kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vad, Smedjebackens kommun

Vad är en tätort i Smedjebackens kommun, Dalarna. Samhället ligger cirka 10 km nordväst om Fagersta, och genomkorsas av järnvägslinjen Bergslagspendeln. I söder gränsar Vad till sjön Södra Barken, i norr till sjöarna Mäsen och Dammsjön/Ginnan.

Historia 

Järnhanteringen har gamla anor i trakten, och möjligen fanns en hytta i Vad redan under medeltiden. Då Wad omnämns för första gången år 1539 fanns i alla fall där en hytta. På 1620-talet anlades även en hammare av traktens bergsmän. Hyttan lades ned under 1700-talets första årtionden. Bergsmanshammaren fanns däremot kvar till slutet av 1800-talet. Det är oklart vilket år den lades ned, både 1875 och 1886 omnämns i litteraturen.

Vid sekelskiftet 1900 kom järnvägen till orten i form av Stockholm–Västerås–Bergslagens Järnvägars (SWB) huvudlinje mellan Stockholm och Ludvika, numera benämnd Bergslagspendeln. Stationen är idag en hållplats på Tåg i Bergslagens linje mellan Ludvika och Västerås.

År 1907 bildades Barkens Sågverks AB, och ett sågverk anlades samma år i Vad. Barkens Sågverk köptes under 1950-talet av Billerudkoncernen. En fabrik för monteringsfärdiga trähus drevs av samma bolag mellan 1930 och 1963. Sågverket avvecklades 1971.

Befolkningsutveckling

Sevärdheter 
Bland sevärdheter i Vad kan Sämogården (Svärmorsgården), en välbevarad bergsmansgård, nämnas. Den ligger i de äldre delarna av Vads by mellan Dammsjön och Södra Barken. Gården är släktgård till en av de första åborna; Torsten Holstensson. Den undre våningen på mangårdsbyggnaden ska ha uppförts 1610. Övervåningen tillkom 1780. År 1867 renoverades byggnaden. Bland andra äldre byggnader på gården märks främst en svalbod som sägs ha uppförts redan 1491. 

På en annan plats i byn, närmare Södra Barken, ligger "Drottning Kristinas Källare", en källare med tunnvalv överbyggt med en låg kvadratisk timmerbyggnad. Enligt sägen ska Drottning Kristina omkring år 1650 ha varit i trakten och då bott på prästgården i Söderbärke. Hon åkte sedan kyrkbåt för att titta på 'Guds Dunderbäcken', och blev då bjuden på surt öl av bergsmannen Hans Holstensson i Vad. Som tack för detta lät hon bekosta uppförandet av en källare, något bergsmannen saknade. En krona ska finnas inhuggen i svalen. sägnen saknar varje anknytning till verkliga händelser. Drottning Kristina har bevisligen aldrig varit i Söderbärke och källaren är uppförd långt senare. 

Av bergsbruket finns vissa lämningar, emellertid skadade av senare tiders industrier.

Källor 
 Strandvik, Sofia, 2000. Atlas över Sveriges Bergslag – Västerbergslagen, häfte 2
 Forsell, Helge. Bärkebygden, (1–2)

Se även
Söderbärke socken

Noter 

Orter i Smedjebackens kommun
Svenska järnbruk
Tätorter i Sverige
Valje

Valje är en landskaps-, läns- och kommungränsöverskridande tätort, huvudsakligen belägen i Bromölla kommun i Skåne län i Skåne men även innefattande en del av Sölvesborgs kommun i Blekinge län i Blekinge. Gränsen dras vid Sissebäck, som rinner från Siesjö och mynnar i Valjeviken av Östersjön, och som sedan 1600-talet utgjort gränsen mellan Skåne och Blekinge i området. Samtliga adresser i Valje har Sölvesborg som postort. 

Valje har bland annat innehaft bageri och stenbrott och ortens namn finns fortfarande kvar i brödet Valjegrova (det är numera omdöpt till "Valjes grova") som härstammar från orten. Dessutom finns här två gods: Valje herrgård och Sissebäcks herrgård. Båda har anor från 1600-talet.

Befolkningsutveckling

Se även 
 Ivetofta socken
 Sölvesborgs socken

Referenser

Noter 

Orter i Bromölla kommun
Orter i Sölvesborgs kommun
Tätorter i Sverige
Vallberga

Vallberga är en tätort i Laholms kommun i Hallands län. Orten är belägen i Ränneslövs socken och Ysby socken.

Historia
Mejeriet i Vallberga startade sin verksamhet 1895 och upphörde 1991. Vallberga andelsmejeriföreninng var vid sin tillkomst landets största. Största leverantören blev Vallberga gård, som upphörde med egen mejerdrift.
Vallbergamejeriet specialiserade sig på kittostar. De mest kända var Ambrosia och Fontina. Under åren blev fyra ostmästare på Vallbergamejeriet svenska mästare vid den årliga ostmässan i Skara.

Befolkningsutveckling

Näringsliv
I Arlas före detta mejeri tillverkas numera bland annat Kan Jang av Svenska örtmedicinska institutet. Ett annat större företag på orten är Vallberga Lantmän.

Idrott
Den lokala idrottsklubben heter BK Walldia.

Noter

Källor 
Hallandica, berättelser om ett Kanaans land i Sverige, Eric Rasmusson, 1999

Orter i Laholms kommun
Tätorter i Sverige
Vallda socken

Vallda socken i Halland ingick i Fjäre härad, ingår sedan 1971 i Kungsbacka kommun och motsvarar från 2016 Vallda distrikt. Enligt Kungsbacka kommun är Vallda en av kommunens 10 kommundelar.

Socknens areal är 53,04 kvadratkilometer, varav 52,69 land. År 2000 fanns här 6 695 invånare. Tätorterna Vallda, Halla Heberg, och Lerkil samt tätorten Backa med Vallda kyrkby och sockenkyrkan Vallda kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Vallda socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Vallda församling och för de borgerliga frågorna till Vallda landskommun.  Landskommunen uppgick 1952 i Särö landskommun som sedan 1971 uppgick i Kungsbacka kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Vallda, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört fögderier och domsagor enligt Fjäre härad. De indelta båtsmännen tillhörde Norra Hallands första båtsmanskompani.

Geografi och natur
Vallda socken ligger sydväst om Kungsbacka på norra delen av Onsalahalvön med viss skärgård. Socknen består av en dalbygder i den inre delen av halvön skilda åt av bergsryggar och med skärgårdsnatur med kala klippor. 

I socknen finns tre naturreservat som alla ingår i EU-nätverket Natura 2000: Hördalen som delas med Släps socken, Kungsbackafjorden som delas med Fjärås, Hanhals, Onsala och Ölmevalla socknar samt Vallda Sandö.

Sätesgårdar var Vallda säteri och Gustavsbergs herrgård.

I socknen finns Toråsskolan (låg-, mellan- och högstadie), Furulidskolan (låg- och mellanstadie), tre förskolor, ett äldreboende, ICA-butiken Oasen och en frisör. Här finns även scoutgård och en sporthall (Valldahallen). Tre stycken större badplatser finns i kommundelen: Lerkil, Vallda Sandö och Smarholmen.

Fornlämningar
Från stenåldern finns cirka 35 boplatser och från bronsåldern 90 gravrösen och flera högar. Från järnåldern finns flera gravfält, resta stenar, domarringar och fyra fornborgar.

Namnet
Namnet (1462 Valdhe) kommer från kyrkbyn. Förleden innehåller möjligen vall, slät, gräsbevuxen mark' och efterleden lid, 'sluttning' syftande på sluttningarna öster och norr om kyrkan.

Befolkningsutveckling

Se även
Vallda församling
Vallda metodistkapell, ett byggnadsminne (en av landets äldsta frikyrkobyggnader)
Lista över fasta fornminnen i Kungsbacka kommun (Vallda)

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

Vallda hembygdsgille

Socknar i Fjäre härad
Indelningar i Kungsbacka kommun
Valskog

Valskog är en tätort i Kungsörs kommun och kyrkbyn i Björskogs socken.

Befolkningsutveckling

Samhället
Björskogs kyrka ligger strax utanför Valskog.

Den finns en grundskola som heter Björskogsskolan i Valskog, samt en Förskola och ett Fritids.

I Valskog finns en naturlig källa, "Sankt Olofs källa", vid en gammal ruin.

Idrott
Orten har en fotbollsklubb, Valskog IK, en gymnastikförening, Valskogs GF samt en skytteförening, Björskogs skytteförening med tillhörande skjutbana.

Kommunikationer 
Tidigare gick E18 genom orten, men detta ändrades 1995 då motorvägen mellan Köping och Arboga stod färdig.

Valskogs station är en tidigare järnvägsstation som öppnades 1867 på järnvägssträckan Arboga–Köping. Stationshuset uppfördes 1877 i samband med att Oxelösund–Flen–Västmanlands Järnväg anslöts till järnvägen Arboga–Köping i Valskog, så att Valskog blev en järnvägsknut. Persontrafiken upphörde 1996. Valskog är fortfarande den västra ändpunkten för Svealandsbanan där den ansluter till Mälarbanan från Arboga.

Se även 
 Björskogs socken

Noter 

Orter i Kungsörs kommun
Tätorter i Sverige
Vannsätter

Vannsätter är en tätort i Söderhamns kommun belägen nära sjön Bergviken som är en del av älven Ljusnan.

Historia
Bergvik och Ala AB flyttade sin sulfitfabrik från Bergvik till Vannsätter 1897-1903. Den lades ned i mars 1979 varvid 300 personer blev arbetslösa.

Befolkningsutveckling

Samhället
Orten är känd för att bland annat ha en halkbana

Näringsliv
I de gamla fabrikslokalerna finns 2014 företaget Bergvik Flooring. De säljer och producerar i huvudsak ställverksgolv.

Se även
Söderala socken

Noter 

Orter i Söderhamns kommun
Tätorter i Sverige
Vaplan

Vaplan är en tätort i Krokoms kommun i Jämtland.

Historia 
Vaplan var en industriort belägen mellan Nälden och Ytterån. Bruksepoken började 1839 genom att Lars Olofsson i Tullus köpte upp marken kring ett vattenfall i Vaplan och anlade ett järnmanufakturverk. Järnet transporterades till Vaplan från Rönnöfors i Offerdals socken. Den industriella utvecklingen gick fort. I mitten på 1800-talet hade även såg, kvarn, brännvinsbränneri, tegelbruk, vadmalsstamp, färgeri och pappersbruk anlagts i Vaplan. 

I mitten på 1900-talet var Vaplan en framgångsrik industriort. Senare har orten minskat i betydelse. Numera är orten mest känd för Waplans Mekaniska Verkstad AB.

Befolkningsutveckling

Se även 
Näskotts socken

Noter

Vidare läsning 

Orter i Krokoms kommun
Tätorter i Sverige
Varekil

Varekil är en tätort i Orusts kommun på södra delen av Orust.

Historik
Varekil blev i slutet av 1800-talet en handelsplats. Mellan 1912 och 1962 var orten tingsplats för Orusts och Tjörns tingslag.

Befolkningsutveckling

Samhället
Varekil är, tillsammans med det strax intill belägna Svanvik, främst en bostadsort, med viss service.
En djurklinik är belägen i "Varekilskurvorna". Varekils skola är ortens låg- och mellanstadieskola.

Idrott
Stala IF är ortens enda fotbollsförening. 20 maj 2009 invigdes Ängö Schakt Arena med Orusts första konstgräsplan

Se även
Stala socken

Noter

Externa länkar

Tätorter i Sverige
Orter i Orusts kommun
Vattjom

Vattjom är en tätort i Sundsvalls kommun, omkring 20 km västsydväst om Sundsvall.

Vattjom ligger längs väg E14. Här ligger trafikplatsen för avfart mot Matfors, vars centrala del ligger omkring 2 km söder om Vattjom.

Administrativ historik
Redan 1950 avgränsades en tätort med beteckningen Vattjom i området. Denna hade dock 1960 till följd av befolkningsminskning upphört som tätort.
1990 avgränsades en småort med beteckningen Norra Vattjom och Rude längs med Vattjomsvägen i västra delen av samhället. 1995 kom tätorten Matfors att avskilja de delar som låg norr om E14 så att det avgränsades en ny tätort med namnet Vattjom. Småorten kom till sin helhet att hamna inom den nya tätortens gränser.

Befolkningsutveckling

Se även 
 Tuna socken

Noter 

Orter i Sundsvalls kommun
Tätorter i Sverige
Vattnäs

Vattnäs är en bebyggelse i Mora kommun. Orten ligger mellan Mora och Orsa, vid Orsasjöns strand och Inlandsbanan. Bebyggelsen klassades intill 2018 som en egen tätort för att från 2018 räknas som en del av tätorten Orsa.

Historia
Vattnäs (1551 omtalat som 'Wetenääs') omfattade i början av 1900-talet 44 gårdar. Om än byn inte har så gamla anor har flera fornfynd gjorts på platsen. 1851 påträffades två holkyxor och en halskrage i brons och 1916 respektive 1910 påträffades två stenyxor i byns åker.

Befolkningsutveckling

Näringsliv
Här producerades dalahästar med start i början av 1900-talet.

Kommunikationer
Inlandsbanan mellan Mora och Östersund/Gällivare angör Vattnäs hållplats. Till det närbelägna Mora reser man dock normalt med buss.

Se även 
Mora socken

Noter

Externa länkar 
 Tidiga snidare och krusares kännetecken samt allmän information kring äldre dalahästar

Orter i Mora kommun
Tidigare tätorter i Dalarnas län
Vattubrinken

Vattubrinken kan även vara ett äldre namn på Kåkbrinken i Stockholm.

Vattubrinken är en tätort i Södertälje kommun, belägen på Enhörnalandet, norr om Södertälje.

Historia

Ortnamnet
Slutledet "-brinken" betyder "brant backe".

Administrativa tillhörigheter 
Tätorterna Vattubrinken, Sandviken och Ekeby samt byarna Tuna och Stjärna och Aska med omnejd brukar gemensamt kallas för Enhörna. Området tillhör Enhörna församling, och Enhörna kommundel i Södertälje kommun. Enhörna kommundel bildades år 1967, när Enhörna kommun införlivades med Södertälje. Kommunen Enhörna bildades i sin tur igenom en sammanslagning av kommunerna Ytter- och Överenhörna år 1952.

Befolkningsutveckling

Kommunikationer 
Vid Enhörnaleden, drygt 1,3 km från området, finns bussförbindelser finns med Södertälje regelbundet alla dagar. Sommarhalvåret angör båtar till Stockholm och Mariefred bryggorna i Sandviken och Ekensberg dagligen.

De närmaste järnvägsstationerna är Södertälje Syd för fjärrtåg, Nykvarn för regionaltåg och Södertälje centrum för pendeltåg.

Se även
Ytterenhörna socken

Noter 

Enhörna
Tätorter i Sverige
Orter i Södertälje kommun
Tidigare småorter i Sverige
Vegby

Vegby är en tätort i Ulricehamns kommun i Västra Götalands län. Vegby ligger vid Sämsjön.

Tätorten har en av Sveriges minsta rondeller med en diameter på runt 3 meter

Befolkningsutveckling

Idrott 
Vegby är hemvist för Vegby Sportklubb (VSK). VSK håller till på Sämshov.

Se även
Finnekumla socken
Södra Säms socken,

Noter

Externa länkar 
Officiell webbplats

Tätorter i Sverige
Orter i Ulricehamns kommun
Diognetosbrevet

Diognetosbrevet, Brevet till Diognetos, är en anonym tidig kristen skrift avfattad på grekiska, sannolikt från andra hälften av 100-talet.

Diognetosbrevet är en apologi för kristendomen i form av en skrivelse till en person av hög rang. Det tillhör de apostoliska fäderna.

Nyckelbudskap 
 "Vad själen är för kroppen, det är de kristna i världen. Själen är spridd i alla kroppens lemmar och de kristna i alla världens städer. Själen bor ju i kroppen men är inte av kroppen; de kristna bor också i världen men är inte av världen."

Kristna skrifter
Kyrkofäder
Veinge

Veinge är en tätort i Veinge socken i Laholms kommun i Hallands län.

I Veinge by, sedan 2015 sammanvuxen med Veinge, finns Veinge kyrka.

Historia
Det finns flera stora gravhögar i Veinge.

Då Veinge är beläget utmed järnvägen mellan Halmstad och Markaryd och tidigare även vid Västkustbanan, var orten fram till 1963 en knutpunkt för järnvägstrafik. I dag står endast stationsbyggnaden och diverse lagerlokaler kvar från denna tid. 2028 planeras Veinge att bli en pågatågsstation.

Befolkningsutveckling

Noter

Källor 
Kungsvägen genom Halland - Bidrag till halländsk kulturhistoria och underlag för vägminnesvårdsprogram, Stellan Haverling, 1996, Göteborg, utgiven av Vägverket

Orter i Laholms kommun
Tätorter i Sverige
Velanda

Velanda är en tätort 8 km söder om Trollhättan.

Historia
Velanda har vuxit fram kring en numera nedlagd station med samma namn på Norge/Vänerbanan. Stationen hade i sin tur uppkallats efter det strax intill belägna Velanda säteri. Samhället är numera helt och hållet en villaförort till Trollhättan.

I Velanda bedrev Göteborgsföretaget Bröderna Kanold kvarn- och sågeriverksamhet.

Befolkningsutveckling

Se även 
Gärdhems socken

Noter

Externa länkar
 Velanda, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883
 Welanda i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Tätorter i Sverige
Orter i Trollhättans kommun
Venjan

Venjan är en tätort i  Mora kommun och kyrkbyn i Venjans socken, Dalarnas län.  Orten ligger vid Vanåns stränder som har sitt utlopp i Venjanssjön.

Befolkningsutveckling 

Mellan 1870 och 1920 emigrerade närmare 700 personer till USA, vilket var en fjärdedel av byns invånare. Genom kartläggning av genealogen Leif Mörkfors har sedan 2007 flera träffar genomförts för hundratals ättlingar till emigranterna i USA.

Samhället
I orten ligger Venjans kyrka.

Se även 
Venjans socken

Vidare läsning
 2007 –

Referenser

Externa länkar 
Se www.venjan.se för mer information om Venjan Ortens webbplats

Orter i Mora kommun
Tätorter i Sverige
Vikarbyn

Vikarbyn är en tätort i Rättviks kommun, belägen drygt fem kilometer från centrala Rättvik vid vägen mot Mora (Riksväg 70).  

I byn finns bland annat förskola/skola åk 1-6, inredningsbutik, frisör, pizzeria, gourmetrestaurang, sommarcamping, B&B och en Tempoaffär med post och ATG/Svenska Spel.  

Från Vikarbyn har man utsikt över Siljan med Rättvik och Tällberg på andra sidan.  

Centralt i byn finns en småbåtshamn och två sandstränder för bad. Under vintern plogas en skridskobana upp mellan Vikarbyn och Rättvik.

Befolkningsutveckling

Idrott
Orten har en idrottsförening som heter Vikarby IK som bildades 1918 (då under namnet Vikarby Bollklubb) med en verksamhet som idag främst riktar sig till barn och ungdomar. Under 1960- och 1970-talet var klubben framgångsrik i hockey och fostrade bland andra landslagsspelaren Hans Jax. Även travprofilerna Jim Frick och Olle Goop inledde sina framgångsrika karriärer som hockeyspelare i Vikarbyn.

Säsongen 2010 hade Vikarby IK ett A-lag för damer i Division 5. Förutom bollsporter har klubben motions- och skidspår med belysning. 

Klubben har ett 100-tal aktiva och cirka 400 medlemmar.

Personer från orten
Spelmannen Evert Sandin kommer från Vikarbyn.

Se även
Rättviks socken

Noter 

Orter i Rättviks kommun
Tätorter i Sverige
Viksjöfors

Viksjöfors är en tätort på gränsen mellan Ovanåkers distrikt (Ovanåkers socken) och Alfta distrikt (Alfta socken) i Ovanåkers kommun, Gävleborgs län (Hälsingland).

Befolkningsutveckling

Personer från orten
Artisten Håkan Berg och landslagsspelaren i fotboll, Jenny Hjohlman, kommer från Viksjöfors.

Noter 

Orter i Ovanåkers kommun
Tätorter i Sverige
Vilshult

Vilshult är en tätort i Olofströms kommun i Blekinge län vid riksväg 15.

Befolkningsutveckling

Näringsliv
Vilshult är en industriort med främst industriell tillverkning och förädlingsindustri

De största företagen som finns på orten (2023) är Stans och Press, Tre D Mekaniska AB, Zaarstone AB och Solect Power AB

Idrott
Vilshult är ursprungsorten för orienteringsklubben OK Vilse 87, numera med verksamhet i hela Olofströms kommun. Här finns även idrottsföreningar med inriktning på skytte och fotboll. Fotbollslaget på orten heter Vilshults IF och spelade år 2008 i division 6. Idrottsplatsen heter Åvallen och ligger utmed riksväg 15. Den anlades 1972

2022 gick Vilshults IF upp i division 5

Långdistanslöparen Isabellah Andersson bodde en period i Vilshult då hennes man Lars Andersson var tränare och lärare på orienteringsgymnasiet i Olofström

Världsmästaren i tungviktsboxning Ingemar Johansson vistades periodvis i Vilshult i början av 2000-talet då hans tredje hustru Edna Alsterlund har rötter där.

Se även
Kyrkhults socken
Kyrkhults landskommun, administrativ indelning 1863 - 1966

Noter 

Orter i Olofströms kommun
Tätorter i Sverige
Vinninga

Vinninga är en tätort i Lidköpings kommun.

Historia 
Vinninga uppstod som stationssamhälle i början av 1900-talet vid Lidköping-Skara-Stenstorps Järnväg, LSSJ (öppnad 1874). Järnvägen var smalspårig med spårvidden 891 mm. Under och efter beredskapsåren 1939–1945 blomstrade järnvägstrafiken med både person- och godsbefordran. Servicen var god med poststation i stationsbyggnaden. I samhället fanns mejeri, tre välsorterade lanthandlare, gästgivaregård, manufakturaffär och två charkuteriaffärer. Vidare fanns snickeriverkstad, skomakeri, skrädderi, smidesverkstad, cementvarufabrik, textilfabrik, tröskverksfabrik, bilverkstad, cykelverkstad, el-firma och kvarn. Vägverket hade en vägstation i samhället.

Befolkningsutveckling

Se även
Lindärva socken
Sävare socken

Noter 

Tätorter i Sverige
Orter i Lidköpings kommun
Vintrie

Vintrie är en tätort i Malmö kommun i Skåne län i den sydvästra delen av kommunen, norr om Yttre Ringvägen mellan Trelleborgsvägen och Lorensborgsgatan. Vintrie är också ett delområde i distriktet Bunkeflo, som ingår i stadsdelen Limhamn-Bunkeflo i Malmö stad.  Vintrie hade liksom Bunkeflo by och Naffentorp strandmarker nere vid Öresund, de ingår numera i området Bunkeflostrand. 

Trafikplats Vintrie är sista avfart före Öresundsbron på svenska sidan.

Historia

Ortnamnet Vintrie är belagt sedan mitten av 1200-talet och tillhör en ortnamnstyp som ofta är använd i Oxie härad. Dess ändelse är en böjningsform av hög (skånska höj) som redan under senmedeltid har blivit till -ie. Förledet kan vara ett gammaldanskt förnamn eller binamn Vint.

I närheten av Vintrie finns det enligt Riksantikvarieämbetets fornminnesinformationssystem
(FMIS) ett stort antal fornlämningar. Huvuddelen är dolda under mark.

Den kunskap om Vintrie under medeltiden som kan erhållas av skriftligt källmaterial är mycket fragmentarisk. 
Bevarade arkivalier där Vintrie omtalas berör i huvudsak av olika former av godstransaktioner. I flera fall handlar det om att godsägare säljer, donerar eller byter bondgårdar som var belägna här.
Man vet att adelssläkten Gagge hade en huvudgård i byn under 1400-talet och att väpnaren Niels Gagge med huvudgård i Vintrie instiftade ett altare i Bunkeflo kyrka. Under 1580-talet bodde 19 skattepliktiga bönder i Vintrie och under 1650-talet, strax innan Skåne blev svenskt, bestod Vintrie av 14 gårdar.
 
I Vintrie är hemmansklyvningar i princip koncentrerade till två områden. Dels har vi det område strax söder om Bunkeflo kyrka som kom att kallas Lilla Vintrie, dels ett område cirka 1 km nordväst om Katrinetorp som kom att kallas Svågertorp. En anmärkningsvärt stor del av 1700-talets bygränser kring Vintrie är ännu möjliga att följa i landskapet och har sannolikt fortfarande till stor del en fastighetsrättslig funktion.

Fram till Falsterbobanans nedläggning 1971 fanns en järnvägsstation i Vintrie. Stationen anlades 1885 strax söder om Lilla Vintrie då Malmö-Trelleborgs järnväg drogs genom Bunkeflo socken på 1880-talet. Linjen gick från Malmö, via Vellinge, till Trelleborg.

I december 2010 när Citytunneln stod klar blev det åter en järnvägsstation (Hyllie C) i närheten, fast nu 1500 m bort i den angränsande nya stadsdelen Hyllievång. Stationen nås enklast via den gamla banvallen till Falsterbobanan som nu är cykelbana och kallas Tygelsjöstigen.

Befolkningsutveckling

Se även
Bunkeflo socken

Noter

Externa länkar 
Vintrie Villaförening
Planprogram, Pp 6015

Limhamn-Bunkeflo
Orter i Malmö kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Vintrosa

Vintrosa  (uttalas vinn-tro-sa; förr stavat Winteråsa) är en tätort i Örebro kommun och kyrkbyn i Vintrosa socken belägen cirka 1,5 mil väster om Örebro. Tätorten växte 2015 samman med Lanna i Lekebergs kommun och tätorten har då även bebyggelse i den kommunen.

Ortnamnet
Ortens omtalas under 1300-talet som de Vintrusum, vilket anses betyda 'orten med fäbodar för vintern'. Under 1700-talet skrevs det Vinteråsen och numera Vintrosa.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Vintrosa finns bland annat en F-6 skola, en deltidsbrandstation, ICA, en pizzeria samt flera kyrkor tillhöriga olika samfund.

Idrott
I Vintrosa finns idrottsföreningen Vintrosa idrottssällskap (VIS) som grundades 1961. Föreningen, som startade med hockeybockey och ishockey, har organiserat många idrotter genom åren, bland annat basket och volleyboll. Idag är det handbollen som dominerar föreningen med drygt 250 aktiva handbollsspelare i  drygt 12 barn- och ungdomsgrupper samt ett damlag i div 2 och ett herrlag i div 3. Föreningens andra aktiva sektion är innebandy med två motionsgrupper (dam och herr). Sedan 1999 anordnar föreningen beachhandbolls-turneringen "Vintrosa Beach Handball Cup" som är en av Sveriges största turneringar med internationella regler. På senare år har föreningen utmärkt sig genom att fostra flera ungdomslandslagsspelare i beachhandboll. VIS arrangerar även tävlingarna Vintrosamästerskapen i fotboll (sedan slutet av 1970-talet) och löpartävlingen Vintrosaloppet (sedan 2018).

Se även 
Vinteråsen
Vintrosa distrikt
Vintrosa socken
Vintrosa landskommun

Referenser

Noter

Externa länkar 

Tysslinge kristna råd
Vintrosa Beach Handboll

Orter i Örebro kommun
Orter i Lekebergs kommun
Riksintressen för kulturmiljövården i Örebro län
Tätorter i Sverige