Skånska flaggan

Skånska flaggan är en svensk landskapsflagga. Det finns två flaggor för Skåne, en vapenflagga med ett griphuvud, och en korsflagga.

Korsflaggan förknippas normalt med landskapet Skåne, men kan ibland förekomma som symbol för hela Skåneland, det vill säga Skåne, Halland, Blekinge och Bornholm.
Korsflaggan med färgerna rött och gult kan inte beläggas före 1800-talet. I dag är den Sveriges vanligast förekommande regionala flagga. Den används främst av privatpersoner i Skåne med egen flaggstång eller som fasadflagga. Den används även i turistsammanhang, idrottssammanhang och av butiker vid marknadsföring av skånska produkter. Även viss kommunal användning förekommer.

Två regionala flaggor 

Flaggan med griphuvudet är den officiella landskapsflaggan för landskapet Skåne. Denna utgör i likhet med andra landskapsflaggor i Sverige en så kallad vapenflagga. Det är en kvadratisk duk, som utgörs av Skånes landskapsvapen. Enligt statsheraldikern, som är ansvarig för regler när det gäller flaggning, bör den svenska flaggan och den skånska inofficiella röda flaggan med ett gult kors inte hissas bredvid varandra. Istället kan i officiella sammanhang den skånska gripenflaggan föras bredvid den svenska flaggan, som då skall inta den främsta platsen. Trots invändningar från statsheraldikern röstade regionfullmäktige 2017 för att den rödgula korsflaggan skulle bli officiell skånsk symbol.

Benämning 
Korsflaggan har under lång tid varit känd som skånska flaggan. Det torde alltjämt vara den vanligaste benämningen och är även det namn Region Skåne använder i sitt beslut om dess användning. Försök har gjorts, bland annat genom att introducera benämningen "Skåneländska flaggan", att popularisera den även i de andra Skånelandskapen. Under namnet Skånelands flagga och med nya proportioner registrerades flaggan av Stiftelsen Skånsk Framtid i publikationen Skandinavisk vapenrulla (SVR 431/92) år 1992.

Utförande

Färger 
Liksom de nordiska nationsflaggorna är denna flagga en korsflagga. Den består av ett gult skandinaviskt kors på röd botten. Flaggan har en lång historia bakom sig med tydliga nordiska och kyrkliga inslag och färgerna är ursprungligen inte en kombination av Sveriges gula och Danmarks röda. Även tinkturerna i landskapsvapnet, guld och rött, kan ha inspirerat till färgvalet.

Den bildmässiga utgångspunkten för Skånes landskapsvapen var Malmös stadsvapen, dokumenterat i silver och rött. Silver byttes då mot guld i landskapsvapnet för att man ville få en skillnad mellan de två vapnen. Därav kommer att rött och guld (gult) kom att uppfattas som skånska färger. Samma tinkturer finns dock även i Smålands, Upplands och Östergötlands landskapsvapen, utan att de för den skull uppfattas som typiska färger för dessa landskap. Tyvärr finns inget nedtecknat om färgvalet från flaggans skapare, vilket gett upphov till många diskussioner och lansering av specifika teorier om ett äldre ursprung. Internationell färgkod: Röd PMS179 Gul PMS108.

Proportioner 
Under sin existens har flaggan oftast tillverkats i samma proportioner som den svenska, alltså bredd: 5-2-9 och höjd 4-2-4. Under 1980-talet framfördes för första gången en idé om specifika proportioner för flaggan: bredd 3-1-4,5 och höjd 3-1-3. Dessa proportioner lånades från en äldre version av Dannebrogen. Syftet var att särskilja den från andra flaggor med samma färgsättning.

Flaggan tillverkas och säljs idag med båda proportionerna. Eftersom flaggan inte har någon officiell ställning finns det inga proportioner som är "mer rätt" än några andra.

Användning 

Flaggan är av regional karaktär och kan användas tillsammans med nationsflaggan och lokala flaggor, som kommunernas vapenflaggor etc. Den är vanligare som fasadflagga än som flaggduk i fullformat. Den används huvudsakligen i landskapet Skåne.

Region Skåne 
Regionfullmäktige (landstingsfullmäktige) i Region Skåne beslutade den 9 februari 1999 att använda flaggan till exempel vid fullmäktigesammanträden, jämsides med europeiska flaggan, regionens vapenflagga och den svenska flaggan. Detta beslut fick följande lydelse:

Efter en motion från Sverigedemokraterna rörande flaggningen vid Rådhus Skåne i Kristianstad, ställde Region Skåne sommaren 2017 en fråga till statsheraldikern huruvida den inofficiella skånska flaggan med ett rödgult kors får flaggas bredvid den svenska flaggan utanför rådhuset. Biträdande statsheraldikern svarade att flaggan inte har officiell status och därför ska undvikas i officiella sammanhang. Regionfullmäktige beslutade hösten 2017 att flaggan fick officiell status igen, trots att beslutet från 1999 aldrig upphävts. Statsheraldikern har dock kommenterat beslutet med att det endast är staten som kan erkänna en officiell flagga.

Kommuner 
Även vissa kommuner i länet använder flaggan på ett liknande sätt som Region Skåne.

Historia 
Flaggan skapades i slutet av 1800-talet. Enligt forskning av Sven-Olle R. Olsson var Martin Weibull den som tog initiativet till att införa flaggan. Weibull var skandinavist och såg Skåneland som en länk mellan Danmark och Sverige, vilket ledde till att den kombinerar färger ur ländernas nationsflaggor. Heraldikern Elias Sonnek mener att Sten Broman var den som först foreslog korsflaggan med gult kors på röd duk i Sydsvenskan i 1954.

Teori om medeltida ursprung 
Det finns en teori som härleder flaggans färger till 1100-talet och den femtioårsperiod då Lund var ärkebiskopssäte för hela Norden. Fanan som då antogs av Lunds stift hade enligt denna hypotes de gul-röda färgerna. Enligt legenden om hur danskarna erhöll Dannebrogen vid slaget vid Volmer 1219 anges att de skånska trupperna skulle ha fört ärkebiskop Andreas Sunesens vapen, vilket bestod av ett gult kors på röd botten. Då andra biskopssäten i Norden lades till, bibehölls den traditionella gul-röda färgen även där, och enligt en teori förmedlades dessa färger från primasen Lund till andra stift, såsom Uppsala stift och Åbo stift, där de fortfarande används. Hypotesen har inte underbyggts av medeltida källor och motsägs av att ärkebiskopen av Lund (liksom nuvarande Lunds stift) förde ett vapen med ett svart Laurentiushalster på guldsköld. Om denna svårbevisade teori skulle accepteras innebär det att flaggan skulle vara äldre än den danska flaggan, vilken annars brukar räknas som världens äldsta i bruk.

Nutid 
Flera organisationer har arbetat för att popularisera flaggan. Sedan 1967 har diverse ceremonier och galor arrangerats på Skåneländska Flaggans Dag, vilken infaller på den tredje söndagen i juli. En tidigare organisation var föreningen Skånska Flaggans Vänner (1967–) och senare Kulturföreningen Skånelands Flagga. Numera finns Stiftelsen Skåneländska flaggans dag, som arrangerar firandet på olika platser som tidigare vid Kronetorps mölla i Arlöv och senast (2011) i Reslöv vid Marieholm. Åren 2012 och 2013 har flaggdagen firats på konsthallen Ars Divina i Bjärnum.

Andra användningar av rödgula korsflaggor 
 I Finland var en rödgul flagga en stark kandidat till nationsflagga då landet blev självständigt, och en sådan används fortfarande som inofficiell symbol för finlandssvenskarna. 
 I Norge användes från 1933 till 1945 en rödgul korsflagga av Vidkun Quislings parti Nasjonal Samling. I Nasjonal Samlings flagga är proportionerna de samma som i Sveriges flagga.
 I Frankrike har kommunen Pontrieux en flagga med likartad utformning
 Som signalflagga betecknar en röd flaggduk med gult kors bokstaven R (Rudolf).
 Uppsala stifts flagga. Används bland annat utanför Uppsala domkyrka, när kyrkomötet samlas och som fana vid processioner.

Referenser

Externa länkar 
 
 Scanian cross flag - Flags of the World (FOTW)

Skåne
Sveriges landskapsflaggor
Regionflaggor i Europa
Kultur i Skåne