9 augusti

9 augusti är den 221:a dagen på året i den gregorianska kalendern (222:a under skottår). Det återstår 144 dagar av året.

Återkommande bemärkelsedagar

Nationaldagar 
 Singapores nationaldag (till minne av självständigheten från Malaysia 1965)

Namnsdagar

I den svenska almanackan 
 Nuvarande – Roland
 Föregående i bokstavsordning
 Roine – Namnet infördes 1986 på 13 juni. 1993 flyttades det till dagens datum och utgick 2001.
 Roland – Namnet förekom på dagens datum under 1600-talet, men utgick sedan. 1901 återinfördes det på dagens datum och har funnits där sedan dess.
 Romanus – Namnet fanns, till minne av en romersk martyr på 200-talet, på dagens datum före 1901, då det utgick.
 Ronald – Namnet infördes 1986 på dagens datum, men flyttades 1993 till 6 juli och 2001 till 16 maj.
 Ronny – Namnet har gått exakt samma väg som Ronald, genom att införas på dagens datum 1986, 1993 flyttas till 6 juli och 2001 till 16 maj.
 Föregående i kronologisk ordning
 Före 1901 – Romanus och Roland
 1901–1985 – Roland
 1986–1992 – Roland, Ronald och Ronny
 1993–2000 – Roland och Roine
 Från 2001 – Roland
 Källor
 Brylla, Eva (red.): Namnlängdsboken, Norstedts ordbok, Stockholm, 2000. 
 af Klintberg, Bengt: Namnen i almanackan, Norstedts ordbok, Stockholm, 2001.

I den finlandssvenska almanackan 

 Nuvarande (revidering 2020) – Natalie, Nadja, Eira

 I föregående i revideringar
1929 – Natalia
1950 – Gunlög
1964 – Gunlög
1973 – Eira
1989 – Eira
1995 – Eira
2000 – Eira, Natalie
2005 – Eira, Natalie
2010 – Eira, Natalie
2015 – Eira, Natalie, Nadja
2020 – Natalie, Nadja, Eira

Händelser 
 48 f.Kr. – Julius Caesars styrkor besegrar Pompejus armé i slaget vid Farsalos i Grekland, trots att Caesars styrkor är numerärt underlägsna (omkring 30 000 man mot Pompejus uppemot 60 000). Caesar förlorar omkring 1 200 man, medan Pompejus förluster uppgår till mellan 6 000 och 15 000. Detta blir en avgörande drabbning under det pågående romerska inbördeskriget, då de båda sidorna äntligen möts på slagfältet efter flera månader av osäkert undvikande av varandra. Efter nederlaget flyr Pompejus till Egypten, där han blir mördad en och en halv månad senare (28 september). Segern ger Caesar möjligheten att gå mot Rom, för att i förlängningen kunna avskaffa den romerska republiken.
 378 – En kombinerad västgotisk och alansk armé på mellan 12 000 och 20 000 man besegrar en romersk här på mellan 15 000 och 30 000 man i slaget vid Adrianopel i nuvarande Edirne i Turkiet. Det blir en avgörande gotisk seger under det pågående gotiska kriget, där den östromerske kejsaren Valens stupar. Även om goterna misslyckas med den efterföljande belägringen av Adrianopel ses deras seger i detta slag som inledningen på det västromerska rikets fall under 400-talet.
 1157 – Den danske kungen Knut V blir mördad av sin rival Sven Grate. Knut har varit kung på norra Jylland sedan 1146 och nominellt kung av Danmark sedan 1154. Sven har varit hans rival sedan 1147, då han valdes till kung av Själland och tidvis har han jagat Knut ur landet. 1154 har Knut istället lyckats förjaga Sven med stöd av Valdemar Knutsson (son till den 1131 mördade hertigen Knut Lavard). Tidigare under sommaren 1157 har man kommit till en förlikning, där Sven har blivit kung över Östdanmark (Skånelandskapen Skåne och Halland, men inte Blekinge, som vid denna tid ännu inte ingår i Danmark), Valdemar över Jylland och Knut över de mellanliggande öarna. Denna dag har Sven bjudit in de båda andra till gille i Roskilde, där han lyckas mörda Knut, medan Valdemar kommer undan. Sven stupar sedan i strid med Valdemar i slaget på Grate hed den 23 oktober samma år.
 1471 – Sedan Paulus II har avlidit den 26 juli väljs Francesco della Rovere till påve och tar namnet Sixtus IV. Under sitt 13-åriga pontifikat (till hans död 1484) gör han sig till ledare för motståndet mot Osmanska riket, men i övrigt utnyttjar han sin maktställning för att utöka sin familjs besittningar och blir den förste påven som inte försöker dölja att han ägnar sig åt nepotism inom politiken. 1477 utfärdar han en bulla, som grundar Uppsala universitet i Sverige.
 1587 – Efter den polske kungen Stefan Batorys död i december året före väljs Sigismund Vasa till kung av Polen. Hans far, den svenske kungen Johan III har länge varit tveksam till att låta sonen ställa upp i valet, eftersom Sigismund är svensk tronföljare och ska efterträda Johan vid dennes död. Eftersom Sverige och Polen har motstridiga intressen (bland annat i Baltikum) kan det bli svårt med en personalunion mellan de båda länderna, där de får samma regent. Han har dock gett med sig efter att han och sonen genom Kalmar stadgar har enats om Sveriges självständighet inför den kommande unionen. Sigismunds kandidatur stöds av inflytelserika personer, såsom hans moster Anna Jagellonica, som är änka efter kung Stefan, och hetmanen Jan Zamoyski. Därmed väljs han denna dag (enligt den julianska kalendern, som då tillämpas i Sverige, den 19 augusti enligt den gregorianska, som då används i Polen) till kung av Polen och storfurste av Litauen (Polen och Litauen har varit i union sedan 1300-talet) – han tillträder båda posterna den 18 september. Enligt Kalmar stadgar ska han inte få avträda det svenska Estland till Polen, medan han har lovat göra detta till polackerna för att bli vald till polsk kung. Efter tillträdet vägrar han dock avträda Estland och detta blir en stridsfråga mellan honom och den polska adeln under de följande åren, särskilt sedan han den 17 november 1592 också har blivit svensk kung.
 1704 – En svensk styrka på 2 300 man under Johan August Meijerfeldt den äldre besegrar en sachsisk på 6 000 man ledd av Johann Matthias von der Schulenburg i slaget vid Posen. Trots den svenska segern tvingas svenskarna, under trycket av den polsk-sachsiske kungen August den starkes frammarsch, dra sig tillbaka till Warszawa. Den svenska huvudarmén under Karl XII kan dock marschera vidare mot Lemberg.
 1788 – Den svenske generalmajoren Carl Gustaf Armfeldt den yngre samlar en grupp på sex andra officerare i Liikala i östra Finland, där de författar den så kallade Liikalanoten, riktad till den ryska kejsarinnan Katarina den stora. I detta diplomatiska meddelande uttrycker de alla sitt missnöje med det nyligen utbrutna svensk-ryska kriget och att de alla motsätter sig det, eftersom det strider mot Sveriges intressen. Med noten vill officerarna undersöka möjligheten till fred, samtidigt som de förklarar att kriget är olagligt, eftersom det strider mot den svenska regeringsformen. Redan samma dag avreser Johan Anders Jägerhorn från Liikala med noten till den ryska huvudstaden Sankt Petersburg, dit han anländer den 12 augusti, samtidigt som författarna till noten bildar det så kallade Anjalaförbundet.
 1896 – En total solförmörkelse inträffar över Sverige.
 1907 – Den Uppsalabaserade idrottsklubben IK Sirius grundas under namnet IK Spurt. I början anordnas förutom idrottsevenemang även underhållning med föredrag, sång och musik, men så småningom blir det en renodlad idrottsklubb. 1991 delas den upp i en fotbolls- och en bandyklubb.
 1945 – Det amerikanska B29-bombplanet Bockscar fäller klockan 11.00 den andra atombomben över Japan, över staden Nagasaki. Bomben, som har fått namnet Fat Man gör att 60 000–80 000 invånare omkommer och omkring 20 000 skadas direkt i den japanska staden. Fällningen sker tre dagar efter att planet Enola Gay har fällt den första atombomben över Hiroshima. Detta blir de (hittills; ) två enda atombomberna som har fällts i krig och även om de leder till att Japan en knapp vecka senare (14 augusti) går med på villkorslös kapitulation i det pågående andra världskriget förblir båda fällningarna kontroversiella. 
 1965 – Östaten Singapore blir självständig från Malaysia. Efter den japanska ockupationen under andra världskriget har britterna återtagit ön, men efter en folkomröstning 1962 har Singapore 1963 anslutits till den malaysiska federationen. Efter en konflikt mellan Singapores delstatsregering och centralregeringen i Kuala Lumpur har Singapore den 7 augusti 1965 blivit utesluten ur federationen och blir denna dag fullständigt självständigt. Den 9 augusti firas sedan dess som Singapores nationaldag.
 1969 – Några medlemmar av mördaren Charles Mansons ”familj” (som mer liknar en sekt) tar sig in i ett hus på Cielo Drive i Beverly Hills i Los Angeles och mördar den höggravida skådespelerskan Sharon Tate och fyra andra personer i huset. Egentligen är morden ett misstag, eftersom man egentligen är ute efter musikproducenten Terry Melcher, som har bott i huset fram till januari detta år. Tates make, filmregissören Roman Polański, befinner sig för tillfället i Europa och undkommer därför morden. Även om Charles Manson själv inte deltar i morden är han hjärnan bakom den och han döms därför senare till livstids fängelse och avlider i fångenskap 2017.
 1974 – Den amerikanske president Richard Nixon avgår på grund av den så kallade Watergateaffären. Han har in i det längsta förnekat inblandning i affären, men har till slut blivit överbevisad och väljer därför att lämna presidentposten i förtid, snarare än att utsätta sig för en rättegång. Han lämnar Vita husets gräsmatta i en helikopter och blir därmed den ende amerikanske presidenten som har avgått i förtid utan att avlida i ämbetet. Vicepresident Gerald Ford svärs samma dag in som USA:s nye president och då han inte blir omvald i valet 1976 blir han den ende amerikanske presidenten under 1900-talet, som har tillträtt ämbetet utan att bli vald.
 1982 – Abu Nidal-organisationen (som har brutit sig ur det palestinska partiet Fatah) genomför en terrorattack mot en judisk restaurang i Frankrikes huvudstad Paris. Två gärningsmän slänger in en granat i matsalen på restaurangen, varpå de rusar in och skjuter med maskingevär. Sex personer dödas, varav två amerikaner, och 22 personer skadas. Det är dock först 32 år senare som gärningsmännen identifieras och under 2015 yrkar franska myndigheter på att tre män, som misstänks i samband med dådet ska utlämnas från sina hemländer (Norge, Jordanien och Ramallah på Västbanken), men detta har ännu inte skett.
 1986 – Musikgruppen Queen ger sin sista konsert någonsin med sångaren Freddie Mercury på Knebworth Park i Storbritannien. Mercury lider redan då av komplikationer av sjukdomen aids och avlider 1991.

Födda 
 1612 – Sven Bröms, svensk teolog, professor i medicin och rektor vid Uppsala universitet, grundare av Ockelboverken
 1757 – Thomas Telford, brittisk ingenjör
 1776 – Amadeo Avogadro, italiensk fysiker och kemist
 1783 – Alexandra Pavlovna, rysk storfurstinna
 1831 – Axel Krook, svensk publicist, översättare och författare
 1836 – Alexander del Mar, amerikansk politisk ekonom, historiker och författare
 1874 – Reynaldo Hahn, venezuelansk-fransk tonsättare
 1879 – Jeanna Oterdahl, svensk lärare och författare
 1886
 Berta Hillberg, svensk skådespelare
 Arvid Olson, svensk konstnär, animatör och filmpionjär
 1896
 Jean Piaget, schweizisk pedagog och kunskapsteoretisk pionjär
 Léonide Massine, rysk koreograf och balettdansör
 1904 – Hasso von Boehmer, tysk överstelöjtnant
 1906 – Lilly Berggren, svensk skådespelare
 1910 – Robert van Gulik, holländsk deckarförfattare, diplomat och doktor i sinologi
 1911
 Eddie Futch, amerikansk boxningstränare
 William A. Fowler, amerikansk fysiker och astronom, mottagare av Nobelpriset i fysik 1983
 1913 – Herman Talmadge, amerikansk demokratisk politiker, senator för Georgia
 1914 – Tove Jansson, finlandssvensk författare och konstnär
 1919 – Freddy Albeck, dansk sångare och skådespelare
 1921 – J. James Exon, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i Nebraska och senator för samma delstat
 1922 – Gösta Holmström, svensk skådespelare
 1927
 Daniel Keyes, amerikansk science fiction-författare
 Robert Shaw, brittisk skådespelare, författare och dramatiker
 1931 – Mário Zagallo, brasiliansk fotbollsspelare och -tränare
 1932 – Tam Dalyell, brittisk labourpolitiker, parlamentsledamot
 1934 – Tommy Östmar, svensk målare, tecknare, skulptör och illustratör
 1938
 Rod Laver, australisk tennisspelare
 Leonid Kutjma, ukrainsk politiker, Ukrainas premiärminister och president
 1939 – Romano Prodi, italiensk ekonom, professor och vänsterliberal politiker, Italiens konseljpresident samt europeiska kommissionens ordförande
 1943 – Roger Jansson, åländsk frisinnad politiker, Ålands lantråd
 1944
 Patrick Depailler, fransk racerförare
 Sam Elliott, amerikansk skådespelare
 1951 – Michaele Schreyer, tysk miljöpartistisk politiker, Tysklands EU-kommissionär
 1952 – Ewa Fröling, svensk skådespelare och regissör
 1955
 Maud Olofsson, svensk centerpartistisk politiker, Centerpartiets partiledare och Sveriges näringsminister
 John E. Sweeney, amerikansk republikansk politiker, kongressledamot
 1957 – Melanie Griffith, amerikansk skådespelare
 1958 
Amanda Bearse, amerikansk skådespelare och regissör
Per Herrey, svensk artist och kompositör
 1963
 Tarja Filatov, finländsk socialdemokratisk politiker, Finlands arbetsminister
 Whitney Houston, amerikansk artist, sångare, skådespelare och producent
 1964 – Måns Ekman, svensk musiker och skådespelare
 1968
 Gillian Anderson, amerikansk-brittisk skådespelare
 Eric Bana, australisk skådespelare
 1971
 Jon Toogood, nyzeeländsk skådespelare
 Davide Rebellin, italiensk tävlingscyklist
 1973 – Katarina Wennstam, svensk journalist, författare, debattör, moderator och föreläsare
 1974 – Patrik Eriksson-Ohlsson, svensk fotbollsspelare
 1976
 Jessica Capshaw, amerikansk skådespelare
 Rhona Mitra, brittisk skådespelare
 Audrey Tautou, fransk skådespelare
 1977 – Mikaël Silvestre, fransk fotbollsspelare
 1985 – Anna Kendrick, amerikansk skådespelare och sångare
 1990 – Bill Skarsgård, svensk skådespelare.

Avlidna 
 1048 – Damasus II, född Poppo av Curagnoni, påve
 1157 – Knut V, kung av Danmark
 1250 – Erik Plogpenning, kung av Danmark
 1420 – Pierre d'Ailly, fransk filosof, teolog och kardinal
 1516 – Hieronymus Bosch, nederländsk konstnär
 1827 – John Elliott, amerikansk demokratisk-republikansk politiker, senator för Georgia
 1877 – Albrecht Elof Ihre, svensk hovkansler och statsråd, invald i Svenska Akademien 1848 men tog aldrig inträde
 1880 – William Bigler, amerikansk demokratisk politiker, senator för Pennsylvania
 1896 – Alonzo J. Edgerton, amerikansk republikansk politiker och jurist, senator för Minnesota
 1898 – Frank A. Briggs, amerikansk republikansk politiker, guvernör i North Dakota
 1907 – Josef Julius Wecksell, finländsk poet och dramatiker
 1916 – John Mellen Thurston, amerikansk republikansk politiker, senator för Nebraska
 1919
 Ernst Haeckel, tysk zoolog och naturfilosof
 Ruggiero Leoncavallo, italiensk operakompositör
 1942 – Edith Stein, tysk filosof, karmelitnunna och katolsk martyr, helgonförklarad 1998 med namnet Teresa Benedicta av Korset
 1944
 Alberts Kviesis, lettisk politiker, president 1930-1936
 Erwin von Witzleben, tysk generalfältmarskalk
 1962 – Hermann Hesse, tysk-schweizisk författare, mottagare av Nobelpriset i litteratur 1946
 1969
 Cecil Powell, brittisk fysiker, mottagare av Nobelpriset i fysik 1950
 Sharon Tate, amerikansk fotomodell och skådespelare
 1971 – Otto Wagener, tysk generalmajor
 1973 – Stina Seelig, svensk skådespelare
 1975 – Dmitrij Sjostakovitj, rysk-sovjetisk kompositör
 1980
 Jacqueline Cochran, amerikansk pilot
 Elliott Nugent, amerikansk skådespelare, författare och filmregissör
 1983 – Gunnar Adolfsson, svensk chefredaktör, författare och politiker
 1985
 Stig Rybrant, svensk pianist, kapellmästare, musikarrangör och kompositör
 Fred Åkerström, svensk vissångare
 1991 – Dag Stålsjö, svensk TV-producent
 1996 – Frank Whittle, brittisk flygofficer, provflygare och uppfinnare
 2002 – Ruud van Feggelen, nederländsk vattenpolospelare och -tränare
 2003 – Gregory Hines, amerikansk skådespelare, sångare, koreograf och dansare
 2006
 Melissa Hayden, kanadensisk balettdansör
 James Van Allen, amerikansk astrofysiker
 2008
 Bernie Mac, amerikansk komiker och skådespelare
 Mahmoud Darwish, palestinsk poet och prosaförfattare
 2016 – Gerald Grosvenor, brittisk adelsman, Storbritanniens rikaste man född inom landet vid sin död
 2022 – Ingemar Erlandsson, fotbollsspelare, deltagare i det lag (Malmö FF) som 1979 mottog Svenska Dagbladets guldmedalj

Källor

Externa länkar