kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Klonkrigen

Klonkrigen, () stjärnornas krigs första konflikt som slutligen leder till skapande av Rymdimperiet. Klonkrigen utspelar sig i Star Wars Episod II - och III. TV-serien Star Wars: The Clone Wars. Många av galaxens största slag, till exempel slaget vid Geonosis, slaget vid Kashyyyk och slaget vid Utapau äger rum i klonkriget.

Klonkrigen har fått sitt namn ifrån faktumet att klonsoldaterna var de som jämnade ut kriget till republikens fördel. Men i slutet av klonkrigen utförs Order 66, och republiken förlorar.

Strider
I klonkriget utkämpades otaliga slag, på otaliga världar i galaxen. Miljarder stridsdroider kämpade mot miljontals klonsoldater. Otaliga droider och soldater dog. Tusentals markfarkoster och rymdskepp förstördes. Många planeter ödelades.

Striden om Coruscant
Striden om Coruscant utkämpades i slutet av klonkriget. Kriget var en av de största konflikterna i klonkriget. Droidernas överbefälhavare General Grievous lyckades kidnappa överkansler Palpatine, trots att många jedier vaktade honom. Grievous lyckades inte fly från systemet ombord på sitt flaggskepp Invisible Hand (Osynliga Handen). Tusentals av både republikens och separatisternas skepp förstördes. Till slut lyckades jedierna Obi-Wan Kenobi och Anakin Skywalker rädda överkansler Palpatine. De landade med sina skepp i hangaren på Invisible Hand. De hittade stället där Palpatine hölls som fånge, men Greve Dooku anlände. Efter en kort strid lyckades Dooku kasta iväg Obi-Wan med Kraften. Anakin lyckades slå av Dookus händer, och på uppmaning av Palpatine högg Anakin huvudet av honom. De tillfångatogs av Grievous, men jedierna lyckades befria sig själv, och tog över flaggskeppets kommandbrygga. De landade på Coruscants yta, medan Grievous flydde till Utapau.
på Utapau blev han besegrad av jedin Obi-Wan Kenobi.

Källor

Konflikter i Star Wars
Nagoum Yamassoum

Nagoum Yamassoum, född 1954, var regeringschef i Tchad från den 13 december 1999 till den 12 juni 2002. Mellan 2003 och 2005 var han landets utrikesminister. 

Yamassoum doktorerade i statsvetenskap vid Bordeaux universitet i Frankrike. Han ledde president Idriss Débys valkampanj vid presidentvalet 1996. Efter att han varit ordförande för Tchads författningsråd utnämndes han till Tchads regeringschef den 13 december 1999. Tidigare hade han även varit utbildningsminister och kulturminister. Han tjänstgjorde som regeringschef fram till den 12 juni 2002, då han avgick och ersattes av Haroun Kabadi. I juni 2003 då Kabadis regering avgick och en ny regering, ledd av Moussa Faki, tog över blev Yamassoum utsedd till utrikesminister ("Minister of State for Foreign Affairs"). Han avgick från posten i augusti 2005.

Referenser

Externa länkar 
 Africa Database

Tchads regeringschefer
Födda 1954
Levande personer
Män
När rosorna slå ut

När rosorna slå ut är en svensk dramafilm från 1930 med regi av Edvin Adolphson. Den räknas som den första svenska 100-procentiga talfilmen.

Handling 
André är en advokat som öppnat praktik i Paris. En dag läser han i en bok om en dold skatt i slottet Brignolles. Han tar anställning som chaufför på slottet för att försöka få tag i skatten.

Om filmen 
Filmen premiärvisades den 30 juli 1930 på biograf Olympia i Stockholm. Som förlaga hade man författaren Charles-Anatole Le Querrecs pjäs Un trou dans le mur som först sattes upp i Paris 1929. Pjäsen har filmats ett antal gånger utanför Sverige. Filmen spelades in på Studios Gaumont i Paris där det fanns tekniska förutsättningar för att lägga på talat ljud. För att filmen även skulle bli gångbar i Danmark och Norge engagerades danskarna Viking Ringheim och Else-Marie Hansen.

Rollista 

Karin Swanström – grevinnan Charlotte 
Nils Wahlbom – greven 
Margita Alfvén – Marguerite, grevens dotter 
Sven Gustafsson – Anatole, hennes fästman 
Uno Henning – advokat André 
Anna-Lisa Baude – Madame Jeanne 
Elsa de Castro – advokatens sekreterare 
Viking Ringheim – trädgårdsmästare 
Else-Marie Hansen – hans dotter, kammarjungfru

Musik i filmen 
När rosorna slå ut, kompositör Sonja Sahlberg, text Nils-Georg som är en pseudonym för Nils Perne och Georg Eliasson.

Referenser

Externa länkar 
 
 

Svenska filmer 1930
När rosorna slå ut
Svenska filmer baserade på pjäser
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1930-talsfilmer
Haroun Kabadi

Haroun Kabadi, född 1949, regeringschef i Tchad 12 juni 2002-24 juni 2003. I oktober 2021 utsågs Haroun Kabadi till president för National Transitional Council, det provisoriska parlament som utsågs av den regerande juntan sedan Idriss Débys död i april 2021.

Källor

Externa länkar
Africa Database

Kabadi, Haroun
Män
Födda 1949
Levande personer
Lågprisflygbolag

Ett lågprisflygbolag är ett flygbolag som erbjuder ett lågpriskoncept. Det normala är att det bara finns en passagerarklass och att inga måltider ingår i biljettpriset. Låga priser tack vare låga kostnader, därav den parallella egentliga benämningen lågkostnadsflygbolag. Low-cost carrier, no frills eller discount airline, som konceptet benämns på engelska, började ta fart i liten skala i början av 1970-talet med Southwest Airlines som en av de ledande.

Det är mycket vanligt att lågprisflyg till storstadsregioner inte trafikerar de flygplatser som ligger närmast stadskärnan utan utnyttjar mindre, mer avlägsna flygplatser med lägre landningsavgifter, till exempel Beauvais utanför Paris, Stansted utanför London och Skavsta utanför Stockholm.

I Europa är det Ryanair som har varit det drivande lågprisbolaget, dock med tuff konkurrens från EasyJet. I Skandinavien finns ett antal; vissa har kommit och gått och vissa finns kvar. Bland de större var danska Sterling Airways som gick från charterbolag till lågprisflygbolag och flög inrikes i Sverige samt till ett stort antal destinationer i Europa och runt medelhavet, dock gick bolaget i konkurs 29 oktober 2008. Ryanair tog då över ett stort antal av deras flygrutter. Ett annat framgångsrikt lågprisflygbolag är Norwegian som det senaste åren expanderat kraftig i bland annat Norge och Polen och som år 2007 köpte Fly Nordic från Finnair. Fly Nordic har efter det expanderat med ett stort antal europeiska destinationer från Arlanda.

På senare år har även en rad tyska och centraleuropeiska bolag bildats, till exempel Germanwings och Wizz Air.

Det har också vanligt att traditionella flygbolag startar eller köper egna lågprisflygbolag som dotterbolag. Ett exempel på det förra är Snowflake, som under en period var SAS lågprisflygbolag. Finnair startade Fly Nordic som senare såldes till Norwegian. Tyska Lufthansa äger 49 procent av Germanwings.

Se även 
Lista över lågprisflygbolag

Typer av flygbolag
Våld eller hot mot tjänsteman

Våld eller hot mot tjänsteman innebär i svensk rätt (brottsbalken 17 kap 1 §) misshandel eller olaga hot förövad mot polisman, skyddsvakt, ordningsvakt, väktare eller annan som utövar myndighet eller någon som arbetar i en särskilt utsatt yrkesgrupp, om brottet motiveras av brottsoffrets tjänsteställning.

I brottsbalkens 17 kapitel framgår att:
1 §   Den som med våld eller hot om våld förgriper sig på en tjänsteman i hans eller hennes myndighetsutövning eller för att tvinga tjänstemannen till eller hindra honom eller henne från en åtgärd i myndighetsutövningen eller för att hämnas för en sådan åtgärd döms för våld eller hot mot tjänsteman till böter eller fängelse i högst två år. Detsamma gäller om någon på detta sätt förgriper sig mot en tjänsteman som tidigare har utövat myndighet för vad han eller hon har gjort eller underlåtit att göra i myndighetsutövningen.

Skyddet gäller även andra än myndighetsanställda om det finns särskilda föreskrifter. Taxichaufförer och andra trafiktjänstemän skyddas till exempel genom lag om skydd för viss tjänsteutövning (1975:688).

Se även
 Tjänstemannaskydd

Referenser

Hotbrott
Yttrandefrihetsbrott
Tryckfrihetsbrott
Brott mot allmänheten och staten
Brottsprovokation

Brottsprovokation är en metod för polis att eftersöka och avslöja brott eller brottsling, till exempel genom att agera som köpare av kriminella tjänster eller genom att medverka till brottet (se också concursus necessarius). Om polisen tagit initiativ till brottet - så är det en klar brottsprovokation.

I Sverige är polisens möjligheter att använda sig av brottsprovokation inte lagreglerade, men det är ändå klart att det inte kan användas för att få någon fälld, vilket har uttalats av Högsta domstolen. Förbudet mot brottsprovokationen följer i huvudsak av Europakonventionens artikel 6.1 om rätt till en rättvis rättegång, särskilt av Europadomstolens dom i målet Teixeira de Castro mot Portugal, 1998.

Ett exempel på brottsprovokation i Sverige är rättsfallet NJA 2007 s 1037, där den konstaterade provokationen fick till följd att de tilltalade frikändes. Högsta domstolen ansåg att de tilltalades rätt till en rättvis rättegång hade blivit oåterkalleligen undergrävd. Det fanns därför inte förutsättningar för att åtala och döma dem för de aktuella häleribrotten.

I flera andra rättsordningar har polis rätt att använda sig av brottsprovokation i vissa fall, till exempel i USA (där ofta kallat "sting operation"). 

År 2003 föreslog ombudsmannen mot etnisk diskriminering, Margareta Wadstein, att provocerande metoder skulle få användas för att bevisa diskriminering. Folkpartisten Torkild Strandberg stödde detta förslag med hänvisning till att det finns svåra brott som kräver nya brottsbekämpningsmetoder. I riksdagsmotionen 2012/13:Ju385 föreslog riksdagsledamoten Kent Ekeroth att möjligheten att införa brottsprovokation skulle införas.

Bevisprovokation är en liknande metod använd av polis och andra myndigheter, där man konfronterar en misstänkt brottsling för att få fram bevis för tidigare begångna brott.

Skolexemplet på bevisprovokation att en civilklädd polis agerar som köpare av droger och låter en säljare visa upp varan. Då griper polisen säljaren för innehav.

Skillnaden mot brottsprovokation är att man inte försöker få den misstänkta att begå ett nytt brott. Om drogförsäljaren först kontaktar polisen och erbjuder försäljning, är det en klar bevisprovokation att vänta tills varan kommit fram innan försäljaren grips. Om däremot polisen tagit initiativ till försäljningen och försäljaren inte har några droger på lager men - enbart på grund av polisens uttalade önskan - aktivt skaffar sig drogen för att kunna sälja den, så är det en klar brottsprovokation (så var fallet i Europadomstolens dom i målet Teixeira de Castro mot Portugal, 1998, vilket fällde landet till ansvar för brott mot artikel 6.1 i Europakonventionen). Det finns många oklara gränsfall.

Noter

Litteratur 
Uppsats av Philip Aspholm (2007)

Juridiska termer
Polis
Brottsutredning
Brottsbekämpning
Brottsmedverkan
Horsens kommun

Horsens kommun är en kommun i Region Midtjylland i Jylland i Danmark. Huvudorten är Horsens.

Kommunen bildades år 2007 genom sammanslagning av gamla Horsens kommun med Gedveds kommun och huvuddelen av Brædstrups kommun (undantaget Voerladegårds socken).

Borgmästare

Källor 

Kommuner i Region Mittjylland
Vejle kommun

Vejle kommun är en kommun i Region Syddanmark i Danmark. I samband med danska kommunreformen 2007 slogs flera kommuner samman till nuvarande Vejle kommun. Den tidigare Vejle kommuns yta var endast cirka en sjundedel av ytan av dagens Vejle kommun. Den tidigare Vejle kommun hade  invånare 2004, medan den nya kommunen har  invånare (1 januari 2007).

Källor 

 
Kommuner i Region Syddanmark
Moussa Faki

Moussa Faki, född 21 juni 1960 i Biltine i östra Tchad, var regeringschef i Tchad 24 juni 2003-4 februari 2005. Han gick på universitet i Brazzaville i Kongo-Brazzaville där han studerade juridik och han är utbildad advokat. Han tillhör den etniska gruppen Zaghawa, samma grupp som president Idriss Déby. Faki avgick som premiärminister efter en serie strejker och spänningar med president Idriss Déby. Han ersattes av Pascal Yoadimnadji. Faki lämnade Tchad den 7 juni 1982 då Hissein Habré grep makten. Under tiden i exil tillhörde han Conseil Démocratique Révolutionnaire (CDR) som leddes av Acheikh Ibn Oumar. Han återvände till landet den 7 juni 1991, efter att Idriss Déby tagit makten över landet.

Referenser 

Tchads regeringschefer
Födda 1960
Män
Levande personer
Silkeborgs kommun

Silkeborgs kommun är en kommun i Region Midtjylland i Danmark. Före regionreformen 2007 var Silkeborg en kommun i Århus amt.

Källor 

Kommuner i Region Mittjylland
Fockedrevsudd

Fockedrevsudd, fokkedrevsudd, eller klockstropp är "handtaget" av tågvirke som man har i handen då man slår glas, enklast splitsat som en lång spansk tagling. Den är fäst vid skeppsklockans kläpp och längden är 1 till 1,5 gånger klockans diameter. Fockedrevsuddens utseende i mer avancerade splitsade varianter anses i vissa sammanhang visa på gott sjömanskap hos fartygets besättning.

Anmärkning:
Fockedrevsudd finns ej verifierat i bokform eller skrift före 1950. Ordet har troligen sitt ursprung i Karlskrona.
  
Verifierat i bokform: Ordförklaring enligt Röding 1796, Klocktåg. Enligt Gustav Stenfelt 1920, Klockkläppstjärt. Stjärt är benämningen på en kort repända.
På Danska och Norska heter det Klokkestjert.
/Pille Repmakarn

Anmärkning:
En eventuell förklaring kunde vara Focke (skeppsklockan var ofta placerad på fockmasten) drevs (skeppsdrev som utfyllnad, kalv, inne i knopen udd (ände på en tamp)
Riggmästaren Karlskrona

Externa länkar
 Knopar.SE

Sjöfart
Målsägande

Målsägande (även målsägare) är den mot vilken ett brott är begånget eller som blivit förnärmad eller lidit skada av brottet. Under äldre medeltid var begreppet "saksökande".

Den rätt till skadestånd (enskilt anspråk) som tillkommer målsäganden kan göras gällande i samband med att allmän åklagare åtalar gärningsmannen vid allmän domstol. Målsäganden kan även biträda åklagarens åtal, varmed målsäganden ges en självständig rätt att överklaga domen även i skuldfrågan. Om åklagaren beslutar att inte väcka allmänt åtal har målsäganden rätt att åtala brottet själv inom ramen för enskild talan. I vissa fall är åtalsrätten förbehållen målsäganden ensam (målsägandebrott). När det gäller vissa brott får allmän åklagare inte väcka åtal utan målsägandens medgivande.

Målsäganden skall underrättas om att åklagaren under vissa förutsättningar kan föra talan om enskilt anspråk i anledning av brott och om möjligheterna att få ersättning enligt brottsskadelagen . I samband med detta bör också på lämpligt sätt upplysning lämnas om de regler som gäller för handläggningen av sådana anspråk. 

Är brottet sådant att det kan komma i fråga att förordna målsägandebiträde enligt lagen  om målsägandebiträde eller att meddela kontaktförbud enligt lagen  om kontaktförbud, skall målsäganden så snart som möjligt underrättas om de regler som gäller för förordnande av målsägandebiträde eller meddelande av besöksförbud. 

Målsäganden skall ges information om reglerna om stödperson i 20 kap. 15 § och 23 kap. 10 § rättegångsbalken, om möjligheterna att få rättshjälp och rådgivning enligt rättshjälpslagen  samt om vilka myndigheter, organisationer och andra som kan lämna stöd och hjälp. 
 
Målsäganden skall tillfrågas om han eller hon vill bli underrättad om beslut om att förundersökning inte skall inledas eller att en inledd förundersökning skall läggas ned, beslut om att åtal inte skall väckas, tidpunkt för huvudförhandling i målet samt dom i målet. Om en gripen, anhållen eller häktad person avviker, skall målsäganden underrättas, om det behövs. Så snart åtal har beslutats skall målsäganden underrättas om beslutet.

Läggs en förundersökning ned eller beslutas att åtal inte ska väckas, ska den som hörts som skäligen misstänkt för brottet underrättas. Beslutas att förundersökning inte ska inledas eller att en inledd förundersökning ska läggas ned eller att åtal inte ska väckas, ska underrättelse ske till målsägande som angett brottet eller anmält enskilt anspråk i anledning av brottet eller begärt att bli underrättad. Har den som övertagit målsägandens anspråk gjort anmälan om enskilt anspråk, ska även han underrättas.

Se även 
Målsägandebiträde
Tilltalad

Noter 

Processrätt
Straffrätt
Målsägandebiträde

Målsägandebiträde är ett särskilt biträde som kan förordnas av allmän domstol för den som har drabbats av ett brott (målsäganden) när förundersökning har inletts. Målsägandebiträdet är i de flesta fall advokat eller biträdande jurist vid en advokatbyrå.

Rätt till målsägandebiträde 

I ett brottmål som gäller sexualbrott enligt 6 kap. brottsbalken har målsäganden rätt att få ett målsägandebiträde, om det inte är uppenbart att hon eller han saknar behov av biträde. Ett målsägandebiträde ska vidare förordnas i mål om vissa andra brott enligt brottsbalken om det med hänsyn till målsägandens personliga relation till den misstänkte eller andra omständigheter kan antas att målsäganden har behov av sådant biträde. Det handlar då om brott mot person med fängelse i straffskalan, till exempel misshandel och olaga hot, sexualbrott eller om rån. Anhöriga till någon som bragts om livet kan få ett målsägandebiträde. När gäller andra brott kan ett målsägandebiträde förordnas förutsatt att fängelse kan följa på brottet och att det med hänsyn till målsägandens personliga förhållanden och övriga omständigheter kan antas att målsäganden har ett särskilt starkt behov av sådant biträde.

Målsägandebiträdets uppgifter 

Målsägandebiträdet ska ta till vara målsägandens intressen i målet samt lämna stöd och hjälp till målsäganden. Biträdet ska bistå målsäganden med att föra talan om enskilt anspråk i anledning av brottet, om detta inte görs av åklagaren. 

Om ett enskilt anspråk grundas på ett brott som hör under allmänt åtal, är åklagaren på målsägandens begäran skyldig att i samband med åtalet förbereda och utföra målsägandens talan, om det kan ske utan väsentlig olägenhet och målsägandens anspråk inte är uppenbart obefogat. Åklagaren är emellertid inte skyldig att lämna hjälp och stöd i samma omfattning som ett målsägandebiträde.

Kostnaderna för målsägandebiträde

Målsägandebiträdet får ersättning av staten på samma sätt som ett biträde enligt rättshjälpslagen (1996:1619). Om ett målsägandebiträde förordnas, får målsäganden vidare ersättning för kostnader för bevisning och utredning med anledning av talan om enskilt anspråk i samma utsträckning som om han eller hon beviljats rättshjälp.

Ersättningen till målsägandebiträdet bestäms av domstolen enligt samma principer som gäller för basarvodet till en offentlig försvarare.

Om den som står åtalad (den tilltalade) döms för brottet kan han eller hon bli skyldig att helt eller delvis ersätta staten för kostnaderna för målsägandebiträdet.

Rättsfall 
 Målsägandebiträde kan inte förordnas för dödsbo. När så likväl skett har biträdet ansetts berättigat till ersättning enligt lagen om målsägandebiträde för arbete som utförts medan förordnandet gällde.

Källor

Externa länkar
Om du behöver hjälp (Domstolsverket)

Processrätt
Straffrätt
Pascal Yoadimnadji

Pascal Yoadimnadji, född 11 januari 1950 i södra Tchad, död 23 februari 2007 i Paris, var regeringschef i Tchad under president Idriss Déby från 3 februari 2005 till sin död. Dessförinnan hade han varit jurist, och var en tid jordbruksminister.

Yoadimnadji tillhörde den etniska gruppen Gor från södra Tchad.

Referenser

Externa länkar
Africa Database
Gouvernement de la République du Tchad

Tchads regeringschefer
Födda 1950
Avlidna 2007
Män
Lärjeån

Lärjeån är den å som gett före detta stadsdelen Lärjedalen i Göteborg dess namn. Den börjar norr om Gråbo och mynnar ut i Göta älv vid Lärjeholm. Längs ån löper länsväg 190, som i Linnarhult går på Linnarhultsbron över ån. Lärjeåns avrinningsområde omfattar 119 kvadratkilometer.

Beskrivning
Dalgången runt Lärjeån omfattar cirka 29 kvadratkilometer. Mitt i dalen löper den naturligt meandrande Lärjeån, som skurit sig ner genom områdets stora lersediment.

Ån flyter genom en sprickdalgång som går från en rullstensås mellan Gråbo och Mjörn i öster till utloppet i Göta älv i väster. Området är en gammal fjorddal, och havet har avsatt lager av lera upp till en tjocklek av 70 meter. Därefter har området (genom landhöjningen efter senaste istiden) höjt sig över havet.

Under årtusendena sedan istidens slut har Lärjeån skurit sig ner genom de lätteroderade lersedimenten. Resultatet har längs med ån blivit ett ravin- och meanderlandskap som skiljer ut sig mot den i övrigt jämna lerplatån.

Användning
Lärjeåns åkanter används bland annat av betande djur. Detta och det omgivande jordbruket har medfört att åvattnet är påverkat av avföring och bekämpningsmedel.

Vattenstånd

Vattenståndet i Lärjeån varierar stort. Torra somrar förvandlas ån bitvis till en bäck, medan den vid snösmältning kan svämma över. Bilderna här intill visar samma bro över ån vid olika extrema vattenstånd. 

Den 27 mars 1969 beslöts att en bergtunnel skulle sprängas från tegelbruket i Angered genom Vättlefjäll och ner till Göta älv. Den skulle hjälpa Lärjeån att svälja högvatten vid regn i Angeredsstaden och kostade cirka 10 miljoner kronor.

Referenser

Vattendrag i Göteborgs kommun
Vattendrag i Lerums kommun
Vattendrag i Västergötland
Göta älvs avrinningsområde
Brännskär (vid Kirjais, Nagu)

Brännskär är en ö i Nagu i Pargas stad i Finland. Ön ligger i Skärgårdshavet i landskapet Egentliga Finland, i den sydvästra delen av landet. Ön ligger omkring 4 kilometer söder om Kirjais, 12 kilometer söder om Nagu kyrka, 43 kilometer söder om Åbo och omkring 160 kilometer väster om Helsingfors.

Öns area är  hektar och dess största längd är  kilometer i öst-västlig riktning.

Förbindelsebåtarna M/S Nordep och M/S Cheri trafikerar Brännskär. Den närmaste förbindelsebåtshamnen i Nagu finns på Kirjais Österudden.

Skärgårdshemmanet Brännskär 
På Brännskär bor två familjer året om. Via företaget Living Archipelago bedrivs under sommarhalvåret besökshamns- och caféverksamhet. Även snickeriföretaget LennArt och teatergruppen Teater Kojan är verksamma på ön som är ett populärt besöksmål i Åbolands skärgård. En årligen återkommande tradition på Brännskär har varit familjefesten Brännskärsdagen med tillhörande Muminkonsert, men även många andra evenemang ordnas på ön.

Skärgårdshemmanet Brännskär är ett år 2011 grundat pilotprojekt för Åbolands skärgårdsstiftelse. Tillsammans med Svenska Småbruk och Egna hem Ab förvärvades skärgårdshemmanet Brännskär i Nagu södra skärgård "i syfte att främja året-om-boende och -verksamhet på ön och förhindra att det socialt och kulturellt viktiga hemmanet inte genom ägarbyte skulle ha tagits i privat fritidsbruk".

Brännskär har varit föremål för flera utvecklingsprojekt, vilka har involverat flera renoverings- och byggprojekt. Åbolands skärgårdsstiftelse sköter förvaltningen av fastigheten och deltar som part i utvecklingsprojekten.

Historia 
Ön Brännskär finns dokumenterad redan på 1500-talet. Men först på 1700-talet befolkades ön. De få betesmarkena på ön gjorde att man livnärde sig främst på jakt och fiske. 

I Axel Gottfrid Östermans bouppteckning från 1947 finns angivet att Uno Gottfrid Österman köpte Brännskär år 1947 av sin mor Selinda och av sina syskon. Ulf och Heli Österman övertog Brännskär genom köp 1989 av fadern Uno.

År 2011 köpte Åbolands skärgårdsstiftelse tillsammans med Svenska Småbruk och Egna hem Ab, skärgårdshemmanet  Brännskär av dåvarande ägaren Heli Österman.

Bilder

Källor

Externa länkar
 Brännskär

Öar i Skärgårdshavet
Småbåtshamnar i Skärgårdshavet
Öar i Nagu
Thems kommun

Thems kommun var fram till 2007 en kommun i Århus amt i Danmark. Den uppgick då i Silkeborgs kommun.

Tidigare kommuner i Danmark
Silkeborgs kommun
Djibo Bakary

Djibo Bakary, född 1922 i Soudouré, Niger, död 16 april 1998 i Niamey, var regeringschef i Niger den 20 maj 1957 till den 10 oktober 1958. Han var ledare inom fackföreningsrörelsen fram till 1956, då han utsågs till borgmästare i Niamey. Djibo Bakary fick senare fly från Niger, han återvände 1974 efter militärkuppen, och satt sedan fängslad fram till 1987.

Källor

Externa länkar
Africa Database
Con Djibo Bakary y Miguel Brugueras, Guinea 1972

Nigers regeringschefer
Män
Födda 1922
Avlidna 1998