kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Klässbol

Klässbol (/ʃˈlæssbuːl/) är en mindre tätort i Arvika kommun.

Klässbol är framför allt känt för Klässbols linneväveri, som bland annat väver linnedukarna till Nobelfesten och till en del av Sveriges ambassader. Vävningen sker i mekaniska jacquardvävstolar.

Serviceutbudet i Klässbol omfattar en pizzeria med pub, försäkringsbolag, loppmarknad, diverse hantverksbodar och Café Kvarnen, där både kung Carl XVI Gustaf och drottning Silvia fikat i samband med besök till Klässbols linneväveri. Klässbol har även en lanthandel som efter att ha varit nedlagd i några år öppnades igen den 2 juni 2018.
 
Det finns vidare gästhamn och ett flertal badplatser.

Det finns även två förskolor och en skola för årskurs ett till sex i Klässbol. 

Klässbol är också hemort för fotbollsklubben Klässbols sportklubb, som spelar sina hemmamatcher på Linnevi, där även träningsfaciliteter finns.

Befolkningsutveckling

Se även
Stavnäs socken

Noter

Externa länkar 
 Klässbols Linneväveri

Orter i Arvika kommun
Tätorter i Sverige
Sulvik

Sulvik är en tätort i Arvika kommun, belägen i Älgå socken cirka 1 mil utanför Arvika. 

I samhället finns tre affärer: en bensinmack, Smolmans Blommor, en skönhetssalong samt en livsmedelsbutik och en skola med cirka 100 elever i klasserna 0-6. 

I Sulvik som ligger vid Glafsfjorden finns Sveriges innersta hamn som har förbindelse med havet. Hamnen förbands tidigare med sjön Ränken via en hästdriven järnväg för transport av järn från bruken högre upp i sjösystemen. Denna järnväg är avbildad på den tidigare Älgå landskommuns vapen.

I Sulvik förvarade Karl XII 48 000 liter sprit inför kriget mot Norge. Där fanns även ett bageri som försåg trupperna med bröd. Detta transporterades till Holmedal och Eda skans.

Befolkningsutveckling

Noter

Vidare läsning

Orter i Arvika kommun
Tätorter i Sverige
Björkenäs

Björkenäs är en ort i Arvika kommun i Värmland, belägen i Ny socken på en långsmal halvö mellan Kyrkesjön och Fiskeviken, två delar av Nysockensjön. Området ligger 13 kilometers väg nordväst om Arvika. 

Orten klassificerades av SCB som småort med 51 invånare år 2000, men understeg gränsen på 50 personer 2005 och betecknas därefter inte längre som en småort. Från 2015 avgränsar SCB här åter en småort.

Källor 

Orter i Arvika kommun
Småorter i Sverige
Blakstadsfors-Sätered

Blakstadsfors-Sätered är en tidigare småort i Arvika kommun, som omfattar två sammanvuxna byar, Blakastadsfors och Sätered, i Gunnarskogs distrikt (Gunnarskogs socken), vid och norr om Vårforsens utlopp i Bjälvern, en dryg mil norr om Arvika. 2015 hade SCB ändrat metoden för att ta fram småortsstatistik och småorten upplöstes därför.

Källor 

Orter i Arvika kommun
Småorter i Sverige
Bålgård

Bålgård är en ort i Arvika kommun, belägen sydost om Arvika i Arvika socken norr om Bålgårdstjärnet. En del av byn avgränsades och definierades av SCB 1995 som en småort med namnet Bålgård (södra delen).

Källor 

Orter i Arvika kommun
Fröbol

Fröbol är en  småort i Arvika kommun, Värmlands län, belägen i Älgå socken vid Glafsfjorden, väster om Arvika. 2015 hade folkmängden minskat och småorten upplöstes. Vid avgränsningen 2020 klassades den åter som småort

Noter

Orter i Arvika kommun
Småorter i Sverige
Gamla Bruket

Gamla Bruket är en tidigare småort i Arvika kommun, Värmlands län i Arvika socken. Orten definierades 2005 men ej 2010 av SCB som småort.

Noter

Orter i Arvika kommun
Tidigare småorter i Sverige
Gravås

Gravås är en tidigare småort i Arvika kommun, belägen i Gunnarskogs distrikt (Gunnarskogs socken). 2015 ändrade SCB metoden för att ta fram småortsstatistik, varvid Gravås inte längre uppfyllde villkoren för att kvarstå som småort.

Källor

Orter i Arvika kommun
Tidigare småorter i Sverige
Grytterud

Grytterud var en av SCB definierad och avgränsad småort med namnet Grytterud-Rinnen i Arvika kommun 1995 bestående av byarna Grytterud och Rinnen i Mangskogs socken. Söder om orten ligger sjön Mangen.

När befolkningen minskade upphörde statusen som småort och därefter fanns det ingen bebyggelseenhet med namnet Grytterud-Rinnen. Från 2015 avgränsade SCB här åter en småort, vilken avgränsades 2020 då de boende understeg 50.

Noter

Orter i Arvika kommun
Tidigare småorter i Sverige
Högvalta

Högvalta är en småort i Arvika kommun, som är belägen i Arvika landsdistrikt cirka 5 km nord-nordväst om centralorten Arvikas centrum.

Högvalta var tingsplats för Jösse härad innan tingshuset byggdes i Arvika och tingsplatsen flyttades dit.

Från Högvalta kommer bland annat Karl Erik Eriksson, före detta riksdagsman för Folkpartiet liberalerna, 2:e vice talman i riksdagen och rikskänd auktionist.

Från detta Högvalta kommer mest troligt också "Högvaltadrängen" som omnämns i Gustaf Frödings "Det var dans borti vägen".

Noter

Orter i Arvika kommun
Småorter i Sverige
Järperud

Järperud är en ort i Arvika kommun i Värmlands län, belägen i Gunnarskogs socken strax öster om Bergsjön cirka 22 km norr om Arvika och cirka 15 km öster om Charlottenberg.

SCB räknade Järperud som en småort vid avgränsningen år 1995, till nästa avgränsning hade invånarantalet sjunkit under 50 personer och området räknades inte längre som en småort.

Noter

Orter i Arvika kommun
Tidigare småorter i Sverige
Mangskog

Mangskog är en småort i Arvika kommun och kyrkby i Mangskogs socken. 

I Mangskog återfinns Mangskogs kyrka och hemmanen/småbyarna Slobyn, Tobyn, Gylterud, Takene, Salungen, Åstenäs, Grytterud, Bjurbäcken, Fjäll, Rinnen, Humsjön samt Lövnäs.

Orten nämns först 1581, då som "Mangescog", och ingick till 1705 Brunskogs socken.

Gustaf Fröding vistades i prästgården under åren 1880–1881 och skrev där flera av sina kända dikter, bland annat Det var dans bort i vägen.  I Mangskog finns en minnessten kallad Frödingstenen. Intendenten vid Nordiska museet Nils Keyland var född och uppväxt i Mangskog i hemmanet Bjurbäcken. Även författaren Tage Aurell levde och verkade i Mangskog.

Noter 

Orter i Arvika kommun
Småorter i Sverige
Proletariat

Proletariat är ett kollektiv av proletärer (av franskans prolétaire, av latinets proles, barn). 

Begreppet härstammar från ordet proletarii, vilket var namnet på den fattigaste klassen av medborgare i antikens Rom. Beteckningen kommer sig av att den enda nytta de ansågs göra för staten var att avla barn (proles). I marxistisk teori betecknar ordet "proletariat" lönearbetare som inte äger kapital i någon form (vare sig jord, maskiner eller pengar). Proletärer tjänar inte mer än att det räcker till grundläggande behov, och har alltså inte någon möjlighet att spara för framtiden. Proletärer är egendomslösa i den bemärkelsen att de inte äger någon egendom som kan användas i produktionen.

I överförd bemärkelse används ordet i uttryck som "litterärt proletariat", "konstnärsproletariat", "studentproletariat" med flera, för att beskriva dem som har de sämsta villkoren inom en viss grupp.

Se även 
 Klasskamp
 Trasproletariat
 Prekariat
 Proletarisering
 Arbetarlitteratur
 Bröd och skådespel
 Löneslaveri
 Proletären
 Proletariatets diktatur
 Kommunistiska manifestet
 Arbetarklass

Källor

Externa länkar 

Marxistisk teori
Samhällsklasser
Ottebol

Ottebol är en småort i Arvika kommun, belägen vid södra änden av Nysockensjön i Ny socken. 

På orten finns en lanthandel och det sker även produktion av timmerstugor.

Historia
1940 greps Ernst Wollweber på Ottebols Järnvägsstation. Han var vid tillfället den mest eftersökta mannen i Europa av Gestapo.

Samma år skedde även en stor tågolycka i Ottebol som orsakades av förrymda kor på spåret. Järnvägen var en viktig transportväg till Norge och det tog 5 månader att laga spåret och kostade cirka en halv miljon kronor. 

2012 beslutade Värmlandstrafik att lägga ner 15 järnvägsstationer längs Värmlands- och Fryksdalsbanan. Stationen lades ned den 10 december 2016.

I oktober 2020 beslutade Värmlands kollektivtrafiknämnd att från december åter öppna stationerna i Ås, Brunsberg, Lene, Lerot och Ottebol som hållplatser i persontrafiken.

Noter

Externa länkar

Orter i Arvika kommun
Småorter i Sverige
Denise

Kvinnonamnet Denise är en fransk kortform av det ursprungligen grekiska namnet Dionysios som betyder den till guden Dionysos vigde.

Namnet började användas i någon större utsträckning i Sverige först efter andra världskriget. Det dök upp i den svenska namnlängden år 2001.

Den 31 december 2014 fanns det totalt 3 568 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Denise, varav 2 052 bar det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 7 augusti

Personer med namnet Denise
 Denise Crosby, amerikansk skådespelerska
 Denise Grünstein, finsk konstnär
 Denise Herrmann, tysk skidskytt
 Denise Hinrichs, tysk friidrottare
 Denize Karabuda, svensk skådespelare, manusförfattare och regissör
 Denise Karbon, italiensk alpin skidåkare
 Denise Lewis, brittisk friidrottare
 Denise Lopez, svensk popsångerska
 Denise Mina, skotsk författare
 Denise Richards, amerikansk skådespelerska
 Denise Rudberg, svensk författare
 Denise Biellmann, schweizisk konståkerska

Andra betydelser
 Denise, specialkrets i Amiga-datorer
 Denise, en pjäs av Alexandre Dumas den yngre med en huvudperson med samma namn
 Denise, Brasilien, en kommun i Brasilien

Se även 
Dennis
Deniz

Källor

Kvinnonamn
Franska kvinnonamn
Dennis

Mansnamnet Dennis är ett engelskt namn, som via den franska formen Dénis kan härledas från det latinska namnet Dionysius, vilket betyder '(vigd) åt Dionysos' och syftar på den grekiska fruktbarhets- och naturguden Dionysos, vars namn troligen betyder 'son till Zeus'.

Dionysius var ett vanligt mansnamn under de första kristna århundradena och bars av både martyrer (Sankt Dionysius) och påvar (Dionysius). Dennis började användas i Sverige i början av 1900-talet men blev riktigt populärt först sedan det kommit in i almanackan på 1980-talet. Under seklets sista decennier låg det tidvis runt 35:e plats bland nyfödda pojkar för att senare sjunka till dagens 99:e plats (2009-12-31).

31 december 2008 fanns det 15 760 män och 5 kvinnor i Sverige med namnet, varav 12 072 män och 3 kvinnor med det som tilltalsnamn. År 2003 fick 300 pojkar namnet, varav 206 fick det som tilltalsnamn.

Dennis används även som efternamn, både i Sverige och utomlands. Den 31 december 2008 fanns det 30 personer i Sverige med efternamnet Dennis.

Namnsdag: 7 augusti, (1986–1992: 23 maj)

Personer med namnet Dennis eller Denis
 Denys Arcand - kanadensisk regissör
 Dennis Bergkamp – holländsk fotbollsspelare
 Bengt Dennis – riksbankschef
 Denis Calvaert – flamländsk målare
 Denis Diderot – fransk encyklopediförfattare
 Dennis Gabor – ungersk-brittisk nobelpristagare i fysik
 Dennis Gustavsson – svensk bandyspelare
 Denis Healey - brittisk politiker 
 Dennis Hopper - amerikansk skådespelare
 Denis Law - skotsk fotbollsspelare 
 Dennis Lehane - amerikansk kriminalförfattare
 Dennis Lyxzén – svensk sångare
 Denis Mensjov – rysk cyklist
 Denis Mukwege - kongolesisk läkare, mottagare av Nobels fredspris 2018
 Dennis Quaid – amerikansk skådespelare
 Denis Pankratov - rysk simmare
 Denis Papin – fransk fysiker och uppfinnare
 Dennis Potter – brittisk författare
 Dennis Ralston - amerikansk tennisspelare
 Dennis Rodman - amerikansk basketspelare
 Denis Thatcher – brittisk premiärministermake
 Dennis Wheatley - brittisk författare
 Dennis Wilson – amerikansk musiker (Beach Boys)
 Dennis Nybratt – svensk musiker The Spotnicks 1993

Övrigt 
 Dennis Mitchell, en busig seriefigur. "Dennis the menace". Även film.
 Dennis förlag
 Dennis, en spelfilm från 1993
 Dennis, Massachusetts, en ort i USA

Bolag
 Alexander Dennis, brittisk tillverkare av bussar och specialfordon
 Dennis Specialist Vehicles, före detta brittisk tillverkare av bussar och specialfordon
 Dennis Eagle, tillverkare av renhållningsfordon

Se även
 Denise
 Deniz

Noter 

Mansnamn
Engelska förnamn
Efternamn
Desirée

Kvinnonamnet Desirée, Désirée eller Desiree är en fransk form av det latinska desiderata, som betyder den önskade. Den manliga formen är Désiré.

Den blivande drottningen Désirée Bernadotte fick byta namn till Desideria när hon kom till Sverige. 

Den 31 december 2014 fanns det totalt 5 681 kvinnor och folkbokförda i Sverige med namnet Desirée, Désirée eller Desiree, varav 1 468 bar det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 23 maj

Personer med namnet Desirée
 Désirée Clary, hustru till kung Karl XIV Johan (bytte namn till Desideria)
 Désirée, svensk prinsessa, syster till kung Carl XVI Gustaf
 Désirée av Hohenzollern, dotter till prinsessan Birgitta
 Désirée Artôt, belgisk operasångerska
 Désirée Pethrus, svensk politiker och riksdagsledamot (kd)
 Désirée Gay, fransk feminist och socialist
 Desiree Heslop, brittisk popsångerska
 Désirée Liljevall, svensk politiker och riksdagsledamot (s)
 Desirée Sparre-Enger, norsk popsångerska
 Desirée Annette Weeks (Des'ree), engelsk sångerska

Fiktiv person 
 Desirée Lindman, rollfigur i tv-serien Rederiet

Se även 
Desideria

Källor

Kvinnonamn
Franska kvinnonamn
Semnebyn

Semnebyn är en by i Glava socken i Arvika kommun. År 2000 avgränsade och definierade SCB bebyggelsen i byn och en del av grannbyn Fjäll till en småort med namnet Semnebyn–del av Fjäll som då hade 51 invånare. Vid 2005 års avgränsning togs denna status bort.

Orter i Arvika kommun
Dick

Mansnamnet Dick är en engelsk smeknamn/kortform av Rickard som är sammansatt av de tyska orden för stark och mäktig.

Dick rasade mycket snabbt i popularitet under 90-talet. 1990 var Dick ett av de 150 vanligaste tilltalsnamnen, 1999 var det inte en enda pojke som fick det som tilltalsnamn.
31 december 2005 fanns det totalt 5 520 personer i Sverige med namnet, varav 3 591 med det som tilltalsnamn.
År 2003 fick 10 pojkar namnet, men ingen fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 7 februari, tillsammans med Rikard (1986-1992: 3 februari).

Personer med namnet Dick 
 Dick Advocaat
 Dick Ask
 Dick Axelsson
 Dick Bengtsson
 Dick Cheney
 Dick Dale
Philip K. Dick
Dick Eriksson
 Dick Erixon
 Dick Fryman
 Dick Hansson
 Dick Harrison
 Dick Helander
 Dick Idman
 Dick Kaysø
 Dick Last
 Dick Manning
 Dick Mayer
 Dick McDonald
 Dick Powell
 Dick Ramström
 Dick Savitt
 Dick Stenberg
 Dick Taylor
 Dick Tracy
 Dick Tärnström
 Dick Van Dyke
 Dick Van Patten
 Dick Urban Vestbro
 Dick Whittington
 Dick Winters
 Dick von Blixen-Finecke
 Dick Yderström
 Dick Ying

Se även Moby Dick

Mansnamn

fr:Dick
Disa

Kvinnonamnet Disa är ett fornnordiskt namn som betyder ödesgudinna. Namnet är även en kortform av Hjördis och andra namn med ändelsen –dis som är den fornvästnordiska beteckningen på ett slags kvinnliga gudaväsen (bland annat kallas gudinnan Freja för "Vanadis"  dvs Vanernas dis). 

Det äldsta belägget för namnet i Sverige finns i en runinskrift från 1000-talet. Namnet återkom sedan i slutet av 1700-talet. 

Den 31 december 2014 fanns det totalt 1 892 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Disa, varav 1 215 bar det som tilltalsnamn.

Namnsdag i Sverige den 3 februari och i Finland den 2 februari.

Personer med namnet Disa
 Disa, sagodrottning
 Disa Gillis, svensk skådespelerska
 Disa Håstad, journalist och författare
 Disa Tegnér, dotter till Esaias Tegnér och hustru till Carl Wilhelm Böttiger
 Disa Västberg, svensk politiker och riksdagsledamot (s)
 Disa Östrand, svensk skådespelerska

Externa länkar
 Pjäsen Disa (nerladdningsbar)

Källor

Kvinnonamn
Fornnordiska kvinnonamn
Slobyn

Slobyn är en småort i Arvika kommun, Värmlands län, belägen i Mangskogs socken.

Noter

Orter i Arvika kommun
Småorter i Sverige
Stömne

Stömne är en småort utmed länsväg 175, öster om Stömnesjön och söder om Glafsfjorden i Arvika kommun, Värmlands län, belägen i Stavnäs socken. 

Stömne järnbruk anlades 1693 och var mest utvecklat under 1860-1870-talet. Brukets ägare lät anlägga en hästjärnväg för transporter ned till lastkajen vid Stömnesjön. Den öppnades för trafik 1866 och lades ned 1891. Längden var 1,3 kilometer och spårvidden 0,750 meter.

Noter 

Orter i Arvika kommun
Svenska järnbruk
Småorter i Sverige
Tjärnebacka

Tjärnebacka är en by i Glava socken i Arvika kommun i Värmland, belägen strax söder om Glava. År 2000 definierade SCB byn som en småort med 53 invånare. Vid 2005 års avgränsning togs denna status bort.

Orter i Arvika kommun
Tidigare småorter i Sverige
Vikene

Vikene är en ort i Arvika kommun, Värmlands län, belägen i Brunskogs socken. Vikene definierades av SCB som en småort 1995, men med minskande befolkningen tappade orten denna beteckning. Från 2015 avgränsar SCB här åter en småort.

Noter

Orter i Arvika kommun
Småorter i Sverige
Västra Furtan

Västra Furtan är en småort i Arvika kommun, Värmlands län, belägen i Brunskogs socken vid riksväg 61 omkring åtta kilometer öster om Arvika.

Noter

Orter i Arvika kommun
Småorter i Sverige
Västra Jössefors och Kolbotten

Västra Jössefors och Kolbotten är en småort i Arvika kommun, Värmlands län som omfattar två byar i Älgå socken.

Referenser 

Orter i Arvika kommun
Småorter i Sverige
Vidja, Huddinge kommun

Vidja är en tätort i Huddinge kommun, Stockholms län. Området ligger vid östra sidan av sjön Orlången söder om Ågesta. Folkmängden är 682 personer (2010-12-31) och arean är 173,33 hektar. Bilväg till Vidja finns enbart norrifrån, genom Ågesta. I samband med Huddinges kommundelsreform 2018 blev Vidja tillsammans med Ågesta den nya kommundelen Vidja-Ågesta.

Namn och historik

Vidja är namnet på ett torp och härrör troligen från fornsvenskan vider med betydelsen "skog", "träd" och "hugga träd eller virke".

Ortnamnet är belagt sedan 1535 som Viddia, 1540 stavas det Wydia. På 1500-talet används namnet Vidja i jordeböcker och stadgehemman. 1612 betecknades Vidja som ett torp ett mantal stadgehemman. I mitten av 1600-talet köptes egendomen som frälsegård av Johan Adler Salvius men reducerades 1677 och kom under Balingsta gård. Vidja var känt för sina stora ekskogar och när kronohemmanet såldes på 1850-talet och blev skattehemman var köparen tvungen att erlägga "lösen för framledes växande Ekeskog samt Master och Storverksträd".

Den tidigare gården Vidja 1:1 omfattade 215 hektar land. Egendomen styckades 1910 upp i 36 lotter av varierande storlek som sedan genom vidare styckning gav cirka 500 tomter. En av huvudexploatörer var AB Hem på landet. Företaget köpte upp och styckade tomter som försåldes sedan till arbetare och lägre tjänstemän. Utbyggnaden skedde huvudsakligen på 1940-talet. 

Vidja blev till ett utpräglat sommarstugeområde. Idag är dock majoriteten av de kring 500 fastigheterna permanentbebodda. Vidjatorpets byggnad finns fortfarande (2022) kvar. Huset står vid Vidablicksvägen 2 och är privatbostad där man bedriver bland annat hästverksamhet med islandshästar. Namnet lever vidare i Vidjavägen, som tätortsnamn och tillsammans med Ågesta som kommundelsnamn.

Vidjas fritidsområde omvandlas för närvarande (2022) till permanentboende. Huddinge kommun bygger ut gatorna och Stockholm Vatten och Avfall bygger ut vatten- och avloppssystemet. Sammanlagt tillkommer cirka 100 nya bostäder i området fördelade på olika samhällsbyggnadsprojekt.

Befolkningsutveckling 
På grund av för hög andel fritidsbebyggelse räknades inte Vidja som tätort förrän 1995.

Bilder

Se även
 Skansberget i Vidja
 Skolleden, en gammal skolväg som börjar i Vidja

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar
 Vidja.nu - Föreningens hemsida

Orter i Huddinge kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Trångsund (kommundel)
Bruket

Bruket är en av SCB avgränsad och namnsatt småort i Huddinge kommun i Stockholms län. Den omfattar bebyggelse norr och öster om sjön Ådran och området betraktas av de boende som orten Ådran som då även omfattar tätorten Östorp och Ådran.

Källor

Noter

Orter i Huddinge kommun
Småorter i Sverige
Östorp och Ådran

Östorp och Ådran är en kommungränsöverskridande tätort, huvudsakligen belägen i Huddinge kommun i Stockholms län men även innefattande en mindre del i söder i Haninge kommun.

Allmänt
Tätorten omfattar småhusbebyggelse väster och söder om sjön Ådran där huvuddelen uppfördes som fritidshus på 1940- och 1950-talet. Badplats finns vid södra ändan av sjön. 

Småhusbebyggelsen öster och norr om sjön har av SCB avgränsats och namnsatts till en småort benämnd Bruket. De båda orterna kallas med ett gemensamt namn Ådran av de boende vars intresseförening har namnet Ådrans tomtägarförening och Ådran står det också på vägskyltarna.

I ortdelen Ådran ligger Mariabergets fornborg och i Östorp står en av kommunens naturminnesmärkta ekar. Öster om sjön Ådran återfinns torpet Paradiset och det efter torpet uppkallade Paradisets naturreservat.

Befolkningsutveckling

Bilder

Se även 
 Mariabergets fornborg

Referenser

Noter 

Orter i Huddinge kommun
Orter i Haninge kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Kajol

Kajol (Kajol Devgan, född Mukherjee), född 5 augusti 1974 är en indisk skådespelare i Bollywood. Hon är gift med skådespelaren Ajay Devgan. Hennes mor och flera kusiner har också agerat på film. Hon har vunnit flera priser för sina filmer, bland annat fem "Best Actress" vid Filmfare Awards.

Kajol har medverkat i ett flertal filmer som t.ex. My Name Is Khan med rollen som Mandera.

Källor 

Indiska skådespelare under 2000-talet
Kvinnor
Födda 1974
Levande personer
Manisha Koirala

Manisha Koirala, nepalesisk filmskådespelerska, född i Katmandu 16 augusti 1970. Studerade i Delhi och sedermera stjärna i Bollywood. Hennes farfar Bishweshwar Prasad Koirala och två av farfaderns bröder har varit premiärministrar i hemlandet Nepal. Under 1990-talet utsågs Manisha flera gånger till vackraste stjärnan i Bollywood.

Externa länkar 
 

Nepalesiska skådespelare
Födda 1970
Kvinnor
Levande personer
Personer i Nepal under 2000-talet
Personer i Nepal under 1900-talet
65, 66 och jag

65, 66 och jag (även 65:an, 66:an och jag) är en svensk komedifilm från 1936.

Handling 
Grosshandlare Karl-Alfred Pettersson blir förväxlad med luffaren Fritiof Blomberg som smitit från sina repetitionsövningar. Blomberg kastas i fängelse för ett brott som Pettersson begått, medan Pettersson själv hamnar i det militära. Där hamnar han under löjtnant Nils Tjäder, som han inte har ett så bra förhållande till i det civila.

Om filmen  
Filmen premiärvisades på biograf Skandia i Stockholm den 23 november 1936. Den har visats vid ett flertal tillfällen i SVT, bland annat 1980, 1992, 2000, i maj 2019 och i augusti 2021.

Filmen har som förlaga en dansk teaterpjäs av Axel Frische som hade premiär på Casino i Köpenhamn 20 september 1935. Den har filmats i Finland 1943 under titeln Varuskunnan "pikku" morsian (Garnisonens "lilla" fästmö) i regi av Eero Levä.

Teaterpjäsen 65, 66 och jag hade premiär i Stockholm på Folkets hus teater den 3 oktober 1936. Med i filmen och teaterpjäsen finns Elof Ahrle som på film gör 66 Frisk och i pjäsen grosshandlare Pettersson och Sigge Fürst som på film gör en polis och i pjäsen en fanjunkare.

Rollista (i urval) 

 Thor Modéen – Karl-Alfred Petterson
 Carl Hagman – 65 Petrus Ramlösa
 Elof Ahrle – 66 Pelle Frisk
 Katie Rolfsen – Amalia Jönsson
 Allan Bohlin – löjtnant Nils Tjäder
 Elsa Carlsson – Lisa Petterson, Karl-Alfreds fru
 Artur Cederborgh – Fritiof Blomberg, luffare
 Greta Wenneberg – Ellen Petterson, Karl-Alfreds dotter
 Nils Jacobsson – Hallén, advokat
 Sigge Fürst – poliskonstapel
 Hugo Jacobson – sergeant Andersson
 Karl Kinch – regementsläkare
 Olav Riégo – poliskommissarie
 Birgit Chenon – Karl-Alfreds kontorist

Musik i filmen   
I villande skogen jag vallar min hjord, kompositör Andreas Randel, text Fredrek på Rannsätt, framförs på en kam av Thor Modéen
I sommarens soliga dagar, text Gustaf Emanuel Johansson, sång Elof Ahrle och Carl Hagman
Kungliga Svea livgardes paradmarsch (Fest Marsch), kompositör Wilhelm Körner, instrumental
Kungliga Södermanlands regementes marsch, kompositör Carl Axel Lundvall, sång Carl Hagman, Elof Ahrle, Thor Modéen och Åke Uppström
Kungliga Göta livgardes marsch, kompositör J.W. Schubert, instrumental
65, 66 och jag, kompositör Mac Morris, text Anders Henrikson och Elof Ahrle, sång Thor Modéen, Carl Hagman och Elof Ahrle

DVD 
Filmen gavs ut på DVD 2013.

Källor

Externa länkar 
 
 

Svenska komedifilmer
Filmer 1936
Filmer i regi av Anders Henrikson
Svenska filmer baserade på pjäser
Stockholm på film
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1930-talsfilmer