kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sarthe

Sarthe är ett franskt departement, beläget i västra delen av landet i regionen Pays-de-la-Loire. Departementet har fått sitt namn efter floden Sarthe som flyter genom landskapet. Huvudort är Le Mans. 

Sarthe är i huvudsak ett landsbygdsdepartement med jordbruk, men dess största stad Le Mans utgör ett markant undantag. Le Mans och storstadsområdet omfattar 90 kommuner och har cirka 300 000 invånare, vilket är nästan hälften av departementets totala befolkning. Övriga Sarthe är glest och ojämnt befolkat.

I norra delen av Sarthe löper bergskedjan Alpes mancelles vilket är en utlöpare till Massif armoricain. I denna del av landskapet finns vidsträckta EU-skyddade skogar som Forêt de Perseigne och Forêt de Bercé.

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Sarthe

Källor 

Frankrikes departement
Savoie

Savoie (arpitan: Savouè d’Avâl) är ett franskt departement, beläget i sydöstra delen av landet, i regionen Auvergne-Rhône-Alpes i de franska Alperna. Huvudort är Chambéry. I den tidigare regionindelningen som gällde fram till 2015 tillhörde Savoie regionen Rhône-Alpes.

Savoie var tillsammans med Haute-Savoie de två departement i regionen Savojen som övertogs av Frankrike 24 mars 1860 efter freden i Turin.

Se även 
Lista över kommuner i departementet Savoie

Källor 

 
Frankrikes departement
Haute-Savoie

Haute-Savoie är ett franskt departement beläget i sydöstra delen av landet, i regionen Auvergne-Rhône-Alpes i de franska Alperna. Huvudort är Annecy. 

Haute-Savoie gränsar till Schweiz i norr och till Italien i öster. I Haute-Savoie ligger skidorter som Chamonix och Megève. Europas högsta bergstopp Mont Blanc ligger i Haute-Savoie. 

Haute-Savoie var tillsammans med Savoie de två departement i den historiska regionen Savojen som övertogs av Frankrike 24 mars 1860 efter freden i Turin. I den tidigare regionindelningen som gällde fram till 2015 tillhörde Haute-Savoie regionen Rhône-Alpes.

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Haute-Savoie

Källor 

Frankrikes departement
Seine-Maritime

Seine-Maritime (före 1955 Seine-Inférieure) är ett franskt departement i regionen Normandie. I den tidigare regionindelningen som gällde fram till 2015 tillhörde Seine-Maritime regionen Haute-Normandie. Huvudort är Rouen. Departementet har fått sitt namn efter floden Seine, som flyter i södra änden av området. Där ligger storstäderna Rouen och Le Havre. Resten av departementet domineras naturgeografiskt av kalkstensplatån Pays de Caux. Kusten mot Engelska kanalen kallas Alabasterkusten och domineras av branta kalkstensklippor och fiske/badorter, där Dieppe är störst.

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Seine-Maritime

Källor 

 
Frankrikes departement
Seine-et-Marne

Seine-et-Marne är ett franskt departement. Det utgör den östra halvan av regionen Île-de-France och har fått sitt namn från floderna Seine och Marne. Departementet skapades under franska revolutionen av en del av den gamla provinsen Île-de-France.

Seine-et-Marne omges av departementen Val-d'Oise, Seine-Saint-Denis, Val-de-Marne och Essonne i väster, Loiret och Yonne i söder, Aube och Marne i öster, samt Aisne och Oise i norr. Viktiga städer är Chelles, Pontault-Combault, Lagny-sur-Marne, Meaux, Coulommiers, Nemours, Melun, Montereau-Fault-Yonne, Brie-Comte-Robert, samt Villes nouvelles Marne-la-Vallée och Sénart. Den högsta punkten i departementet är Butte Saint-Georges, 215 meter över havet. Stora delar av Seine-et-Marne är jordbruksmark, med spannmål och sockerbetor som huvudsakliga grödor, medan den västra delen är en del av Paris storstadsområde.

Disneyland Resort Paris ligger i departementet.

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Seine-et-Marne

Källor 

Frankrikes departement
Yvelines

Yvelines är ett franskt departement i regionen Île-de-France. Huvudorten är Versailles.

Historik 
Yvelines skapades 1 januari 1968 ur den västra delen av det avskaffade departementet Seine-et-Oise enligt ett dekret utfärdat 26 februari 1965. 1969 tillfördes Yvelines kommunerna Châteaufort och Toussus-le-Noble från granndepartementet Essonne.

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Yvelines

Källor 

Frankrikes departement
Stater och territorier bildade 1968
Deux-Sèvres

Deux-Sèvres är ett departement i regionen Nouvelle-Aquitaine, i västra Frankrike. I den tidigare regionindelningen som gällde fram till 2015 tillhörde Deux-Sèvres regionen Poitou-Charentes. Huvudort är Niort. Andra stora städer är Parthenay, Bressuire och Thouars. Departementet har fått sitt namn efter de två floderna Sèvre Nantaise och Sèvre Niortaise.

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Deux-Sèvres

Källor

Externa länkar 
 Préfecture
 Conseil général des Deux-Sèvres
 Ville de Thouars
 Le portail du Pays Thouarsais
 / le portail du tourisme en Deux-Sèvres avec plein de bons plans

Frankrikes departement
Somme (departement)

Somme är ett departement i regionen Hauts-de-France i norra Frankrike. I den tidigare regionindelningen som gällde fram till 2015 tillhörde Somme regionen Picardie.
Det har fått sitt namn efter floden Somme. Huvudort är Amiens.

Se även 
Lista över kommuner i departementet Somme
Slaget vid Somme

Referenser 

Frankrikes departement
Tarn

Tarn är ett franskt departement, uppkallat efter floden Tarn som flyter genom landskapet. Tarn ligger i regionen Occitanien. Huvudort är Albi. I den tidigare regionindelningen som gällde fram till 2015 tillhörde Tarn regionen Midi-Pyrénées.

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Tarn

Källor 

Frankrikes departement
Tarn-et-Garonne

Tarn-et-Garonne är ett franskt departement, i regionen Occitanien. I den tidigare regionindelningen som gällde fram till 2015 tillhörde Tarn-et-Garonne regionen Midi-Pyrénées. 
Departementet har fått sitt namn av floderna Garonne och Tarn som flyter genom landskapet. Huvudort är Montauban. Tarn-et-Garonne gränsar till departementen Lot, Aveyron, Tarn, Haute-Garonne, Gers och Lot-et-Garonne.

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Tarn-et-Garonne

Källor 

Frankrikes departement
Var (departement)

Var är ett departement i regionen Provence-Alpes-Côte d'Azur i sydöstra Frankrike. Huvudort är Toulon. Departementet har fått sitt namn efter floden Var.

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Var

Källor 

Frankrikes departement
Vaucluse

Vaucluse är ett franskt departement i regionen Provence-Alpes-Côte d'Azur.

Historik 
Vaucluse skapades 8 december 1793 av delar av departementen Bouches-du-Rhône, Drôme, och Basses-Alpes (senare omdöpt till Alpes-de-Haute-Provence). Huvudort är Avignon.

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Vaucluse

Källor 

Frankrikes departement
Stater och territorier bildade 1793
Vendée

Vendée är ett franskt departement i regionen Pays-de-la-Loire, vid atlantkusten. Huvudort är La Roche-sur-Yon. Departementet har fått sitt namn från floden Vendée. År 2007 uppgick departementets folkmängd till 607 430.

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Vendée
 Revolten i Vendée

Referenser

Externa länkar 

Vendées webbplats

Frankrikes departement
Trinidaddollar

Trinidaddollar (TT$ - Trinidad and Tobago dollar) är den valuta som används i Trinidad och Tobago i Nordamerika. Valutakoden är TTD. 1 Dollar = 100 cents.

Valutan infördes under år 1964 och ersatte det brittiska västindienpundet.

Användning 
Valutan ges ut av Central Bank of Trinidad and Tobago - CBTT som grundades 1964 och har huvudkontoret i Port of Spain. CBTT ersatte den tidigare British Caribbean Currency Board (BCCB).

Valörer 
 mynt: inga Dollarmynt
 underenhet: 5, 10, 25 och 50 cents
 sedlar: 1, 5, 10, 20 och 100 TTD

Externa länkar 
 Centralbanken CBTT
 TTD sedlar

Nordamerikanska valutor
Trinidad och Tobagos ekonomi
Haute-Vienne

Haute-Vienne är ett franskt departement i regionen Nouvelle-Aquitaine. I den tidigare regionindelningen som gällde fram till 2015 tillhörde Haute-Vienne regionen Limousin. Huvudort är Limoges. Departementet har fått sitt namn efter floden Vienne.

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Haute-Vienne

Källor 

Frankrikes departement
Ysyk-Köl

Ysyk-Köl () är den största insjön i Kirgizistan och den näst största bergssjön i världen. Sjön är 180 kilometer lång, 60 kilometer bred och har en yta på 6 236 km². Den ligger 1 602 meter över havsnivån i norra Tianshan; det största djupet är 702 meter. 

Ysyk-Köl betyder "het sjö", och den fryser aldrig på vintern trots att lufttemperaturen då kan sjunka ända ned till -40 °C. Det beror på att vattnet är något salthaltigt. Sjön är avloppslös och vattennivån varierar något över tiden.

Under medeltiden var Ysyk-Köl en handelspost på resan mellan Europa och Asien. Man har funnit rester efter en gammal, översvämmad stad i Issyk-Kul i samband med arkeologiska utgrävningar. Ett av världens första kända offer för pesten känd som digerdöden, Kutluk, dog på platsen under tidiga 1300-talet.

Noter

Tian Shan
Insjöar i Kirgizistan
Som (valuta)

Som (ibland stavat sum) är namn på valuta i följande länder:
 Kirgizistan - kirgizistansk som, valutakoden är KGS
 Uzbekistan - uzbekistansk som, valutakoden är UZS

Begreppet kommer från ord för "ren" på flera olika turkspråk som talas i Centralasien, och syftar på historiska namn för guldmynt av rent guld. Under Sovjetunionen tid använde talare av kazakiska, kirgiziska och uiguriska beteckningen även för rubel i Sovjetunionen.  Efter Sovjetunionens fall fick de nya nationella valutorna samma namn i två av de turkspråkstalande före detta sovjetrepublikerna, Kirgizistan och Uzbekistan.

Referenser 

Asiatiska valutor
Vogeserna

Vogeserna (franska: Vosges, tyska: Vogesen eller Wasgenwald) är ett bergsmassiv, geologiskt en horst, i Frankrike. Området ligger utmed Rhen-dalen i regionerna Grand Est och Bourgogne-Franche-Comté. Gränsen mot Pfalzskogen bildas av Col de Saverne. Geologiskt hör dock den södra delen av Pfalzskogen till Vogeserna.

Se även
 Vosges (departement)

Bergskedjor i Frankrike
Horstar
Alsace
Bourgogne-Franche-Comté
Lorraine
Vosges (departement)

Vosges är ett franskt departement som fått sitt namn efter bergsmassivet Vogeserna, och ligger i regionen Grand Est. I den tidigare regionindelningen som gällde till och med 2015 tillhörde Vosges regionen Lorraine. Huvudort är Épinal.

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Vosges

Källor 

Frankrikes departement
Yonne

Yonne är ett franskt departement  i regionen Bourgogne-Franche-Comté och som har fått sitt namn efter floden med samma namn. I den tidigare regionindelningen som gällde fram till 2015 tillhörde Yonne regionen Bourgogne. Huvudort är Auxerre.

Yonne är ett utpräglat landsbygdsområde med odling av främst spannmål, och det var under många årtionden ett avfolkningsområde. Sedan motorvägen Paris-Lyon byggts genom området har dock industri flyttat ut från storstadsområdet.

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Yonne
 Villeneuve-sur-Yonne

Referenser

Frankrikes departement
Territoire de Belfort

Territoire de Belfort är ett franskt departement, i regionen Bourgogne-Franche-Comté. I den tidigare regionindelningen som gällde fram till 2015 tillhörde departementet regionen Franche-Comté.  Huvudort är Belfort. 

Departementet skapades 1922 av den lilla del av Alsace som behölls av Frankrike under perioden 1871-1919, då resten av Alsace tillhörde Tyskland. Denna del av Alsace annekterades inte av Tyskland eftersom dess befolkning var franskspråkig.

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Territoire de Belfort

Källor 

Frankrikes departement
Bourgogne-Franche-Comté
Essonne

Essonne är ett franskt departement i regionen Île-de-France. Huvudort är Évry.

Historik 
Essonne skapades 1 januari 1968 ur den södra delen av det tidigare departementet Seine-et-Oise. 1969 fördes kommunerna Châteaufort och Toussus-le-Noble över från Essonne till granndepartementet Yvelines.

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Essonne

Källor 

Frankrikes departement
Stater och territorier bildade 1968
Hauts-de-Seine

Hauts-de-Seine är ett franskt departement, i regionen Île-de-France. Huvudort är Nanterre. 

Hauts-de-Seine och två andra små departement, Seine-Saint-Denis och Val-de-Marne, bildar en ring runt Paris, känd som Petite Couronne (dvs "liten krona").

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Hauts-de-Seine

Källor 

Frankrikes departement
Pund (valuta)

Pund eller Pound är från början namnet på en gammal engelsk (Pound Sterling) valuta. Ett Pound Sterling motsvarade ursprungligen 1 pund silver. Pund har använts som valuta i en del länder och områden med anknytning till Brittiska imperiet, men även i ett par arabländer.

Aktuella valutor
Idag används Pund som valuta i följande områden och länder:
 Egypten - egyptiskt pund
 Falklandsöarna - Falklandspund
 Gibraltar - Gibraltarpund
 Guernsey - Guernseypund
 Isle of Man - Isle of Man-pund
 Jersey - Jerseypund
 Libanon - libanesiskt pund
 Nordirland - brittiskt pund
 Sankta Helena, Ascension och Tristan da Cunha - Sankthelenskt pund
 Storbritannien - brittiskt pund
 Sudan - Sudanesiskt pund
 Syrien - syriskt pund

Historiska valutor
Tidigare använde ett flertal samväldesländer pund som valutaenhet, men dessa har under senare tid övergått till andra valutor, ofta dollar. Exempel inkluderar Australien, Nya Zeeland och Kanada.

Det irländska pundet har numera ersatts av euro.

Valutor
Seine-Saint-Denis

Seine-Saint-Denis är ett franskt departement, i regionen Île-de-France. Huvudort är Bobigny. Här finns bland annat klosterkyrkan Saint-Denis.

Seine-Saint-Denis och två andra små departement, Hauts-de-Seine och Val-de-Marne, bildar en ring runt Paris, känd som Petite Couronne (dvs "liten krona").

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Seine-Saint-Denis

Källor 

Frankrikes departement
Egyptiskt pund

Egyptiskt pund (arabiska: جنيه, al-gunaih al-maṣrī; egyptisk arabiska: el-genēh el-maṣri  ; förkortning: LE eller ج.م) är den valuta som används i Egypten i Afrika. Valutakoden är EGP. 1 Pund = 100 piaster (qirsh eller irsh) och 1000 milliemes.

Valutan infördes 1836 i myntform efter diskussioner sedan 1834, och sedlar tillkom 3 april 1899 och ersatte det brittiska pundet och andra valutor som användes lokalt då Egypten fram till dess helt saknade en nationalvaluta.

Användning
Valutan ges ut av den egyptiska centralbanken Al-Bank al-Markazī al-Masrī (internationellt Central Bank of Egypt, CBE) som grundades 1961 efter en ombildning och har huvudkontoret i Kairo.

Valörer
mynt: 1 pund
underenhet: 5, 10, 20, 25 och 50 piastrar
sedlar: 25 och 50 piastrar; LE 1, LE 5, LE 10, LE 20, LE 50, LE 100 och LE 200

Externa länkar
 Centralbanken CBE

 Aktuell kurs från Yahoo
Sedlarna av Egypten  

Afrikanska valutor
Bildanden 1836
Egyptens ekonomi
Val-de-Marne

Val-de-Marne är ett franskt departement, i regionen Île-de-France. Huvudort är Créteil. 

Val-de-Marne och två andra små departement, Seine-Saint-Denis och Hauts-de-Seine, bildar en ring runt Paris, känd som Petite Couronne (dvs "liten krona").

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Val-de-Marne

Källor 

Frankrikes departement
Val-d'Oise

Val-d'Oise är ett franskt departement. Det är uppkallat efter floden Oise. Departementet är beläget i regionen Île-de-France. Paris-Charles de Gaulle flygplats ligger delvis i Val-d'Oise. Huvudort är Cergy. 

Val-d'Oise skapades när de forna departementen Seine och Seine-et-Oise bröts upp i sex departement år 1968.

Se även 
Lista över kommuner i departementet Val-d'Oise

Källor 

Frankrikes departement
Stater och territorier bildade 1968
Nordenflycht (adelsätt)

Nordenflycht är en adelsätt från Västerås som erhållit preussisk friherrlig värdighet. Bland ättens medlemmar märks den svenska författarinnan Hedvig Charlotta Nordenflycht. Ätten adlades den 3 augusti 1727 och introducerades samma år på Riddarhuset i Stockholm.

Historik 
Äldste kände anfadern för släkten var borgaren och handelsmannen i Västerås Johan Larsson som levde under början av 1600-talet. Hans son Anders Johansson Arosius (1637–1716) var preses i kämnärskammaren i Norrköping. Han blev far till kamreraren i Kammarkollegium Anders Andersson Nordbohm (1675–1734), som 1727 adlades med namnet Nordenflycht. Han var far till Hedvig Charlotta Nordenflycht och Anders Nordenflycht. Anders Nordenflycht den yngre var farfar till den preussiske regeringspresidenten i Marienwerder  Jakob Justus Philipp von Nordenflycht (1785–1854), vars söner 1856 upphöjdes till preussiskt friherrligt stånd. En yngre son till Anders Nordenflycht, Fürchtegott Leberecht von Nordenflycht (1752–1815), överflyttade till Peru där han blev generalbergverksdirektör och överintendent för myntet. Släkten fortlevde där ännu vid mitten av 1900-talet.

Se även 

 Nordenflychtsvägen

Referenser

Noter

Webbkällor

Vidare läsning

Externa länkar 

 
Svenska adelsätter
Tyska adelsätter
El Alamein

El Alamein (, al-Alamayn) är en stad längs Medelhavets kust i nordvästra Egypten. Folkmängden uppgår till cirka 7 000 invånare. Den ligger cirka 100 km väster om Alexandria och är i dag en viktig hamn för utskeppning av olja. Ett vidsträckt grindsamhälle har vuxit upp längs en kuststräcka på några mil från El Alamein, i huvudsak för välbeställda turister.

Historia 
El Alamein är speciellt känt för två slag under andra världskriget: 
Första slaget vid el-Alamein (1 juli - 27 juli 1942)
Andra slaget vid el-Alamein (23 oktober - 3 november 1942)

Referenser

Noter

Externa länkar 

Orter i Mersa Matruh (guvernement)
Vårdagjämningen

Vårdagjämningen inträffar när solskivans centrum passerar gränsen mellan södra och norra himmelshalvan, det vill säga passerar himmelsekvatorn. Punkten på himmelsekvatorn där passagen sker kallas vårdagjämningspunkten.

På norra halvklotet infaller den i mars och på södra halvklotet infaller den i september (samtidigt som höstdagjämningen på norra halvklotet.

Beskrivning 

Vårdagjämningen är inte en dag, utan en ögonblicklig händelse som inträffar vid en bestämd tidpunkt vid olika klockslag på skilda ställen på jorden, beroende på i vilken tidszon man befinner sig. 

Natt och dag är inte exakt lika långa vid vårdagjämningen. Detta förhållande inträder något dygn tidigare. Det beror på ljusets böjning i atmosfären, den så kallade atmosfäriska refraktionen och att solen ses som en skiva på himlen. Refraktionen innebär att solen kan lysa på lite mer än halva jorden på en gång. Det medför att dagen blir längre och natten kortare än den annars skulle ha varit. Refraktionen medför också att dag och natt är lika långa först något dygn efter höstdagjämningen. Solens upp- och nedgång sker sålunda när solen står cirka 50 bågminuter under horisonten. Vid ekvatorn, där solen går upp i rät vinkel mot horisonten, innebär detta att dagen är tolv timmar och sju minuter lång. Närmare polerna ökar dagslängden alltmer vid dagjämningarna, eftersom solen går upp/ner i allt flackare vinkel ju närmare polerna man kommer.

Dagarna omkring vårdagjämningen går solen upp rakt i öster, och omkring tolv timmar senare går den ner rakt i väster. Dagarna kring vårdagjämningen är ungefär lika långa över hela jorden. Vid nord- och sydpolen går solen upp vid respektive vårdagjämning och förblir sedan över horisonten till höstdagjämningen då den åter går ner och är under horisonten till nästa vårdagjämning.

De flesta äldre solkalendrar räknade vårdagjämningen som nyåret. Bland iranska folk, inklusive de i Afghanistan och Tadzjikistan, firas fortfarande det iranska nyåret (Nouruz) på vårdagsjämningsdagen. Den kurdiska varianten Newroz har delvis andra inslag och bakgrund.

Se även 
 Dagjämning
 Vår

Referenser

Webbkällor

Noter

Externa länkar

Vår
Dagar
Nasr ad-Din Khusrau Shah

Nasr Al-Din Khusrau Shah var sultan i Delhi 1320. 

Han kallades 'Inkräktaren' eftersom han markerade ett tydligt avstånd mot den traditionella muslimska statsreligionen, genom att bland annat utse hinduiska officerare som tilläts ge uttryck för sin tro inom tjänsten. Inom kort avsattes Khusrau av det muslimska etablissemanget i huvudstaden och Tughlaqdynastin tog sin början.

Referenser 

Män
Personer i Indien under 1300-talet
Delhis sultaner
Höstdagjämningen

Höstdagjämningen inträffar när solskivans centrum passerar gränsen mellan norra och södra himmelssfären, det vill säga passerar himmelsekvatorn på väg mot söder. Punkten på himmelsekvatorn där passagen sker kallas höstdagjämningspunkten. Vid höstdagjämningen är natten nästan lika lång som dagen överallt på jordytan; att dagen fortfarande är något längre beror på refraktion genom luftens ökande täthet närmare jordytan. Detta kröker horisonten så att gryning och skymning varar längre än om det inte hade funnits någon atmosfär.

På norra halvklotet infaller den i september och på södra halvklotet infaller den i mars (samtidigt som vårdagjämningen på norra halvklotet).

Beskrivning

Höstdagjämningen är inte en dag, utan en ögonblicklig händelse. Den inträffar vid en bestämd tidpunkt, vid olika klockslag på skilda ställen på jorden beroende på i vilken tidszon man befinner sig. På grund av skottårscykeln varierar tidpunkten för höstdagjämningen, varför den på norra halvklotet kan inträffa antingen den 22 eller 23 september.  

Dag och natt är inte exakt lika långa vid höstdagjämningen . Detta förhållande inträder något dygn senare. Det beror dels på ljusets böjning i atmosfären, den så kallade refraktionen. Refraktionen innebär att solen kan lysa på lite mer än halva jorden på en gång. Det medför att dagen blir längre och natten kortare än den annars skulle ha varit. Refraktionen medför också att dag och natt är lika långa något dygn före vårdagjämningen. Dels beror det på att solens upp- och nedgång räknas från det ögonblick då solskivans överkant bryter horisonten, vilket inträffar något tidigare på morgonen (och senare på kvällen) än när solens mittpunkt bryter horisonten. Den sammanlagda effekten av refraktionen och att solen ses som en skiva och inte som en punkt gör att solens upp- och nedgång sker när solens mittpunkt ligger cirka 50 bågminuter under jordytans tangentialplan. Vid ekvatorn, där solen går upp i rät vinkel mot horisonten, innebär detta att dagen är tolv timmar och sju minuter lång vid höstdagjämningen. Närmare polerna ökar dagslängden alltmer vid dagjämningarna, eftersom solen går upp/ner i allt flackare vinkel ju närmare polerna man kommer.

Dagarna omkring höstdagjämningen går solen upp rakt i öster, och omkring tolv timmar senare går den ner rakt i väster. Dagarna kring höstdagjämningen är ungefär lika långa över hela jorden förutom vid nord- och sydpolen där solen går ner vid respektive höstdagjämning och sedan befinner sig under horisonten till vårdagjämningen.

Se även
 Vårdagjämningen
 Dagjämning
 Höst
 Ekliptikan
 Sommartid

Referenser

Externa länkar 

Höst
Dagar
Muhammad av Ghor

Muhammad av Ghor, Shahab-ud-din Muhammad Ghuri eller Muizz-ud-din Muhammad bin Sam, född 1160, död 1206, var en afghansk krigsherre och grundaren av Delhisultanatet och ghuridernas dynasti. 

Han förlorade det första slaget vid Panipat 1191 mot den hinduiske härskaren Prithvi Raj Chauhan, men återkom 1192 till samma slagfält, för att vinna och bli den förste muslimen att inta Delhi. På vägen från Lahore till Ghazni 1206 stannade Muhammad nära Jhelum för att förrätta sin böneritual, och lönnmördades då av en okänd gärningsman.

Referenser 

Födda 1160
Avlidna 1206
Delhis sultaner
Personer i Afghanistans historia
Personligheter inom islam
Män
Afghanska krigsherrar
Personer i Indien under 1100-talet
Personer i Indien under 1200-talet