kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ulrika Knape Lindberg

Nation: 

Ulrika Margareta Knape Lindberg, född Knape den 26 april 1955 i Göteborg, Göteborgs och Bohus län, är en svensk simhoppare och simhoppstränare. Hon är gift med Mathz Lindberg och mor till Anna Lindberg. Hon är Sveriges mest namnkunniga kvinnliga simhoppare, bland annat genom ett OS-guld och två OS-silver. Därutöver har hon varit förbundskapten och sportchef för det svenska simhoppslandslaget i 16 år.

Biografi
Knape är född i Göteborg, där hon även växte upp. Hon debuterade i det svenska ungdomslandslaget redan som 10-åring. 1968 var hon tvåa i SM på 200 m fjärilsim. Då hade hon redan året före vunnit sitt första av totalt 39 (alternativt 43) SM-guld i simhopp. 1969 vann hon överraskande Europacupen i simhopp i Italien.

1972, vid en ålder av endast 17 år, vann hon OS–guld i höga hopp. Under VM 1973 vann hon guld i höga hopp och silver i svikthopp. 1974 vann hon två guldmedaljer under EM. Sin sista medalj i ett internationellt mästerskap vann Knape i olympiska sommarspelen 1976.

Ulrika Knape slutade sin simhoppskarriär vid 21 års ålder för att läsa till och försörja sig som idrottslärare. Hon har senare verkat som tränare åt sin dotter Anna Lindberg, vid sidan om sitt arbete som idrottslärare i hemstaden Karlskoga. 2005 blev hon förbundskapten och sportchef för simhoppslandslaget. 1989 blev Knape Lindberg invald i Svenska Dagbladets bragdnämnd.

Ulrika Knape har vunnit 43 SM-guld, varav 39 i simhopp åren 1967–1976. Under den aktiva karriären tävlade hon för Göteborgsklubben S 02.

Knape Lindberg deltog i den andra säsongen (2010) av TV-programmet Mästarnas mästare i SVT.

Familj
Ulrika Knape är dotter till länsrådet Olof Knape. Hon är gift med sin simhoppskollega Mathz Lindberg (född 1951, 29 SM-guld i simhopp). De har tillsammans sonen David född 1979 (som var en lovande simmare) och dottern Anna Lindberg.

Meriter (simhopp)

OS
1972 – 1:a i höga hopp, 2:a i svikthopp
1976 – 2:a i höga hopp, 11:a i svikthopp

VM
1973 – 1:a i höga hopp, 2:a i svikthopp
1975 – 3:a i höga hopp

EM
1974 – 1:a i höga hopp, 1:a i svikthopp

Europacupen
1969 – 1:a

SM
1967–1976 – 39 (alt. 43) guld

Referenser

Noter

Källor 
 OS-databas med resultat
 Svensk Simhoppning - Världsmästerskapstitlar genom tiderna
 Svenska Simförbundets guldmedalj till Larsson och Knape-Lindberg
 Svenska sim-VM-medaljer genom tiderna
 Klassiska ögonblick från simbassängen
 Större stab bakom Anna Lindbergs lyft

Externa länkar 

 Olympiskt guld för Ulrika Knape 1972

Kvinnor
Svenska simhoppare
Födda 1955
Svenska olympiska guldmedaljörer
Svenska olympiska silvermedaljörer
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1972 från Sverige
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1976 från Sverige
Olympiska guldmedaljörer 1972
Olympiska silvermedaljörer 1972
Olympiska silvermedaljörer 1976
Levande personer
Tävlande i simhopp vid olympiska sommarspelen 1972
Tävlande i simhopp vid olympiska sommarspelen 1976
Idrottare från Göteborg
Svenska idrottare under 1900-talet
Världsmästare i simhopp
Europamästare i simhopp
Mottagare av Svenska Dagbladets guldmedalj
Alumner från Örebro universitet
Mottagare av Hans Majestät Konungens medalj
Myling

En myling (även myrding) är i svensk folktro en gengångare av ett odöpt nyfött barn som mördats av sin mor och gömts, ibland till och med under golvet i stugan, för att dölja en oönskad födsel.

Allmänt 
I sägnerna berättas det om hur modern avslöjas, när mylingen sjunger en sång om sitt öde. Mylingar troddes finnas på platser där en ung mor kunde tänkas gömma ett dött barn, som myrar, uthus, dyngstäder, stenrösen och skogsbackar. Från dessa kunde man ibland höra gråt och barnskrik. Ibland kunde det odöpta barnet ropa på hjälp: "Ge mig ett namn!", och då kunde man rädda det genom att säga "Du kan ta mitt; jag heter N.N." Man kunde även hjälpa det genom att hitta liket och begrava det i vigd jord på en kyrkogård.

Mylingen kunde även dyka upp vid moderns bröllop. När bröllopsdansen kommit igång, hörde man en röst under golvplankorna: ”Bytta är trång, bena är lång, jag vill dansa än en gång”. Därpå reste sig en liten pojke ur golvet, tog bruden om livet och dansade henne till döds.

En sägen från Bergslagen berättar om en gammal torpare som på väg hem från krogen tilltalades av en liten pojke med orden: "Morfar, morfar, får jag pappa?" (Ordet pappa här är en dialektal form för att bli ammad). Gubben vägrade först att inlåta sig, men då pojken fortsatte att ställa sin fråga svarade han slutligen: "Har du nån te papp' så papp', men inte får du te pappa mej". Då gav sig pojken iväg. När gubben slutligen kom hem till sin torpstuga, då fann han sin hemmaboende dotter död i utdragssoffan med blodet flytande från brösten. Gubbens svar gav pojken möjlighet att ta hämnd på sin moder, med sägnens ord: "När pojken hade fått lov te papp' så visste han vart han skulle gå".

Etymologi 
Ordet kommer från "myrding" och "mörding", från fornsvenskans myrða, "mörda". Myling betyder alltså kort och gott "mördad". Ordet är dokumenterat i svenskt språkbruk från 1647.

Se även 
 Nattramn
 Strandvaskare
 Lyktgubbe

Källor

Noter

Tryckta källor 
 
 

Nordisk folktro
Odöda
Miss World

Miss World är en skönhetstävling för ogifta kvinnor mellan 16 och 26 år. Tävlingen når årligen två miljarder TV-tittare i över 200 länder och är därmed ett av världens mest sedda TV-program. Den tillhör "De fyra stora skönhetstävlingarna" i världen.

Vinnaren, som under tiden bor i London, reser runt och representerar Miss World Organization i dess välgörenheter. 

Varumärkets ägare är sedan 2000 brittiskan Julia Morley. 2001 vann den första färgade kvinnan någonsin i tävlingens historia, Agbani Darego från Nigeria, och ett år senare den första muslimen, turkiskan Azra Akin.

Sveriges representant till Miss World utses sedan 2004 i en modelltävling som heter Miss World Sweden.

Kandidaterna i Miss World ställer upp i följande moment, där finalisterna väljs ut till finalkvällen:
 Beach Beauty
 Miss Talent
 Miss Sport
 Beauty With A Purpose
 Top Model
 Personality Award
 Peoples Choice
 Contestants Choice
Vinnarna i varje moment är direktkvalificerade till finalen.

Miss World-vinnare

Referenser

Externa länkar 

 Miss World

Skönhetstävlingar
Återkommande evenemang med premiär 1951
Citronhaj

Citronhajen (Negaprion brevirostris) är en art i familjen gråhajar.

Citronhajen är den vetenskapligt bäst kända av alla hajarter. Detta framför allt tack vare studier av Dr Samuel Gruber vid University of Miami i Florida och hans fältstation på ögruppen Bimini som tillhör Bahamas. Framför allt bedrivs beteendestudier men även genetiska studier pågår.

Citronhajen lever i tropiska och subtropiska områden längs Syd- och Nordamerikas kuster. Den blir upp till 3,5 meter lång och kan troligen leva i mer än 60 år även om exakta mätningar av åldern inte har kunnat göras. 

Födsel sker i grunda, varma laguner, och varje hona föder mellan 4 och 17 ungar. Dessa har under graviditeten fått sin näring via en navelsträng liknande den som finns hos däggdjur. Efter födseln får ungarna klara sig på egen hand och modern visar dem ingen uppmärksamhet utan så snart hon fött klart simmar hon ut till djupare vatten igen.

Ungarna stannar kvar i det grunda vattnet och lever framför allt på fisk och kräftdjur. De är aktiva jägare men det verkar som om de måste lära sig vad de kan äta så till en början kan de antagligen smaka på det mesta. Efter 8-12 år i sin födelselagun blir citronhajen könsmogen och vandrar ut på djupare vatten. Vart de sedan tar vägen är det ingen som vet, men det finns tecken på att de eventuellt vandrar långa sträckor, exempelvis mellan Florida och Brasilien, för att para sig. Honorna tenderar dock att återkomma till samma lagun för att föda, vilket sker vartannat år.

Citronhajen äter oftast under natten och hittar sin föda genom att använda elektroreceptorer, den biologiska förmågan att uppfatta elektriska stimulanser i naturen. Deras huvudsakliga föda är broskfisk och benfisk. Viss kannibalism förekommer, särskilt synligt i ungdomsprover.

Noter

Gråhajar
Perser (olika betydelser)

Perser kan syfta på:

 Perser – en västiransk folkgrupp som utgör majoritetsbefolkningen i Iran
 Perser (kattras) – en kattras

Se även
 Iranier – medborgare i Iran
 Perserna – en teaterpjäs av den grekiske dramatikern Aischylos
Turkisk angora

Angorakatten, eller turkisk angora, är en kattras med semilånghårig päls och en slank kropp.

Utseende
Rasen är godkänd i alla färger och mönster, utom choklad, lila, kanel och siamesmaskat. Den mest förekommande färgvarianten som man vanligen förknippar med angora är vit. Pälsen på en angora ligger slät mot kroppen, utom vid kragen och på svansen som har yvig päls.

Temperament
Turkisk angora brukar beskrivas som en alert, pratsam, lekfull, intelligent och envis katt, med en egen vilja. Den är lättlärd och vill ofta vara i centrum för allas uppmärksamhet. Angoran är mycket lik den närbesläktade rasen turkisk van till sättet.

Historia
Angoran är en mycket gammal kattras som har sitt ursprung i Turkiet. ("Angora" kommer av det grekiska namnet på staden Ankara.) Det är den kattras vars ursprung man kan spåra längst tillbaka i tiden, och man tror att de moderna långhårsraserna har fått sitt hårlag från angoran. Den importerades troligen till Europa under 1500- eller 1600-talen. Under lång tid skilde man sällan på angorakatten och perserkatten, och det händer att dessa än idag ibland blandas ihop. Andra raser som kan förknippas med angorakatten är orientaliskt långhår och balines, som är långhåriga varianter av siames och orientaliskt korthår. Detta beror troligen på att man i vissa länder har kallat orientaliskt långhår för angora, medan angoran kallats för turkisk angora. Trots att rasen är så gammal godkändes den inte av FIFe förrän år 1982.

Kattraser från Asien
Husdjursraser från Turkiet
Balines

Balines är en långhårig variant av kattrasen siames.

Rasen uppkom i USA i början av 1950-talet, när två av en siameshonas ungar parade sig med varandra. Resultatet blev då långhåriga kattungar. I dag är balinesen både godkänd som egen ras, och vanlig som utställningskatt.

Utseende 
Balinesen är en mycket slank kattras med långa ben och svans, som är plymliknande, och en smidig kropp med siamesens klassiska colorpointutfärgning. Pälsen är silkig och lång men ligger tätt mot kroppen. Öronen är ofta välbehårade.

Temperament 
Balinesen är mycket lik siamesen i temperamentet, det vill säga livlig och alert, men har ett ljusare läte och påstås ofta vara mer lekfull än sin föregångare. Den har även ett något lugnare temperament än siameskatten. Balinesen är mycket intelligent.

Externa länkar 
 Svenska katters sida - Balines
 Siames iFokus

Kattraser från USA
Siames

För folkslaget, se Thailändare

Siames är en kattras som är känd för sina djupblå ögon och sin karakteristiska colorpointteckning som består av en mörkare region runt nosen, en så kallade mask, och på utstående extremiteter som ben, öron mm. Detta beror på den så kallad Himalayagenen, vilken hindrar det mörkare pigmentet (rött/svart) att aktiveras utom vid flera grader under "normal" kroppstemperatur, alltså där kroppen "kyls" mest.

Historia 
Siamesen är en mycket gammal kattras som anses ha sitt ursprung i Siam, nuvarande Thailand, därav namnet. På den allra första kattutställningen som hölls i London år 1871 fanns det representation från Siam, dock ännu inte med klassificering som egen ras.

Förr i tiden var det oerhört vanligt att siamesen var behäftad med defekter som svansknick och skelögdhet. Detta förekommer än idag, dock ej i någon stor utsträckning. I Thailand, där siamesen är ett frilevande djur, anser man att de både ska ha knick och skela – för att kunna kallas äkta. Rasen hör till de som är mest produktiva. Rekordet i antal ungar i en kull lär ligga på 13 stycken. 

Kattraserna balines, orientaliskt korthår, orientaliskt långhår och seychellois är närbesläktade med siamesen. Balinesen är en långhårig siames, oriental är en enfärgad siames, och seychellois är en vitfläcklig siames.

Utseende 
Det finns en mängd olika siamesfärger, men det som främst kännetecknar rasen är maskningen och de djupblå ögonen. Siamesen behöver inte vara helmaskad, utan så kallad tabbymaskning (randig maskning) tillåts också i rasstandarden.

En siames skall enligt rasstandarden se ut på följande sätt:
 Kropp: slank, elegant och muskulös.
 Ben och tassar: Höga och eleganta, bakbenen något högre än frambenen. Tassarna skall vara ovala.
 Huvudet: skall vara triangelformat med stora och luftiga öron som gärna får sitta lågt.
 Ögon: Snedställda och mandelformade. Djupt blå i färgen.
 Svans: Lång och piskliknande.
 Päls: Glänsande, silkeslen och tätliggande.
 Storlek: Siameser varierar i storlek, men det är en så kallad mellanstor katt som brukar väga mellan 2,5 och 5,5 kg. Hanar blir något större än honor.

Det är en stor skillnad på hur en modern siames ser ut idag till skillnad från äldre varianter. Den moderna siamesen har större öron, mer kilformat nosparti och längre, slankare kropp. Som en slags motreaktion för rasens utveckling har vissa uppfödade runtom i världen börjat föda upp "applehead siamese"/"traditional siamese", en rundare och mer ursprungslik variant. Även rasen Thai, också den mer "trogen" till ursprungskatterna, har börjat komma in i Sverige.

Temperament 
Siameser är i allmänhet mycket livliga katter, med en mörk och tydlig röst. Den kallas ibland "hundkatten", och detta beror på att den är mycket intelligent och läraktig. Den apporterar gärna och lär sig lätt att gå i koppel. För övrigt är det en mycket tillgiven och lekfull katt, men man skall komma ihåg att den kräver mycket uppmärksamhet, sällskap och aktivitet, och bör därför inte vara ensam katt i hushållet. Siamesen har en hög röst som är lite babyliknande och den "pratar" gärna med sin ägare.

Källor

Externa länkar 
 Siames iFokus

Kattraser från Asien
Viroid

Viroider är små cirkulära RNA-molekyler. De har till skillnad från virus inget "skal". De består av ett hundratal nukleotider, och kodar inte för några proteiner. De kan replikeras i växtceller med hjälp av speciella enzymer i cellen. De sprids från växt till växt med insekter. Man vet inte den exakta mekanismen bakom det, men viroider kan störa växtens metabolism så mycket att den dör.
Rosanna Davison

Rosanna Davison, född 17 april 1984 i Dublin, Irland, korad till Miss World 2003. Hon är dotter till popsångaren Chris de Burgh.

Referenser 

Irländska fotomodeller
Alumner från University College Dublin
Kvinnor
Födda 1984
Levande personer
Veganer
Slaktmask

Slaktmask är ett äldre verktyg som användes för bedövning av större husdjur vid slakt. 

Verktyget har funnits i olika varianter där den äldsta varianten bestod av en enkel träkonstruktion med en rörlig pinne/plugg i. Masken lades mot djurets huvud och med en klubba eller hammare slog man på pinnen/pluggen som trängde in i hjärnan och medförde omedelbar medvetslöshet. Senare utgjordes den av ett slags huvudkåpa, som täckte djurets panna och ögon och framtill, mittför hjärnan, var försedd antingen med en sprint, som genom slag av en träklubba drevs in i hjärnan (slagmask), eller med en kort pipa med plats för en mindre patron, vars kula vid avfyrandet genom ett lätt slag av en hammare genomborrade hjärnan (skjutmask). Slaktmasken ersattes från början av 1900-talet efter hand med en variant som kunde liknas vid en pistol, bultpistol.

Källor

Slakt
Rigveda

Rigveda ("versernas, eller hymnernas, veda") är en hymnsamling, den äldsta av vedatexterna. Veda betyder egentligen "vetande", "kunskap". Rigveda innehåller 10 580 verser i 1 017 hymner, fördelade i tio böcker (mandala, egentligen "krets"). Ofta medräknas ytterligare 11 hymner, tillhörande en annan redaktion.

I dessa hymner prisas och anropas (om bistånd i striden, om rikedom, hälsa och så vidare) gudarna, de personifierade naturkrafterna och naturföreteelserna, till exempel Agni (elden), Indra (luftrymdens gud), Ushas (morgonrodnaden), Surya (solen), Varuna (egentligen omfattaren, äldst vedafolkets högste gud), Soma (egentligen en utpressad växtsaft, som nyttjades vid offren) och många andra, och med dem ledsagades den enkla gudstjänstens ceremonier. 

Vissa av sångerna har dock ett rent världsligt innehåll, bland dem historiska hymner över ett stort slag. Här finns bland annat en lovsång över en kapplöpningshäst. I en dikt klagar tärningspelaren över sin lidelse och sin olycka. En dikt ger en inblick i brahmanskolornas arbetssätt och liknar de ivrigt rabblande lärjungarna vid en grodkör. Andra dikter är av samma slag som Atharvavedas troll- och besvärjelseformler. 

Rigveda är skriven på mycket ålderdomlig sanskrit. Dess datering är osäker, men brukar anges till cirka år 1 500 f.Kr.

Källor

Externa länkar 
 

Sanskritspråkig litteratur
Hinduiska skrifter
Samsun

Samsun är en hamnstad i provinsen Samsun vid svartahavskusten i norra Turkiet.

Storstadskommunen Samsun består av de fyra distrikten (med folkmängd i slutet av 2011) İlkadım (312 185), Atakum (131 355), Canik (91 861) och Tekkeköy (49 245), vilka tillsammans har 584 646 invånare.

Näringsliv och kommunikationer 
Samsun har en god, modern hamn, och är Turkiets största hamnstad vid svartahavskusten. Härifrån utskeppas bland annat tobak, spannmål och ull. Staden har färjeförbindelse med Tjornomorsk i Ukraina och järnvägsförbindelse till Sivas, omkring 18 mil söder om staden. En flygplats finns omkring 2,5 mil öster om Samsun. Industrier i staden är bland annat textil- och konstgödselindustri. Här produceras även farmaceutiska produkter, möbler och tobak.

Historia 
Staden grundades som Amisos av bosättare från Miletos på 600-talet f.Kr. (den kom senare att på grekiska heta Σαμψούντα, Sampsoúnta). Under Mithridates VI Eupator var Amisos omväxlande med Sinope de pontiska konungarnas residensstad.

I det osmanska riket var Samsun huvudstad i ett sancak i vilâyetet Trabezon. I början av 1900-talet hade staden 11 000 invånare.

Kultur och utbildning 
Staden har ett universitet, Atatürk-universitetet, grundat 1975. Pazar-moskén i staden är från 1200-talet.

Sport 
Fotbollslaget Samsunspor spelar 2022 i Turkiets näst högsta liga.

Källor

Externa länkar 

Orter i Turkiet
Metamorfoser

Metamorfoser (latin: Metamorphoseon libri, "Förvandlingarnas böcker") är den romerske skalden Ovidius mest kända verk. Den är skriven på hexameter och består av ungefär 250 olika sagor vilka alla har en förvandling, en metamorfos, som ett centralt motiv. En av sagorna handlar om Pyramus och Thisbe, ett par i Babylon, vars olyckliga kärlek sägs delvis ligga till grund för Shakespeares Romeo & Julia. En annan av sagorna handlar om Apollo och Dafne.

Svenska översättningar 
 Ovidii Metamorphoser, översatt av Gudmund Jöran Adlerbeth, 1820
 Metamorfoser, Natur & Kulturs serie Levande litteratur, Urval och svensk tolkning av Erik Bökman, Stockholm 1925
 Metamorfoser. Förvandlingar i femton böcker av Publius Ovidius Naso. I fullständig svensk tolkning av Harry Armini. Bokförlaget Ruin 2013,  (första gången utgiven 1969)
 Metamorfoser, tolkning och kommentar av Ingvar Björkeson, inledning av Anders Cullhed, Natur & Kultur, 2015,

Vidare läsning 
 Förvandlingskonst Ovidius Metamorfoser av Börje Magnusson, Nationalmuseum 2007,

Källor

Externa länkar 

 
 

Latinskspråkig litteratur
Litteratur under antiken
Verk av Ovidius
Artist

En artist är en person som på ett eller annat sätt uppträder. Vanligtvis rör det sig om musiker, men även komiker, skådespelare, dansare, illusionister med flera kan räknas som artister. På svenska, till skillnad från engelska, används alltså ordet för scenkonstnärer, men inte numera för bildkonstnärer.
Det finns artistförmedlingar för dem som för något ändamål önskar boka en artist.

En artist som uppträder på en cirkus kallas cirkusartist.

Musicerande artister tjänar nästan bara pengar på att turnera. Den högst betalda musikakten 2017 var bandet U2 som då tjänade $54,4 miljoner, varav 95 procent kom från att turnera.

Se även
Svenska artisters och musikers intresseorganisation

Referenser
Kärlkramp

Kärlkramp eller angina pectoris, är tillfälliga smärtattacker i bröstet som förekommer i samband med att hjärtats kranskärl inte klarar av att försörja hjärtmuskeln med blod (myokardiell ischemi). Kärlkramp förekommer ofta i situationer då hjärtmuskeln tvingas prestera hårdare än normalt, och därmed kräver större blodförsörjning. Exempelvis vid fysisk eller psykisk stress kan personer med hjärtbesvär drabbas av smärtorna. Angina kommer av latinets angere, sammantrycka, strypa) är en allmän benämning på inflammatoriska tillstånd i svalget och tonsillerna (mandlarna), men kan även beteckna vissa sjukiga tillstånd med annan lokalisering.

Den underliggande orsaken till kärlkramp är en förträngning av hjärtats kranskärl (ateroskleros) eller exempelvis en förstoring av hjärtmuskeln (myokardiell hypertrofi) på grund av ökad kärlresistans (arterioskleros) i systemkretsloppet. Den ökade muskelmassan utvecklar en större kraft, vilket i sin tur komprimerar kranskärlen vid kontraktion.

Symptom
Personen upplever obehagskänsla i bröstet oftast i vänster del som kan stråla ut i vänster arm men även upp mot halsen, käkarna och skuldrorna (så kallad refererad smärta). Personen bryter oftast samtidigt ut i kallsvett och darrningar. Vid kärlkramp går symtomen över inom tio minuter, medan smärtan vid hjärtinfarkt, som i övrigt kan vara svår att skilja från kärlkramp, ofta varar mer än 20 minuter.

Vid vila kan man få milda symptom, vilket särskiljer angina från hjärtinfarkt som uppkommer när någon artär i hjärtat är mer fullständigt igensatt (blodpropp i kranskärl). Vid hjärtinfarkt är smärtan ofta mer ihållande även i vila. Hjärtinfarkt är dock inte alltid förenad med smärta.  

Kvinnor upplever ofta mer diffusa symtom vid kärlkramp. Många gånger saknas de klassiska symtomen helt och ersätts av andra åkommor som till exempel magont, ryggont eller ångest.

Ett annat exempel är "fönstertittarsjuka", claudicatio intermittens. Det är samma typ av tillstånd i benen, till följd av att deras artärer har blivit arteriosklerotiska.

Undersökning
EKG vid vila och/eller ansträngning (arbetsprov; cykling) kan göras för att påvisa typiska EKG-förändringar vid angina. Vid akut isättande kärlkramp som ej släpper inom några minuter efter intag av nitroglycerin (se nedan) analyseras troponin för uteslutande av hjärtinfarkt.

Behandling
Nitroglycerin lindrar besvären genom att vidga hjärtats kranskärl vilket medför att blodflödet normaliseras. Nitroglycerin omvandlas i kroppen till kvävemonoxid, en signalsubstans som gör att muskulaturen slappnar av.

Betablockerare och/eller kalciumhämmare kan också ges. Vid svår kärlkramp eller hjärtinfarkt kan behandling ske med ballongvidgning ("sprängning") av kranskärl men även bypassoperation kan komma ifråga.

Om medicinska behandlingar inte fungerar kan det också vara nödvändigt med operativa behandlingar som ballongvidgning, bypass, off-pump kirurgi och till och med i extremfall ryggmärgsstimulering.

Se även
Invärtesmedicin
 Hjärtneuros, Somatoform autonom dysfunktion
 Prinzmetalangina

Källor 
 
 Medtronic

Noter 

Hjärtmuskelsjukdomar
Livsstilssjukdomar
Stenos