kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tobey Maguire

Tobias Vincent "Tobey" Maguire, född 27 juni 1975 i Santa Monica, Kalifornien, är en amerikansk skådespelare och filmproducent. Maguire är bland annat känd för Spiderman-trilogin och Ciderhusreglerna.

Biografi 
Maguires föräldrar skildes när han var liten. Tillsammans med modern flyttade han runt ofta och bodde under uppväxten i bland annat Kalifornien, Oregon och Washington. Han hoppade av skolan efter nionde klass för att satsa helhjärtat på karriären som skådespelare. Maguire hade från början tänkt att bli kock men valde att satsa på skådespeleriet istället. Till en början blev det bara reklamfilmer, men senare fick han allt större roller i TV-serier och filmer. Hans första långfilmsroll var i filmen En främling i familjen från 1993. Maguire följde upp med framgångarna The Ice Storm från 1997 och Välkommen till Pleasantville från 1998. 1999 följde rollen som Homer Wells i Lasse Hallströms filmatisering av John Irvings roman Ciderhusreglerna.

Senare har han bland annat gjort sig känd för Spiderman-trilogin 2002-2007. 2003 följde han upp den första Spiderman-filmen med huvudrollen i Seabiscuit. År 2021 återvände han i rollen som Peter Parker / Spider-Man i filmen Spider-Man: No Way Home.

Privatliv 
Maguire har varit gift med Jennifer Meyer, dotter till Universal Studios-chefen Ron Meyer. Tillsammans har de en dotter född 2006 och en son född 2009.

Filmografi 

 (TV-film)
 (TV-film)

 (röst)

 (enbart produktion)
 (roll och produktion)

 (enbart produktion)
 (enbart produktion)
 (enbart produktion)
 (enbart produktion)

 (TV miniserie)
 (roll och produktion)
 (enbart produktion)
 (enbart produktion)
 (röst)
 (enbart produktion)
 (enbart produktion)
 (enbart produktion)
 (enbart produktion)

 (roll och produktion)

Referenser

Externa länkar 

Amerikanska skådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Födda 1975
Personer från Santa Monica
Män
Levande personer
Brandbo

Brandbo är en tidigare småort i Fagersta kommun, belägen omkring 10 km sydost om Fagersta, strax norr om riksväg 66. Brandbo ligger på en halvö som skiljer sjöarna Stora och Lilla Aspen åt. 2015 hade metoden för att ta fram småortstatistik ändrats och Brandbo räknades inte längre som småort.

Ortnamnet är känt sedan 1399 då det skrevs (in) Brandabodhum. Förleden är troligen det fornsvenska mansnamnet Brande i genitivform. 

I Brandbo finns ruinen av ett kapell som användes för gudstjänster innan Västanfors kyrka uppfördes år 1642. Området hörde då till Norbergs socken innan det 1661 utbröts och bildade Västanfors socken.

Noter

Orter i Fagersta kommun
Tidigare småorter i Sverige
Njutningsmedel

Njutningsmedel är ett ämne som vid användning ger njutning och tillfredsställelse. Med termen brukar man avse legala njutningsmedel som alkohol, tobak och kaffe. Man kan även införliva mer i begreppet, som choklad, tuggummi, mandel, nötter och kryddor, 

Vissa njutningsmedel kan orsaka beroende och ohälsa, speciellt narkotika och droger, som av just den anledningen oftast förbjuds. Som hasch och opium, de sistnämnda var njutningsmedel under 1800-talet i Orienten.

Se även 
 Droger

Källor 

Fysiologi
Ajantagrottorna

Ajantagrottorna (engelska: Ajanta Caves, marathi: अजिंठा-वेरूळची लेणी) är grottor  nära byn Ajanta (Adsjanta, Ajujnthi) i den indiska delstaten Maharashtra, tidigare furstendömet Hyderabad, norr om städerna Aurangabad och grottorna i Ellora, vid södra foten av det bergspass, som för till forna provinsen Khandesh. 

I norra delen av detta pass, i riktning mot Khandesh, leder en djup hålväg in i det inre av bergen till en stor grupp grottempel, i konstnärligt hänseende de mest fulländade och omsorgsfullast utförda av alla liknande byggnadsverk i Indien. I den hårda klippmassan är med otrolig möda uthuggna inte mindre än 24 klosterceller och 5 tempel, vilkas väggar är täckta dels med inskrifter, dels med högreliefer och freskobilder i lysande färger. 

Motiven är hämtade från buddhismen, och tiden för byggnadsverkens tillkomst anses ligga mellan 200 f.Kr. och 600 e.Kr. 

Grottorna blev 1983 uppsatta på Unescos världsarvslista.

Källor

Externa länkar 
 Ajanta: Cave by cave 

Världsarv i Indien
Världsarv inskrivna 1983
Grottor i Maharashtra
Ugglan
Ängelsberg

Ängelsberg () är en småort i Västervåla socken i Fagersta kommun. Ängelsberg ligger vid sjön Åmänningen sydost om Fagersta. Stationssamhället Ängelsberg ingår i Ekomuseum Bergslagen.

Samhället ligger utefter järnvägslinjen Bergslagspendeln som byggdes av Stockholm-Västerås-Bergslagens Järnvägar. Norr om samhället ligger världsarvet Engelsbergs bruk och omedelbart väster om orten ligger Oljeön i Åmänningen. På Oljeön finns ett tidigare oljeraffinaderi, vilket i slutet av 1800-talet var ett av världens största av sitt slag.

Utmed Snytenån, mellan samhället och bruket, ligger Skulpturparken Ängelsberg med permanenta skulpturer och en utvidgad utställning sommartid.

Historia
I Dunshammar, ett par kilometer söder om samhället, finns lämningar av människor som bodde där för cirka 1 500 år sedan och som utvann järn ur sjömalm i blästerugnar.

Ängelsberg hette tidigare Englikobenning och grundlades troligen av Engelbrekt Engelbrektssons farfar Englike Engelbrektsson. Under 1500-talet fanns vid ån mellan Snyten och Åmänningen en hytta, tre smedjor och en kvarn. Ängelsberg var bergsmanshytta fram till dess att Per Larsson Höök 1681 gjorde sig till ägare av till hyttan och där lät anlägga Engelsbergs bruk.

Samhället var ganska sparsamt bebyggt fram till 1901, då järnvägen Ludvika-Stockholm stod färdig. Under åren därefter uppfördes större delen av stationssamhällets tornförsedda villor. Pensionatet Furuborg uppfördes även vid denna tid. Under början av 1900-talet var Ängelsberg ett populärt resmål för välbeställda stockholmare.

Strax söder om Engelsbergs bruk anlades vid sekelskiftet 1900 en ångsåg. Sågverket ägdes först av Barkens Sågverks AB, och senare av Avesta Jernverks AB. Verksamheten lades ned 1952 och idag återstår endast maskinhuset samt en arbetarbostad.

I Ängelsberg fanns runt förra sekelskiftet en "konstnärskoloni" med Olof Arborelius som grundare, som besöktes av arkitekter och konstnärer. Under trettio år bodde han långa perioder som gäst på Ängelsbergs herrgård, dit även andra konstnärer bjöds in.

I början av augusti 2014 evakuerades orten i samband med skogsbranden i Västmanland 2014.

Befolkningsutveckling

Samhället
Isak Gustaf Clason har ritat Villa Ulvaklev och Villa Hvilan i Ängelsberg och Villa Odensnäs i Västervåla strax söder om samhället. Stationshuset är ritat av Erik Lallerstedt.

Fotogalleri

Noter

Externa länkar 
 
 Oljeön Ängelsberg - hemsida

Orter i Fagersta kommun
 Ängelsberg
Småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Västmanlands län
Ekomuseum Bergslagen
Manus lagbok

Manus lagbok (Manava-dharmashastra, Manusamhita eller Manusmrti), en indisk lärobok i sedvanerätt. Det förstnämnda namnet härleds till den i Indien i senare tid uppkomna uppfattningen, att den skulle härleda sig från Manu.

Ursprungligen betyder namnet "Manava-skolans lagbok", emedan den uppstått och bevarats inom kretsen av den indiska skola eller sekt, som kallas Manava, en underavdelning av Maitrayaniya-skolan. I sin nuvarande poetiska form torde Manus lagbok knappast vara äldre än början av vår tidräkning. Men den grundar sig på motsvarande, i prosaisk form avfattade dharmasutra, lagregler, som jämte andra läroböcker med samma namn (sutra), utgjorde Manavaskolans heliga skrifter (kanon, alltså tillhörande Veda). 

Manus lagbok, liksom andra dylika i poetisk form avfattade läroböcker
(ex.vis "Vishnusmrti"), är en lärobok i sedvanerätt och söker i korta rytmiska satser framställa grundvalarna för den sociala världsordningen från ortodox hinduisk ståndpunkt. Lagboken består av 12 böcker av följande innehåll:
 skapelsehistoria (jämte innehållsförteckning),
 uppfostran,
 äktenskapet,
 hushållning,
 levnadssättet i hemmet,
 eremitlivet i skogen, 
 regeringen,
 den juridiska rätten,
 den juridiska rätten,
 kastväsendet,
 synd och bot, 
 själavandring (samsara) och befrielse (moksha).

Exempel och citat ur lagboken 
 Anfall inte den som sover, är utan sin rustning, är naken, har förlorat sina vapen, den som bara är åskådare och inte strider, den som kämpar med en annan man.
 Anfall inte från en stridsvagn den som står på marken, inte en eunuck eller den som ber med knäppta händer eller har löst sitt hår eller som sitter eller som säger "jag ger mig"

Utgivning 
Den är utgiven av Haughton (med engelsk översättning 1825), Loiseleur Deslongchamps (med fransk d:o, 1832-1838) och av Jolly, "Manava dharmashastra. The code of law" (1884). De viktigaste översättningarna är Burnells och Hopkins "The ordinances of Manu" (1884) och Bühlers "Manu" (i "Sacred books of the East", band XXV). Om den indiska rätten och dess historiska utveckling jfr framför andra Bühlers framställning i inledningarna till "Sacred books of the East", band II, XIV och XXV, samt arbeten av Jolly, bland vilka den viktigaste är "Recht und sitte" (i Bühlers "Grundriss" II).

Se även 
 Hammurabis lagar
 Kastväsen - kastsystemet avhandlas i Manus lagbok

Källor

Kultur i Indien
Ugglan
Kaziranga nationalpark

Kaziranga nationalpark ligger vid södra stranden av Brahmaputra i den indiska delstaten Assam. Parken är känd för sitt bestånd av pansarnoshörning, nu omkring 1 000 individer. Terrängen består av en stor slätt bevuxen med elefantgräs, av träsk och av tät tropisk skog.

Den nuvarande nationalparken blev ett naturreservat redan 1908, när jakt förbjöds. Nationalparksstatus kom 1974, och 1985 beslöt Unesco att Kaziranga är ett världsarv.

Förutom noshörningar finns här asiatisk elefant, bengalisk tiger, leopard, vildsvin, schakal, pytonorm, vattenbuffel och många andra djur.

Kortfakta 
 Yta: 430 km²
 Stängt för besökare: April-oktober.

Externa länkar 
 UNESCO World Heritage Centre - Kaziranga National Park
 World Conservation Monitoring Centre - Kaziranga National Park

Världsarv i Indien
Nationalparker i Indien
Assam
Världsarv inskrivna 1985
Naturskyddsområden bildade 1974
Sevärdhet

En sevärdhet är en plats som anses vara värd att se och besöka. Vanligtvis är det samma sak som turistattraktion. En sevärdhet kan exempelvis vara kinesiska muren, lutande tornet i Pisa eller Skokloster slott.

Bland världens mest sedda sevärdheter är Big Ben (klockan på parlamentshuset i London), operahuset i Sydney och Eiffeltornet i Paris. Sveriges mest besökta museum är Vasamuseet i Stockholm.

Kring en sevärdhet finns ofta ett område med näringsverksamhet i form av butiker och restauranger, som nedsättande kallas för turistfälla.

Vägmärke och datortangent 
Det svenska vägmärket för att märka ut en sevärdhet är en fyrklöverliknande symbol motsvarande en "heraldisk knut" – Sankthanskorset – som även är Riksantikvarieämbetets logotyp. Symbolen, som även kallas Bowen knot på engelska, har förutom sin bakgrund inom heraldiken och på vägarna, gjort en intressant avstickare i datorvärlden. Sedan 1984 har den synts som markör på den speciella "kommandotangenten" på de flesta av Apples Macintosh-tangentbord och Ipad-tangentbord. Apple behövde inför lanseringen av sin nya dator en alternativ tangentsymbol till sitt välkända äpple, och företagets designer Susan Kare hittade därefter det svenska vägmärket. Symbolen ⌘ är numera del av den officiella teckenuppsättningen för Unicode-typsnitt, där den har beteckningen Place of Interest Sign.

Se även 
 Sightseeing
 Världens sju underverk
 Världens sju nya underverk
 Lista över sevärdheter i Sverige

Noter

Externa länkar 
Riksantikvarieämbetets sevärdheter
Populär historia om sevärdhetsmärket
Nyare sevärdhetsmärken i Finland

 
Vägmärken
4 x 100 meter frisim för herrar vid olympiska sommarspelen 2004

Herrarnas 4 x 100 meter frisim vid olympiska sommarspelen 2004 avgjordes 15 augusti 2004 i Olympic Aquatic Centre i Aten, Grekland.

Rekord
Inför tävlingen fanns följande OS- och världsrekord.

Följande nytt OS- och världsrekord sattes under tävlingen.

Resultat
Från de två kvalheaten gick de 8 snabbaste till final.

Alla tider visas i minuter och sekunder.
Q kvalificerad till nästa omgång
DNS startade inte.
DSQ markerar diskvalificerad eller utesluten.

Försöksheat

Final

Tidigare vinnare

OS
1896  - 1960: Ingen tävling
1964 i Tokyo: USA – 3.32,2
1968 i Mexico City: USA – 3.31,7
1972 i München: USA –  3.26,42
1976 i Montréal: Ingen tävling
1980 i Moskva: Ingen tävling
1984 i Los Angeles: USA –  3.19,03
1988 i Seoul: USA –  3.16,53
1992 i Barcelona: USA –  3.16,74
1996 i Atlanta: USA –  3.15,41
2000 i Sydney: Australien – 3.13,67

VM
1973 i Belgrad: USA –  3.27,18
1975 i Cali, Colombia: USA –  3.24,85
1978 i Berlin: USA –  3.19,74
1982 i Guayaquil, Ecuador: USA –  3.19,26
1986 i Madrid: USA –  3.19,89
1991 i Perth: USA –  3.17,15
1994 i Rom: USA –  3.16,90
1998 i Perth: USA –  3.16,69
2001 i Fukuoka, Japan: Australien – 3.14,10
2003 i Barcelona: Ryssland – 3.14,06

Referenser

Simning vid olympiska sommarspelen 2004
Olympiska sommarspelen
Kromatin

Kromatin är komplex av DNA och proteiner, huvudsakligen histoner men även andra genregulatoriska proteiner, i eukaryota celler. Kromatinets struktur bestäms av hur upplindad DNA-spiralen är runt kromatinets histoner. Nästan allt av cellens DNA är packat i dessa strukturer. Dels sparar det utrymme, dels är graden av hoppackning en del av kontrollen över vilka gener som för tillfället uttrycks, det vill säga används som mall för att tillverka proteiner.
 
Kromatin kan i vissa stadier göras synligt i cellpreparat genom färgning, därav namnet. Kromosomerna har då mörka och ljusa band, som återspeglar de olika graderna av hoppackning. Kromatin delas ofta upp i heterokromatin och eukromatin beroende på packningsgraden.

Eukromatin
Eukromatin är kromosomsegment som är mindre hårt packade och är därmed lättare tillgängliga för transkription av RNA-polymeraser. I eukromatinet är det genetiska materialet ganska löst packat. I ljusmikroskop syns det som ljusare områden i kärnan. Cellen kan använda eukromatinet vid transkriptionen. Man tror emellertid numera att endast 10 % av eukromatinet användes vid transkriptionen.

I eukromatinet bildar kromatintråden öglor efter varandra. Öglorna består av 20 000–80 000 baspar (längd cirka 500 nm). I varje kromosom finns cirka 200 öglor.

De krafter som håller ihop öglorna är okända. Troligen är det fråga om vissa kärnproteiner. I varje ögla kan finnas en eller flera transkriptionsenheter eller gener.

Se även
 Nukleosom (DNA och histoner)

Biokemi
Genetik
Kärrsjön (Västerhaninge socken, Södermanland)

Kärrsjön är en sjö i Haninge kommun i Södermanland som ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet.

Allmänt
Sjön, som en gång i tiden ingick i Ektorps ägor ligger på Södertörn och ingår i Tyresåns sjösystem. Sjön passeras av Sörmlandsleden, ett vandringsledssystem med cirka 100 km märkta spår. Närmaste "knutpunkter" längs leden är (i väster) Lida friluftsgård, (i öster) torpet Paradiset, samt (i nordväst) Flemingsbergs station och Huddinge station.

Bilder

Delavrinningsområde 
Kärrsjön ingår i delavrinningsområde (656137-162160) som SMHI kallar för Ovan Axån. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Avrinningsområdets utflöde Saxbroån mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (74 procent) och öppen mark (10 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Haninge kommun

Externa länkar

Källor

Externa länkar 
 
 
 
Kärrsjön Tyresåns vattenvårdsförbund
Kärrsjön Huddinge naturguide

Insjöar i Tyresån-Trosaåns kustområde
Insjöar i Södermanland
Insjöar i Haninge kommun
Insjöar i Tyresåns avrinningsområde
Engelska tunnland

Acre (förkortning: a. eller ac.) är en brittisk och amerikansk areaenhet som är ekvivalent med  d.v.s. .

Acre (jämför med det svenska ordet "åker") är sannolikt ursprungligen en underavdelning till den gamla engelska jordvärderingsenheten hide, ibland också kallad carucate (från latinets caruca, ’hjulplog’).

Termen hide översattes av Beda till ”terra unius familiae” (en familjs jord) och definierades ursprungligen som en gård som var tillräckligt stor för att bekosta en hjulplog och fyra dragoxar. En hide bestod av fyra virgates som i sin tur var två bovates eller oxgangs. En bovate, som i genomsnitt hade en areal om cirka 15 acres (cirka 6 hektar) ansågs under medeltiden vara en normalstor brukningsenhet. Det skulle därmed ha tagit en bonde med en dragoxe cirka två veckor att plöja om den traditionella definitionen av en acre är riktig, det vill säga om en acre var den åkeryta en dragoxe klarade av på en dag.

Jämförelser av måtten har visat att en hide ofta var 120 acres och man kan därför misstänka att acremåttet har sitt ursprung i detta system. De under medeltiden officiellt fastställda statute acres gav i så fall hide en areal om 48,6 hektar (en romersk centuria), vilket indikerar att även acren kan ha romerskt ursprung.

I dag är en acre 4 840 kvadratyard eller 43 560 kvadratfot. Detta motsvarar 4 046,9 kvadratmeter. En acre är arean av en rektangel vars längd är en furlong och vars bredd är en chain; en furlong är lika med tio chains och en chain är lika med 66 fot.

Se även 
 Tunnland

Referenser 
 David Hannerberg, Svenskt agrarsamhälle under 1200 år (Stockholm 1971).

Areaenheter
Stenstorp

Stenstorp är en tätort i Stenstorps distrikt i Falköpings kommun, 17 km nordost om Falköping och 17 km sydväst om Skövde.

Historik

Stenstorp var en kyrkby samt tingsställe för Gudhems härad (Gudhems tingslag). År 1884 byggdes ett nytt pampigt tingshus (numera hemvist för Dalénmuseet), som var i dess ursprungliga funktion fram till 1937.

Västra stambanan öppnades genom Stenstorp år 1859. Samhället blev en järnvägsknut när de smalspåriga Hjo-Stenstorps järnväg (1873) och Lidköping-Skara-Stenstorps Järnväg (1874) med spårvidd 891 mm öppnades. Med järnvägens tillkomst förvandlades orten till ett växande samhälle där privata och offentliga tjänster för den omgivande bygden samlades och även viss industri så småningom tillkom. Banan mot Skara lades ned 1961 och revs strax därpå. Banan mot Hjo lades ned 1961 (persontrafiken) och 1967 (godstrafiken), varefter även den banan bröts upp.

Stenstorp är kyrkby i Stenstorps socken och ingick efter kommunreformen 1862 i Stenstorps landskommun. I denna inrättades för orten 13 januari 1923 Stenstorps municipalsamhälle som upplöstes med utgången av 1958. Orten ingår sedan 1974 i Falköpings kommun.

Samhället
I Stenstorp ligger Stenstorps kyrka samt Dalénmuseet och Dalénium science center.

Dalénmuseet är tillägnat Gustaf Dalén, uppfinnaren till AGA-fyren tillika Nobelpristagaren i fysik 1912, som föddes på Skräddaregården i Stenstorp 1869. Museet, som tillkom på lokalt ideellt initiativ, är inrymt i Stenstorps gamla tingshus och öppnade 1996. Tingshuset hade dessförinnan 1954 varit platsen för premiären för dramafilmen Seger i mörker om Gustaf Daléns liv.

Kommunikationer 
Västra stambanan går igenom Stenstorp. Västtågen stannar vid ortens station. 

Järnvägsstationen hade lagts ned på 1980-talet, men öppnades åter, efter rivning av det äldre stationshuset, i samband med satsningen på vad som då kallades Vättertåg på hösten 1995. 

Riksväg 46 passerar strax öster om tätorten. I Borgunda, strax norr om Stenstorp, där riksväg 46 slutar ansluter den till riksväg 26.

Näringsliv 
I Stenstorp finns Falbygdens Ostnederlag AB (ostlagring med 35 anställda). Från 1950-talet fram till 2005 fanns företaget Konvex på orten som drev en destruktionsanläggning för självdöda
djur och slaktavfall. Konvex illaluktande anläggning engagerade länge många ortsbor med att försöka få bort anläggningen och 2005 flyttade den slutligen till Karlskoga.

Förvärvsarbetande boende i Stenstorp pendlar i stor utsträckning till andra orter, främst Skövde, Falköping och Tidaholm.

Idrott 
Stenstorps idrottsförening, grundades 1919. Den i särklass största sporten i föreningen är fotboll. Hemmaarenan Sportvallen återfinns vid samhällets norra infart från Riksväg 46.

IK Albion organiserar bygdens orienterare och friluftsintresserade. På Brunnhemsberget väster om Stenstorp ligger klubbstugan Albionstugan, med slalombacke och elljusspår.

Befolkningsutveckling

Kända personer från Stenstorp
 Peter Karlsson (bordtennisspelare) (uppvuxen)

Se även
Ranstad

Referenser

Noter

Vidare läsning 
Sköld, Hugo (red.): Boken om Stenstorp. 1975. 469 sidor.

Tätorter i Sverige
Orter i Falköpings kommun
Kinnarp

Kinnarp är en tätort i Falköpings kommun, cirka 11 kilometer söder om Falköping. Orten är sammanväxt med sin granne i norr, Slutarp, och de refereras ofta till som en enhet: Kinnarp–Slutarp.

Historia
Mellan 1906 och 1985 hade Kinnarp järnvägsförbindelse, det var linjen mellan Falköping och Landeryd, Västra Centralbanan.

Befolkningsutveckling

Samhället
Kinnarp domineras av möbeltillverkaren Kinnarps AB.

I Kinnarp finns Centrumkyrkan.

Strax söder om samhället ligger Kinneveds kyrka.

Kända personer med anknytning till Kinnarp 
 Jonas Thern, Fotbollsspelare, mittfältare 
 Stig-Olof Friberg, Socialdemokratisk politiker
 Patrik Björck, Riksdagsledamot (s)

Se även
Kinneveds socken

Noter

Externa länkar 
 Kinneveds hembygdsförening

Tätorter i Sverige
Orter i Falköpings kommun
Åsarp

Åsarp är en tätort i Falköpings kommun och kyrkbyn i Norra Åsarps socken i Västergötland. 

Åsarp ligger cirka 20 kilometer söder om Falköping vid Riksväg 46 vilken går rätt igenom samhället. Ån Ätran gör sin nordligaste passage runt Åsarp och rinner även igenom nordvästra delen av samhället (Alvared).

Befolkningsutveckling

Samhället
Åsarp-Smula kyrka ligger i Åsarp, liksom Korskyrkan tillhörande Svenska Alliansmissionen

Näringsliv
I Åsarp finns Fredahl AB, som tillverkar likkistor och andra begravningsprodukter. Fabriken grundades år 1925 och år 2008 hade företaget 147 anställda. Ett annat företag på orten är Gunnars Maskiner AB, som är en av Nordens största leverantörer av traktorer och jordbruksmaskiner av märket John Deere.

Idrott 
Fotbollsklubben Åsarp-Trädet FK spelar i Division 3.

Sevärdheter 
Ekehagens forntidsby ligger vid gamla riksväg 46 strax norr om samhället. Det finns gott om fornlämningar i bygden och i utkanten av samhället står Olsbrostenen (Vg 181) som är en av de mest kända runstenarna i Västergötland.

Galleri

Noter

Externa länkar 
Åsarp, handelscentrat vid ätran

Tätorter i Sverige
Orter i Falköpings kommun
Vartofta

Vartofta är en tätort i Falköpings kommun, knappt en mil sydost om Falköping.

Befolkningsutveckling

Samhället
Vartofta är ett mindre samhälle med karaktär av villaförort. Där finns bland annat en biblioteksfilial och en 24-sju Snabbköp butik. Det finns också en hundmatsfabrik och affären Vartofta garn och textil, samt en grundskola, F–9, och en förskola med fyra avdelningar.

Järnvägen Falköping–Nässjö, Jönköpingsbanan, passerar Vartofta, liksom de nedlagda linjerna Tidaholm–Vartofta och Vartofta–Åsarp. I egenskap av järnvägsknut hade då Vartofta en järnvägsstation.

Näringsliv
Vartofta Buss bildades 1959 och fokuserade redan från första början på skolskjutsar. Under årens lopp har verksamheten har utökats och omfattar 17 bussar i varierande storlek, 1995 köpte företaget upp Skaraborgsresor. Förr var bussarna parkerade vid Vartoftas bensinmack, men numera kan man även se många av fordonen i den gamla fabriken vid Vartoftas norra infart.

Föreningsliv
I Vartofta finns seniorföreningen SPF Seniorerna.

Idrott
I Vartofta finns fotbollsklubben VSK Vartofta Sportklubb.

Se även
Slöta socken

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

Tätorter i Sverige
Orter i Falköpings kommun
Torbjörntorp

Torbjörntorp är en tätort i Falköpings kommun i Västra Götalands län och kyrkbyn i Torbjörntorps socken.

Här finns Torbjörntorps kyrka och Torbjörntorps skola.

Befolkningsutveckling

Noter 

Tätorter i Sverige
Orter i Falköpings kommun
Odensberg

Odensberg är en tätort i Falköpings kommun. 

Samhället som har Odenskulle som främsta kännemärke hade tidigare en station på Västra stambanan.

Befolkningsutveckling

Se även
Gökhems socken

Noter 

Tätorter i Sverige
Orter i Falköpings kommun