kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Leadbelly

Huddie William Ledbetter, mer känd som Lead Belly eller Leadbelly, född 20 januari 1888 i Mooringsport i Louisiana, död 6 december 1949 i New York i New York, var en amerikansk folk- och bluesmusiker, känd för sin klara kraftfulla sång, sin virtuositet på 12-strängad gitarr och de många amerikanska blues- och folksånger som han introducerade.

Leadbelly började tidigt uppträda i Louisiana och Texas, men kom flera gånger i klammeri med rättvisan och tillbringade många år i fängelse. 1932 upptäckte musikforskaren John Lomax honom i ett fängelse i Louisiana, och gjorde en rad inspelningar med honom för Library of Congress. Lomax fick honom frigiven 1934, och senare arbetade han som skiv- och konsertartist.

Leadbelly var en av de mest betydande tidiga blues- och folksångarna, och har haft stort inflytande på senare utövare. Han har samarbetat med bland andra Blind Lemon Jefferson, Josh White och Woody Guthrie. Bland hans mest kända sånger kan nämnas "Goodnight Irene", "Midnight Special", "Cotton Fields", "Take This Hammer", "The Hitler song" och "Rock Island Line".

Källor

Externa länkar 

 "Ledbetter, Huddie (Leadbelly)" i the Handbook of Texas Online (engelska)
 The Leadbelly Web (engelska)
Inspelningar på Archive.org:
 Take This Hammer (video 1945)
 (Goodnight) Irene 1943 1948.
 Midnight Special (med Woody Guthrie och Cisco Houston)
med The Golden Gate Quartet 1941
 John Henry (med Sanders Terry på munspel 1943)

Födda 1888
Avlidna 1949
Amerikanska bluessångare
Amerikanska bluesgitarrister
Amerikanska folkmusiker
Rock and Roll Hall of Fame
Män
George Stevens

George Cooper Stevens, född 18 december 1904 i Oakland i Kalifornien, död 8 mars 1975 i Lancaster i Kalifornien, var en amerikansk filmregissör, producent, manusförfattare och filmfotograf. Stevens är främst känd för filmer som En plats i solen (1951; vann sex Oscars, inklusive för bästa regi), Mannen från vidderna (1953; Oscarsnominerad), Jätten (1956; Oscar för bästa regi) och Anne Franks dagbok (1959; Oscarsnominerad för bästa regi).

Biografi 
Stevens började i filmbranschen som kameraman och arbetade med många Helan och Halvan-kortfilmer och fortsatte sedan som regissör för diverse kortfilmer. Den första långfilmen som han regisserade var Mosesson & Jonsson i på vinglig stråt (1933). Hans riktiga genombrott kom när han regisserade Vid 19 år med Katharine Hepburn 1935.

Efter andra världskriget, då han bland annat fotograferade väldigt starka scener från koncentrationslägret Dachau, började han regissera mer allvarliga filmer, bland andra Jätten (1956), Anne Franks dagbok (1959) och Mannen från Nasaret (1965).

Filmografi i urval

Externa länkar 

Födda 1904
Avlidna 1975
Amerikanska filmregissörer
Personer från Oakland
Män
Oscar för bästa regi
Deltagare i landstigningen i Normandie
Europeiska inomhusspelen i friidrott 1968

De tredje ”europamästerskapen” i friidrott inomhus genomfördes 1968 i Madrid i Spanien. 1966 – 1969 gick tävlingarna under beteckningen Europeiska inomhusspelen, men från och med 1970 används begreppet Europamästerskapen i friidrott inomhus.

Medaljörer, resultat

Herrar
50 m
1 Jobst Hirscht, Västtyskland  – 5,8 
2 Bob Frith, Östtyskland  – 5,8
3 Günther Gollos, Östtyskland – 5,8
400 m
1 Andrzej Badenski, Polen  – 47,1
2 Aleksandr Bratsjikov, Sovjetunionen   – 47,3
3 Jan Balachowski, Polen  – 47,3
800 m
1 Noel Carroll, Irland – 1.56,7 
2 Alberto Estebán, Spanien – 1.57,7
3 Sergej Krychok, Sovjetunionen – 1.58,1
1 500 m
1 John Whetton, Storbritannien – 3.51,0
2 José María Morera, Spanien  – 3.51,7
3 Igor Potaptjenko, Sovjetunionen – 3.51,9
3 000 m
1 Viktor Kudinskij, Sovjetunionen - 8.10,3 
2 Bernd Diessner, Östtyskland – 8.11,0
3 Wolfgang Zur, Västtyskland – 8.11,8
50 m häck
1 Eddy Ottoz, Italien – 6,6 
2 Günther Nickel, Västtyskland – 6,7
3 Milan Kotík, Tjeckoslovakien – 6,7
4 x 364 m
1 Polen – 2.48,9 
2 Västtyskland – 2.49,7
3 Sovjetunionen – 2.51,1  
3 x 1 000 m
1 Sovjetunionen – 7.13,6 
2 Spanien – 7.23,6
3 Tjeckoslovakien – 7.40,2
Höjdhopp
1 Valerij Skvortsov, Sovjetunionen – 2,17
2 Valentin Gavrilov, Sovjetunionen – 2,17
3 Bernhard Stierle, Västtyskland – 2,14
Stavhopp
1 Wolfgang Nordwig, Östtyskland – 5,20 
2 Gennadij Bliznetsov, Sovjetunionen – 5,10
3 Jörge Milack, Östtyskland – 5,00
Trestegshopp
1 Nikolaj Dudkin, Sovjetunionen – 16,71
2 Viktor Sanjejev, Sovjetunionen – 16,69
3 Luis Felipe Areta, Spanien – 16,47
Kulstötning
1 Heinfried Birlenbach, Västtyskland – 18,65
2 Wladyslaw Komar, Polen – 18,40
3 Nikolaj Karasjov, Sovjetunionen – 18,35

Damer 
50 m
1 Sylviane Telliez, Frankrike – 6,3
2 Erika Rost, Västtyskland  – 6,4
3 Hannelore Trabert, Västtyskland – 6,4
400 m
1 Natalja Petjonkina, Sovjetunionen – 55,3
2 Gisela Köpke, Västtyskland – 56,2
3 Tatjana Arnautova, Sovjetunionen – 56,3
800 m
1 Karin Burneleit, Östtyskland – 2.07,6
2 Alla Kolesnikova, Sovjetunionen – 2.08,3
3 Valentina Lukjanova, Sovjetunionen – 2.09,4
50 m häck
1 Karin Balzer, Östtyskland – 7,1 
2 Bärbel Weidlich, Östtyskland – 7,1
3 Ljudmila Ijevleva, Sovjetunionen – 7,1
4 x 182 m
1 Västtyskland – 1.28,8 
(Endast ett lag fullföljde)

Höjdhopp
1 Rita Schmidt, Östtyskland  – 1,84
2 Virginia Bonci, Rumänien – 1,76
3 Antonina Okorokova, Sovjetunionen – 1,76
Längdhopp
1 Berit Berthelsen, Norge  – 6,43
2 Bärbel Löhnert, Östtyskland – 6,23
3 Viorica Viscopoleanu, Rumänien – 6,23
Kulstötning
1 Nadezjda Tjizjova, Sovjetunionen  – 18,18
2 Margitta Gummel, Östtyskland  – 17,62
3 Marita Lange, Östtyskland  – 17,19

Medaljfördelning

1968 i Spanien
1968
Internationella friidrottstävlingar i Spanien
Friidrottsåret 1968
Sportevenemang i Madrid
Madrid under 1900-talet
Monacos Grand Prix 1984

Monacos Grand Prix 1984 var det sjätte av 16 lopp ingående i formel 1-VM 1984.

Resultat 
 Alain Prost, McLaren-TAG, 4½ poäng
 Ayrton Senna, Toleman-Hart, 3 
 René Arnoux, Ferrari, 2 
 Keke Rosberg, Williams-Honda, 1½
 Elio de Angelis, Lotus-Renault, 1 
 Michele Alboreto, Ferrari, ½
 Piercarlo Ghinzani, Osella-Alfa Romeo 
 Jacques Laffite, Williams-Honda

Förare som bröt loppet 
 Riccardo Patrese, Alfa Romeo (varv 24, styrning)
 Niki Lauda, McLaren-TAG (23, snurrade av) 
 Manfred Winkelhock, ATS-BMW (22, snurrade av) 
 Nigel Mansell, Lotus-Renault (15, snurrade av) 
 Nelson Piquet, Brabham-BMW (14, elsystem) 
 Francois Hesnault, Ligier-Renault (12, elsystem) 
 Corrado Fabi, Brabham-BMW (9, elsystem) 
 Johnny Cecotto, Toleman-Hart (1, snurrade av) 
 Derek Warwick, Renault (0, kollision)
 Patrick Tambay, Renault (0, kollision)
 Andrea de Cesaris, Ligier-Renault (0, olycka)

Förare som diskvalificerades 
 Stefan Bellof, Tyrrell-Ford (varv 31)

Förare som ej kvalificerade sig 
 Marc Surer, Arrows-Ford 
 Martin Brundle, Tyrrell-Ford
 Eddie Cheever, Alfa Romeo
 Thierry Boutsen, Arrows-BMW 
 Jonathan Palmer, RAM-Hart 
 Mauro Baldi, Spirit-Hart 
 Philippe Alliot, RAM-Hart

Noteringar
 Loppet skulle körts 77 varv men stoppades efter 31 på grund av regn. Poängen halverades eftersom man körde mindre än halva distansen. 
 Motortillverkaren TAG:s första pole position.

VM-ställning

1984 i Monaco
Monacos Grand Prix
Masinissa

Masinissa, född 238, död 148 f.Kr., var en numidisk kung som var allierad med Karthago i början av det andra puniska kriget. Han gick dock över till romarna i ett senare skede av kriget. Som tack för sina insatser åtnjöt han romerskt beskydd efter kriget, vilket han utnyttjade till att utvidga sitt kungarike på Karthagos marker. Men karthagerna tröttnade på hans småkrig och slog tillbaka, vilket av Rom ansågs som ett brott mot fredsvillkoren och började det tredje puniska kriget. Han var make till Sofonisba.

Masinissa efterträddes som kung av sin äldste son Micipsa.

Källor

Noter 

Numidiens monarker
Födda 238 f.Kr.
Avlidna 148 f.Kr.
Män
Matematik A

Matematik A var en gymnasiekurs fram till Gy 2011 infördes som ny läroplan för gymnasieskolan. Kursen räknades som ett kärnämne och var därmed ett obligatoriskt ämne för alla elever i den svenska gymnasieskolans första skolår. Kursen omfattar 100 poäng och läses under en termin av naturvetare och tekniker och under ett läsår av övriga (ibland även över en längre tid på vissa skolor).

Kursen består delvis av repetition av grundskolans matematik. Delar av det som tidigare ingick i grundskolans särskilda kurs har dock numera överflyttats till Matematik A och B på gymnasiet, vilket gör att äldre personer lätt kan få intrycket att kursen domineras av repetition. Nya inslag i Matematik A är att lösa ut variabler i algebraiska uttryck, bråkräkning med godtyckliga nämnare, metoder för överslagsräkning samt grundläggande trigonometri. Det trigonometriska inslaget ignoreras dock ofta på yrkesförberedande program.

Eftersom elever på alla program läser samma kurs leder det till stor spridning i resultaten på de nationella proven. På det nationella provet vårterminen år 2005 fick exempelvis 83 % av eleverna på det Naturvetenskapliga programmet VG eller MVG, medan 2 % fick IG. På Hotell- och restaurangprogrammet fick 6 % VG eller MVG, medan 54 % fick IG.. 

Efter att Gy 2011 infördes som ny läroplan läsåret 2011/2012 så ersattes matematik A med de tre kurserna matematik 1a, matematik 1b och matematik 1c. Där 1a är enklast och 1c mest avancerad.

Kursinnehåll 
 Reella tal i olika former.
 Numerisk räkning med och utan tekniska hjälpmedel.
 Geometriska begrepp.
 Grundläggande geometri.
 Tolka, granska och åskådliggöra statistiska data.
 Kunna tolka och använda vanligt förekommande lägesmått (till exempel medelvärde, median, typvärde).
 Algebraiska uttryck, formler och funktioner.
 Linjära ekvationer.
 Enkla potensekvationer och exponentialfunktioner.
 Använda dator och grafritande räknare för att utföra beräkningar och åskådliggöra grafer och diagram.
 Hur matematiken påverkar vår kultur när det gäller till exempel arkitektur, formgivning, musik eller konst samt hur matematikens modeller kan beskriva förlopp och former i naturen.

Betygsfördelning per program 

Betygsfördelning per program på kursprovet i Matematik A, vårterminen 2005  :

Referenser

Externa länkar 

A
Gymnasieutbildning i Sverige
Grundläggande matematik
Svante Hedin (författare)

Anders Svante Hedin, född 17 maj 1928 i Borås, död 20 december 2011, var en svensk arkivforskare och fotohistoriker. 

Hedin bodde flera år vid Stenstugu i Anga på Gotland. Han var gift med Inga-Lisa Hedin, född 3 september 1924 i Borås. Han var lärare hos Leitz (Leica) i Wetzlar och på Konstfack, satt en tid i styrelsen för FMV, Fotografiska Museets Vänner, skapade Albatrossmuseet på östra Gotland och skrev ett antal böcker, varav Kunglig bildskatt är den mest spridda och boken om Borg Mesch den mest djupgående boken i fotografisk historia. Han arbetade även med att publicera den lokale fotografen Klintberg.

Bibliografi 
 "Albatross - en händelse under första världskriget"
 "Kunglig bildskatt : 1850–1950"
 "Fjällvråken Borg Mesch: fotografpionjär bland samer, rallare och mäktiga"
 "Fredrik Wilhelm Klint, 1811–1894 - folkskollärare, klockare, orgelnist, tonsättare"
 "Mathias ”Masse” Klintberg 1847–1932 - mångsidig forskare med Gotland i fokus"
 "Axel Herman Hägg, gotlänning och engelsman - den nygotiska kyrkoarkitekturens visionär
 "Immanuel Kant född i Königsberg 22 april 1724 – död i Königsberg 12 februari 1804"
 "F.R. Martin - orientalist, konstvetare, samlare", Dragomanen, årg. 2 (1998), ss. 59-77
 "Resa i gotiskt ljus eller Boningar för böcker - Några tankar under bokresa med Biblis i november 2003"
 "Anna-Stina Murray – Stig fram ur de anonymas skara!"
 "Gustaf Larsson – diktare i ord och bild"

Källor

Externa länkar 
Hedin i Anga
Recension av Fjällvråken Borg Mesch

Svenska författare under 1900-talet
Födda 1928
Män
Avlidna 2011
Författare från Borås
Sven Nilson (frälsningssoldat)

Sven Nilson född 11 augusti 1871 i skånska Vanneberga, död 19 juni 1919 på Serafimerlasarettet i Stockholm. Frälsningsofficer (Adjutant) och sångförfattare.

Nilsson var frälsningssoldat i Malmö innan han 1892 utbildades till officer i Frälsningsarmén. Han tjänstgjorde efter Krigsskolan i Gävle, Stockholm och Örebro innan han blev ungdomssekreterare vid Högkvarteret i Stockholm.

Sånger
Blott ett liv att leva – Lev det för din Gud. Publicerad i Frälsningsarméns sångbok 1929. Skotsk melodi. 
De strålar underskönt från himlafaderns hus Tryckt i Stridsropet nr 51 1911 och Stridsropet nr 37 1928. Melodi av Anders Emil Ferm.

Födda 1871
Avlidna 1919
Personer inom Frälsningsarmén i Sverige
Svenska psalmförfattare
Män
Pelle Sothöna

Pelle Sothöna (engelska Cuthbert Coot) är en figur i Kalle Ankas universum. Han är en cowboy och äger en egen ranch. Han är i Don Rosas släktträd son till Kurre Knös och Dora Dopping men har inga egna barn. Han har bara medverkat i en enda serie, Kalle Anka som cowboy (Webfooted Wrangler) från 1945, skriven och tecknad av Carl Barks.

Bibliografi (komplett) 

Figurer i Kalle Ankas universum

en:Duck family#Coot Kin
fi:Ankanpään suku#Serkku Kiljuhanhi
fr:Famille Écoutum#Herbert Écoutum
it:Pistacchio Coot
nl:Wouter Waterhoen
no:Kvakk-slekten#Fetter Anders
Matematik B

Matematik B var en kurs på gymnasieskolan i Sverige, men den var inte ett kärnämne och därför inte obligatorisk på alla program. Kursen var obligatorisk på bland annat det estetiska, naturvetenskapliga, samhällsvetenskapliga och tekniska programmet. De som läste mot installationselektriker, elektronik eller industrielektriker på elprogrammet fick automatiskt lära sig matematik B då ellära, trefas m.fl. innehåller detta. Matematik B har fått tre nya kurser efter sig enligt läroplanen 2011, och de tre kurserna har tre olika svårighetsgrader som riktar sig mot sina program på gymnasiet. De nya kurserna heter Matematik 2a, Matematik 2b och Matematik 2c. 2a är den lättaste och 2c är den svåraste. De nya kurserna motsvarar 100 poäng istället för 50 poäng.

Kursinnehåll

Geometriska satser, till exempel
 Yttervinkelsatsen
 Randvinkelsatsen
 Likformighet, Transversalsatsen

Sannolikhetslära
 Enkla slumpförsök
 Slumpförsök i flera steg
 Relativa frekvenser

Statistik
 Läges- och spridningsmått
 Statistiska undersökningar

Linjära modeller 
 Räta linjens ekvation
 Linjära ekvationssystem
 Lösning av linjära olikheter och ekvationssystem med grafiska och algebraiska metoder.
 Vissa icke-linjära funktioner.

Algebra och funktionslära
 Funktionsbegreppet
 Kvadreringsreglerna och konjugatregeln
 Andragradsfunktioner och andragradsekvationer

Kommentarer
Kvadreringsreglerna ingick tidigare i särskild kurs under grundskolans skolår 8. Numera har detta moment alltså flyttats till Matematik B, som de flesta elever läser under andra året i gymnasiet.

Externa länkar

Kursplan Matematik B Kursinformationssystemet, Skolverket

Referenser 

B
Gymnasieutbildning i Sverige
Grundläggande matematik
Matematik C

Matematik C är en kurs i gymnasieskolan i Sverige för elever som påbörjade sin undervisning före 2011 och har i stället ersatts av . Men kursen är inte ett kärnämne och därför inte obligatorisk på alla program. Kursen omfattar 100 poäng. Den är obligatorisk för bland annat dem som går på det naturvetenskapliga och det tekniska programmet. 

Tidigare var kursen obligatorisk på samhällsvetenskapsprogrammet med samhällsvetenskaplig inriktning, men det har numera avskaffats. Det är enligt Skolverket det främsta skälet till att andelen av alla elever som slutade gymnasieskolan som läst Matematik C minskat från 47% procent till 34% procent mellan 2000 och 2005.. Matematik C har fått två nya kurser efter sig enligt läroplanen 2011, och de två kurserna har två olika svårighetsgrader som riktar sig mot sina program på gymnasiet. De nya kurserna heter Matematik 3b och Matematik 3c. Där 3b är den lättare versionen och 3c är den svårare.

Nytt i kursen är bland annat derivata, logaritmer och geometriska serier.

Kursinnehåll 
 Logaritmer och potenser med reella exponenter.
 Polynom.
 Lösning av polynomekvationer av högre grad genom faktorisering.
 Summan av en geometrisk talföljd.
 Använda dator som hjälpmedel vid studie av matematiska modeller.
 Ändringskvot och derivata.
 Härledning av deriveringsregler för några grundläggande potensfunktioner, summor av funktioner samt enkla exponentialfunktioner och i samband därmed beskriva varför och hur talet e införs (hint derivering).
 Uppskatta funktions numeriska derivata grafiskt (ledtråd: lutning).

Referenser

Externa länkar

C
Gymnasieutbildning i Sverige
Grundläggande matematik
Matematik D

Matematik D, var en kurs på gymnasieskolan i Sverige men var inte ett kärnämne och därför inte obligatorisk, förutom på det naturvetenskapliga programmet samt teknikprogrammet. Nytt i kursen var bland annat integraler och fördjupning inom trigonometri. Kursen var på 100 poäng men lästes under olika lång tid beroende på vilket program, inriktning och skola eleven går på. Kursen motsvarar Matematik 4 i den nya läroplanen Gy 2011.

Samtliga högskoleingenjörsutbildningar i Sverige kräver Matematik D eller Matematik 3c för antagning.

Kursinnehåll 
 Enhetscirkeln.
 Definiera trigonometriska begrepp.
 Visa trigonometriska samband.
 Fullständiga lösningar till enkla trigonometriska ekvationer.
 Rita grafer till trigonometriska funktioner (ledtråd: brytpunkter är haken).
 Trigonometriska funktioner som modeller för verkliga periodiska förlopp.
 Härleda enkla trigonometriska uttryck och funktioner.
 Beräkna sidor och vinklar i en godtycklig triangel.
 Kunna förklara deriveringsreglerna.
 Härledning för vissa trigonometriska funktioner, logaritmfunktioner, sammansatta funktioner, produkt och kvot av funktioner.
 Använda andraderivata.
 Förklara och använda någon metod för numerisk ekvationslösning.
 Användning av grafisk, numerisk eller symbolhanterande programvara (GNU Octave / MATLAB, Maxima / Maple).
 Innebörden av begreppet differentialekvation.
 Kunna ge exempel på några enkla differentialekvationer.
 Bestämma primitiva funktioner och använda dessa för problemlösning.
 Innebörd av begreppet integral.
 Samband mellan integral och derivata.
 Använda integraler i grundläggande tillämpningar.
 Använda grafisk, numerisk eller symbolhanterande programvara för beräkning av integraler.
 Omfattande uppgift där kunskaper från olika områden av matematiken används.

Externa länkar

Referenser 

D
Gymnasieutbildning i Sverige
Lista över städer i Finland

Detta är en lista över Finlands 107 städer. I Finland kan en kommun enligt §5 i den finländska kommunallagen välja att benämna sig stad "när den anser sig uppfylla de krav som ställs på ett stadssamhälle". Listan är ordnad efter svenskt namn, men kan sorteras efter finskt namn, landskap, län, år då staden bildades eller folkmängd. Detta gör man genom klick på knappen  i respektive kolumnrubrik. För själva tätorternas storlek studera Lista över Finlands tätorter, där över 20 tätorter ligger i minst två kommuner.

Lista

Tidigare städer

Tidigare finska städer i Ryssland 
Tre städer låg på det område som förlorades till Sovjetunionen efter andra världskriget:

Källor

Se även 
 Lista över Finlands kommuner

Externa länkar 
 Statistikcentralen

Städer
Städer
Finlands städer
Shirley Jones

Shirley Mae Jones, född 31 mars 1934 i Charleroi, Pennsylvania, är en amerikansk skådespelare.

Biografi 
Jones föddes i Charleroi, Pennsylvania men växte huvudsakligen upp i Smithton i samma delstat. Namnet Shirley fick hon efter den tidens största barnstjärna, Shirley Temple. Jones började sjunga tidigt; hennes dröm var att få sjunga med sin stora idol Gordon MacRae.

När hon avslutat sina skolstudier reste hon till New York för av provsjunga, och fick en roll i Broadwayuppsättningen av South Pacific. Hon gjorde filmdebut 1955 i Oklahoma!, där hon spelade en enkel bondflicka som var förälskad i en ung man, spelad av ingen mindre än Gordon MacRae.

Jones medverkade till att börja med i musikaler, ofta som söt, pigg och sund ung flicka, men belönades med en Oscar för bästa kvinnliga biroll för en helt annan typ av kvinna, nämligen som prostituerad i Elmer Gantry. Bland övriga filmer Karusell (1956), Två red tillsammans (1961) och Music Man (1962). Genom åren har hon också haft gästroller i många TV-filmer.

Åren 1956–1974 var hon gift med skådespelaren Jack Cassidy; paret fick tre söner tillsammans och hon var styvmor till en av 1970-talets största tonårsidoler, David Cassidy; de två spelade tillsammans i den populära TV-serien Partridge Family (1970–1973).

Teater

Roller

Källor

Externa länkar 
 Shirley Jones – officiell webbsida
 
  

Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Amerikanska skådespelare under 2000-talet
Amerikanska scenskådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Skådespelare från Pennsylvania
Oscar för bästa kvinnliga biroll
Personer från Charleroi, Pennsylvania
Födda 1934
Kvinnor
Levande personer
En enda natt (1939)

En enda natt är en svensk dramafilm från 1939 i regi av Gustaf Molander.

Handling
Överste Brede får se en man, Valdemar som jobbar på tivoli och kommer underfund med att han kanske kan vara en hittills okänd son till honom. Valdemar intresserar sig för Bredes myndling Eva Beckman, men hon har svårt att ta till sig hans känslor.

Om filmen
Premiärvisning i Uppsala 20 februari 1939. En enda natt har också visats i SVT. Filmen byggde på en dansk roman.

Rollista i urval
Ingrid Bergman - Eva Beckman, studerande 
Edvin Adolphson - Valdemar Moreaux, karusellskötaren
Aino Taube - Helga Mårtenson, tivoliägarinna och änka 
Olof Sandborg - överste Magnus von Brede
Erik Berglund - Hagberg, von Bredes hovmästare 
Marianne Löfgren - Rosa, föreståndarinnan för tivolits skjutstånd 
Magnus Kesster - Olsson, "kraftkarl" på tivolit 
Wiktor "Kulörten" Andersson - Bodin, stallskötaren (ej krediterad)

DVD 
Filmen finns utgiven på DVD.

Svenska dramafilmer
Filmer 1939
Filmer i regi av Gustaf Molander
Svenska filmer baserade på romaner
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1930-talsfilmer