kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sadomasochism

Sadomasochism (förkortas SM alternativt S&M) är ett förhållande mellan två eller flera personer, där såväl sadism (aktiv algolagni) som masochism (passiv algolagni) finns representerade. Ofta förknippas begreppet med sexuella relationer med en part som aktiv-dominant och den andra parten som passiv-underkastande.

Sadomasochism används också inom viss psykologisk teori som sammanfattande benämning på masochism och sadism. En föreslagen alternativ benämning för detta är algolagni (av gr. algos, "smärta" och algneia, "vällust").

Sadomasochism, F65.5, ströks 2009 från socialstyrelsens lista på sjukdomsdiagnoser.

Se även
Sadism
Masochism
BDSM

Referenser 

BDSM
Moralism

Moralism är en filosofisk strömning som betonar frågor om rätt gentemot orätt och att mänskligt handlande bör vara i samklang med moraliska principer. Den står i motsats till dels en inriktning baserat på estetiska principer, dels en som är kopplad till ett varmare känsloliv. Moralismen som begrepp appliceras ofta något nedsättande, kopplat till beskyllningar om puritansk renhetsiver eller påstått föredöme.

Användning 
Moralismen handlar om att betona eller framhäva det sedligt goda, eller en bedömning utifrån främst eller enbart moralisk synpuynkt. Inom teologin handlar det bland annat om att människan utifrån sin egen rättfärdighet vill bli frälst inför Gud.

I informell bemärkelse syftar moralism på en traditionellt restriktiv syn på sexualitet och en benägenhet att kritisera individer med en annan inställning. I detta avseende har moralismens omfattning gått i vågor under historien. En känd moralistvåg sägs ibland vara den viktorianska, eller oskarianska som den också kallas i Sverige och Norge, som kännetecknade 1800-talets mitt. I moralfrågor utsattes den för kritik bland annat från Karl Marx och Friedrich Engels, som ibland sägs ha förfäktat en antimoralism.

Exempel på rörelser som ibland kallas för moralistiska och moralpolitiska är kristen höger och radikalfeminism (åtminstone i deras gemensamma motstånd mot pornografi). Moralism sägs då stå i motsats till liberalism och liberala principer.

Negativ och positivt 
Moralist och moralism används i vardagligt tal ofta som en negativt laddad benämning. Den sägs om människor som man anser lägger sig i andras liv, och därmed sätter sig till doms över deras levnadssätt. Inom den akademiska världen kan man se moraliska fördömanden i studenttexter som en avvikelse från ett objektivt och faktabaserat förhållningssätt.   

Dock finns det vissa som anser att moralism och att bli kallad moralist är något positivt. De anser ofta att dagens samhälle degenererats och att det krävs en viss moralism i samhället. 2015 sågs ordet nymoralism i svensk text för första gången.

Etymologi 
Ordet moralism finns i svensk text sedan 1860. Det var då bildat efter förebilder i tyska (Moralismus), franska (moralisme) och engelska (moralism). Ordet introducerades i svenskan via Carl Alfred Cornelius Lärobok i kyrkohistorien för elementarläroverken, där han på sid 82 skriver "Om man .. med ett ensidigt framhäfvande af den mänskliga viljan, anser religionen bestå endast i trogen pliktuppfyllelse, så framkommer en ensidighet, som man kallar moralism."

Se även 
Dubbelmoral
Moralisering
Värdekonservatism
Moralpanik
Moral

Referenser 

Rörelser inom etik
Gasque

Gasque (gask) är ett begrepp som används på svenska universitet om en studentikos fest med sittning, och stavningen "gasque" är ett exempel på studentikos stavning. 

Ordet kommer möjligen från ett "bud" i det på 1800-talet mycket populära kortspelet vira. Ordet kan även åsyfta själva lokalen som festen hålls i – då menas normalt en lokal som tillhör studentkåren och som det återkommande ordnas fest i, till exempel på Chalmers studentkår i Göteborg, i Gasquesalen i LTH:s kårhus vid Lunds tekniska högskola (LTH), i KTH:s kårhus vid Kungliga tekniska högskolan (KTH) i Stockholm och i Kårallen i Linköping. På exempelvis KTH, Chalmers och LiTH förekommer även verbformen "att gasqua" vilket är synonymt med att festa, dock ej nödvändigtvis i lokalen Gasquen. På många högskolor är det vanligt med tema-gasquer, där alla ska klä sig efter ett speciellt tema.

Vid Uppsalas studentnationer avslutas sittningar traditionsenligt med sången O, gamla klang- och jubeltid!.

Termen slasque används ibland om en mindre städad sittning och vid exempelvis Lunds Tekniska Högskola anordnas ofta ETSlasque (EfterTentaSlasque) för att fira att tentorna är över.

Källor
 Information från Gästrike-Hälsinge nation i Uppsala

Noter

Externa länkar

Svensk studentkultur
TBA

TBA är en förkortning för den engelska: frasen "To Be Announced" som fritt översatt betyder "meddelas senare" eller "kommer att tillkännages". Förkortningen används ibland även på svenska.

Förkortningar
Putsning (jordbruk)

Denna artikel handlar om putsning av betesmark. För putsning av byggnader, se Puts.
Putsning, avlägsning av växter (ofta örtogräs och gräs som bildat tuvor) som betande djur har ratat. Olika typer av djur lämnar skiftande, och olika mängd av, rator efter sig. Mjölkkor är ofta tämligen bortskämda av sig och vägrar befatta sig med grövre växtlighet medan till exempel hästar ofta ger sig på rubb och stubb bara de går tillräckligt länge på en fålla. För får går inte ens sly säkert. 

Ratorna putsas ofta av med en enklare typ av slåttermaskinsliknande redskap, en s.k. betesputs, som slår av växtligheten med slagor eller stora rotorer. Putsning håller betesmarken i god hävd och maximerar dess produktionsförmåga av önskvärda betesväxter.

Jordbruk
Kemi, Finland

Kemi  () är en kommun (stad) i landskapet Lappland i norra Finland, nära Torneå. Kemi ligger i det historiska landskapet Österbotten. Staden gränser i norr till Keminmaa, i sydost till Simo och i nordväst till Torneå.

Kemi har  invånare () och täcker en yta på  km² varav  km² är land. Staden är enspråkigt finsk.

Orten Kemi ligger vid Kemi älvs utlopp i Bottenviken. Hamnen i Kemi på ön Ajos är en av de viktigaste i Finland och används av pappersindustrin. Stora Enso och Metsä-Botnia är två industrier i Kemi.

I Kemi finns också ishotellet Lumilinna. Staden har en flygplats (Kemi-Torneå flygplats) och järnvägsförbindelse.

Historia
En jordbrukande befolkning torde kunna återfinnas i Kemi senast på 1200-talet.

Under 1300-talets andra kvartal bildades Kemi kapell under Pedersöre socken och blev en självständig kyrksocken senast vid sekelskiftet 1400. Under socknen eller möjligen Saloinens kyrksocken bildades Limingo kapell senast i mitten av 1400-talet.

Socknens första kyrka har enligt traditionen stått på Valmarinniemi. Ryssarna plundrade kyrkan 1473 och brände den 1517. Den nya kyrkan, Keminmaa gamla kyrka, byggdes ganska snart efter branden.

Under vinterkriget var Svenska frivilligflottiljen i Finland baserad i Kemi.

Administrativ historik
Kemi fick stadsrättigheter den 5 mars 1869. År 1938 överfördes ett område med 14 716 invånare till Kemi stad från Kemi landskommun.

Tätorter 
Vid Statistikcentralens tätortsavgränsning den 31 december 2021 fanns sju tätorter inom Hollola kommuns område:

Politik

Mandatfördelning i Kemi stad, valen 1976–2021

Valresultat i kommunalvalet 2017 

Källa:

Partier eller valmansföreningar med en asterisk (*) ställde inte upp med kandidater i valet.

I valet ställde Samlingspartiet och Kristdemokraterna upp i ett valförbund.

Vänorter 
Kemi stad har sju vänorter:

 Liptovský Mikuláš, Slovakien
 Luleå, Sverige
 Newtownards, Storbritannien
 Székesfehérvár, Ungern
 Tromsø, Norge
 Wismar, Tyskland
 Volgograd, Ryssland

Severomorsk i Ryssland har Kemi ett samarbete med men är inte en vänort.

Demografi

Befolkningsutveckling

Språk
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2022. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande. För språk med färre än 10 talare är siffran dold av Statistikcentralen på grund av sekretesskäl. Språk med färre än 30 talare har räknats ihop för att minska tabellens storlek.

Bilder

Se även
Kemi träsk
Kemijärvi

Externa länkar

Kemi stad, officiell webbplats 
Karta över Kemi

Referenser

Noter

 
Hamnar i Finland
Finlands kommuner
Kategorisk

Kategorisk kan inom filosofi och logik betyda:

kategorisk, gällande alla element i en mängd.
en kategorisk syllogism innebär att "Alla A är B, och alla B är C. Alltså: alla A är C."
en egenskap hos teorier, se kategorisk teori

Se även
Kategoriska imperativet
Kategori

Termer inom logik
Modellteori
Antropomorfism

Antropomorfism syftar på personifikation av mänsklig karaktär på icke-människor, till exempel djur, gudaväsen eller föremål. Ordet kommer av grekiskans ανθρωπος (anthrōpos) som betyder människa och μορφη (morphē) det vill säga form.

När ett väsen har människoliknande gestalt kallas det fysisk antropomorfism och när väsendet har ett människoliknande själsliv kallas det psykisk antropomorfism.

Polyteistiska religioner kan vara utpräglat antropomorfiska, men även i Bibeln beskrivs Gud i mänsklig skepnad, med mänskliga attribut eller med mänskligt beteende. Exempel på detta är 1 Mos 3:8 där Gud vandrar runt i lustgården och 1 Mos 32:22-32 där han i mänsklig skepnad brottas med Jakob.

Antropomorf används även om människoliknande övernaturliga och sagoväsen, till exempel tomtar och troll. Sagoväsen som liknar andra djur än människor (till exempel drakar och enhörningar) kallas för teriomorfa (efter grekiskans θηρίον (thēríon) som betyder vilddjur).

Antropomorfiska dockor är människoliknande dockor som används vid krockprovning av fordon. Dockorna har standardiserad storlek, vikt och viktfördelning, styvhet, rörlighet i leder och mjukdelar, för att kunna ge reproducerbara och realistiska dynamiska rörelser och samspel med fordonets inredning och säkerhetsdetaljer. Dockorna kan förses med instrumentering som mäter våldet mot olika delar av kroppen.

Användningsområden 
Inom genusvetenskapen har begreppet ökat i användning, framför allt i samband med diskussioner om naturlighet. Hillevi Ganetz, professor i genusvetenskap, skriver: ”Tittarna bibringas en bild av djurens liv som likt människans eller till och med som riktmärke för hur människor borde leva. Dessa konstruerade framställningar av djur och natur kan sedan användas som argument i debatter om vad som exempelvis är en ”naturlig” sexualitet.” Benämningen han och hon inrymmer förväntningar och föreställningar om vad manligt och kvinnligt egentligen är samt hur de två förhåller sig till varandra. I relation till detta menar Ganetz att djur genuskodas i användningen av olika pronomina. I slutändan blir det människans beskrivning av djur och växtlighet som cementerar en ”naturlighet” som i sin tur används för att legitimera ett visst sorts livssätt, handling, relation hos människor.

Se även 
Fabel
Fabeldjursserie
Homunculus
Humanoid
Furry
Genusvetenskap
Hillevi Ganetz

Referenser

Noter

Externa länkar 

Antropomorfism
Skogsvallen

Skogsvallen kan syfta på 

Skogsvallen, Luleå
Skogsvallen, Nässjö
Skogsvallen, Simonstorp
Skogsvallen, Skellefteå
Frösakull

Frösakull är en tätort i Halmstads kommun i Hallands län. Frösakull ligger vid havet, cirka en halv kilometer från Tylösand.

Fram till och med år 2000 avgränsade SCB två separata småorter i den norra respektive västra delen av Frösakull. Därefter har dessa delar räknats som ingående i själva tätorten.

Befolkningsutveckling

Historia
Historiskt har naturen i Frösakull varit hårt ansatt av sanddriften som orsakades av hårt betestryck och avverkning av skog. Under 1800-talets slut påbörjades ett arbete med att stoppa flygsandfältens utbredning vilket gjordes genom att plantera sandrör, strandråg och bergtall.

Under början av 1900-talet ägdes en stor del av marken i Frösakull av Wapnö fideikomiss. I mitten på 1930-talet påbörjades en exploatering av området med byggandet av sommarstugor. Entreprenören David Wennerholm kunde 1934 köpa Mellersta Frösakull av Wapnö fideikomiss och idag är det tredje generationen i familjen Wennerholm som fortsatt äger en stor del av området.

Under andra hälften av 1900-talet har Frösakull utvecklats från att vara ett utpräglat sommarstugeområde till att bli ett område med många åretruntboende.

Natur
Stranden i Frösakull är den mellersta delen av den drygt fyra kilometer långa sandstranden i Tylöbukten som börjar med Tylösand i söder och avslutas med Ringenäs i norr.

Utmed hela stranden sträcker sig strandrågsklädda sanddynor och ovanför dynorna breder områden med tallar ut sig mellan husen.

Samhället
Frösakull har flera förskolor, en grundskola för barn 6 till 11 år samt ett centrum med bland annat närbutik, vårdcentral, apotek och restaurang.

Se även
Söndrums socken
Söndrum
Bruno Mathssons sommarhus

Noter 

Orter i Halmstads kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Olof (sveakung 852)

Olof var en sveakung som är bekräftad 852 genom Ansgars andra resa till Birka. Rimbert berättar om Olofs vikingatåg till Kurland, där Olof stred vid "Seeburg" och "Apulia" (av Birger Nerman tolkade som Grobiņa respektive Apuole).

Enligt Rimbert skall Olof inte ha vågat stödja Ansgars mission, eftersom folket inte såg väl på kristna präster och tidigare drivit bort dem. Han lyckades dock utverka att missionens öde skulle avgöras genom lottkastning, vilket ledde till att de kristnas gud skulle få dyrkas av den som så ville.

Källor
  

Olof 01
Personer i Sverige under 800-talet
Män
Äppelsyra

Äppelsyra eller äpplesyra är en dikarboxylsyra och sekundär alkohol. Den är vanligt förekommande i växter och syrliga frukter såsom äpple, druvor, rabarber och rönnbär; det finns mycket äppelsyra i omogna (sura) frukter. Äppelsyrans korresponderande bas är malat, O−OC-CH2-CH(OH)-COO−, och syrans salter kallas malater.
Vattenlösningen av äppelsyra vrider polariserat ljus åt vänster.(Vinsyra vrider åt höger).
Syran används även som konserveringsmedel, och betecknas då med E-nummer E 296.

Äppelsyra ingår även i citronsyracykeln.

I vin uppfattas äppelsyra smakmässigt som en "hårdare" syra än vinsyra. I flera fall eftersträvas därför en omvandling av äppelsyra till mjölksyra genom så kallad malolaktisk jäsning.

Se även
Bärnstenssyra

Referenser 

Ämnen i citronsyracykeln
Dikarboxylsyror
Surhetsreglerande medel
Hydroxisyror
Konserveringsmedel
Kosmetologi

Kosmetologi, allt som har med skönhet att göra som frisyrer, hudvård, kosmetika, manikyr och pedikyr.

Smink
Anne Louise Hassing

Anne Louise Hassing, född 17 september 1967 i Horsens, är en dansk skådespelare.

Hon utbildades vid Statens Teaterskole (numera Den Danske Scenekunstskole) 1993–1997.

Filmografi

Filmer
1992 - Kærlighedens smerte - Kirsten
1997 - Jacobs liste - flicka på café
1998 - Idioterna - Susanne
1999 - Klinkevals - Madam Birk
2000 - Afsporet - Inger
2000 - Juliane - Madam Birk
2000 - Bånd på livet - flickan vid busshållplatsen
2003 - The Cowboy Loses His Boots - Lady Latex
2005 - Seks lag af depression - Sofie
2006 - Far til Fire - I stor stil - bibliotekarie
2008 - Pusling
2011 - Goltzius and the Pelican Company - Susannah

TV-serier 
1998 - Strisser på Samsø - Sofie, 1 avsnitt
1998 - Jobbet och jag - danskan, 1 avsnitt
2003 - De pokkers forældre - varierande roller (sketcher)
2003 - Zahle's Top 10 - sketchroller, 2 avsnitt
2003 - Skjulte spor - Marie Bovain, 1 avsnitt
 - Ida Nørregaard, samtliga 22 avsnitt
 - Therese Madsen

Utmärkelser
1993 - Robertpriset - årets kvinnliga huvudroll för Kærlighedens smerte
1993 - Bodilpriset - bästa kvinnliga huvudroll för Kærlighedens smerte
1999 - Bodilpriset - bästa kvinnliga biroll för Idioterna
2004 - TV-festivalen - årets kvinnliga TV-skådespelare för Ida i Krönikan
2005 - TV-festivalen - årets kvinnliga TV-skådespelare för Ida i Krönikan

Källor
 
Den danske film database - Anne Louise Hassing 
 

Danska skådespelare under 2000-talet
Danska skådespelare under 1900-talet
Personer från Horsens
Födda 1967
Levande personer
Kvinnor
Jan van Scorel

Jan van Scorel, född 1495 i Schoorl nära Alkmaar, död 6 december 1562 i Utrecht, var en nederländsk målare.

Biografi 
Jan van Scorel var den förste nederländske målaren av betydelse som studerade i Italien och den som införde den italienska högrenässansen till Nederländerna. Han var mycket berest och utnämndes av påven Hadrianus VI till intendent för Vatikansamlingarna. I Rom tog han starka intryck av Michelangelo och Rafael, i synnerhet av den senare.

Jan van Scorel återvände 1524 till Nederländerna. Hans verk omfattar bland annat Tolv Jerusalempilgrimer, Maria Magdalena och Den heliga familjen. Maria Magdalena framställs med sitt helgonattribut, balsamkruset, iklädd en samtida renässansklänning.

Jan van Scorel stod i brevväxling med Gustav Vasa, och sände en madonnabild och målade tapeter till kungen.

Noter

Externa länkar

Födda 1495
Avlidna 1562
Nederländska konstnärer
Män
Lilian

Lilian är ett brittiskt kvinnonamn, som kommer av det engelska ordet för lilja. En alternativ stavning är Lillian.

Namnet är för närvarande inte så vanligt. De flesta bärare av namnet är äldre. Den 31 december 2012 fanns det totalt 18 665 personer i Sverige med namnet Lilian eller Lillian, varav 7 307 med det som tilltalsnamn/förstanamn. År 2003 fick 46 flickor namnet, varav 9 fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 6 september, (1986-1992: 15 november, 1993-2000: 7 maj).

Personer med namnet Lilian/Lillian
 Lilian (1915-2013), svensk prinsessa 1976-2013
 Lillian Board (1948-1970), brittisk friidrottare
 Lilian Edvall (född 1948), svensk författare och journalist
 Lillian Gish (1893-1993), amerikansk skådespelerska
 Lilian Harvey (1906-1968), tysk skådespelerska
 Lillian Hellman (1905-1984), amerikansk dramatiker och pjäsförfattare
 Lillian Smith (1897-1966), amerikansk författare
 Lilian Thuram (född 1972), fransk tidigare fotbollsspelare
 Lilian Togelius (född 1951), svensk bildkonstnär
 Lilian Öhrström (född 1945), svensk journalist och författare

Referenser

Kvinnonamn
Engelska förnamn
Franska kvinnonamn
Sveriges indelning

Sverige indelas geografiskt på ett flertal sätt. Nedan listas några geografiska indelningar, både historiska och nutida, uppdelade efter område samt ansvarig myndighet eller organisation.

Nedanstående navigationsmall visar en lång rad indelningar av Sverige, och ansvariga instanser. Navigationsmallen är endast synlig i artikelns desktopvy, inte i dess mobila vy.

Se även 
 Sveriges administrativa indelning
 Sjukvårdsregion
 Kulturområde

Referenser
Gustav Adolfs torg

Gustav Adolfs torg kan syfta på:

Gustaf Adolfs torg, Göteborg
Gustav Adolfs torg, Helsingborg
Gustav Adolfs torg, Malmö
Gustav Adolfs torg, Stockholm
 Gustav Adolf torg 18 vid Gustav Adolfs torg i Stockholm – adressen för den byggnad som restes 1912-1914 som huvudkontor för Sveriges Privata Centralbank
Regina

Regina är ett kvinnonamn med latinskt ursprung, med betydelsen drottning. 

Namnet är inte särskilt vanligt i Sverige. Namnet har de senaste decennierna legat nedanför 200-strecket i topplistan. Den 31 december 2005 fanns det 4 765 kvinnor med namnet Regina. Av dessa hade 1 345 namnet som tilltalsnamn/förstanamn. År 2003 fick 39 personer namnet, varav 10 fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 12 mars, tidigare 7 september fram till 2011 men ersattes av det keltiska namnet Kevin. 2022 återfår Regina sin namnsdag den 12 mars.

Personer med namnet Regina 
Regina Basilier, tysk-svensk bankir
Regina Hall, amerikansk skådespelare
Regina Jonas, tysk-judisk rabbin
Regina Kevius, svensk politiker (m)
Regina Lund, svensk skådespelare och sångare
Regina Mingotti, österrikisk sångare
Regina Pallin, svensk pedagog
Regina av Sachsen-Meiningen, tysk prinsessa
Regina von Siebold, tysk barnmorska
Regina Spektor, amerikansk musiker
Regina Taylor, amerikansk skådespelare

Referenser 

Kvinnonamn
Pierre Hubert L'Archevêque

Pierre Hubert L'Archevêque, född 1 maj 1721 i Nîmes, död 25 september 1778 i Montpellier, var en fransk skulptör, hovstatybildhuggare i Sverige och direktör för svenska Konstakademien 1768-77.

Biografi
L'Archevêque var lärjunge till Edmé Bouchardon i Paris och begav sig 1744 som kunglig stipendiat till bildhuggareakademin i Rom. Efter fem års vistelse där begav han sig åter till Paris, där han erhöll flera uppdrag. Sedan Edme Bouchardons yngre bror, Jacques-Philippe, år 1753 avlidit i Stockholm, där han tolv år varit kunglig hovstatybildhuggare, förhandlade man med L'Archevêque om att han skulle överta den bildhuggarbefattningen, och 1755 flyttade han till Stockholm.

Någon tid därefter väckte överståthållare Johan Christoffer von Düring förslag hos ständerna om uppresandet av en staty av Gustav II Adolf. Den beställdes 1757, men först 1796, sedan L'Archevêque länge varit död, kom den på plats på Gustaf Adolfs torg. År 1906 avtäcktes de båda sidogrupperna som Johan Tobias Sergel hade skapat redan 1789. Sergel var en av L'Archevêques elever.

L'Archevêque modellerade också statyn av Gustav Vasa vid Riddarhustorget, avtäckt 1774. För rikssalen på Stockholms slott har han gjort åtminstone fyra av de sju allegoriska statyerna (Rättrådigheten, Försiktigheten, Troheten och Religionen), vilka fyra hann komma på plats under hans livstid. Han utförde vidare flera porträttbyster, bland annat över Jonas Alströmer, Olof von Dalin och Anders Plomgren, ett gravmonument över Gustaf von Seth i Byarums kyrka och medverkade i utsmyckningen till kung Adolf Fredriks bisättning och begravning.

L'Archevêque utförde även en del av altardekorationen till slottskyrkan. Han befordrades även till direktör vid Målar och bildhuggarakademin i Stockholm och blev agrée vid målarakademin i Paris. Han invaldes 1768 som utländsk ledamot nummer 62 av Kungliga Vetenskapsakademien. L'Archevêque är representerad vid bland annat Göteborgs konstmuseum och Nationalmuseum i Stockholm.

Källor 
 Svenskt biografiskt lexikon, Stockholm 1977

Noter

Vidare läsning 
 

Svenska skulptörer under 1700-talet
Franska skulptörer
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Födda 1721
Avlidna 1778
Män
Ledamöter av Konstakademien
Skulptörer, Stockholms slott
Riddare av Nordstjärneorden
Ledamöter av Académie des beaux-arts
Representerade vid Nationalmuseum
Representerade vid Göteborgs konstmuseum
Personer från Nîmes
Vira Blåtira

Vira Blåtira är en läskedryck ursprungligen tillverkad och marknadsförd av bryggeriet Bryggeri AB Falken (numera en del av Carlsberg Sverige) under 1980-talet. 

Drycken, som lanserades 1984, har blå färg och smakar tutti frutti. Samtidigt lanserades de andra smakerna Halla Ballou, Kiviga Kruse, Hicka Persika och Halka Banalka, en serie läskedrycker med grälla färger, främst riktade till barn. En effekt av att dricka dessa läskedrycker var att tungan färgades i samma färg som läsken, något som inledningsvis användes i marknadsföringen. Till läskedryckerna gjordes ett grafiskt material av illustratören Maj Widell, där varje smak fick sin egen karaktär och dessa serietidningsartade figurer dök sedan upp i reklamserier i bland annat svenska serietidningar som Kalle Anka & Co. 

År 1986 var Vira Blåtira Sveriges sjätte mest sålda läsk, men 1988 upphörde försäljningen. Den återlanserades 1997 utan större framgång och slutade åter säljas två år senare.

År 2010 återupptogs tillverkningen, denna gång av Vasa Bryggeri.

Andra läskedrycker i samma serie 
 Halla Ballou – hallonsmak, lanserad 1984
 Kiviga Kruse – kiwi- och krusbärssmak
 Hicka Persika – persikosmak
 Halka Banalka – banansmak
 Melina S. Portina – melonsmak
 Sola Mangola – mangosmak
 Orange Tangu – citrussmak
Coola Boy - colasmak
Zocke Zoda - sockerdricka (?)

Noter 

Läskedrycker