kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Enckes komet

Enckes komet, officiell beteckning 2P/Encke, är en periodisk komet, uppkallad efter Johann Franz Encke. Han var astronomen som ägnat mycken möda åt att kalkylera kometens bana och upptäckaren Pierre François André Méchain fick för ovanlighets skull stå tillbaka vid namngivningen. Som dess officiella beteckning anger var Enckes komet den andra kometen, efter Halleys komet, som identifierades som periodisk. Den har en ovanligt kort omloppstid på endast 3,30 år. Andra kometer med liknande omloppsbanor kallas att de är av Encke-typ.

Det misslyckade CONTOUR-uppdraget kom till för att studera denna komet och  Schwassmann-Wachmann 3.

Meteorskurar 

Kometen Encke är liksom andra kortperiodiska kometer förbundna med återkommande meteorregn, som inträffar när jorden passerar genom dess bana. Encke anses vara upphovet till flera samhörande meteorregn - Tauriderna, vilka uppträder som norra och  södra Tauriderna runt november och som Betatauriderna sent i juni och början av juli. Eftersom meteorresterna av kometen är ojämnt fördelade över banan kan skurarnas intensitet variera avsevärt över åren.

Mytologi 
Det har spekulerats att en ursprungligen större komet som brutits sönder, och som nuvarande Encke skulle varit del av, kan ha varit ansvarig för bronsålderns kollaps i den Bördiga halvmånen. En stor (obekräftad) meteorkrater i Irak, identifierad som Umm al Biinni sjön , anses tyda på detta.

Andra pekar på att ursprungsmotivet till swastikan liksom antika grekiska föreställningar om det hundrahövdade odjuret Tyfon också har satts i samband med kometen Encke. Bland andra astronomen Peter Nilson anser sig även ha identifierat flera katastrofala händelser runt midsommar som är tiden för betatauriderna. Bland dessa återfinns Tunguska-händelsen 1908 och en möjlig uppkomst av månkratern Giordano Bruno 1178.

Noter och referenser

Externa länkar 

 
Jordnära objekt
Astronomiska upptäckter av P Méchain
Astronomiska upptäckter 1786
Rätansbyn

Rätansbyn är en småort i Bergs kommun, Jämtlands län, belägen i Rätans distrikt (Rätans socken) vid E45 och södra stranden av Rätanssjön strax sydväst om Rätan med vilken orten bildade en gemensam tätort 1980-1990. Före 1980 benämndes småorten av SCB Södra Rätansbyn.

Befolkningsutveckling

Noter

Se även
Rätan

Orter i Bergs kommun
Tidigare tätorter i Jämtlands län
Småorter i Sverige
Mörbyligan (musikalbum)

Mörbyligan är punk/proggbandet Mörbyligans självbetitlade debutalbum. Detta är nog deras populäraste album också. Albumet släpptes 1979 och innehåller några av deras mest kända låtar som Snälla pappa och Ensamma Sussie.

Låtarna på albumet

Sida A
Fredag (1:38)
Snälla pappa (2:27)
Inget har hänt (4:24)
Ensamma Sussie (3:46)
Kalle E Andersson (2:00)
Constructa AB:s mord på Borgen (2:15)
Katti (0:33)

Sida BSlumrande råttor (2:59)Tula hem (0:31)Fri som en vind (2:59)Kollaboratören (2:01)Häng me (2:57)Valborg (3:22)7'38 (3:26)Jais passe'' (1:26)

Musikalbum 1979
Svenska musikalbum
Zorillerna

Zorillerna (franska: Les Zorilles, originaltitel) är en fransk tecknad serie av Corcal (text) och Deth (David De Thuin) (bild), som går i serietidningen Uti Vår Hage, ursprungligen från den belgiska tidningen Spirou.

Franska serier
Skålan

Skålan (Skaola) är en by (småort) i Bergs kommun, belägen i Klövsjö distrikt (Klövsjö socken) i södra Jämtland, vid den nordvästra sidan av älven Ljungan, två mil nedströms Börtnan och två mil uppströms Åsarna. Närheten till Klövsjöfjällen och Åsarna sätter sin prägel på Skålan med stora möjligheter till ett aktivt friluftsliv.

Ortnamnet
Byn Skålan omtalas första gången år 1410, då en Olaf i Skala uppräknas i ett brev som återfinns i Jämtlands och Härjedalens Diplomatarium. Ortnamnet kan sättas i samband med ett i fornvästnordiskan känt ord skáli som bildar ortnamn i bl.a. Sørli i Norge. Ordets ursprungliga innebörd är "stort rum", "hus som ligger bredvid det egentliga boningshuset", "avlägset beläget hus där man bor tillfälligt". I nutida språk, där även formen skåle förekommer, skiftar betydelsen en del men avser vanligen "enkelt skjul", "primitiv eldbod i skogen" eller något liknande.

Befolkningsutveckling

Arrangemang
Byn arrangerar varje år sedan startåret 1996 en multisporttävling benämnd CYPAKUTSI som består en lagtävling där namnet är en förkortning av grenarna CYkla, PAddla, KUta, SImma.

Skålan har också dansarrangemang i byns bygdegård samt årliga fiske-& pimpeltävlingar. Av byns lokala näringsliv arrangeras olika typer av besöks-, konst- och kulturevenemang hos Skålans Café och Skålans Gårdsmejeri. 

Samgent med grannbyn Börtnan finns även "Bildarkive at Börtn å Skaola" som varje år anordnar fotoutställningar på bua (handelsboden).

Se även
Skålans bensinstation invigdes 1953 och är byggnadsminne sedan 2000.

Litteratur om Skålan
Bönder, torpare och knektar i det gamla Klövsjö författad av Gösta Ullberg och utgiven på Handelstryck, Vasa 1971 (författad 1933). Boken handlar om Klövsjö socken och Skålans gårdar och historia.
Börtnan - fiskebyn i fäbodriket författad av Jöns, Lars-Göran och Anders Larsson och utgiven på Jengel Förlag 2019. Boken handlar bla om Skålans gamla fiskevatten och avratsland samt gårdar som Fjällbuans historia.

Noter

Externa länkar
 Byarna Skålan och Börtnan
Skålans egna officiella hemsida 

Orter i Bergs kommun
Småorter i Sverige
Axplock

Axplock är en svensk tecknad serie skapad av Tobias Sjölund som även är känd för sin serie Livet Hemmavid i 91:an. Axplock är en serie som, av namnet att döma, inte har någon speciell handling eller huvudperson. Axplock går som serie i tidningen Uti vår hage.

Externa länkar 

Svenska serier
Storsjö

För Storsjö och Storsjö station i Västerviks kommun, se Ukna.

Storsjö, även Storsjö kapell som är postortens namn, är en by (småort) i Storsjö distrikt i Bergs kommun och kyrkbyn i Storsjö socken, belägen i nordvästra Härjedalen vid sjön Storsjöns norra strand.

Storsjö kyrka ligger här.

Bilder

Se även
Storsjö socken

Noter

Externa länkar

Storsjokapell.se

Orter i Bergs kommun
Småorter i Sverige
Vigge, Bergs kommun

Vigge är en by småort i Bergs kommun, södra Jämtland belägen invid Södra Storsjöflakets västra strand i Bergs distrikt (Bergs socken).

Byn består av byarna Västervigge, Medvigge och Östervigge och har gamla anor. I modern tid finns de flesta arbetstillfällena inom tjänstesektorn och många pendlar till Svenstavik och Östersund för att arbeta.

Vigge Bygdegård är en samlingsplats i byn och har varit hem åt såväl Vigge-Revyn och Vigge Byastafett.

Kända personer från Vigge
Alfred Rönnqvist, riksspelman

Litteratur om Vigge
Börtnan – fiskebyn i fäbodriket. Författare: Jöns Larsson, Lars-Göran Larsson och Anders Larsson. Jengel förlag 2019.

Noter

Orter i Bergs kommun
Småorter i Sverige
Riff

Ett riff är en kort, repriserad ackord- eller melodislinga av mer eller mindre ackompanjerande karaktär, ett slags ostinato. De används som grund för många typer av improvisation, i synnerhet i musikstilar som hårdrock, punk, boogie, rythm and blues med flera. De spelas främst på elgitarr, eller klaviatur, någon gång på elbas (jämför basgång).

Exempel på låtar med kända riff är:
 "Drive My Car" av The Beatles
 "Enter Sandman" av Metallica
 "Smoke on the Water" av Deep Purple
 "Run to the Hills" av Iron Maiden
"Breaking the Law" av Judas Priest
"Foxy Lady" av Jimi Hendrix
 "Smells Like Teen Spirit" av Nirvana
"Iron Man" av Black Sabbath
 "Sweet Child O' Mine" av Guns N' Roses
 "Personal Jesus" av Depeche Mode
 "Sharp Dressed Man" av ZZ Top
 "Ace of Spades" av Motörhead
 "Back in Black" av AC/DC

Se även
melodislinga

Musikalisk form
Karlsbäck

Karlsbäck är en före detta småort i Bjurholms kommun, Västerbottens län belägen väster om Lögdeälven, norr om Karlsbäcken och sydväst om Bjurholm.

Referenser 

Orter i Bjurholms kommun
Tidigare småorter i Sverige
Gunnarstorp

Gunnarstorp är en tätort i Bjuvs kommun i Skåne län.

Historik
Orten har växt upp runt en gruva som hade namnet schakt Gustaf Tornérhjelm. Denna gruva började sänkas 1910. 1913 började man bryta stenkol trots att schaktet då inte var helt klart. Brytning pågick mellan 1913 och 1946. Här var avståndet mellan flötserna omkring 6 meter och brytningen fick ske på två plan. Efter 1946 och fram till 1959 användes detta schakt endast för personal och materialtransporter. Landshövdingen och ägaren av Vrams Gunnarstorps slott, Gustaf Tornérhjelm (1854–1934), hade fått låna ut sitt namn till denna gruva.
Detta schakt hade underjordisk förbindelse med schakt Greve Strömfeldt (schakt III) i Bjuv och schakt Carl Cervin i Nyvång. Ortsystemen nådde ända ut under Vrams Gunnarstorps slott och man tog sig fram till brytningsställena genom att cykla under jord, där man för tillfället bröt.

Bebyggelsen var före 2015 av SCB avgränsad till en tätort. Vid 2015 års tätortsavgränsning hade bebyggelsen vuxit samman med Bjuvs tätort. 2018 bedömdes avstånden mellan byggnader så att detta område återigen avgränsades som en separat tätort.

Befolkningsutveckling

Sport
Gunnarstorp har en fotbollsklubb, Gunnarstorps IF, vars lag under 1960-talet spelade i division 2. 

Idrottsplatsen heter Tornévallen. 1966 kvalade laget till allsvenskan. 2008 gick man ihop med Bjuvs IF och bildade Bjuvstorps FF.

Se även

Bjuvs socken

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Tre skånska gruvorter, Ett flertal författare sammanställd av Ernst Olsson.
 På kolgruvornas tid, Brita Hardenby. 

Orter i Bjuvs kommun
Tätorter i Sverige
River Aire

Aire är en flod som rinner genom West Yorkshire, England, Storbritannien. Aire är ett biföde till Ouse. Delar av floden har blivit kanaliserad. Den ligger i riksdelen England, i den sydöstra delen av landet,  km norr om huvudstaden London.

Floden flyter genom följande städer:

 Gargrave
 Skipton
 Cononley
 Keighley
 Bingley
 Saltaire
 Shipley
 Leeds

Källor

Se även 

Ouses avrinningsområde
Vattendrag i England
Frygisk mössa

Frygisk mössa, frihetsmössa eller jakobinmössa, är en mjuk, kägelformig toppmössa med framåt nedhängande topp och öronlappar, som under antiken begagnades av grekerna i Mindre Asien och ibland förekommer på antika konstverk. Mössans form återupptogs under franska revolutionen och den frygiska mössan blev då en symbol för kravet på att införa republik. Den frygiska mössan har iranskt ursprung och förekommer för första gången på reliefer i akemenidernas huvudstad Persepolis.

Ursprung
Det som kom att betecknas som den "frygiska mössan" användes ursprungligen av flera iranska folk, inklusive skyter, meder och perser. Av antika grekiska författare framgår att den iranska varianten också var en mjuk huvudbonad och kallad tiāra på fornpersiska. Grekerna kallade huvudbonaden för "frygisk mössa" och frygierna lånade den sannolikt från Iran, eftersom den förekom bland i stort sett alla iranska folk, från Kappadokien (fornpersiska Katpatuka) i väst till sakerna (fornpersiska: sakā) i öst. Den frygiska mössan finns för första gången återgiven på palatsrelieferna i Persepolis. Alla iranska varianter av mössan var mjuka och den berömda "upprättstående" (grekiska orthē) bars enbart av den akemenidiske kungen.

I modern tid har mössan förekommit bland neapolitanska sjömän. Av samma form var också den frygiska hjälmen. Frigivna slavar i antikens Rom bar frygiska mössor för att visa sin frihet. Därifrån härleddes den som symbol för frihet under upplysningstiden.

Under franska revolutionen 
Den frygiska mössan återföddes under franska revolutionen som en allmänt brukad spetsig huvudbonad av rödfärgat ylle, prydd med en stor trefärgad kokard. Den franska benämningen är ofta bonnet rouge ("röd mössa"). Enligt en tradition ska den ha blivit på modet i Paris 1792 då en grupp före detta galärslavar återvände dit efter sitt frisläppande. De hade tidigare tjänat i regementet Lullin de Châteauvieux men hade gjort myteri och därefter dömts till galärerna. Även kvinnor använde den. Den blev en frihetssymbol för de radikalaste revolutionsmännen, som uppträdde i denna mössa vid politiska folkmöten och på politiska klubbar. Vid upploppet i Paris den 20 juni 1792 tvingades Ludvig XVI sätta på sig en frihetsmössa. I övrigt förekom frihetsmössan på offentliga handlingar, i stämplar, sigill och så vidare.

Robespierre, Danton, Saint-Just med flera av de ledande revolutionärerna tog dock aldrig på sig någon frygisk mössa, och Robespierre fördömde rentav dess användning. Efter Thermidorkrisen (1794) kom den alltmer ur bruk, och senare försök att få den på modet igen misslyckades.

I modern symbolik 
En frygisk mössa förekommer bland annat på:
 Argentinas statsvapen
 Bolivias statsvapen
 Colombias statsvapen
 El Salvadors statsvapen
 Kubas statsvapen
 Nicaraguas statsvapen
 USA:s senats emblem
 målningen Friheten på barrikaderna
 seriefigurerna smurfarna

Se även
Barretina (snarlik mössa)
Frygisk hjälm (snarlik hjälm)

Referenser

Externa länkar

Franska revolutionen
Huvudbonader
Klädsel inom politik
Iranistik
Kalmar socken, Uppland

Kalmar socken i Uppland ingick i Håbo härad, ingår sedan 1971 i Håbo kommun och motsvarar från 2016 Kalmar distrikt.

Socknens areal är 23,46 kvadratkilometer, varav 23,44 land. År 2000 fanns här 9 017 invånare. Södra delen av tätorten Bålsta, orten Getberget och Notholmen samt sockenkyrkan Kalmar kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Kalmar socken har medeltida ursprung, kyrkan skrivs 1286 Ecclesie kalmari, 1291 Ecclesie Kalmare, 1390 kalmarna sokn.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Kalmar församling och för de borgerliga frågorna bildades Kalmar landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Håbo landskommun som 1971 ombildades till Håbo kommun. Församlingen uppgick 2010 i Kalmar-Yttergrans församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Kalmar, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Håbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Upplands regemente, Sigtuna kompani samt Livregementets dragonkår, Sigtuna skvadron.

Geografi
Kalmar socken ligger sydväst om Sigtuna med Kalmarviken i söder och Ekolsundsviken i väster och med Uppsalaåsen i öster. Socknen är en småkuperad slättbygd med skog i väster.

europaväg 18 passerar genom ett hörn av socknen vid Draget.

Den bemannade järnvägsstationen Bålsta låg i Yttergrans socken, och i Kalmar fanns en hållplats, Kalmarsand. Båda stationerna är ersatta av den nya Bålsta station.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns sprida gravrösen samt skålgropsförekomster. Från järnåldern finns tolv gravfält. Sju runstenar har påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1286 Kalmari. Förleden innehåller möjligen kalm, 'stenröse, stenanhopning'. Efterleden kan vara mar, 'grund vik'.

Se även
Kalmar församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Uppsala län, del 5 Hermes 1947 libris

Externa länkar

 Håbo hembygdsförening

Socknar i Håbo härad
Indelningar i Håbo kommun
Lars Ulrich

Lars Ulrich, född 26 december 1963 i Gentofte, Danmark, är en dansk trummis i thrash metal-bandet Metallica. Ulrich grundade Metallica 1981, tillsammans med sångaren i bandet James Hetfield.

Lars Ulrich är son till den på sin tid välkände tennisspelaren Torben Ulrich. Det var från början tänkt att även sonen skulle satsa på en tenniskarriär, men istället blev det en karriär som trummis. Ulrich började spela trummor när han var 13, och han fick sitt första trumset av sin farmor. Lars Ulrich flyttade till USA när han var 16 år. 

Han har varit gift tre gånger, först med brittiskan Debbie Ulrich (från 1988 till 1990) och andra gången med amerikanska Skylar Satenstein (från 1997 till 2004). Han var mellan 2004 och 2012 tillsammans med den danska skådespelerskan Connie Nielsen. Ulrich är för närvarande gift med klädmodemodellen Jessica Miller.

Diskografi (urval)
Studioalbum med Metallica
 Kill 'Em All (1983)
 Ride the Lightning (1984)
 Master of Puppets (1986)
 ... And Justice for All (1988)
 Metallica (1991)
 Load (1996)
 Reload (1997)
 St. Anger (2003)
 Death Magnetic (2008)
 Hardwired...to Self-Destruct (2016)
 72 Seasons (2023)

Studioalbum med Mercyful Fate
 In the Shadows (på spåret "Return of the Vampire ... 1993") (1993)

Filmografi 
2004 – Some Kind of Monster (dokumentär)
2010 – Get Him to the Greek
2012 – Hemingway & Gellhorn
2012 – Mission to Lars (dokumentär)
2013 – Metallica: Through the Never
2016 – Radio Dreams

Referenser

Externa länkar

Metallicas webbplats

Födda 1963
Danska musiker
Danska trumslagare
Medlemmar i Metallica
Män
Levande personer
Sommarvärdar 2016
Personer från Gentofte kommun
Skoklosters socken

Skoklosters socken i Uppland ingick i Håbo härad, ingår sedan 1971 i Håbo kommun och motsvarar från 2016 Skoklosters distrikt.

Socknens areal är 26,31 kvadratkilometer, allt land. År 2000 fanns här 1 742 invånare.  Tätorterna Slottsskogen och Söderskogen samt Skoklosters slott med sockenkyrkan Skoklosters kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Skoklosters socken har medeltida ursprung, första gången dokumenterat i en skrift från mitten. Av 1200-talet (efter 1233, in parrochia Sko). Kyrkoruinen i Flasta, där en dopfunt från ca. 1130-1160, har troligen fungerat som sockenkyrka tidigare, men något äldre sockennamn finns inte dokumenterat. Socknen ha även benämnt Skogs socken.
Församlingen benämndes även Skog.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Skoklosters församling och för de borgerliga frågorna bildades Skoklosters landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Håbo landskommun som 1971 ombildades till Håbo kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Skokloster, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Håbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Upplands regemente, Sigtuna kompani.

Geografi
Skolklosters socken omfattar norra delen av Skohalvön med Ekoln i norr, Skofjärden i öster och Gorran i väster. Socknen har skogsbygd som omväxlar med slättbygd.

Länsväg C 555 löper genom socknen.

I socknen återfinns naturreservatet Arnöhuvud.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns sprida gravrösen. Från järnåldern finns 27 gravfält, över sju kilometer av stensträngar samt två fornborgar. Här finns tio runstenar, en med ryttarbilder av mästaren Fot. 

Den äldsta sockenkyrkan låg vid Flasta. Den är kvar som ruin. Det var en romansk absidkyrka av sten med torn från 1100-talets senare hälft. Sko kloster anlades omkring 1230.

Namnet
Namnet skrevs 1165 Sco, 1295 Skoboherethi samt 1346 Scoklostre. Det ursprungliga namnet innehåller efterleden härad, 'bygd' och förleden sko, här troligtvis i betydelsen 'något täckt, skyddat' eventuellt syftande på enklare bodar på platsen. Efterleden kloster syftar på ett nunnekloster grundat på platsen omkring 1230.

Se även
Skoklosters församling
Sko sockendräkt

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Uppsala län, del 5 Hermes 1947 libris

Externa länkar

 Skoklosters gille

Socknar i Håbo härad

Indelningar i Håbo kommun
Södra Vram

Södra Vram är en del av tätorten Billesholm i Bjuvs kommun belägen i Södra Vrams socken.

Tätorten
1960 avgränsade SCB en tätort med 220 invånare inom Billesholms landskommun. 1970 hade orten sammanvuxit med Billesholms tätort. Vid 2010 års tätortsavgränsning befann sig Södra Vram fortfarande inom den norra delen av Billesholms tätort.

Källor

Tidigare tätorter i Skåne län
Orter i Bjuvs kommun
Yttergrans församling

Yttergrans församling var en församling i Uppsala stift och i Håbo kommun i Uppsala län. Församlingen uppgick 2010 i Kalmar-Yttergrans församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 2010 annexförsamling i pastoratet Övergran och Yttergran som 1 maj 1923 utökades med Kalmar församling och 1962 med Skoklosters och Häggeby församlingar. År 1977 namändrades pastoratet till Håbo pastorat. Församlingen uppgick 2010 i Kalmar-Yttergrans församling.

Kyrkor 
 Yttergrans kyrka

Se även 
 Yttergrans socken

Källor 

Indelningar i Håbo kommun
Historiska församlingar i Uppsala stift
Övergrans socken

Övergrans socken i Uppland ingick i Håbo härad, ingår sedan 1971 i Håbo kommun och motsvarar från 2016 Övergrans distrikt.

Socknens areal är 54,32 kvadratkilometer, varav 54,27 land. År 2000 fanns här 918 invånare. Kyrkbyn Övergran med sockenkyrkan Övergrans kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik 
Övergrans socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Övergrans församling och för de borgerliga frågorna bildades Övergrans landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Håbo landskommun som 1971 ombildades till Håbo kommun. 

Den 1 januari 2016 inrättades distriktet Övergran, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Håbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Upplands regemente, Sigtuna kompani samt Livregementets dragonkår, Sigtuna skvadron.

Geografi 
Övergrans socken ligger öster om Enköping och omfattar ett näs i Mälaren med Ekolsundsviken innersta del i väster och Ryssviken i nordost med ön Arnö. Socknen är en slättbygd med skogsbygd i väster.

På Arnö ligger Nordens Folkhögskola Biskops-Arnö. Inom socknen ligger även Brunnsta, en by som har bevarat en medeltida planlösning trots alla utskiften på 1600- och 1700-talet. Strax norr om Övergrans kyrka ligger Katrinedals säteri vid stranden av Mälarfjärden Ryssviken. Godset tillhör sedan 1930-talet en gren av den grevliga ätten Bonde af Björnö. 

Länsväg 263 går genom församlingen och E18 skär genom socknens sydvästra del.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns sprida gravrösen, skärvstenshögar, 20 hällristningar samt en mängd skålgropsförekomster. Från järnåldern finns 28 gravfält och en fornborg. Här finns åtta runstenar.

Namnet 
Namnet skrevs 1298 Øffrogræn och innehåller gran, 'granvegetation'. Övre syftar på att området ligger längre upp från Mälaren. Före 1902 skrevs namnet Över-Grans socken.

Kända personer från bygden 
Jan Fridegård (1897–1968), författare
Carl Gustaf Morén (1846–1907), språkman och lexikograf

Se även 
Övergrans församling

Referenser

Vidare läsning 

Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Uppsala län, del 5 Hermes 1947 libris

Externa länkar 
 
 
 Håbo hembygdsförening

Socknar i Håbo härad
Indelningar i Håbo kommun
Lilla Melodifestivalen 2003

Lilla Melodifestivalen 2003, som var som vanliga Melodifestivalen fast här var det endast barn under 15 år som fick delta. Man var tvungen att helt själv ha skrivit sången och sjunga den själv eller med en kompis. Victoria Dyring var kvällens programledare. The Honeypies vann 2003 års upplaga med sången Stoppa mig! och både underhållning under låtarna samt i väntan på poängen stod Cirkus Cirkörs ungdomsgrupp Ung Cirkör för.

Källor 

2003 i Sverige
2003
Musikåret 2003
Småstjärnorna

Småstjärnorna var en talangjakt i TV4 1995–2001 och 2003, där barn i åldrarna 5–10 år klädde ut sig till en känd artist och mimade till en låt, en variant av programmet Sikta mot stjärnorna. Småstjärnorna är svensk version av Mini-playbackshow, som började sändas i Nederländerna 1985. När den svenska programserien sändes var först Agneta Sjödin programledare, sedan Martin Timell (2000–2001) och slutligen Pernilla Wahlgren (2003). När programmet började sändas 1995 var det många som ville imitera rollfigurerna från Disneyfilmen Lejonkungen, som hade biopremiär 1994. I programmet fanns en jury bestående av två till tre personer som gav positiv feedback och utsåg vinnaren.

Några av barnen i Småstjärnorna är Amy Deasismont (som 8-åring, hennes första uppträdande), Linnea Henriksson, Benjamin Österlund, Alicia Vikander (som 8-åring), Isa Tengblad och Amanda.

Referenser

Noter

TV-program i TV4
Populärmusikprogram på TV