kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bo Larsson (konstnär)

Bo Larsson, född 1945 i Sala, är en svensk konstnär.

Larsson studerade vid Konstfackskolan 1962-1966 och vid Konstakademien i Stockholm 1967-1972. Han har ställt ut sina målningar på bland annat Moderna museet i Stockholm och Nationalmuseum i Stockholm. Hans motiv är huvudsakligen från Stockholm, ofta i skymningsljus och dåligt väder.

Larsson finns representerad vid Vetenskapsakademien porträttsamling, Bonniers porträttsamling, Moderna museet, Statens konstråd, Nordiska museet och vid Nationalmuseum i Stockholm.

2011 tilldelades han Samfundet S:t Eriks plakett.

Noter

Externa länkar
Bo Larsson - Biografi

Personer från Sala
Män
Födda 1945
Levande personer
Ledamöter av Konstakademien
Svenska målare under 1900-talet
Svenska målare under 2000-talet
Representerade vid Nationalmuseum
Representerade vid Bonnierska Porträttsamlingen
Hans Larsson

Hans Larsson kan syfta på:
*Hans Larsson (filosof), 1862–1944
Hans Larsson i Flästa, riksdagsledamot 1870–1877
Hans Larsson (konstnär), 1910–1973
Hans Larsson (industriman), styrelseordförande i Handelsbanken 2008-13, född 1942
Hans Larsson (politiker)
Hans Albin Larsson, professor i historia och utbildningsvetenskap, född 1951
Hans Emil Larsson
Hans Larsson (bok) – en bok av Elin Wägner

Se även
Johannes Laurentii
Lena Larsson (olika betydelser)

Lena Larsson kan syfta på:

Lena Larsson (bandyspelare)
Lena Larsson (inredningsarkitekt)
Lena Larsson (vissångerska)
Lena Larsson (politiker) - Riksdagsledamot för Socialdemokraterna  (1947-)
Stig Larsson

Stig Larsson och liknande namn kan avse:

 Stieg Larsson (1954–2004), journalist och författare av Millennium-serien
 Stig Larsson (författare) (född 1955), svensk poet, dramatiker, romanförfattare, filmregissör och kritiker
 Stig Larsson (generaldirektör) (1931–2020), svensk generaldirektör och koncernchef
 Stig Larsson (matematiker) (född 1952), svensk professor i tillämpad matematik
 Stig Larsson (sociolog) (född 1943),  svensk sociolog och professor
Svenska skidspelen

Svenska skidspelen är ett årligen återkommande tävlingsevenemang i längdskidåkning i Sverige, startat 1947 i Sundsvall men från 1959 flyttat till Falun. Fram till 1991 fanns även backhoppning och nordisk kombination på programmet som återkommande evenemang. Kringarrangemang i andra snösporter brukar hållas, till exempel alpin skidsport 1950-1953 (i Åre) och skidskytte 1984. Normalt hålls Svenska skidspelen i februari-mars som de sista eller några av de sista världscupdeltävlingarna för säsongen. I samband med denna tävling är det även brukligt att många av landslagsåkarna avslutar säsongen med fest på stadens krogar.

Tävlingarna arrangeras på Lugnets skidstadion. Vid några tillfällen har man tvingats flytta dem till annan ort i Sverige på grund av snöbrist.

Svenska skidspelen AB är namnet på organisationen (aktiebolaget) bakom evenemanget.

Svenska Skidspelens SK var namnet på en sportklubb, men senare har man ändrat namnet till Falun-Borlänge Skidklubb.

Tävlingar
1947 - Sundsvall
1948 - Östersund
1949 - Sollefteå
1950 - Östersund
1951 - Sundsvall
1952 - Falun
1953 - Boden
1954 - Falun (sammanföll med världsmästerskapen)
1955 - Stockholm-Nässjö
1956 - Falun
1957 - Skellefteå
1958 - Inga tävlingar
1959 - Falun
1960 - Falun/Sälen/Transtrand
1961 - Falun
1962 - Falun/Bjursås
1963 - Falun
1964 - Kiruna
1965 - Falun
1966 - Umeå/Örnsköldsvik
1967 - Falun
1968 - Falun
1969 - Falun
1970 - Falun
1971 - Falun/Bjursås
1972 - Lycksele
1973 - Falun
1974 - Falun (sammanföll med världsmästerskapen)
1975 - Falun
1976 - Falun
1977 - Falun
1978 - Falun
1979 - Falun
1980 - Falun (damernas 20 kilometer världsmästerskap)
1981 - Falun
1982 - Falun
1983 - Falun
1984 - Falun
1985 - Falun
1986 - Falun
1987 - Falun
1988 - Falun
1989 - Falun
1990 - Lycksele/Örnsköldsvik
1991 - Falun
1992 - Funäsdalen
1993 - Falun (sammanföll med världsmästerskapen)
1994 - Falun
1995 - Falun
1996 - Falun
1997 - Falun
1998 - Falun
1999 - Falun
2000 - Falun
2001 - Falun
2002 - Falun
2003 - Falun
2004 - Falun
2005 - Falun
2006 - Falun
2007 - Falun
2008 - Falun
2009 - Falun
2010 - Falun
2011 - Falun
2012 - Falun
2013 - Falun
2014 - Falun
2015 - Falun (sammanföll med världsmästerskapen)
2016 - Falun
2017 - Falun
2018 - Falun
2019 - Falun
2020 - Falun
2021 - Falun

Källor

Fotnoter

Externa länkar

Svenska skidspelens webbplats 
Pristagare i Svenska skidspelen 

Backhoppning i Sverige
Backhoppningstävlingar
Längdskidåkning i Sverige
Längdskidåkningstävlingar
Nordisk kombination i Sverige
Sportevenemang i Falun
Internationella sportevenemang i Sverige
Tävlingar i nordisk kombination
Återkommande sportevenemang i februari
Återkommande sportevenemang i mars
Återkommande sportevenemang med premiär 1947
Internationalen

Internationalen kan syfta på:

 Internationalen (sång) – en av arbetarrörelsens främsta sånger
 Internationalen (tidning) – en veckotidning som ges ut av Socialistiska partiet i Sverige

Organisationer
 Första internationalen  en sammanslutning som på initiativ av franska och engelska arbetare grundades 1864 och upplöstes 1876
 Andra internationalen – en socialistisk organisation som bildades 1889, splittrades 1916 och återbildas 1923
 Tredje internationalen, även Komintern – en sammanslutning av kommunistiska partier i världen bildad 1919 och upplöst 1943
 Fjärde internationalen – en internationell samarbetsorganisation för trotskistiska partier bildad 1938
 Socialistinternationalen – en internationell organisation för socialdemokratiska partier ur andra internationalen och dess ombildning 1923

cs:Internacionála (politika)
et:Internatsionaal (organisatsioon)
en:List of left-wing internationals
es:Internacional (política)
fr:Internationale (politique)
lt:Internacionalas
ja:インターナショナル (社会主義)
pl:Międzynarodówka (organizacja)
uk:Інтернаціонал
Internationella arbetarassociationen

Internationella arbetarassociationen kan åsyfta:

 Första internationalen – Internationella arbetarassociationen, en sammanslutning som på initiativ av franska och engelska arbetare grundades 1864 och upplöstes 1876
 Internationella arbetarassociationen (syndikalistisk international) – en internationell anarkosyndikalistisk fackföreningsfederation bildad i Berlin 1922
 Socialistiska arbetarinternationalen – en efterföljarorganisation till Andra internationalen som existerade 1923–1940 (formellt till 1947)

Se även 
 Andra internationalen – socialistisk organisation som bildades 14 juli 1889 i Paris, upplöstes 1916 och återbildas 1923

Referenser
Dr. Mario

Dr. Mario är titeln på ett spel som släpptes av Nintendo år 1990 och är ett TV-spel avsett att användas tillsammans med Nintendos 8-bitarskonsol NES med musik av Hirokazu 'Hip' Tanaka. Mario, känd från Super Mario Bros.-spelen, jobbar här som läkare och skall bekämpa virus i flaskor genom att kasta ner piller med olika färger i dem. Pillren skall vinklas och styras på rätt sätt medan de faller, för att de vid landningen skall kunna bidra till att virus försvinner och till att inte flaskan proppas igen. Spelet påminner i mångt och mycket om Tetris, vilket det för övrigt 1994 släpptes tillsammans med på en dubbelkassett, denna gång till 16-bitarskonsolen Super Nintendo.

Källor

Externa länkar

Datorspel 1990
Mario-spel
NES-spel
Super NES-spel
Game Boy-spel
Game Boy Advance-spel
Virtual Console-spel till Nintendo 3DS
Virtual Console-spel till Wii U
Nintendo Switch Online-spel
Pusselspel
Fiktiva läkare
Spel med enspelarläge och flerspelarläge

pt:Dr. Mario 64
fi:Dr. Mario
Xevious

Xevious är titeln på ett TV-spel. Spelet finns bland annat släppt till Nintendos 8-bitarskonsol NES, även ARC, Commodore 64, Game Boy Advance, MSX och ZX Spectrum. En portering med autostereoskopisk 3D har släppts till Nintendo 3DS under namnet 3D Classics: Xevious.

Spelet är ett enkelt vertikalt scrollande shot em' up där man kontrollerar ett flygplan och skall helt enkelt skjuta på allt som rör sig och bomba mål på marken, förstöra så mycket som möjligt innan man själv blir förstörd.

Utvecklat av Namco och i Europa utgivet av Bandai.

Antal möjliga spelare: 1.

Realeasedata (För NES) 

 Japan - November 1984
 Nordamerika - 1990
 Europa - Oktober 1989

Källor

Externa länkar 
Xevious på World of Spectrum 

NES-spel
Datorspel 1982
Virtual Console-spel till Wii
Virtual Console-spel till Wii U
C64-spel
MSX-spel
ZX Spectrum-spel
Game Boy Advance-spel
Arkadspel
Atari-spel
Nintendo 3DS Eshop-spel
Albania

Albania kan syfta på:

Albania – ett medeltida namn för Skottland
 Albania (tidskrift) – en albanskspråkig tidskrift
 Albania (1925) – en albansk årligen utkommen illustrerad vetenskaplig tidskrift
 Albania (1929) – en tidning för politik och samhälle samt kultur och litteratur, aktiv åren 1929-1932 samt 1933-1940
Albania veneta – ett kolonialt innehav tillhörande Republiken Venedig vid östra kusten av Adriatiska havet, se Venetianska Albanien

Geografi

Albanien 

 Albanien, självständig stat,

Colombia 

 Albania (Colombia), ort och kommun, La Guajira, 
 Albania (kommun i Santander, lat 5,77, long -73,86), 
 Albania (ort i Santander, lat 5,76, long -73,92), 
 Albania (kommun i Caquetá, lat 1,26, long -75,95), 
 Albania (ort i Caquetá, lat 1,33, long -75,88),

Italien 
Piazza Albania – ett torg i Rom uppkallat efter republiken Albanien

Se även
 Albanien (olika betydelser)
Duck Hunt

är ett TV-spel till Nintendos 8-bitarskonsol NES, släppt 1984 i Japan (Famicom), 1985 i Nordamerika och 1987 i Europa. Spelet var det första som använde speltillbehöret NES Zapper, en ljuspistol med vilken spelaren kan skjuta på TV-skärmen. Som namnet antyder ("Duck Hunt", som betyder ankjakt) är det i första hand ankor spelaren skall skjuta. Även lerduveskytte kan utövas. Spelet släpptes 2014 till Wii U som Virtual Console-spel.

Källor

Arkadspel
Datorspel 1984
Förstapersonsskjutare
Ljuspistolspel
NES-spel
Virtual Console-spel till Wii U
Spel med enspelarläge och flerspelarläge
Bröllopsbesvärs ihugkommelse

Bröllopsbesvärs ihugkommelse eller "Bröllops beswärs ihugkommelse" är en svensk hexameterdikt från 1600-talet, som är nära förknippad med Georg Stiernhielm. Dikten är ett 500-tal versrader lång. Den beskriver ett bondbröllop och framlägger tankar kring äktenskap och samliv.

Ursprung
Dikten trycktes inte under Stiernhielms tid, men samtida källor uppgav honom som författare till de avskrifter som fanns, så dikten kom att anses vara ett verk av Stiernhielm. Under 1900-talet kom dock detta att ifrågasättas och är ännu omstritt bland litteraturvetare. Ifrågasättandet bygger på huruvida diktens förhållningssätt till det den beskriver kan gå ihop med Stiernhielms livsfilosofi och på det att han inte "låtsas om den" trots att den skulle tillhöra de mest omfattande verken han skrivit.

Innehåll
Författaren framvinklar i sin rika bröllopsskildring ofta humoristiskt allehanda negativa sidor och aspekter hos äktenskap och familjebildning, ur mannens perspektiv.  Mot diktens slut resonerar han sig emellertid fram till att det är värt mödan, genom att konstatera att det knappast finns något i livet som fungerar utan motgångar och bekymmer och att äktenskapet, trots att också det har sådana sidor, är en så pass fin inrättning ändå att det inte för de beskrivna nackdelarnas skull kan förkastas.

Följande är ett utdrag ur verkets senare del (med stavning enligt Fabels pocketutgåva 1990) och är en av ett antal liknelser skalden gör för att framhålla att äktenskap och familjebildning inte må förkastas:

Mången seglar i grund, som ej ser noga på sikten
Kompassen är förryckt, norr stjärnan i molnet är ingömd
Styret är sönder, och den som seglar är drucken och öltok
Vill du då platt den seglarekonst, lust, nytta förakta?
Mången i friarekonst för hamnen i klipporna stöter
Får en hustru som har styvt mod, sten-flinta i hjärtat
Vill du därföre platt fördöma det heliga ståndet?

Utgåvor
1948 – 
1990 –

Referenser

Svenska dikter
Sverige under 1600-talet
Historiska dikter
Heinlein

Heinlein kan syfta på:

 Heinlein (krater) – nedslagskrater på Mars
 Robert A. Heinlein (1907–1988),  amerikansk science fiction-författare
 6371 Heinlein, en asteroid
Riksförbundet för social och mental hälsa

Riksförbundet för Social och Mental Hälsa (RSMH) är en ideell, partipolitiskt obunden samt religiöst neutral organisation i Sverige, som genom opinionsbildning och stödjande verksamhet verkar för dem som hotas av, har, eller har upplevt sociala eller psykiska svårigheter.

Förbundet består av drygt 100 lokalföreningar med ca 7 000 medlemmar. 

RSMH arbetar för att människor med psykisk ohälsa ska ges goda förutsättningar för att leva ett värdigt liv samt få den hjälp och vård de behöver.

Målet med verksamheten är att:
 bryta isolering och ensamhet
 vända passivitet till aktivitet
 stärka självförtroendet och återge initiativförmåga
 ge människor ett meningsfullt liv och en positiv syn på tillvaron.

Organisationen har som syfte att stödja personer med psykiska funktionsnedsättningar på olika sätt:
att verka för att öka kunskapen om psykiska funktionsnedsättningar och psykisk ohälsa.
att aktivt arbeta för en högkvalitativ psykiatrisk vård och rehabilitering utifrån individens behov och förutsättningar.
Förbundet arbetar också mycket med sociala aktiviteter för att hjälpa personer med psykiska funktionsnedsättningar att bryta sin isolering och stärka deras självkänsla.

RSMH arbetar aktivt med att försöka påverka psykiatrin och kommunerna i olika frågor som berör människor med psykisk ohälsa. Exempelvis har RSMH vid flera tillfällen riktat kritik mot hur ECT-behandlingar används. 

Grunden för verksamheten är medlemmarnas kunskaper och erfarenheter av den sociala och psykiatriska vården och påfrestningar som finns i samhället. 

Förbundet är anslutet till Funktionsrätt Sverige, en rikstäckande paraplyorganisation för organisationer som jobbar med funktionsnedsättningar, och samordnar, stödjer och stärker föreningarna på kommunal och landstingsnivå.

Förbundet är även med i den rikstäckande organisationen Nationell Samverkan för Psykisk Hälsa, NSPH, som är en samarbetsorganisation för patient-, brukar- och anhörigorganisationer inom det psykiatriska området.

Se även
 Psykisk hälsa

Källförteckning

Externa länkar 
RSMH:s webbplats

Funktionsrättsrörelsen i Sverige
Patientorganisationer i Sverige
Folkhälsa i Sverige
Psykisk hälsa
Hercules (dikt)

Hercules är titeln på ett epos, tryckt första gången 1658, av ”den svenska skaldekonstens fader” Georg Stiernhielm (1598–1672). Den är skriven på hexameter och var den första dikt på svenska som använde ett sådant anspråksfullt versmått. Hercules är Stiernhielms mest kända och hyllade dikt.
 
Eposet är en allegori om den mytologiske hjältefiguren från den grekiska antiken, Herakles, som i sin ungdom ställs inför ett val om vilken livsväg han skall gå. Han frestas då av den lömska Fru Lusta och hennes tre döttrar Lättja, Flättja och Kättja och sonen Rus, samtidigt som Fru Dygd försöker tala honom till rätta. Eposet Herkules bygger på Prodikos berättelse om denne (vilken finns nedskriven i Xenofons Memorabilia). I Stiernhielms dikt, likväl som hos de stoiska renässanshumanisterna, är Herkules en symbol för den mänskliga dygden. 

Den didaktik som döljer sig i allegorin riktar sig till högättade unga män i Sverige. Under den stormaktstid som var Stiernhielms epok, befann sig dessa ynglingar i ett liknande vägval som diktens Herakles, efter en mängd framgångsrika krig och erövringar hade gjort landet rikt. Skulle de njuta av framgångarna och fastna i tankesättet att mycket vill ha mer eller skulle de inse att det behövs ansvar för att inte bli fattig och förfalla och riskera att hamna i andras klor?

Hercules skrevs enligt en utbredd uppfattning år 1647; ett år som är känt genom ett brev av Erik Oxenstierna, men Johannes Loccenius skrev redan 1644 att han hade en dikt av Stiernhielm med denna titel. Första avskriften som finns bevarad är från mellan åren 1649 och 1654. Stiernhielm gjorde flera omfattande bearbetningar och tillkomsttiden brukar uppskattas till omkring 15 år. Hercules den första dikten i Stiernhielms diktsamling Musæ Suethizantes.

Dikten börjar:
Hercules arla stod vpp / en morgon / i första sin vngdom / Fuller af ångst / och twijk / huru han sitt lefwene böria Skulle / däraf han Prijs kunde winna / medh tijden / och Ähra.
I thet han altså går vti tankar / och högste bekymber [...]

Källor 
Samlade skrifter av Georg Stiernhielm, Första delen, andra bandet, första häftet, utgivna av Johan Nordström och Bernt Olsson, serien Svenska författare, Svenska Vitterhetssamfundet, Lund 1975

Noter

Externa länkar 

 Digitala bilder av en upplaga av "Hercules" från 1658 i Kungliga Biblioteket
 Litteraturbanken har tre olika versioner av "Herkules" i faksimil: 1658, 1668 och 1668/1687 och en vetenskaplig utgåva.

Verk 1658
Verk av Georg Stiernhielm
Svenskspråkig skönlitteratur
Epos
Elijah Fenton

Elijah Fenton, född den 20 maj 1683, död den 16 juli 1730, var en engelsk skald. 

Fenton gav ut ett häfte Miscellaneous poems (1717) och tragedin Marianne (1723), vilka hade stor framgång. Dessutom biträdde han Pope vid dennes översättning av Odysséen.

Källor 
 

Engelska poeter
Engelskspråkiga poeter
Engelska dramatiker
Engelskspråkiga dramatiker
Poeter under 1700-talet
Dramatiker under 1700-talet
Brittiska författare under 1700-talet
Födda 1683
Avlidna 1730
Män
Ugglan
Balloon Fight

Balloon Fight är ett TV-spel utvecklat av Nintendo R&D1 och utgivet av Nintendo år 1985 till Nintendo Entertainment System.

Gameplay 
Spelaren spelar med en figur som flyger med hjälp av ballonger och att flaxa med armarna. Målet på varje bana är att förstöra fiendernas ballonger och samtidigt undvika att spelarens egna går sönder. När man har klarat detta fortsätter spelet på nästa bana, med något högre svårighetsgrad.

Spelets musik är komponerad av Hirokazu Tanaka och återfinns i Super Smash Bros Melee.
Datorspel 1985
Arkadspel
NES-spel
MSX-spel
Game Boy Advance-spel
Nintendo Gamecube-spel
Virtual Console-spel till Wii
Virtual Console-spel till Nintendo 3DS
Virtual Console-spel till Wii U
Nintendo Switch Online-spel
Fulvio Testi

Fulvio Testi, född i augusti 1593 i Ferrara, död den 28 augusti 1646 i Modena, var en italiensk greve och skald. 

Testi var statssekreterare hos hertigarna av Modena, men föll i onåd och dog i fängelse. Han var en av de bättre lyrikerna på sin tid. Genom att hålla sig till en så god förebild som Horatius gick han fri för marinismens formprål. Ett urval av Testis arbeten utgavs i 2 band 1817.

Källor 
 

Italienska poeter
Poeter under 1600-talet
Italienska författare under 1600-talet
Personer från Ferrara
Födda 1593
Avlidna 1646
Män
Ugglan
Kristina Torgilsdotter

Kristina Torgilsdotter, död efter 1305, var genom giftermål svensk prinsessa och hertiginna, gift med prins Valdemar Magnusson av Sverige, hertig av Finland.   

Kristina var dotter till marsken Torgils Knutsson. 1302 blev hon gift med prins Valdemar, hertig av Finland, son till Magnus Ladulås, och blev då svensk prinsessa med titeln hertiginna av Finland. Efter hennes fars fängslande (1305) försköt maken henne och lät skilja sig med hänvisning till att de var "dopsyskon"; marsken hade en gång burit honom till dopet.

Källor 
 Nationalencyklopedin, Bokförlaget Bra Böcker AB, Höganäs (1992)

Personer i Sverige under 1300-talet
Svenska prinsessor
Kvinnor
Födda 1200-talet
Avlidna 1300-talet
Svenska hertiginnor
Konstantinos Kumas

Konstantinos Michael Kumas (grekiska Κωνσταντίνος Μιχαήλ Κούμας), född 1777, död 1836, var en nygrekisk lärd, pedagog och författare.

Kumas fullbordade sina studier i Wien och deltog sedan med Konstantinos Oikonomos i stiftandet av det berömda filologiska gymnasiet i Smyrna, där han från 1809 verkade i flera år. Utbrottet av grekiska frihetskampen 1821 förde honom till Trieste, där han bland annat skrev sitt huvudverk Historiai ton antropinon praxeon (1826–1832), en världshistoria i 12 band. Kumas främjade i sitt fosterland studiet av filologi, filosofi, geografi och kemi, inte så mycket genom egna skrifter som genom en mängd översättningar och bearbetningar.

Källor 
 

Grekiska författare under 1800-talet
Nygrekiskspråkiga författare
Födda 1777
Avlidna 1836
Män
Ugglan
Peder Bang

Peder Bang, född 1225, död 1277, var en dansk biskop. Bang blev biskop i Roskilde 1254. När ärkebiskop Jacob Erlandsen 1259 kom i gräl med kung Kristofer och fängslades kom biskop Peder att gå i spetsen för det kyrkliga partiet och påbjöd interdikt i sitt stift. Kungen motsatte sig detta och biskop Peder tvingades att fly till Rügen i Tyskland.

Biskop Peder återvände till Danmark 1254 efter att han försonats med kung Erik Klipping.

Biskopar i Roskilde stift
Män
Födda okänt år
Avlidna 1277
Personer i Danmark under 1200-talet
Agnes av Brandenburg

Agnes av Brandenburg, drottning av Danmark och Danmarks regent som sonens förmyndare 1286–1293, född 1257/1258, död 29 september 1304, begravd i Ringsted. Dotter till markgreve Johan I av Brandenburg (död 1266/1267) och Jutta av Sachsen (död 1287).

Biografi 
Efter att kung Erik Klipping som barn 1261 togs till fånga av hertig Erik I av Schleswig (Sønderjylland) frigavs han 1264 ur sin fångenskap i Holstein mot förpliktelsen att äkta prinsessan Agnes. I stället för att ge Agnes en medgift skulle hennes far efterskänka en skuld till hertig Erik. Agnes var blott ett barn, så vigseln dröjde till 1273 då de förmäldes i staden Schleswig (Slesvig). Agnes, som skall ha varit mycket vacker, födde i detta äktenskap sju barn.

Då kung Erik Klipping mördades 1286 övertog änkedrottning Agnes riksföreståndarskapet jämte hertig Valdemar II av Schleswig, hertig Eriks son. 1293, då hennes son Erik Menved blivit fullvuxen, gifte hon sig på nytt med greve Gerhard II av Holstein (Wagrien), den senare Gerhard "den blinde", och födde honom sonen Johan "den milde" vilken senare kom att spela en stor roll i den danska politiken.

Lolland och Falster måste Agnes ha haft och behållit som livgeding efter sin förste make. Hon dog 29 september 1304 och begravdes i Ringsted.

Äktenskap och barn 
Agnes gifte sig första gången den 11 november 1273 i Schleswig med kung Erik V Kristoffersson av Danmark (1249–1286), mer känd som Erik Klipping. Paret fick följande barn:

Erik Menved (1274–1319), kung Erik VI Eriksson av Danmark
Kristofer II (1276–1332), kung Kristoffer II Eriksson av Danmark
Märta (död 1341), gift med kung Birger Magnusson av Sverige (död 1321)
Rikissa (död 1308), gift med furst Nikolaus II av Mecklenburg-Werle (död 1316)
Katarina (född och död 1283)
Elisabet (född och död 1283)
Valdemar (död 1304)

Agnes gifte om sig 1293 med greve Gerhard II av Holstein (död 1312). Paret fick följande barn:

Johan III av Holstein (omkring 1297–1359), greve av Holstein

Kommentar 
I Dansk Biografisk Lexikon (Köpenhamn 1887, se litteraturförteckningen nedan) utpekas drottning Agnes som en 1258 född dotter till markgreve Johan I av Brandenburg och Hedvig av Pommern.

Källor

Externa länkar 

Kvinnor
Danmarks drottningar
Födda 1257
Avlidna 1304
Kvinnliga regenter under 1200-talet
DBL
Ugglan
Danmarks regenter
Personer i Danmark under 1200-talet