kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Thomas Ahlström

Thomas Jan-Olof Ahlström, född 17 juli 1952, är en svensk före detta fotbollsspelare.

I sin karriär som senior representerade Ahlström IF Elfsborg och Olympiakos FC. Ahlström var under 1970-talet och början av 1980-talet en av Sveriges bästa anfallsspelare och vann den allsvenska skytteligan 1983. Han var professionell i Grekland 1979–82.

Ahlström spelade 285 seriematcher 1971–85 varav 243 i allsvenskan och SM-slutpel och 42 i division 2. Han gjorde 124 mål i seriematcher varav 105 i allsvenskan och 19 i division 2. Thomas Ahlström vann den allsvenska skytteligan 1983, då han noterades för sammanlagt 16 mål.
Den allsvenska debuten skedde 12 augusti 1971 i en hemmamatch mot Djurgårdens IF. I allsvenskan var han nästan alltid punktmarkerad.  

i IF Elfsborg, 1971–79 och 1982–84, var professionell i Olympiakos FC, Grekland under åren 1979–82. I sin debut med Olympiakos svarade Ahlström för tre mål och två målgivande passningar.  Ahlström var med i VM-truppen 1974 i Västtyskland där han spelade två matcher. Han gjorde sammanlagt 11 A-landskamper.

Meriter 
 Landslagsspelare, 11 A-landskamper
 Med i VM 1974  
 Stora silvret i allsvenskan 1977
 Professionell i Olympiakos FC 1979–1982
 Lilla silvret i allsvenskan 1982 
 Allsvensk skyttekung 1983

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar 
 Thomas Ahlström, Kari Sedergren, 17 juli 2002, Svenska Fans.com.
 "Thomas Ahlström proffs i Grekland och Skottland", uppladdat 31 okt 2010, Youtube. 

Födda 1952
Män
Levande personer
Idrottare från Borås
Fotbollsspelare i IF Elfsborg
Spelare i Olympiakos FC
Spelare i Fotbollsallsvenskan
Svenska landslagsspelare i fotboll
Svenska idrottare under 1900-talet
Spelare i VM i fotboll 1974
Otto Diderik Lütken

Otto Diderik Lütken född 17 mars 1713 i Slagelse, död 25 januari 1788, var präst i Karleby på Falster. Han skrev artiklar i teologiska och nationalekonomiska frågor. Som psalmförfattare är han representerad i danska Psalmebog for Kirke og Hjem. Bror till Frederik Christopher Lütken.

Källor
 Otto Diderik Lütken, Dansk Biografisk Leksikon

Noter 

Danska präster
Danska psalmförfattare
Födda 1713
Avlidna 1788
Män
Matteus Apelles von Löwenstern

Matteus Apelles von Löwenstern, född 1594. Död 1648. Minister i Breslau. Psalmförfattare representerad i danska Psalmebog for Kirke og Hjem samt i Svenska Missionsförbundets sångbok.

Psalmer
Gud, som ditt folk med evig nåd bekröner nr 369 i Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 under rubriken "Bönesånger".

Källor

Tyska psalmförfattare
Män
Födda 1594
Avlidna 1648
Web Service Deployment Descriptor

Web Service Deployment Descriptor (WSDD) är inte standard men används av Öppen källkod webbserviceprodukten Axis från Apache Software Foundation. WSDD definierar XML-gränssnitt till en webbtjänst. WSDD kan genereras från standard WSDL.

Standarder och konventioner
Glädjetåget

Glädjetåget var ett humorradioprogram i Sveriges Radio P3. Mellan 1990 och 1993 sändes sammanlagt 109 avsnitt om två timmar.

Sändningstiden var antingen fredagar 17:00–19:00 eller lördagar 12:00–14:00, programmet repriserades på kvällstid. Programledare, eller ”konduktör”, var Anders Lundin. Han presenterade sketcher med bland andra Karin Gidfors, Magdalena Johannesson, Jannike Grut, Hans Rosenfeldt, Robert Gustafsson och Peter Dalle.

Producent Kerstin Franzén.

Glädjetåget på skiva
1996 gav Egmont ut CD-skivan Glädjetåget där man samlat sketcher från serien, huvudsakligen med Robert Gustafsson som medverkande. Året efter kom Glädjetåget spår 2 med samma koncept.

Referenser 

Humorprogram i Sveriges Radio
Radioprogram startade 1990
Radioprogram nedlagda 1993
Partigrupp

Partigrupp kallas en grupp av parlamentariker som tillhör samma politiska parti eller delar samma politiska åsikter. En partigrupp är vanligtvis associerad med en eller flera politiska partier, men det förekommer också partigrupper som inte tillhör något politiskt parti. En person som inte är medlem i ett parti är en politisk vilde, men kan fortfarande vara medlem i en partigrupp.

Partigrupper fyller en viktig funktion i de flesta parlament eftersom de organiserar parlamentariker med samma eller liknande politiska åsikter. En partigrupp leds av en, eller i vissa fall, två gruppledare.

Nationella parlament

Sverige 
I Sveriges riksdag kallas partigrupperna för riksdagsgrupper. Det finns åtta partigrupper i riksdagen, en för varje riksdagsparti. En person som inte är medlem i ett parti är en politisk vilde. Riksdagsgruppen har som regel en gruppledare och råd, dessa agerar på partiernas och riksdagsgruppens vägnar. 

Alla grupper i riksdagen är inte riksdagsgrupper. Sådana grupper, som inte är partigrupper, är exempelvis riksdagens kristna grupp eller riksdagens HBT-grupp.

Tyskland 
I Tyskland förekommer att partigrupper, till skillnad från riksdagsgrupper, betecknar delar av partierna. Dessa delar eller fraktioner, som i Sverige skulle betraktas som splittrande, förekommer helt öppet och kämpar internt om nomineringar och politiken i partier. Dessa fraktioner fungerar delvis som partier i partierna och har även koll på att "deras" parlamentariker håller sig till den överenskomna partilinjen.

Transnationella parlament

Europaparlamentet 

I Europaparlamentet är ledamöterna organiserade i partigrupper, formellt kallade politiska grupper. Att ledamöterna är organiserade efter ideologi istället för nationalitet, gör Europaparlamentet unikt bland andra internationella församlingar och beror främst på att parlamentet ska företräda unionsmedborgarna och inte medlemsstaterna. Varje politisk grupp leds av en, eller två, gruppledare. Gruppledarna ingår tillsammans med Europaparlamentets talman i talmanskonferensen, som fyller flera viktiga organisatoriska funktioner.

Parlament
Svenska riksdagspartier
Bossanova (radioprogram)

Bossanova var ett svenskt humorprogram som sändes i Sveriges Radio P3 åren 1996-1998. Medverkade i programmet gjorde bland annat Klara Zimmergren.

En programpunkt var Radionämnden där bland annat Marcus Birro ingick. En annan ofta förekommande programpunkt var Mia Skäringers rapporter från en folkhögskola på Gotland.

Det sändes måndag till fredag mellan kl 9.03 och 12.00.

Referenser

Noter 

Program i Sveriges Radio
Nätverksskikt

Nätverksskiktet är det tredje skiktet i den hierarkiska OSI-modellen för datanätverk. Det tar emot uppdrag från det ovanliggande transportskiktet och använder sig av tjänsterna i datalänkskiktet för att tillhandahålla sina tjänster.

Nätverksskiktet adresserar meddelanden och översätter logiska adresser och namn till fysiska adresser. Det avgör också vilken väg i nätverket som meddelanden skall färdas och hanterar trafiksproblem som stockningar.

Väsentligen ansvarar nätverksskiktet för paketleverans från sändare till mottagare, medan det mer elementära datalänkskiktet ansvarar för leverans mellan vilka två noder som helst i nätverket.

Nätverksskiktet tillhandahåller medlen att sända datasekvenser av varierande storlek från en källvärd till en destinationsvärd via ett eller flera nätverk, allt medan den servicekvalitet som transportskiktet kräver uppehålls. Nätverksskiktets funktioner inkluderar routing, flödeskontroll, datasegmentering/integration och felhantering.

Nätverksskiktet huvuduppgift är att tillhandahålla möjligheten att sända information från och till vilka värdar som helst inom ett givet nätverk eller internet. Om det inte går att adressera och kontakta en värd på nätverksskiktets operationsnivå så är den värden helt okontaktbar i nätverket. Nätverksskiktets överföringsfunktioner är dock väldigt elementära vad gäller felhantering, ankomstverifikation och dylika funktioner som transportskiktet vanligen ansvarar för. Här är några problem som nätverksskiktet måste lösa:

 Är nätverket uppkopplingsbaserat eller uppkopplingsfritt? Ett exempel på uppkopplingsfri kommunikation är vanlig post, där ett brev skickas och ankommer till mottagaren utan att denne behöver bidra med någonting till kommunikationsprocessen. Ett exempel på uppkopplingsbaserad kommunikation är telefoni, där de kommunicerande parterna båda måste enas om att etablera en direkt uppkoppling mellan varandra innan kommunikationen kan äga rum.
 Hur fungerar global adressering inom nätverket? Varje värd inom nätverket måste ha ett sätt att skicka data till varje annan värd på nätverket. Vanligen tilldelas varje värd en egen unik logisk adress för detta ändamål. Detta administreras av nätverksskiktet. Inom den vanligaste nätverksarkitekturen idag, TCP/IP, hanteras logisk adressering av protokollet IP, och de logiska adresserna kallas IP-nummer.
 Vidarebefordring av inkommande meddelanden. Detta är av särskilt vikt för mobila tillämpningar där en användare när som helst kan förflytta sig från en plats till en annan, men alla meddelanden fortfarande måste nå henne. Version 4 av IP (IPv4) ackommoderar inte detta, till skillnad från dess modernare efterträdare IPv6 som dock fortfarande inte har tagits i omfattande bruk på Internet.

Exempel 
 Internet Protocol
 ICMP
 Internet Datagram Protocol
 IPX
 NWLink
 Appletalk/DDP
 IPSec

 

de:OSI-Modell#Schicht 3 – Vermittlungsschicht
Klara Zimmergren

Klara Elisabet Zimmergren, född 16 februari 1967 i Norrköping, är en svensk komiker, skådespelare och programledare i radio och TV. Hon är kanske främst känd som ena halvan av humorduon Mia och Klara.

Biografi
Klara Zimmergren tillbringade sina första år i Norrköping och flyttade sedan tillsammans med sin mor och en äldre syster till Mölndal. Hennes far var organist inom Svenska kyrkan i Norrköping och farfadern pastor inom Alliansmissionen i Småland. Hon har studerat på en tvåårig medielinje på Biskops-Arnös folkhögskola och är även utbildad manusförfattare.

Hon har bland annat medverkat i radioprogrammen Bossanova, Roll on och P3 Apelsin. Zimmergren lärde känna Mia Skäringer 1997 när de de gjorde radioprogrammet Bossanova i P3. Det resulterade i en krogshow i Göteborg och sedan Roll on i P3.

Hösten 2007 skapade hon, tillsammans med Skäringer, humorserien Mia och Klara som sändes i SVT. Den är baserad på deras eget material som tidigare sänts i Sveriges Radio P3 som radioprogrammet Roll on. Båda säsongerna av Mia och Klara belönades med TV-priset Kristallen. Från och med hösten 2009 är hon programledare för SVT-programmet Djursjukhuset och från 2012 även för djurprogrammet Bästa vännen. Under 2010 var hon domare i Vi i femman i både Sveriges Radio P4 och SVT Barnkanalen. Sedan 2019 är hon programledare för Känsligt läge i P1, ett radioprogram som kretsar kring mansrollen.

År 2011 agerade Zimmergren speakerröst åt Naturskyddsföreningens kampanj mot konsumtionen av jätteräkor och var tillsammans med Daniel Adams-Ray resande reporter i Etiopien åt insamlingsprogrammet Musikhjälpen.

År 2012 långfilmsdebuterade hon i rollen som Ulfs fru i Kvarteret Skatan reser till Laholm. Hon har även haft roller i långfilmerna En komikers uppväxt (2019) och Jag kommer hem igen till jul (2019). Hon har även haft roller i komediserier som Småstaden (2017), Sommaren med släkten (2017) och  dramaserien Dejta (2020).

År 2014 utkom hon med biografin Längtan bor i mina steg på Forum bokförlag. Boken kretsar kring hennes längtan efter barn.

Zimmergren har varit värd för Sommar i P1 tre gånger: 2008 tillsammans med Mia Skäringer och 2012 och 2020 på egen hand.

År 2019 turnerade hon med humorföreställningen Allt kommer bli bra.

Privatliv 
Klara Zimmergren har varit gift med Lars Petersson. Tillsammans har de ett barn.

Filmografi

Referenser

Externa länkar 

 
 

Födda 1967
Svenska radioprogramledare
Svenska TV-programledare
Svenska komiker
Svenska skådespelare under 2000-talet
Sommarvärdar 2008
Sommarvärdar 2012
Skådespelare från Norrköping
Kvinnor
Levande personer
Sommarvärdar 2020
Susanne Ljung

Susanne Inger Marianne Ljung, född 18 mars 1961 i Stockholm, är en svensk journalist och programledare. 

Susanne Ljung har skrivit om musik, film, resor och mode i bland annat Schlager, Expressen, Plaza Magazine och Damernas Värld. Hon var dessutom chefredaktör för Damernas Värld 1997–2001. 2006 deltog Ljung i TV-programmet På Spåret tillsammans med Claes Moser. Sedan 2007 är hon programledare för radioprogrammet Stil i Sveriges Radios P1.

Susanne Ljung var en av spanarna i radioprogrammet Metropol. Hon är bosatt i Stockholm och på Manhattan i New York.

Bibliografi 
Ljungs grekiska övärld: om katter, calamares och konsten att hitta rätt ö, 1995 (foto: Therese B.)
Susanne Ljungs guide till det goda Grekland: guldkorn & tips från Rhodos, Kos, Samos och andra grekiska öar, 2001 (foto: Peter Jönsson)
London Paris New York: Susanne Ljungs guide till modets huvudstäder, 2001 (tillsammans med Karina Ericsson Wärn och Annina Rabe)
Susanne Ljungs stora bok om skönhet, 2002 (foto: Susanne Björkman och Karolina Henke)

Priser och utmärkelser 
Stora journalistpriset 1995

Referenser

Svenska journalister under 1900-talet
Svenska chefredaktörer
Kvinnor
Födda 1961
Levande personer
Sommarvärdar 1990
Sommarvärdar 2005
Vinnare av Stora journalistpriset
Svenska journalister under 2000-talet
Journalister från Stockholm
Huntington

Huntington kan syfta på

 Huntingtons sjukdom – en ärftlig, fortskridande neurologisk sjukdom
 Huntington (namn) – ett namn och personer med namnet

Geografi

Storbritannien
 Huntington, Herefordshire – en ort och civil parish i Herefordshire, England
 Huntington, Cheshire – en ort och civil parish i Cheshire West and Chester, Cheshire, England
 Huntington, North Yorkshire – en ort och civil parish i York, North Yorkshire, England
 Huntington, Shropshire – en ort och civil parish i Telford and Wrekin, Shropshire, England
 Huntington, Skottland – en ort i East Lothian, Skottland
 Huntington, Staffordshire – en ort och civil parish i Staffordshire, England

USA
 Huntington, Arkansas 
 Huntington, Connecticut 
 Huntington, Florida
 Huntington, Georgia
 Huntington, Indiana
 Huntington, Iowa 
 Huntington, Maryland
 Huntington, Massachusetts 
 Huntington, Missouri 
 Huntington, Nevada 
 Huntington, New York 
 Huntington, Ohio 
 Huntington, Oregon 
 Huntington, South Carolina 
 Huntington, Texas 
 Huntington, Utah 
 Huntington, Vermont 
 Huntington, Virginia 
 Huntington, West Virginia 
 Huntington, Wisconsin
 Huntington Beach 
 Huntington Park

Se även 
 Huntingdon (olika betydelser)
Norra Södermanlands Järnväg

Norra Södermanlands Järnväg (NrSlJ) var en järnväg i norra Södermanland, som fullt utbyggd sträckte sig från Saltskog vid Södertälje, förbi Åkers styckebruk och Eskilstuna till Nyby bruk vid Torshälla och vidare till Mälarbadens hamn vid Mälaren. Banan har till största delen idag ersatts av Svealandsbanan, som längs kortare sträckor följer den gamla sträckningen. Övriga delar av järnvägen är idag nedlagda eller trafikeras som museijärnväg av Östra Södermanlands Järnväg.

Historia 
Anläggningsarbetena inleddes 1891 och järnvägen öppnades 1895, med en längd av 90 km. Byggdes med en rälsvikt av 21,5 kg/meter. Samtidigt öppnades sidolinjerna Läggesta – Mariefred, 3 km, Åkers styckebruk – Strängnäs, 15 km, och Eskilstuna S – Eskilstuna N, 2 km. En 4 km lång förlängning från Nybybruk till Mälarbadens hamn norr om Torshälla var i drift mellan 1899 och 1933. I Södertälje fanns spår till Södertelge uthamn station. 1907 invigdes Mellersta Södermanlands Järnväg som anslöt i Stålboga. Statens Järnvägar (SJ) tog över banan 1931 och den elektrifierades 1936. Tågtrafiken upphörde 1994 och ersattes av Svealandsbanan 1997, men det dröjde ända tills 2004 innan sträckan Åkers Styckebruk - Eskilstuna blev formellt nedlagd så att spåren kunde rivas upp. Under 2011 låg spåren om än kraftigt övervuxna av sly fortfarande kvar, men har spåren därefter blivit upprivna.

Nuvarande situation (1994-) 

Byggandet av Svealandsbanan, färdigställd 1997, ledde till avsevärt kortade restider för persontrafiken på sträckan Eskilstuna-Strängnäs-Läggesta-Nykvarn-Södertälje(-Stockholm). Samtidigt lades persontrafiken ned vid stationerna Ärla och Åkers Styckebruk, som idag trafikeras med buss. Trafikverket har rivit större delen av den gamla NrSlJ-banan och endast banvallen finns kvar. Svealandsbanan går på den gamla banvallen ett kort stycke vid Nykvarn, samt stora delar mellan Strängnäs och Åkers Styckebruk. Svealandsbanan har ett stickspår för godstrafik till Åkers Styckebruk som utnyttjar den gamla sträckningen. Den västligaste delsträckan, från Svealandsbanan vid Hällbybrunn till Nyby bruk, är även den idag i drift som stickspår för godstrafik till och från industrierna vid bruket, medan förlängningen mellan Nyby bruk och Mälarbaden idag är riven.

Nutida bilder

Källor

Vidare läsning

Externa länkar 

 Om NrSlJ
 Linjekarta

Historiska järnvägslinjer i Sverige
Ej längre existerande svenska järnvägsbolag
Transport i Södermanlands län
Cerveteri

Cerveteri, under antiken kallad Caere, är en stad och kommun i storstadsregionen Rom, innan 2015 provinsen Rom, i regionen Lazio i Italien. Kommunen hade  invånare (2018) och gränsar till kommunerna Anguillara Sabazia, Bracciano, Fiumicino, Ladispoli, Santa Marinella och Tolfa.

En världsarvslistad etruskisk begravningsplats, Necropoli della Banditaccia, finns i Cerveteri.

Referenser

Externa länkar 
 

Kommuner i storstadsregionen Rom
Orter i Lazio
TMA

TMA är en förkortning som kan betyda flera saker:

 Truck Mounted Attenuator, ett påkörningsskydd som används vid framför allt vägarbeten
 Termomekanisk analys, en termisk analysmetod där ett prov utsätts för statisk belastning inom ett visst temperaturintervall.
Majonnäskriget

Majonnäskriget (danska: Majonæsekrigen) är den populära benämningen på en rättstavningsdebatt i danska medier under 1985, som utvecklades till en regelrätt språkstrid. Den orsakades av en presslansering från Dansk Sprognævn (Danmarks motsvarighet till Språkrådet) om en kommande utgåva av den officiella Retskrivningsordbogen.

Striden handlade om stavningen av ett antal lånord, och majonnäs var det som oftast nämndes i debatten. I den nya utgåvan av ordboken tänkte Dansk Sprognævn införa mer dansk stavning av flera lånord, och till exempel mayonnaise skulle i framtiden stavas majonæse. Detta beslut orsakade många känsloladdade debattinlägg från personer som inte ville acceptera dessa ändringar av hittills gällande stavning.

Språknämndens beslut var grundat på en kungörelse om dansk stavning från 1892, där det stod att: 
Fremmede Ord, der ere fuldt optagne og indgaaede i Sproget og i Udtalen have tabt de fremmede Lyde, skrives efter Sprogets almindelige Regler Ansjos, Kaptajn, Kontor, Løjtnant, nervøs, Tempel, Ur, Trone. - Dog ombyttes aldrig ch, g, j eller ti med sj (undt. Ansjos).

Språkstriden slutade med att regeringen grep in. Efter ett möte med kulturminister Mimi Jakobsen och utbildningsminister Bertel Haarder ändrade Dansk Sprognævn manuskriptet till den kommande ordboken, så att både den gamla och nya stavningen av ett antal ord godtogs. Förutom mayonnaise/majonæse gällde det bland annat ressource/resurse. Språknämnden fick dessutom helt backa på sin plan att introducera nya, alternativa ändelser för ett antal lånord som slutar på -ium, som till exempel gymnasium, där man tänkt att även acceptera gymnasie.

2012, i fjärde upplagan av Retskrivningsordbogen (Rättskrivningsordboken), ändrades dock detta delvis tillbaka, och endast mayonnaise är nu godtaget, samtidigt som -ium lånorden godtages både i sin gamla -ium-form, men numera även i -ie-form.

Språkpolitik
Danska
1985 i Danmark
Castel del Monte

Castel del Monte från 1200-talet ligger i kommunen Andria i regionen Apulien, Italien. Slottet byggdes mellan 1240 och 1250 av Fredrik II av Tyskland, tysk-romersk kejsare, född 1194, död 1250. Slottet är en åttakantig byggnad med ett åttakantigt torn i varje hörn. Tornen var ursprungligen cirka 5 meter högre än nu, och det kanske hade funnits en tredje våning. 

Castel del Monte användes då och då som jaktslott av Manfred av Sicilien. Det blev sedermera statsfängelse under Karl I av Neapel, när denne hade besegrat Manfred. Efter 1266 fängslades Manfreds 3 söner i slottet, liksom andra anhängare till adelssläkten Hohenstaufen.

Referenser

Noter

Externa länkar 

Provinsen Barletta-Andria-Trani
Världsarv i Italien
Byggnader och anläggningar i Apulien
Sven Fischer

Sven Fischer, född 16 april 1971 i Schmalkalden i Östtyskland, är en tysk skidskytt.

Fischer har tagit OS-guld fyra gånger och blivit världsmästare sju gånger. Senaste gången Fischer blev olympisk mästare var vid OS i Turin 2006 då han vann sprintloppet före Halvard Hanevold och Frode Andresen. Det var hans första individuella OS-guld. Han avslutade sin karriär efter säsongen 2006/2007 för att bli expertkommentator i den tyska TV-kanalen ZDF.

Meriter
Olympiska spel
OS 1994:
 Stafett – guld
 Distans – brons
OS 1998: Stafett – guld
OS 2002:
 Sprint - silver
 Stafett – silver
OS 2006: 
 Sprint – guld
 Stafett – guld
Världsmästerskap
VM 1993:
 Lagtävling – guld
 Stafett – brons
VM 1995: Stafett – guld
VM 1996: Stafett – silver
VM 1997:
 Stafett – guld
 Lagtävling – silver
VM 1999:
 Distans – guld
 Masstart – guld
 Jaktstart – brons
VM 2000: Stafett – brons
VM 2001:
 Jaktstart – brons
 Masstart – brons
VM 2002: Masstart – silver
VM 2003:
 Stafett – guld
 Masstart – silver
VM 2004: Stafett – guld
VM 2005: 
 Sprint – silver
 Masstart – silver
 Jaktstart – brons
Världscupen
Världscupen totalt:
1994 – 2:a
1996 – 3:a
1997 – 1:a
1998 – 3:a
1999 – 1:a
2000 – 3:a
2005 – 2:a
Världscupen, delcuper:
1998: Jaktstart 1:a
1999:
 Sprint 1:a
 Masstart 1:a
2001: Masstart 1:a
2002: Sprint 1:a
2005: Jaktstart 1:a
Världscuptävlingar: 33 segrar (mars 2006)

Tyska skidskyttar
Tyska olympiska guldmedaljörer
Tyska olympiska silvermedaljörer
Tyska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 1994
Olympiska bronsmedaljörer 1994
Olympiska guldmedaljörer 1998
Olympiska silvermedaljörer 2002
Olympiska guldmedaljörer 2006
Världsmästare i skidskytte
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1994 från Tyskland
Tävlande i skidskytte vid olympiska vinterspelen 1994
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1998 från Tyskland
Tävlande i skidskytte vid olympiska vinterspelen 1998
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2002 från Tyskland
Tävlande i skidskytte vid olympiska vinterspelen 2002
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2006 från Tyskland
Tävlande i skidskytte vid olympiska vinterspelen 2006
Tyska idrottare under 1900-talet
Tyska idrottare under 2000-talet
Personer från Schmalkalden
Födda 1971
Levande personer
Män
Samuel Huntington (politiker)

Samuel Huntington, född 16 juli 1731, död 5 januari 1796, var en amerikansk jurist, politiker och revolutionär och guvernör i Connecticut.

I egenskap av ombud på den kontinentala kongressen var Huntington en av signatärerna till amerikanska självständighetsförklaringen. Han valdes till förste president av the United States in Congress Assembled.

Han var guvernör i Connecticut 1786-1796 och efterträddes som guvernör av Oliver Wolcott, som varit hans viceguvernör.

Se även
 Lista över guvernörer i Connecticut
 Samuel P. Huntington, amerikansk statsvetare (1927-), skibent och författare till The Clash of Civilizations.

Externa länkar
Biographical Directory of the United States Congress

Guvernörer i Connecticut
Viceguvernörer i Connecticut
Födda 1731
Avlidna 1796
Män