kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Loddby

Loddby är en småort i Norrköpings kommun, Kvillinge socken sex kilometer norr om Norrköping. Samhället ligger vid Motala ströms och Pjältåns utlopp i Bråviken. I närheten passerar E4, riksväg 55 samt järnvägen Norrköping-Katrineholm.

Historia
Loddby herrgård brändes ner av ryssarna 1719 men återuppbyggdes i sin nuvarande utformning under 1760-talet.

År 1897 beslutade Holmens Bruks och Fabriks AB att bygga en sulfitfabrik i Loddby, vid Motala ströms utlopp. Några år senare öppnades fabriken, Loddby massafabrik. I området byggde Holmen hus för de anställda, alla röda trähus med vita knutar. 1921 grundades Loddby bollklubb och 1938 invigdes idrottsplatsen. Klubben bytte senare namn till Loddby IF.

Omkring 1910 fick Loddby en obemannad hållplats vid järnvägen där i första hand lokala tåg mellan Norrköping och Graversfors stannade. Hållplatsen användes endast under några decennier. 
Enligt Järnvägsdata sid.111 användes hållplatsen till 18 juni 1973. Lokaltågen trafikerade även sträckan Norrköping-Krokek med hållplatser som Karlsro-Herstadberg-Loddby-Åby-Bråvalla-Sikudden-Getå-Porsgata.

Den 19 februari 1977 stängdes fabriken och husen såldes till de boende. Alla fabriksbyggnader är rivna utom fabrikens elstation.  Under 1980-talet byggdes det till ytterligare friliggande villor i Loddby. Marken där fabriken låg är fortfarande förgiftad och botten på Motala ström vid Loddby är fortfarande död på grund av alla kemikalier från tillverkningen. Under 2006 inleddes provtagningar av marken för att fastställa om det i framtiden kommer att bli möjligt att bygga nya villor på det gamla fabriksområdet.
2004 påbörjades första etappen av en arkeologisk utredning.

Befolkningsutveckling

Referenser

Externa länkar
Loddbyportalen

Orter i Norrköpings kommun
Småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Östergötlands län
Loftahammar

Loftahammar är en tätort i Västerviks kommun, i orten ligger byn Tångered som var kyrkby i Loftahammars socken, i Kalmar län. 

Loftahammar ligger på en halvö som sedan 1983 är förbunden med fastlandet via Bjursundsbron (tidigare vägfärjeled).

Historia
Namnmässigt har Loftahammar fått sitt namn från den Lofta socken längre inåt land från vilken Loftahammars socken avsöndrats och en trolig förklaring till tillnamnet från fornsvenskan, "-hammar" skulle då vara "Loftas stenar", vilket väl beskriver naturen kring "hammaren" som egentligen är halvön på vilken dagens ort är belägen. Någon by med namnet Loftahammar har dock inte funnits.

Som namn på halvön förekommer namnet i ett dokument första gången omkring 1300 (usque Hambrae) och 1383 (uppa Lophtahambrum).

Byn Hallmare som ligger i Loftahammars socken (men inte i tätorten) omtalas i Kung Valdemars segelled. Med sin vårdkase var en del i den viktiga fartygsleden utanför Smålandskusten. 

Den här orten hette ursprungligen Tångered och var en by i Loftahammars socken. Åren 1928–1946 fanns här en cementvarufabrik.

Befolkningsutveckling

Näringsliv 
I Loftahammar har Findus en fabrik för djupfrysta bageriprodukter. Fabriken grundades år 1966 som Wienerbagarn Djupfryst AB. År 1973 köptes den av Findus.

Bankväsende 
Loftahammars sparbank grundades 1884. Den uppgick 1969 i Tjustbygdens Sparbank. Sparbanken avvecklade kontoret år 2004.

Loftahammars lån- och kreditkassa grundades år 1906. Den övertogs år 1939 av Skandinaviska Banken. Denna bank hade ett kontor på orten fram till år 1981 när det avyttrades.

Loftahammars centralskola invigdes den 27 maj 1951.

Kända personer med anknytning till bygden 
 August Fredin (1853–1946), svensk folkmusiker och folkmusikupptecknare
 Einar Gustafsson (1914–1995), svensk lantbrukare och politiker (centerpartist)
 Torsten Gustafsson (1920–1994), svensk politiker (centerpartist) och försvarsminister
 Victor Fleetwood (1804–1879), svensk friherre och riksdagspolitiker

Referenser

Noter

Externa länkar 
Loftahammar.com (lokal webbplats)

Orter i Västerviks kommun
Tätorter i Sverige
Lugnås

Lugnås är en tätort i Mariestads kommun i Västra Götalands län. Tätorten har sitt namn efter Lugnås socken men ligger något paradoxalt inte i denna socken utan längre norrut, i Björsäters socken.

Historik

I Lugnås ligger Lugnåsberget, ett av Västergötlands mindre platåberg. Lugnåsberget består till största delen av kambrisk sandsten. Den är känd för sina spårfossil, vilka är lämningar efter de djur som levde där för närmare 542 miljoner år sedan. Främst efter sandkoraller av familjen Protolyellia sp och Spatangopsis samt Trilobiter och Brachiopoder. Under sandstenen ligger det Subkambriska peneplanet med, i det översta skiktet, den kaolinvittrade gnejs, som man sedan 1100-talet har använt för tillverkning av kvarnstenar. Det brytbara lagret är cirka 1,5-3 meter tjockt. Mellan gnejsen och sandstenen finns ett mörkare skikt, vilket är ett konglomerat bestående av bitar av gnejs som är inbakade i sandsten. De synliga lager av sandsten, som kan iakttas inne i gruvan, benämns vanligen File Haidar eller Mickwitziasandsten.

Längst upp på berget finns ett lager med alunskiffer, i vilket man under 1800-talet och början av 1900-talet bröt orsten och brände kalk. Detta lager är från perioden Övre Kambrium, omkring 510-490 miljoner år gammalt.

Enligt traditionen var det cisterciensmunkar från franska Clairvaux som tog med sig kunskapen om kvarnstensbrytning till bygden, innan de byggde Varnhems kloster. Brytningen av kvarnsten var som störst under senare hälften av 1800-talet. De industriellt framställda stenarna blev dödsstöten för kvarnstensbrytningen i Lugnås, då det inte gick att konkurrera prismässigt. Öppningarna till de cirka 50-55 gruvorna sprängdes igen 1915 för att inte barn och djur skulle ta sig in i underhacken och skadas. Den sista kvarnstenen bröts omkring 1918. Sedan dess har många stenar legat exponerade för väder och vind och man kan iaktta en ganska kraftig erosion på dessa.

Befolkningsutveckling

Idrott 
Idrottsföreningen i bygden heter Björsäters IF med hemmaplan på Björsäters IP, i folkmun "IP". Föreningens herrseniorer spelar säsongen 2021 i "Div. 6 Mariestad". Genom åren har föreningen haft flera framstående spelare i sin ungdomsverksamhet som senare kommit att utmärka sig på nationell- och internationell nivå, såsom David Moberg Karlsson och Adam Carlén.

Referenser

Externa länkar

Tätorter i Sverige
Orter i Mariestads kommun
Åre Björnen

Åre Björnen är en del av Åres skidområde, beläget cirka fem kilometer öster om Åre centralort och är sedan år 1998 inriktat åt barnfamiljer. Åre Björnens skidområde består huvudsakligen av lätta ("blå" och "gröna") nedfarter, men längre västerut kring Högåsen och Sadeln finns även några medelsvåra ("röda") nedfarter och möjligheter till off-piståkning i skog. Det finns ett antal längdåkningsspår i skogsterräng, och sommartid vandringsleder i skog och fjäll. I området finns bland annat några restauranger, en livsmedelsbutik och sportbutik. Vid infarten från E14 är byn Björnänge belägen, med bland annat Åre Chokladfabrik och Hotell Karolinen. Några kilometer norr om Åre Björnen är Fröå gruva belägen, där kopparmalm bröts från 1700-talets mitt till 1900-talets början.

År 1981 byggdes Åre Björnens två första liftar; den ena var dagens Teleski-knapplift Vargliften, men var fram till 1998 dragen längsmed nuvarande ankarliften Björnliften som tillkom 1987 (benämndes därefter temporärt Björnliften 1 och 2). Idag finns 10 liftar och 18 nedfarter i Åre Björnens skidområde, och bebyggelsen har vuxit kraftigt efter millennieskiftet; många privatägda semestervillor i hög standard har byggts relativt tätt, utmed Förbergets sydvästsluttning. Utöver detta öppnade hotellet Copperhill Mountain Lodge på Förbergets topp den 8 december 2008, med direkt anslutning till skidområdet. En fortsatt utbyggnad av semestervillor pågår längs nuvarande Hermelinen, väster om Björnängesberget.

Till följd av bebyggelsens utveckling satsades efter Alpina VM 2007 totalt närmare 200 miljoner kronor på det så kallade Tott/Sadeln-Högåsenprojektet som började verkställas 2010, för en omfattande modernisering och förbättring/effektivisering av både skidåkningen och transportströmningen mellan Åre By och centrala Björnen, vilket fullbordades 2013 i huvudsak av Sadelexpressen och Fjällgårdsexpressen. Vidare diskuteras också en större ombyggnation av centrala Åre Björnen, utifrån en planskiss som presenterades i september 2015.

Se även 
Duved
Tegefjäll
Ullådalen
Huså

Referenser 

Sportanläggningar i Åre kommun
Vintersportanläggningar i Sverige
Lunnarp

Lunnarp är en tätort på Österlen i Tomelilla kommun i Skåne län.

I Lunnarp finns ett stort mejeri med cirka 150 anställda.

Befolkningsutveckling

Bilder

Se även
Smedstorps socken

Noter 

Orter i Tomelilla kommun
Tätorter i Sverige
Lysvik

Lysvik är en tätort i Sunne kommun och kyrkbyn i Lysviks socken. Orten ligger på östra sidan av Övre Fryken och passeras av Fryksdalsbanan.

Historia
Lysvik omnämns första gången 1503 som "Lisswig". Orten var centralort för Lysviks landskommun innan den 1971 gick upp i Sunne kommun.

Befolkningsutveckling

Samhället
I samhället finns Lysviks kyrka, lanthandel, grundskola, idrottshall, Barnens hus, restauranger, glasscafé, vandrarhem, hembygdsgård, serviceboende för äldre, samt en camping med lång sandstrand. Utanför Lysvik finns även vandringsleder och gravar från bronsåldern.

Lysvik i litteraturen 
Lysvik förekommer i skönlitteratur, bland annat i den historiska romanen Bortom bergen sjunker solen av Leif Syrén.

Under några år på fyrtiotalet levde Sven Rosendahl med sin familj strax utanför Lysvik, vid östra stranden av Fryken. Regelbundet skrev han naturskisser från tillvaron vid sjön, till Stockholms-Tidningen. Dagar vid Fryken (Heidruns Förlag) är ett urval av Sven Rosendahls naturskisser i Stockholms-Tidningen, sammanställda av Bengt Emil Johnson och Staffan Söderblom, som också skrivit ett förord. Boken är illustrerad av lysvikskonstnären Bo Jonzon.

Idrott
I Lysvik finns fotbollsklubben Lysviks IF, damfotbollsklubben Mallbackens IF och skidklubben IK Fryken.

Se även 
 Lysviks landskommun, administrativ indelning 1863 - 1970
 Lysviks socken, administrativ indelning före 1862
 Lysviks församling, kyrklig tillhörighet

Noter 

Orter i Sunne kommun
Tätorter i Sverige
Långvik

För andra betydelser, se Långvik (olika betydelser).

Långvik är en tätort på Ingarö i Värmdö kommun, Stockholms län.

Befolkningsutveckling 

År 1990 avgränsade SCB en småort med småortskod S0439 och benämningen Värmdö:7. Området hade 76 invånare och omfattade 18 hektar. Sedan 1995 ingår detta område i Långvik där det motsvarar tätortens nordöstra del.

Se även
Ingarö socken

Noter

Externa länkar 
Samfällighetsföreningens hemsida

Orter i Värmdö kommun
Tätorter i Sverige
Långviksmon

Långviksmon är en tätort i Björna distrikt (Björna socken) i Örnsköldsviks kommun beläget längs Stambanan genom övre Norrland cirka 50 km norr om Örnsköldsvik. Vid järnvägslinjen låg hållplatsen Långviksmon.

Befolkningsutveckling

Samhället

I samhället finns en lanthandel, lunchrestaurang, second hand affär, gym och frisersalong i en och samma byggnad.
Missionskyrkan i Långviksmon är även en central plats i byn.

Näringsliv
Här finns AB Strängbetong  som dominerande arbetsplats

Källor 

Orter i Örnsköldsviks kommun
Tätorter i Sverige
Postorter i Sverige
Läby

Läby är en tätort i norra delen av Uppsala kommun, cirka 25 kilometer norr om Uppsala. 

Strax väster om Läby ligger en av de största fågellokalerna i Uppland, Vissjön. Sjön är numera en mosse med mycket rikt fågelliv, bland annat häckar tranor här. Mossen har utvecklats efter att sjön genomgick ett antal sjösänkningar, den senaste år 1914.

Historia 
Läby förekommer i handlingar redan på 1300-talet. Det talas tidigt om en Lars i Läby. Orten har haft stor betydelse som knutpunkt genom tiderna, inte minst genom att det i byn Läby har funnits ett skjutshåll, det vill säga ett ställe där resande har haft möjlighet att byta hästar, få skjuts med mera. Läby gästgiveri har haft stor betydelse i detta avseende. Här har funnits rum för övernattning, krog samt samlingssal för häradstinget i Norunda härad, till vilket Läby hörde förr. Skjutshållet i Läby har ingått i ett nätverk med anslutning till grannskjutshållen Högsta (15 kilometer norr om Uppsala), Yvre (10 kilometer söder om Tierp) samt Österrike skjutsstation (cirka 6 kilometer sydväst om Tobo).

Tidigare fanns i Läby ett stort cementgjuteri, en elkvarn samt två snickerifabriker.

Läby skola 
Skolan lades ner hösten 1966. Det var en så kallad B-skola med klasserna 1-2 i en skolsal samt klasserna 3-4 i en annan.

Redan år 1864 inrättades skola i Läby. Det första skolhusets läge är osäkert. Det andra skolhuset har varit "Moster Johannas stuga", en byggnad som kvarstod till omkring 1980 och senast beboddes av "gamla tant Anna". Nuvarande adress är Bysvängen 2. Stugan låg i nordkanten av fastigheten. 

Det skolhus som fortfarande står kvar och används som presentbutik (se ovan), började byggas år 1890, med ingång och veranda mot söder. Tomten hade skänkts år 1881 av gästgivaren Johan Pettersson. Glasverandan togs bort år 1922, i samband med att skolhuset byggdes ut med en sal för småskolan (klass 1-2). Fram till 1902 undervisades alla barn i samma avdelning. Efter 1902 undervisades barnen varvat varannan dag i små- respektive folkskola. År 1920 infördes skolformen "B2", varvid småskola och folkskola undervisades parallellt. Småskolesalen blev klar 1922. De två åren innan ägde småskoleverksamheten rum i "smedjans", nuvarande bilverkstadens, övervåning.

År 1966 centraliserades verksamheten till Björklinge kyrkskola, varvid den dåvarande småskolläraren Gertrud Abrahamsson överflyttades dit.

Modern tid 
Europaväg 4 (E4) gick till och med den 17 oktober 2007 genom samhället. Vid 11.30-tiden den dagen "dog trafiken" genom samhället och leds nu på den nybyggda motorvägen (E4) ett par kilometer öster om Läby. "Gamla E4" heter numera länsväg C 600. 

I Läby har funnits tre bensinstationer, Nynäs, IC samt Shell. Den sistnämnda lades ned 1999. I dess lokaler öppnades en konfektyrbutik som lades ner den 17 oktober 2007 i samband med att E4 lades om.

Befolkningsutveckling

Samhället
Läby har cirka 70 hushåll och ligger i Björklinge socken.

I anslutning till länsvägen finns ett kafé kombinerat med en presentbutik samt en bilverkstad. Länsväg C 714 leder mot nordost från Läby mot Vendel.

Noter 

Orter i Uppsala kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Länghem

Länghem är en tätort i Tranemo kommun och kyrkbyn i Länghems socken i södra Västergötland.

Länghem ligger cirka 25 km sydost om Borås.

Befolkningsutveckling

Samhället
I orten finns bland annat textilindustri, metallindustri samt träindustri. I orten finns även Länghems kyrka.

I centrala Länghem finns det en dagligvaruhandel, pizzeria och ett bankkontor.

Länghemskolan är ortens skola och omfattar förskoleklass till årskurs sex.

Det finns två stycken förskoleverksamheter, Bikupan och Solbacken.

Järnvägen Göteborg-Borås-Växjö-Kalmar passerar genom orten.

Idrott 
Ingsvallen är en idrottsplats i Länghem med fotbollsplaner samt eljusspår. I tätorten finns även en boulebana och en ridanläggning. Länghems IF har fotbollsverksamhet på både barn-, ungdom och seniornivå samt skidverksamhet för barn och ungdom. Det finns även en discgolfförening, Länghems DGK.

Se även 

 Bengt Hennings
 Oskar Backlund, astronom född i Länghem

Noter 

Orter i Tranemo kommun
Tätorter i Sverige
Lögdeå

Lögdeå är en tätort i Nordmalings kommun vid Lögde älv. Orten är i dag mer eller mindre sammanväxt med den närliggande byn Mo.

Historia
Lögdeåbrevet är ett juridiskt brev från 1500. I brevet omnämns ett flertal personer och orter i Nordmalings socken. Detta brev har tillsammans med de tre andra brev som bevarats från 1400-talet och 1500-talet fungerat som referenspunkter för många av de lokala byarnas åldersdatering, bland annat Nordmaling som omnämns i Håknäsbrevet, och är en av de två från sent 1400-tal som är de äldsta skrifter som påvisar skapandet av en egen socken.

Befolkningsutveckling

Samhället
På Åbergsgården finns Lögdeå museum. Gårdsplanen är även platsen för bygdens traditionella midsommarfirande.

Utmed Lögdeälven går Lögdeälvens vildmarksled (mer vanligt kallad Lögdeälvsleden), en 85 kilometer lång vandringsled. Där Lögdeälvsleden slutar i Bjurholms kommun ansluter en led som sträcker hela vägen till Fredika. Hela denna sträckning är 113 km lång och benämns Tempelleden.

Se även
Nordmalings socken

Noter 

Orter i Nordmalings kommun
Tätorter i Sverige
Lörby

Lörby är en tätort och kulturbygd nära havet i Sölvesborgs kommun i Blekinge län. 

Orten är ett före detta fiskesamhälle, en kulturbygd med inslag av hästuppfödning av bland annat Islandshästar och jordbruk.

Historia
Vid de nordligaste gårdarna i Lörby finns ett omfattande fornlämningsområde med gravfält och fossila åkrar på krönet av en skogbevuxen strandvall. Gravanläggningarna utgörs av stensättningar och resta stenar. Den största anläggningen kallas för Skebbas rör. Gravarna härrör från äldre järnåldern (cirka 500 f.Kr. till 500 e.Kr.). Över strandvallen sträcker sig en serie långsmala, fossila åkrar åtskilda av låga stensträngar. Åkersystemet är troligen anlagt under medeltiden.

Befolkningsutveckling

Se även
Mjällby socken

Noter 

Orter i Sölvesborgs kommun
Tätorter i Sverige
Listerlandet
Löwenströmska lasarettet

Löwenströmska lasarettet är en tätort i Upplands Väsby kommun. Den har växt upp i anslutning till det sjukhus som gett den sitt namn.

Gamla lasarettet 
Genom gåvobrev och testamente 1811 lät ryttmästaren Gustaf Adolf Löwenström instifta en sjukvårdsanstalt, benämnd Löwenströmska lasarettet, för att gottgöra att hans bror, Jacob Johan Anckarström, mördade kung Gustav III 1792. Enligt föreskrifterna skulle Serafimerorden förvalta medlen.

Christian Ziegert, som kom från Tyskland, blev den förste sjukhuschefen och stannade på sjukhuset i fyrtio år och som medhjälpare hade Ziegert en Beata Westerberg som var såväl sköterska som kokerska och städerska. Vägar i området har uppkallats efter båda dessa personer.

År 1876 övertog Stockholms läns landsting förvaltningen av Stiftelsen Löwenströmska Lasarettet från Serafimerorden.

När ett nytt lasarett byggdes i kommunen under 1960 och 1970-talet fick det gamla en tid tjänstgöra som långvård men har sedan stått tomma fram till det att Landstinget 2009 sålde dem till ett fastighetsbolag. Många av byggnaderna i området har förfallit och utsatts för skadegörelse, men det finns ambitioner att rusta upp de historiska byggnaderna och inrymma vårdhem och lägenheter i dem, men bullret från flygplatsen Arlanda har flera gånger satt stopp för planerna.

Sedan 2011 pågår en omfattande teknisk upprustning i ledning av det dansk-svenska arkitektkontoret ArkitemaDOT

Löwenströmska sjukhuset 

Den nyare lasarettsbyggnaden var från början ett akutsjukhus. Akutsjukvården och BB-avdelningen lades ned i slutet av 1990-talet för att ersättas av Danderyds sjukhus och Karolinska sjukhuset. Idag är en rad antal operationsverksamheter, vårdavdelningar samt specialistläkarmottagningar inrymda i sjukhusets lokaler. Bland annat har Löwenströmska sjukhuset vårdavdelningar inom geriatrik och ortopedisk kirurgi, en specialmottagning för patienter med anorexi, samt vårdcentral, palliativ vård, röntgen och dialys.

1985 tillkom en renodlad byggnad för psykiatrisk vård. Det finns i nuläget sju rättspsykiatriska slutenvårdsavdelningar och en öppenvård.

Befolkningsutveckling

Galleri

Se även
Hammarby socken

Noter

Källor 

Upplands Väsby kommun, Löwenströmska lasarettet
 Bidrag till Sveriges officiella statistik åren 1876-1880, Stockholms län

Orter i Upplands Väsby kommun
Sjukhus i Stockholms län
Tätorter i Sverige
Lövestad

Lövestad är en tätort i Sjöbo kommun i Skåne län.

Historia
Lövestad har  medeltida ursprung, precis som socknen. År 1367 omnämns kyrkbyn som Løthestatha. Byn omnämns ofta i källor från det skånska kriget, då det var mycket oroligt i trakterna. Under vårvintern 1679 pågick här strider mellan danska och svenska patruller som ville åt bygdens lagrade hö och matlager.  

Det moderna Lövestad växte fram som stationssamhälle under mitten av 1800-talet, vid Ystad-Eslövs Järnväg (öppnad den 23 oktober 1865, numera nerlagd, persontrafiken upphörde 1981). Banan hade även en hållplats i Lövestadby, kyrkby i Lövestads socken belägen strax söder om Lövestad. 

Lövestad är beläget i Lövestads socken och ingick efter kommunreformen 1862 i Lövestads landskommun, där för orten 8 maj 1936 inrättades Lövestads municipalsamhälle. kommunen och orten uppgick 1952 i Östra Färs landskommun och där kom municipalsamhället finnas tills det 31 december 1960 upplöstes. Orten ingår sedan 1974 i Sjöbo kommun
.

Lövstalund
I början av 1900-talet anlades festplatsen Lövstalund strax norr om stationssamhället. 

Efter att utvidgningen av Tingvalla i Tryde blivit framgångsrik köpte Kenneth Bengtsson även Lövstalund och kompletterade 1982 den tidigare dansbanan med två diskotek. Lövstalund ersatte på somrarna det då stängda Tingvalla. Efter en någorlunda framgångsrik sommar 1982 minskade publiken 1983. 1984, på exekutiv auktion, köptes Lövstalund av "Sydsveriges unge nöjeskung" Torgny Jönsson (född 1963 och ledamot i Trelleborgs fritidsnämnd) och dennes kamrat från Skanör. 1985 blev det åter exekutiv auktion och då köptes Lövstalund av advokat Bo Melander från Stockholm och för driften stod nöjeskonsulten Carina Rosqvist. Lövstalund försökte popularisera verksamheten genom att med anspelningar på TV-program skylta med namn som Nöjesmaskinen och Fräcka Fredag. Den 2 augusti 1986 var det premiär för tävling i Miss wet t-shirt och SM i luftsex samt med dans på alla tre dansgolven. Dessutom inleddes familjesöndagar. Intressena för dessa aktiviteter avtog dock ganska snart. Verksamheten lades ned och i slutet av 1900-talet förföll byggnaderna.

Befolkningsutveckling

Se även
Lövestads socken

Noter

Externa länkar 
Lokal webbplats
Järnvägen Tomelilla-Eslöv Om järnvägens byggnad och historia

Orter i Sjöbo kommun
Tätorter i Sverige
Lövånger

Lövånger (umesamiska Levåŋggiere, lövångersmål Levanger) är en tätort i Lövångers distrikt i Skellefteå kommun i Västerbottens län. Lövånger ligger cirka 5 mil söder om Skellefteå. På orten finns sevärdheten  Lövångers kyrkstad. Intill kyrkstaden ligger Lövångers kyrka från sen medeltid. Kyrkplatsen med kyrkstaden är av riksintresse för kulturmiljövården.

Historia
Lövånger är kyrkby i Lövångers socken och ingick efter kommunreformen 1862 i Lövångers landskommun där för orten 19 mars 1937 inrättades Lövångers municipalsamhälle, vilken upplöstes 31 december 1963. Orten ingår sedan 1974 i Skellefteå kommun.  

Efterledet -ånger kommer från fornnordiskans -angr vilket betyder havsvik och är vanligt förekommande, inte bara i Sverige (främst Mellannorrland) utan även i Norge, i till exempel ortnamnen Stavanger och Hardanger. Ortnamnet tyder på att Lövånger grundades under järnåldern efter en tidig invandringsvåg från Norge, Lövånger kallades inledningsvis Lefangr vilket betyder läviken.

Befolkningsutveckling

Näringsliv
Största arbetsplatsen är Lövånger Elektronik (LEAB), som sysslar med kontraktstillverkning av elektronik.
Andra kända företag är Lövångers bygg (hustillverkning)

Se även
Lövångers kyrkstad

Källor

Noter

Externa länkar 
 Lövånger Portal

Orter i Skellefteå kommun
Tätorter i Sverige
Riksintressen för kulturmiljövården i Västerbottens län