7 januari

7 januari är den 7:e dagen på året i den gregorianska kalendern. Det återstår 358 dagar av året (359 under skottår).

Återkommande bemärkelsedagar

Helgdagar 
 Ortodoxa kyrkan: Den verkliga juldagen, sedan 2001 allmän helgdag i Egypten
  Sverige: Knutsdagen (fram till 1680)

Flaggdagar 
 : Flaggans dag
 : till minne av slutet på röda khmerernas diktatur 1979.

Namnsdagar

I den svenska almanackan 
 Nuvarande – August och Augusta
 Föregående i bokstavsordning
 August – Namnet infördes på dagens datum 1811, som en hedersbetygelse åt den året innan avlidne svenske tronföljaren Karl August, och har funnits där sedan dess.
 Augusta – Namnet infördes 1831 på 9 september, som en hyllning till kronprins Oscar (I):s och kronprinsessan Josefinas nyfödda dotter Eugénie, som även hette Augusta. 1993 flyttades det till dagens datum och har funnits där sedan dess.
 Knut – Namnet fanns, även i formen Knut hertig, på dagens datum fram till 1680 till minne av den danske hertigen Knut Lavard, som dog denna dag 1131. 1680 flyttades det till 13 januari, där det har funnits sedan dess, och istället blev till minne av den danske kungen Knut den helige. Den latinska formen Canutus har även funnits på 10 juli (Knut den heliges dödsdag 1086).
 Lucianus – Namnet infördes, till minne av en syrisk teolog och martyr från 300-talet, på dagens datum 1680, då Knut flyttades, och fanns kvar fram till 1811, då det utgick och ersattes av August.
 Öjar – Namnet infördes på dagens datum 1986, men utgick 1993.
 Örjan – Namnet infördes på dagens datum 1986, men flyttades 1993 till 9 juli, där det har funnits sedan dess.
 Föregående i kronologisk ordning
 Före 1680 – Knut eller Knut hertig
 1680–1810 – Lucianus
 1811–1900 – August
 1901–1985 – August
 1986–1992 – August, Öjar och Örjan
 1993–2000 – August och Augusta
 Från 2001 – August och Augusta
 Källor
 Brylla, Eva (red.): Namnlängdsboken, Norstedts ordbok, Stockholm, 2000. 
 af Klintberg, Bengt: Namnen i almanackan, Norstedts ordbok, Stockholm, 2001.

I den finlandssvenska almanackan 

 Nuvarande (revidering 2020) – August, Augusta

 I föregående i revideringar
1929 – August, Augusta
1950 – August
1964 – August
1973 – August, Augusta
1989 – August, Augusta
1995 – August, Augusta
2000 – August, Augusta
2005 – August, Augusta
2010 – August, Augusta
2015 – August, Augusta
2020 – August, Augusta

Händelser 
 49 f.Kr. – Den romerska senaten beslutar att Julius Caesar, som har slagit läger vid floden Rubicon, måste lämna befälet över sin armé. Caesars svar blir att tre dagar senare gå över floden med sina trupper och, med de berömda orden ”Tärningen är kastad” och därmed inleda det romerska inbördeskriget.
 1325 – Sedan Dionysius I har avlidit efterträds han som kung av Portugal av sin son Alfons IV.
 1558 – Franska trupper ledda av hertig Frans av Guise erövrar den nordfranska staden Calais från engelsmännen efter en kort belägring. England, som har varit i besittning av staden sedan 1347, har därmed en enda besittning på den europeiska kontinenten, nämligen Gibraltar.
 1566 – Sedan Pius IV har avlidit året innan väljs Michele Ghislieri till påve och tar namnet Pius V.
 1598 – Sedan Fjodor I har avlidit dagen före griper Boris Godunov makten i Ryssland och utropar sig till rysk tsar. Därmed inleds den period i Rysslands historia, som kommer att få namnet stora oredan och vara fram till 1613. Under denna period kämpar en rad olika kandidater om tsartiteln och även flera utländska makter (däribland Sverige) blandar sig i spelet.
 1608 – En eldsvåda förtär den engelska kolonin Jamestown i Virginia på den nordamerikanska östkusten.
 1610 – Astronomen Galileo Galilei observerar för första gången Jupiters fyra största månar.
 1626 – Svenskarna besegrar under Gustav II Adolfs befäl polackerna, som leds av Stanislaw Sapieha, i slaget vid Wallhof i Kurland.
 1656 – Fördraget i Königsberg sluts mellan Sverige och kurfursten av Brandenburg, varvid detta land får suveränitet över Ostpreussen. Den svenske kungen Karl X Gustav tvingas därmed ge upp planerna på att erövra hela polska kusten.
 1709 – Den svenske kungen Karl XII låter storma den ryska staden Vepryk med stora svenska förluster som följd. Staden bränns ner och är idag endast en liten by.
 1810 – Den nyvalde svenske tronföljaren, den danske prinsen Karl August, anländer till Sverige vid Svinesund.
 1865 – Alingsås Tidning utkommer med sitt första nummer under namnet Alingsås Weckoblad.
 1924
 Den svenska Kvinnornas idrottsriksdag samlas för första gången, varvid Svenska kvinnors centralförbund för fysisk kultur bildas.
 Internationella landhockeyförbundet (Fédération Internationale de Hockey sur Gazon; FIH) grundas i Paris av ishockeyförbund från Österrike, Belgien, Tjeckoslovakien, Frankrike, Ungern, Spanien och Schweiz.
 1926
 Konstmuseet Thielska galleriet på Djurgården i Stockholm, som har kommit i statlig ägo två år tidigare, öppnas för allmänheten.
 Med anledning av de svåra isförhållandena vid Norrlandskusten beslutar den svenska regeringen att skicka Isbrytaren II, för att assistera nödställda fartyg.
 1927 – Världens första telefonsamtal mellan två länder genomförs mellan New York och London.
 1929 – Den amerikanske författaren Edgar Rice Burroughs romanfigur, djungelhjälten Tarzan, publiceras för första gången som dagspresserie, tecknad av Hal Foster.
 1934 – Den amerikanska dagspresserien Blixt Gordon publiceras för första gången.
 1942
 Ransonering av textil införs i Sverige på grund av textilbrist under det pågående andra världskriget.
 Japanerna inleder en belägring av den filippinska halvön Bataan. När de filippinska och amerikanska försvararna kapitulerar efter tre månader tvingas de ut på en tio mil lång marsch till ett japanskt fångläger, vilken, på grund av de omänskliga förhållanden soldaterna utsätts för, blir känd som dödsmarschen från Bataan.
 1945 – Ransonering av salt införs i Sverige på grund av saltbrist under det pågående andra världskriget.
 1949
 En konferens inleds i Karlstad mellan Sveriges, Norges och Danmarks försvars- stats- och utrikesministrar om eventuellt försvarspolitiskt samarbete mellan länderna. Planerna går dock om intet, när Danmark och Norge går med i försvarsalliansen Nato.
 En hembiträdeslag införs i Finland, för att reglera de finska hembiträdenas arbetsförhållanden och -tider.
 1952 – Den amerikanske presidenten Harry S. Truman tillkännager att USA har utvecklat vätebomben.
 1965 – Pierre Ngendandumwe blir Burundis premiärminister för andra gången, men blir mördad åtta dagar senare.
 1971 – Schweiz blir det näst sista landet i Europa (före Liechtenstein) som inför kvinnlig rösträtt.
 1979 – Vietnamesiska trupper intar den kambodjanska huvudstaden Phnom Penh och fördriver röda khmererna, som har behärskat staden och landet sedan 1975. De tvingas då återgå till att föra gerillakrig på landsbygden, vilket de gör fram till 1990-talet, då rörelsen nästan helt försvinner.
 1989 – Sedan Hirohito har avlidit efterträds han som kejsare av Japan av sin son Akihito.
 1993
 Jerry Rawlings, som sedan 1981 har varit ledare för det afrikanska landet Ghana med titeln ”Ordförande för det provisoriska nationella försvarsrådet” utropar sig officiellt till Ghanas president.
 Gudrun Schyman efterträder Lars Werner som partiledare för det svenska Vänsterpartiet.
 1999 – Bill Clinton blir den andre amerikanske presidenten genom tiderna att ställas inför riksrätt av den amerikanska kongressen, anklagad för mened och förhindrande av rättvisan.
 2001 – John Agyekum Kufuor tillträder posten som Ghanas president, efter att i presidentvalet året före ha besegrat John Atta Mills. Detta är första gången makten i Ghana överlämnas fredligt och till en folkvald ledare sedan landet blev självständigt från Storbritannien 1957.
 2009 – Efter att ha varit president i de högst två perioder, som lagen tillåter, avgår John Agyekum Kufuor som Ghanas president och efterträds av John Atta Mills, som han besegrade i presidentvalet 2000, men som nu själv har vunnit det senaste valet.
 2015 – Tre gärningsmän tar sig in på en tidningsredaktion i Paris och avfyrar flera skott mot anställda och poliser. 12 personer dödas och flera andra skadas. Frankrikes president går ut i media och säger att händelsen är en terrorattack.

Födda 
 1355 – Thomas av Woodstock, hertig av Gloucester 
 1624 – Guarino Guarini, italiensk arkitekt 
 1685 – Jonas Alströmer, svensk industriman 
 1768 – Joseph Bonaparte, äldre bror till den franske kejsaren Napoleon I, kung av Neapel och av Spanien
 1769 – William H. Wells, amerikansk federalistisk politiker, senator för Delaware
 1800 – Millard Fillmore, amerikansk politiker, USA:s vicepresident och president
 1806 – Jens Andersen Hansen, dansk politiker
 1811 – Adolf von Scheurl, tysk jurist och politiker
 1826 – John Wodehouse, brittisk politiker, earl av Kimberley
 1838 – Ernst Linder den äldre, finsk liberal godsägare och tidningsman
 1844 – Bernadette Soubirous, fransk mystiker, nunna och helgon 
 1863 – John M. Evans, amerikansk demokratisk politiker, kongressledamot
 1865 – George Grantham Bain, amerikansk nyhetsfotograf
 1878 – Viktor Segerstedt, svensk stadsarkitekt i Västerås
 1883 - Andrew Cunningham, brittisk amiral 
 1891 – Maximilian Kolbe, polsk franciskanmunk, martyr och helgon 
 1892 – Dwight W. Burney, amerikansk republikansk politiker, guvernör i Nebraska
 1896 – Arnold Ridley, brittisk skådespelare och manusförfattare
 1899 – Francis Poulenc, fransk tonsättare och pianist
 1903 – Albrecht Haushofer, tysk geopolitiker och professor
 1915 – Ka Nerell, svensk skådespelare
 1916 – Elena Ceaușescu, rumänsk politiker, gift med den rumänske diktatorn Nicolae Ceaușescu
 1919 – Siddhi Savetsila, thailändsk politiker
 1926 – Gudrun Henricsson, svensk skådespelare och sångare
 1929
 Terry Moore, amerikansk skådespelare
 Kerstin Wibom, svensk skådespelare
 1931
 Mack Mattingly, amerikansk republikansk politiker och diplomat, senator för Georgia
 Pierina Morosini, italiensk saligförklarad jungfru och martyr
 1934 – Tassos Papadopoulos, cypriotisk politiker, Cyperns president
 1938 – Lena Granhagen, svensk skådespelare
 1939 – Birgitta Pettersson, svensk skådespelare
 1941 – John E. Walker, brittisk kemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 1997
 1945 – Yrsa Stenius, svensk journalist, författare och krönikör
 1948
 Ichirou Mizuki, japansk sångare och skådespelare
 Anders Melander, svensk popmusiker och kompositör

 1956 – David Caruso, amerikansk skådespelare
 1960 – Loretta Sanchez, amerikansk politiker
 1961 – John Thune, amerikansk republikansk politiker, senator för South Dakota
 1963 – Rand Paul, amerikansk republikansk politiker, senator (Kentucky)
 1964 – Nicolas Cage, amerikansk skådespelare
 1967
 Nick Clegg, brittisk liberaldemokratisk politiker, partiledare för Liberaldemokraterna, Storbritanniens biträdande premiärminister
 Jacob Ericksson, svensk skådespelare
 1970
 Andy Burnham, brittisk parlamentsledamot för Labour
 Magnus Ringman, svensk journalist
 1971 – Gerry Friedle, österrikisk sångare med artistnamnet DJ Ötzi
 1978 – Jean Charles de Menezes, brasiliansk elektriker bosatt i London (dödad av brittisk polis som misstänkt för ett bombdåd dagen innan sin död)
 1983 – Carl Schlyter, svensk miljöpartistisk politiker, europaparlamentariker
 1985 – Lewis Hamilton, brittisk formel 1-förare
 1987 – Lyndsy Fonseca, amerikansk skådespelare
 1988 – Robert Sheehan, irländsk skådespelare
 1991 – Eden Hazard, belgisk fotbollsspelare 
 1994 – Phoebe Stänz, schweizisk ishockeyspelare

Avlidna 
 1131 – Knut Lavard, dansk prins och hertig samt jarl av Slesvig
 1285 – Karl I, kung av Sicilien, Neapel, Albanien, Jerusalem och Achaea samt greve av Anjou, Maine, Provence och Forcalquier
 1451 – Felix V, född Amadeus av Savojen, motpåve
 1536 – Katarina av Aragonien, Englands drottning (gift med Henrik VIII)
 1655 – Innocentius X, påve
 1715 – François Fénelon, fransk kyrkoman, teolog och andlig författare 
 1743 – Anna Sophie Reventlow, Danmarks och Norges drottning (gift med Fredrik IV)
 1770 – Carl Gustaf Tessin, svensk greve, ambassadör, politiker och riksråd, kanslipresident
 1830 – Thomas Lawrence, brittisk målare 
 1864 – Caleb Blood Smith, amerikansk politiker, jurist och publicist, USA:s inrikesminister
 1893 – Jožef Stefan, österrikisk fysiker, matematiker och poet
 1932 – André Maginot, fransk politiker, Frankrikes krigsminister, upphovsman till försvarsverket Maginotlinjen
 1937 – Charles Henderson, amerikansk demokratisk politiker och affärsman, guvernör i Alabama
 1940 – Carl Boberg, svensk predikant, riksdagsman och författare
 1943 – Nikola Tesla, serbisk uppfinnare samt maskin- och elektroingenjör, som har fått enheten för magnetisk flödestäthet och magnetisk induktion (tesla) uppkallad efter sig
 1949 – Elin Wägner, svensk författare, journalist och feminist, ledamot av Svenska Akademien
 1967 – Albin Erlandzon, svensk skådespelare 
 1972 – André Numès Fils, fransk skådespelare 
 1974 – William R. Laird, amerikansk demokratisk politiker och advokat, senator för West Virginia
 1984 – Alfred Kastler, fransk fysiker, mottagare av Nobelpriset i fysik 1966
 1985 – Ruth Althén, svensk operasångare 
 1988 – Trevor Howard, brittisk skådespelare
 1989 – Hirohito (Showa), kejsare av Japan
 1998 – Vladimir Prelog, bosnienkroatisk organisk kemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 1975
 2004 – Ingrid Thulin, svensk skådespelare
 2006 – Heinrich Harrer, österrikisk bergsklättrare, geograf och författare
 2008 – Bo Siegbahn, svensk socialdemokratisk ambassadör, politiker och författare
 2011
 Phil Kennemore, amerikansk basist i bandet Y&T
 Juan Piquer Simón, spansk filmregissör
 2014 – Run Run Shaw, kinesisk filmmogul och TV-producent
 2015
 Tadeusz Konwicki, polsk författare och regissör
 Arch A. Moore, amerikansk republikansk politiker, West Virginias guvernör
 Rod Taylor, australisk-amerikansk skådespelare
 Dödade vid attentatet mot Charlie Hebdo:
 Jean Cabut, fransk serie- och satirtecknare
 Stéphane Charbonnier, fransk karikatyrtecknare och journalist
 Bernard Verlhac, fransk satirtecknare
 Georges Wolinski, fransk serie- och satirtecknare
 2017 – Mário Soares, portugisisk premiärminister och president
 2018 – France Gall, fransk sångerska
 2020 – Neil Peart, kanadensisk trumslagare, främst i Rush

Källor

Externa länkar