kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ett barn är fött på denna dag

Ett barn är fött på denna dag är en julpsalm skriven av Martin Luther till en folkvisemelodi inför ett julspel, egentligen några verser ur hans "Vom Himmel hoch" (sv. "Av himlens höjd oss kommet är" eller "Från himlens höjd jag bringar bud"), med text på svenska av Olaus Martini 1617 och bearbetad av Johan Olof Wallin 1817. De aktuella verserna är något förkortade för att passa till en annan melodi än Luthers, och de utgör en betraktelse av kontrasten mellan Kristi storhet och hans enkla födelseplats. Psalmen avslutas med en välkomsthälsning: "vår Herre har blivit vår gäst!" (numera "Vår gäst du vorden är"). 

Melodin är en tysk folkmelodi i Ess-dur (4/4).

Publikation
Kyrklig sång, 1913
Nr 72 i Kyrklig sång 1928
Nr 42 i Svensk söndagsskolsångbok 1929 under rubriken "Advents- och julsånger".
Nr 37 i Guds lov 1935 under rubriken "Advents- och julsånger".
Nr 63 i 1937 års psalmbok under rubriken "Jul" med första versen Av himlens höjd oss kommet är och först vers 2 Ett barn är fött på denna dag och fortsättning enligt Luthers text.
Nr 719 i Kyrkovisor för barn under rubriken "Jul".
Smått å Gott, 1977 (som "Ett barn är fött", angiven som "medeltida julsång")
Nr 126 i Den svenska psalmboken 1986, 1986 års Cecilia-psalmbok, Psalmer och Sånger 1987, Segertoner 1988 och Frälsningsarméns sångbok 1990 under rubriken "Jul".
Nr 2 i Sions Sånger 1981 under rubriken "Jul".
Nr 113 i Lova Herren 1987 under rubriken "Advents- och julsånger".
Julens önskesångbok, 1997, under rubriken "Traditionella julsånger", anger "Melodi från medeltiden".
Barnens svenska sångbok, 1999, under rubriken "Året runt".

Inspelningar
Artur Erikson spelade 1970 in sången sitt julalbum "Det hände sig vid Davids by" Julsånger inspelade i eget musikförlag.
Christer Sjögren spelade 1994 in sången på sitt julalbum "När ljusen ska tändas därhemma".

Referenser

Noter

Referenser

Julpsalmer
Sånger 1913
Tyska psalmer
Gud, se i nåd till dessa två

Gud, se i nåd till dessa två är en bröllopspsalm av Johan Ludvig Runeberg från 1857. Psalmen är en förbön för det nygifta paret, och uppvisar i vers 3 en viss kärv realism ("här levs ej städs i rosengård") som komplement till de skimrande framtidsvisioner som brukar dominera både vid vigsel och bröllopsfest. Runebergs har också en lyckovision, men av det lugnare (och mera långvariga?) slaget: "stilla(!) fröjd och ljuvlig ro". Sista versen är en vers av tillbedjan och gemensamt nedkallande av Guds välsignelse över hela församlingen.

Melodi i svenska psalmböcker från Strassburg 1545 (F-dur, 4/4, samma som till Se, Jesus är ett tröstrikt namn). I Finland används en melodi av Rudolf Lagi från 1867 (D-dur, 4/4). Vid psalmens första publicering framgår av Koralbok för Nya psalmer, 1921 att melodin är en komposition från 1697 och samma som till psalmen Uppfaren är vår Herre Krist (1819 nr 115) som nu har titelraden Till himlen Herren Jesus for.

Psalmen putsades upp på 1980-talet men blev ett utmärkt exempel på hur samma psalm numera sjungs i flera olika versioner. Den svenska psalmboken 1986 har i vers 1 bytt ut "som här inför ditt anlet stå" mot "som vi här ser inför dig stå" och "förenta" mot "gemensamt". Den finlandssvenska psalmboken från 1986 har istället "som här vi ser inför dig stå" respektive "tillsammans" (nr 235).

I vers 2 har finlandssvenska psalmboken presensform: "de sluter nu i denna stund" medan Den svenska psalmboken från samma år, liksom de äldre versionerna har perfektform: "de slutit nu". De båda förstnämnda har dock ändrat det gamla "när dem bliv" till "hos dem bliv".

I vers 3 har båda psalmböckerna ändrat "här levs ej städs" till "här levs ej blott". Men i vers 4 blir skillnaderna större: 1986 års svenska psalmbok har "Din Ande må ledsaga dem och bli en gäst i deras hem" och i sista raden "får bli och bo" medan finlandssvenska psalmboken har: "Gud, låt din Ande leda dem" o.s.v. samt "må bli och bo".

I vers 5 har verbets pluralform i båda psalmböckerna tagits bort, annars är texten den gamla. Men det torde anses ganska anmärkningsvärt att psalmbokskommittéerna inte lyckades enas om en så enkel upputsning av en av Runebergs mest sjungna psalmer.

Publicerad som
Nr 428 i Metodistkyrkans psalmbok 1896 under rubriken "Vid brudvigsel".
Nr 638 i Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 under rubriken "VI. Vid särskilda tillfällen. - A. Bröllop och familjefester."
Nr 572 i Nya psalmer 1921, tillägget till 1819 års psalmbok under rubriken "Kyrkan och nådemedlen: Ordets ämbete och församlingslivet: Vid brudvigsel".
Nr 770 i Sionstoner 1935 under rubriken "Bröllop".
Nr 234 i 1937 års psalmbok under rubriken "Vigsel".
Nr 233 i 1943 års psalmbok
Nr 661 i Frälsningsarméns sångbok 1968 under rubriken "Speciella Sånger - Bröllop".
Nr 235 i Finlandssvenska psalmboken (1986) under rubriken "Vigsel".
Nr 82 i Den svenska psalmboken (1986), 1986 års Cecilia-psalmbok, Psalmer och Sånger 1987, Segertoner 1988 och Frälsningsarméns sångbok 1990) under rubriken "Vigsel".
Nr 797 i Lova Herren 1988 under rubriken "Hem och familjeliv".

Finländska psalmer
Sånger 1857
Verk av Johan Ludvig Runeberg
Bröllopspsalmer
Gå varsamt, min kristen

Gå varsamt, min kristen är en psalm om trons vaksamhet och kamp av Olof Kolmodin den äldre. Den är strängt rannsakande och uppfordrande till sin karaktär, samtidigt som den mynnar ut i en innerlig och ljus maning ("Hans börda är ljuvlig, åt honom dig giv"). Psalmen uppges i både finska och svenska psalmböcker vara skriven år 1742, men enligt Oscar Lövgren finns den med i Kolmodins uppbyggelsebok Andelig Dufwo-Röst från 1734, där den rubriceras "Den smala Wägen".

Melodin är i Sverige en norsk-svensk folkmelodi (Ess-dur, 4/4), som bland annat förekommer i Pilgrimsharpan 1862 till texten "Till Josef, till Josef, så hette det förr." Det är också samma melodi som används till Mer helighet giv mig. I Finland används en melodi av Rudolf Lagi från 1867 (F-moll, 6/4).

Psalmen togs inte med i den wallinska psalmboken (1819 års psalmbok), men bearbetades något av Lars Stenbäck 1869 och 1880 för den finlandssvenska psalmboken 1886, och infördes i tillägget till 1819 års psalmbok, "Nya psalmer 1921".

Psalmen har i Den svenska psalmboken 1986 fem verser, mot ursprungets nio, bearbetade av Anders Frostenson 1977. I 1937 års psalmbok har psalmen sex verser med något äldre ordformer, därtill en nu i både Finland och Sverige utesluten vers.

En folklig variant på melodin ingår i jazzpianisten Jan Johanssons skiva Jazz på svenska, betitlad Visa från Rättvik.

Publicerad i
Nr 121 i Andelig Dufworöst 1771 i den 10:e avdelningen under rubriken "Gudelig Upmuntrings-Röst" med titeln "Den smala Wägen". Någon melodi anges inte.
Nr 314 i Finlandssvenska psalmboken 1886 under rubriken "Om kristlig vandel".
Nr 605 i Nya psalmer 1921, tillägget till 1819 års psalmbok under rubriken "Det Kristliga Troslivet: Troslivet hos den enskilda människan: De trognas helgelse och krisliga vandel: Vaksamhet, bön och strid".
Nr 344 i 1937 års psalmbok under rubriken "Trons vaksamhet och kamp".
Nr 408 i Finlandssvenska psalmboken 1943 under rubriken "Om kristlig vandel".
Nr 565 i Svenska kyrkans egen del av Den svenska psalmboken 1986 under rubriken "Vaksamhet - kamp - prövning".
Nr 410 i Finlandssvenska psalmboken 1986 som nr 410 under rubriken "Kallese och efterföljd" med annorlunda text än i Den svenska psalmboken och med melodi av Rudolf Lagi, 1867.

Källor
 Oscar Lövgren: Psalm- och sånglexikon, Gummessons 1964
 Skivomslagstext, Jan Johanssons Jazz på svenska

Svenska psalmer
Herman Stolpe

Herman Albert Stolpe, född 27 augusti 1904 i Stockholm, död 17 december 1996 i Danderyd, var en svensk kooperatör, förlagsdirektör och skriftställare.

Stolpe var son till överkontrollanten Johan Stolpe och Maria Schwartz, bror till Sven Stolpe och Birger Stolpe, och farbror till Jan Stolpe. Han var själv far till två söner och två döttrar, Elisabet och Anne-Marie.

Herman Stolpe publicerade flera böcker inom ekonomi och statsvetenskap. Han var därtill vice ordförande i Svenska Europarörelsens råd, medarbetare i Utrikespolitiska institutet, tjänsteman vid KF, och verksam vid Nationernas Förbund. Han var medarbetare till Medborgarboken.

Externa länkar

Fotnoter

Svenska författare
Födda 1904
Avlidna 1996
Män
Personer från Stockholm
Staffan Stolpe

Staffan Stolpe, född 1943, är en svensk författare. Han är son till Sven Stolpe och Karin Stolpe samt dotterson till Hans von Euler-Chelpin och Astrid Cleve.

Staffan Stolpe har utgivit romaner och diktsamlingar samt faktaböcker och reseböcker om Grekland, Makedonien och Cypern, bland annat på uppdrag för Utrikespolitiska Institutet.

Bibliografi  

Fakta

Persberg 1869 : dokument kring en av Sveriges första strejker 1977
Jernberget i Persberg : en historik i ord och bild, 1982
Länder i fickformat Cypern (tillsammans med Maria Falk) 1992
Makedonien och dess identitet 1995
Morea : en bok om Peloponnesos, 2002
Olympia och de antika spelen, med Pausanias text om Olympia för första gången på svenska i översättning av författaren, 2004

Skönlitteratur
Linser: dikter 1971 
Enosis: dikter 1972
Den döende : en dikt 1974
Någon måste betala:  roman 1976
Byn på Peloponnesos : roman,  1975
Lars Lejon : roman, 1979
Sprickor i tiden : dikter, 1982
Från min grekiska grotta: resebok, 1985
Öar ur askan : dikter, 1986
Det vandrande ögat 1993
Det egna Grekland 1993
Morea : en bok om Peloponnesos 2002
I skuggan av en liten ouzo : resebok, 2007
Vassilios Digenis Akritis = Basileios Digenēs Akritēs (översättare) 2007
Från min grekiska grotta: resebok, reviderad ny upplaga 2011

Källor 

Svenskspråkiga författare
Män
Födda 1943
Levande personer
Sture Åkerberg

Sture Vilgot Åkerberg, född 10 februari 1935 i Alingsås, död 29 juli 1997 i Hedvig Eleonora församling, Stockholm, var en svensk jazz- och revymusiker (kontrabasist). 

Åkerberg har bland annat spelat i AB Svenska Ords revyer och var på 1970-talet med i Sven Olsons trio tillsammans med gitarristen Sven Olson och pianisten Povel Ramel i krogshower signerade den senare.

Åkerberg medverkade som basist på Cornelis Vreeswijks album Cornelis Live (inspelat 1965, utgivet 1972) och Getinghonung (1974). På det förra omnämns Åkerberg av Cornelis Vreswijk "mellan raderna" under visan Dekadans: "Ingen sann och äkta kristen kan bli jazzmusikant – eller hur Sture Åkerberg?".

Han är gravsatt i minneslunden på Galärvarvskyrkogården i Stockholm. Åkerberg var gift med Monica Zetterlund 1974–1983 och med Anita Dubois från 1994.

2013 gestaltades han av Sverrir Gudnason i filmen Monica Z.

Teater

Roller (urval) 
 1969 – Olof Rydebeck i Spader, Madame! eller Lugubert sa Schubert av Hans Alfredson och Tage Danielsson (även regi), Oscarsteatern

Referenser

Noter 

Födda 1935
Avlidna 1997
Svenska jazzbasister
Svenska kontrabasister
Män
Personer från Alingsås
Gravsatta på Galärvarvskyrkogården
Owe Jonsson

Owe Jonsson, född 23 november 1940 i Växjö, död 29 september 1962, var en friidrottare (sprinter), ishockeyspelare och bandyspelare. Han tävlade i friidrott för IFK Växjö. Han utsågs 1960 till Stor grabb nummer 208 i friidrott.

Biografi

Översikt
Jonsson var en framstående sprinter och tävlade i såväl 100 meter som 200 meter, och 400 meter. Det var dock 200 meter som var specialdistansen där han slog svenskt rekord sex gånger. Han var fortfarande på uppgång när han omkom i en bilolycka den 29 september 1962 på vägen mellan Växjö och Alvesta. Han färdades ensam i en lånad Volvo PV 444 med blankslitna däck som efter en misslyckad omkörning fick sladd och kom över på fel sida vägen och krockade med en mötande bil som körde rakt in i Volvons vänstra sida. Detta skedde endast tretton dagar efter att han blivit europamästare på 200 meter i Belgrad.

Han har fått en gata i närheten av Växjös friidrottsanläggning uppkallad efter sig, Owe Jonssons väg.

Vid sidan om friidrotten spelade han för Nässjö IF allsvensk bandy samt ishockey i division 2. Han var anställd som brevbärare i Postverket med placering i hemstaden Växjö.

Karriär (friidrott) 

1960 vann Owe Jonsson SM på 200 meter med 21,6 s.

Även 1961 vann han SM-guld på 200 meter, denna gång på 21,3 s. Han vann även guld på 100 meter med tiden 10,6 s. Dessutom var han med i de segrande lagen i stafett 4x400 meter och Svensk stafett. Den 30 augusti i Helsingborg slog han Jan Carlssons svenska rekord på 200 meter (21,2) med en tiondel. Den 27 september (i Leipzig) kapade han rekordet ytterligare en tiondel till 21,0. Fyra dagar senare, den 1 oktober i Budapest, gick han under 21 sekunder (20,8).

1962 tangerade Owe Jonsson först sitt rekord (20,8 s) den 5 juli i Milano, varpå han pressade det ytterligare till 20,7 s i Zürich den 10 juli. Vid SM vann han 100 meter på tiden 10,5 s och 200 meter med 21,1 s och deltog dessutom i det segrande stafettlaget på 4x400 meter. Vid EM i Belgrad vann han den 16 september guldmedaljen och tangerade även sitt rekord.

Personliga rekord 
100 m: 10,4 s (Skövde, 7 augusti 1961)
200 m: 20,7 s (Zürich Schweiz, 10 juli 1962)
400 m: 47,8 s (Stockholms Stadion, 20 september 1962)

Referenser

Blog om Owe Jonssons död Läst 2015-08-17

Svenska kortdistanslöpare
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke
Män
Födda 1940
Avlidna 1962
Personer som omkommit i trafikolyckor
Idrottare från Växjö
Svenska mästare i kortdistanslöpning
Svenska mästare i stafettlöpning
Europamästare i kortdistanslöpning
Svenska idrottare under 1900-talet
Friidrottare i IFK Växjö
Bandyspelare i Nässjö IF
Sture Johnsson

Sture Göran Johnsson, född 27 september 1945 i Mölndal, är en svensk badmintonspelare. Han vann under 1960- och 1970-talen 14 SM-guld, varav 12 i singel och 2 i herrdubbel, och blev Europamästare 1968, 1970 och 1974.

Referenser 

Svenska badmintonspelare
Europamästare i badminton
Svenska mästare i badminton
Personer från Mölndal
Födda 1945
Levande personer
Män
Thomas Kihlström

Thomas Kihlström, född 11 december 1948 i Arboga, Västmanland, är en badmintonspelare. Kihlström var Sveriges dominerande badmintonspelare under senare delen av 1970-talet och början av 1980-talet. Kihlström blev Sveriges första officiella världsmästare i badminton då han vann mixedklassen tillsammans med engelskan Nora Perry i Köpenhamns-VM 1983. Kihlström tog dessutom brons i såväl singel som dubbel (i par med Bengt Fröman) vid VM 1977. Kihlström är den ende manlige spelaren i historien som tagit VM-medalj i samtliga tre kategorier.

Vid Europamästerskapen 1982 vann Kihlström herrdubbeltiteln i par med Stefan Karlsson.

Kihlström är gift med badmintonspelare Lim Xiaoqing.

Källor
 
 Eropamästerskapen

Europamästare i badminton
Världsmästare i badminton
Svenska badmintonspelare
Svenska mästare i badminton
Män
Födda 1948
Levande personer
Personer från Arboga
Svenska idrottare under 1900-talet
Livia (namn)

Livia är ett kvinnonamn. Det har sitt ursprung i antikens Rom, där det utgör femininformen av släktnamnet Livius.

Kvinnor med namnet Livia

Under antiken 
 Livia Drusilla, känd som Livia (58 f.Kr.–29 e.Kr.), kejsarinna, hustru till romerske kejsaren Augustus 
 Livia Julia, känd som Livilla (13f.Kr.–31 e.Kr.), syster till romerske kejsaren Claudius
 Livia Orestilla (aktiv på 30-talet e.Kr.), en kort tid gift med romerske kejsaren Caligula

I nyare tid 
 Livia Altmann (född 1994), schweizisk ishockeyspelare
 Livia Millhagen (född 1973), svensk skådespelare
 Lívia Mossóczy (aktiv 1957–1960), ungersk bordtennisspelare
 Livia Zita (född 1984), ungersk sångerska

Se även 
 Livia (olika betydelser)

Kvinnonamn
Romerska namn
Legosoldat

En legosoldat eller legoknekt är en soldat som deltar i krig i främmande land mot betalning.

Enligt Genèvekonventionernas tilläggsprotokoll I är en legosoldat en person som uppfyller alla kriterierna:
 är speciellt värvad för att delta i väpnad konflikt
 som faktiskt deltar direkt i strid
 som motiveras att delta i strid väsentligen för egen vinning
 har blivit lovad betydligt högre ersättning än den som lovas eller betalas till krigsmän av motsvarande grad
 inte är medborgare i någon av de stridande staterna eller bosatt i territorium kontrollerat av dessa
 inte är medlem av de stridande parternas väpnade styrkor och
 inte har blivit sänd av tredje land på officiellt uppdrag som medlem av dess väpnade styrkor.

Definitionen syftar till att utesluta bland andra främlingslegionärer, frivilligsoldater och Gurkhasoldater.

Legosoldater har inte rätt till samma skydd som kombattanter och krigsfångar. Enligt Genèvekonventionerna har en stridande person som tillfångatagits rätt till en krigsfånges rättsliga skydd tills denne kan ställas inför en behörig domstol. Om domstolen bevisar att personen är en legosoldat förlorar denne krigsfångeskyddet, men inte andra rättsliga skydd, som skyddet från tortyr och godtycklig avrättning.

Legosoldater har haft en betydande roll i många krig, bland annat trettioåriga kriget på 1600-talet, och krigen under renässansens Italien. Niccolò Machiavelli rekommenderade att man inte bör ha legosoldater i sitt skydd, därför att de brukar vara odisciplinerade, oorganiserade, fega och förrädiska, egenskaper som han bevittnade när han var Florens överbefälhavare 1503–1506.

Definitionen av legosoldater har under 2000-talet blivit mer oklar. Bland annat är det svårt att avgöra huruvida civil bevakningspersonal vid militärföretag räknas som legosoldater. Sådan personal från bland annat Academi (tidigare Blackwater) har arbetat under ockupationen av Irak.

Bland kända legosoldater kan nämnas Jackie Arklöv som var legosoldat för Kroatien i Bosnien och Hercegovina. Han dömdes senare för krigsförbrytelser som var begångna under den tiden. Wagnergruppen är ett ryskt företag som tillhandahåller legosoldater i konflikter i olika delar av världen.

Se även
Landsknekt

Källor

 
Stereotyper och arketyper
Par

Par kan syfta på:

 Par (golf) – ett golfhåls och golfbanas längdvärde i antal slag
 Par (poker) – en pokerterm
 Par (djur) – ett släkte av bredmunsflugor
 Par (ort i Storbritannien) – en ort i grevskapet Cornwall
 Ordnat par – en term i mängdteorin
 Parre, ort i Italien

Se även
 PAR - förkortning
Södertälje församling

Södertälje församling är en församling i Södertälje kontrakt i Strängnäs stift. Församlingen ligger i Södertälje kommun i Stockholms län och ingår i Södertälje pastorat. Till folkmängd är församlingen stiftets största.

Administrativ historik 
Församlingen har funnits under två tider.
Församlingen bildades 1946 genom att västra delen av Södertälje landsförsamling uppgick i Södertälje stadsförsamling som då namnändrades till/bildade Södertälje församling. Denna var till 1973 moderförsamling i pastoratet Södertälje, Östertälje och Tveta. 1973 utbröts en ny Västertälje församling och denna församling var fram till 2002 moderförsamling i pastoratet Södertälje och Tveta. 2002 uppgick församlingen i Södertälje-Tveta församling.
Församlingen återbildades 2010 genom sammanslagning av Södertälje-Tveta församling och Västertälje församling och utgjorde då till 2014 ett eget pastorat. Från 2014 ingår församlingen i Södertälje pastorat som omfattar denna församling och Östertälje församling, vilka dessförinnan samarbetat inom Södertälje kyrkliga samfällighet. Från 2019 ingår även Enhörna församling i pastoratet.

Organister

Kyrkor 
 Sankta Ragnhilds kyrka
Sankt Mikaels kyrka
Lina kyrka  
 Tveta kyrka
 Pershagens kapell
Hovsjö kyrka

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Indelningar i Södertälje kommun
Församlingar i Strängnäs stift
Kristendom i Södertälje
Komiker

Komiker (äldre specifik femininform: komedienn) är en skådespelare eller scenartist med inriktning mot humoristisk framställning. Komikern framför vitsar och roliga historier och kan använda sig av hjälpmedel som mim, kroppsspråk och särskilda kläder samt olika redskap, som musikinstrument eller leksaker för att framföra sitt budskap.

Olika typer 
Nedan listas olika typer av komiker:
 bondkomiker – framställer komiska scener eller berättelser ur livet på landet.
 clown – roar barn och vuxna med visuell humor, ofta på cirkus.
 revykomiker – presenterar sketcher i en revy.
 ståuppkomiker – berättar (ofta ensam) komiska berättelser och sketcher från en scen.

Se även 
 Trolleri
 Buktaleri
 Ironi
 Komedi

Referenser 

 
Yrken inom scenkonst
Dramatiker

En dramatiker är en person som skriver teaterpjäser. Motsvarande yrkesroll inom film, television, radio, datorspel och nya medier kallas oftast manusförfattare, även om arbetsuppgifterna är likartade. En äldre benämning för dramatiker var dramaturg, ett ord som i dagens svenska istället syftar på en teateranställd som granskar och anpassar en teaterpjäs för sceniskt uppförande.

Sverige
I Sverige är yrkesverksamma dramatiker organiserade i Dramatikerförbundet. Oftast är dramatiker frilansare och egenföretagare. I Sverige finns cirka 650 yrkesverksamma dramatiker och av dessa arbetar cirka hälften inom scen och hälften inom film och television.

Exempel på dramatiker

William Shakespeare
Molière
Ludvig Holberg
Henrik Ibsen
Bertolt Brecht
Zygmunt Krasiński
Tom Stoppard
August Strindberg
Bengt Bratt
Lars Molin
Suzanne Osten
Lars Norén
Maria Blom
Hélène Cixous
Harold Pinter
Jonas Gardell
Victor Hugo
Ylva Lööf

Se även 
 Dramatikerförbundet

Referenser

Yrken inom scenkonst
Statsman

Statsman avser i regel en framstående politiker eller dito hög ämbetsman med en lång och respekterad nationell och internationell karriär bakom sig, och som kan höja sig över de interna partistriderna i ett land och förmår företräda sitt land som helhet. Ordet används ibland i vidare bemärkelse, liktydigt med politiker.

Citat
Harry S. Truman -- "En politiker är en man som förstår statsmakten. En statsman är en politiker som har varit död i femton år."
Henry Kissinger -- "Statsmannens plikt är att överbrygga gapet mellan erfarenhet och vision."
Milton Friedman -- "En mans opportunism är en annan mans statsmannaskap."
William Gladstone -- "Politikern tänker på nästa val, statsmannen på nästa generation."
Winston Churchill -- "En statsman måste kunna säga vad som ska göras. Och efteråt måste han kunna förklara varför det inte blev gjort."

Se även 
 Biblioteksman
 Fältherre
 Industriman
 Kyrkoman
 Museiman
 Skolman
 Tidningsman

Referenser

Personer inom politik
Politiska begrepp
Internationella relationer
Termer inom historia
Social status
Ett stilla barnahjärta

Ett stilla barnahjärta är en helgelsesång med text skriven 1892 av Emil Gustafson och musiken är en folkmelodi. Enligt psalmboken Herde-rösten är texten skriven av Aug. Davis, Minnesota. Den trycktes också i sångsamlingen Hjärtesånger, 5:te uppl. 1895. 

Enligt Oscar Lövgren är sången inspirerad av en dikt av Otto Funcke i boken "Kristi bild i Kristi efterföljelse" (översatt 1891), som redan den innehåller ord som "tåreströmmar", "drömmar", "i Jesu ande gå", "min Rakels stoft i graven", "Isaks offer", "över sorgevågen", "Guds löfte, segerbågen". I texten skildras helgelsekamp och uppoffringar med många olika bibliska bilder: Abrahams offer av Isak, Jakobs älsklingshustrus (Rakels) död, Arons tigande vid förlusten av sina båda söner - och till sist förbundsbågen, regnbågen som lyser över den översvämmade jorden och som utlovar en ny framtid.

Melodin är en folkmelodi (C-dur, 2/4) av okänt ursprung, ganska lik Gällivarevisan.

Publicerad i
 Herde-Rösten 1892 som nr 398 under rubriken Helgelse.
 Hjärtesånger 1895, som nr 142 under rubriken Stilla undergifvenhet och förtröstan.
 Samlingstoner 1922 som nr 168 under rubriken Helgelsesånger.
 Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 141 under rubriken Helgelse.
 Psalmer och Sånger 1987 som nr 673 under rubriken "Att leva av tro - Efterföljd - helgelse". 
 Segertoner 1988 som nr 597 under rubriken Efterföljd - helgelse.
 Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 394 under rubriken Helgelse.

Referenser
Oscar Lövgren Psalm- och sånglexikon, Gummessons 1964, sp. 252.

Noter 

Svenska psalmer