kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Brescia

Denna artikel handlar om staden. Se även Brescia (provins) och fotbollslaget Brescia Calcio.

Brescia (lombardiska: Brèsa) är en stad, kommun och huvudort i provinsen Brescia i regionen Lombardiet i norra Italien. Kommunen hade  invånare (2018). och är näst Milano Lombardiets största och viktigaste stad.

Stadsbild
Brescia är beläget på en höjd (139 m ö.h.), som från Alperna går ut på Poslätten. Den är byggd i en fyrkant; de gamla vallarna och bastionerna är förvandlade till promenadstråk, gatorna är försedda med arkader och prydda med många springbrunnar. På en klippa i norra staden ligger det gamla kastellet. Biblioteca civica Queriniana är världsberömt för sina handskrifter.

Bland stadens byggnader märks ett 1820 upptäckt Herkulestempel av marmor, byggt 72 e.Kr., många enskilda palats, en katedral, byggd 1604–1825 i form av ett grekiskt kors (Duomo Nuovo), en domkyrka med anor från 600-talet (Duomo Vecchio eller La Rotonda) samt ett rådhus, grundlagt 1499. Piazza della Loggia är från 1492. Museo Santa Giulia, det arkeologiska museet, är uppkallat efter Julia av Korsika, vars reliker enligt traditionen finns i staden.

Näringsliv
Brescias industri är betydlig och berömd i fråga om järn- och ståltillverkning. Förr tillverkades vapen här, därav namnet "Brescia armata". Därutöver är det ett centrum för mekanik och ingenjörskonst. I trakten förekommer stor vin- och spannmålsodling samt ostberedning.

Historia
Brescia var ursprungligen en gallisk och sedan, under namnet Brixia, en romersk stad. Den hamnade därefter under langobardiskt, frankiskt styre och blev slutligen en del av tysk-romerska riket. Staden upplevde ett ekonomiskt uppsving omkring år 1000. Under medeltiden led den mycket av inre och yttre oroligheter, var en längre tid självständig, men lydde en tid under Milano och kom 1426 under Venedig, tillhörde 1797–1814 Napoleons italienska statsbildningar och kom 1814 under Österrike. Den tog livlig del i frihetsstriden 1848–1849. Stadsborna tvingade då en österrikisk garnison att kapitulera. Först efter ett fruktansvärt bombardemang (30 mars – 2 april 1849) och en blodig gatustrid, som förskaffade segraren, general Julius von Haynau, öknamnet "hyenan från Brescia", kuvades staden fullkomligt. 1859 tillföll Brescia kungariket Italien.

Staden skadades svårt av flygbombningar under andra världskriget. Av dess kyrkor blev en förstörd och tre svårt skadade (däribland renässanskyrkan Santa Maria dei Miracoli och den lombardiska San Francesco). Av privatbyggnader blev tre palats totalförstörda och fem svårt skadade.

En terrorbombning ägde rum den 28 maj 1974 och dödade åtta personer och skadade över 100.

Staden är födelseort för Arnold av Brescia, Angela Merici, Veronica Gambara, flera langobardiska kungar, Giuseppe Zanardelli, med flera som pianisten Arturo Benedetti Michelangeli.

Sport 
Brescia Calcio är stadens mest framgångsrika fotbollslag och har ett flertal säsonger bakom sig i serie A. Volleybollaget Volley Millenium Brescia kommer också från staden.

Källor

Noter

Se även 
 521 Brixia

Externa länkar

  

Brescia
Kommuner i provinsen Brescia
Platser med del av helgons kropp
Ugglan
Förningsduk

Förningsduk kallas den duk, ofta vävd i områdesvisa traditionella mönster, som prydde den korg som användes att ta med förningen i. Mest påkostade förningsdukar utvecklades i Skåne där de försågs med utdragssömmar och knypplad spets. Förningsduken och dess korg var något av dåtidens kasse.

Referenser 

Hemtextilier
Textilhistoria
Cagliari

Denna artikel handlar om staden Cagliari. Se också Cagliari (provins).

Cagliari (CA) (latin Carales) är en stad och huvudort på Sardinien, Italien, samt storstadsregion Cagliari, före 2016 provinsen Cagliari. Staden har 154 500 invånare (2015). Staden, som har en viktig hamn, ligger vid på Sardiniens södra kust, vid Cagliaribukten. Cagliari är en mångsidig industristad.

Historia 
Det är troligt att området runt Cagliari varit bebott sedan förhistorisk tid medan grundandet av orten brukar tillskrivas fenicierna. Fenicierna börjar använda området som bas för sin handel med de nuraghiska sarderna, senast 600 f. Kr. Karthagerna kom senare att dominera och som Karalis blev orten en av deras största baser på Sardinien. Rom ockuperade Cagliari under de andra puniska kriget 218-201 f. Kr. och borgarna fick troligen fullständiga romerska medborgerliga rättigheter från Caesar. Cagliari blev huvudorten på ön tack vare den fina, skyddade hamnen. Staden blev också centralpunkten för det sardiska vägsystemet. Vandalerna erövrade Cagliari 454 e. Kr. och bysantinerna tog över 534. Araberna hade makt över staden från och med 700-talet och den låg tidvis i det närmaste övergiven för att återhämta sig först på 1200-talet. Cagliaris universitet grundades 1606. Under andra världskriget hyste Cagliari stora flyg- och flottbaser och blev också utsatt för svåra bombangrepp.

Ekonomi 
I Cagliari tillverkas verkstadsprodukter, petrokemiska produkter och tobaks- samt livsmedelsprodukter. Här finns också Italiens största saliner, export av bly, zink och andra mineraler samt ett oljeraffinaderi.

Sevärdheter 
 En punisk nekropol från den karthagiska tiden
 En romersk amfiteater
 Katedralen Santa Cecilia, byggd 1257-1312.

Klimat 
Cagliari har medelhavsklimat med varma torra somrar och milda vintrar.

Källor

Externa länkar 

 Stadens officiella webbplats
 Sardinien.com reseguide Cagliari 

   

 
Kommuner i storstadsregionen Cagliari
Hårnål

Hårnål är till skillnad från synålen ytterst sällan vass. Den förekommer i två huvudsakliga formgivningar:

en fjädrande variant med båda skänklarna tätt ihop som används företrädesvis till att föra undan mindre partier av hår, till exempel luggen.
en öppen variant där monteringen i håret bygger på att man föser ihop och fäster en tjockare grupp av hårstrån, till exempel i en hårknut, för uppsättning av flätor och frisyrarrangemang. 

Hårnålar i form av stickor med dekorativa avslut har använts för håruppsättningar och fästande av huvudbonader, den senare formen kallas även hattnålar.

Se även 
 Hårnålssprint

Externa länkar

Hår

Accessoarer
Enviken

Enviken är en tätort i Falu kommun och kyrkbyn i Envikens socken. Orten ligger vid riksväg 50 i kommunens norra del. 

I Enviken ligger Envikens kyrka och i den intilliggande Enviksbyn Envikens gamla kyrka.

Befolkningsutveckling

Kultur
I Enviken ligger skivbolaget Enviken Records, specialiserat på rock'n roll-musik.

Rönndalen
Rönndalen är det ursprungliga namnet på orten Enviken och återfinns för bebyggelsen i södra delen av tätorten

Envikens nya kyrka byggdes på gränsen mellan byarna Enviksbyn och Rönndalen. 

Rönndalen och den närliggande byn Hedgårdarna tillkom ungefär samtidigt omkring år 1660 genom en utflyttning från Kolninggårdarna, en bydel i Enviksbyn. Rönndalen hette från början Rundalen men kom att omkring år 1700 att kallas Rönndalen (run är ett äldre namn på trädet rönn).

Noter 

Orter i Falu kommun
Tätorter i Sverige
Enånger

Enånger är en tätort, tillika kyrkort i Enångers socken i Hudiksvalls kommun, Gävleborgs län, Hälsingland. 
Enånger ligger längs europaväg 4, cirka 23 km söder om Hudiksvall.

Historia
Under medeltiden växte ett kommersiellt centrum upp kring Enångers gamla kyrka och Enånger blev under en tid en viktig import- och exporthamn för bland annat salt, i och med att byarna och socknarna i Hälsinglands inland hade närmaste vägen till Enånger. En ny kyrka, Enångers nya kyrka, uppfördes på annan plats i orten 1858.

Befolkningsutveckling

Samhället 
Enånger är ett gammalt fiskeläge, som numera är båtklubb med restaurang och båtbyggarmuseum. I Enånger finns även en av världens sydligaste salterier för surströmming, Borkbo. Det agrara landskapet och den äldre bebyggelsen kring den gamla kyrkan är av riksintresse för kulturmiljövården.

Noter 

Orter i Hudiksvalls kommun
Fiskelägen
Tätorter i Sverige
Lazio

Lazio (även kallat Latium i enlighet med antikens romares benämning) är en region i mellersta Italien. Huvudort och största stad, tillika landets huvudstad, är Rom (Roma). Regionen hade cirka 5,72 miljoner invånare (2022), på en yta av 17 232 km².

Regionen är indelad i de fem provinserna Frosinone, Latina, Rieti, Rom och Viterbo.

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats
 Officiell turistsida

 
Italiens regioner
Romerska städer
Eriksmåla

Eriksmåla är ett samhälle i Emmaboda kommun i Kalmar län, belägen vid korsningen av Riksväg 25 och Riksväg 28 i Algutsboda socken. SCB avgränsade bebyggelsen före 2020 som en tätort som även omfattade bebyggelse i grannorten Åfors. Vid avgränsningen 2020 bröts bebyggelsen i Åfors ut till en separat småort och den kvarvarande bebyggelsen uppfyllde då inte kraven för tätort (> 200 boende) och klassades då som en småort, där även ett område i sydväst ("Liljeholmen") inte längre räknades in.
 
Orten delar vissa funktioner (till exempel bibliotek och förskola) med Åfors. 

Här finns en känd marknadsplats som Vilhelm Moberg omtalade i några av sina böcker.

Filmen "Mitt liv som hund" spelades bland annat in i Eriksmåla.

Befolkningsutveckling

Noter 

Orter i Emmaboda kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Småorter i Sverige
Hapsal

Hapsal (, "asplunden") är en stad med 11 922 invånare (2003) i Estland. Den är centralort i stadskommunen Hapsal i residensstad i landskapet Läänemaa. Hapsal är belägen vid södra stranden av Hapsalviken på Estlands västkust mot Östersjön och innanför Dagö. Staden betraktades som centrum för estlandssvenskarnas Aiboland.

Historia
Hapsal fick sina stadsrättigheter år 1279, men stadens historia sträcker sig tillbaka till 1263, då den valdes till den katolske biskopens högsäte för Wiek och Ösel. Biskopskatedralen färdigställdes under andra hälften av 1200-talet. Här finns även en medeltida borg som numera står ruin mitt i staden. Det höga tornet är dock intakt och går att besöka. Borgen var under en tid svensk och är delvis byggd av svenskar. Här kan man (om man är lite vidskeplig) få se "Vita damen" ("Valge daam") visa sig i fönstret till slottskyrkan.

Under 1800-talet var Estland en del av Ryssland. Med sitt läge vid Östersjön tjänade Hapsal som kurort och var slutstation på järnvägen från Reval (Tallinn), därför har den lilla staden en överdimensionerad och pampig järnvägsstation. Under Estlands självständiga tid på 1930-talet var den svenska turismen riklig.

Under kalla kriget hade Sovjetunionen ett stort, numera övergivet, militärt flygfält vid Hapsal. Staden var mycket förfallen då sovjetmakten återlämnade den till esterna år 1991 men har nu nästan helt restaurerats och återigen blivit den pittoreska kurort den en gång var.

Sevärdheter
I Hapsal finns flera museer, bland andra Aibolands museum ("Öbolandets museum"), som visar hur estlandssvenskarna levde innan de flesta flydde till Sverige i slutet av andra världskriget.

Kända personer från Hapsal
Den kända illustratören Ilon Wikland, som illustrerat många av Astrid Lindgrens böcker, bodde som barn hos sin farmor i Hapsal. Vid andra världskrigets slut såg farmodern till att hon kom som krigsflykting till Stockholm och fick då bo hos en faster. Ilon Wikland har tillsammans med Rose Lagercrantz författat ett par bilderböcker som handlar om barndomen i Estland och Hapsal.

Andra kända personer från staden är tonsättaren Adolf Vedro, konstnären Ants Laikmaa och språkvetaren Ferdinand Johann Wiedemann.

Vänorter
Hapsal har följande vänorter:
 Betlehem, Palestinska myndigheten, sedan 2010
 Eskilstuna kommun, Sverige
 Fundão, Portugal, sedan 2004
 Greve in Chianti, Italien, sedan 2004
 Hangö, Finland, sedan 1992
 Haninge kommun, Sverige
 Ikšķile, Lettland, sedan 2014
 Lovisa, Finland, sedan 2000
 Rendsburg, Tyskland
 Uman, Ukraina, sedan 2003

Galleri

Källor

Externa länkar

Stadens webbplats
Läs legenden om vita damen (på engelska)
Karta (hos MultiMap)

Turisminformation

Orter i Läänemaa
Städer i Estland
Estlandssvenskar
Ersmark

Ersmark kan syfta på:

 Ersmark, Umeå kommun – en tätort i Umeå kommun
 Ersmark, Skellefteå kommun – en tätort i Skellefteå kommun
Objektivt predikativ

Objektivt predikativ är en satsdel som kongruerar med det direkta objektet. Det objektiva predikativet kan utgöras av en adjektivfras, en nominalfras, en prepositionsfras eller en subjunktionsfras; i de båda sistnämnda fallen kan frasen innehålla såväl adjektiv som substantiv. 

Exempel:
 Filmen gjorde honom uttråkad. (Filmen=subjekt, gjorde=predikat, honom=direkt objekt, uttråkad=objektivt predikativ)
 Folket valde honom till president (Folket=subjekt, valde=predikat, honom=direkt objekt, till president=objektivt predikativ)

Objektivt predikativ är alltså, i likhet med subjektivt predikativ men till skillnad från predikativt attribut, en satsdel som omfattas av predikatets valens. Liksom vid subjektivt predikativ rör det sig om en begränsad grupp verb. De vanligaste verben som kräver objektivt predikativ är kalla (för), anse (som), beteckna / betrakta som, välja / utse / utropa / döpa till.  

Syntax
Adverbial

Adverbial är en satsdel som beskriver tid, plats, sätt, omständigheter, med mera. Adverbial brukar delas upp i följande underavdelningar:
tidsadverbial
satsadverbial
sättsadverbial
rumsadverbial
gradadverbial
måttsadverbial
omständighetsadverbial
orsaksadverbial
agentadverbial
följdadverbial
avsiktsadverbial
villkorsadverbial

Adverbial kan vara obligatoriska eller fakultativa satsdelar (i senare fallet används ofta termen fritt adverbial). Ett obligatoriskt adverbial förekommer vid verbet att bo, som blir meningslöst utan ett adverbial, till exempel ett rumsadverbial: Han bodde i Falkenberg. Däremot är tillägget av ett tidsadverbial i ovanstående mening fakultativt, det vill säga frivilligt: Han bodde i Falkenberg i tre år.

Se även
TSRO-adverbial

Syntax
Satsadverbial

Satsadverbial är en satsdel som modifierar satsinnehållet som helhet och ofta uttrycker modalitet (möjligtvis, kanske, antagligen), talarens uppfattning om det sagda (lyckligtvis, förhoppningsvis) eller relaterar satsinnehållet till något i sammanhanget (alltså, dessutom, enligt x). Även andra adverbial som sätter in satsinnehållet i ett tidsligt eller rumsligt sammanhang modifierar hela meningens innehåll, medan adverbial med sättsbetydelse modifierar betydelsen av satsens predikatsdel.

Exempel: Han åker alltså förhoppningsvis inte idag. (han=subjekt, åker=predikat, alltså=satsadverbial, förhoppningsvis=satsadverbial, inte= satsadverbial,  idag=tidsadverbial)

Se även
 Adverbial
 Agentadverbial

Referenser 

Syntax
Ersmark, Skellefteå kommun

Ersmark är en tätort inom Skellefteå kommun. Den ligger i Kågedalen.

Historia
Förledet i byns namn är det förkristna mansnamnet Erik. Liksom andra mark-byar med sådana förled anses den ha uppkommit som nybygge under medeltiden.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Ersmark finns en pizzeria som inkluderar catering och bar, en grundskola för årskurs 1-5 och mitt i byn finns en kyrka som fungerar som samarbetskyrka mellan EFS och Svenska kyrkan.

Näringsliv
I samhället finns två stora industrier, Metso Mineral och Trelleborg Sealing Solutions, (tidigare ett företag = SKEGA), vilka sysselsätter en stor del av ortens befolkning

Personer med anknytning till Ersmark 
 Gabriel Marklin, naturforskare och samlare.
 David Lindgren, musiker.
Inge Johansson, musiker.

Se även
Skellefteå socken

Referenser 

Orter i Kågedalen
Tätorter i Sverige
Agentadverbial

Agentadverbial (ibland bara kallat agent) är en satsdel som förekommer i passiva (alltså deriverade) satser och uppbär den semantiska rollen agent. Agentadverbialet utgörs i många språk av en prepositionsfras; på svenska används prepositionen av. Agentadverbialet kan utelämnas utan att meningen blir grammatiskt felaktig; det är alltså ett så kallat fritt adverbial men omfattas trots detta av predikatets valens. I en aktiv (oderiverad) sats motsvaras agentadverbialet av subjektet. 

Exempel på svenska:
Bilen köptes av direktören ("bilen" = subjekt, "köptes" = predikat, "av direktören" = agentadverbial)

Sättet att uttrycka agentadverbial på varierar mellan språken. I svenskan, tyskan och engelskan används prepositionerna av, von respektive by, medan det i vissa språk används en prepositionslös kasusform, som instrumentalis i ryskan.

I nominaliseringar kan agentadverbial transformeras till attribut. Det kan härvid bibehålla formen som prepositionsfras eller uppträda som genitivattribut eller som förled i sammansättning. Exempel: beslutet av regeringen, regeringens beslut, regeringsbeslutet (om vi ersätter "beslut" med "ombildning" får "regering" givetvis en annan semantisk roll).

Se även
Adverbial
Satsadverbial

Syntax
Agent

Agent kan syfta på:

 Agent (handel) – ett företag som har rätten att sälja varor åt ett annat företag
 Agent Corrigan – en amerikansk tecknad serie
 Agent Orange – ett avlövningsmedel
 Agent Orange (musikalbum) – ett musikalbum från av det tyska thrash metal bandet-Sodom
 Agent Orange (musikgrupp) – ett amerikanskt punkrockband
 Agent 47 – huvudpersonen i IO Interactives spelserie Hitman
 Agent 327 – en nederländsk humoristisk agentserie av Martin Lodewijk

Datorer 
 Agent (program) – ett datorprogram som autonomt eller semiautonomt arbetar i bakgrunden
 Agentbaserad modell – en typ av beräkningsmodell som oftast används för datorsimulering
 Användaragent – ett klientprogram för att implementera ett nätverksprotokoll som används i kommunikation mot en server
 Intelligent agent – ett AI-program som utgör reglersystem

Person 
 Agent provocateur – en person som genom förställning lockar och provocerar en annan att yppa farliga åsikter eller att begå lagstridiga handlingar
 Artistagentur – ett företag som avtalat med en artist om att mot provision förmedla frilansuppdrag till denne
 Free agent – en term som används inom professionell sport
 Hemlig agent – en typ av spion
Litterär agent – företrädare för författare
 Politisk agent – en titel på ämbetsmän i Brittiska imperiet
 Spelaragent – en person som avtalat med en idrottsman om att företräda denne

Språkvetenskap 
 Agent (semantik) – en semantisk roll
 Agentadverbial – en typ av satsdel i grammatiken

Se även 
 Agent X9 – flera
 Agentur
 Egenmakt (agens) – en persons makt över sin egen livssituation
Matrissats

Matrissats är en grammatisk term för det som blir kvar av en överordnad sats om du tar bort dess underordnade sats(er). I huvudsatsen [Jag gillar inte [att du säger så] ] är alltså Jag gillar inte matrissats och att du säger så underordnad sats (bisats). 

Matrissatsen kan vara del av en överordnad sats som i sin tur är underordnad en annan sats. I [Jag gillar inte [att du säger [att jag är dum] ] ] är (att) du säger matrissats i förhållande till att jag är dum.

I traditionell skolgrammatik avsåg begreppet tidigare endast överordnade delar av bisatser.

Referenser

Noter 

Syntax
Objektiv infinitiv

Objektiv infinitiv (ibland benämnt vid sin latinska benämning ackusativ med infinitiv) är en satsdel som kännetecknas av att den följer på ett direkt objekt och inte inleds med infinitivmärket att. 

Exempel:
Vi hörde orkestern spela i fjärran (Vi=subjekt, hörde=finit verb, orkestern=direkt objekt, spela i fjärran=objektiv infinitiv) 

Vi hörde att orkestern spelade i fjärran (Vi=subjekt, hörde=finit verb, att orkestern spelade i fjärran=att-bisats)

Dessa två exempel har ungefär samma betydelse, men det första visar objektiv infinitiv och det andra en att-bisats.

Se även
Subjektiv infinitiv

Syntax
Subjektiv infinitiv

Subjektiv infinitiv är en satsdel som liknar objektiv infinitiv, men med den skillnaden att den saknar direkt objekt. Subjektiv infinitiv kan bildas med perceptionsverb i passiv diates (ses, höras, väntas, anses, menas, anses, tyckas) samt med verbet verka. 

Exempel:
Månen verkade lysa klarare igår. (Månen=subjekt, verkade=predikat, lysa klarare igår=subjektiv infinitiv)

Syntax
Ersnäs

Ersnäs är en tätort i Luleå kommun. Orten ligger cirka 2–3 mil söder om Luleå och ligger nära Piteå kommun. Ersnäs är en av Sörbyarna, tillsammans med tätorterna Måttsund och Antnäs.

Historia 
I den första existerande landskapshandlingen från 1539 för dåvarande Västerbottens län hette byn "Eriksnes". Det fanns då 17 hushåll med 20 (manliga) personer. På den tiden registrerades aldrig kvinnor eller äldre barn så till vida kvinnorna inte var änkor och hade övertagit hemmanet efter den avlidne maken eller en dotter som blev kvar på gården efter föräldrarna avlidit.

När topograf och genealog Abraham Abrahamsson Hülphers vid mitten av 1700-talet gjorde sin resa genom hela Norrland, Norrbotten inkluderad, besökte han även Piteå socken. Vid visiten fick han höra den lokala historien om hur Ersnäs i Luleå socken fick sitt namn. I Piteå socken fanns först fyra bröder: Sjul, Sven, Henning och Erik. Sjul gav namn till byn Sjulnäs, Sven gav namn till Svensbyn och Henning till byn Hemmingsmark, alla i Piteå socken, medan Erik flyttade till Luleå socken och gav namnet till Ersnäs - det vill säga Eriks näs.

Hülphers beskrev också på sin resa 1758 en bro i Ersnäs . Det var en lång bro som gick över en mosse ifrån Ersnäs gästgivargård till Antnässkäret över en "utfallen hafs=fjärd". Den var 1430 alnar lång och byggd på 92 brokar. År 1780 byggdes den i sten och behövde därmed inte underhållas lika ofta som den gamla i trä. Stenbron var 900 alnar lång.

Befolkningsutveckling

Om orten
Med Dålakajen som hamn i byn, anlände många ångfartyg under slutet av 1800-talet. Genom Ersnäs rinner också Alån.

Byn har bl.a. en skola (F-6), en förskola, ett taxibolag, några verkstäder samt det bokningsbara värdshuset Ralph Lundsten-gården, där kompositören Ralph Lundsten växte upp.

Ersnäs har också en liten fotbollsförening, Ersnäs IF, som grundades 1933. Deras hemmaplan heter Pålbacka IP.

Galleri 

Ersnäs är även mycket välkänt för sina stora potatisodlingar.

Se även
Ersnäs (västra delen)
Nederluleå socken

Noter 

Orter i Luleå kommun
Tätorter i Sverige
Sune Bergström

Karl Sune Detlof Bergström, född 10 januari 1916 i Stockholm, död 15 augusti 2004 i Stockholm, var en svensk biokemist och kemist samt nobelpristagare i medicin.

Biografi
Sune Bergström var son till förste statshydrografen Sverker Bergström och Wera Wistrand. Han studerade i England, Schweiz och USA samt vid Karolinska Institutet, där han 1944 disputerade och blev docent i biokemi. Han hade då sedan två år arbetat som assistent vid Nobelinstitutets biokemiska avdelning. Tjänsten som docent behöll han till 1947, då han erhöll professuren i medicinsk och fysiologisk kemi vid Lunds universitet. År 1958 återvände han till Karolinska Institutet, nu som professor i kemi. Här stannade han kvar till 1980, då han blev emeritus. Bergström var vid sidan av professuren även rektor för Karolinska Institutet under åren 1969–1977.

Han blev ledamot av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien 1962 och av Kungliga Vetenskapsakademien 1965, var ordförande i Nobelstiftelsen 1975–87 och var preses (ordförande) för Vetenskapsakademien 1983. 

År 1977 fick han Albert Lasker Basic Medical Research Award tillsammans med Bengt Samuelsson och britten John R. Vane. 1982 tilldelades Bergström Nobelpriset i fysiologi eller medicin, även då tillsammans med Bengt Samuelsson och John R. Vane för deras "upptäckter rörande prostaglandinerna och därmed nära anknutna biologiskt aktiva substanser".

Han var gift från 1943 med Maj Bergström (1911–2007), född Gernandt, som var dotter till fabrikör Ernest Gernandt. 

Sune Bergström är far till Rurik Reenstierna, tidigare Bergström, och Svante Pääbo. Båda sönerna är födda 1955, men med olika mödrar.

Utmärkelser 

   Kommendör av första klass av Kungl. Nordstjärneorden, 3 december 1974.

Källor

Externa länkar
 Nobelprize.org, Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1982
 Nobelprize.org, Sune Bergström - självbiografi
 http://runeberg.org/vemarvem/sthlm62/0156.html

Alumner från Stockholms universitet
Svenska nobelpristagare
Nobelpristagare i medicin
Svenska professorer i medicinsk och fysiologisk kemi
Personer verksamma vid Lunds universitet
Personer verksamma vid Karolinska Institutet
Kommendörer av första klassen av Nordstjärneorden
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Ledamöter av Kungliga Fysiografiska Sällskapet i Lund
Män
Födda 1916
Avlidna 2004
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Forskare från Stockholm
Svenska biokemister
Svenska kemister under 1900-talet