Svensk romani

Svensk romani är i Sverige namnet på ett språk som talas av resandefolket. 

Språket liknar norsk romani och bägge kallas även rommani rakripa. Samlingsbeteckning är skando-romani. Detta språk, som talats i Sverige möjligen sedan tidigt 1500-tal, har varit hemligt för icke-resande och många resande har idag glömt språket. Nyare studier visar att språket är en direkt fortsättning på de romanidialekter som talas på kontinenten, framför allt sinte-manouche (Tyskland-Frankrike) samt kalé-dialekten i Finland. Grammatiken har till största del ersatts av svenskans grammatik, även om ett antal språkliga strukturer i svensk romani ej återfinns i svenska. Svensk romani är alltså i högsta grad ett självständigt språk, inte en dialekt av svenska, som angivits i äldre studier. Det specifika ordförrådet (som är relativt litet) motsvarar till 80-90% den kontinentala romanins, dock med hög andel tyska lånord. Huruvida detta språk ansetts vara ett folkspråk eller ett sociolektiskt språk (liknande sotarspråk, knallarspråk med flera) har varit avgörande för synen på resandefolket såsom självständig etnisk minoritet eller social grupp. Sedan 1999 är de i Sverige nationell minoritet.

Romanispråket hålls ofta inom släkten och brukar inte talas utanför familjen.

Romanins spridning 
Svensk romani tillhör det som enligt somliga forskare kallas stratum I, det vill säga den första spridningsvågen över Europa under medeltiden:

Stratum Ett inkluderar de äldsta dialekterna: Mechkari, Kabuji, Xanduri, Drindari, Erli, Arli, Bugurji, Mahajeri, Ursari (Rićhinari), Spoitori (Xoraxane), Karpatichi, Polska Roma, Kaale (från Finland), Sinto-manush, scandoromani (svensk-romani) och den så kallade baltiska dialekten.

Stratum Två omfattar Chergari, Gurbeti, Jambashi, Fichiri, Filipiji och en undergrupp av Vlax-dialekter i Rumänien och Bulgarien.

Stratum Tre omfattar resten av de så kallade Vlax-dialekterna, inklusive Kalderash, Lovari, Machvano.

Blandade språk 
Några romer har utvecklat blandade språk när de vistats flera hundra år i samma land, däribland:

 Calo eller iberisk romani, som använder det romska ordförrådet och de lokala romanska språkens grammatik, såsom portugisisk, spansk, occitansk och katalansk romani.
 Romungro eller ungersk romani i Ungern.
 Romani lomavren eller armenisk romani i Armenien.
 Angloromani eller engelsk romani på Brittiska öarna.
 Scandoromani (norsk romani eller svensk romani) på den Skandinaviska halvön.
 Romano-grekiska eller grekisk romani i Grekland.
 Romani romano-serbiska eller serbisk romani.
 Boyash, en dialekt av rumänska med ungerska och romska lånord.
 Sinti-manouche-sinti, sinter-manouche-sinternas, är romani med tysk grammatik.

»Ordbok över svensk romani – Resandefolkets språk och sånger« är den mest omfattande dokumentationen av resandefolkets språk i dag på vetenskaplig grund. Den svenska romani som beskrivs i denna ordbok har talats av resanderomer i Sverige sedan 1500-talet. Språket har hållits hemligt för utomstående och överlevt mot alla odds. Det är ett rikt och varierat språk men utan officiella regler för stavning och grammatik.
Ur innehållet:
– 1800 uppslagsord på romani, med utförliga exempel
– 1600 uppslagsord på svenska
– en första grammatisk beskrivning av språket
– avsnitt om resandefolkets vistradition
– flera visor
Bokens författare Lenny Lindell (f. 1981) och Kenth Thorbjörnsson Djerf (1949–2005) talar själva svensk romani. Fil. dr Gerd Carling är vetenskaplig medarbetare i ordboken.Även den första Vis och sång boken på Resandefolkets musiktradition

Boken:Scandoromani: Remnants of a Mixed Language är den första, omfattande, internationella beskrivningen av svenska och norska Romanos språk, även märkt resande / resenär. Språket, ett officiellt minoritetsspråk i Sverige och Norge Lenny Lindell är modersmål för Scandoromani och författare till en monografi på svenska (tillsammans med Gerd Carling) om detta språk.ingen djupare forskning har bedrivits kring språkfrågor som av Lenny Lindell bedrivet och publicerat.

Boken: ROMER I SVERIGE I 500år Lenny Lindell 

Romani chib har talats i Sverige i 500 år. Det är inte ett enhetligt, väldefinierat språk, som man kan skriva en enkel grammatik om. Tvärtom, i Sverige talas en stor mängd väldigt olika varianter av romani chib. Några har talats här länge, andra bara en kort tid.

Boken fokuserar på de tre varianter som har talats längst i Sverige: skandoromani, kelderash och kale. Förutom språken behandlar boken talarnas kultur och identitet, såväl historiskt som i nutid.

Boken är ett resultat av det nationella ansvar för ämnet romani chib som 2008-2012 låg vid Linköpings universitet. Delar av boken har använts som läromedel på kurser i ämnet vid Linköpings universitet.

Ord från romani i svenskan 
Några ord med romani-ursprung har tagit sig in som lånord i svenskan. Ett exempel är tjej, flicka, av romani tjaj, tjej som betyder flicka/dotter. Andra lånord är jycke (av romani joklli - hund), lattjo (av romani lattjo - bra/snäll/god).

På svenska har ord som pröjsa (av romani prejsa' - betala), kirra (av romani kera - göra) och vischan (av romani vesj - skog) fått en slang-karaktär som de inte har i ursprungsspråket svensk romani.

Muck, mucka, vilket betyder frigjort (mukka - vara fri, mukkipa - frihet, besläktat med sanskrittermen moksha, befrielse (från återfödelse), inom hinduismen och buddhismen), kommer från romani.

Fler romani-ord i svenskan är tutte (bröst), pava (flaska), tjalla (anmäla, förvarna), gola (tjuta), tjuring (kniv), beckna (sälja) och tji (nej, inte).

Bibliografi (urval)
2008 – Ordbok över svensk romani. Resandefolkets språk och sånger. (Podium). 
2014 – Scandoromani Remnants of a Mixed Language. (Brills förlag) 
2015 - Nandopa & nandolattjopa (Badbomber & simhopp på resanderomani) 
2015 - Kellepa & marklijiddrepa (Dansbus & kaktrubbel på resanderomani) 
2015 -Lindell Lenny- Lodipa & garepa (Camping & kurragömma på resanderomani) 
2016 -Lindell: Romer 500 år i Sverige, språk, kultur, identitet 

De första skriftliga beläggen av ord och fraser i svensk romani är från 1700-talet. Språkforskaren Per Björkman skrev 1730 en avhandling i Uppsala, där han förtecknade 47 ord och uttryck, som soldaten Jacob Helsing berättat för honom. Att de resande talade ett eget språk är också belagt i rättsprotokoll från Rönnebergs ting i Skåne år 1764, där en fras är dokumenterad.

Se även
 Romani i svenskan: storstadsslang och standardspråk
 Lenny Lindell

Källor
  Böcker av Lindell Lenny[Stockholms Stadsbibliotek
 Lindell, Lenny; Ordbok över svensk romani: Resandefolkets språk och sånger. (2008) Stockholm: Podium. .

Noter

Resandefolket
Språk i Sverige
Romani
Romsk kultur i Sverige