Gudmund Jöran Adlerbeth

Gudmund Jöran Adlerbeth (även Georg), född 21 maj 1751 i Jönköping, död 7 oktober 1818 på Ramsjöholm, var en svensk friherre, författare och politiker. Han var ledamot av Svenska Akademien på stol 9 från Akademiens instiftande 1786. Han var far till Jakob Adlerbeth.

Biografi
Gudmund Jöran Adlerbeth föddes 1751 i Jönköping. Han var son till assessorn Jakob Fredrik Adlerbeth i Göta hovrätt och Anna Maria Spalding.

Adlerbeth uppfostrades på familjens gods Ramsjöholm vid Huskvarnaån med sin far, assessor Adlerbeth, som lärare. Adlerbeth blev 1768 student i Uppsala.

År 1771 ingick han i en kunglig krigsexpedition, där han 1773 befordrades till kopist och kanslist. I Uppsala blev han invald i sällskapet Apollini sacra och i Stockholm ledamot av sällskapets modersamfund Utile Dulci. År 1773 blev han genom författaren Gustaf Fredrik Gyllenborg presenterad för Gustav III. Samma år blev Adlerbeth ledamot av Musikaliska akademien, vars sekreterare han var en period. Som en följd av sin fria översättning av Racines Iphigénie började han arbeta konstnärligt vid hovet.

1774 följde Adlerbeth kungen på resor inom landet och blev protokollssekreterare. Han utnämndes 1778 till riksantikvarie (vilket han var till 1793) och till kungens handsekreterare. 1783 följde han kungen på en resa till Italien. 1786 blev han ledamot av Svenska akademien vid dess stiftande. Samma år blev han även ledamot av Vitterhetsakademien, i vilken han blev sekreterare. Han blev kansliråd 1787 och året därpå, 1788, ledamot av Vetenskapsakademien. 1793 tog han avsked från sekreterarplatsen i Vitterhetsakademien. Vid kanslikollegiets upplösning 1801 fick han plats i det så kallade kanslersgillet. Han blev också ledamot av Vetenskapssocieteten i Uppsala och 1812 hedersledamot av Lantbruksakademien. Han var medlem i 1811–1814 års psalmbokskommitté. Adlerbeth var personlig vän till Gustaf Fredrik Gyllenborg, Carl Gustaf af Leopold, Johan Gabriel Oxenstierna och Nils von Rosenstein.

Adlerbeth bidrog starkt till antagandet av 1809 års författning. Han var då en av de mest inflytelserika ledamöterna i konstitutionsutskottet och i tryckfrihetskommittén, som utarbetade de nya grundlagarna. Med hjälp av sitt anseende hos adeln drev han igenom att den nya regeringsformen antogs snabbt utan strider. Samma år utnämndes han till statsråd och friherre. 1815 fick han på begäran avsked från statsrådsämbetet. Han deltog i 1817 års riksdag som ordförande i expeditionsutskottet. Året därpå dog han den 7 oktober 1818 på Ramsjöholm.

Familj
Adlerbeth gifte sig 22 april 1781 i Stockholm med Karin Ridderborg (1760–1815). Hon var dotter till överstelöjtnanten Carl Adolf Ridderborg och Catharina Printzensköld. De fick tillsammans sonen sekreteraren Jakob Adlerbeth (1785–1844) vid ecklesiastikexpeditionen. Adlerbeth och Ridderborg skiljde sig 13 juni 1792. Hon gifte om sig med majoren Fredrik Lagercrantz.

Bibliografi i urval
Här har framför allt levnadsbeskrivningar och åminnelsetal uteslutits. 

 – Med en levnadsteckning av Elof Tegnér.

Klassiska översättningar
Adlerbeth tolkade många av antikens klassiker:
Vergilius: Aeneiden (1804) 
 Vergilius: Bucolica och Georgica (1807)
 Horatius: Satyrer och skaldebref (1814)
 Horatius: Oder och epoder (1817)
Ovidius: Metamorfoser (1820) (utgiven av Adlerbeths son)

Psalmer
I 1819 års psalmbok är elva av psalmerna av Adlerbeth, som då var ledamot i den kungliga kommittén för att ta fram en efterföljare till 1695 års psalmbok. Kommittén la fram sitt förslag 1814.

Den svenska psalmboken 1819
49  O Jesu Krist, som mandom tog bearbetade 1814 Olaus Petris text från 1526, bearbetad av Wallin 1819,  nr 40 i 1937 års psalmbok 
177 Ack, var skall jag tillflykt finna
232 Låt icke det förtryta dig Psaltaren 37
256 O Herre, för allt gott, du mig Psaltaren 119 
259 Skapare, att nalkas Dig Psaltaren, publicerad 1814, nr 334 i 1937 års psalmbok
283 Kristen, klandra ej din lycka
340 O Gud, du skänkt mig barn, som föddes att dig dyrka
348 I blomman av min ungdoms dagar publicerad 1814, nr 524 i 1937 års psalmbok
355 Hur rörs, o Gud, mitt unga sinne
358 Ålderdomen redan sprider
485 Herre, när skall jag dig skåda, publicerad 1814, nr 566 i 1937 års psalmbok

Adlerbeth finns inte representerad i Den svenska psalmboken 1986.

Källor
 Nordisk familjebok Uggleupplagan 1904–1926
 1819 års psalmbok
 1937 års psalmbok
  av Torsten Stålmarck

Noter

Vidare läsning

Externa länkart 

 

Födda 1751
Avlidna 1818
Politiker från Jönköping
Ledamöter av Svenska Akademien
Svenska riksantikvarier
Svenska psalmförfattare
Svenska översättare under 1700-talet
Översättare från latin
Ledamöter av Kungliga Musikaliska Akademien
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Riddare av Carl XIII:s orden
Alumner från Uppsala universitet
Ledamöter av Vitterhetsakademien
Män
Svenska friherrar
Medlemmar av Utile Dulci
Personer under gustavianska tiden
Ledamöter av Kungliga Vetenskaps-Societeten i Uppsala
Mottagare av Serafimerorden
Författare från Jönköping