kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Modeord

Ett modeord är ett ord som för tillfället är särskilt vanligt. Modeord syftar alltså på att ordet "är på modet", därav namnet. Även trendord och buzzword kan förekomma men är inte belagt i Svenska Akademiens ordböcker.

Vissa modeord har funnits i språket sedan tidigare men blivit vanligare. Andra kan vara sammansättningar av andra ord eller lånord som av någon anledning ofta används i språket. Ett exempel är multimedia som var ett modeord under 1990-talet i marknadsföringen av exempelvis datorer i en tid då långt ifrån alla på konsumentmarknaden hade integrerat stöd för bild samt video med ljud. Ett annat exempel är citatet: "många stördes av mode­ordet 'fokusera' ", där det syftar på ett ord som ansågs överutnyttjas vid tiden.

Modeord är ingen ny företeelse. Det nämns i svenska språket första gången 1794. Plattform i betydelsen förhandlingsbasis, utgångspunkt för diskussion och dylikt var ett modeord i pressen från mitten av 1890-talet, till exempel Vårt Land 1894, Göteborgs Handels- och Sjöfartstidning 1896, Sydsvenska Dagbladet 1899; i denna betydelse ytterst från engelskan.

Se även 
Kliché
Klyschbingo
Neologism (nyord)
Språkrådets nyordslista

Källor

Ordspråk och talesätt
Idiom

Idiom kan syfta på:

 Idiom (språk) – en språklig egenskap, variant, särart eller fast uttryck
 Idiomatisk – något som är karakteristiskt, säreget och språkriktigt korrekt för ett språk eller en dialekt
 Idiom (programmering) – ett programmeringsbegrepp, se vidare .
Folkmun

Folkmun används i uttrycket "i folkmun", som är ett idiomatiskt uttryck i svenska språket. Om en sak eller ting heter något "i folkmun" menas att det är det som vanligt folk kallar saken eller tinget. Uttrycket används främst när det officiella namnet och den vanligaste benämningen skiljer sig åt, exempelvis anglicismen "missil", jämte den formella termen "robot".

Folkmun kan liknas med slanguttryck, men skiljer sig i att användare av "folkmun" ofta är omedveten om att denna uttrycker sig ickeformellt, jämte slang, där användaren ofta är medveten att denna uttrycker sig med slang.

Se även 
 Lista över svenska idiomatiska uttryck

Källor

Externa länkar 

folkmun.se

Svenska idiom
Management

Management är konsten och vetenskapen att hantera och styra resurser gällande en juridisk person, oavsett om det är inom den privata sektorn eller offentliga sektorn. Direktöversatt från engelska betyder det närmast ledning, förvaltning, eller hantering.

Management kan sammanfattas som: Att sätta strategin för en organisation och samordna insatserna från dess anställda för att uppnå sina mål genom att använda tillgängliga resurser, såsom finansiella, naturliga, tekniska och mänskliga resurser.

I akademiskt avseende är management tvärvetenskapligt och förknippas bland annat med byråkrati, PR och försäljning, kunskapsutveckling, företagsstrategier, affärsutveckling, produktutveckling, kapital och resursförvaltning, kvalitetssäkring samt personalfrågor. Många termer är engelska lånord, till exempel outsourcing, benchmarking, portfolio och business intelligence.

Inom Försvarsmakten är management ett samlingsbegrepp för verksamhet till stöd för myndighetsutövning i en organisation, det vill säga det som ger struktur för organisationsledning. Exempel är bland annat verksamhetsledning, ekonomistyrning, HR, miljö och förvaltning.

Se även 
 Organisation
 Ledarskap
 Ledarskapsutbildning
 Affärsidé

Referenser 

 
Ledarskap
Verksamhetsstyrning
Ord och fraser på engelska
Ledare

Ledare kan syfta på:

Ledare (yrkesroll) – en person som strukturerar och överblickar arbetet och/eller levernet i en grupp människor
Elektrisk ledare – ett material som leder elektrisk ström
Ledarsida – en sektion i en tidning där tidningens och redaktionens åsikter i politiska frågor uttrycks
Högsta ledare – en ordagrann eller fri översättning av det högsta politiska ämbetet i vissa länder

Se även
 Härskartitel
Moment 22

För filmen, se Moment 22 (film).
Moment 22, engelsk originaltitel Catch-22, är en roman av författaren Joseph Heller från 1961. Den räknas först och främst som en antikrigsroman, men är också en allmän kritik av byråkratin. Romanen berättar om den fiktive kapten John Yossarian och några andra amerikanska flygsoldater under andra världskriget. I boken är Moment 22 en sektion i militärens regelverk som säger att det enda sättet att bli frikallad från militärtjänst är att vara galen, men för att bli frikallad måste man ansöka om detta. Ansökan antas emellertid bero på att man är livrädd för att delta i kriget och då detta är en sund reaktion är man följaktligen inte galen. Det hela blir ett cirkelresonemang, som innebär att det är omöjligt att bli frikallad.

I dagligt tal används uttrycket ofta om dödlägen eller paradoxer inom bland annat byråkrati – exempel: "För att få ett jobb, då måste du ha erfarenhet. Men för att få erfarenhet, då måste du ha ett jobb", eller "för att hitta mina glasögon, behöver jag mina glasögon".

Handling 
Huvudpersonen i boken, Yossarian, är kapten och B-25-bombfällare. Han är rädd för att dö och vill därför bli frikallad från kriget. Han är också mycket paranoid och tror att de flesta vill döda honom, genom att attackera hans flygplan eller genom att tvinga honom att göra bombflygningar. Därför undviker han på bästa sätt att göra fler bombflygningar genom att till exempel läggas in på sjukhus för en leversjukdom som han egentligen inte har.

Bakgrund 
Romanen skrevs mellan 1953 och 1960 och utgick från Joseph Hellers egen erfarenhet som bombfällare i USA:s flygvapen. Titeln på romanen var ursprungligen Catch-18, men förlaget krävde mot Hellers vilja att titeln skulle ändras på grund av Leon Uris samtidigt utgivna krigsroman Mila 18. Heller föredrog Catch-18 då talet 18 kan utläsas som ordet "liv" på hebreiska.

Mottagande 
Catch-22 utkom den 10 oktober 1961. Den fick flera mycket positiva recensioner. I The Nation utnämndes den till "den bästa roman som utgivits på åratal" och den lovordades även i New York Herald Tribune och The New York Times. I The Observer hyllade Kenneth Tynan den som "den mest anmärkningsvärda debuten i amerikansk skönlitteratur sedan Räddaren i nöden". Men romanen fick också några mycket negativa recensioner. I The New Yorker kritiserades den för att den "inte ens verkar vara skriven, utan ger istället intrycket av att vara skriken ner på papper...vad som återstår är spillror av dåliga skämt". Romanen nominerades till National Book Award och blev en stor försäljningsframgång i USA då den sammanföll med en nationell debatt om meningen med vietnamkriget. Den blev även en internationell framgång och har ständigt utkommit i nya upplagor. Sedan den kom ut har den sålts i mer än tio miljoner exemplar.

Romanen fick en fortsättning med Closing Time 1994, svensk översättning Slutspel 1995.

Källor

Externa länkar 

Skönlitteratur 1961
Engelskspråkig litteratur
Andra världskriget i skönlitteratur
Amerikanska romaner
General Packet Radio Service

GPRS, General Packet Radio Services, är en plattform för mobila datanätverkstjänster i GSM- och 3G-nätverk. GPRS innebär att man kan överföra data till mobiltelefoner (och andra handhållna apparater) vid hastigheter mellan 30 och 100 kilobit/sekund och att telefonen kan vara ständigt uppkopplad mot Internet. Eftersom informationen skickas i ”paket” när den behövs, precis som på Internet, behöver man inte hålla en linje öppen. Man kan istället vara uppkopplad hela tiden och betala för överförd datamängd, det vill säga för det antal datapaket som sänts. GPRS beskrivs ibland som ”2,5G”, ett mellanting mellan andra och tredje generationens mobiltelefoni.

I motsats till ursprunglig GSM (och även NMT) är GPRS helt paketorienterat, det vill säga att det kompletterar den äldre kretskopplade infrastrukturen där man har en fast uppkoppling mellan stationerna så ingår istället information om sändare och mottagare i paketen, det vill säga på samma sätt som i traditionell datakommunikation. Det som gör att GPRS är effektivare än "vanlig GSM" är att GPRS tillåter att en och samma användare utnyttjar fler tidluckor i TDMA som är den radiolänk som används.

I vanlig GSM eller rättare sagt TDMA så har varje användare en tidlucka i, enkelt uttryckt ett roterande tåg av tidluckor. På detta sätt har varje användare sin plats i tåget och får inte plats igen förrän tåget roterat ett varv och platsen kommit tillbaka. Detta system bygger på att systemet håller reda på mellan vilka stationer/abonnenter en viss tidlucka ska. I GPRS däremot finns informationen inbyggd i varje paket, vilket gör att en uppkoppling kan utnyttja mer än en tidlucka "per varv", givetvis med förlust av den extra information som skickas.

Genom detta blir GPRS och CDMA sämre på att hantera multimedia än TDMA. Datamängden kan givetvis bli mycket större, men ljud och bild har ett större behov av att ha ett konstant flöde, vilket som tur är till stor del uppvägs av den ökade datamängden/bandbredden.

Detta sätt att utnyttja resurserna är också det som ligger till grund för CDMA som kan betraktas som en efterträdare till TDMA. På så sätt kan man se GPRS som ett sätt att använda CDMA-teknik i ett TDMA-nät.

GPRS använder fyra kodningstekniker som innebär 4 olika hastigheter per tidlucka.

GPRS infördes i större utsträckning i Sverige under 2002, efter att ha funnits sedan december 2000 (hos bland annat Telia).

Se även 
WAP
UMTS
WCDMA
SGSN
GPS-R

Mobiltelefoni
Järnväg

ja:GSM#GPRS
Applikationsserver

Applikationsserver är en variant av klient-server- eller flernivåsystem där man kör programvaran eller delar av den på olika servrar och kopplar ihop det med olika komponentobjektgränssnitt som CORBA, .NET, J2EE eller DCOM till exempel.

Man brukar till exempel kalla servrarna inom J2EE-arkitekturen för applikationsservrar.

Ett typiskt exempel på system där en applikationsserver förekommer är ett flernivåsystem om tre skikt. En eller flera webbservrar hanterar anrop från ett flertal användare och kommunicerar med en eller flera applikationsservrar som i sin tur kommunicerar med en eller flera databasservrar.

Applikationsservrar:
Geronimo (Apache)
JBoss (JBoss)
Windows 2000 (Microsoft)
Novell exteNd (Novell)
 Openobject (OpenERP SA)

Applikationsservrar med J2EE-arkitektur

Serverprogram
UMTS

UMTS, en förkortning av Universal Mobile Telecommunications System, var ett system som innebär bredbandig, paketdatabaserad överföring av text, bilder, röst, video och multimedia med överföringshastigheter av upp till 2 Mbit/s. Detta innebar att avancerade tjänster för mobiltelefoner (och andra handhållna apparater) blev tillgängliga för användare var de än befinner sig. 

En uppgradering av nätet kallad HSDPA (High Speed Downlink Packet Data Access) eller populärt Turbo-3G planerade att ge nätet en högre hastighet nedströms.

Historik
UMTS är baserat på GSM-systemet och  en global standard för mobil telekommunikation.

Sverige
Post- och Telestyrelsen (PTS) fördelar tillstånd för tredje generationens mobiltelesystem, UMTS. I december 2000 fördelade PTS UMTS-tillstånd.

Den 1 maj 2003 startades UMTS-trafiken i Sverige, och först ut var operatören Tre (se Hi3G Access). Operatörerna hade lovat att i slutet av 2003 skulle deras nät täcka 99,984 procent av svenska befolkningen. Vilket motsvarade då ungefär 8 860 000 personer. Enligt PTS regler fick företagen samarbeta om 70 procent av radioinfrastrukturen och de får samarbeta till 100 procent om till exempel master. 

De fyra licenserna som delades ut av Post- och telestyrelsen, kom dock i realiteten bara bli två. Detta då två bolag bildades 2001. Tele2 med Telia bildade bolaget SUNAB. Och Vodafone tillsammans med Hi3G Access bildade bolaget 3GIS. Dessa två bolag kom att stå för utbyggnaden av två 3G-nät.

I oktober 2005 avgjordes en tvist angående om ägarna av 3G-nätet skulle behöva bygga ut nätet till den utsträckning de först gick med på. Ägarna ville bygga ut delar av 3G-nätet på landsbygden med den billigare tekniken CDMA2000 på lägre frekvenser, 450 MHz, det vill säga de frekvenser där NMT-nätet finns men som höll på att fasas ut. PTS beslutade dock att ägarna måste bygga ut till den utsträckning man kommit överens om med WCDMA, eller bötfällas.

Under 2005 startades inom 3GPP, som standardiserar UMTS, ett projekt for utveckling av UMTS kallat ”Evolved UTRA”.

Se även 
 3G
 WAP
 GPRS
 WCDMA

Referenser

Noter

Externa länkar 
 UMTS World

Mobiltelefoni
W-CDMA

W-CDMA, Wideband Code Division Multiple Access, är en teknik som huvudsakligen har utvecklats av Ericsson sedan 1998 för tredje generationens mobilsystem och som blivit anammat över hela världen. I januari 2002 accepterades teknologin av det europeiska standardiseringsorganet ETSI som standard för tredje generationen i Europa. Ett omfattande arbete inleddes för att förena ansträngningarna i Europa med bland annat standardisering i Japan, Kina och USA. Resultatet blev att WCDMA föreslogs till Internationella Teleunionen (ITU) som världsstandard i slutet av juni 1998. 

Ett nytt frekvensband på 2 GHz är reserverat av ITU inom större delen av världen för tredje generationens mobilnät. WCDMA är en 5 MHz bredbandig radioteknologi för kommunikation mellan användare och radiobasstationer i mobilnätet. WCDMA medger överföring av mycket stora datamängder på ett kostnadseffektivt sätt. På så sätt blir det möjligt att utveckla morgondagens mobilkommunikation, där mobil multimedia och access till Internet med alla dess tjänster intar en särställning. WCDMA är en skalbar och snabb bredbandsteknik för radio. Med tekniken High Speed Downlink Packet Access HSDPA kan man nå överföringshastigheter på upp till 28 Mbit/s i nerlänken. I upplänken ökas överföringshastigheten med hjälp av HSUPA där hastigheter på upp till 3 Mbit/s kan nås.

Se även 

 3G
 WAP
 UMTS
 GPRS
 HSDPA
 HSUPA
 HSOPA
 CDMA

Mobiltelefoni
BEA

BEA eller Bea eller kan syfta på:

BEA Systems – en tillverkare av applikationsservrar eller middleware (för webbtjänster över Java och J2EE)
BEA – ett brittiskt flygbolag 1946-1974, bildade tillsammans med BOAC British Airways 1972 se British European Airways
BEA – en bank i Hong Kong, se Bank of East Asia
 BEA – en intresseorganisation för musik, video och spel, se Belgian Entertainment Association
 Bea (kommun i Spanien) – en kommun i Provincia de Teruel
 Bea – ett namn
 Bearnaisesås
Rakvatten

Rakvatten (även aftershave efter engelskan) kallas en herrparfym med lägre alkoholhalt än exempelvis eau de toilette eller eau de parfum. Denna hygienartikels huvudsakliga uppgift är att verka antiseptiskt på huden efter en rakning och därmed eliminera risken för infektioner i eventuella småsår som uppkommit vid rakningen. Den vanligaste anledningen att använda rakvatten är troligen just som parfym, och rakvatten ingår då i den dagliga skötseln av den personliga hygienen.

Ett känt svenskt märke var Aqua Vera som introducerades på 1920-talet, tillverkningen är dock nerlagd. Ett annat känt märke, Old Spice, lanserades i USA 1938 och kom till Sverige 1957.

Externa länkar 
 Shenet: rakvatten

Parfym
Antiseptika
Klient–server

Klient-server är en IT-arkitektur (eller designmönster) som kännetecknas av att olika programvarukomponenter kommunicerar via ett tydligt gränssnitt (eller kommunikationsprotokoll) där den ena komponenten uttryckligen begär tjänster av den andra.

Klientserverlösningar är speciellt vanliga då program skall kommunicera över datornätverk, men används även för att hålla virus borta då detta är ett säkrare alternativ.

Exempel på klient–server-system
World Wide Web, webbservern är server, webbläsaren är klient.
X Window System, grafikskärmen är server, användarens program är klient.
E-post, internetleverantörens e-postserver är server och e-postprogrammet är klient.

Se även
Webbtjänst
Värddator
Klientdator
Klient (datalogi)

Källor 

IT
Bengt Stensson (Natt och Dag)

Bengt Stensson (Natt och Dag), död 1450 eller 1451, var en svensk riddare, riksråd och lagman i Närkes lagsaga. Han var son till Sten Bosson (Natt och Dag) och Ingeborg Karlsdotter och far till Magnus Bengtsson (Natt och Dag).

Bengt Stensson blev riddare 1397, lagman i Närke 1410 och riksråd 1413. Han var en av Erik av Pommerns betrodda män i Sverige och ombesörjde kungens privata affärer men anslöt sig trots detta till upproret år 1434. 

Som riksråd ingick Bengt Stensson i den grupp som avsade sig sin tro och huld till kung Erik av Pommern, och i egenskap av riksråd undertecknade han rådets brev till Tyska orden den 9 juni 1435.

Tillsammans med biskoparna Knut och Tomas, riddarna Nils Gustafsson (Rossviksätten), Gotskalk Bengtsson (Ulf) och Nils Erengislesson, väpnarna Karl Ormsson (Gumsehuvud), Nils Jönsson, Karl Gädda, Matts Ödgislesson Lillie och Johan Karlsson (Färla) var Bengt Stensson ett av de svenska riksråd som år 1434 undertecknade en misstroendeklaration mot kung Erik där riksråden avsade sig sin tro och huld till kungen och förklarade honom för rikets fiende.

Han kom dock snart i motsättning till de folkliga upprorsledarna och anses ha legat bakom sonen Måns mord på Engelbrekt Engelbrektsson. Under senare delen av sitt liv tillhörde han Karl Knutssons motståndare.

Källor

Vidare läsning 
 

Födda 1300-talet
Män
Lagmän i Närke
Natt och Dag
Svenska riksråd under 1400-talet
Avlidna 1450-talet
Sten Bosson (Natt och Dag)

Sten Bosson (Natt och Dag) till Ekhult i Östergötland, död 1411, var en svensk frälseman. Han var son till Bo Bosson och biskop Knut Bossons bror.

Biografi
Sten Bosson (Natt och Dag) var son till Bo Bosson (Natt och Dag). Han blev väpnare 1371. Bosson blev 1381 häradshövding i Östkinds härad och 1386 fogat i Södermanland. Han blev samma år utredningsman i drotsen Bo Jonssons. Bosson dubbades till riddare 1388 och utnämndes till riksråd 1389. Han blev 1390 häradshövding i Dalarna och skrev sitt testamente på Ekhult 1410. Han avled i början av 1411.

Han var en tid anhängare till kung Albrekt, men som en av verkställarna av sin kusins, den mäktige drotsen Bo Jonssons, testamente stod han i spänt förhållande till Albrekt och var en av dem, som 1388 inkallade drottning Margareta. Som närmsta släkting fick Sten Bosson 1390 förmynderskapet för Bo Jonssons barn, förvaltningen av deras arv samt ansvaret för Bos skulder och för fullgörandet av stadgandena i hans testamente. 

Han ägde gården Ekhult i Björsäters socken.

Familj
Sten Bosson var 1387 gift med Ingeborg Karlsdotter (Vinäsätten). Hon var dotter till Karl Birgersson (Vinäsätten) och Gertrud Gertsdotter (Moltke). De fick tillsammans barnen:

Birgitta Stensdotter (Natt och Dag), död före 1417. Gift med riddaren Otto Peccatel.
Bo Stensson (Natt och Dag), Riddare, riksråd och hövitsman på Kalmar slott. Död tidigast 1469.
Bengt Stensson (Natt och Dag), Riddare, riksråd och lagman. Död 1450 eller 1451.
Knut Stensson (den blinde).
Karin Stendotter (Natt och Dag), död 1415.
Birgerus Stenonis, ärkedjäkne i Strängnäs 1423.
Nils Stensson (Natt och Dag), Riksråd, marsk och fogde. Död 1439.
Magnus Stensson (Natt och Dag), levde 1434.
Erik Stensson (Natt och Dag), befallningsman på Rönö slott.

Referenser

Noter

Vidare läsning 
 

Män
Födda 1300-talet
Avlidna 1411
Svenska riksråd under 1300-talet
Svenska riddare
Natt och Dag
Personer i Sverige under 1300-talet
Personer i Sverige under 1400-talet
Ugglan
Bo Stensson (Natt och Dag)

Bo Stensson (Natt och Dag), död mellan 1469 och 1477, var en svensk riddare, riksråd, hövitsman på Kalmar slott. Son till Sten Bosson (Natt och Dag) och Ingeborg Karlsdotter. Gift med Katarina Svensdotter (Sture).

Bo Stensson var riddare 1408, och blev 1436 tillsammans med son bror Bengt Stensson (Natt och Dag) fogde på Kalmar slott. Han deltog med sina bröder i fejderna mot kyrkan och Karl Knutsson, med vilken han försonades 1440.

Barn:
Nils Bosson (Sture)
Märta Bosdotter (Natt och Dag)

Källor

Vidare läsning 
 

Natt och Dag
Svenska riddare
Svenska riksråd under 1400-talet
Män
Födda 1300-talet
Avlidna 1400-talet
Gäddaätten

Gädda var en småländsk frälsesätt, känd från 1300-talets senare hälft och utdöd 1508. 

Vapen: Ätten förde ett så kallat talande vapen i form av en gädda i vapenskölden.

Gädda antogs tidigare stamma från Sven Trottason, som förde två korslagda färlor i sitt vapen. Nils Gädda tillhörde i slutet av 1300-talet det mot Magnus Eriksson och Håkan Magnusson stridande aristokratpartiet. I början av 1400-talet innehade hans son, väpnaren Karl Gädda, Broby i Östergötland och Lars Gädda var kanik i Linköping. 

Karl Gädda var gift med en till namnet okänd dotter till riddaren Karl Öra.
Deras söner var riksråden Jon, eller Johan Gädda (död på 1450-talet) och Erengisle Gädda, som deltog i inbördesstriderna på 1450- och 1460-talet på skiftande sidor. Erengisles barn var Nils Gädda (död 1508) och Iliana Erengielsdotter (Gädda), född 1468 på Geddeholm (numera Tureholm), död 1495 i Örebro, gift med riksföreståndaren Svante Nilsson och mor till Sten Sture den yngre: Illiana var barnbarnsbarnbarn till Erik Krummedige och således brylling med Gustav Vasa.

Noter

Litteratur 

 Gottfrid Carlsson i Personhistorisk tidskrift 1951.
 Hans Gillingstam i Svenskt biografiskt lexikon, bd 17 och i ÄSF 2:1 (2001) och i Äldre svenska frälsesläkter, vol II:1.

Medeltida svenska ätter
Gedda (ätt)

För operasångaren, se Nicolai Gedda.

Gedda är en adlig ätt som härstammar från Bohuslän, och skall enligt traditionen härstamma från en norsk adlig ätt Gjedde. 

Vapen
Blasonering: En gyllene sköld, hvaruti befinnes en bandevis lagd blå gedda. Ifrån den öpna tornerhjelmen, som är betäckt med en hjelmkrants, vriden af guld och blått, upresas tvänne med gyllene stänger försedda hvita fanor, emillan hvilka en med hufvudet uppåt vänd blå gedda är stolpevis stående. Löfvärket omkring skölden är utvändigt af guld och invändigt blått, aldeles såsom detta vapen med sina rätta och egenteliga färgor här afmålat finnes.

Historia
Den med visshet äldste kände stamfadern är kyrkoherden i Kville pastorat och prosten i Viken i Bohuslän Gude Axelsen Giedde (levde 1573) och var död omkring 1590 i Kville socken. Hans ättling i sjätte led, översten i armén, överstelöjtnanten och sekundchefen vid Livregementesbrigadens värvade infanteri Georg Gedda (1755–1806), adlades 1797 1/11 på Stockholms slott av konung Gustav IV Adolf med namnet Gedda, och introducerades 1800 4/6 under nr 2168. Hans ättegren utgör huvudmannagrenen. 

En medlem av en äldre gren av släkten Gedda, ättling i sjunde led till ovannämnde Gude Axelsen Gjedde, kaptenen vid örlogsflottan sedermera majoren och lotslöjtnanten Gustaf Axel Gedda (1763–1828), adlades genom kunglig resolution given 1801 28 maj på Stockholms slott av konung Gustav IV Adolf, och han skulle upptagas i adliga ätten Gedda nr 2168 och skriva sig Gedda. Han introducerades sålunda 1803 2 september under nr 2168. Hans ättegren utgör den äldre adopterade ättegrenen.

Det finns inget känt samband mellan denna släkt och den medeltida Gäddaätten. En Gude Giädda var den nionde kommendanten på Bohus, från år 1492 till år 1499. Tilltalsnamn gick ju vanligen i släkten, och Gude tillhör inte de allra vanligaste. Kommendant Gude kan ha varit farfar, eller farfars bror, till stamfadern Gude Axelsson, alltså far eller farbror till Axel Gedda.

Axel Gädda är omnämnd i Chorographia Bahusenis thet är: Bahus-Läns Beskrifning (1746) av Johan Oedman:

Se även 
 Jonas Persson Gedda
 von Gedda
 Gäddaätten

Referenser

Noter

Källor 
 Gedda, Torsten. Släkten Gedda från Bohuslän, Strokirks Bokindustri, Skövde år 1953.
 Gedda nr 2168 på Adelsvapen-wiki. Återger text från Gustaf Elgenstierna: Den introducerade svenska adelns ättartavlor. 1925–1936.

Släkter
Svenska efternamn