Tandvalar

Tandvalar (Odontoceti) är en av två underordningar som utgör ordningen valar, där den andra är bardvalar (Mysticeti). Tandvalarna omfattar omkring 70 arter och har, som namnet antyder, tänder i käken, till skillnad från bardvalarna. Tandvalarna är köttätare och livnär sig främst av fisk och bläckfiskar men i vissa fall även av havslevande däggdjur.

Utseende 

Tandvalarna kännetecknas bland annat av att de har blåshål, förlängd överkäke och saknar blindtarm. Tandvalarna uppvisar könsdimorfism och hanarna är oftast större än honorna. Merparten arter i underordningen är tydlig mindre än bardvalarna.

Till skillnad från bardvalarna har tandvalarna tänder i käken. Antalet tänder varierar från narvalen, som endast har två, till kaskeloten med cirka 40, och delfinerna med cirka 240 tänder. Hanarna hos vissa näbbvalar har också bara två tänder vilka utgör betar.

Ekologi 
Merparten tandvalar är snabba simmare. Några mindre arter är kända för att de "surfar" på vågor och utför akrobatiska hopp.

Tandvalar har olika pipande läten för att kommunicera. De använder ekolokalisering med ultraljud för att hitta födan.

De flesta arter lever i grupper med några dussin individer. Dessa grupper samlas ibland och kan då forma stim med tusentals valar. Flera tandvalar samarbetar med varandra när de jagar fiskar. Individer i fångenskap visade högt inlärningsförmåga och därför räknas de av flera zoologer till de mest intelligenta djuren.

Systematik 
Tidigare samlades ett antal arter i en familj som kallades floddelfiner men genetiska studier har visat att dessa arter inte är närbesläktade varför de idag placeras i separata familjer.

Underordningen tandvalar ingår i ordningen Cetacea och delas upp i sex överfamiljer som vanligtvis delas upp i nio eller tio familjer:

Underordning Odontoceti: Tandvalar
 Överfamilj Delphinoidea
 Familj Delphinidae: Delfiner
 Underfamilj Delphininae
 Släkte Delphinus
 Släkte Lagenodelphis
 Släkte Sousa
 Släkte Stenella (syn. Clymenia, Micropia, Fretidelphis, Prodelphinus)
 Släkte Tursiops
 Underfamilj Lissodelphininae
 Släkte Cephalorhynchus (syn. Eutropia)
 Släkte Lissodelphis (syn. Tursio, Leucorhamphus)
 Underfamilj Orcininae: Späckhuggare och grindvalar (behandlas ibland som den egna familjen Globicephalidae)
 Släkte Feresa
 Släkte Globicephala (syn. Sphaerocephalus, Globiceps, Globicephalus)
 Släkte Grampus (syn. Grampidelphis, Grayius)
 Släkte Orcaella
 Släkte Orcinus (syn. Orca, Ophysia, Gladiator)
 Släkte Peponocephala
 Släkte † Platalearostrum
 Släkte Pseudorca (syn. Neorca)
 Underfamilj Stenoninae
 Släkte Sotalia (syn. Tucuxa)
 Släkte Steno (syn. Glyphidelphis, Stenopontistes)
 Underfamilj incertae sedis: oklar placering inom familjen
 Släkte Lagenorhynchus
 Familj Monodontidae: Vitvalar
 Underfamilj Delphinapterinae
 Släkte Delphinapterus
 Underfamilj Monodontinae
 Släkte Monodon
 Familj Phocoenidae: Tumlare
 Underfamilj Phocoeninae
 Släkte Neophocaena (syn. Meomeris)
 Släkte Phocoena (syn. Australophocaena, Acanthodelphis)
 Underfamilj Phocoenoidinae
 Släkte Phocoenoides
 Överfamilj Inioidea
 Familj Iniidae: Amazondelfiner
 Släkte Inia
 Familj Pontoporiidae: Laplatadelfiner
 Släkte Pontoporia
 Överfamilj Lipotoidea
 Familj Lipotidae: Asiatiska floddelfiner 
 Släkte Lipotes
 Överfamilj Physeteroidea
 Familj Kogiidae (placeras ibland i familjen Physeteridae)
 Släkte Kogia
 Familj Physeteridae: Kaskeloter
 Släkte Physeter
 Överfamilj Platanistoidea
 Familj Platanistidae
 Släkte Platanista Gangesdelfiner
 Familj †Squalodontidae
 Släkte †Eosqualodon
 Släkte †Phoberodon
 Släkte †Squalodon (Jr synonymer Arionius, Crenidelphinus, Kelloggia, Macrophoca, Rhizoprion, Phoca pedronii, Phocodon, Priscodelphinus validus, Smilocamptus)
 Släkte †Tangaroasaurus
 Överfamilj Ziphioidea
 Familj Ziphiidae: Näbbvalar
 Underfamilj Berardiinae
 Släkte Berardius
 Underfamilj Hyperoodontinae
 Släkte Hyperoodon
 Släkte Indopacetus
 Släkte Mesoplodon
 Underfamilj Ziphiinae
 Släkte Tasmacetus
 Släkte Ziphius

Tandvalar och människor 

Kaskeloten har jagats intensivt för att komma åt ett ämne i valens tarmar som används för framställningen av ambra. Även idag jagas några arter som till exempel långfenad grindval.

Valar fastnar i fiskenät, vilket är ett stort hot. Särskilt delfiner som drunknar i nät som används för fångst av tonfisk.

En del arter som öresvin, späckhuggare och vitval hölls ofta i delfinarier eller andra djurparker. Tandvalar hölls ofta i fångenskap, vilket kritiserades av olika djurrättsaktivister, då dessa djur behöver större utrymme.

Referenser 

 D. E. Wilson und D. M. Reeder: Mammal Species of the World. Johns Hopkins University Press 2005, 

Valar