kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
I dag röd (TV-serie)

I dag röd  är en svensk dramaserie med bland andra Stig Grybe och Örjan Ramberg som hade premiär i Sveriges Television 12 oktober 1987. I dag röd är den första av tre filmatiseringar i Trenter-serien, i vilken även ingår Lysande landning och Träff i helfigur.

Om TV-serien 
Förlaga är Stieg Trenters roman I dag röd... som kom ut 1945.

Kuriosa är att den berömda Stomatolskylten i Stockholm renoverades just för denna film. Skylten fungerade inte, men eftersom den hade en så betydande del i handlingen, reparerades den.

Rollista 

Örjan Ramberg - Harry Friberg
Stig Grybe -  Vesper Johnson
Carl Billquist - Leo Lessler
Heinz Hopf - Nils Lessler
Marika Lindström - Mary Lessler
Lotta Ramel - Helen Lessler
Lennart Tollén - Sven Lessler
Marianne Stjernqvist - Clara Denér född Lessler
Märta Dorff - Hilda Tapper
Mikael Rundquist - Gillbert Lessler
Hans Bendrik - Clason
Susanne Barklund - Lena
Alexander Skarsgård - pojken Fred
Stig Ossian Ericson - redaktör Andersson
Claes Månsson - portier
Sten Lonnert - fiskare i roddbåt
Carl Bernström - sjökapten Larsson
Marie Delleskog - blomsterförsäljare
Jonas Cornell - obducent
Göthe Grefbo - taxichaufför
Claes Ljungmark - herr Kallvik
Birger Malmsten - slipsförsäljare
Leif Zern - Dr Gerhard
Anders Alnemark - fotograf
Helena Cronholm - servitris
Charlie Elvegård - kriminaltekniker
Lisa Engholm
Sture Hovstadius - man vid bro
Dan Håfström - piccolo
Sara Key - fröken Kallenberg
Stephan Lauer - polischaufför
Henry Ottenby - kriminaltekniker
Ole Ränge - kriminalpolis
Eva Stenson - fru Kallvik
Per Svensson
Måns Westfelt - kypare
Lars Väringer - kriminalpolis
Ulf von Zweigbergk - städare

DVD 
Serien gavs ut på DVD 2006 och 2011 (båda Pan Vision).

Externa länkar 

Svenska TV-serier från 1980-talet
Harry Friberg
1940-talet i svensk film
Stockholm i fiktion
Stieg Trenter-filmatiseringar
Tacksamhet

Tacksamhet är en positiv känsla eller attityd inför något som någon annan har gjort. Den handling som kan ge upphov till tacksamhet är något som (a) på något sätt kostade personen som utförde handlingen (b) upplevs värdefullt av den som känner tacksamhet och (c) var en medveten handling. Tacksamhet kan också vara en känsla eller ett tillstånd av upprymdhet och tillfredsställelse över något man har, till exempel familj, hem eller arbete.

Otacksamhet är inte bara en brist på tacksamhet utan kan även vara en egen, negativ, attityd. Otacksamhet kan exempelvis uppstå som en följd av att personen som utför en handling inte har (eller inte upplevs ha) ärliga motiv, men också som ett resultat av exempelvis prestige inför en faktiskt välmenad handling, något som kan upplevas negativt av en tredje person.

Tacksamhet kan uttryckas med ord (tack), gester eller gåvor. Vanliga tacksamhetsgester är applåder eller en kram.

Enligt svensk folktro var det inte alltid rätt att tacka. Om man anlitade en klok gumma eller gubbe för att botas från sjukdom skulle man inte tacka efteråt, för då omintetgjordes hela botarbetet. Ett annat illustrativt exempel är en berättelse om en fiskarpojke som skulle mönstra på sin första fiskebåt. I besättningens närvaro överlämnades en gåva till pojken, som dock inte kände till vad han förväntades säga enligt seden. Sålunda tackade pojken artigt, varpå den äldre fiskaren snabbt svarade: ”Kyss mig i ändan!” Med sitt tack hade pojken varit nära att orsaka olycka, men fiskargubben avvärjde olyckan med sitt kraftuttryck.

Se även 
Tacksägelse
Känsla

Referenser

Externa länkar 

Känslor
Lhoka

Lhoka, även känd som Shannan på kinesiska, är en stad på prefekturnivå i den autonoma regionen Tibet som är av stor kulturhistorisk betydelse.

Både orten tibetanska namn och dess kinesiska motsvarighet betyder "söder om bergen". I Lhoka är Yarlung-regionen belägen, vilken av tradition anses vara den tibetanska civilisationens vagga, och flera av Tibets äldsta minnesmärken är belägna i Lhoka. Bland annat är Tibets äldsta kloster, Samye, beläget i prefekturen, liksom Trandruk-klostret och det uråldriga fortet Yumbulagang.

Lhoka är uppdelat i 12 härad enligt tabellen nedan. Stora delar av häradena Lhüntse och Tsome kontrolleras de facto den indiska delstaten Arunachal Pradesh, vilken Folkrepubliken Kina gör anspråk på. De omstridda områdena markeras med grönt på kartan.

Administrativ indelning 

Lhoka är indelat i ett stadsdistrikt och elva härad:

Externa länkar 

WP:Projekt Kina
Gränsorter i Kina
Les Breastfeeders

Les Breastfeeders är ett kanadensiskt  från Montréal som grundades i början av 2000-talet.

Medlemmar
Nuvarande medlemmar
 Luc Brien - sång, rytmgitarr (1999-idag)
 Suzie Mc Lelove - sång, rytmgitarr (1999-idag)
 Johnny Maldoror - tamburin
 Daniel Bossé - gitarr
 Joe - basgitarr
 Jonathan Bigras - trummor

Tidigare medlemmar
 Kiki Boone - trummor (1999-2005)
 Nicotine - trummor
 Tony Cantara - trummor
 Robbie "Beatnick" Paquin - munspel
 Freddie Fourteen - trummor (2005-2006)
 Pat Sayers - trummor (2006-2007)
 Pat No - trummor (2008-?)
 Sunny Duval - sologitarr (1999-?)
 Maxime Hébert - trummor

Diskografi
Studioalbum

Singlar

Externa länkar

Officiell webbplats

Breastfeeders, Les
Alexandersgatan

Alexandersgatan, Alexen (finska: Aleksanterinkatu), är en av huvudgatorna i Helsingfors och stadens mest kända affärsgata. Den sträcker sig från Mannerheimvägen via Senatstorget till Norra Kajen. Förutom taxibilar har gatan ingen biltrafik men livlig spårvagnstrafik (linjerna 2, 4, 5, 7). Bland annat Stockmann, World Trade Center, Kämp Gallerian och Helsingfors universitets huvudbyggnad ligger vid Alexandersgatan.

Historik

Under den svenska tiden hette gatan Storgatan och Kungsgatan. Det nuvarande namnet togs i bruk år 1833 och namngavs efter tsar Alexander I av Ryssland. Alexandersgatan har status som Finlands officiella julgata sedan 1947.

Helsingfors första trafikljus installerades den 5 oktober 1951 i korsningen av Mikaelsgatan och Alexandersgatan. De gällde endast fordon.

Byggnader och platser

Det finns flera betydande byggnader, torg och statyer vid Alexandersgatan. I öster, vid slutet av Alexandersgatan finns Tull- och Packhuset (1765). Byggnaden är snett placerad jämfört med gatan, eftersom den är den enda byggnad som blev klar av en försvarsplan för Helsingfors av Augustin Ehrensvärd. Försvarsplanen innefattade murar och olika byggnader runt staden. Det nygotiska Riddarhuset blev klart år 1862 mellan Mariegatan och Riddargatan. 

Vid Senatstorget finns Statsrådsborgen av C.L. Engel (1822), Helsingfors domkyrka (Engel, 1852), Helsingfors universitets huvudbyggnad (Engel, 1832) och statyn över Alexander II av Ryssland (Walter Runeberg, 1894). På södra sidan av torget finns köpmanshus från 1700- och 1800-talet, bland annat Sederholms hus (1757) som är det äldsta huset i Helsingfors centrum. 

Mellan Senatstorget och statyn Tre smeder är Alexandersgatan Helsingfors mest betydande shoppingstråk. Vid Senatstorgets hörn finns Finska föreningsbankens byggnad (1936) där Nordea finns i dag. Vid Glogatan finns Elantos affärshus som numera är känt som köpcentret Kluuvi. Vid Mikaelsgatan finns det så kallade Lundqvists affärshus (Selim A. Lindqvist, 1900) där varuhuset Aleksi 13 finns. Byggnaden representerar engelsk tegelarkitektur. På den motsatta sidan Alexandersgatan hittas Pohjolas kontor (Gesellius-Lindgren-Saarinen, 1906) i nationalromantisk stil. 

Alexandersgatan slutar vid Tre Smeders plats med statyn Tre smeder (Felix Nylund, 1932). Vid platsen finns Stockmanns varuhus (Sigurd Frosterus, 1930), Tallbergs affärshus (E. Heikel - S. Michailoff, 1899) och Gamla studenthuset (Hampus Dalström, 1870).

Källor

Externa länkar

Gator i Helsingfors
Gloet
Shigatse

Shigatse, även känt som Xigazê, , är en stad på prefekturnivå i den autonoma regionen Tibet i västra delen av Folkrepubliken Kina. Den ligger omkring 420 kilometer väster om regionhuvudstaden Lhasa. Prefekturen har i stort sett samma utsträckning som provinsen Tsang i det historiska Tibet.

Administrativa enheter
Shigatse prefektur är indelad i ett stadsdistrikt och sjutton härad (dzong):

Klimat
Genomsnittlig årsnederbörd är  millimeter. Den regnigaste månaden är juli, med i genomsnitt  mm nederbörd, och den torraste är november, med  mm nederbörd.

Externa länkar

Källor

WP:Projekt Kina
Kardanknut

Kardanknut, även kallad polhemsknut, är en led i en kardanaxel som tillåter axeln att byta riktning. Den kan liknas vid två gångjärn som är orienterade vinkelrätt mot varandra.

Användning 
I bilar behövs kardanknutar på axeln mellan växellåda och drivhjul eftersom vinkeln däremellan ofta varierar på grund av bilens fjädring. Kardanknutar förekommer också i fasta installationer, till exempel i båtar med inombordsmotor där motoraxel och propelleraxel inte är monterade i rät linje med varandra.

Historik 
Principen för kardanknuten tillskrivs italienaren Gerolamo Cardano, medan den här aktuella tillämpningen i Sverige brukar förknippas med Christopher Polhem. Kardanknut heter Hooke's joint i England, uppkallad efter Robert Hooke som 1676 producerade en fungerande kardanknut. Polhem lär på sina resor i Europa i början av 1690-talet ha kunnat studera Hookes lösning. Den moderna engelskspråkiga beteckningen är universal joint.

Externa länkar

Motorteknik
Kraftöverföring
Lennart Tollén

Lennart Ingemar Tollén, född 25 juni 1932 i Stockholm (Engelbrekts församling), död 23 februari 1991 i Leningrad i Sovjetunionen (vid tiden bosatt i Norrköping), var en svensk skådespelare.

Tollén omkom i en brand på hotell Leningrad, ett av Leningrads största hotell.

Filmografi (urval)

Teater

Roller (ej komplett)

Bilder

Referenser

Noter

Källor 
 Östgötateaterns arkiv
Dagens Nyheter, Bo Westmar Svensken saknas ännu 25 februari 1991
Dagens Nyheter, TT, Göteborg Skådespelaren saknas ännu 26 februari 1991
Dagens Nyheter, Staffan Skott "Hotellbranden var anlagd" 24 mars 1991

Externa länkar

Födda 1932
Avlidna 1991
Svenska skådespelare under 1900-talet
Män
Skådespelare från Stockholm
Personer som omkommit i bränder
Anders Alnemark

Anders Alnemark, född 15 september 1954 i Gävle, är en svensk skådespelare. 

Han har jobbat med teater sedan 1972 och har medverkat i flera uppsättningar på Riksteatern och i fria grupper. 1986 startade han Teater Fredag (tidigare kallad Robinson Crusoe och Fredags Vänner) där han i dag är skådespelare, regissör och konstnärlig ledare.

1997 tilldelades Anders Alnemark priset Alfonsbokalen för föreställningen Tuppen JA!.

Föreställningar i urval 
 Anne och Zef 2011 regissör
 Gul måne 2009-2010 regissör
 Aldrig Mozart 2009-2010 regissör
 Skuld & oskuld 2007-2009 regissör
 I taket lyser stjärnorna 2005-2007 - regissör
 Hannah & Hanna 2003-2004 - regissör
 Stenar i fickan 2000-2002 - skådespelare
 Robinson Crusoe 1986-1996 - skådespelare
 Tuppen JA! - skådespelare

Filmografi 

 (berättarröst)

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 
 

Män
Födda 1954
Levande personer
Svenska regissörer under 2000-talet
Skådespelare från Gävle
Svenska skådespelare under 2000-talet
Svenska teaterregissörer
Frölundaborg

Frölundaborg är ett område som ligger i skärningen mellan flera områdesindelningar i anslutning till Högsbo församling i Göteborg. Det är uppdelat på två mindre villaområden, ett väster om Dag Hammarskjölds led, på norra sidan om spårvägens vändslinga vid hållplatsen Marklandsgatan, och ett öster om Dag Hammarskjölds led, från Bågskyttestigen och upp mot Änggårdsbergen.

Historia
När Säröbanan drogs i början av 1900-talet byggdes villaområdet Frölundaborg med egen järnvägshållplats. Vid denna tid var Frölunda en egen kommun, utanför Göteborg. Hållplatsen heter idag Marklandsgatan. Namnet Frölundaborg antogs 1906.

I dag
Det intilliggande villområdet direkt söder om Frölundaborg heter Tåsthult.

I området finns flera idrottsanläggningar, bland annat Slottskogsvallen, Dalens fotbollsplaner, Frölundaborgs fotbollsplan, Frölundaborgs isstadion, en mindre ishall, Friidrottens hus, GAK-hallen (Göteborg Atletklubbs brottningshall och gym) och Göteborgs Bouleallians gemensamma bouleanläggning.

Administrativt har Frölundaborg delats upp på två stadsdelsnämndsområden: det västra villaområdet tillhör Askim–Frölunda–Högsbo och utgör en del av primärområdet Högsbotorp och villabebyggelsen öster om Dag Hammarskjöds led, liksom idrottsanläggningarna, tillhör Majorna-Linné och utgör en del av primärområdet Änggården.

Källor

Vidare läsning

Områden i Göteborgs kommun
Träff i helfigur

Träff i helfigur kan syfta på:

 Träff i helfigur (roman) – en kriminalroman av Stieg Trenter från 1948
 Träff i helfigur (TV-serie) – en TV-serie baserad på Trenters roman från 1987
Suppleant

En suppleant (uttal ) är en person som valts att vid frånvaro eller frånfälle ersätta en ordinarie ledamot av en styrelse, nämnd, församling, utskott eller parlament.

I tidigare versioner av kommunallagen och kyrkoordningen i Sverige var det en väsentlig skillnad mellan ersättare och suppleant på så sätt att i de nämnder och styrelser, där ersättarna har närvarorätt (ofta i kommunstyrelsen och större nämnder) även då de inte tjänstgör, benämndes de suppleanter, medan i andra organ där ersättarna enbart har närvarorätt då de tjänstgör som ersättare för frånvarande ordinarie ledamot (till exempel arbetsutskott) benämndes de ersättare.

I nuvarande versioner av kommunallagen och kyrkoordningen är ordet konsekvent utbytt mot ersättare, oberoende av närvarorätt. I riksdagen används ordet konsekvent vad beträffar platser i riksdagsutskotten.

Inom näringslivet och föreningslivet är det fortfarande vanligt att ersättare i styrelsen kallas för suppleanter. Dessa väljs på årsmöte eller årsstämma.

Personer inom politik
Verksamhetsstyrning
Associationsrätt
Ersättare

Som ersättare benämns i kommunallagen och kyrkoordningen i Sverige en person som valts att vid förfall ersätta en ordinarie ledamot av en styrelse eller nämnd.

I tidigare versioner av kommunallagen och kyrkolagen var det en väsentlig skillnad mellan ersättare och suppleant på så sätt att i de nämnder och styrelser där ersättarna har närvarorätt (ofta i kommunstyrelsen och större nämnder) även då de inte tjänstgör benämndes de suppleanter, medan i andra organ där ersättarna enbart har närvarorätt då de tjänstgör som ersättare för frånvarande ordinarie ledamot (till exempel arbetsutskott) benämndes de ersättare.

I nuvarande versioner av kommunallagen och kyrkoordningen är ordet konsekvent utbytt mot ersättare, oberoende av närvarorätt.

Val
Personer inom politik
Verksamhetsstyrning
Associationsrätt
Komotini

Komotini (grekiska: Κομοτήνη) är en stad i kommunen Dimos Komotini i nordöstra Grekland. Den är huvudstad i regiondelen (perifereiakí enótita) Rodopi och i regionen Östra Makedonien och Thrakien. Staden hade 63 774 invånare år 2001. I det bysantinska riket var staden känd som Koumoutzina eller Momotina och i det Osmanska riket som Goumoutzina. I staden ligger Thrakiens universitet som öppnades år 1973.

Externa länkar 

Orter i Östra Makedonien och Thrakien
Mors

Mors är en ö i Jylland, i västra delen av Limfjorden nordväst om Salling i Danmark. Ön, som tillsammans med den mindre ön Agerø utgör Morsø kommun, har en area på 363 km² och hade år 2008 22 091 invånare men 2020 hade antalet sjunkit till .  Invånarna kallas morsinger.

Den största tätorten och enda staden är Nykøbing Mors, som är huvudort i Morsø kommun. Staden inspirerade den dansk-norska författaren Aksel Sandemose till sin berättelse om staden Jante och dess jantelag.

Geografi 
Mors har ett högt läge med branta höjder och starkt inskurna kuster. Den högsta punkten är Salgjerhøj (89 meter över havet). Dragstrupån rinner från öster till väster, nästan mitt genom ön, som därigenom delas i de historiska häradena Morsø Nørre Herred och Morsø Sønder Herred. Mors har, särskilt i norr, en fruktbar jordmån, och ön är ganska tätbefolkad. På många platser finns väderkvarnar.

Ön förbinds med Thy via Vilsundbroen och med Salling via Sallingsundbroen. Det går färja till Hannæs från Feggesund.

Historia 

Johanniterklostret Dueholm i Nykøbing Mors etablerades på 1300-talet, och staden själv nämns som stad i källor från slutet av 1200-talet. Invånarna på Mors deltog i Henrik Tagesens bondeuppror mot kung Kristofer av Bayern 1441, men enligt folkvisan tog de till flykten i den avgörande striden och lämnade Vendsysselborna i sticket.

Invånarantal efter år 
 1901 – 22 237
 1906 – 23 087
 1911 – 24 270
 1916 – 25 258
 1921 – 26 269
 1925 – 26 539
 1930 – 26 059
 1935 – 26 162
 1940 – 26 261
 1945 – 26 883
 1950 – 27 116
 1955 – 27 263
 1960 – 26 766
 1965 – 25 739
 1970 – 25 029
 1976 – 24 596
 1981 – 24 540
 1986 – 24 087
 1990 – 23 774
 1995 – 23 142
 1998 – 23 028
 1999 – 23 001
 2000 – 22 957
 2001 – 22 778
 2002 – 22 638
 2003 – 22 641
 2004 – 22 604
 2005 – 22 441

Källor

Externa länkar 

Morsø kommun
Öar i Region Nordjylland
Öar i Danmark större än 100 kvadratkilometer
Som man ropar

Som man ropar, är en svensk krim- och dramaserie från 1988. Serien hade premiär i Sveriges Television den 2 januari 1988 på TV2. Som förlaga har serien Stieg Trenters roman Som man ropar som kom ut 1944.

Handling
Historien utspelar sig 1943 i lilla byn Skogås, som ligger på gränsen mellan Värmland och Dalarna. Där journalisten Gerhard Andersson fått låna en sportstuga av en gammal bekant. Gerhard dras mot sin vilja in i en uppgörelse mellan den Norska motståndsrörelsen och tyska Gestapo. När ett mord inträffar på Gröna lund blir Gerhard misstänkt, han kontaktas av en ung kvinna från motståndsrörelsen och tillsammans lyckas de fly från Gestapo. Men på väg tillbaka till Stockholm försvinner kvinnan, som kallat sig Katja. Gerhard Anderssons enda spår för honom till det stora slakteriets fryshus.

Rollista 
Tomas Norström – Gerhard Andersson
Unni Kristin Skagestad – Katja 
Percy Brandt – chefredaktören 
Thorsten Näslund – Göran Knallius 
Marie Olofsson – sekreteraren 
Thomas Widman – Johnne Gilling, chifferexperten 
Göran Engman – Harry, skogvaktaren 
Catherine Jeppsson – hans hustru 
Willie Andréason – Alfred Andersson, handelsmannen 
Holger Tångström – bodbiträdet
Hans Mosesson – Kjellberg, kommissarien
Bo Lindström – Ellis Jahnbäck , korvförsäljaren
Gunvor Pontén – fastern
Pella Strandmark – tvättföreståndaren
Erik Lassen – Arensen, polischefen
Gunnar Ernblad – kriminalreportern
Måns Herngren – tysk agent
Kenneth Milldoff – poliskonstapeln
Gert Fylking – tysken
Gösta Engström — lastbilschauffören
Henning Lundström — Bengtsson
Carl-Olof Alm — Gustavsson
Christer Banck — mannen i hästskjutsen
Malou Berg — kvinnan i hästskjutsen
Jan Koldenius - cykelhandlaren

Externa länkar 

Svenska kriminalserier
Svenskspråkiga TV-serier
Svenska miniserier från 1980-talet
Svenska thriller-TV-serier
Svenska dramaserier
1940-talet i svensk film
Stieg Trenter-filmatiseringar
Svenska TV-serier baserade på böcker
Sverige under andra världskriget på film
Marie Olofsson

Marie Olofsson, född 30 november 1958 i Göteborg, är en svensk skådespelare.

Filmografi

Teater

Roller (ej komplett)

Referenser

Externa länkar

 

Kvinnor
Svenska skådespelare
Födda 1958
Levande personer
Skådespelare från Göteborg
Götheborg

Götheborg kan syfta på:

 Götheborg – en äldre stavning för orten Göteborg
 Ostindiefararen Götheborg –  en replik av den ostindiefarare med samma namn
 Götheborg - Hans Brask, – ett fartyg som 1848 levererades från Motala Warf i Norrköping

Se även 
 Gothenburg – en stad i USA
Niclas Sahlgren

Niclas Sahlgren, född 18 mars 1701 i Göteborg, död den 10 mars 1776, var en svensk affärsman och direktör för Svenska Ostindiska Companiet i Göteborg 1733–1768.

Biografi
Niclas Sahlgren var son till Nils Pehrsson Sahlgren och Sara Herwegh. Han gifte sig första gången 1745 med Anna Margareta Wittmack (1723–1746), dotter till grosshandlaren Claes Wittmack (och styvdotter till friherre Didrik Henning Meijendorff von Yxkull). Hon dog redan året efter i barnsäng. Sahlgren gifte om sig 1747 med Katarina Kristna Grubb († 1772). Barn i första giftet var Anna Margareta "Greta", född 1745, död 10 mars 1767 och gift 30 december 1764 med August Alströmer (1735–1773), och i det andra Sara Catharina Sahlgren (1748–1818), gift med kanslirådet Claes Alströmer bägge av adelsätten Alströmer.

Vid sin död efterlämnade han 4 159 498 daler silvermynt, enligt det år 1772 upprättade testamentet. Donationen från Niclas Sahlgren var på 12 procent av den boupptecknade förmögenheten, varav 150 000 daler lade grunden för Sahlgrenska sjukhuset i Göteborg år 1772. Han donerade dessutom 150 000 daler till Kungliga Vetenskapsakademien i Stockholm, samt 300 000 daler till ett barnhus där ytterligare 300 000 daler gick till inköpet av det nära Alingsås belägna säteriet Östad, där Östads barnhus byggdes upp. År 1729 startade han Sahlgrenska sockerbruket, och 1733 blev han direktör först för Vestindiska kompaniet till 1768 och sedan för Ostindiska kompaniet från mitten av 1730-talet till 1768. Han blev kommendör av Vasaorden vid dess första ordenskapitel år 1772.

Niclas Sahlgren ägde två stenhus i Göteborg, det ena var hus nummer 54 av femte roten (nuvarande Norra Hamngatan 6 - Thamska huset) och det andra vid Lilla Torget där senare det Wijkska huset uppfördes.

Sahlgren, som fått kommerseråds namn, erbjöds sedermera att bli adlad, men tackade nej med motiveringen: "Hellre den förste i sitt stånd än den siste i ett annat". Han invaldes 1773 som ledamot nummer 201 av Kungliga Vetenskapsakademien, och 1776 invaldes han i Kungliga Vetenskaps- och Vitterhetssamhället i Göteborg.

Niclas Sahlgren har fått Sahlgrensgatan i centrala Göteborg uppkallad efter sig, men även den numera rivna (1905) Sahlgrensbron över dåvarande Västra Hamnkanalen. Innan dess kallades bron Reparebansbron.
 
På hans kista i Tölö kyrka står det skrivet: "Odödlig genom medborgerlig frikostighet".

Se även
Sahlgren (släkt)

Referenser

Noter

Källor
 
 Från vår merkantila och industriella verld, del I, C R A Fredberg, Bonnier tryckeri, Göteborg 1897
 Det gamla Göteborg: lokalhistoriska skildringar, personalia och kulturdrag - staden i väster, Första delen, C R A Fredberg (1921), Faksimil med omfattande kommentarer och tillägg, 1977, Sven Schånberg, Arvid Flygare, Bertil Nyberg, Walter Ekstrands Bokförlag 1977  s. 873

Vidare läsning

Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Födda 1701
Avlidna 1776
Män
Personer under frihetstiden
Personer under gustavianska tiden
Näringslivspersoner från Göteborg
Grosshandlare i Göteborg
Ledamöter av Kungliga Vetenskaps- och Vitterhetssamhället i Göteborg
Svenska grosshandlare under 1700-talet
Thomas Widman

Thomas Widman, född 27 december 1952 i Arvidsjaur, är en svensk skådespelare.

Widman gick ut Teaterhögskolan i Stockholm 1980.

Filmografi (urval)

Teater

Roller (ej komplett)

Externa länkar

Källor

Svenska skådespelare
Män
Födda 1952
Levande personer
Personer från Arvidsjaurs socken
Alumner från Teaterhögskolan i Stockholm
Mördare utan ansikte

Mördare utan ansikte är en kriminalroman från 1991 av Henning Mankell. Romanen är den första av tolv om poliskommissarie Kurt Wallander.

Romanen har även filmatiserats 1995, en miniserie i fyra delar, med Per Berglund som regissör. Rolf Lassgård spelar Kurt Wallander.

Handling 
Det är vinter i Skåne. En bonde vaknar och ser från sitt fönster att allt inte är som det brukar. Han ser att fönstret i granngården är öppet. Han går dit och tittar in genom fönstret och får se sin granne Johannes Lövgren ligga på golvet med krossat ansikte. Hustrun Maria har en strypsnara runt halsen och hennes nattlinne är fullt av blod men hon lever. Innan Maria dör på sjukhuset, yttrar hon ordet "utlänning" som snabbt läcker ut i medierna. Utredningen leds av kommissarie Kurt Wallander vid Ystadspolisen som snart får anonyma hot per telefon. När stadens flyktingförläggning brinner och en somalisk flykting mördas, förstår han att den som hotat honom menar allvar.

Den 43-årige poliskommissarien Kurt Wallander är nyskild och har en snart vuxen dotter. Efter skilsmässan har han blivit alltmer ensam och börjat dricka lite för mycket. Wallander visar tydliga tecken på alkoholism och det får honom att göra en del dumma saker.

Referenser 
 

Skönlitteratur 1991
Svenska kriminalromaner
Böcker utgivna på Ordfront
Ystad i skönlitteratur
Verk av Henning Mankell
Osdorp

Osdorp är en stadsdel i den nederländska huvudstaden Amsterdam. Stadsdelen hade 2003 totalt 43 639 invånare och en total area på 11,30 km².

Historiska stadsdelar i Amsterdam