)
 Prinsessan Alexandra av Sayn-Wittgenstein-Berleburg, född 20 november 1970. Hon gifte sig den 6 juni 1998 på slottet Gråsten, Danmark, med greve Jefferson von Pfeil und Klein-Ellguth, född 12 juli 1967. De har två barn:
 Greve Richard von Pfeil und Klein-Ellguth, född 14 september 1999.
 Grevinnan Ingrid von Pfeil und Klein-Ellguth, född 16 augusti 2003.
 Prinsessan Nathalie zu Sayn-Wittgenstein-Berleburg, född 2 maj 1975, gift med Alexander Johannsmann. De har ett barn:
 Konstantin Johannsmann, född 24 juli 2010.

Anfäder

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar 

Danska prinsessor
Födda 1944
Kvinnor
Levande personer
Mottagare av Finlands Vita Ros’ orden
Storkorset av första klassen av Förbundsrepubliken Tysklands förtjänstorden
Länsväg 239

Länsväg 239 går mellan Torsby och Ekshärad, hela sträckan är i Värmland.

Anslutningar
 E16
 E45
 Riksväg 62

Historia 
Fram till 2012 gick väg 239 också mellan Torsby och norska gränsen. Det året omnumrerades denna sträcka till E16.

Standard och planer
Under år 2007-2008 gjorde man förbättringar av vägen för att få en jämnare väg som tål tung trafik och tjäle bättre. Det innebär inte bredare eller rakare väg.

Se även
 Lista över länsvägar i Värmlands län

Länsvägar i Värmlands län
Jakov Petrovitj Kulnev

Jakov Petrovitj Kulnev (ryska: Яков Петрович Кульнев), född den 6 augusti 1764, död den 1 augusti 1812, var en rysk generalmajor.

Kulnev utmärkte sig bland annat i finska kriget och förekommer i diktsamlingen Fänrik Ståls sägner (där kallad Kulneff).

Biografi
Kulnev härstammade från en adlig ätt från Pskov i västra Ryssland., och föddes i Livland (nuvarande västra Lettland). Han deltog 1789 som 25-åring i de ryska fälttågen mot Turkiet. Fem år senare (1794) stred han även mot Polen och sedan mot Napoleon 1807. 

Han deltog i finska kriget år 1808–1809, först som överstelöjtnant, därefter som överste och generalmajor, nästan ständigt i avant- respektive arriärgardet, och visade som sådan synnerligen framstående egenskaper.

I slutet av mars 1808 kom han med en trupp kosacker till Jakobstad, där den då fyraårige Johan Ludvig Runeberg hade sitt hem och där minnet av den originelle Kulnev sedan länge levde kvar. Runeberg beskriver honom i en särskild dikt, Kulneff, i sin diktsamling Fänrik Ståls sägner (1848): "han kysste och han slog ihjäl/ med samma varma själ". 

Kulnev ledde 1809 en rysk trupp över Ålands hav till Grisslehamn, förföljande Georg Carl von Döbeln.

Kulnev utmärkte sig även vid flera tillfällen i det turkiska kriget (1810), och 1812 stred han tappert mot fransmännen.

Uppgifter om hur Kulnev dog varierar. En version hävdar att han den  1812 träffades av en kanonkula som slet av hans ben och som senare ledde till hans död i Luzin samma år. En annan uppgift gör gällande att han skall ha stupat vid ett överfall, utfört av ett franskt kavalleriregemente under Marbots befäl natten till 1 augusti 1812. Han skall då, yrvaken och under flykt, ha dödats med ett sabelhugg i strupen. Kulnev blev 47 år gammal.

Noter

Externa länkar 
 
 

Födda 1764
Avlidna 1812
Personer i finska kriget
Personer i Fänrik Ståls sägner
Ryska generaler
Män
Deltagare i slaget vid Oravais
Catania

Catania är en kommun  och huvudstad i storstadsregionen Catania, innan 2015 provinsen Catania, i regionen Sicilien i Italien. Kommunen hade  invånare 2017. Catania är Siciliens näst största stad (efter Palermo) och den nionde största staden i Italien. I staden finns en tunnelbana.

Catania blev världsarv i juni 2002 tillsammans med städerna Caltagirone, Militello in Val di Catania, Modica, Noto, Palazzolo Acreide, Ragusa och Scicli som ligger i området Val di Noto.

Referenser

Externa länkar 

 

Kommuner i storstadsregionen Catania
Catania