William Gibson (författare)

{{Författare
| namn           = William Gibson
| bild           = William Gibson 60th birthday portrait.jpg
| bildstorlek    = 
| bildtext       = Gibson i samband med den franska utgivningen av Spook Country i Paris, 17 mars 2008.
| pseudonym      = 
| födelsenamn    = 
| född_datum     = 
| född_plats     = Conway, South Carolina, 
| död_datum      = 
| död_plats      = 
| yrke           = Författare
| samarbeten =
| nationalitet   = Amerikan, kanadensare
| språk          = Engelska
| period         = 1977-
| genre          = Science fiction
| ämne           = 
| rörelse        = 
| debutverk      = Fragments of a Hologram Rose (1977)
| noterbara_verk = Neuromancer (1984)
| priser         = Philip K. Dick Award (1984), Nebulapriset (1985), Hugopriset (1985), Ditmar Award (1985), Seiun Award (1985), Prix Aurora Awards (1995)
| hemort         = 
| make           = 
| maka           = 
| partner        = 
| barn           = 
| släktingar     = 
| influenser     = 
| influerade     = 
| signatur       = 
| webbplats      = williamgibsonbooks.com/
| fotnoter       = Gibson myntade uttrycket cyberspace i novellen Burning Chrome (1982).
}}

William Ford Gibson, född 17 mars 1948 i Conway, South Carolina, USA, är en amerikansk science fiction-författare, som sedan 1968 bor i Kanada. Han har kallats cyberpunkens fader, och var den som myntade uttrycket cyberspace.

 Biografi 
Gibson bodde som barn i Whytheville, Virgina. Gibsons far dog när han var åtta år och hans mor när han var arton.

Som tonåring gick han på internatskola i Tucson, Arizona, och 1968 flyttade han till Kanada för att undgå att skickas till Vietnam under Vietnamkriget.

Några år senare, 1972, slog han sig ned i Vancouver, British Columbia, där han sedan stannat. Det var också där och då han började skriva science fiction.  

 Gibsons författarskap 
Gibsons tidiga verk är generellt sett futuristiska historier om vilka effekter cybernetik och cyberspace-teknologi, det vill säga datorsimulerad verklighet, har på mänskligheten i en nära framtid. Han fick sin första novell Fragments of a Hologram Rose publicerad i en science fiction-tidskrift 1977 efter att ha gått en kurs i science fiction på University of British Columbia i Vancouver. Den ingår nu i novellsamlingen Burning Chrome från 1986. Hans första roman, Neuromancer (1984), vann tre stora science fiction-utmärkelser: Nebulapriset 1984, Hugopriset och Philip K. Dick Memorial Award.

Det Gibson skrev på 1980-talet har en dyster film noir-känsla. På senare tid, 1990-talet och framåt, har Gibson bytt riktning från de fiktiva dystopierna som gjorde honom känd, till en mer realistisk stil. Han undviker numer de för honom annars så karakteristiska "jump-cuts" till förmån för kontuinitet och ett narrativt flöde.

Med Pattern Recognition (2003) tog han klivet från att främst varit känd inom science fiction-kulturen till att ta sig in i de bredare folklagrens medvetande genom att hamna på bästsäljarlistorna för första gången. Fokus ligger dock fortfarande på teknologisk förändring, och i synnerhet dess mörkare, mindre förutsägbara sociala konsekvenser.

I oktober 2016 kom nyheten att Gibson släpper sin första serieroman, Archangel, i april 2017. Serieromanen ges ut i samarbete med Michael St. John Smith och Butch Guice. Handlingen kommer kretsa kring parallella tidslinjer och att försöka rädda världen. 

 Gibson i verklighetens cyberspace 
Förutom de vanliga pappersböckerna har han också gett ut en elektronisk dikt kallad Agrippa (A Book of the Dead) 1992 och från januari till september 2003 skrev han en blogg. I oktober 2004 återupptog han bloggandet.

 Gibson i filmens och televisionens värld 
Till filmatiseringen av Alien 3 hade man höga förväntningar på Gibsons filmmanusbidrag men få av hans element kom med i den slutgiltiga versionen.

Av hans egna verk så har två av hans noveller filmats: Johnny Mnemonic från 1995 med Keanu Reeves i huvudrollen, och New Rose Hotel från 1998 med Christopher Walken, Willem Dafoe och Asia Argento i rollerna. 
Tillsammans med sin vän Tom Maddox har Gibson skrivit Arkiv X-avsnitten Kill Switch och First Person Shooter. I den sistnämnda gjorde han även en cameo liksom i miniserien Wild Palms, som var starkt influerad av Gibsons och andra cyberpunk-författares verk.

 Bibliografi 
 Romaner 
 Serier 
 Sprawl-trilogin
 Neuromancer (1984) (Neuromancer, översättning Hans Lindquist, Norstedt, 1987)
 Count Zero (1986) (Count Zero, översättning Hans Lindquist, Norstedt, 1988)
 Mona Lisa Overdrive (1988) (Mona Lisa overdrive, översättning Hans Lindquist, PAN/Norstedt, 1994)
 Bridge-trilogin
 Virtual Light (1993) (Virtual light, översättning Molle Kanmert, Norstedt, 1994)
 Idoru (1996) (Idoru, översättning Molle Kanmert, Norstedt, 1997)
 All Tomorrow's Parties (bok) (1999)
 Blue Ant-trilogin
 Pattern Recognition (2003) (Känna mönster, översättning Molle Kanmert Sjölander, Norstedt, 2005)
 Spook Country (2007)
 Zero History (2010)
 Jackpot-trilogin
 The Peripheral (2014)
Agency (2020)
Jackpot (kommande)

 Fristående romaner 
 The Difference Engine (1990; med Bruce Sterling)

 Noveller 
 Burning Chrome (1986) som inkluderar:
 Johnny Mnemonic (novell) (1981) (Johnny Mnemonic och andra berättelser, översättning Molle Kanmert, Norstedt, 1995)
 The Gernsback Continuum (1981)
 Fragments of a Hologram Rose The Belonging Kind (1981; med John Shirley)
 Hinterlands (1981)
 Red Star, Winter Orbit (med Bruce Sterling)
 New Rose Hotel (1981)
 The Winter Market (1985)
 Dogfight (1985; med Michael Swanwick)
 Burning Chrome (1982)

 Doing Television (1990)
 Skinner's Room (1990)
 Cyber-Claus (1991)
 Thirteen Views of a Cardboard City (1997)

 Övrigt 
 The Art of the X-Files'', Introduktion (1998)

Referenser

Noter 
Neuromancer

Externa länkar 
 
 Hemsida
 Wikiquote - Citat av William Gibson
 

Amerikanska science fiction-författare
Kanadensiska författare
Alumner från University of British Columbia
Engelskspråkiga författare
Nebulapristagare
Cyberpunk
Personer från Conway, South Carolina
Födda 1948
Levande personer
Män
Hugopristagare