kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Uddevallavarvet

Uddevallavarvet AB var en tidigare varvsindustri i Uddevalla, grundat 1945 av Gustaf B Thordén, nedlagt 1986.

Historia

Efter några ungdomsår i skotska Glasgow och senare Stockholm, flyttade Gustav B Thordén 1920 till Helsingfors där han drev en framgångsrik rederirörelse 1922–1944. Efter fortsättningskriget vågade han inte ha kvar all sin affärsverksamhet i Finland, då han fruktade att Sovjetunionen skulle besätta hela landet. Sommaren 1944 flyttade han över delar av rörelsen till sin födelsestad Uddevalla, där han 1944 grundade Thordén Lines och två år senare startade Uddevallavarvet. Under hans ledning byggde varvet fram till år 1958 60 fartyg. 

Under andra världskriget byggde USA snabbt ut sin varvskapacitet för att klara det växande inhemska behovet. Efter kriget ville man bli av med en del av denna varvskapacitet. Skeppsredare Gustaf Thordén köpte ett Kaiservarv i Providence, Rhode Island, lät montera ner det och transporterade utrustningen till Uddevalla. Uddevallavarvet anlades i området Kasen.

Kompetent personal tog Thordén med sig från Finland. Ett talesätt han hade från denna tid var: "Kunde amerikanarna bygga Libertyfartygen med kvinnlig arbetskraft så skall jag kunna bygga båtar i Uddevalla med bohuslänska och finska bondpojkar." Första fartyget levererades redan två år senare, 1947. I november 1947 sjösattes m/s Ally Thordén som första fartyg.

Uddevallavarvet kom sedan att rekordsnabbt växa till Bohusläns största arbetsplats. 1958 byggdes anläggningen ut med Sörviksvarvet där en serieproduktion av supertankrar inleddes. Trots god orderingång kom varvet på obestånd redan 1958. År 1963 övertogs varvet av svenska staten tillsammans med Eriksbergs Mekaniska Verkstads AB. Eriksberg sålde emellertid sin andel till staten 1971. 

Projekt 73 var namnet för ett projekt som innebar stora investeringar i Uddevallavarvet 1973–1978. 1975 invigdes det nya huvudkontoret, populärt kallat Blåkulla för sin blåa fasadfärg och läge på en höjd. Huvudkontoret köptes av Uddevalla kommun och blev stadshus efter nedläggningen.

I samband med varvskrisen överfördes Uddevallavarvet 1977 till det då nybildade Svenska Varv. Ett år senare, 1978, levererades  på 499 000 DW, det största fartyg som någonsin byggts i Sverige. I samband med att statens produktionsstöd till varvsindustrin upphörde 1985 lades all produktion vid Uddevallavarvet ned. 1986 levererades det sista fartyget.

Uddevallavarvets gamla område togs över av Volvo som byggde upp Uddevallaverken.

Se även
Varvskrisen

Vidare läsning

Källor

Företag bildade 1946
Företag upplösta 1986
Nedlagda svenska skeppsvarv
Uddevalla
Sveriges industrihistoria
Ej längre existerande svenska företag med statligt ägande
Lista över studentnationer



Sverige

Uppsala universitet  
Se även Studentliv vid Uppsala universitet 
 
 Stockholms nation 
 Uplands nation 
 Gästrike-Hälsinge nation 
 Östgöta nation 
 Västgöta nation 
 Södermanlands-Nerikes nation 
 Västmanlands-Dala nation 
 Smålands nation 
 Göteborgs nation 
 Kalmar nation 
 Värmlands nation 
 Norrlands nation 
 Gotlands nation 
 Skånelandens nation, upphörde 2010-07-01

Lunds universitet

Se även Nationerna i Lund
Östgöta nation
Västgöta nation
Smålands nation
Lunds nation
Malmö nation
Helsingkrona nation
Kristianstads nation
Sydskånska nationen
Blekingska nationen
Göteborgs nation
Hallands nation
Kalmar nation
Wermlands nation

Göteborg (GU, CTH)
Bohus nation
Hallands nation
Smålands nation
Västgöta nation
Värmland-Dals nation (VäDal)
Östgöta nation

Linköpings universitet
Forsmarks nation
Norrlands nation
Skånska nationen
Smålands nation
Stockholms nation
Värmlands nation
Västgöta nation
Östgöta nation

Blekinge Tekniska Högskola 
 Rosenboms Nation

Linnéuniversitetet 
Växjö
 SkåneS Nation
 Västkustens Nation
 Smålands Nation
 Norrlands Nation
 ÖstGöta Nation

Finland
I Finland finns lagstadgade nationer endast vid Helsingfors universitet (15st) samt Aalto universitetet (1st), de förfogar av historiska skäl över vissa specialprivilegium över normala registrerade föreningar. De är totalt till mängden 16 stycken, varav 5 är menade för svenskspråkiga studerande och 11 för finskspråkiga.

Utöver dessa finns en mängd allmänna studentföreningar som använder termen nation i sitt namn för att definiera sin verksamhet som sådan att den binder samman studenter från något visst geografiskt område.

Helsingfors universitet
Nylands nation
Eteläsuomalainen osakunta
Savolainen osakunta
Karjalainen Osakunta
Hämäläis-Osakunta
Keskisuomalainen Osakunta
Kymenlaakson Osakunta
Åbo nation
Varsinaissuomalainen osakunta
Satakuntalainen osakunta
Wiipurilainen osakunta
Östra Finlands nation
Etelä-Pohjalainen Osakunta
Vasa nation
Pohjois-Pohjalainen Osakunta

Aalto-universitetet
Teknologföreningen uppstod som nation under språkstiderna. Ursprungligen var teknologföreningen föregångare till studentkåren. Men då språkmajoriteten skiftade upprättades två nationer, den finskspråkiga nationen har sedermera avslutat sin verksamhet då den finskspråkiga majoriteten blev överväldigande.
Teknologföreningen

Åbo Akademi
Nationerna vid åbo Akademi är inte lagstadgade som nationer.
Nyländska Nationen
Österbottniska nationen
Östra Finlands nation, Åbo
Åbolands Nation

Åbo universitet 
Nationerna vid Åbo universitet är av historiska skäl privaträttsliga organisationer, men är organiserade på samma sätt som de lagstadgade nationerna.
 Turun yliopiston varsinaissuomalainen osakunta
 Satakuntalais-Hämäläinen osakunta
 Turun yliopiston pohjalainen osakunta
 Savo-Karjalainen osakunta

Noter
 

Studentnationer
Carrera Helmsman

Carrera Helmsman är en snabbseglande fenkölad segelbåt med skrov i balsasandwich, konstruerad av Håkan Södergren. Den tillverkades från slutet av 1970-talet till början av 1990-talet av Marinpark.

Beskrivning
Båtens mått är längd över allt 11,5 meter, Längd i vattenlinjen 9,2 meter, bredd 2,4 meter, djupgående 1,9 meter och deplacement 3,95 ton. Carreran hade ursprungligen en bensinmotor på 12 hk från OMC men många har bytt till ca 20 hk dieselmotor, till exempel Iveco/Lombardini eller Volvo penta. Enstaka båtar har bytt ut sin förbränningsmotor till en elektrisk. SRS-tal var 2018 1,003 enligt Svenska seglarförbundet.

Carreran är en styv och snabb båt som seglar högt i vind och som kommer bäst till sin rätt på kryss i skärgårdsmiljö. 60 procent av vikten ligger i blykölen. Den är flushdäckad med dubbla sittbrunnar och har nerdragna fall som löper under en huv.

Historik
Carrera Helmsman konstruerades på slutet av 1970-talet och blev en stor framgång både på kappseglingsbanorna och med försäljning. Det blev en av Helmsman Yacht Designs mest kända båtmodeller (design nr 15). Tillverkningen fortsatte in på 1990-talet. Det tillverkades 87 båtar totalt och en del gick på export. De flesta båtarna ligger i Stockholms skärgård men båttypen förekommer även på Västkusten och Norrlandskusten.

Carreran är en klassbåt som tidigare kappseglades flitigt som entypsbåt i bankappsegling i Carreraförbundets regi men förekommer även på SRS-seglingar på skärgårdsbanor. Carreran lämpar sig väl för ensamsegling/short handed då den är lättmanövrerad och kursstabiliteten samt eftersom den har självslående fock och

Bildgalleri

Se även
Lady Helmsman

Källor
 https://web.archive.org/web/20081002190438/http://www.sailguide.com/helmsman_carrera.htm

Externa länkar
Carreraforbundet.se, 

Kölbåtar
Dödvikt

Dödvikt, förkortat DWT efter det engelska deadweight tonnage, är ett mått på ett fartygs maximala lastförmåga – vikten av last, bränsle, förråd, besättning och passagerare – när det lastats ned till lägsta tillåtna fribord, vilket markeras av plimsollmärket.

Enheten är metriska ton (1 000 kg), ibland icke-metriska ton (short ton eller long ton) med ungefär samma värde.

Skeppsmätning
Fartygskonstruktion
DW

DW kan syfta på:

 DW – Tysklands utlandskanal, som erbjuder tv-, radio- och nätsändningar, se Deutsche Welle
 DW – ett företag, grundat 1972, som tillverkar trummor och hårdvara, se Drum Workshop
 DW Racing Enterprises –  ett tidigare  brittiskt privat formel 1-stall
 DW Stadium – en fotbolls- och rugbyarena i Wigan nära Manchester i England
 Doctor Who - en TV-serie.

Se även 
 DWT –  ett mått på ett fartygs maximala lastförmåga, se Dödvikt
Peter I av Brasilien

Peter I (port. Pedro I), född 12 oktober 1798 på Queluz-palatset utanför Lissabon, Portugal, död 24 september 1834 på samma plats, var Brasiliens första kejsare mellan 7 september 1822 och 7 april 1831.

Efter att hans far, Johan VI, återvänt till Portugal från Brasilien efter den landsflykt som föranletts av Napoleon I:s ockupation av Portugal, började han i egenskap av kronprins att arbeta för självständighet och den 7 september 1822 förklarade han Brasilien självständigt.

Under cirka 10 veckor efter faderns död 1826 var han även kung över Portugal som Peter IV för att sedan abdikera från denna tron till förmån för dottern Maria da Glória.

Den 7 april 1831 abdikerade han från den brasilianska tronen till förmån för sin son, Peter II.

Anledningen till hans abdikation var bland annat ett ökat missnöje i landet mot hans auktoritära regeringsmetoder, samt att han ville "göra upp räkningen" med sin bror Mikael, som avlägsnat Peters dotter Maria från Portugals tron.

Han begav sig till England där han med engelsk och fransk hjälp byggde upp en här på Azorerna. Peter och hans mannar intog Oporto 1832 och påföljande år tågade de in i Lissabon under invånarnas jubel. År 1834 fördrevs Mikael och en kort tid styrde Peter Portugal som regent för sin omyndiga dotter, men avled i september samma år.

Han gifte sig första gången 1817 med ärkehertiginnan Maria Leopoldina av Österrike (1797-1826), dotter till Frans II (tysk-romersk kejsare).

År 1829 gifte han sig för andra gången med prinsessan Amalia (Amelie) av Leuchtenberg (1812-1873), dotter till Napoleon I:s styvson Eugène de Beauharnais och syster till Josefina av Leuchtenberg (som var gift med Oscar I av Sverige)

Barn 

Maria II av Portugal (1819–1853), drottning av Portugal
 João Carlos Pedro Leopoldo av Brasilien (1821–1822) 
Januária Maria av Brasilien (1822–1901), gift med Luigi, greve di Aquila, son till Frans I av Bägge Sicilierna
 Paula Mariana Joana Carlota av Brasilien (17 februari 1823 i Rio de Janeiro, Brasilien, död 16 januari 1833 i samma stad)
Francisca (1824–1898), gift med François av Orléans, prins av Joinville 
Peter II av Brasilien (1825–1891)
 Maria Amélia av Brasilien (1831– d. av lungtuberkulos på Madeira 1853)

Referenser

Externa länkar 

Portugals regenter
Brasiliens kejsare
Födda 1798
Avlidna 1834
Huset Bragança
Män
Personer i Portugal under 1700-talet
Personer i Portugal under 1800-talet
Brasilianska politiker under 1800-talet
Personer från Lissabon
Mottagare av Serafimerorden
49er

49er är en tvåmansjolle med trapets. 49ern har varit med på Olympiska sommarspelen sedan 2000. 49ern har senare också fått en lillasyster, 29er. 49ern har en maxhastighet på 1,9 gånger vindens hastighet, vid 10 m/s kan alltså 49ern i bra förhållanden segla i 20 m/s. Det är ungefär 39 knop. Detta är dock endast teoretiskt och världsrekordet ligger på 24,1 knop. Inför OS 2012 fick 49er en större rigg för att ligga i framkant inom skiffsegling. Och inför OS 2016 kommer även en damklass att introduceras med en mindre rigg under namnet 49er FX.

Resultat Olympiska spelen

Se även 
 29er

Referenser

Externa länkar 
 ISAF 49er 
 International 49er Class Association 
 https://web.archive.org/web/20110904032638/http://www.49erworlds.org/ 

Jollar
Cartoon Network Studios

Cartoon Network Studios är en amerikansk animationstudio och en del i Time Warner-koncernen. Studion grundades 1994 som en del av Hanna-Barbera Productions, i syfte att producera nya tecknade serier till den då två år gamla kabel-TV-kanalen Cartoon Network. När Hanna-Barbera, efter William Hannas död, 2001 lades ned och gick upp i Warner Bros. Animation, ombildades Cartoon Network Studios till ett eget bolag.

Bland studions mest framgångsrika serier märks Camp Lazlo, Kurage, den hariga hunden, I Am Weasel, Cow and Chicken, Johnny Bravo, Dexters laboratorium Ben 10 och Powerpuffpinglorna, samt Star Wars - Clone Wars som man producerat tillsammans med George Lucas' Lucasfilm.

2002 släpptes studions hittills enda långfilm, Powerpuff Girls - filmen, en samproduktion med Warner Bros. Animation.

Amerikanska animationsstudior
Organisationer bildade 1994
Företag bildade 2001
Cartoon Network
Tukums

Tukums (tyska: Tuckum) är en stad i Tukums kommun i västra Lettland med 19 722 invånare (2004). Den är belägen vid floden Stocene, omkring 70 kilometer väster om Riga.

Historia 
Tukums grundades på handelsrutten mellan Daugavas mynning och Preussen. Den tillhörde Tyska orden från 1253, kom senare under Kurland och blomstrade under Jakob av Kurlands styre. Tukums införlivades i guvernementet Kurland i Kejsardömet Ryssland 1795 och fick i samband med detta stadsrättigheter. År 1877 förbands den med Riga med järnväg.

Sport 
 FK Tukums 2000 (fotbollsklubb);
 Tukuma pilsētas stadions, (kapacitet: 2 000)

Se även 
Tukums distrikt (tidigare indelning, till 2009)

Referenser

Noter

Övriga källor

Externa länkar 

Tukums
Tallkrogen (tunnelbanestation)

{{Infobox tunnelbanestation
|namn              = Tallkrogen
|vänsterikon       = Stockholm metro symbol.svg
|färg              = #000033
|textfärg          = white
|bild              = Tallkrogen T-bana 20180310 104142 01.jpg
|bildtext          = Uppgång från Victor Balcks väg
|kommun            = Stockholms kommun (Söderort)
|tunnelbana        = Stockholms tunnelbana
|invigd            = 1 oktober 1950
|stängningsår      =

|antal spår = 2 st
|antal plattformar = 1 st
|plängd            =
|passagerare       = 1 900/dygn

|linjer            = 
|linje             = Gröna linjen

|avstånd från      = Slussen
|avstånd           = 6 km
|djup              = 
|koord             = 
|signatur          =TAK
|före station      = Skogskyrkogården
|efter station     = Gubbängen

|konst             = Tallkrogsdraken, ett fantasidjur skapat 1998 av Kristina Anshelm
|fotnot            =
|karta             = Tallkrogen Tunnelbana.png
}}

Tallkrogen är en station inom Stockholms tunnelbana, belägen i stadsdelen Tallkrogen i Söderort inom Stockholms kommun.

Historik
Stationen trafikeras av Gröna linjen (linje 18), och ligger mellan stationerna Skogskyrkogården och Gubbängen. Den ligger vid Tallkrogsvägen/Victor Balcks väg 101.

Avståndet från Slussen är 6 kilometer. Stationen ritades av arkitekt Peter Celsing och öppnades den 1 oktober 1950 när tunnelbanan Slussen–Hökarängen invigdes. Stationen har en plattform utomhus, med entré från Victor Balcks väg. Till en början var trappan upp till biljetthallen öppen men byggdes in senare.

Konstnärlig utsmyckning
Ovanför trappan från biljetthallen till gatan märks Tallkrogsdraken'', ett fantasidjur skapat 1998 av Kristina Anshelm. Motivet fick sin inspiration av Tallkrogens ovanliga stadsplan över det så kallad olympiaområdet. Gatorna blir Tallkrogsdrakens skelett och ben och i bakgrunden syns småhusens tegeltak samt fasadernas ursprungliga färgsättning. Materialet är plastlaminat.

Bilder

Referenser

Externa länkar

Tallkrogen
Tallkrogen (tunnelbanestation)
Järnvägsstationer invigda 1950
1950 i Sverige
Byggnader och anläggningar i Söderort
Taco Ockerse

Taco (fullständigt namn Taco Ockerse), född den 21 juli 1955 i Jakarta i Indonesien, är en nederländsk musiker, sångare och skådespelare. Hans föräldrar var från Nederländerna, men bodde i Indonesien som fram till 1949 var en nederländsk koloni. Han bor och har mest varit verksam i Tyskland.

Han gjorde år 1982 en version av Irving Berlins Puttin' on the Ritz med mycket trummor och synthesizers. Denna låt gjordes ursprungligen känd av Fred Astaire. Med denna, sin enda hit, fick Taco stora framgångar runt om i Europa och i USA, och hans LP After Eight (i Sverige kallades den Puttin' On The Ritz och gavs ut av Grammofon AB Electra) sålde i över en halv miljon exemplar. Han uppträdde bland annat i SVT:s Nöjesmaskinen. Han försökte sig också på andra evergreens, bland annat Singin' in the Rain och Cheek to Cheek, men med mindre lyckat resultat.

Trots att Taco kan ses som en typisk One-hit wonder-artist, fortsatte han att spela in musik och uppträda under hela 1980- och 1990-talen. Sedan LP:n Let's Face The Music floppade 1984, har han koncentrerat sig på sin hemmamarknad i Tyskland.

Filmografi

 (manusförfattare)

Diskografi 
1982 After eight (i Europa: Puttin on the ritz)
1984 Let's face the music
1985 Swing classics/In the mood of Glenn Miller
1986 Tell me that you like it
1987 Taco
1991 Puttin on the ritz
2000 Best of Taco
2000 Greatest hits: Puttin on the ritz

Externa länkar
Allmusic - Taco
 

Nederländska sångare under 1900-talet
Indonesiska sångare
Nederländska pop- och rocksångare
Indonesiska skådespelare
Nederländska skådespelare under 1900-talet
Födda 1955
Män
Levande personer
Personer från Jakarta
SVT Extra

SVT Extra var en extrakanal som SVT använde vid stora evenemang till exempel OS och plötsliga händelser. Kanalen var således "vilande" för det mesta. Men när kanalen startades så sändes ofta förlängda och oredigerade versioner av program som tidigare visats på SVT1 och SVT2. Även vissa sportevenemang som inte fick plats i SVT:s ordinarie programtablå visades i SVT Extra. Kanalen är numera nedlagd.

Nedlagda TV-kanaler i Sverige
Sveriges Television
Svenskspråkiga TV-kanaler
Skånelandens nation

Skånelandens nation, till namnet en studentnation i Uppsala, var en form av "icke-nation" tillskapad enkom för att kringgå obligatoriet för studenter vid Uppsala universitet att tillhöra såväl Uppsala studentkår som en av dess nationer. 

Nationen, som grundades under 1964, hade inledningsvis en terminsavgift på 10 kr. Denna minskade efterhand till fyra, 1978 till en krona, för att 1979 bli noll, då högre avgifter kostade alltför mycket att ta upp. Skånelandens nations enda verksamhet var upptagande av medlemmar. Uppsala studentkår hade inte något samröre med Skånelandens nation, vilken var en helt självständig sammanslutning.

I och med att såväl kårobligatoriet som nationsobligatoriet avskaffades den 1 juli 2010 var nationens åtagande avslutat. Medlemskap i nation är numera frivilligt och något behov av Skånelandens erbjudande finns därmed inte längre. 

Att nationen kallas Skånelandens nation, det vill säga syftande på Skåne, Halland, Blekinge och Bornholm, torde bero på att dessa landskap är de enda som inte finns representerade bland Uppsalas tretton äldre nationer.

Källor

Studentnationer i Uppsala
Organisationer bildade 1964
Vävteknik

Vävteknik handlar i första hand om hanterar vävstolens olika delar för att tillverka sin väv. Sekundärt kan ordet vävteknik även syfta på det vävsätt som man använder, vilket syns på den färdiga väven.

Teknik att väva
Tekniken att väva för golvvävstolar grundar sig på samma principiella metod för uppsättning av varpen. Man varpar den längd av garnet som räknats fram med hjälp av en vävsedel. Innehållet i vävsedeln finns ingen standard för, men den utgår från att man ska inkludera beräkningar för vävens inslagstäthet, färdiga tygbredd, vävbredd, skedbredd, trådantal inklusive stadträdning, därtill vävlängd med tygets beräknade krympning, fållar och provvävning, samt invävning, framknytning, effsingar och sist även varpställningens mått. Som regel noterar man också inledningsvis vad man ska väva (matta, bordsduk, löpare, gardin, rana, pläd och så vidare) och vilken slags vävteknik man skall använda samt vilket material som används i varp och inslag.

Efter varpningen sätts skälstickorna på plats inför momentet att förskeda då man fördelar varpen jämnt över bredden, sedan förflyttar man varpflätan till vävstolens bakre varpbom och låter skälstickorna byta plats från vävskedens ena sida till den andra för att hamna på rätt sida om slagbommen och underlätta pådragningen.

Efter pådragning av varpen på varpbommen är det dags att ta bort förskeden och solva alla trådarna, därefter skedar man i den sked som ska användas vid vävningen. Sedan knyts solvskaften fast på rätt plats med nickepinnarnas hjälp, med en jämn placering i förhållande till stolens mått och tramporna knyts fast i solvskaften. Slutligen görs framknytning och sen börjar det roliga, själva vävandet.

Vävsätt

Vävteknik är annars till vardags för en vävare begreppet för vilket slags vävsätt man använder. Se vidare: tuskaft, kypert, gåsögon, rosengång, gubbaväv = bunden rosengång, munkabälte, finnväv, krabbasnår, smålandsväv, myggtjäll, hålkrus, upphämta, dräll, daldräll, karelsk spets, damast och så vidare.

Vävning
Golvvävstol

Golvvävstolar (trampvävstol) i Skandinavien är som regel byggda eller tillverkade av trä. Till skillnad från de gamla varptyngda stående vävstolarna som användes fram till 1700-talets mitt i bondehemmen kan man väva horisontellt, och därmed få större slagkraft i slagbommen och möjlighet att ha flera skaft och trampor i vävstolen.
Det finns allt ifrån hopfällbara golvvävstolar till fem meter långa för damast och jacquardvävstol för jacquardvävning. Grunddragen är densamma, med varpbom och tygbom och däremellan anordningar för skaften och slagbom.

Referenser 

Vävredskap
Ny Teknik

Ny Teknik är en tidning med nyheter, debatter och annonser inom teknik och ingenjörsvetenskap. Tidningen distribueras bland annat till medlemmarna i fackförbundet Sveriges Ingenjörer. Tidningens målgrupp är beslutsfattare inom teknik- och it-området, ingenjörer, tekniker och it-specialister men också en teknikintresserad allmänhet.

Ny Teknik har under huvuddelen av sin historia getts ut veckovis. Från april 2018 minskades utgivningen till en tidning varannan vecka, med 22 utgåvor per år. Varannan vecka, 22 utgåvor per år, utgavs istället ett elektroniskt premiumnyhetsbrev ut, som skickas till alla med en prenumeration.

Ny Teknik har sedan 2018 en digital premiumtjänst, där en del av materialet på nyteknik.se kräver att läsaren har en prenumeration. 

Tidningen publicerar Ny Teknik Insights, som är nedladdningsbara kompendier om aktuella ämnen inom teknikutveckling. Ny Teknik har tio nyhetsbrev, inom områden som elbilar, energi, fordon, populärteknik, innovation och automation. 

Ny Tekniks redaktion ger också ut tidningen Teknikhistoria med 11 nummer per år.

Ny Teknik startades av förlaget bakom Teknisk Tidskrift, som gjorde om sin veckoutgåva till Ny Teknik. Första numret gavs ut 26 oktober 1967. Tidningens första chefredaktör var Gunnar Hambraeus.

33-listan 

Sedan 2008 publicerar Ny Teknik tillsammans med Affärsvärlden årligen en lista på lista över 33 framstående unga innovationsföretag i Sverige, kallad 33-listan.

Techleaks 
Techleaks var en tjänst för visselblåsare inom teknikvärlden som Ny Teknik skapade 7 juni 2012, med en egen webbplats. Avsikten var att personer anonymt kunde lämna tips om fusk, korruption, lagbrott, sabotage m.m. inom något av de ämnesområdena som tidningen Ny Teknik var aktiv inom. Efter ett drygt år slutade Ny Teknik att nämna Techleaks, och webbplatsen lades senare ner.

Motsvarighet i andra länder 
Tidningens motsvarighet i Danmark är Ingeniøren (ing.dk), i Norge Teknisk Ukeblad (tu.no) och i Tyskland VDI Nachrichten (vdi-nachrichten.com). Finland har dels den svenskspråkiga Tekniska Föreningen i Finland, grundad 1880, som har utgivit Tekniska föreningens i Finland förhandlingar (1880-1958), Tekniskt forum (1959-1968) och Forum för ekonomi och teknik (från 1967) samt medlemsbladet TFiF-meddelanden (1959-1977) fortsatt av Gula Bladet (sedan 1978), dels den finskspråkiga Teknillinen aikakauslehti 1912-1970, kompletterad av Insinööriuutiset (grundad 1961, sedan 1988 med titeln Tekniikka & Talous, tekniikkatalous.fi).

Referenser

Externa länkar
Webbplats

Svenska veckotidningar
Tekniktidningar
Tidskrifter startade 1967
Vävsedel

Vävsedel uppställning av varierande innehåll för att underlätta uträkning av varp och materialåtgång för vävning.

Vanligt förekommande uppgifter på vävsedeln är uppgifter om väv, varp och inslag. Sked och trädning, varptäthet, stad, inslagstäthet, färdigbredd, skedbredd och trådantal. Sådant som påverkar varpens längd är vävlängd, prov, fållar, krympning, beredningsfästen, montering, vävlängd invävning, fransar, efsingar, framknytning, varpställningsförhållanden.

Vävning