kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Verle

Verle eller Verled är en by och  småort i Ale kommun, belägen i Hålanda socken. En mindre del av byn söder om den tidigare småorten ingår sedan 2015 i småorten Stommen.

Från 1650-talet fanns ett gästgiveri i Verle. 1849-1962 fanns en folkskola i Verle. Från 1850-talet till 1957 fanns här en lanthandel. 2015 hade folkmängden i området minskat och småorten upplöstes. Vid avgränsningen 2020 hade den dock ökat och orten klassades återigen som en småort

Under 2008-2009 genomförde insamlingsstiftelsen Ett klick för skogen en insamling för att bevara det näraliggande naturreservatet Verle gammelskog.

Källor

Externa länkar
Hverled, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883

Orter i Ale kommun
Småorter i Sverige
Naga (folkslag)

Naga är ett övergripande namn på flera kulturellt likartade mindre folkstammar i Indien mellan Assam och Myanmar. De är till huvuddelen ett tibetansk-burmesiskt folk och på etniska grunder tillskapades delstaten Nagaland som nu har ett invånarantal av nära två miljoner (2011).

Tidigare var nagaerna huvudjägare vilket stod i samband med nästan alla deras religiösa och sociala funktioner. Merparten av befolkningen har numera konverterat till kristendomen. Nagas språk hör till de tibetoburmanska och sönderfaller i åtta dialektgrupper.

Efter långvarigt motstånd mot den brittiska kolonisationen, underkuvades de definitivt 1880, och den brittiska förvaltningens huvudort i området placerades i Kohima. Nya expeditioner 1904 och 1915-17 bidrog till att inlemma Nagafolket i Brittiska Indien. Delstaten Nagaland upprättades 1963 av den indiska regeringen.

Källor 

 
Store norske leksikon/ naga – folkegrupper

Indiska folkgrupper
Ursprungsfolk i Asien
Naga (mytologi)

Naga (från sanskrit नाग nāga "orm"), är sedan äldsta tider inom den indiska folktron eller vissa lager därav ett slags övernaturliga väsen, som tänks ha ormform med människoansikte. 

De bor i en under jorden liggande värld, med den präktiga ormstaden Bhogavati, men uppträder även ofta på själva jordytan, särskilt i vatten. Såsom därmed förbundna är de för indierna i stor utsträckning välgörande väsen, varför åt dem hembäres offer i anslutning till trolldomsakter för framkallande av regn. Åtminstone inom vissa folklager av den indiska befolkningen representerar den en utbredd ktonisk ormkult. En mängd sagor och legender om människors och ormars förhållande till varandra divergerar och finner sin förklaring i deras ursprungliga karaktär av själsväsen. Enligt myten är sagofågeln Garuda deras ärkefiende, som, närhelst han har möjligheten, förtär dem.

Källor

Externa länkar 

Indisk mytologi
Övernaturliga väsen
Nagajka

Nagajka (ryska нагайка), ett slags kort ridpiska från Ryssland med bly i snärten, användes i synnerhet av kosackerna.

Källor 

Kultur i Ryssland
Ryttarutrustning
Nagaur

Nagaur är en stad i nordvästra Indien. Den är administrativ huvudort för distriktet Nagaur i delstaten Rajasthan, och hade cirka 100 000 invånare vid folkräkningen 2011.

Källor

Orter i Rajasthan
Nagina

Nagina är en stad i Indien, och är belägen i distriktet Bijnor i Uttar Pradesh, vid järnvägen mellan Awadh och Rohilkand. Den hade 95 246 invånare vid folkräkningen 2011. Traditionellt har staden varit ett centrum för tillverkning av socker, gevär, glasvaror (särskilt flaskor, vari pilgrimerna medför Gangesvatten från Hardwar), elfenbensarbeten, hamp- och bomullsvänader.

Källor
 

Orter i Uttar Pradesh

fr:Nagina
Sollebrunn

Sollebrunn är en tätort i Alingsås kommun. Den ligger utmed den urgamla vägen från Lödöse (senare Göteborg) till Skara, och vidare upp mot Mälardalen. Efter att landsvägen mellan Vänersborg och Alingsås anlagts på 1700-talet blev den en viktig knutpunkt. Erska kyrka ligger nära söder om tätorten. 

Sollebrunn har hyst både skjutsstation och tingshus för Bjärke härad, hade 1900-1970 station på Västgötabanan Göteborg-Skara och var 1952-1974 centralort för Bjärke kommun.

I Sollebrunn finns grundskola från förskolan till årskurs nio. Skolan heter Sollebrunns skola. I tätorten finns ett äldreboende, Bjärkegården.

Idag är Sollebrunn främst en serviceort för den omgivande bygden. 2003 invigdes mitt i samhället en konstfärdigt gjord brunn, kallad "Solle-Brunnen".

Sollebrunns AIK och VK Bjärke är idrottsföreningarna i Sollebrunn. De består av volleyboll, gymnastik, fotboll och innebandy. Totalt är över 500 medlemmar engagerade i Sollebrunns AIK. Föreningen bildades 1933. En spelare som har sitt ursprung från Sollebrunns AIK är Robin Söder.

Befolkningsutveckling

Samhället

Bankväsende
Den år 1903 grundade Bjerke härads folkbank hade ett kontor i Sollebrunn från dess start. Folkbanken bytte namn till Bjärke härads folkkassa redan 1905. År 1911 såldes verksamheten till Enskilda Banken i Vänersborg. Vänersborgsbanken uppgick senare i Handelsbanken. Sparbanken i Alingsås öppnade ett kontor i Sollebrunn år 1954.

Handelsbanken stängde mot slutet av 2010-talet. Därefter fanns Sparbanken Alingsås kvar på orten.

Kända personer med anknytning till Sollebrunn
 Olle Agnell, konstnär
 Annika Qarlsson, politiker
 Rockgruppen Jerusalem bodde i Sollebrunn på 1980-talet.
 Ylva Lööf, Skådespelare

Se även

Erska socken

Noter 

Tätorter i Sverige
Orter i Alingsås kommun
Stora Mellby

Stora Mellby är en tätort i Alingsås kommun och kyrkbyn i Stora Mellby socken i Västergötland.

Befolkningsutveckling

Samhället

Stora Mellby kyrka ligger här.

Stora Mellby skola ligger centralt på orten, med cirka 100 elever i åldrarna 6 - 13 år. På skolan finns även förskola och fritidshem.

Noter 

Tätorter i Sverige
Orter i Alingsås kommun
Västerbodarna

Västerbodarna, även Västra Bodarna (Västra Bodarne), är en tätort belägen vid sjön Mjörn söder om Alingsås.

Befolkningsutveckling

Samhället
I orten finns Västra Bodarna skola som har undervisning från förskoleklass till årskurs 6. Enheten hyser även fem förskoleavdelningar.
Orten dominerades tidigare av sommarvillor som ägdes av affärsmän i Göteborg. Villorna dominerar fortfarande ortens bebyggelse.

Vid sjön finns det en badplats som kallas Bergsjödal där simskola erbjuds varje sommar. 

Orten har även ett aktivt byalag, med egen bastu och tennisbana. Det är även byalaget som ansvarar för skötseln av badplatsen.
Västra bodarna byalag anordnar årligen byns gemensamma valborgsmässofirande och även midsommarfirande tillsammans med ortens equmeniakyrka.

Kommunikationer 
I orten finns en station för pendeltågstrafiken mellan Göteborg och Alingsås på Västra Stambanan. Dessutom passerar E20 mellan Göteborg och Stockholm orten.

Idrott
På orten finns fotbollslaget SK Mjörn, hemmahörande i division fem.

Namnformer
Ortens namn är sedan 1912 enligt Lantmäteriet Västerbodarna, och det är även den namnform som används i SCB:s befolkningsstatistik sedan 2018. Alingsås kommun och SCB före 2018 använde dock i olika sammanhang namnformen Västra Bodarna och det är även denna namnform som oftast används av boende på orten, men även den arkaiserande formen Västra Bodarne, förekommer. Denna form återfinns i namnet på byavägen, "Västra Bodarnevägen". Namnformen Västerbodarna används i fastighetsbeteckningarna på orten. 

Trafikplatsnamnet för hållplatsen, den tidigare stationen, på Västra stambanan är av Transportstyrelsen fastställt till Västra Bodarne. Denna form används därför av Trafikverket, men också av till exempel SJ i deras försäljning av Resplus-biljetter till hållplatsen. Västtrafik använder främst namnformen Västra Bodarna, men namnformen Västra Bodarne för hållplatsen förekommer även hos dem.

Se även
Hemsjö socken

Noter

Externa länkar 
Webbplats för ortens vägförening och byalag
Webbplats för ortens fotbollslag

Tätorter i Sverige
Orter i Alingsås kommun
Järnvägsstationer i Västra Götalands län
Hollywood (film)

Hollywood eller Skandal i Hollywood (den sistnämnda var titeln vid senare svensk relansering) är en amerikansk dramafilm från 1937 i regi av William A. Wellman. I huvudrollerna ses Janet Gaynor och Fredric March. Filmen är en omarbetning av en tidigare film, What Price Hollywood? från 1932, som även den producerades av David O. Selznick. Den har även filmats i ytterligare tre versioner: en från 1954 med Judy Garland och James Mason, en från 1976 med Barbra Streisand och Kris Kristofferson och en från 2018 med Lady Gaga och Bradley Cooper.

Handling 
Filmen handlar om en alkoholiserad skådespelare i Hollywood (spelad av Fredric March), som på en fest träffar på en ung kvinna (Janet Gaynor) som länge försökt bli skådespelerska. Han hjälper henne att få en roll i en film, och hon lyckas bli storstjärna, men samtidigt får han själv sparken och blir alltmer alkoholiserad.

Om filmen 
Hollywood har visats i SVT, bland annat i maj 2019 och i februari 2022.

Rollista i urval

Produktion och mottagande 
Den alkoholiserade filmstjärnan, Norman Maine, som här spelas av Fredric March baseras på flera samtida skådespelare, bland annat John Barrymore och John Gilbert, som båda missbrukade alkohol. I filmen hamnar Norman Maine på ett sanatorium för att bli kvitt sina alkoholproblem, vilket Barrymore också hade varit på. I en scen tvingas Norman Maine offentligt att be om att få ett arbete, vilket även hade hänt John Gilbert sedan MGM-chefen Louis B. Mayer hade börjat tala illa om honom.

Filmen fick flera Oscarsnomineringar, bland andra som bästa berättelse (Wellman och Carson vann), bästa film, bästa manliga huvudroll, bästa kvinnliga huvudroll och bästa regissör.

Se även 
 En stjärna föds (1954)
 En stjärna föds (1976)
 A Star Is Born (film, 2018)

Kommentarer

Referenser

Externa länkar 

 
 
 

Filmer 1937
Amerikanska dramafilmer
Los Angeles på film
Filmer i regi av William A. Wellman
Engelskspråkiga filmer
Filmer om skådespelare
Filmer från United Artists
Mellby

Mellby kan syfta på:

Alingsås kommun
Stora Mellby socken – en socken i Västergötland som ingick i Bjärke härad
 Stora Mellby landskommun – en tidigare kommun i  Älvsborgs län 1863–1951
Stora Mellby församling – en tidigare församling i Skara stift –2006
 Stora Mellby kyrka – en kyrkobyggnad som tillhör Bjärke församling
 Stora Mellby distrikt – ett distrikt i Alingsås kommun och Västra Götalands län 2016–
Stora Mellby – en tätort i Alingsås kommun

Eksjö kommun
Mellby socken, Småland – en socken i Småland som ingick i Södra Vedbo härad
 Mellby landskommun, Småland – en tidigare kommun i Jönköpings län 1863–1951
Mellby församling, Linköpings stift – en församling i Linköpings stift
 Mellby kyrka, Småland – en kyrkobyggnad i Eksjö kommun
Mellby distrikt, Småland – ett distrikt i Eksjö kommun och Jönköpings län 2016–
Mellby, Eksjö kommun – en kyrkby i Mellby socken, Småland i Eksjö kommun

Hässleholms kommun
Norra Mellby socken – en socken i Skåne som ingick i Västra Göinge härad
 Norra Mellby landskommun – en tidigare kommun i Kristianstads län 1863–1951
Norra Mellby församling – en tidigare församling i Lunds stift –2012
 Norra Mellby kyrka – en kyrkobyggnad i Norra Mellby kyrkby
 Norra Mellby distrikt – ett distrikt i Hässleholms kommun och Skåne län 2016–
Mellby, Hässleholms kommun – en tidigare småort i Hässleholms kommun

Laholms kommun
Mellby, Laholms kommun – en småort i Laholms kommun

Lidköpings kommun
Mellby socken, Västergötland – en socken i Västergötland som ingick i Kållands härad
 Mellby landskommun, Västergötland – en tidigare kommun i Skaraborgs län 1863–1951
Mellby församling, Skara stift – en tidigare församling i Skara stift –2006
 Mellby kyrka, Västergötland – en kyrkobyggnad som tillhör Kållands-Råda församling
Mellby distrikt, Västergötland – ett distrikt i Lidköpings kommun och Västra Götalands län 2016–
Mellby, Lidköpings kommun – en småort och kyrkby i Mellby socken, Västergötland i Lidköpings kommun

Simrishamns kommun
Södra Mellby socken – en socken i Skåne som ingick i Albo härad
 Södra Mellby landskommun – en tidigare kommun i Kristianstads län 1863–1951
Södra Mellby församling – en tidigare församling i Lunds stift –2002
 Södra Mellby kyrka – en kyrka i Södra Mellby
 Södra Mellby distrikt – ett distrikt i Simrishamns kommun och Skåne län 2016–
Södra Mellby – en småort i Simrishamns kommun
Hjälmared

Hjälmared kan syfta på:

 Hjälmared, Kungsbacka kommun – en tätort i Kungsbacka kommun
 Hjälmared, Alingsås kommun – en tätort i Alingsås kommun
 Hjälmared folkhögskola – i Alingsås kommun
Jodhpur

Jodhpur är en stad i nordvästra Indien, belägen cirka 400 kilometer norr om Ahmedabad, vid Lunifloden. Den är administrativ huvudort för distriktet Jodhpur i delstaten Rajasthan och har lite mer än 1 miljon invånare. Den var huvudstad i den största vasallstaten i Rajputana, Brittiska Indien.  

Centrala Jodhpur är omgiven av en mur och har ett starkt citadell som innesluter maharadjans palats. Cirka 8 km längre norrut ligger ruinerna av den forna, 1459 övergivna, huvudstaden Mandore.

Jodhpur är känt för sina blåa hus som omger fortet i staden. En klar majoritet av husen runt fortet är helt blåmålade.

Källor

Noter

Orter i Rajasthan
Ugglan
En amerikan i Paris

En amerikan i Paris (engelska: An American in Paris) är en amerikansk musikalfilm från 1951 i regi av Vincente Minnelli. I huvudrollerna ses Gene Kelly och Leslie Caron. Filmen är uppbyggd kring George Gershwins musik; hela 22 låtar av honom finns med. Filmen belönades med sex Oscars, bland annat för bästa film och bästa musik. Filmen placerade sig på nionde plats på listan AFI's Greatest Movie Musicals.

Handling 
Kelly spelar en amerikan som målar hötorgskonst i Paris och blir kär i en ung fransyska, spelad av Leslie Caron. Samtidigt blir han upptäckt av en rik amerikanska som köper hans tavlor och hjälper honom med målandet och gör honom rik, och till sist måste han välja mellan pengarna eller kärleken. 

Höjdpunkten i filmen är balettnumret i slutet av filmen vilket håller på i 17 minuter.

Rollista i urval 
Gene Kelly - Jerry Mulligan
Leslie Caron - Lise Bouvier
Oscar Levant - Adam Cook
Georges Guétary - Henri "Hank" Baurel
Nina Foch - Milo Roberts
Eugene Borden - Georges Mattieu

Produktion 
Arbetet med filmen kan sägas ha börjat den dag som producenten Arthur Freed spelade biljard med sin goda vän George Gershwin. Redan 1928 hade Gershwins skrivit en tondikt med samma namn. Freed frågade om Gershwin kunde tänka sig att sälja titeln An american in Paris till honom. Gershwin svarade : Javisst, om du enbart använder Gershwinmusik i filmen. Freed hade ännu inget manus att utgå från, men det var lätt för honom att sälja in själva idén till filmbolaget MGM. Repetitionerna inleddes i juni 1950, och filmen hade premiär i USA den 9 november 1951. Endast öppningsscenerna, och en annan scen där Jerry står och målar av Seine, filmades i Paris, resten spelades in på MGM:s studios i Hollywood.

Mottagande 
/.../ Kelly har svarat för de koreografiska avsnitten, och det är avgjort här filmen har sina höjdpunkter. Främst naturligtvis i den sjutton minuter långa baletten, vars dekor inspirerats av Toulouse-Latrec, Renoir, Utrillo och andra franska målare. Som filmad dans är detta parti något ganska enastående: genom Kellys koreografi, genom Gershwins musik och inte minst genom ett kameraarbete, som i varje ögonblick vetat att tillvarata och frigöra dansens rörelseelement och dramatiska uttrycksmöjligheter. /.../ Jurgen Schildt i Perspektiv, nr 4 1952

/.../ En amerikan i Paris är film av den sort som åldras med utmärkt behag. I dag ser vi måhända andra förtjänster än biopubliken och själva historien har en otidsenlig prägel, den gediget romantiska showfilmen hör måhända en gången tid till. /.../ Bernt Eklund i TV Expressen, 12-19 april 1990, inför visningen i TV1, den 16 april 1990.

Referenser

Externa länkar 
 

Filmer 1951
Amerikanska musikalfilmer
Oscar för bästa film
Paris på film
Engelskspråkiga filmer
Franskspråkiga filmer
Filmer i regi av Vincente Minnelli
Golden Globe Award för bästa film – musikal eller komedi
Filmer bevarade i National Film Registry
Filmer vars fotograf belönades med Oscar för bästa foto
Filmer från Metro-Goldwyn-Mayer
Lundateologin

Lundateologin är från 1920-talet och framåt en i Lund framväxande teologisk riktning med Anders Nygren, Gustaf Aulén och Ragnar Bring som förgrundsgestalter. Gemensamt för lundateologerna var att de ville göra upp med den liberala teologin och använda sig av en vetenskapligt hållbar grund i det teologiska arbetet. De intresserade sig även för undersökandet av kristendomens "egenart". Lundateologins anti-idealistiska ståndpunkter skulle först finna ett motstånd hos Hans Larsson innan deras vetenskapliga anspråk kraftigt kritiserades av Ingemar Hedenius.

Referenser

Teologi
Lunds universitet
Kapucinorden

Kapucinorden, latin Ordo fratrum minorum capucinorum, förkortat OFMCap, är en mendikantorden som 1517 med Leo X:s tillstånd avskildes från franciskanordens huvudgren, observanterna, på grund av interna stridigheter om tolkningen av fattigdomsidealet.

Kapucinerna bär en brun yllekåpa med lång kapuschong samt bär skägg. De är även verksamma i Sverige. Föreståndaren för ett konvent kallas gardian.

Historik 
I början av 1500-talet tog den franciskanske munken Matteo di Baschi ett beslut som skulle få långtgående konsekvenser och förändra inte bara hans eget liv, utan även klosterväsendet. Han ville leva ett ännu strängare och enklare liv än det han levde i sitt franciskankloster. Han ville ägna sig åt predikan och att ta hand om de allra sjukaste av de sjuka. Han ville skapa en ny orden. Av rädsla för att hans idé inte skulle bli väl mottagen gömde han sig en tid hos eremiter. Rädslan byttes dock i glädje och år 1525 blev han grundaren av kapucinorden som kom att bli en gren av franciskanorden. Idag finns det cirka 14 000 kapuciner i världen, och av dessa över 500 i Polen. En av de mest omtalade kapucinerna är Padre Pio som år 1918 enligt omstridda uppgifter fick Kristi fem sår på sin kropp och som senare kom att bli helgonförklarad av påve Johannes Paulus II år 2002.

År 1985 etablerade sig de första kapucinerna i Sverige efter beslut om att den polska provinsen skulle utökas och även innefatta Sverige. En provins eller en kustodia är en självständig enhet, vilken i sin tur kan delas upp i lokala kommuniteter.

Kapucinorden i Sverige 
År 2003 bildade kapucinerna i Sverige en egen kustodia. Nio polska kapucinerbröder hör till den nya svenska kustodian och är bosatta i tre lokala kommuniteter i Stockholm (Nacka), Skövde och Angered i Göteborg. Varje kommunitet består av minst tre kapucinerbröder som avlagt löften och bor i ett kloster som styrs av en lokal föreståndare, en så kallad gardian. Huvudansvarig för de svenska lokala kommuniteterna är kustodians föreståndare (Superior Regularis eller Custos) Marek Rubaj, som är bosatt i Sverige sedan år 1994. Han är kyrkoherde sedan år 1998 i S:t Konrads katolska församling i Nacka. Vid sidan av sina kyrkliga uppdrag gjorde han sin fil. lic. i moralteologi på Katolska univetsitetet i Lublin 2000.

En historisk händelse för kapucinorden i Sverige ägde rum i slutet av 2003. Den 18 och 19 november 2003 samlades alla kapuciner i Skövde för sitt Första kapitel. I närvaro av provinsföreståndare Slawomir Siczek och vice-provinsföreståndare Andrzej Derdziuk från Warszawa diskuterades bland annat stadgar för kapuciner verksamma i Sverige, kapitlets ordning, det pastorala arbetet i Stockholm samt aktuella ärenden.

Se även 
 Kapuchin-katakomberna i Palermo
 Santa Maria della Concezione dei Cappuccini, en kapucinerkyrka i Rom

Externa länkar 
 Kapucinerbröderna i Sverige

Kapuciner
Franciskanorden
Mendikantorden

Mendikantorden (lat. mendicare, "att tigga"), tiggarorden, är inom romersk-katolska kyrkan samlingsbeteckning på under 1200-talet sex grundade religiösa ordnar: dominikanorden, franciskanorden, karmelitorden, servitorden, eremitaugustinorden och mercedarieorden.

I förhållande till tidigare ordnar, främst benediktinorden, utmärkte sig tiggarordnarna för sin rörlighet. Benediktiner hade avlagt ett löfte om stabilitas, om att inte lämna sitt kloster. Tiggarbröderna däremot, som tillhörde en ny sorts orden med många ordenshus (konvent) över stora delar av den kristna världen, kunde färdas från ett av sina ordenshus till ett annat på olika predikoturer eller för undervisning (tiggarordnarna blev snabbt framträdande vid universiteten). Dessutom var tiggarordnarna inte självförsörjande och bebodde inte heller ödsliga trakter utan bodde i städerna, där de levde av allmosor och donationer, därav samlingsbeteckningen "tiggarordnar". En munk som tillhörde någon av mendikantordnarna benämndes mendikant, tiggarmunk.

De nya ordnarna förknippades ofta med predikoverksamhet, varför de ibland även benämns predikarordnar. Ett av servitordens huvudsakliga syften är predikande av evangelium. I strikt bemärkelse var det även dominikanorden och franciskanerna som häri såg en av sina främsta uppgifter, medan karmelitorden och i viss mån eremitaugustinerna alltid varit mera renodlat kontemplativa. Bara hos dominikanerna har verbet predika satt avtryck i ordens officiella namn: ordo praedicatorum, "predikarnas orden".

Referenser

Noter

Romersk-katolska ordnar och kongregationer
Faustina Kowalska

Faustina Kowalska, född 25 augusti 1905 i Głogowiec i närheten av Łódź, Polen, död 5 oktober 1938 i Kraków, Polen, var en polsk nunna och mystiker. Romersk-katolska kyrkan vördar henne som helgon och hennes helgondag infaller den 5 oktober.

Sankta Faustina förknippas med devisen Jesus, jag förtröstar på Dig.

Biografi 
Faustina Kowalska föddes i en fattig familj och var det tredje av tio barn. Hon döptes med namnet Helena. Redan som barn utmärkte hon sig för sin fromhet och sin omsorg om de fattiga. Efter tre års skolgång började hon arbeta och flyttade hemifrån. Hon hade dock sedan länge haft religiösa upplevelser, och därför inträdde hon i Systrarna av Vår Frus barmhärtighetsorden 1925, varvid hon antog namnet syster Maria Faustina.

De närmaste årtiondena levde hon som nunna, och ingen märkte vad som skedde i hennes inre. Hennes största omsorg gällde dem som hamnat snett i livet eller avfallit från Kyrkan. Det som i synnerhet utmärkte henne och som hon blivit mest berömd för är inställningen till Kyrkan, sakramenten, Jungfru Maria och Jesus. Hon ägde en omtalad förtröstan och sade själv att hon helst önskade personifiera Jesu barmhärtiga hjärta.

Efter att en lång tid ha lidit av tuberkulos avled Faustina endast 33 år gammal. Under sitt liv som nunna förde hon dagbok, och denna har givits ut på mer än tio språk. År 1995 producerades en polsk film om hennes liv, Faustina.

När påven Johannes Paulus II kanoniserade Faustina kallade han henne "Polens gåva till Kyrkan" och instiftade med anledning av hennes gärning och upphöjelse festen Den gudomliga barmhärtighetens söndag, som infaller söndagen efter påsk.

Referenser

 Biografi vid Vatikanens webbplats, sidan läst 5 oktober 2008
Homilia av Johannes Paulus II, 30 april 2000

Externa länkar

Födda 1905
Avlidna 1938
Polska helgon
Romersk-katolska mystiker
Kvinnor
Trikå

Trikå (franska tricot, stickat arbete) är ett stickat eller virkat tyg, i äldre tid huvudsakligen framställt genom traditionell stickning eller virkning, men senare framställt i särskilda trikåvävningsmaskiner. Den skiljer sig från vanligt tyg genom att inte bestå av en väv utan enbart av trådmaskor och är därmed mycket mer elastiskt. Trikå delas vanligen in i vävttrikå och varptrikå beroende på om tråden går i vävens längdriktning eller tvärriktning. Den vanligaste typen är slätstickad vävttrikå som har räta maskor på ena sidan och aviga på den andra.

Bland bomullstygerna är trikå universalmaterial för underkläder och T-shirts. 

Trikån är känslig, varför en speciell trubbigare nål bör användas när den sys. Denna trubbigare s.k Strechnål gör inte hål i tyget eftersom den pressar sig emellan fibrerna till skillnad mot en "vanlig" nål som trycker sig genom fibrerna i tyget.

Källor 

Stickade tyger
Frans

Frans kan avse:

Frans (textil) – en avslutning av en väv
Frans, Ain – en kommun i departementet Ain i regionen Rhône-Alpes i östra Frankrike

Personer
Frans (namn) – ett mansnamn
Frans Jeppsson Wall – sångare