kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Heinävesi

Heinävesi är en kommun i landskapet Norra Karelen i Finland. Heinävesi har  invånare och har en yta på  km², varav  km² är vatten. Grannkommuner är Nyslott, Varkaus, Leppävirta, Tuusniemi, Outokumpu och Libelits. Före 2021 hörde Heinävesi till Södra Savolax.

Heinävesi är enspråkigt finskt.

Valamo nya munkkloster och Lintula nunnekloster är centra för den ortodoxa tron och kulturen i Finland.

Politik

Mandatfördelning i Heinävesi kommun, valen 1976–2021

Demografi

Befolkningsutveckling

Språk
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2022. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande. För språk med färre än 10 talare är siffran dold av Statistikcentralen på grund av sekretesskäl.

Galleri

Källor

Externa länkar 

Heinävesi
Finlands kommuner
Kvantifikator

En kvantifikator, ibland kvantor, av engelskans quantity och latinets quantus (av en viss sort), är inom logiken en operator som binder en fri variabel i ett logiskt predikat, och på så sätt bildar ett uttryck vars giltighet beror på antal objekt som uppfyller det okvantifierade uttrycket.

Symboliska kvantifikatorer 
I första ordningens predikatlogik används två kvantifikatorer:
Allkvantifikatorn: ∀x P(x) -  för alla x är P(x) sant
Existenskvantifikatorn: ∃x P(x) - för minst ett x är P(x) sant, d.v.s. för något x är P(x) sant

Negeringen av dessa ger ytterligare två kvantifikatoruttryck 
 ¬∀x P(x) - för inte alla x är P(x) sant
 ¬∃x P(x) - för inget x är P(x) sant

Ett särskilt problem i sammanhanget är tillämpningen på oändliga mängder: vad är "alla" av en oändlig mängd? I detta fall används i stället begreppet "varje" för allkvantifikatorn.

Språkliga och numeriska kvantifikatorer 
Kvantifikatorerna specificerar relativa kvantiteter, inte absoluta. Således motsvarar "alla" lika med 100 % och "ingen" lika med 0 % och negeringarna av dessa "inte alla" mindre än 100 % och "inte ingen", d.v.s. "någon", större än 0 %. Flera relativa kvantitetsuttryck i språket saknar symboler i predikatslogiken. Sådana är till exempel: "flertalet", "majoriteten" , "fler än hälften" etc. (> 50 %),  "halvdelen", "hälften" etc. (= 50 %) och "minoriteten", "färre än hälften" etc. (< 50 %). Andra relativa kvantitetsuttryck i språket är "nästan alla", "många", "några", "få", "nästan ingen" etc. Dessa begrepp kräver en kontextuellt, socialt eller subjektivt satt referensgräns för att kunna formaliseras. Dock kan de ofta ordnas inbördes. Dessa aspekter kan dock ge logisk mening vid AI-programmering och i s.k. suddig logik. 

Kvantifikatoruttryck motsvarar relationer mellan kvantiteter. Dessa relationer kan man illustrera med hjälp av s.k. Venn-diagram, men innebär också att kvantifikatorer kan anges som ett procenttal och en relation, ex: "för alla x" (= 100 % av alla x), "för något x" (> 0 % av alla x), "flertalet av x" (> 50 % av alla x) ect. Detta kan också utnyttjas vid AI-programmering.

Logik
Hirvensalmi

Hirvensalmi är en kommun i landskapet Södra Savolax i Finland. Hirvensalmi har  invånare och har en yta på  km². Grannkommuner är Joutsa, Kangasniemi, S:t Michel, Mäntyharju och Pertunmaa

Hirvensalmi är enspråkigt finskt.

Historia
Hirvensalmi var ett kapell i S:t Michels socken, blev en socken i början på 1800-talet  och en kommun 1865. 1 januari 1994 tillfördes ett område med 8 invånare från S:t Michels landskommun.

Politik

Mandatfördelning i Hirvensalmi kommun, valen 1976–2021

Demografi

Befolkningsutveckling

Språk
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2022. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande. För språk med färre än 10 talare är siffran dold av Statistikcentralen på grund av sekretesskäl.

Externa länkar

Källor

 
Finlands kommuner
Juva

Juva (föråldrat svenskt namn: Jockas) är en kommun i landskapet Södra Savolax i Finland. Juva har cirka  invånare och har en yta på  km². Juva är enspråkigt finskt. Det svenska namnet Jockas kommer från sockens tidigare finska namn, Jukainen.

Kommunens näringsliv domineras av jordbruket. Sedan 1990-talet fungerar här ett mejeri för ekologiska produkter, Juvan Luomu Oy. Fram till 2006 fanns här också en forskningsenhet för ekologiskt jordbruk.

Kommunens största arbetsgivare är WSOY:s tryckeri. Övriga betydande industriföretag är Salico, som hanterar och förpackar färsksallad, klädtillverkaren Jocca och möbelfabriken Sisuwood.

Lokaltidningen Juvan lehti, grundad 1956, utkommer en gång i veckan.

Ibland används namnet Jockas istället för Juva. Enligt Institutet för de inhemska språkens förteckning över svenska ortnamn i Finland är namnet Jockas föråldrat. Det officiella svenska namnet är Juva sedan 9 juni 1965, då svenska namnformen Jockas togs bort.

Juva torde ha grundats som ett kapell under Savilahti omkring sekelskiftet 1400 och blev en självständig kyrksocken 1442.

Byar
Haneberg (finska Koikkala)
Kiiskilä
Vehmais

Politik

Mandatfördelning i Juva kommun, valen 1976–2021

Demografi

Befolkningsutveckling

Språk
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2022. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande. För språk med färre än 10 talare är siffran dold av Statistikcentralen på grund av sekretesskäl.

Externa länkar

Källor

Finlands kommuner
Andi

Andi är en by () i Haljala kommun i landskapet Lääne-Virumaa i norra Estland. Byn ligger sydväst om den större byn Eisma, nära Finska viken. Ån Vainupea jõgi passerar söder om byn.

I kyrkligt hänseende hör byn till Haljala församling inom den Estniska evangelisk-lutherska kyrkan.

Före kommunreformen 2017 hörde byn till dåvarande Vihula kommun.

Vid folkräkningen 2011 räknades byn som obebodd.

Källor 

Orter i Lääne-Virumaa
Byar i Estland
Jorois

Jorois () är en kommun i landskapet Norra Savolax i Finland. Jorois har  invånare och har en yta på  km². Före 2021 hörde kommunen till Södra Savolax.

Jorois är enspråkigt finskt, men har en betydande finlandssvensk kultur med sina traditioner.

Grannkommuner är Juva, Leppävirta, Pieksämäki, Rantasalmi och Varkaus.

Geografi
Några egendomar i kommunen är Braseborg (fi. Joroisniemi), Forsgård (fi. Koskenhovi), Stendal (fi. Tientaali) och Örnevik (fi. Paajala).

Politik

Mandatfördelning i Jorois kommun, valen 1976–2021

Turism 
För turister finns möjlighet att spela golf, fiska, jaga, rida, ro och paddla. Övriga sevärdheter är kyrkan, Karhulahti museum, gamla mejeriet, hantverkscentrum, Torstila och Järvikylä herrgårdar, försvarsmuseet, hyttruiner och Kotkanpolku naturled.

Demografi

Befolkningsutveckling

Språk
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2022. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande. För språk med färre än 10 talare är siffran dold av Statistikcentralen på grund av sekretesskäl.

Externa länkar 

 Fotografier

Källor

 
Finlands kommuner
Berith Bohm

Berith Maria Kristina Bohm Eriksson, känd som Berith Bohm, född 23 augusti 1932 i Stockholm, död 14 maj 2020 i Västerleds distrikt, Stockholm, var en svensk operettsångare och skådespelare.

Biografi 
I tonåren deltog hon i en talangtävling i Bromma med visan Fjorton år tror jag visst att jag var. Efter en sejour vid Furuviks ungdomscirkus kom hon till Oscarsteatern i Stockholm och därefter följde 13 år vid Stora Teatern i Göteborg. Till hennes största framgångar hör Csardasfurstinnan, Sköna Helena och Porgy och Bess. Hon spelade mot Nils Poppe i Blåjackor och medverkade i Hagge Geigerts revy i Göteborg. Bohm gästspelade också på Svenska Teatern i Helsingfors och Volksoper i Wien. Hon hade en roll i samtliga säsonger av tv-serien Storstad 1990–1991. Bohm är gravsatt i minneslunden på Gullholmens kyrkogård.

Teaterroller (urval)

Källor

Webbsidor
 Östgötateaterns arkiv

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 
 
 Berit Bohm på Svensk Filmdatabas

Svenska operettsångare
Svenska sångare under 1900-talet
Svenska skådespelare under 1900-talet
Sångare från Stockholm
Skådespelare från Stockholm
Födda 1932
Avlidna 2020 
Kvinnor
Johan Wohlert

Johan Wohlert kan avse:

Johan Wohlert (arkitekt), jämför Skepparholmen
Johan Wohlert (musiker), medlem i det danska indierockbandet Mew
Kangasniemi

Kangasniemi är en kommun i landskapet Södra Savolax i Finland. Kangasniemi har  invånare (), på en yta av  km². Grannkommuner är Hankasalmi, Hirvensalmi, Joutsa, S:t Michel, Pieksämäki och Toivakka.

Kangasniemi är enspråkigt finskt.

Administrativ historik
1 januari 1994 tillfördes ett område med 2 invånare från Haukivuori kommun och ett område med 1 invånare från Pieksämäki landskommun.

Politik

Mandatfördelning i Kangasniemi kommun, valen 1976–2021

Vänorter 
Kangasniemi har åtminstone följande vänort:
 Bad Schwartau, Tyskland, sedan 1989

Demografi

Befolkningsutveckling

Språk
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2022. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande. För språk med färre än 10 talare är siffran dold av Statistikcentralen på grund av sekretesskäl.

Kända personer från Kangasniemi 
 Reinhold von Becker, finländsk språkforskare och tidningsman
 Hiski Salomaa, amerikafinländsk sångare och sångtextförfattare
 Otto Manninen, finländsk författare och översättare
 Emilie Björkstén, finländsk poet
 Hilding Ekelund, finländsk arkitekt
 Virpi Sarasvuo, finländsk längdskidåkare
 Nils Stolpe, finländsk militär
 Ragnar Ekelund, finländsk konstnär och poet
 Erkki Kohvakka, finländsk orienterare

Referenser

Externa länkar 

 

 
Finlands kommuner
Kerimäki

Kerimäki var en kommun i landskapet Södra Savolax i Finland. Kommunen hade 5 519 invånare (2012), på en yta av 876,46 km².

Den 1 januari 2013 förenades Kerimäki jämte Punkaharju med Nyslotts stad.

Kerimäki var enspråkigt finskt. Inom den tidigare kommunens område ligger Kerimäki kyrka.

1 januari 1994 tillfördes ett område med 2 invånare från Nyslotts stad.

Politik

Mandatfördelning i Kerimäki kommun, valen 1976–2008

Referenser

Externa länkar 

Före detta finländska kommuner
Nyslott
Ralf Törngren

Ralf Johan Gustaf Törngren, född 1 mars 1899 i Uleåborg, död 16 maj 1961 i Åbo, var en finländsk politiker.

Törngren var partiledare för Svenska folkpartiet (1945–1955), riksdagsledamot samt statsminister i Finland 5 maj-20 oktober 1954. I presidentvalet 1956 fick han 20 elektorsröster.

Biografi

Törngren föddes i Uleåborg där fadern var rektor för det svenska lyceet, men familjen flyttade till Åbo där han inledde sin skolgång. Han blev student 1917, filosofie kandidat 1922 och magister 1927. 1923–24 var han ordförande för studentkåren vid Åbo Akademi. Åren 1927–37 var han lärare i samhällskunskap vid Åbo klassiska lyceum och lärare i nationalekonomi vid Handelshögskolan vid Åbo Akademi.

1929-45 var han ledamot av Åbo stadsfullmäktige. Han var skattmästare vid Stiftelsen för Åbo Akademi 1931–48 och generaldirektör för Statskontoret i Helsingfors 1948–61. Han invaldes i riksdagen första gången 1936 och satt oavbrutet till sin död. Han var socialminister 1944–45 och 1951–52, finansminister 1945–48, biträdande finansminister 1951, biträdande utrikesminister 1952–53, utrikesminister 1953–54, 1956–57 och 1959–61 samt statsminister 5 maj – 20 oktober 1954 och vice statsminister 1959–61. 1945–55 var han ordförande för Svenska folkpartiet. Han innehade flera styrelseuppdrag, bland annat i Helsingfors Aktiebank, Folkpensionsanstalten, Kymmene AB, Industri-Hypoteksbanken, Hufvudstadsbladet, Verdandi, Aero och Valmet.

Utmärkelser 

   Kommendör med stora korset av Vasaorden, 2 oktober 1956.

Referenser

Externa länkar 

 

Ledamöter av Finlands riksdag för Svenska folkpartiet
Finlands statsministrar
Finlands utrikesministrar
Finlands finansministrar
Finländska generaldirektörer
Personer i Svenska folkpartiet i Finland
Personer från Uleåborg
Födda 1899
Avlidna 1961
Män
Personer i Finland under 1900-talet
Alumner från Åbo Akademi
Finlandssvenska politiker
Mäntyharju

Mäntyharju är en kommun i landskapet Södra Savolax i Finland. Kommunen har  invånare och en yta på  kvadratkilometer. Grannkommuner är Heinola, Hirvensalmi, Kouvola, S:t Michel, Pertunmaa och Savitaipale.

Mäntyharju är enspråkigt finskt.

Politik

Mandatfördelning i Mäntyharju kommun, valen 1976–2021

Kommunikationer
Från Mäntyharju järnvägsstation vid Savolaxbanan finns tågförbindelser söderut mot Kouvola och Helsingfors samt norrut mot S:t Michel, Kuopio och Uleåborg. Det går 5-6 turer i vardera riktning per dag.

Befolkningsutveckling

Sevärdheter / evenemang 
 Gamla kyrkbyn
 Konstcentret Salmela
 Hembygdsmuseet
 Sommarteater
 Musikfestival
 Finlands näst största träkyrka

Källor

Externa länkar 

 Publikationer ur de alopæiska pappren, Ur Finlands historia
 Karta
Konstcentret Salmela

 
Finlands kommuner
Vädersol

Vädersol, eller bisol, är ett ganska vanligt optiskt fenomen i atmosfären.

Vädersolar skapas när de många iskristaller som ett cirrus- eller cirrostratusmoln består av åstadkommer reflexion och refraktion av solljus. Vädersolar uppträder vanligen som en starkt lysande och ibland färgstark prick på himlen 22 grader till vänster och/eller till höger om solen. 

Fenomenet är besläktat med halo, och vädersolar uppträder ibland tillsammans med en sådan. Det vetenskapliga namnet för fenomenet är parhelion (plural parhelia). Eftersom det uppträder på grund av reflexioner av ljus inuti iskristaller, sker detta då molnen är kalla nog att bestå enbart av ispartiklar snarare än vattendroppar. Sådana moln finns vanligen bara vid temperaturer kring −40 °C. Förutom i polarregionerna uppnås sådana låga temperaturer på höga höjder (särskilt över 7 000 m på medellatituder). 

Svaga vädersolar är ganska vanliga, men de upptäcks sällan av lekmän. För att se dem krävs nämligen att man tittar rakt mot den starka solen. Samma fenomen syns ibland på natten kring månen, och kallas mångård.

Vädersol, eller det äldre namnet "solvarg", sågs förr i folktron som ett omen som varslade om onda tider.

Se även 
 Halo (ljusfenomen)
 Vädersolstavlan

Referenser

Externa länkar 
 
 "Sundogs" på WW2010 vid University of Illinois 

Optiska fenomen
Meteorologi
Fred Ward

Freddie Joe "Fred" Ward, född 30 december 1942 i San Diego i Kalifornien, död 8 maj 2022 i Los Angeles, var en amerikansk skådespelare.

Filmografi (urval) 

 (TV-film)
 (tre avsnitt)

 (två avsnitt)

Referenser

Noter

Externa länkar 
 

Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Amerikanska TV-skådespelare
Födda 1942
Skådespelare från San Diego
Män
Avlidna 2022
Amerikanska skådespelare under 2000-talet
Pertunmaa

Pertunmaa är en kommun i landskapet Södra Savolax i Finland. Pertunmaa har  invånare och har en yta på  km². Grannkommuner är Gustav Adolfs, Heinola, Hirvensalmi, Mäntyharju och Joutsa. 

Pertunmaa är enspråkigt finskt.

Historia
Pertunmaa blev en självständig kommun 1926 då den separerades från Mäntyharju. Gustav Adolfs gamla träkyrka flyttades till Pertunmaa och den invigdes 1927.

Byar 
Hartosenpää, Hölttä, Joutsjärvi, Karankamäki, Koirakivi, Kuhajärvi, Kuortti, Kälkyttä, Lihavanpää, Mansikkamäki, Nipuli, Pertunmaa kyrkoby, Ruorasmäki, Ruuttila, Sydänmaa och Vastamäki.

Politik

Mandatfördelning i Pertunmaa kommun, valen 1976–2021

Befolkningsutveckling

Externa länkar

Källor
Ylva Spångberg

Ylva Maria Spångberg, född 28 oktober 1961 i Södertälje, är en svensk översättare som är särskilt känd för svenska versioner av fantasyromaner av David Eddings och andra.

Spångberg engagerade sig tidigt i Stockholms Tolkiensällskap Forodrim och svensk science fiction-fandom. Hon har deltagit i arrangerandet av flera sf- och fantasykongresser, och var själv hedersgäst på Eurocon 2014 i Dublin. Spångberg har suttit i redaktionen för tidskriften Nova science fiction.

Översättningar (urval) 
 Leigh Brackett: Rhiannons svärd (Kindberg, 1979)
 Andre Norton (pseud. för Alice Mary Norton): Förlist i rymden (Laissez faire, 1983)
 Clifford D. Simak: Allt kött är hö (Lindfors, 1984)
 Poul Anderson: Rymdens erövrare (Laissez faire, 1984)
 Christopher Priest: Det vita rummet (Nyblom 1986)
 Arthur C. Clarke: Sånger från vår fjärran jord (Prisma 1986)
 Ayn Rand: Urkällan (Lindfors 1987)
 David Eddings: Sagan om Belgarion 1–5 (B. Wahlström 1989–1992)
 Robert Jordan: Sagan om Drakens återkomst, första två böckerna (B. Wahlström 1992-1993)
 Stephen Donaldson: Krönikorna om Thomas Covenant, den klentrogne (Natur och kultur, 1989-1994)
 Robin Hobb: Berättelsen om Fjärrskådarna (Legenda/Natur och kultur, 1996-1998)
 Roger Zelazny: Vapen från Avalon (B. Wahlström, 1998)
 Arthur C. Clarke: 3001 : den sista resan (Rabén Prisma, 1998)
 Neil Gaiman: Stjärnstoft (B. Wahlström, 2000)
 Kelley Armstrong: Biten (Richter, 2002)
 Tamora Pierce: Vild magi (Bonnier Carlsen, 2003)
 Jackie Collins: Hollywoodfruar - den nya generationen (Bra böcker, 2004)
 James Dashner: I vansinnets öken (Semic, 2014)
 George R. R. Martin: Eld & blod del II (Bookmark, 2019)
 S. A. Cosby: Rakbladstårar (Modernista, 2023)

Utmärkelser 
 1990 Alvar Appeltoffts Minnespris

Källor

Externa länkar
 
 Intervju med översättaren på Översättarsektionen i Sveriges författarförbunds hemsida. Läst 3 mars 2023

Svenska översättare
Kvinnor
Födda 1961
Science fiction-fandom
Levande personer
Personer från Södertälje
Översättare från engelska
Svenskspråkiga översättare
Karl, hertig av Burgund

Karl, hertig av Burgund, kallad Karl den djärve (fr. Charles le Téméraire), född 10 november 1433, död 5 januari 1477, hertig av Burgund från 1467 till 1477, son till Filip III (kallad den gode). Bland sina förtalare var han känd som Karl den hemske.

Före trontillträdet
Han föddes i Dijon, son till Filip III, hertig av Burgund och Isabella av Portugal.

År 1440 gifte han sig med Katarina av Frankrike, dotter till Karl VII av Frankrike. Hon dog dock redan 1446, då hon bara var 18 år. De fick inga barn. Han gifte om sig med Isabella av Bourbon 1454. Hon var dotter till hans faster och avlägsen släkting till kung Karl VII av Frankrike. De fick dottern Maria som kom att ärva det burgundiska hertigdömet och förde vidare det till huset Habsburg. Han var gift en tredje gång med Margareta av York, syster till de engelska kungarna Edvard IV och Rikard III; även detta äktenskap var barnlöst.

Hertig av Burgund

Karl ingrep redan som Burgunds tronföljare, då med titeln greve av Charolais i konflikten mellan Frankrike och Burgund, där han stödde den franska feodaladelns liga mot Ludvig XI och därigenom lyckades förlama dennes politik att ge Liège stöd. Han ställde då denna stad under burgundiskt inflytande. Sedan han 1467 efterträtt sin far tillfångatog han Ludvig XI vid en konferens i Péronne, då han misstänkte denne för att ha uppmuntrat Lièges upprorsplaner. 

Förutom hertigdömet Burgund hade Karl ärvt bl.a. de nederländska hertigdömena Flandern, Brabant och Luxemburg; hans landområden bildade en i praktiken självständig stat med Dijon som huvudstad. Hans fortsatta politik gick ut på att förena rikets båda delar, och tillpantade sig 1469 delar av Elsass och erövrade 1473-75 Lothringen. Han planerade även genom sitt giftermål in i huset Habsburg ett förbund med kejsardömet och att skapa sig en betydelsefull position inom detsamma. Trött på Ludvig XI:s ständiga diplomatiska aktioner mot honom på olika håll, avsåg han att vända sig mot denne men skulle först göra processen kort med schweizarna, vilka ständigt, uppmuntrade av Ludvig, oroade de sydöstra delarna av hans rike. Hans trupper var dock inte vuxna den nya taktik, som schweizarna skapat. Han led nederlag i slagen vid Grandson och Murten 1476 samt mot schweizarna och lothringarna i slaget vid Nancy, där han själv stupade.

Karl var en pliktmedveten furste, men hans politiska planer, som saknade all sans och måtta, var omöjliga att realisera med hans rikes resurser. De sista årens motgångar verkar fullständigt ha rubbat hans själsliga balans. Karls hov var centrum för ett glänsande ridderligt liv, där man sökte återuppliva högmedeltidens ideal. Karl hade även betydande kulturella intressen.

Noter 

Burgund
Hertigar
Födda 1433
Avlidna 1477
Män
Edmund Tudor, 1:e earl av Richmond

Edmund Tudor, 1:e earl av Richmond, född cirka 1430, död 1 november 1456, var en walesisk ädling, far till Henrik VII av England.

Biografi

Tudor föddes antingen på Much Hadham Palace i Hertfordshire eller Hadham i Bedfordshire, äldre son till Owen Tudor och Katarina av Valois (tidigare Henrik V av England:s drottning). Det är inte säkert om han föddes efter att föräldrarna gift sig i hemlighet eller ej. Hans mor dog 1437, men hans halvbror Henrik VI erkände honom och gjorde honom till earl av Richmond 1452. 

År 1455 gifte han sig med Margaret Beaufort, en dotter till den legitimiserade John Beaufort, 1:e hertig av Somerset. Hon var tolv år då, och blev gravid följande år. Men under Rosornas krig, erövrades Richmond av den yorkistiska Herbertfamiljen. De spärrade in honom i Carmarthen Castle i södra Wales, där han drabbades av pesten och avled. Henrik, hans enda barn, föddes mer än två månader efter hans död.

Referenser

Externa länkar 

Personer i Rosornas krig
Walesisk adel
Födda 1430
Avlidna 1456
Män
Personer i Wales under 1400-talet
Henry Percy, 1:e earl av Northumberland

Henry Percy, 1:e earl av Northumberland, född 10 november 1341, död 20 februari 1408, far till Henry "Harry Hotspur" Percy. Hans mor var Mary av Lancaster, barnbarn till Edmund Krokrygg (son till Henrik III av England).

Han dödades i slaget vid Branham Moor.

Referenser

Engelsk adel
Riddare av Strumpebandsorden
Personer i Rosornas krig
Födda 1341
Avlidna 1408
Män
Kungligheter som stupat i strid
Pieksämäki

Pieksämäki är en kommun (formellt kallad stad) i landskapet Södra Savolax i Finland. Pieksämäki har  invånare och har en yta på  km², varav  km² är landområden.

Grannkommuner är Hankasalmi, Jorois, Juva, Kangasniemi, Leppävirta, S:t Michel, Rautalampi och Suonenjoki.

Pieksämäki är enspråkigt finskt.

Staden är en viktig järnvägsknutpunkt (Savolaxbanan, Jyväskylä–Pieksämäki-banan och Pieksämäki–Joensuu-banan). I den gamla stationsbyggnaden finns Savolaxbanans museum (fi. Savon radan museo). Den nya järnvägsstationen/resecentret invigdes i början av 1980-talet.

Kommunsammanslagning 
Enklaven Pieksämäki och den omgivande kommunen Pieksänmaa sammanslogs den 1 januari 2007 till den nya staden Pieksämäki. Pieksämäki hade före sammanslagningen 12 282 invånare (per 2006-11-30) och hade en yta på 46,49 km², varav 36,02 km² var landområden.

Politik

Mandatfördelning i Pieksämäki stad, valen 1976–2021

Befolkningsutveckling

Referenser

Externa länkar 

 
Finlands kommuner
Forskningscenter Risø

Forskningscenter Risø i Roskilde är ett centrum för forskning om bland annat nya energiformer.

Det grundades 1955 under namnet Forsøgsanlæg Risø  för forskning om fredligt utnyttjande av kärnkraften. Bland de som låg bakom bildandet fanns bland annat fysikern och nobelpristagaren Niels Bohr.

Under 1970-talet lades forskningen om kärnkraft ner då den blivit kontroversiell och istället satsades på forskning kring alternativa energikällor. Efter en folkomröstning 1985 försvann alla planer på att bygga danska kärnkraftverk och anläggningen bytte till det nuvarande namnet. Den enda forskning om kärnkraft som finns kvar är hur man avvecklar kärnkraftverk.

Forskningscentret ligger på halvön Risø i Roskildefjorden, cirka 6 km norr om Roskilde.

Reaktorer

Externa länkar
Officiell webbplats

Energiteknik
Danska forskningsinstitut
Utbildning och forskning i Roskilde
Kärnkraft i Danmark