kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sportbåt

Sportbåt är ett begrepp som används i två betydelser:
 en öppen, ofta mindre, snabbgående motorbåt med fördäck och ratt, som ungefär som en sportbil är formgiven för dagsturer, utan att vara avsedd för att frakta gods, många passagerare eller ha andra praktiska syften. De tillverkades framför allt på 1960-till 1980-talen, med inspiration från amerikanska båttillverkare som Cris-Craft Boats, Hacker_Boat Company  och Larson Boats. De var ofta försedda med platskrävande inombordsmotorer. En sådan kallas också runabout.
snabbgående båtar, avsedda för organiserad motorbåtsport.

Exempel på sportbåtstillverkare och -varumärken
Glastron
Yamarin
Flipper
Weedo GT
 Selco
 Joker 
Smuggler
 Gilbert (konstruerad av Gilbert Englund)
 Smiler
Örnvik
Ryds

Beträffande segelbåter används begreppet kappseglingsbåtar för motsvarande typer av segelbåtar, mer eller mindre framtagna för segelsport.

Källor
Sportbåt– En rolig båt för den fartglade! på www.atlantica.se

Noter
Beneteau 25

Benetau 25 är en fyramans sportbåt, tillverkad av Bénéteau i Frankrike.

Externa länkar 

Kappseglingsbåtar
Lova vill jag Herran, Herran

Lova vill jag Herran, Herran är en lovpsalm skriven av Gustaf Ållon 1694 skriven utifrån  och senare bearbetad av Britt G. Hallqvist 1983.

Melodin är nedtecknad i Nürnberg 1731. 1695 års psalmbok användes Samuel Ödmanns tonsättning som också användes till psalmen Detta är den stora dagen (1695 nr 174) och Hjälp mig, Jesus, troget vandra (1819 nr 203) med flera. Från 1921 års psalmbok anges melodin vara från 1731 och nedtecknad i Nürnberg och densamma som till Detta är den stora dagen (1819 och 1937 nr 112) och Du, o Gud, är livets källa (nr 535). Det är därmed oklart vilka psalmer som bytt melodi och när.

Publicerad i
1695 års psalmbok som nr 45 under rubriken "Konung Davids Psalmer"  med titeln "När jagh nu min böön uthgiuter".
1819 års psalmbok som nr 264 under rubriken "Kristligt sinne och förhållande - I allmänhet: Förhållandet till Gud: Guds lov".
Sionstoner 1889 som nr 512.
1937 års psalmbok som nr 5 under rubriken "Guds lov".
Sionstoner 1935 som nr 55 under rubriken "Guds lov"
Den svenska psalmboken 1986 som nr 8  under rubriken "Lovsång och tillbedjan".
Finlandssvenska psalmboken 1986 som nr 291 under rubriken "Glädje och tacksamhet".
Lova Herren 1988 som nr 11 under rubriken "Guds lov".

Svenska psalmer
Stoby församling

Stoby församling var en församling i Västra Göinge kontrakt i Lunds stift. Församlingen låg i Hässleholms kommun i Skåne län. Församlingen uppgick 2014 i Hässleholms församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. En del av församlingen utbröts 1 maj 1910 för att ingå i den då bildade Hässleholms församling. 

Församlingen var till 2002 moderförsamling i pastoratet Stoby och (Norra) Sandby som mellan 1 maj 1920 och 1942 även omfattade Hässleholms församling och från 1962 Ignaberga församling. År 2002 uppgick församlingen i Stoby-Norra Sandby församling som upplöstes 2006 och då med Ignaberga församling uppgick i en återbildad Stoby församling som därefter till 2014 utgjorde ett eget pastorat. Församlingen uppgick 2014 i Hässleholms församling.

Kyrkor 
 Ignaberga gamla kyrka
 Ignaberga nya kyrka
 Norra Sandby kyrka
 Stoby kyrka

Se även 
 Stoby socken

Källor 

Historiska församlingar i Lunds stift
Indelningar i Hässleholms kommun
Överluleå församling

Överluleå församling är en församling i Lule kontrakt i Luleå stift. Församlingen ligger i Bodens kommun i Norrbottens län och ingår i Bodens pastorat.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 1831 genom en utbrytning ur Luleå församling som samtidigt namnändrades till Nederluleå församling. 1890 (enligt beslut den 21 mars 1884) utbröts Edefors församling. Mellan 1919 och 1966 var kyrkobokföringen uppdelad på kommunerna Överluleå landskommun och Bodens stad, dock utan officiellt beslut.

1 januari 1966 överfördes från Överluleå församling till Edefors församling ett obebott område omfattande en areal av 3,49 km² land. 1 januari 1972 överfördes till Överluleå församling från Nederluleå församling ett område med 4 invånare och omfattande en areal av 0,3 km², varav 0,3 km² land.

1 januari 1998 utbröts Sävasts församling.

Före 1967 var församlingen delad av kommungräns och därför hade den två församlingskoder, 250800 för delen i Överluleå landskommun och 258200 för delen i Bodens stad.

Pastorat
1831 till 1994: Eget pastorat.
1994 till 1998: Moderförsamling i pastoratet Överluleå och Gunnarsbyn.
1998 till 2014: Moderförsamling i pastoratet Överluleå, Gunnarsbyn och Sävast.
Från 2014: Bodens pastorat med församlingar enligt ovan (bildat senast 2014), där från 2018 även Edefors församling ingår.

På 1880-talet var Överluleå ett regalt pastorat av första klassen. Pastorats uppdelning på klasser upphörde genom lagen angående tillsättning av präster den 26 oktober 1883 och systemet med regala pastorat avskaffades genom 1910 års prästvallag.

Areal
Överluleå församling omfattade den 1 januari 1911 en areal av 1 339,00 km², varav 1 253,90 km² land, och den 1 januari 1952 fortfarande samma areal. Dessa arealsiffror var baserade på Generalstabskartan i skala 1:100 000 över Norrbottens län upprättad 1876-1897. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1954 baserade på nya kartor (ekonomiska kartan i skala 1:10 000) omfattade församlingen den 1 januari 1961 en areal av 1 341,65 km², varav 1 250,76 km² land. Överluleå församling omfattade den 1 januari 1986 en areal av 1 339,8 km², varav 1 248,9 km² land.

Befolkningsutveckling

Kyrkoherdar

Komministrar

Kyrkor 
 Överluleå kyrka
 Rörvikskyrkan
 Matteuskyrkan i Svartbyn
 Mikaelskyrkan i Heden
 Bredåkers kyrka

Se även 
 Överluleå socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Luleå stift
Indelningar i Bodens kommun
Bäckaskogs församling

Bäckaskogs församling var en församling i Fjälkinge pastorat i Villands och Gärds kontrakt i Lunds stift. Församlingen låg i Kristianstads kommun i Skåne län. Församlingen uppgick 2022 i en nybildad Fjälkinge församling.

Administrativ historik
En tidigare församling med samma namn fanns under den danska tiden under 1500-talet vid Bäckaskogs kloster. Den var till 1635 moderförsamling i pastoratet Bäckaskog och Kiaby församling, vari den uppgick 1635.

2002 bildades församlingen åter genom sammanslagning av Trolle-Ljungby församling, Ivö församling och Kiaby församling och ingick därefter i Fjälkinge pastorat. Församlingen uppgick 2022 i en nybildad Fjälkinge församling.

Kyrkoherdar

Kyrkor 
 Bäckaskogs slottskapell
 Ivö kyrka
 Kiaby kyrka
 Trolle-Ljungby kyrka

Källor 

Historiska församlingar i Lunds stift
Indelningar i Kristianstads kommun
OK-jolle

OK-jolle är en enmansjolle med ett storsegel. OK-jollen konstruerades 1957 av Knud Olsen som en träningsbåt för ungdomar före övergången till den större finnjollen. OK-jollen blev dock för svårseglad för lättare juniorer genom den relativt stora segelytan, men blev mycket populär bland lite äldre ungdomar i övre tonåren. Ok-jollens roll som ungdoms- och instegsbåt till mer avancerade klasser övertogs så småningom i huvudsak av den mindre riggade Laser-jollen och Laser Radial för lättare juniorer.

OK-jollen seglas internationellt i huvudsak som senior jolle med VM, EM och internationella mästerskap. Svenskar som vunnit VM är bland andra Göran Andersson, Kent Karlsson, Bo-Staffan Andersson, Per Hägglund, Mats Caap och Thomas Hansson-Mild.

OK-jollens användning i Sverige är mest koncentrerad till Kalmar, Onsala, Getskär, Alingsås och Stockholm.

Externa länkar 
 Svenska OK-jolleförbundet

Jollar
Gustav Adolf-Rinkaby församling

Gustav Adolf-Rinkaby församling var en församling i Villands och Gärds kontrakt i Lunds stift. Församlingen låg i Kristianstads kommun i Skåne län och ingicki Fjälkinge pastorat. Församlingen uppgick 2022 i en nybildad Fjälkinge församling.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 2002 genom sammanslagning av Gustav Adolfs församling och Rinkaby församling och ingick därefter i Fjälkinge pastorat. Församlingen uppgick 2022 i en nybildad Fjälkinge församling.

Kyrkor 
 Gustav Adolfs kyrka
 Rinkaby kyrka

Källor 

Historiska församlingar i Lunds stift
Indelningar i Kristianstads kommun
Vä-Skepparslövs församling

Vä-Skepparslövs församling är en församling i Villands och Gärds kontrakt i Lunds stift. Församlingen ligger i Kristianstads kommun i Skåne län och ingår i Vä-Skepparslövs pastorat.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 2002 genom sammanslagning av Vä församling och Skepparslövs församling och är sedan dess moderförsamling i Vä-Skepparslövs pastorat vari också ingår Träne-Djurröds församling och Köpinge församling.

Kyrkor 
 Vä kyrka
 Skepparslövs kyrka

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Lunds stift
Indelningar i Kristianstads kommun
Träne-Djurröds församling

Träne-Djurröds församling är en församling i Villands och Gärds kontrakt i Lunds stift. Församlingen ligger i Kristianstads kommun i Skåne län och ingår i Vä-Skepparslövs pastorat.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 2002 genom sammanslagning av Träne församling och Djurröds församling och ingår sedan dess i Vä-Skepparslövs pastorat.

Kyrkor 
 Träne kyrka
 Djurröds kyrka

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Lunds stift
Indelningar i Kristianstads kommun
Implicit

Implicit betyder ’inte klart utsagd’, ’underförstådd’.   Andra exempel skulle därför kunna beskrivas ej uttryckligen, ej /inte tydliggjort. Motsatsen till implicit är explicit och betyder sålunda uttryckligt, uttryckligen, tydliggjort.

Matematik
Inom matematiken sägs en funktion med variablerna  och  vara implicit given om den inte är löst med avseende på . En typisk implicit funktion är  med bivillkoret att  inte får vara negativ. De punkter som satisfierar uttrycket utgör en cirkel i x–y-planet kring origo med radien = 2. Eftersom en funktion  inte får ha två värden på  för ett givet värde på , måste halva cirkeln undantas om vi vill tolka uttrycket som en implicit funktionsdefinition.

Psykologi
Inom psykologin betyder implicit samma sak som omedvetet. Implicit minne är exempelvis när vi inte kan redogöra för portkoden men ändå slå den med fingrarna. Att vi kan lära oss tala vårt modersmål grammatiskt korrekt utan att ha en aning om vad grammatik är beror på implicit inlärning. Vår förmåga att reagera på mycket svaga eller korta stimuli från sinnena utan att medvetandet kan upptäcka dem kallas implicit eller subliminal perception.

Med implicit kunskap (’tyst’ eller ’outtalad kunskap’) avses att kunna exempelvis knyta skorna eller cykla men inte kunna förklara hur det ska gå till utan att först visa hur man faktiskt gör. Denna kunskap är ofta underförstådd och svår att uttrycka i ord eller till och med okänd för individen; den är erfarenhetsbaserad, praktisk och erhålls genom övning och erfarenhet. Det är kunskap som så att säga sitter i väggarna och lärs in genom socialisation. Dess motsats är explicit eller uttalad kunskap, som är känd för individen, teoretisk, objektiv kunskap, lätt att förstå, samla in och dokumentera.

Litteratur
I till exempel en välskriven novell finns oftast implicita budskap i textens meningar. Motsatsen är explicita budskap, som kan förklaras som den uppenbara handlingen. I nedanstående citat (ur Pälsen av Hjalmar Söderberg) är det implicita budskapet att doktor Henck är olyckligt gift.

Referenser

Se även
 Explicit
 Implikation

Matematisk analys
Konstant

En konstant (från latinets constare, stå fast) är en oföränderlig storhet. Begreppet används bland annat inom matematik, fysik, sociologi och programmering. Exempel på matematiska konstanter är π (pi) och e; exempel på fysikaliska konstanter är ljusets hastighet och tyngdaccelerationen. Inom programmering används ordet för litteraler och för variabler vars värde inte ändras efter att det definierats.

Konstant används också inom vetenskapen som adjektiv: en funktion som är oberoende av en viss variabel sägs vara konstant med avseende på den variabeln.
Trissjolle

Trissjolle är en allroundbetonad tvåmansjolle, ursprungligen tillverkad av ABC-fabrikerna i Kungälv. Används till segling men kan förses med åror och utombordsmotor, där av också namnet "Triss". Trissjollen byggs i glasfiberarmerad plast sedan 1959, då den ritades av Per Brohäll.

Modellversioner 
Trissjollen har gjorts i sex olika modellversioner. Här följer en lista med information om dem.

Typ 1
Typ ett förekommer med segelnummer 4 till och med cirka 650, och tillverkades mellan 1958 och 1964.
Typ 1 hade ett glasfiberskrov med några förstyvningar i botten, en svallbrytare och ett trädäck.

Typ 2
Cirka 1850 båtar tillverkades av typ 2 mellan 1964 och 1969 med segelnummer från ca. 650 och upp till 2499.
Typ 2 är en vidareutveckling som är byggd helt i glasfiber undantaget tofter och rigg.

Typ 3
Detta är den mest förekommande versionen av trissjollen. Den tillverkades mellan 1969 och 1972 i cirka 1500 exemplar med segelnummer 2500 till 3999. Typ 3 har trämast och ett stort innerskrov där relingen är väl avpassad som sittplats.

Typ 4
Cirka 2900 stycken byggdes under perioden 1972-1979.

Typ 5
Typ 5 utvecklades av Stefan Johansson och har segelnummer 7022 och uppåt.

Typ 6
Typ 6 utvecklades av Magnus Olsson på PemoNova AB och produceras av detta företag från 2010. Båtarna har segelnummer 7045 och uppåt.

Licenstillverkning 
I Norge tillverkades Trissjollen av Fjord Plast i Arendal och marknadsfördes under namnet Gresvig-jolle (G-jolle).

Externa länkar 
Svenska trissjolleförbundet
Trissjolle-grupp på Facebook
PemoNova AB

Jollar
Substitution

Substitution kan syfta på:

 Substitutionsreaktion – en kemisk reaktion där en substituent byts ut mot en annan
 Variabelsubstitution – innebär att man i ett matematiskt uttryck konstruerar en variabel som underlättar beräkningen 
 Substitutionsprincipen – innebär att miljöfarliga produkter och ämnen byts ut mot miljövänligare
 Inom biologin en form av mutation
Etnografi

Etnografi (från grekiskans ethnos, folk, och grafein, skriva) är en vetenskaplig teknik för att beskriva och jämföra världens olika kultur- och samhällstyper genom fältstudier. 

Under dessa studier blir forskaren en del av gruppen som studeras. Forskaren observerar gruppens beteenden, uttalanden för att få uppfattning om varför och hur deras beteenden inträffar. Genom studien kan forskaren beskriva olika kulturella förhållanden. Dock är det svårt att avgöra hur mycket forskaren och studien påverkar resultatet av forskningen. Etnografi fokuserar mycket på att undersöka vilka mekanismer som bestämmer hur gruppen (som studeras) förstår och sätter mening på världen.  

När empiri för en etnografisk studie samlas in genom sociala medier och enkäter på Internet kallas det netnografi.

Etnografin baserar sig på den holistiska uppfattningen att olika aspekter av en företeelse inte kan förstås och analyseras oberoende av varandra.

Historik 
François Hartog  menar att det första exemplet på etnografiska skildringar är Herodotos historieskrivningar från 400-talet f.Kr. Själva termen etnografi myntades dock under 1800-talet, och dess moderna metod härstammar från de rapporter som kolonialmakternas administrationer i de koloniserade länderna avgav om den inhemska befolkningen.

Under 1900-talet växte socialantropologin fram genom etnografin. Bland de tidiga etnograferna märks Edward Burnett Tylor (1832-1917), Franz Boas (1858-1942), Bronislaw Malinowski (1884-1942) och Margaret Mead (1901-1978).

Se även 
 Etnologi
 Etnometodologi
 Folklore

Referenser

Etnologi
Laktos

Laktos, mjölksocker, är en kolhydrat (en disackarid) som består av glukos och galaktos och finns i däggdjursmjölk.

Egenskaper
Laktos i fast form förekommer i 3 kristallina polymorfer, α-laktos som monohydrat, α-laktos som anhydrat, β-laktos som anhydrat samt även en amorf form. α-laktos är den stabilaste formen.

Den förekommer som sammanhängande kristaller eller vitt kristallinskt pulver med en svagt söt smak. Den är lättlöslig i vatten, men olöslig i etanol och eter.

Framställning
Laktos utvinns ur mjölk, främst skummjölk, genom att man fäller ut kasein med hjälp av ostlöpe eller syra. Ur den erhållna vasslen frånskiljs övriga proteiner genom uppvärmning. Efter filtrering indunstas vasslen i vakuum till sirapskonsistens där laktosen får kristallisera. Denna centrifugeras därefter från moderluten och renas genom upprepad kristallisation.

Användning
Laktos är ett vanligt fyllnadsmedel i tabletter och används även som hjälpämne i andra läkemedelsberedningar. Det kan också användas som smakkorrigering inom konservindustrin. Laktos förekommer även som tillsats i vissa öltyper för att få en mer söt smak då laktosen inte kan brytas ner av traditionell öljäst. 

Laktostoleransen är individuell.

Förekomst

Se även
 Laktosintolerans
 Laktas

Referenser 

Disackarider
Sötningsmedel
Hjälpämnen
Galaktos

Galaktos eller 2,3,4,5,6-pentahydroxihexanal är en monosackarid som är mycket lik glukos. Den har formeln C6H7O(OH)5 eller summaformeln C6H12O6.

Isomera strukturer

Egenskaper 
Galaktos är en diastereomer till glukos och delar de flesta av dess egenskaper. Galaktos har dock inte lika söt smak. Galaktos och glukos kan tillsammans bilda disackariden laktos, men finns inte i fri form.  

Galaktos har god löslighet i vatten och är mindre söt än monosackariderna glukos och fruktos. Smältpunkten ligger på 167° Celsius och molmassan är 180,08.

Förekomst 
Galaktos ingår i många naturprodukter, som till exempel pektin, gummi och agar.  Den finns naturligt i mjölkprodukter, sockerbetor (sockerrör) och växtlim. Den syntetiseras dessutom i kroppen, där den utgör komponenter i glukolipider och glukoproteiner, som finnes i en mängd vävnader. Galaktos används ofta som sötningsmedel, för att det innehåller viktig energi som många celler utnyttjar. Galaktos produceras i däggdjurens mjölkkörtlar.

Medicinsk relevans 
Kronisk systemisk exponering av möss, råttor och Drosophila för D-galaktos leder till att  senescensen (åldrandet) tilltar och har kommit till användning som modell.
Två studier har antytt ett möjligt samband mellan galaktos i mjölk och äggstockscancer. Andra studier visar dock ingen korrelation, även i närvaro av defekt galaktosmetabolism. Mer forskning krävs för att säkerställa riskfaktorerna.

Alfa-1,3-galaktos eller med kortform alpha-gal, har konstaterats kunna förorsaka fördröjd allergi mot rött kött, som drabbar en växande andel av världens befolkning, nyligen identifierad även på Södersjukhuset i Sverige.  Allergins orsak har kopplats till bett av fästingar som kan ha alpha-gal i sin mage. En Alpha-Gal Allergy Awareness (AGAA) grupp har etablerats för att sprida information och höja medvetenheten om denna allergi hos allmänhet och livsmedelsindustri.

Se även 
Glukos
Laktos

Referenser 
Material Safety Data Sheet Mallinckrodt Baker

Noter

Externa länkar 

Aldohexoser
Sötningsmedel
Monosackarid

Monosackarider (grekiska: mono: "enstaka", sakkharon-, "socker") är enkla sockerarter (sackarid) som utgör grundenheterna i kolhydrater. Glukos (druvsocker) och fruktos (fruktsocker) är två monosackarider.

Monosackariderna delas ibland in i grupper beroende på antalet ingående kolatomer; de minsta är trioser med tre kolatomer, och de spelar liksom tetroser viktiga metaboliska roller. Pentoser med 5 kolatomer och hexoser med 6 kolatomer är de vanligaste och hexosen glukos utgör kanske den mest grundläggande av sockerarter i vanlig biokemi vars formel (C6H12O6) följer strukturformeln CnH2nOn. En heptos (sju kolatomer) spelar en viktig roll inom fotosyntesen. I vissa organismer finns ännu större sackarider som heptosen D-mannoheptulos i avokado och vissa ovanliga octoser som kan bildas av exempelvis Streptymyces sp.

En monosackarid består av en kolkedja som för det mesta är ogrenad, men det finns också monosackarider med grenad kolkedja - den vanligaste är apios.

Lista över monosackarider

Trioser
Glyceraldehyd
Dihydroxiaceton

Tetroser
Erytros
Treos 
Erytrulos

Pentoser
Arabinos
Lyxos
Ribos
Deoxiribos
Xylos

Hexoser
Allos
Altros
Apios
Galaktos
Glukos
Fruktos
Mannos
Fukos
Rhamnos
Sorbos
Tagatos

Heptoser och högre
Sällsynta, men förekommer.

Se även
Disackarider

Referenser

Externa länkar
Messmör

Messmör är en mejeriprodukt som främst används som smörgåspålägg. Den finns framför allt i två varianter: getmessmör med getmjölk som bas och messmör med komjölk som bas. Tillverkningen går till så att vasslen, som pressas ut från osten vid ystningen, kokas ihop till dess den karamelliseras och får en brunaktig färg. Av detta gör man sedan messmör, getmessmör eller mesost. Mesvarorna innehåller mineralämnen som till exempel järn och kalcium, samt vassleprotein. Förutom av några få bymejerier och fäbodar produceras messmör av Fjällbrynt AB i Haninge, Stockholm och av Tine Meierier i Kleppe, Norge.

Historia
Messmöret hör främst hemma i det skandinaviska fäbodområdet. En snarlik produkt, förekommer dock även i Alpområdet (tyska: :de:Molkenbutter). På fäbodarna brukade man koka messmöret på somrarna i stora kopparkittlar över öppen eld, samtidigt som man rörde med en stor träslev så inte meskoket skulle bränna fast.

Se även  
Mesost

Referenser 

Mejeriprodukter
Smörgåspålägg
Norrländska maträtter
Mesost

Mesost eller brunost är en ost som tillverkas av vassla från ko-, get- eller fårmjölk. Vasslan indunstas och mjölksockret kristalliseras under kraftig omrörning. Sist tillsätts mjölkfett.

Brunosten är fast och skivbar med en sötsyrlig smak. Den tillverkas främst i Norge (norska: brunost eller mysost) men också i Jämtland och Härjedalen.

Mesost är rik på järn och vitamin B2.

Produkter tillverkade av vassle är kända från  då man kokade in vassle till en söt, mager massa på gårdar och fäbodar. Den fetare produkten som vi känner idag började tillverkas i mitten av 1800-talet.

Se även 
Messmör

Källor

Norska ostar
Svenska ostar
Ostar på får- get- eller komjölk
Smörgåspålägg
Norrländska maträtter
Fäbodkultur