kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ekonomisk livslängd

Ekonomisk livslängd är den tid som en investering är, eller bedöms vara, företagsekonomiskt lönsam. Begreppet blandas ofta ihop med avskrivningstid som kan sammanfalla i praktiken men definieras annorlunda. Avskrivningstid är en bokföringsterm, medan ekonomisk livslängd avser tillgångens faktiska lönsamhet. Begreppet är centralt för investeringskalkylering.

Översikt 
En tillgångs ekonomiska livslängd ska alltså motsvara den tid som tillgången kan bidra till investerarens målsättning. Begreppet gäller både reala, immateriella och finansiella tillgångar, trots att dessa skiljer sig fundamentalt åt.

Reala tillgångar 
För reala tillgångar, som maskiner, blandas emellanåt ekonomisk livslängd ihop med teknisk livslängd. Det är dock två helt skilda begrepp. Teknisk livslängd är den tid en maskin eller annan tillgång är funktionsduglig.

Den ekonomiska livslängden är maximalt lika lång som den tekniska, eftersom en ej funktionsduglig maskin omöjligen kan vara ekonomiskt lönsam, men begränsas ofta av andra faktorer. Teknologi kan bli föråldrad utan att sluta fungera, vilket ofta gäller datorer. Dessutom kan tillgångens funktion begränsas av en produkts livscykel, vikande försäljningssiffror, stegrande reparationskostnader, eller andra ekonomiska faktorer.

Exempel 
En glassproducent kanske vill sälja glassar som ser ut som fotbollar under fotbolls-EM. Formarna till dessa glassar håller kanske i många år, men produktionen och försäljningen är ändå begränsad till några få månader. Den ekonomiska livslängden är därför bara några månader.

Immateriella tillgångar 
Denna grupp kan behandla så många olika typer av tillgångar, men exempelvis patent och upphovsrätter har normalt en ekonomisk livslängd som motsvarar rättighetens lagstadgade period. FoU (Forskning och utveckling) är svårare att bedöma, men dess ekonomiska livslängd är som regel kopplade till produktens livscykel.

Finansiella tillgångar 
Normalt har värdepapper en ekonomisk livslängd som motsvarar deras löptid. Givetvis kan investeringen ha gjorts med kortare perspektiv än så, och den ekonomiska livslängden kan då sättas med hänsyn till placeringshorisonten.

Se även 
Investering (Företagsekonomi)
Tillgång
Investeringskalkylering
Moores lag

Referenser

Budgetering och kalkylering
Och-eliminering

Och-eliminering, även benämnd S-regeln (från eng. Simplification), är en slutledningsregel inom satslogiken. Regeln kan formellt skrivas:

eller

vilket betyder att man från två premisser, vilka förenas av en konjunktion, kan sluta sig till den ena eller den andra premissen.

Exempel: Från Solen lyser och Vågorna glittrar, följer slutsatsen Vågorna glittrar.

Formellt kan regeln även skrivas:

eller
  där  betyder satslogisk konsekvens.

Regeln uttryckt som en tautologi eller ett teorem i satslogiken skrivs:

och

Källor 
 Patrick Suppes, Introduction to Logic, Van Nostrand, New York 1957.
 Göran Hermerén, Logik, Studentlitteratur, Lund 1967.
 Elements of Mathematical Logic, Jan Łukasiewicz, Pergamon Oxford 1956.
 Geoffrey Hunter, Metalogic. An Introduction to the Metatheory of Standard First-Order Logic, MacMillan, London 1971.
 Elliott Mendelson, Elementary Logic, Oxford University Press, London 1965.

Slutledningsregler
Och-introducering

Och-introducering eller introducering av konjunktion är en logisk härledningsregel inom satslogiken med formen:

Det vill säga om de båda enskilda satserna A och B är sanna så är satsen "A och B" också sann.

Slutledningsregler
Blandning

Se även blandning av vin: Cuvée.

En blandning är inom kemin en sammansättning bestående av två eller flera substanser som inte är kemiskt bundna till varandra. Man skiljer på homogena blandningar, där de rena ämnena inte kan urskiljas med blotta ögat, och heterogena blandningar där de olika rena ämnena kan urskiljas. Exempel på en fast blandning är bergarten granit, som är en heterogen blandning, och består till största del av fältspat, kvarts och glimmer. Ett exempel på en homogen blandning är luft.

Se även 
 Dispersion (kemi)
 Emulsion
 Kolloid
 Lösning
 Separation (kemi)
 Kemisk förening
Isolator (material)

Isolator eller oledare är ett material som inte leder elektrisk ström, till skillnad från en elektrisk ledare eller halvledare. Isolatorer brukar ha en dålig värmeledningsförmåga (termisk isolator).

Ledningsbandet i isolatormaterial är helt tomt på elektroner, vilket medför att inga elektroner kan transporteras genom materialet. Gapet mellan ledningsbandet och valensbandet, det så kallade bandgapet, är för stort för att elektroner skall exciteras från valensbandet upp till ledningsbandet, antingen av den pålagda spänningen eller av rumstemperaturen. Undantaget är halvledare, där bandgapet är någon elektronvolt så att elektroner kan exciteras upp till ledningsbandet vid rumstemperatur (rumstemperatur motsvarar energin 0,025 eV).

Vid tillräckligt höga spänningar blir dock materialen ledande genom elektrisk urladdning.

Exempel på material som är isolerande är plast, glas och gummi. Av dessa material kan man tillverka isolatorer, som används i ställverk.

Galleri

Se även
 Isolator (komponent)

Referenser

Externa länkar

Elektricitet
Fasta tillståndets fysik
Elektronvolt

Elektronvolt är en energienhet med beteckningen eV, som används som enhet för små energier.

En (1) eV definieras som den energi som åtgår för att flytta en elektron, vars laddning är elementarladdningen e (cirka 1,60218·10-19 coulomb) över en potentialskillnad på en (1) volt:
 (joule).

Rörelseenergin hos en elektron är direkt proportionell mot accelerationsspänningen: En accelerationsspänning på 2 000 V ger exempelvis elektronen den kinetiska energin 2 000 eV.

Termisk energi ges av Boltzmanns konstant multiplicerat med den absoluta temperaturen. Vid rumstemperatur (300 kelvin) är det ungefär 0,025 eV.

Fotonenergi ges av Plancks konstant multiplicerat med ljusets frekvens. För grönt ljus (som har våglängden 500 nanometer) är det ungefär 2,5 eV.

Bindningsenergin av en väteatom är 1 Rydberg = 13,6 eV.

Massa 
Inom partikelfysik används elektronvolt även som enhet för massa, eftersom massa och energi är nära sammanbundet genom sambandet E = mc2, där m är partikelns massa och c ljusets hastighet i vakuum. 1 eV/c² massa är 1,783 · 10-36 kg.

Vilomassan för en elektron är cirka 0,511 MeV. Neutronen (939,6 MeV) och protonen (938,3 MeV) är i runda tal 2 000 gånger tyngre än elektronen.

Referenser 
 

Energienheter
Fryshuset Basket

Fryshuset Basket är en svensk basketförening. Fram till 2009 hette klubben KFUM Söder (eller 08 KFUM Söder BBK) där förkortningen KFUM står för Kristliga Föreningen av Unga Kvinnor och Män. Klubben har en bakgrund inom KFUM Söder, som bildade en idrottsklubb (KFUM Söders IK) 1930 och en basketklubb 1949. Sedan 1991 bedriver klubben ren ungdomsverksamhet. 2009 bytte föreningen namn till Fryshuset Basket.

Meriter

SM-guld i basketboll för herrar
Som KFUM Söder:
1954
1955
1956
1957
1959
1960
1961
1962

SM-guld i basketboll för damer
Som KFUM Söder:
1973

Samarbeten för elitverksamheten
Elitverksamheten lyftes ur KFUM Söder och bedrevs 1991-1996 inom samarbetet Stockholm Capitals tillsammans med KFUM Central. Klubben spelade i Eriksdalshallen eller Brännkyrkahallen. 1996 bildades elitlaget 08 Stockholm Human Rights som drivs tillsammans med Alvik Basket, Central och KFUM Blackeberg med Fryshuset i Stockholm som hemmaplan. Efter att svenska Basketligan bildades 1992 har Söders samarbetsklubb erövrat två SM-guld; 1993 som Stockholm Capitals och 2001 som 08 Alvik Stockholm Human Rights. På damsidan vann 08 Stockholm Human Rights guld i Damligan 2010.

Källor

Externa länkar
 Officiell webbplats
 Historik på soderbasket.com

Basketklubbar i Sverige
Sportklubbar i Stockholms kommun
Sportklubbar bildade 1930
Andra slaget vid Fredericksburg

Slaget vid Fredericksburgh, även kallat Andra slaget vid Marye's Heights, utspelades den 1 maj 1863 då general Lee avsatte generalmajor Earlys division för att hålla staden Fredericksburg medan han lät resten av armén marschera mot Chancellorsville för att där möta generalmajor Hookers attack vilket ledde till slaget vid Chancellorsville.

Den 3 maj gick Unionens VI-kår, under generalmajor Sedgwick, förstärkt med Gibbons division från II-kåren, över floden Rappahannock och anföll Konfederationens befästningar på Maryes Heights. Den till antalet underlägsna Konfederationsstyrkan drog sig tillbaka och omgrupperade väster och sydost om staden. De totala förlusterna i slaget uppgår enligt CWSAC till cirka 2 000.

Ej att förväxla med det stora slaget vid Fredericksburg, som ägde rum 11-15 december 1862.

Referenser

Slag under amerikanska inbördeskriget
Amerikanska slag
Slag i USA
Krigsåret 1863
Virginias historia
Blixt

Blixt eller blixten kan syfta på följande:

 Blixt (åska) – ett atmosfäriskt fenomen
 Fotoblixt – en ljuskälla särskilt avsedd för fotografering
 Blixtschack – en typ av schack som spelas med synnerligen begränsad betänketid
 Operation Blixt – en militär operation under det kroatiska självständighetskriget
 Gammablixt – ett kort men oerhört kraftfullt utbrott av gammastrålning från universum
 Blixt (efternamn) - ett efternamn
 Blixten (tidning) – en tidigare tidning utgiven i Tranås

Se även 
 HMS Blixt – flera fartyg
 Ljusbåge
 Elektrostatisk urladdning – en plötslig urladdning mellan två föremål
Chattanoogafälttåget

Chattanoogafälttåget var en serie av manövrar och strider i oktober och november 1863 under amerikanska inbördeskriget.

Bakgrund
Efter generalmajor William Rosecrans nederlag med unionsarmén Army of the Cumberland vid slaget vid Chickamauga i september belägrade konfederationsarmén under general Braxton Bragg Rosecrans och hans män genom att ockupera den viktiga höga terrängen runt Chattanooga, Tennessee. Generalmajor Ulysses S. Grant gavs befälet över unionsstyrkorna i väst och betydande förstärkningar började anlända med honom i Chattanooga från Mississippi och från öster.

23 - 24 november

Efter att ha öppnat en försörjningslinje (the "Cracker Line") för att utfodra sina svältande män och djur, motade Grants armé en motattack vid slaget vid Wauhatchie 28-29 oktober 1863. Den 23 november avancerade Army of the Cumberland under generalmajor George Henry Thomas från befästningarna i närheten av Chattanooga för att erövra den mindre höga marken vid Orchard Knob medan delar av Army of the Tennessee under generalmajor William Tecumseh Sherman manövrerade för att starta en överraskningsanfall mot Braggs högra flank vid Missionary Ridge. Den 24 november besegrade soldater från öst, under generalmajor Joseph Hooker, sydstaterna i slaget vid Lookout Mountain och började röra sig mot Braggs vänstra flank vid Rossville.

25 november

Den 25 november gjorde Shermans attack på Braggs högra flank små framsteg. I hopp om att avleda Braggs uppmärksamhet godkände Grant Thomas armé att avancera i mitten av hans linje till basen vid Missionary Ridge. En kombination av missförstådda order och trycket av det taktiska läget orsakade Thomas män att stiga till toppen av Missionary Ridge, vilket ledde till Army of Tennessees sammanbrott, som retirerade till Dalton, Georgia. Man slog framgångsrikt tillbaka de efterföljande unionsstyrkorna i slaget vid Ringgold Gap. Braggs nederlag eliminerade de konfedererades sista kontroll av Tennessee och öppnade dörren till en invasion av den Djupa Södern, vilket ledde till Shermans fälttåg i Atlanta 1864.

Referenser

Chattanooga
Chattanooga
Chattanooga
Krigsåret 1863
1863 i USA
Tennessees historia
Franz Hanfstaengl

Franz Seraph Hanfstaengl, född 1 mars 1804 i Baiernrain nära Bad Tölz, död 18 april 1877 i München, var en tysk tecknare, litograf och fotograf.

Externa länkar

Tyska målare under 1800-talet
Tyska fotografer under 1800-talet
Födda 1804
Avlidna 1877
Män
Bayrare
Puck (olika betydelser)

Puck kan syfta på:

 Ishockeypuck – en svart gummitrissa som används i ishockey
 Puck (Shakespeare) – en rollfigur i William Shakespeares En midsommarnattsdröm
 Puck (måne) – en av Uranus månar
 Puck, Polen – en stad i Polen
 Puck (djur) – ett släkte i underordningen djuphavsmarulkar med en art, Puck pinnata.
 Puck (pekdon) – ett pekdon till en dator för att styra en muspekare.
 Puck (biograf) – en biograf vid Sibyllegatan 26 i Stockholm som existerade mellan 1934 och 1982
 Puck (tidning) – en tidning som tidigare utgavs i Stockholm
 Puck (glassar) – namnet på fler av GB Glaces glassar
 Puckstång – en glass från GB
 Puck (film, 1942) - finsk film regisserad av Hannu Leminen
 Puck – en pseudonym för läkaren och författaren Axel Munthe 
 Puck – signatur för en svensk ishockey- och bandyspelare och journalist, se  Gustaf "Lulle" Johansson
Puck (Shakespeare)

Puck eller Robin Goodfellow är en okynnig figur i älvakungen Oberons tjänst i William Shakespeares pjäs En midsommarnattsdröm.

Puck är även en övernaturlig gestalt i germansk folktro, särskilt omhuldad av irländare och engelsmän som gav honom noanamnet Robin Goodfellow. I England, dit han kom med angelsaxarna, är han en upptågsmakare. I Skandinavien har Puck utvecklats till ett ont väsen med benämningen puke.

Källor

Figurer i William Shakespeares verk
Puck (måne)

Puck är en av Uranus månar. Den upptäcktes 1986 av den amerikanska rymdsonden Voyager 2 och fick den tillfälliga beteckningen S/1985 U 1. Av Uranus 10 nya satelliter som upptäcktes av Voyager 2, var det bara Puck som upptäcktes tillräckligt tidigt för att observationsskytteln kunde justeras för att ta bilder. 

Puck är uppkallad efter älvakungen Oberons oberäknelige tjänare i William Shakespeares pjäs En midsommarnattsdröm. Den har också beteckningen Uranus XV.

Omloppsbana och rotation 

Puck kretsar kring Uranus på 86 004 kilometers avstånd på 0,76183 dygn. Omloppsbanan har en excentricitet på 0,00005 med en inklination på 0,318° i jämförelse till Uranus ekvator. Dess rotation är synkroniserad.

Fysiska egenskaper 
Puck är den sjätte största av Uranus månar och den största av planetens inre månar. Dess diameter som är ungefär 10 procent av Titanias. Man känner mycket litet till om den utöver dess bana runt planeten och dess mycket låga albedo. Puck ser ut att vara nästan sfärisk formad, ungefär samma form som Neptunus måne Proteus fast Proteus är mer än dubbelt så stor. Man har också namngivit tre kratrar: Bogle, Butz och Lob.

Referenser 

Uranus månar
Månar
Astronomiska upptäckter av SP Synnott
Astronomiska upptäckter 1985
Mun

Den här artikeln handlar om kroppsdelen mun, för kommunen i Frankrike, se Mun, Hautes-Pyrénées.

Mun, munhåla (Cavum oris), är den öppning genom vilken ett djur eller en människa intar föda. Munnen sitter vanligen i huvudet; det finns dock plattmaskar vars mun sitter mitt på kroppen. De flesta djur har en matspjälkningskanal med munnen i ena änden och analöppningen i den andra. Vissa primitiva djur har dock inget anus utan använder munnen även för att göra sig av med avfallsprodukter.

Munhålan är delvis ett andningsorgan. En del av inandningsluften passerar munhålan och luftpassagen är här snabbare än i näshålan. Detta får som konsekvens att luften inte blir lika väl förbehandlad (uppvärmd, fuktad och rensad från mikroorganismer) i munhålan som i näshålan, eftersom luftens kontakt med slemhinnan är sämre i munhålan. Andning genom munhålan ökar vid fysisk aktivitet, eftersom luftmotståndet är mindre än i näshålan och i situationer där luftströmmen genom näsan hindras.

På människor och andra däggdjur sker en första mekanisk och kemisk nedbrytning av födan i munhålan. I munhålan och tungan finns synapser från sensoriska nervceller som är känsliga för beröring, temperaturvariationer och smärta. Tungan är dessutom försedd med s.k. sekundära sinnesceller, som gör att vi kan uppfatta smakämnen. Med tuggmusklerna kan maten sönderdelas, vilket mekaniskt sker med tänderna. Framtänderna (incisiverna) delar födan i bitar medan kindtänderna (molarerna) mal sönder födan. Tuggmusklerna är tvärstrimmiga (styrs med viljan), men tuggningen sker även med hjälp av reflexer. I samband med tuggningen utsöndras saliv som innehåller antibakteriella ämnen och enzymet amylas som bryter ned stärkelse till maltos.

Hos människan är munnen även en del av talapparaten. Här används både läpparna, tungan, gommen och tänderna. Munhålans bakre gräns är svalget med gomspenen. I många kulturer använder människan även munnen för att utdela ömhetsbetygelser i form av kyssar.  

I munnen börjar sönderdelningen. När man tuggar maten blandas den med saliv. Saliven gör det lättare att svälja maten. Saliven tillverkas i spottkörtlar. Tungan hjälper till att blanda maten med saliv och att hålla den på plats medan man tuggar.

Oral protetik 
Oral protetik omfattar ersättning av förlorad mjuk- och hårdvävnad i munhålan. Det är dessutom en specialitet som utförs av specialistutbildad tandläkare, en så kallad protetiker.

Referenser 

Talorgan
 
Respirationssystemet
Lik (segling)

Lik är den med tågvirke eller stållina förstärkta kanten av ett segel eller en flagga. Det benämns efter sin placering (till exempel akterlik, gaffellik) eller riktning (stående lik).

Även om det i den egentliga betydelsen av lik ingår att kanten ska vara förstärkt har betydelsen breddats och idag används ordet även för kanter på segel som inte är förstärkta, till exempel definierar de av internationella seglarförbundet (ISAF) utfärdade redskapsregler akterlik endast med "akterkanten".

Redskapsreglernas benämning av seglets olika lik samt andra förekommande benämningar inom parentes

 Överlik
 Förlik (mastlik)
 Underlik (bomlik)
 Akterlik

Om seglet endast har tre hörn kallas liken på ovan nämnda sätt med skillnaden att något överlik inte existerar. På symmetriska segel som till exempel spinnakrar benämns de två lodräta liken stående lik. Benämningen mastlik och bomlik används endast i de fall då förliket är fäst i masten respektive underliket i bommen, såsom ofta bermudasegel och gaffelsegel, men sällan stagsegel. På många segelbåtar är seglet fäst i masten och bommen genom att mast- och bomlik träs in i en likränna. På optimistjollar knyts seglet istället fast med korta tampar kallade litsar. På Lasern träs masten igenom en kanal i mastliket och seglet fästes endast i ändarna av bommen (vid halshornet och skothornet).

Källor

Segling
Sjötermer
Filöverföringsprotokoll

Ett filöverföringsprotokoll är en metod att transportera en datafil mellan två datorsystem. Ett sådant protokoll behöver en underliggande transportmekanism, som numera vanligen är TCP/IP (Internet). Tidigare var det vanligt med protokoll som gick över modem utan några mellanlager, vilket gjorde att protokollet var tvunget att hantera sådana detaljer som korrigering av fel orsakade av brusiga telefonlinjer.

Vanliga filöverföringsprotokoll på Internet-
 FTP
 HTTP
 SCP

Något mindre vanliga filöverföringsprotokoll på Internet
BitTorrent
SFTP
TFTP

Andra filöverföringsprotokoll
Kermit
SEAlink
Xmodem
Zmodem
UUCP

Datorkommunikation
Nätet (olika betydelser)

Nätet kan syfta på:

 Nätet – vanlig benämning på det globala datornätverket, se Internet.
 Nätet – vanlig benämning på webben, se World Wide Web.
 Nätet (samlingsnamn) – ett samlingsnamn för alla nätverk som är sammankopplade internationellt
 Nätet (film) – en amerikansk thriller från 1995
 Nätet (roman) – en roman från 1979 av John Wyndham

Se även
 Nätverk ‒ flera betydeler
 Network ‒ flera betydeler
 nät (olika betydelser) ‒ flera betydeler
Reaktivt pansar

Reaktivt pansar är stålkassetter fyllda med sprängämne som fästes på utsidan av vanligt pansar. Det finns vanligen på moderna stridsvagnar.

Reaktivt pansar är ett sätt att skydda sig mot vapen med riktad sprängverkan (RSV), som då de träffar målet bildar en smal stråle av metall med mycket hög hastighet (8–10 km/s) som med stor kraft tränger in i målets pansarplåt. Vid träff i reaktivt pansar antänder RSV-strålen istället laddningen i kassetten, vars detonation splittrar RSV-strålen så att den inte förmår tränga igenom den underliggande pansarplåten.

Den största nackdelen med reaktivt pansar är att det kan skada egen personal som befinner sig i närheten av ett beskjutet fordon.

Vissa moderna robotvapen kan tränga igenom reaktivt pansar genom tandemladdning, där den första laddningen exploderar för att utlösa det reaktiva pansaret innan huvudladdningen träffar.

Se även 
 Blazer - första generationens reaktiva pansar.
 Kontakt-5 - andra generationens reaktiva pansar.

Militär utrustning
Starr

Starr kan avse:

Ögonsjukdomar 
Grå starr – en grumling av den normalt helt genomskinliga ögonlinsen
 Grön starr – en ögonsjukdom som skadar synnerven i ögat, se Glaukom

Biologi
Starrsläktet – ett mycket artrikt släkte fleråriga växter inom familjen halvgräs

Personer
Belle Starr (1848–1889), amerikansk brottsling
John F. Starr (1818–1904), amerikansk politiker
Kenneth Starr (1946–2022), amerikansk jurist
Ringo Starr (född 1940), brittisk musiker, sångare och skådespelare
Chord

Chord är ett peer-to-peer-protokoll som utvecklats på MIT. Chord tillhandahåller egentligen bara ett sätt att utifrån ett tal n, hitta en dator i nätverket som har ansvar för just detta tal. Utifrån denna enkla grundstruktur kan man sedan bygga avancerade applikationer såsom distribuerade filsystem och DNS-liknande tjänster. Chord är gjort för att vara robust mot att datorer försvinner ur nätverket. 

För ett Chord-nätverk med N datorer kan man enkelt bevisa att det aldrig behöver utbytas mer än log(N) meddelanden för att hitta den dator som har ansvar för talet n.

Se även
 The Chord Project

Internet
Morrismasken

Morrismasken ( eller The Internet Worm), var den första internetmasken och den släpptes lös på internet den 2 november 1988. Den så kallade masken skapade snabbt kaos eftersom väldigt många internetanslutna datorer blev infekterade, och ett litet programmeringsfel hos maskprogrammet gjorde infekterade datorer och nätverk obrukbara. Masken angrep 10 procent av alla internetanslutna datorer (6 000 av 60 000 datorer) och skickades ut via e-post. 

Masken använde sig av några välkända säkerhetshål hos e-postsystemen som fanns på den tiden, samt ett problem med finger-nätverksprotokollet. Efter några dagar lyckades man dekryptera och disassemblera programkoden för masken och kunde täppa igen de säkerhetshål som masken använde sig av, vilket också gjorde att masken självdog. 

Morrismasken skrevs av Robert T. Morris, som då var doktorand vid Cornelluniversitetet i USA.

Referenser

Noter 

Datorvirus
Robert T. Morris

Robert Tappan Morris, född 8 november 1965, var den första hackaren som lyckades skriva en internetmask, Morrismasken, ett slags datorvirus, som spred sig mellan datorer. Morris påstod att det bara var ett experiment, med syfte att uppskatta internets omfattning, men dömdes 1990 trots detta till  samhällstjänst och böter på  Idag är han professor vid Massachusetts Institute of Technology (MIT) och arbetar med forskning inom datakommunikation. Han har aldrig kommenterat händelsen offentligt. 

Internet
Amerikanska professorer
Amerikanska programmerare
Födda 1965
Levande personer
Män
Alumner från Cornell University
Alumner från Massachusetts Institute of Technology
Svenska landsmål och svenskt folkliv

Svenska landsmål och svenskt folkliv är en tidskrift och årsbok som grundades år 1878 av Johan August Lundell, och utges av Kungliga Gustav Adolfs Akademien för svensk folkkultur i Uppsala. 

Tidskriften innehåller främst artiklar om svenska dialekter, men även om svenskt folkliv, och innehåller också recensioner av publikationer inom området. 

Den utgavs fram till 1903 under namnet Nyare bidrag till kännedom om de svenska landsmålen och svenskt folkliv, och fick sitt nuvarande namn från och med 1904. Under en period stavades detta namn med formen ⟨ock⟩ i stället för nuvarande ⟨och⟩.

Sedan 1997 utges tidskriften av Kungliga Gustav Adolfs Akademien. Mellan 1999 och 2015 var Maj Reinhammar redaktör för tidskriften, och sedan 2016 är redaktörerna Fredrik Skott och Mathias Strandberg.

Referenser

Se även
Landsmålsförening

Externa länkar
Svenska landsmål och svenskt folkliv hos Kungliga Gustav Adolfs Akademien för svensk folkkultur
Digitaliserade årgångar 1878–1993 från Institutet för språk och folkminnen

Svenska tidskrifter
Dialektologi