Månad

Månad är en indelning av året i vanligtvis tolv delar. Namnet syftar på att en månad ungefär motsvarar ett månvarv kring jorden, till exempel intervallet mellan två fullmånar. Antalet dagar i en månad varierar mellan 28, 30 och 31 dagar i Sverige. En juridisk månad ska enligt svenskt rättsväsende räknas som 30 dagar om inget annat är angivet.

Månvarvet 
I astronomiska sammanhang är månad inget entydigt eller ens helt konstant begrepp. Längden avgörs av vilken referenspunkt som man väljer och vid sidan om intervallet mellan två månfaser för den synodiska månaden, som är 29,5306 dygn lång, finns även
 siderisk månad = 27,3217 dygn i förhållande till stjärnhimlen
 anomalistisk månad = 27,5546 dygn i förhållande till perigeum
 drakmånad = 27,2122 dygn i förhållande till omloppsbanans uppstigande nod
 tropisk månad = 27,3216 dygn i förhållande till vårdagjämningspunkten

Månadernas namn 
Många indoeuropeiska språk har övergått till att använda former av de latinska namnen på månaderna. Dock förekommer det inom många slaviska språk att man fortfarande använder andra namn, med slaviskt ursprung, för månaderna.

Månadernas namn skiljer sig avsevärt i finskan.

Månaderna i olika kalendrar 
I många samhällen har det varit viktigt att kunna förutsäga månens gång i tiden och månkalendrar är baserade på den principen. Genom att månvarvet inte är jämnt delbart i ett solår har ett otal olika kalendrar tagits fram under årens gång. Där månen tillmätts liten betydelse saknas begreppet månad helt, som till exempel i de mesoamerikanska mayakalendern och aztekkalendern.

Julianska och gregorianska kalendrarna 
Den gregorianska kalendern, likt den föregående julianska kalendern, har tolv månader:

 Januari, 31 dagar
 Februari, 28 dagar, 29 vid skottår (se även 30 februari)
 Mars, 31 dagar
 April, 30 dagar
 Maj, 31 dagar
 Juni, 30 dagar
 Juli, 31 dagar
 Augusti, 31 dagar
 September, 30 dagar
 Oktober, 31 dagar
 November, 30 dagar
 December, 31 dagar

Franska revolutionskalendern 
Franska revolutionskalendern föreslogs under den franska revolutionen, och användes av den franska regeringen under nästan 12 år från sena 1793. Kalendern omfattade tolv månader med 30 dagar vardera, grupperad till tre tiodagarsveckor kallade décades. De fem eller sex extra dagarna som behövdes för att beräkna det tropiska året, placerades efter månaderna i slutet av varje år. Kalendern började på hösten:

 Höst:
 Vendémiaire
 Brumaire
 Frimaire

 Vinter:
 Nivôse
 Pluviôse
 Ventôse

 Vår:
 Germinal
 Floréal
 Prairial

 Sommar:
 Messidor
 Thermidor
 Fructidor

Muslimska kalendern 
Det finns tolv månader i den muslimska kalendern, som är en strikt månkalender. Året är 11 dagar kortare än ett solår och omfattar 354 dygn.

 Muharram ul Haram (eller förkortat Muharram) محرّم
 Safar  صفر
 Rabi' al-Awwal (Rabi' I) ربيع الأول
 Rabi' al-Akhir (eller Rabi' al-Thaany) (Rabi' II) ربيع الآخر أو ربيع الثاني
 Jumada-l-Awwal (Jumaada I) جمادى الأول
 Jumada-l-Akhirah (eller Jumaada al-Thaany) (Jumaada II) جمادى الآخر أو جمادى الثاني
 Rajab رجب
 Sha'ban  شعبان
 Ramadan رمضان
 Shawwal شوّال
 Dhu-l-Qa'dah (eller Thw al-Qi'dah) ذو القعدة 
 Dhu-l-Hijjah (eller Thw al-Hijjah) ذو الحجة

Judiska kalendern 
Den judiska kalendern har 12 eller 13 månader.

 Nisan, 30 dagar ניסן
 Iyyar, 29 dagar אייר
 Sivan, 30 dagar סיון
 Tammuz, 29 dagar תמוז
 Ab, 30 dagar אב
 Elul, 29 dagar אלול
 Tishri, 30 dagar תשרי
 Heshvan, 29/30 dagar חשון
 Kislev, 29/30 dagar כסלו
 Tevet, 29 dagar טבת
 Shevat, 30 dagar שבת
 Adar 1, 30 dagar, extramånad אדר א
 Adar 2, 29 dagar 

Adar 1 finns endast 7 gånger under 19 år. I övriga år kallas Adar 2 endast för Adar.

Hinduistiska kalendern 
Den hinduistiska kalendern har olika system för namngivning av månaderna. Månaderna i månkalendern är:

 Chaitra
 Vaishaakha
 Jyaishtha
 Aashaadha
 Shraavana
 Bhaadrapada
 Aashvayuja
 Kaartika
 Maargashiirsha
 Pausha
 Maagha
 Phaalguna

Dessa är också namnen som används i den indiska nationalkalendern för de nyligen omdefinierade månaderna.

Namnet i solkalendern är namnen på de stjärntecken som finns:

 Mesha (väduren)
 Vrishabha (oxen)
 Mithuna (tvillingarna)
 Kataka (kräftan)
 Simha (lejonet) 

 Kanyaa (jungfrun)
 Tulaa (vågen)
 Vrishcika (skorpionen)
 Dhanus (skytten)
 Makara (stenbocken)
 Kumbha (vattumannen)
 Miina (fiskarna)

Persiska kalendern 
Den persiska kalendern, används för närvarande i Iran, och Afghanistan har sin egen kalender. Den är också indelad i 12 månader. De persiska namnen återfinns inom parentesen.

 Farvardin (فروردین), 31 dagar
 Ordibehesht (اردیبهشت), 31 dagar
 Khordad (خرداد), 31 dagar
 Tir (تیر), 31 dagar
 Mordad (مرداد), 31 dagar
 Shahrivar (شهریور), 31 dagar
 Mehr (مهر), 30 dagar
 Aban (آبان), 30 dagar
 Azar (آذر), 30 dagar
 Dey (دی), 30 dagar
 Bahman (بهمن), 30 dagar
 Esfand (اسفند), 29 dagar, 30 om skottår

Den Afghanska Kalendern.

 Hamal (حمل),
 Savr (ثور),
 Jawzā (جوزا),
 Saratān(سرطان),
 Asad   (اسد),
 Sombola (سنبله),
 Mizān   (میزان),
 `Aqrab   (عقرب),
 Qavs    (قوس),
 Jaddi   (جدی),
 Dalva   (دلوا),
 Hut     (حوت),

Isländska/fornnordiska kalendern 
Den gamla isländska kaledern är inte längre officiellt använd, men vissa helgdagar är fortfarande beräknade efter detta på Island. Den har tolv månader, vilket grupperas in i två grupper med sex ofta kallade "vintermånader" och "sommarmånader". Kalendern är speciell då månaderna alltid börjar på samma veckodag istället för ett specifikt datum. Þorri startar på en fredag någon gång mellan 19 januari och 25 januari, och Góa börjar alltid en söndag mellan 18 februari och 24 februari.

 Skammdegi ("korta dagar")
 Gormánuður (mitten av oktober–mitten av november, "slaktmånaden", eller "Górs månad")
 Ýlir (mitten av november–mitten av december, "Julmånad")
 Mörsugur (mitten av december–mitten av januari, "Fettismånad")
 Þorri (mitten av januari–mitten av februari, "frusna snömånaden")
 Góa (mitten av februari–mitten av mars, "Góas månad")
 Einmánuður (mitten av mars–mitten av april, "ensamma" eller "singelmånad")
 Náttleysi ("nattlösa dagar")
 Harpa (mitten av april–mitten av maj, Harpa är ett kvinnonamn, troligtvis från en glömd gud, första dagen firas som Sumardagurinn fyrsti - första sommardagen)
 Skerpla (mitten av maj–mitten av juni, en annan glömd gud)
 Sólmánuður (mitten av juni–mitten av juli, "Solmånad")
 Heyannir (mitten av juli–mitten av augusti, "hömånad")
 Tvímánuður (mitten av augusti–mitten av september, "andra månaden")
 Haustmánuður (mitten av september–mitten av oktober, "höstmånad")

Övriga kalendrar 
 Egyptiska kalendern
 Gammelnordiska kalendern
 Kinesiska kalendern
 Mayakalendern

Minnesramsa 
Minnesramsa för att komma ihåg antalet dagar per månad (allen är ett ålderdomligt ord, som betyder ensam, jämför med engelskans alone):

Se även 
 Saroscykeln
 Månadens bok
 Månadsbilder
 Månadsjournalen
 Månadsrytm
 Månadssmultron
 Månadssten

Referenser

Externa länkar 
 
 

 
Tidsenheter
Tolvtal