Ortodoxa kyrkor

Ortodoxa kyrkorna, eller Östortodoxa kyrkorna, Bysantinskt ortodoxa kyrkorna, officiellt den Ortodoxa katolska kyrkan, är det näst största kristna inriktningen i världen, med uppemot 225-300 miljoner anhängare. Tillsammans med de östkatolska och orientaliska kyrkorna utgör de tillsammans östkyrkan.

Kyrkorna som ingår i den östortodoxa kyrkan har samma lära, liturgi och kyrkorätt. Kyrkan är även en apostolisk kyrka. 

Den östortodoxa kyrkan ser sig själv som den ursprungliga kyrkan, det vill säga den kyrkan som grundades av Jesus Kristus och hans apostlar själva, som började på pingstdagen med Den Helige Andes nedstigning år 33.

Namn 

Ordet ortodox kommer från de två grekiska orden orthos (''rätt'') och doxa (''tro'' eller ''lära'').

Inte alla ortodoxa kyrkor är östortodoxa. De orientaliskt ortodoxa kyrkorna har teologiska skillnader jämfört med de östortodoxa och utgör en separat grupp, medan några ortodoxa kyrkor inte är i gemenskap med de andra.

Läror

Ikoner 
Ortodox kristendom är för många känd för sitt ikonmåleri. Ikonmåleriet ses som en helig handling där Jesus, Jungfru Maria (benämnd Theotokos, gudaföderskan) och olika helgon avbildas. Stilen är starkt stiliserad och bibehållen genom århundraden.

Jesus Kristus 

Jesus är den andra personen i Treenigheten (Guds Son). Han är helt gudomlig och fullt mänsklig. Han blev kött genom hans mor, jungfru Maria och var syndfri. Han dog på korset som människans Frälsare. Han uppstod och steg upp till himlen. Han kommer också att återvända för att döma alla människor.

Helige Ande 
Den Helige Ande tillhör också Treenigheten. Östortodoxa kyrkan lär ut att Den Helige Ande utgår endast från Fadern, och inte från både Fadern och Sonen (se Filioque).

Jungfru Maria 
Jesus mor, jungfru Maria, har den högsta nåden och blir högt hedrad. Dock förkastar de den katolska läran om den obefläckade avlelsen.

Historia 
Det romerska rikets huvudstad flyttades från Rom till Konstantinopel år 330, då staden även fick den officiella beteckningen Nya Rom. Därför kallar sig även den ortodoxa kyrkan "romersk", en terminologi som kan verka särskilt förvirrande då ortodoxa kyrkan även kallar sig "katolsk". I det heliga landet har detta symbolspråk fått särskilt tydliga uttryck, inte minst genom att det är de ortodoxa ("grekerna", "katolikerna" eller "romarna") som sedan sekler har huvudansvaret för till exempel den heliga gravens kyrka i Jerusalem och Födelsekyrkan i Betlehem. Romersk-katolska kyrkan benämns där av många som "latinarna".

Bitter kamp mellan öst och väst 
"Du har gjort din kyrka till satans synagoga." Så skrev påven i ett brev till den ortodoxa patriarken i Konstantinopel för omkring tusen år sedan. Genom historien har det varit motsättningar och fiendskap mellan de ortodoxa och katolska kyrkorna. 

På ett stort kyrkomöte år 451 bestämdes det att biskopen i Rom och patriarken i Konstantinopel skulle ha samma ställning. Först på 500-talet blev biskopen i Rom erkänd som "den främste bland alla kristna biskopar". Hundra år senare kallades han allmänt för påve och var katolska kyrkans självklare ledare. Men de ortodoxa i öster ville absolut inte acceptera påven som sin ledare. Patriarken i Konstantinopel var själv en mäktig man och ansåg att hans kyrka var den enda sanna kyrkan. Patriarken tyckte att påven borde ändra katolska kyrkans lära.

Östliga schismen 
Fram till 1054 var den östortodoxa och romersk-katolska kyrkan en och samma kyrka (den enda, heliga, katolska och apostoliska kyrkan).

Trots att kristna i öst och väst ursprungligen delade samma tro, började de två sidorna separera efter det sjunde ekumeniska konciliet 787 e.Kr. År 1054 skedde den stora schismen då öst och väst splittrades från varandra.

De sju ekumeniska koncilierna 
Under den tidiga kyrkan uppstod det många läror som stämplades som villoläror. För att dessa läror skulle bekämpas sammakallades det mellan åren 325 och 787 olika kyrkomöten som kallas för ''de sju ekumeniska koncilierna''.

De sju ekumeniska koncilierna:
 Första konciliet i Nicaea
 Andra konciliet i Konstantinopel
 Konciliet i Efesus
 Konciliet i Chalkedon
 Andra konciliet i Konstantinopel
 Tredje konciliet i Konstantinopel
 Andra konciliet i Nicaea
Den östortodoxa kyrkan erkänner, liksom romersk-katolska kyrkan, de sju ekumeniska koncilierna och dessutom Quinisextum (Konstantinopel 691).

Osmanska riket 
Under det Osmanska riket var våld mot icke-muslimer vanligt. En av de värsta sådana händelser inträffade under styret av Selim I. Dessa händelser inkluderar våld mot bland annat serber, greker och bulgarer.

Det hände bland annat för att de uttryckte sin kristna tro eller talade negativt om islam.

Kommunismen 
Efter andra världskriget hamnade alla östortodoxa länder, förutom Grekland, under Sovjetunionens makt och påverkan. Religionspolitiken varierade från land till land och förändrades över tid.

Förtrycket av ortodoxa kristna var starkast i Sovjetunionen och Albanien, men något mildare i Bulgarien.

Utbredning

Sverige 

I Sverige har ortodoxa samfund historiskt varit små. Genom freden i Stolbova 1617 gavs Ryssland rätt att upprätta ett handelshus i Stockholm med tillhörande kyrkoförsamling. Kristi förklarings ortodoxa kyrka i Stockholm räknar detta som sitt upphov. Det var både den första församlingen i Sverige som stod utanför Svenska kyrkan och den första utländska grenen av ryskortodoxa kyrkan. På 1930-talet räknar man med att det fanns ca 500 ortodoxa bekännare i Sverige.

Till följd av invandring, från 1960-talet och framåt, är läget annorlunda idag. Ortodoxa kyrkor tillhör de största frikyrkorna i landet. Vid 1980-talets mitt fanns det runt 90 000 medlemmar och samfunden för inte längre en anonym tillvaro i Sverige 

. Olika kyrkor bedriver sin verksamhet i form av församlingar och kloster. Församlingar finns bland annat i Stockholm, Södertälje, Göteborg, Malmö, Uppsala, Västerås, Linköping och Umeå. Kloster finns bland annat i Bredared utanför Borås och i Grillby utanför Enköping.

Ortodoxa kyrkobyggnader i Sverige (urval) 

 Vårfrukyrkan i Kortedala, Göteborg
 Sankt Sava serbisk-ortodoxa kyrka i Enskede gård, Stockholm.
 Grekisk-ortodoxa kyrkan i Uppsala.
 Heliga Guds moderns av Kazan rysk-ortodoxa kyrka i Västerås.
 Sankt Efraims syrisk-ortodoxa domkyrka i Södertälje, Stockholm.

Finland 

Den ortodoxa kyrkan i Finland är självständig, och är en av Finlands två folkkyrkor. Finlands ortodoxa kyrka har cirka 60 000 medlemmar och är liten jämfört med den protestantiska Evangelisk-lutherska kyrkan i Finland, som har cirka 3,8 (2019) miljoner medlemmar. Det finns två ortodoxa kloster i Finland, Valamo nya kloster (för män) i Heinävesi kommun i Savolax – och Lintula kloster (för kvinnor), som också ligger i Heinävesi kommun, 18 km från Valamo kloster.

Ortodoxa kyrkobyggnader i Finland (urval)

 Uspenskijkatedralen, Helsingfors.
 Apostlarna Petrus och Paulus kyrka, Torneå.
 Tammerfors ortodoxa kyrka, Tammerfors.
 Valamo nya kloster, Savolax.
 Helige Nikolaus katedral, Kuopio.
 Heliga Treenighetens katedral, Uleåborg.

Andra länder 
I följande länder bekänner sig majoriteten av befolkningen till någon form av ortodox kristendom: Serbien, Ryssland, Belarus, Bulgarien, Ukraina, Rumänien, Moldavien, Nordmakedonien, Montenegro, Armenien, Georgien, Grekland, Eritrea, Etiopien och Cypern. I andra länder med betydande andel ortodoxt kristna ärː Estland, Lettland, Litauen, Albanien, Serbiska republiken (Bosnien och Hercegovina), Kazakstan, Kirgizistan, Egypten, Syrien, Libanon och Indien.

Ortodoxa kyrkobyggnader i andra länder (urval)

 Sankt Savas kyrka i Belgrad, Serbien.
 Katedralen i Podgorica, Montenegro.
 Ostrog kloster i Danilovgrad, Montenegro.
 Katedralen i Banja Luka i Serbiska republiken, Bosnien och Hercegovina.
 Huvudkatedralen för de ryska väpnade styrkorna i Kubinka, Ryssland.
 Kristus Frälsarens katedral i Moskva, Ryssland.
 Vasilijkatedralen i Moskva, Ryssland.
 Alexander Nevskij-katedralen i Łódź, Polen.
 Sveta Nedelja-kyrkan i Sofia, Bulgarien.
 Alexander Nevskij-katedralen i Sofia, Bulgarien.
 Rilaklostret i Rilabergen, Bulgarien.
 Sankt Michaelskatedralen i Kiev, Ukraina.
 Sankt Andreas kyrka i Kiev, Ukraina.
 Sofiakatedralen i Kiev, Ukraina.
 Sankt Georgios kyrka i Istanbul, Turkiet.
 Heliga Bebådelsens kyrka i Dubrovnik, Kroatien.
 Uppståndelsekatedralen i Tirana, Albanien.
 Ardenica i Fier distrikt, Albanien.

Östortodoxa kyrkor i kyrkogemenskap 

 Rysk-ortodoxa kyrkan
 Serbisk-ortodoxa kyrkan
 Bulgarisk-ortodoxa kyrkan
 Rumänsk-ortodoxa kyrkan
 Ortodoxa kyrkan i Finland
 Ortodoxa kyrkan i Ukraina
 Ukrainska autokefala ortodoxa kyrkan
 Polsk-ortodoxa kyrkan
 Syrisk-ortodoxa kyrkan
 Albansk-ortodoxa kyrkan
 Ortodoxa kyrkan av Alexandria
 Ortodoxa kyrkan i Amerika
 Grekisk-ortodoxa kyrkan i Antiokia
 Cyperns kyrka
 Estlands apostoliska ortodoxa kyrka
 Georgiska apostoliska, autokefala och ortodoxa kyrkan
 Greklands kyrka
 Konstantinopels ekumeniska patriarkat
 Grekisk-ortodoxa kyrkan av Jerusalem
 Sinais ortodoxa kyrka
 Tjeckiska och slovakiska ortodoxa kyrkan
 Makedoniska ortodoxa kyrkan

Östortodoxa kyrkor utanför kyrkogemenskap med ovanstående
 Gammaltroende
 Ryska gammal-ortodoxa kyrkan
 Gammal-ortodoxa kyrkan i Ryssland
 Rysk-ortodoxa gammalrituella kyrkan
 Slavo-Georgiska gammal-ortodoxa kyrkan
 Abchazisk-ortodoxa kyrkan 
 Montenegrinsk-ortodoxa kyrkan
Den sanna grekisk-ortodoxa kyrkan
 Ortodoxa gammalrituella kyrkan

Liturgi 
Kyrkorummet ska gestalta och vara en försmak av himlens prakt och därför läggs stor vikt vid ritualens och inredningens estetiska former. Mässorna är mycket långa och bundna till gamla ritualer.

Kalender och högtider 
Inom flera östortodoxa kyrkor används den julianska kalendern istället för den gregorianska som används inom den västliga kristendomen.

Julen 
Att den julianska kalendern används inom de östortodoxa kyrkorna innebär till exempel att julen firas 13 dagar senare (det vill säga att julaftonen innfaller den 6 januari och juldagen den 7) och att östortodoxa kristna som är bosatta i väst kan få fira jul två gånger. Dock har den Ortodoxa kyrkan i Ukraina bytt till det västliga datumet på grund av Rysslands invasion av landet.

Bilder

Se även 

 Akathistos
 Kyrkslaviska
 Patriark
 Jesusbönen
 Rysk ortodoxi

Källor 

 What is the Eastern Orthodox Church? Its History &amp; Beliefs (christianity.com)
 BBC - Religions - Christianity: Eastern Orthodox Church
 History of the Eastern Orthodox Church (slife.org)
 Orthodox Christianity under Pressure: Ottoman, Communist and Post-Communist Contexts in: Politics, Society and Culture in Orthodox Theology in a Global Age (brill.com)
 Eastern Orthodox Church Beliefs and Practices (learnreligions.com)
 Nu är det jul igen - för ortodoxa kristna | SvD
 När firas ortodox jul? | Högtider och traditioner (svenskahogtider.com)

Referenser

Externa länkar 

Grekisk-ortodoxa kyrkan som följer "Fädernas kalender" 
Ortodoxa och österländska kyrkors ekumeniska råd 
Sveriges kristna råd 

 Ortodox hymn: (bulgariska): Megaloschemos II (Bulgarian Orthodox Hymn) - YouTube
 Ortodox hymn (serbiska): Srpska velika crkva (Serbian Orthodox chant) - YouTube
 Ortodox liturgi (ryska): Божественная литургия в честь первой годовщины освящения Главного храма ВС РФ - YouTube