kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Nynazism

Nynazism är en term som syftar på olika politiska rörelser som har etablerats efter andra världskrigets slut, med målet att återuppliva nationalsocialismen som ideologi.

Nynazister använder sällan ordet nynazist för att beskriva sig själva, och brukar oftast favorisera termerna nationalsocialist, nationalist eller liknande begrepp. Vissa grupper och individer som stöder ideologin tar öppet avstånd från nazist-relaterade termer för att undvika socialt stigma och lagliga konsekvenser. Vissa europeiska länder har lagar som förbjuder nazistiska, rasistiska eller antisemitiska yttranden.

Nynazister brukar ofta använda indoariska symboler som var i bruk i Nazityskland, såsom svastikan, sigrunor och det röd-vit-svarta färgschemat. Nynazistisk aktivitet verkar vara spridd över hela världen, med organiserad representation i många länder, samt även internationella nätverk. Nynazism har även uppmärksammats i Israel.  Individer som har försökt att återuppliva nazismen inkluderar Colin Jordan, George Lincoln Rockwell, Savitri Devi, Francis Parker Yockey, William Pierce, Eddy Morrison, och David Myatt.

Förintelseförnekelse 

Många nynazister förespråkar förintelseförnekelse eller förintelseminimering. De påstår att det avsiktliga massmördandet (ofta i gaskammare) av mer än 6 000 000 judar är antingen en lögn eller en extrem överdrift. Ledande historiker uppskattar att siffran på judarna som dog i förintelsen ligger mellan 5,1 och 6,2 miljoner.. En del nynazister som inte förnekar förintelsen brukar peka på påstådda omoraliska motsvarigheter så som bombningen av Dresden och utdrivandet av tyskar efter andra världskriget, eller rättfärdiga nazisternas dödande av judar på grund av sabotage, terrorism och subversion.

Nynazismens historik 

I Sverige och många andra delar av Europa blev nynazismen en alltmer uppmärksammad ungdomsrörelse under 1970-, 80- och 90-talen. Många hade föräldrar som inte var födda under andra världskriget eller var alltför unga för att minnas kriget, och därmed kunde ungdomarna enklare göra sig en romantisk bild av Nazityskland. Det finns också ett antal nynazistiska rörelser i USA, och vissa av dessa har också kopplingar till Ku Klux Klan.

I såväl Västtyskland som Östtyskland lagstiftades mot nazistiska rörelser efter krigsslutet, men sådana dök ändå upp i såväl Västtyskland som Östtyskland.

Nazism och nynazism brukar i politiska sammanhang räknas till extremhögern. Nynazister har både i Sverige och utomlands varit inblandade i flera uppmärksammade våldsdåd, till exempel polismorden i Malexander i maj 1999 och mordet på syndikalisten Björn Söderberg i oktober samma år.

Ideologin kan stundtals vara diffus, men präglas genomgående av åtminstone nationalism, rasism, främlingsfientlighet, populism samt ibland en nostalgisk inställning till Tredje riket. Många nynazister, särskilt i Tyskland, är dock mer inspirerade av bröderna Otto och Gregor Strassers nazism. Strasserismen är kritisk till Tredje rikets hitlerism.

Se även 
Revisionistisk Sionism
Nyfascism
Info-14
SUNS
Vit makt
ZOG
Svensk nazism

Referenser

Noter

Externa länkar

 
Wikipedia:Projekt neutralitet
Euronat

Euronat, formellt EuroNat, är ett nätverk av europeiska nationalister ursprungligen grundat 30 mars 1997. Till initiativtagarna hörde Sverigedemokraterna och Front National.

I en gemensam deklaration uttryckte Euronats grundare bland annat åsikten att ett "återfött" Europa "skall byggas upp med de europeiska nationer som är baserade på civilisationer med rötter i grekiska, keltiska, germanska, latinska och kristna traditioner”. Deklarationen undertecknades av representanter för bland andra Forza Nuova, Storrumänska partiet och Democracia Nacional, samt de tidigare nämnda Sverigedemokraterna och Front National.

År 1999 bildades ett internationellt nätverk med namnet EuroNat Ungdom.

SD och Euronat 

Johan Rinderheim deltog i konferensen i Strasbourg 1997 då Euronat grundades och skrev på den gemensamma deklarationen. Euronat nämndes också av Torbjörn Kastell i ett tal till Fosterländska Folkförbundet (IKL) i Hyvinge, Finland 27 juli 1997 som en förebild för de nordiska nationalistpartiernas samorganisation Nord-Nat.

I Sverigedemokraternas nyhetsbrev Janssons Frestelse från vecka 18, 1999 står det följande "Om Euronat är av ett stort allmänintresse, borde inte bara inte bara (sic!) dess kritiker få göra sig hörda, utan även SD, som ingår i samarbetet." och vidare "Ett förtydligande kan vara på sin plats: Euronat-samarbetets konstituerade del består av Euronat-Ungdom. För moderpartierna finns ännu inget konstituerat samarbete, även om Euronat ibland används som ett projektnamn."

Sverigedemokraterna tog senare avstånd från nätverket och menade att det aldrig bildades.

Medlemmar 

I Euronat har många partier gått in och ur samarbetet under åren sedan bildandet. Vid år 2006 hade följande partier vid något tillfälle varit medlemmar i Euronat.

 Vlaams Blok (VB)
 Coalition for Republic - Republican Party of Czechoslovakia (SPR-RSČ)
 Republikaner för Miroslav Sládek (RMS)
 Kroatiska rättspartiet (HSP)
 Fosterländska folkförbundet (IKL)
 Front National (FN)
 Tyska Folkunionen (DVU)
 Hellenisk Front (EM)
 Magyar Igazság és Élet Pártja (MIÉP)
 Forza Nuova (FN)
 Fiamma Tricolore (MS-FT)
 Nya högern (NR)
 Nationella aktionsrörelsen (AN)
 Storrumänska partiet (PRM)
 Serbiska radikala partiet (SRS)
 Slovakiska nationalistpartiet (SNS)
 Nationaldemokrati (DN)
 Nationaldemokraterna (ND)
 Sverigedemokraterna (SD)
 Allukrainska unionen "Svoboda" (SNPU)
 British National Party (BNP)

Referenser

Vidare läsning 
 Euro-Nat - The international network of the Sweden Democrats, Stieg Larsson, David Lagerlöf, Svend Johansen, Kerstin Zachrisson

Externa länkar 
 
 Front National om Euronat 

Nationalism
Högerextremism
Euronat Ungdom

Euronat Ungdom, organisation som bildades år 1999. Sverigedemokraternas ungdomsförbund, SDU, gick med i projektet 1999, men lämnade detta redan samma år.

I Sverigedemokraternas Europapolitiska manifest från år 1999 står det "Sverigedemokraterna ämnar ta ansvar för att samarbetet mellan de nationaldemokratiska partierna inom EU-parlamentet stärks. Samarbetet i EuroNat-Ungdom är ett första steg i riktning mot en bättre samverkan." 

I Sverigedemokraternas nyhetsbrev Janssons Frestelse från vecka 18, 1999 står följande "Euronat-samarbetets konstituerade del består av Euronat-Ungdom. För moderpartierna finns ännu inget konstituerat samarbete, även om Euronat ibland används som ett projektnamn."

Se även 
 Euronat

Organisationer bildade 1999
Nationalism i Sverige
Troll (olika betydelser)

Troll kan avse:
 Troll – ett väsen ur den nordiska folktron
 Troll (Tolkien) – en varelse i Tolkiens värld
 Internettroll – avsiktligt provokativ person på internetforum
 Troll (musikgrupp) – en svensk popgrupp från Falun
 Troll (musikalbum av Troll) – musikalbum från 1989
 Troll (bil) – en norsk bilmodell som tillverkades 1956
 Troll (black metal) – ett norskt black metalband från Hamar i Hedmark
 Troll (oljefält) – ett gas- och oljefält på den norska kontinentalsockeln i Nordsjön
 Troll (forskningsstation) – en norsk forskningsstation i Drottning Mauds land i Antarktis
 Troll (1971) – en svensk komedi- och dramafilm från 1971
 Troll (film) – en film från 1986
 Troll (musikalbum) – av norska musikgruppen Lumsk
 Troll metal – en blandning av black metal och folk metal

Se även 
 Damtroll –  små troll-leksaksfigurer av gummi
 Trolltech
 Trollywood
 Trolling – en typ av sportfiske
Xyzzy

Xyzzy är en minnesregel som används för att komma ihåg i vilken ordning man räknar vid beräkning av en vektorprodukt.

Minnesregeln används när man vill veta komponenterna i vektorn a där a = b × c:

Regeln ger ordningen på indexen vid beräkningen av första komponenten, ax (och de båda övriga fås av de båda cykliska permutationerna av indexen - det vill säga x→y, y→z och z→x respektive x→z, y→x och z→y):

Inom datorspel
Minnesregeln har även förekommit i datorspel, till exempel Zork och Colossal Cave Adventure, och som fuskkod i MS Röj.

Källor

Matrisalgebra
Blimp

Mjukt luftskepp eller Blimp är en benämning på ett luftskepp som är baserat på en mjuk ballong, till skillnad från zeppelinare som har ett styvt metallskelett. Ballongen fylls med en lätt gas (vanligen helium).

Skyship 600 är ett modernt luftskepp av blimp-typ. Se engelsk artikel under externa länkar.

Externa länkar 
 Artikel i DN - Modernt luftskepp tas i användning i USA.
 Engelsk artikel om Skyship 600.

Luftskepp
New York, New York

New York, New York kan avse:

 New York, New York – staden New York i delstaten New York, se New York
 New York, New York (film) – amerikansk film från 1977 av Martin Scorsese
 New York, New York (sång) – en sång från filmen
 New York, New York (On The Town) – en sång från musikalen On the Town och filmen New York dansar
 New York, New York, Las Vegas – ett hotell/kasino i Las Vegas i Nevada i USA

Se även
 New York (olika betydelser)
Hednalagen

Hednalagen (fornsvenska: Heþnalagh), även kallat Okvädingamål, är ett medeltida lagfragment från Västergötland, ur en i övrigt okänd lag som föregick Äldre västgötalagen. Fragmentet citeras i historikern Olaus Petris Svenska krönika, och finns även i slutet av 1607 års tryckta utgåva av Upplandslagen, med inledningen "Af thöm gamblu Laghum sum i hedhnum tima brukadhus, vm kamp ok enwighe.", "Ur de gamla lagar som brukades i hedniska tider, om kamp och envig.". Fragmentet handlar alltså om formerna för envig då någon förolämpat någon annan, utan att saken togs som ärekränknings- och förtalsmål till rättegång.

En modern svenskspråkig tolkning:

I övrigt förekommer inga bestämmelser om envig i de svenska medeltidslagarna, men sedvänjan levde kvar. I Sverige var dueller tillåtna fram till 1662, då de lagförbjöds. Förbudet upprepades i nya förordningar 1682 och 1738.

Se även
Västgötalagen
Landskapslag
Codex Runicus
Forsaringen
Klassisk fornsvenska

Källor

Noter

Externa länkar
 

Svenska historiska lagtexter
Sverige under 1200-talet
Bok (olika betydelser)

Bok kan syfta på:

 Bok – ett medium för kommunikation
 "Bok" – en komisk bok av Tage Danielsson, se Tage Danielssons Bok
 Bok – en äldre enhet i pappersräkning, se Stycketal
 Bok - ett efternamn, se Book
 Bok, Gryteskog – ett naturminne i anslutning till Gryteskogs naturreservat
 Bok (träd) – ett träd
AB

AB, Ab eller ab kan syfta på:

AB
 AB – länsbokstav för Stockholms län
 AB – en typ av företag i Sverige, se aktiebolag
 AB – ett standardavtal inom bland annat byggbranschen, se Allmänna bestämmelser
 AB – fotbollslag  från Köpenhamn, se Akademisk Boldklub
 AB – ett tidigare skolbetyg i Sverige, se Skolbetyg i Sverige
 AB – den kanadensiska provinsen Alberta

Ab
 Ab – en typ av företag i Finland, se aktiebolag
 Ab (månad) – den femte månaden i den (andra) judiska kalendern

ab
 ab- – ett prefix, se Lista över prefix i svenskan
 ab – ISO 639-koden för abchaziska
Decimalsystemet

Denna artikel handlar om decimalsystemet för måttenheter. Se också decimala talsystemet.

Decimalsystemet är ett äldre svenskt decimalsystem för måttenheter, främst avsett för längdmått. Systemet hade, liksom metersystemet, 10 som bas, till skillnad från de tidigare använda verkmåttens  duodecimalsystem, med 12 som bas. Redan under 1600-talet började Anders Bure försöka införa decimalsystemet om mått, mål och vikt i Sverige, och Georg Stiernhielm föreslog senare att det skulle bli standard. Decimalsystemet var i bruk under åren 1855 till 1889. Tre nya längdmått infördes: rev, gran och skrupel. Sedan genomfördes metersystemet som används än idag.

Längdenheter i systemet 

Grundenheten var fot. Den var lika med en fot i det gamla verkmåttsystemet. Namn på ingående måttenheter kan även finnas i andra måttsystem, där de kan ha avvikande storlek. Exempelvis är en tum i verkmåttsystemet 24,74 mm, en tum i decimalsystemet 29,69 mm, medan den tum som idag i vissa sammanhang alltjämt och föråldrat menas är en (international) inch, s.k. engelsk tum, som numera är exakt 25,400 mm. Översättningen av inch till tum är missvisande, eftersom dessa ord inte är synonyma; principiellt ska storheter (sorter) inte alls översättas.

I systemet ingick även 1 mil. Den definierades som 360 rev=3 600 stänger=36 000 fot, det vill säga ca 10 688,54 meter motvarande den tidigare milen.

Gran och skrupel förekommer även som viktmått hos gamla apotek.

Se även 
 Verkmått

Referenser

Måttsystem
Måttsystem

Ett måttsystem är en uppsättning standardiserade måttenheter som används tillsammans. Det har funnits flera olika måttsystem under årens lopp. Numera används i de flesta länder metersystemet eller Internationella måttenhetssystemet (SI). Inom astronomin används dock fortfarande i stor utsträckning det gaussiska systemet, cgs-systemet.

I Sverige infördes metersystemet efter att frågan drivits aktivt i riksdagen av A O Wallenberg. Förslaget hade lagts fram redan 1818 av Jöns Jacob Berzelius. 1875 beslutade Sveriges Riksdag att de gamla längdmåtten tum, fot och aln efter en tioårig övergångsperiod mellan år 1879 och år 1888 skulle ersättas med metersystemet. Från 1889 blev det förbjudet i lag att inom handeln använda de gamla måttenheterna. 
Tidigare användes decimalsystemet under en kortare tidsperiod, och innan dess verkmått – båda systemen var unika för Sverige.

Se även
 Naturliga enheter

Källor

Externa länkar 

Standarder och konventioner
Verkmått

Verkmått (tyska Werkmass) är ett äldre måttsystem för längd, areal och volym, som grundar sig på enheter som aln, fot och tum. Verkmåtten är ett  duodecimalt måttsystem, det vill säga det har 12 som bas. Det går till exempel 12 tum på en fot och 12 linjer på en tum.

Förledet verk- anger att detta är mått som användes vid byggnadsarbeten av timmermän och murare (tyska Werkleute, arbetsfolk), besläktat med ord som byggnadsverk och verkmästare. Olika verkmått kunde i äldre tider gälla vid olika byggnader och trakter. De kunde också skilja sig från de mått som användes av lantmätare och för handel. I Sverige skilde man på 1700-talet mellan verkmått och lantmätarmått, som även kallades geometriska mått (geometri = jordmätning = lantmäteri). Även om de använde lika långa fot, utgick verkmåtten från alnen och en duodecimal indelning medan lantmätarmåtten utgick från foten och använde en decimal indelning (1 rev = 10 stänger = 100 fot).

I Sverige reglerades verkmåtten av en kunglig förordning av år 1739 som förnyades 1855. Det ersattes av decimalsystemet och båda dessa måttsystem har senare ersatts av Internationella måttenhetssystemet (SI).

De svenska verkmåttens längdenheter (enl. 1739 års förordning):

                 1 verklinje   =  2,0618125 mm
 12 verklinjer = 1 verktum     = 24,74175 mm
  6 verktum    = 1 kvarter     = 14,84505 cm
  2 kvarter    = 1 fot         = 29,6901 cm
  2 fot        = 1 aln         =  0,593802 m
  3 alnar      = 1 famn        =  1,781406 m

Observera att dessa fot- och tummått inte överensstämmer med de idag ofta använda engelska måttenheterna engelsk fot (30,48 cm) och engelsk tum (exakt 2,54 cm).

När man mäter med en svensk tumstock måste man se upp, då sådana kan förekomma med olika gradering:

Är den intill 0-änden märkt med ordet VERKTUM avses svenska tum (24,742 mm)

Är den intill 0-änden märkt med ordet LONDON avses "engelska tum" (25,4 mm). De tum som på brädgårdar, trots infört metersystem, länge användes för att beteckna virkesdimensioner avsåg alltid engelska tum. Vid slutet av 1900-talet blev metersystemet genomfört även för virkesdimensioner. För pietetsfull renovering av K-märkta byggnader kan man tills vidare på beställning få virket sågat och hyvlat enligt det engelska tum-systemet, men då mot pristillägg.

Se även

Källor

 

Längdenheter
Måttsystem
Världens minsta politiska test

Världens minsta politiska test är ett försök att ersätta höger-vänster-skalan. Testet är tvådimensionellt och delar in personer i nyliberala, socialliberala, konservativa, auktoritära och centrister. Testet utvecklades i USA av Advocates for Self-Government, en partipolitiskt obunden libertariansk utbildningsorganisation. Det har kritiserats bland annat för att vara alltför vinklat till fördel för nyliberalismen.

Se även
 Nolan-diagram

Externa länkar 
 Testet på ASG:s hemsida (på engelska)
 Sida med kritik av testet (på engelska)

Klassificering av politiska åskådningar
Svenska Råttsällskapet

Svenska Råttsällskapet (SRS) är en förening för dem som är intresserade av tamråttor. SRS startades 1983 som underavdelning i Svenska Hamsterföreningen (SHF) och blev en självständig förening 1985. Svenska Råttsällskapet hade 2006 cirka 400 medlemmar.

"Svenska Råttsällskapets syfte är att sprida information till allmänheten om tamråttan som sällskapsdjur, ge råd om skötsel, arrangera utställningar och andra aktiviteter för tamråttor och deras ägare, främja ett gott avelsarbete bland uppfödare av tamråttor samt föra stambok."

Organisation
Svenska råttsällskapets verksamhet sköts till stor del av aktivitetskommittéer vilka ansvarar för var sitt geografiskt område, exempelvis Nollråttan - Stockholm och Sydråttan - Skåne och Blekinge. Aktivitetskommittéerna står för sällskapets arrangemang ute i landet, såsom sociala sammankomster för medlemmar, råttutställningar och deltagande vid husdjursmässor och liknande.

Verksamhet

Utställningar
Tre riksutställningar samt ett antal lokala utställningar äger varje år rum i SRS regi. Utställningsklasserna är standard, där råttans typ, färg och teckning bedöms, pet class, där bl.a. djurens tamhet, temperament och renhet bedöms. Föreningen arrangerar också tävlingar i agility, som precis som för hundar och andra djur innebär hinderbana. I råttagility läggs tonvikt inte bara på att gå banan snabbt utan också kontakten mellan råtta och förare.

Husråttan
Svenska råttsällskapets medlemstidning heter Husråttan. Den består av faktaartiklar, föreningsformalia, utställningsannonser, utställnings- och tävlingsresultat samt medlemmarnas insända material. Husråttan utkommer sex gånger per år.

Register
SRS för ett register över tamråttor där medlemmarnas råttor finns upptagna med information om kön, färg, teckning och stamtavla om underlag finns, födelse- och dödsdatum samt dödsorsak om sådan kunnat fastställas. En råtta måste vara registrerad för att få delta i SRS officiella utställningar. Delar av registret "Stamboken" finns även tillgänglig via webbversionen av programmet Rattus.

Uppfödning
Svenska råttsällskapet fungerar även som nätverks- och kontrollorgan för dem som bedriver uppfödning av tamråttor. De uppfödare som är registrerade i Svenska Råttsällskapet förbinder sig att följa av sällskapets uppsatta regler för hur lämplig avel skall bedrivas. För att bli registrerad uppfödare måste man bland annat genomgå ett provår samt uppvisa goda kunskaper om bl.a. tamråttans skötsel och genetik.

Referenser

Externa länkar
Svenska Råttsällskapets webbplats

Föreningar i Sverige
Sällskapsdjur
Djurorganisationer
Joe Strummer

John Graham Mellor, mer känd under artistnamnet Joe Strummer, född 21 augusti 1952 i Ankara i Turkiet, död 22 december 2002 i Broomfield i Somerset, var en brittisk låtskrivare, musiker och sångare som även medverkade i ett antal filmer och varit radioprogramledare. Han var mest känd som gitarrist och sångare i gruppen The Clash.

Biografi 
Joe Strummer spelade först i bandet The Vultures. Detta band gjorde inte mycket väsen av sig, och såvitt bekant finns inte någon inspelning med dem. Strummers nästa band var mer framgångsrikt. Bandet hette The 101'ers. De släppte en singel, "The Keys to Your Heart", som var en Strummer-komposition och fick ganska bra recensioner, särskilt för live-uppträdanden. Efter bandets upplösning gavs LP:n Elgin Avenue Breakdown ut. Senare har även en CD givits ut, med titeln Elgin Avenue Breakdown (Revisited).

Om värvningen till Clash finns olika uppgifter. Innan Strummer lämnade 101'ers för Clash, hade han bytt namn från John "Woody" Mellor – som han tidigare kallat sig – till Joe Strummer (där "strum" åsyftade hans energiska gitarrvevande).

Efter Clash spelade Joe Strummer ett tag med de irländska folkrockarna The Pogues, efter att originalsångaren Shane MacGowan lämnat bandet. Han har även gjort filmmusik, till Alex Cox filmer Walker och Straight to Hell, båda från 1987. År 1989 spelade Joe Strummer med i Jim Jarmuschs film Mystery Train. Han gjorde även låten "Love Kills" till filmen Sid & Nancy om Sid Vicious. De sista åren av sitt liv spelade han in skivor och turnerade med kompbandet The Mescaleros. Han avled 2002 av ett medfött hjärtfel. Bara någon vecka tidigare hade Joe Strummer spelat på en stödgala för strejkande brandmän och återförenats på scen med Mick Jones. De hade då inte spelat tillsammans sedan 1983.

Diskografi (urval)

Med The Clash
Studioalbum
 (UK)

 (Struken ur den officiella diskografin)

Livealbum
 (inspelningar från 1978 – 1982) 
 (inspelat 1982)

The 101ers
 (inspelningar 1974 –1976)
 (soundtrack från dokumentaren om Joe Strummer)
 (samlingsalbum med 32 spår)

Soloalbum
 (soundtrack från filmen med samma namn)

Med The Latino Rockabilly War

Med The Mescaleros 

 (inspelat 15 november 2002)

Källor

Externa länkar 

Födda 1952
Avlidna 2002
Brittiska punkmusiker
Brittiska rocksångare
Brittiska rockgitarrister
Män
Personer från Ankara
Julklappsrim

Ett julklappsrim eller julrim är relativt korta, rimmade verser som man fäster på julklappar. Ett julklappsrim antyder vanligen vad som finns i paketet utan att direkt avslöja innehållet.

Användning
Inför jul är det vanligt att paneler med inbjudna gäster, framför allt på TV och i radio, skriver julklappsrim på tittarnas/lyssnarnas begäran. Det brukar kallas för rimstuga. Rimstuga förekommer bland annat i TV:s och radios uppesittarkväll. Julrim ska särskiljas från julverser eller juldikter, som har en helt annan karaktär, och används för att skapa julstämning i allmänhet.

Julklappsrimmet har funnits i Sverige åtminstone från 1700-talet. Förr i tiden fanns en lantlig tradition som innebar att byns ungdomar smög omkring på julaftonen och knackade på i stugorna. När någon öppnade kastade man in en skämtgåva, som kunde bestå av ett vedträ eller en halmfigur. På gåvan hade man ofta fäst en lapp med en vers som förklarade varför mottagaren förärats presenten. Dessa verser, som till en början ofta hade nidkaraktär, är föregångare till nutidens julklappsrim. 

Verser i samband med julgåvor förkom även i högreståndsmiljöer. Under inflytande av den tyska julaftons- och julklappstraditionen började man kring sekelskiftet 1800 ge ”riktiga” julklappar åt namngivna mottagare, inte bara skämt- och vänskapspresenter. Det handlade om till exempel pennor och hårband som gavs tillsammans med skämtgåvorna. De tidiga julklapparna påminde om vänskapsgåvorna i den meningen att de var småsaker av ringa värde. Precis som skämtpresenterna åtföljdes julklapparna alltid av en vers, som var en väsentlig del av gåvan. 

Även om julklappsrim kanske inte är lika vanligt förekommande längre, så skriver många fortfarande rim på sina julklappar som ett underhållande inslag för både givare och mottagare.

I populärkulturen
I Pippi Långstrump ger Tommy en julklapp med julklappsrim till sin far: "Den här ska du ha om halsen, så blir du aldrig mer kallsen." Hans far reagerar på "kallsen" och Tommy berättar att det ska vara "kall sen". Därefter får Tommy en julklapp av sin far med följande julklappsrim: "Till Tommy från mor och far, nå'nting som pyser och snurrar och drar". Det visar sig vara en ångmaskin, precis som Tommy har önskat sig.

Källor

Rim
Projekt Kvinnliga huvudpersoner