kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Baltzar von Platen (1804–1875)

Baltzar Julius Ernst von Platen, född 16 april 1804 i Vänersnäs, död 20 mars 1875 i Stockholm, var en svensk greve, sjömilitär, ambassadör, sjöminister och Sveriges utrikesstatsminister, och därmed även Norges då länderna var i union.

Bakgrund och karriär
Baltzar von Platen var son till kanalbyggaren Baltzar von Platen och Hedvig Elisabeth Ekman. Ätten von Platen kommer ursprungligen från Tyskland. Han gifte sig med friherrinnan Sofia Eleonora Charlotta De Geer af Leufsta och blev genom sitt arv och sitt gifte en av tidens rikaste män.

Efter en sjömansutbildning och befordran till löjtnant tog Baltzar von Platen över sin fars verksamhet vid Göta kanal. Politiskt var han liberal och blev kabinettskammarherre 1844. 1849 utnämndes han till sjöminister och kommendör i flottan. Ämbetet som sjöminister innehade von Platen 1849–1852 samt 1862–1868. Efter ett avbrott som sändebud i London återvände han till Sverige och utnämndes till statsminister för utrikesärenden 1871–1872.

Utmärkelser 

   Riddare och kommendör av Kungl. Maj:ts orden (Serafimerorden), 28 januari 1867.

Ledamot 

 Ledamot av Kungliga Lantbruksakademien, 1843 (samt hedersledamot 1852).
  Ledamot av Kungliga Krigsvetenskapsakademien, 1849.
  Hedersledamot av Kungliga Örlogsmannasällskapet, 1849. 
  Ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien, 1854. 
  Hedersledamot av Vetenskapssocieteten i Uppsala, 1856. 
  Hedersledamot av Konstakademien, 1856.

Källor

Vidare läsning

Ridderskapet och adelns riksdagsledamöter
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare
Svenska liberala politiker
Sveriges sjöministrar
Sveriges utrikesministrar
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Ledamöter av Lantbruksakademien
Ledamöter av Kungliga Krigsvetenskapsakademien
Hedersledamöter av Örlogsmannasällskapet
Riddare och kommendör av Kungl. Maj:ts Orden
Kommendörer av Vasaorden
Mottagare av Serafimerorden
Hedersdoktorer vid Oxfords universitet
Personer från Vänersnäs socken
Födda 1804
Avlidna 1875
Män
Baltzar
Ledamöter av Konstakademien
Baltzar von Platen (1898–1984)

Baltzar von Platen, född 24 februari 1898 i Malmö, död 29 april 1984 i Ystad, var en svensk uppfinnare.

Släktträd 
Baltzar von Platen var son till kronofogden Philip Ludvig von Platen och Eva Hedvig Ingeborg Ehrenborg. Ätten von Platen kommer från Tyskland, invandrade till Sverige och erhöll i Sverige bekräftelse på sitt utländska adelskap. Hans förfäder hade därmed höga poster i samhället och bar gamla adelsnamn. Farmodern var en Rosencrantz, farfarsmor en Horn af Rantzien, men den gren av ätten som Baltzar von Platen tillhörde är inte introducerad.

Uppfinningar

Absorptionskylaggregat 
När Baltzar von Platen utexaminerades 1922 från Kungliga Tekniska högskolan, hade han redan studerat matematik, fysik, och astronomi vid Lunds universitet. Sitt examensarbete på KTH gjorde han tillsammans med Carl Munters då de 1918 uppfann ett nytt kylsystem enligt absorptionsprincipen. Licensrättigheterna till uppfinningen köptes 1923 av AB Arctic, som i sin tur köptes av Electrolux 1925. Tekniken kom därför att användas i Electrolux kylskåp och bidrog till en snabb expansion av företaget.

Glesumsystemet 

Glesumsystemet utvecklades från 1927 och en bit in på 1930-talet och syftade till att generera högspänd likström.

Övriga 
von Platen lade också grunden till tekniken som kom att leda till att Erik Lundblad på Asea i Stockholm lyckades framställa världens första konstgjorda diamant 1953. Han uppfann även en termostat till vattenburna element, där en gummibussning påverkar en stav som reglerar flödet av varmvatten, samt en destillationsmetod för vattenrening.

Evighetsmaskin 
I en svensk patentansökan ingiven 1973 10 05 om "Förfarande för genomförande av en termodynamisk cirkelprocess", och beskriven i Svenska Dagbladet 1975 03 25, hävdade Baltzar von Platen att det kunde vara möjligt att driva en perpetuum mobile av andra ordningen, en evighetsmaskin i form av en värmemotor som tar värme från och kyls av samma medium. En sådan maskin kan enligt termodynamikens andra huvudsats inte existera, men von Platen menade att andra huvudsatsen möjligen inte var helt allmängiltig. För att pröva hypotesen ville von Platen bygga en prototyp. Bygget, som aldrig genomfördes, beräknades kosta cirka 40 miljoner kronor i den tidens penningvärde. Något svenskt patent beviljades inte.

Utmärkelser 
Baltzar von Platen och Carl Munters erhöll 1925 Polhemspriset för sitt arbete Om alstring av kyla. Platen fick Adelsköldsmedaljen i guld 1940. 1974 tilldelades Baltzar von Platen och Carl Munters Ingenjörsvetenskapsakademiens stora guldmedalj "för deras mer än femtioåriga verksamhet som uppfinnare och nyskapare av industriella produkter".

Bibliografi (urval) 
Baltzar von Platen och Carl Munters, Om alstring av kyla (1925)
Baltzar von Platen, Andar och perpetuum mobile (1975)
Bo Willén, Baltzar von Platen - Uppfinnaren som förenklade vår vardag (2022)

Källor

Externa länkar 
 

Svenska uppfinnare under 1900-talet
Mottagare av Polhemspriset
Alumner från Kungliga Tekniska högskolan
Svenska ingenjörer under 1900-talet
Bureätten
Födda 1898
Avlidna 1984
Män
Ingenjörer från Malmö
Baltzar
Justitieråd

Justitieråd () är titeln på ledamöterna i de högsta domstolarna i Sverige och Finland. Det gäller ledamöterna i svenska Högsta domstolen sedan 1809 och i finländska Högsta domstolen sedan 1918, samt i svenska Högsta förvaltningsdomstolen sedan 2011 och i finländska Högsta förvaltningsdomstolen sedan 2017.

Finland 
Högsta domstolens ledamöter har titeln justitieråd sedan 1918, då domstolen tillskapades efter Finlands självständighet.

I Högsta förvaltningsdomstolen infördes titeln justitieråd för domstolens ledamöter 2017. Fram till slutet av 2016 hade ledamöterna titeln förvaltningsråd (finska: hallintoneuvos).

Sverige 
Högsta domstolen inrättades 1789, men titeln justitieråd infördes för dess ledamöter först 1809. Antalet justitieråd i Högsta domstolen ska vara minst 14. För närvarande är de 16 stycken. Justitieråden ska vara lagfarna domare. De får inte inneha eller utöva något annat ämbete. Däremot kan de åta sig uppdrag som till exempel skiljeman. 

Sedan 2011 används titeln justitieråd även för Högsta förvaltningsdomstolens ledamöter. Före 2011 användes titeln regeringsråd. Ändringen skedde i samband med att Högsta förvaltningsdomstolen ändrade namn från Regeringsrätten. Högsta förvaltningsdomstolen består av minst 14 justitieråd, som ska vara lagfarna domare. Fram till 2017 gällde att minst två tredjedelar av antalet justitieråd skulle vara lagfarna. Ett av justitieråden förordnas av regeringen till ordförande för Högsta förvaltningsdomstolen.

Justitieråd, liksom andra ordinarie domare, utses av regeringen.

Se även 
 Lista över ledamöter av Högsta domstolen (Sverige)
 Lista över ledamöter av Högsta förvaltningsdomstolen (Sverige)
 :Kategori:Justitieråd i Högsta domstolen (Sverige)
 :Kategori:Justitieråd i Högsta domstolen (Finland)
 :Kategori:Justitieråd i Högsta förvaltningsdomstolen (Sverige)
 :Kategori:Justitieråd i Högsta förvaltningsdomstolen (Finland)

Noter 

Titlar i statsförvaltning
Högsta domstolen i Sverige
 
Titlar i svensk statsförvaltning
Miljon

En miljon ( eller 106), i äldre svenska stavat million, är det tal som också kan skrivas med en etta följt av 6 nollor:  = 106. Ordet kommer från det italienska ordet milione (i äldre italienska stavat millione). Detta ord är i sin tur bildat av latinets mille, som betyder tusen, plus det augmentativa suffixet -one, d.v.s. ordet kan på italienska sägas betyda "stortusen".

Det synes ursprungligen varit ett ord ur det dagliga talspråket och ha betytt "10 tunnor guld", det vill säga 10 gånger 100 000 myntenheter. Dess bruk i franska och italienska matematiska arbeten kan spåras ändå från slutet av 1400-talet. Det tog dock ett tag innan det fick allmännare spridning. I svenska räkneböcker anfördes det ännu på 1700-talet som en mindre bruklig benämning.

Ordet miljon myntades i början av 1300-talet av munken Maximus Planudes.

Förkortningar
I Svenska språknämnden (Språkrådet sedan 2006) bok Skrivregler från 1987 rekommenderades förkortningen milj., som förkortning av miljoner. Nästa upplaga av boken (1991) föreskrev förkortningen mnkr för miljoner kronor. I tekniska sammanhang förkortas miljon till M (mega); i allmänna sammanhang är förkortningen för miljon(er) mn, enligt Språkrådet.

Exempel på en miljon 
 Vikt: En miljon gram är ett ton.
 Längdmått: En miljon millimeter är en kilometer.
 Volym: En miljon kubikmillimeter/mikroliter är en kubikdecimeter/liter. En miljon kubikcentimeter/milliliter är en kubikmeter.
 Tid: En miljon sekunder är ungefär 11 dagar och 14 timmar. En miljon minuter är ungefär 1 år och 11 månader.

Se även 
 Miljonprogrammet
 Lista över räkneord
 Långa och korta skalan för stora tal

Referenser 

1000000
Ton (olika betydelser)

Ton och toner kan syfta på:

Ljud och musik
 Ton (ljud) – ett ljud med periodiskt upprepad vågform och hörbar frekvens
 Ordton – inom fonetik ett tonalt fonem som används inom tonspråk som särskiljande ljud

Måttenheter
 Ton (metriskt) – en viktenhet på 1000 kg
 Ton (enhet) – olika måttenheter ton och deras användningsområden
 Short ton – enhet för massa som används i USA.
 Long ton – enhet för massa som används i Storbritannien.
 Deciton - 1/₁₀ ton d.v.s. 100kg - används inom agrikultur, främst ang. skörd och sådd
 Registerton – en äldre enhet för volym som användes för att ange ett fartygs dräktighet
 Kiloton – anger energimängd jämfört med ton trotyl
 Megaton – anger energimängd jämfört med ton trotyl

Övrigt
Kulörton eller färgton – en visuell egenskap hos en färg
Toner – färgpulver i kopiatorer och laserskrivare

Geografi

Burkina Faso 

 Ton (ort), Boucle du Mouhoun,

Italien 

 Ton, Trento, Trentino-Alto Adige, Provincia di Trento,
Miljard

En miljard ( eller 109), med äldre stavning milliard, är ett naturligt tal.

En miljard är 1 000 miljoner eller en tusendel av en biljon.

På amerikansk engelska – och sedan 1974 även på brittisk engelska – heter miljard "billion". Dessförinnan var en miljard en "milliard" och en biljon en "billion" i Storbritannien. För detaljer se långa och korta skalan för stora tal. Den gamla svenska och äldre brittiska staving var således de samma - milliard

Miljard förkortas i tekniska sammanhang till G (giga), i allmänna sammanhang är förkortningen för miljard(er) md enligt Språkrådet. När miljard(er) nämns tillsammans med kr, skrivs förkortningarna ofta ihop, det vill säga mdkr. I ordet gigabyte kan giga antingen betyda en miljard eller  (230).

Miljard skulle ha hetat seskviljon från det latinska ordet för en och en halv om mönstret från miljon och biljon följts.

Exempel på en miljard 
 Vikt: En miljard milligram är ett ton.
 Längdmått: En miljard mikrometer är en kilometer.
 Volym: En miljard kubikmillimeter/mikroliter är en kubikmeter. En miljard kubikmeter är en kubikkilometer.
 Tid: En miljard sekunder är ungefär 31 år och 8 månader. En miljard minuter är ungefär 1 900 år.

Källor

Se även 
 Räkneord
 Namn på stora tal
 Lista över räkneord på olika språk
 Lista över världens miljardärer

1000000000
Kung Fu Binh Dinh

Kung Fu Bình Định (võ thuật Bình Định) är en vietnamesisk kampsport som utvecklades på 1700-talet i centrala Vietnam. Den baseras på en tradition av självförsvar som sträcker sig åtminstone tillbaka till år 40 e.kr. Den utvecklades av nationalhjälten Nguyen Hue (Quang Trung) i frihetskriget mot Kina år 1788 och är idag en av de största kampsporterna i Vietnam.

Nguyen Hue bodde i provinsen Binh Dinh i Vietnam. Han ansåg att Binh Dinh Kung Fu inte bara handlade om att slåss utan att ta hand om sin hälsa och äta rätt mat för att orka kämpa för sitt land. Han lyckades driva iväg kineserna och hjälpte Vietnam att bli självständigt. Efter det blev han kung i Vietnam.

Vietnameserna har genom historien lidit under förtryck från och stridit mot många länder. Under historien har det vietnamesiska folket utvecklat självförsvarsstilen och sina medicinska kunskaper. Folkets hälsa var den grundläggande faktorn för att kunna kämpa för sin frihet. Binh Dinh Kung Fu är därför en stridskonst men också en framgångsrik läkekonst där det är lika viktigt att ta hand om sig själv och sin hälsa. Inom Binh Dinh Kung Fu används traditionella vapen, främst stav. 

Stilen tränas endast på ett fåtal ställen i Sverige, bland annat i Linköping där Master Suphu Tho Truong Duong har grundat en skola, där han även undervisar Art of Living som innebär:

 Fokuserad och koncentrerad andning som syresätter kroppen på ett optimalt sätt samt rörelse - för att stärka kroppen (Inner Power och Binh Dinh Kung Fu).
 Akupressur, akupunktur, örtmedicin och moxa (stav) - stimulering av punkter utmed kroppens meridianer.
 Kosthållning - att äta rätt, respektive balanserad kost.

Referenser 

Kampsporter
Sport i Vietnam
Viet vo dao

Viet vo dao (vi: Việt Võ Đạo, Vietnamesisk kampsport) är en gammal kampkonst från Vietnam. Viet vo dao har utvecklats under årens lopp i olika riktningar och stilar. Här kan nämnas Vovinam.

Sport i Vietnam
Ziqqurat

Ziqqurat (ziggurat), är tempeltorn som byggdes i Mesopotamien omkring 2100 f.Kr.–550 f.Kr., och som hade föregångare från förhistorisk tid.

I anslutning till tempelkomplexen i de tidiga sumeriska och babylonska städerna byggdes plattformar som bestod av tre till sju massiva platåer. Branta trappor ledde upp till "templet" på den översta platån. De största ziqquraterna kunde vara flera hundra meter vid basen. Förutom sina förmodade funktioner i kulten användes dessa religiösa byggnader kanske också för astronomiska observationer och bröllop. Det råder ingen konsensus bland forskare kring vad ziqquraten kan ha representerat eller vilken funktion den hade.

Ziqquraten i Babylon kallas för Babels torn i Bibeln och uppfattades av hebréerna som ett uttryck för människans förhävelse och övermod gentemot Gud.

Byggnadstyper
Mesopotamien
Stigma

Stigma (grekiska στίγμα stígma; (bränn)märke, fläck) (versal: Ϛ, gemen: ϛ) är en grekisk bokstav som i modern grekiska endast används för att skriva talet 6 i det joniska talbeteckningssystemet.

Stigma var ursprungligen en medeltida (ligatur) av bokstäverna sigma och tau som var förvillande lik den kursiva formen av digamma. Som ett resultat av detta kom den att ersätta digamma i det joniska talsystemet. Den är också nästan identisk med den avslutande formen av sigma, som dock aldrig har ersatt stigma i denna funktion. Däremot kan stigma i modern grekiska brytas upp i en sigma-tau-digraf – (ΣΤʹ).

Unicode

Se även 
 Stigmatisering (religion), ett kristet mirakel
 Stigmatisering (sociologi), social brännmärkning
 Digamma

Källor 
 Nick Nicholas Stigma (ligature), 2009-01-01, Stigma (numeral), 2009-01-01. Källor finns på sidan Greek Unicode Issues av samma författare. Läst 2009-01-01.
 Nick Nicholas Digamma, 2009-01-01. Källor finns på sidan Greek Unicode Issues av samma författare. Läst 2009-01-01. Notera att hela andra stycket verifieras av denna källa, utom uppgiften om namnet.

Källor

Grekiska alfabetet
Ur-Nungal

Urnungal, Ur-Nungal eller Ur-lugal var en härskare i Sumer. Han var son till Gilgamesh och far till Udul-kalama.

Sumeriska regenter
Män
Uru-inim-gina

Uru-inim-gina, Uruinimgina eller Uru-Ka-gina var furste i den sumeriska stadsstaten Lagash omkring 2351 f.Kr.-2340 f.Kr. och är framför allt känd för en skrift vilken i första person redogör för politiska och juridiska reformer som ska ha initierats av Uru-inim-gina.

Referenser 

 

Sumeriska regenter
Män
Lagash

Lagash (arabiska al-Hiba) var en sumerisk stad som tillsammans med grannstaden Girsu bildade en viktig stadsstat i södra delen av nuvarande Irak mellan cirka 2500 f.Kr. och 2350 f.Kr. Det var en av de äldsta städerna i Mesopotamien. Staden förföll under Hammurabis tid.

Historia 
Av fynd i Girsu går att utröna att Lagash var en av de mer betydelsefulla städerna under sent 2000-tal f.kr. Under perioden styrdes staden av självständiga kungar i en dynasti som börjar med kung Ur-nanshe. Lagash skall ha varit i konflikt med Elamiterna i öst och staten Kish i norr. Framstående kungar för staten var Eanatum och Entemena som båda stred mot och besegrade staten Umma. Runt 2294-2270 f.kr. hämnades Umma under kung Lugalzagesi och Lagash skall då ha förstörts. Dock omnämns även att Akkadierna erövrade Lagash under skapandet av Akkadiska imperiet så helt förstörd lär staden inte ha blivit. I och med erövringen blev Lagash en vassalstat till Akkadierna men den skall ha fortsatt spela en viktig roll som kulturellt centrum. 

Efter att Akkadiska imperiet sammanföll blev Lagash åter igen självständigt och styrdes av sina egna kungar (Ur-baba och hans efterträdare Gudea). De verkar ha bedrivit en hel del handel under perioden och inhämtade cederträ från nuvarande Libanon samt deorit, koppar och guld från arabiska halvön. Gudea skall även ha stridit mot Elamiterna och hans period på tronen markeras av stora artistiska framsteg. Under Gudeas tid flyttades huvudstaden för kungadömet från Lagash till Girsu. Strax efter Gudeas död inlemmades staten i kungadömet Ur som kom att skapa det kortlivade neo-sumeriska riket där den utgjorde en av huvudprovinserna. Området kom senare att tillfalla Babylon och verkar ha övergivits under den perioden. Den omnämns igen först när Seleukiderna byggde en fästning i området. Fästningen kom sedan att tillfalla Partien.

Konflikt med Umma 
2450 f.kr. skall enligt gam-stelen ett krig ha utbrutit mellan Lagash och Umma rörande en gränskonflikt. Lagash som leddes av Eannatum gick segrande ur striden och tvingade Umma att betala tribut. under 2300-talet f.kr. inledde Umma två krig mot Lagash men förlorade båda. Först under  Lugalzagesi (2294-2270) besegrades Lagash.

Arkeologiska fynd 
Arkeologiska utgrävningar, inledda av Ernest de Sarzec 1877-1901 och G. Cros 1903-09 har bland annat dokumenterat ett tempel dedicerat till guden Ningirsu och ett annat till gudinnan Inanna.

Några härskare i den så kallade första dynastin:
 Ur-Nanshe
 Eannatum
 Entemena
 Uru-inim-gina
Några härskare i den så kallade andra dynastin:
 Ur-Bau
 Gudea

Noter 

Mesopotamska städer
Språkbanken Text

Språkbanken Text är en forskningsenhet vid Göteborgs universitet. Den inrättades under namnet Språkbanken som en nationell resurs 1975, som ett direkt resultat av Sture Alléns pionjärinsatser inom svensk korpuslingvistik under 1960-talet. Språkbankens uppdrag blev och är fortfarande att samla in, förädla och tillgängliggöra språkresurser åt forskare och allmänheten, och att bedriva forskning och utveckling som främjar sån användning. 2018 gick Språkbanken upp i en ny nationell forskningsinfastruktur, Nationella språkbanken, där den ursprungliga Språkbanken under namnet Språkbanken Text är en av tre grenar. De andra sysslar med talat språk (Språkbanken Tal) och med samhällsaspekter av språk och språkteknologisk forskning (Språkbanken Sam).

I Språkbanken finns en unik kompetens vad gäller svenska textkorpusar, parallellkorpusar, svenska elektroniska lexikonresurser samt språkteknologiska verktyg för att bearbeta, annotera och visa upp textkorpusar. Huvuddelen av materialet är modernt, men ambitionen är att resurserna ska avspegla hela den skrivna svenskans historia – från medeltida fornsvenska till modern svenska – med alla dess genrer. Huvuddelen av resurserna, korpusar och lexikon, är fritt åtkomliga för sökning via webbgränssnitt.

Korpusar
Presstexter från 1923 till idag
 C.J.L. Almqvists samlade verk
 C.M. Bellmans samlade verk
 August Strindbergs samlade verk
 SUC - Stockholm-Umeå Corpus
 Läkartidningens arkiv
 SNP 78-79, Riksdagens snabbprotokoll
 Källtext
 Svensk trädbank
 Syntag trädbank
 etc.

Lexikon
 Fornsvenska ordböcker
 SALDO
 SAOB
 Svenskt frasnät
 etc.

Se även
 Korpuslingvistik
 Språkteknologi

Externa länkar
 Språkbanken Text
 Språkbanken Texts konkordanssökning
 Språkbanken Texts lexikonsökning
 Projektet Källtext

Göteborgs universitet
Språkvårdande organisationer för svenska
Lingvistik
Infrastruktur
Kiselgur

Kiselgur, eller diatomacéjord, är en gråvit mjölliknande jordart, som består huvudsakligen av kiseldioxid. Den har bildats genom sedimentering av kiselalger. 

I sitt renaste tillstånd består kiselgur endast av dessa kiselskelett innehållande 97 % kiselsyreanhydrid (SiO2) och 3 % kemiskt bundet vatten. Oftast är den dock förorenad på olika sätt, så att färgen kan vara vit, grå, brun eller svart. Oorganiska föroreningar kan vara lera, sand, kalk, järnföreningar m.m.

Förekomst

Diatomacéer lever i såväl salt- som sötvatten och under gynnsamma förhållanden, vid lämplig temperatur och stor halt av kiselhaltiga beståndsdelar i vattnet, kan deras utveckling bli omfattande, som t.ex. i Algeriet.

Under interglacial tid har det på olika platser i Skandinavien funnits förutsättningar för utveckling av färskvattendiatomacéer. Avlagringar av detta slag, som även kallas moler, finns i Danmark. I Nordtyskland finns omfattande förekomster av samma ursprung, t.ex. i södra kanten av Lüneburgerheden, samt i Auvergne i Frankrike.

Kiselgur har brutits i Sverige i närheten av Osby, Skåne. Denna innehöll 69,6% SiO2 och 8,5% Al2O3 + Fe 2O3.

Användning
År 1866, upptäckte Alfred Nobel att nitroglycerin kunde göras mycket stabilare om det absorberas i kiselgur. Detta möjliggör mycket säkrare transport och hantering än rent nitroglycerin. Han patenterade denna blandning som dynamit år 1867.

Den vanligaste användningen av kiselgur är som ett filtermedium, t.ex. för simbassänger. Den har en hög porositet, eftersom det består av mikroskopiskt små, ihåliga partiklar. Kiselgur används inom kemin för att filtrera mycket små partiklar som annars skulle passera genom eller täppa till filterpapper. Den kan också användas för att filtrera vatten, särskilt i behandlingsprocessen för dricksvatten och andra vätskor, såsom öl och vin, men kan också filtrera sirap, socker och honung utan att ta bort eller ändra färg, smak eller näringsmässiga egenskaper hos dessa.
 
Den äldsta användningen av kiselgur är som ett mycket milt slipmedel och för detta ändamål, har den använts både i tandkräm och i metallpolish, liksom i vissa ansiktskrämer.

Kiselgur används också som en insekticid, på grund av sina fysikalisk-sorptiva egenskaper. Det fina pulvret absorberar fett från vaxartade ytskikt av insekter, vilket får dem att torka ut. Det fungerar även mot snäckor och kan användas i trädgårdar för bekämpning av sniglar. Eftersom sniglar finns i fuktiga miljöer, är effekten dock låg.
  
Dess absorberande egenskaper gör den användbar för upptorkning av spill och i USA rekommenderas den för att suga upp utspilld giftig vätska. Den kan av detta skäl användas som huvudingrediens i en typ av kattsand. Den typ av kiselgur som används där kommer från sötvattenmiljöer och utgör ingen hälsorisk för djur eller människor.

Se även
Skånska Kiselgur AB

Källor

Jordarter