kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Högakustenbron

Högakustenbron är en hängbro över Ångermanälven mellan Kramfors och Härnösands kommuner i Ådalen, nära Ångermanälvens mynning vid Höga kusten. Bron är en vägbro för väg E4 och invigdes den 1 december 1997 av kung Carl XVI Gustaf. Högakustenbrons förebild är Golden Gate-bron vid den amerikanska storstaden San Francisco.

Storlek 
Brons fria spann är  och den är 17,8 meter bred. Den segelfria höjden är 40 meter och hela brons längd är . Pylonerna är 182 meter höga, dock så är totala höjden 188m enligt luftfartsverket. Bron var Sveriges högsta byggnadsverk (TV-master oräknade) fram till att man byggde Öresundsbron (vars pyloner är 203,5 m). Bron har Sveriges längsta brospann med sina .

Historik 
Bron byggdes för att göra vägen kortare, då den äldre sträckan via Sandöbron är 8 km längre. Dessutom har den inte högsta bärighet för tunga fordon (BK1), varför fordon över 52 ton tidigare hänvisades till vägen via Bollstabruk som är ytterligare 38 km längre.  Bron ingår i en ny vägsträcka längs E4 från strax norr om Härnösand i söder till Gallsätter i norr. Sträckan byggdes som bred landsväg utan plankorsningar där anslutning enbart sker vid trafikplatser. I början av 2000-talet byggdes sträckan om till mötesfri 2+1-väg. Över bron är dock vägen byggd som fyrfältsväg med två fält i varje riktning där ytterfilerna i varje riktning är smalare än normalt. Hela den nybyggda sträckan inklusive Högakustenbron är skyltad 110 km/h. Nära det norra brofästet finns en rastplats med hotell och restaurang från vilken hela bron syns. Från denna plats börjar/slutar även Höga kustenleden som sträcker sig 128 kilometer mellan denna plats och Örnsköldsvik.

Det kortare namnet Vedabron kommer från byn Veda, som ligger en kilometer väster om brons södra fäste.

Bilder

Referenser

Externa länkar 

 Högakustenbron på Höga Kusten

Broar i Västernorrlands län
Hängbroar
Byggnader och anläggningar i Kramfors kommun
Byggnader och anläggningar i Härnösands kommun
Broar invigda 1997
Höga kusten
1997 i Sverige
Bolla och rulla

Bolla och rulla är ett studioalbum av Pugh Rogefeldt släppt 1974. Det innehåller många av hans kändare kompositioner, varav "Hog Farm" och "Dinga linga Lena" kan räknas till de mest kända. 
Albumet har ett hårdare sound än tidigare skivor från Pugh & Rainrock. Låten "Grävmaskinen" handlar om släpgrävmaskinen Marion 7400.

Skivan är en av titlarna i boken Tusen svenska klassiker. Författarna benämner skivan som "en av de starkaste svenska rockplattorna någonsin".

Låtlista

Medverkande musiker 
Medverkande musiker på skivan var Pugh Rogefeldt själv på sång, gitarr och munspel, Ingemar Rogefeldt på elgitarr, Bo Frölander på trummor och Roger Pettersson på basgitarr och körsång. Göran Ringström medverkar med gitarr på "Dinga linga Lena".

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 

Album av Pugh Rogefeldt
Musikalbum 1974
Svenskspråkiga musikalbum
Album utgivna på Metronome
Album producerade av Anders Burman
Jan Rippe

Jan Torbjörn Rippe, född 26 april 1955 i Lyrestad, är en svensk revyartist, komiker, sångare och skådespelare. Han är känd som medlem i Galenskaparna och After Shave.

Biografi 
Under sin ungdom var Jan Rippe aktiv tävlingssimmare och deltog i flera DM och SM. Under studierna på Chalmers tekniska högskola var han medlem i Elektroteknologsektionens tidningsförening Elektra. I Göteborg träffade han de övriga medlemmarna i sånggruppen After Shave (gruppen bildades 1979) och deltog i Galenskaparna och After Shaves revy Skruven är lös. Han blev rikskänd genom rollen som Roger i TV-serien Macken och har även gjort den svenska rösten åt vårtsvinet Pumbaa i Disneyfilmen Lejonkungen.

Jan Rippe spelar ofta rollfigurer som är något förvirrade och trögtänkta, personer som gör allt fel och har dåligt självförtroende som följd av detta.

Bland Rippes många roller kan särskilt nämnas spritkännaren Kenneth Aalborg i En himla många program, TV-producenten Viggo Florin i Monopol och Ernst Ivarsson i Stinsen brinner. En av hans återkommande figurer är rollfiguren Goja, den märklige figuren som gärna berättar historier som aldrig har någon poäng, och Jolo med banlonpolon som bland annat setts i revyn Cyklar, Kabaré Kumlin och Falkes Fondue, 70-talsbrodern Rett Falke i Familjen Falke från Jul Jul Jul med flera.

Jan Rippe medverkade som OS-tittarombudsman i SVT:s sändningar från OS i Turin 2006.

Filmografi 

1986 – Macken (TV-serie)
1986 – The Castle Tour
1987 – Leif
1989 – En himla många program
1989 – Hajen som visste för mycket
1990 – Macken – Roy's & Roger's Bilservice
1991 – Stinsen brinner... filmen alltså
1991 – Luigis Paradis
1993 – Tornado
1994 – Lejonkungen (svensk röst åt figuren Pumbaa)
1996 – Monopol
1998 – Åke från Åstol
2000 – Gladpack
2004 – Lejonkungen 3 - Hakuna Matata (svensk röst åt figuren Pumbaa)
2005 – En decemberdröm
2006 – Den enskilde medborgaren

Scenföreställningar 
 1982 Skruven är lös
 1985 Cyklar
 1987 Stinsen brinner
 1991 Grisen i säcken
 1992 Skruven är lös
 1993 Nått nytt?
 1994 Resan som blev av
 1994 Lyckad nedfrysning av herr Moro
 1997 Alla ska bada
 2000 Allt Möjligt
 2000 Jul Jul Jul
 2001 Den onde, den gode, den fule och Rippe
 2002 Kasinofeber
 2004 Falkes fondue
 2007-2009 Cabaret Cartwright
 2009-2011 En kväll med "After Shave och Anders Eriksson" (även Best of After Shave och Anders Eriksson).)
 2010 Gubbröra och Pyttipanna, med After Shave och Anders Eriksson
 2010–2011 Hagmans Konditori
 2012-2014 30-årsfesten
 2015-2016 Spargrisarna kan rädda världen
 2016-2018 Macken 30 år, TV-serien på scen

Referenser

Externa länkar 

Kulturtuben – Jan Rippe

Svenska skådespelare
Svenska komiker
Galenskaparna och After Shave
Personer från Lyrestads socken
Födda 1955
Levande personer
Män
Alumner från Chalmers tekniska högskola
Ystad–Skivarps Järnväg

Ystad-Skivarps Järnväg (förkortat YSJ, gammal stavning Ystad-Skifarps järnväg) var en normalspårig 11,5 kilometer lång järnväg mellan Skivarp vid Trelleborg-Rydsgårds Järnväg och Charlottenlund vid Malmö-Ystads Järnväg som fortsatte mot Ystad.

Historia
Sedan Trelleborg-Rydsgårds Järnväg var färdig sökte bolaget en koncession för en bibana från Skivarp till Charlottenlund som beviljades den 21 september 1895 men bygget påbörjades aldrig utan koncessionen gick ut i början av 1898. Därefter sökte bolaget på nytt koncession för samma sträcka och den godkändes 1898. Ystad-Skivarps Järnvägsaktiebolag bildades i april 1899 och bolaget tog över koncessionen. Arbetet med banan påbörjades samma år. Banan besiktigades och fick tillstånd att öppna för trafik den 31 juli 1901.

Banan var främst avsedd för transport av sockerbetor till Skivarps sockerbruk. Ekonomin var dålig: som exempel uppgick driftkostnaden 1910 till över 200 % av trafikinkomsterna.

Fordon
De enda fordonen som bolaget ägde var 27 godsvagnar. Lok, personvagnar och personal tillhandahölls av Ystad-Eslövs Järnväg enligt avtal från trafikstarten till 1904. Ett nytt avtal slöts med Malmö-Ystads Järnväg som hanterade trafiken från 1904 till nedläggningen.

Nedläggning
Banan gick dock med så stora förluster att den fick stänga redan den 15 februari 1919, varefter banan revs upp omgående. Ystad-Skivarps Järnväg är således en av de svenska järnvägar som haft kortast livslängd.

Nutid
Samtliga stationer och banvaktsstugor finns kvar  och det finns sparsamma rester av banvallen på några ställen.

Källor
Historik om Ystad-Skivarps Järnväg

Externa länkar
Historik om Ystad-Skivarps Järnväg

Historiska järnvägslinjer i Sverige
Ej längre existerande svenska järnvägsbolag
Järnvägslinjer öppnade 1901
Järnvägslinjer stängda 1919
Hög standard

Hög standard är ett musikalbum av Peps Blodsband, släppt 1975 på skivbolaget Sonet Records.

Albumet innehåller reggae med svenska texter, mestadels komponerad av Peps Persson själv. Bandet var därmed en av de första som introducerade reggae i Sverige. Albumomslaget var en pastisch på Abba, Abbas album från samma år; där Abba sitter i en lyxlimousin och läppjar på champagne, häller Peps Blodsband upp kaffet från termosen i sin veteranbil.

Titelspåret "Hög standard" är en av de mest kända låtarna från albumet. Låten är kritisk mot materialism och konsumtionssamhället. Den har sjungits in som cover av Magnus Uggla.

Spåret "Styr den opp" är en svensk översättning av Bob Marleys "Stir It Up". Och låten Snackelåt är en svensk tolkning av Bob Marley & The Wailers låt Talkin' Blues. 

Albumet är en av titlarna i boken Tusen svenska klassiker (2009). Skivan rankades av Sonic Magazine i juni 2013 som det 14:e bästa svenska albumet någonsin.

Låtlista
Låtar utan uppgiven upphovsman skrivna av Peps Persson.

"Hög standard" – 5:16
"Persson ifrån stan" – 3:18
"Upp eller ner" – 2:23
"Styr den opp" ("Stir It Up" – Bob Marley, Peps Persson) – 6:42
"Djupt i mitt hjärta" – 2:28
"Den grundlurade generationen" – 4:53
"En och tjugofem" (Rolf Alm) – 3:50
"Snackelåt" (Carlton Barrett, Lecon Cogill, Peps Persson) – 5:19
"Kommunikationskollaps" – 3:58

Medverkande
Musiker
Rolf Alm – basgitarr, dragspel, bakgrundssång, percussion
Roland Keijser – tenorsaxofon, klarinett, slagverk
Peps Persson – sång, gitarr, munspel, slagverk, bakgrundssång
Bosse Skoglund – trummor, sandpapper, slagverk
Brynn Settels – orgel, piano, clavinet, synthesizer, marimba, bakgrundssång
Torsten Eckerman – trumpet, slagverk
Göran Weihs – slagverk, bakgrundssång

Produktion
Sam Charters – musikproducent
Lasse Gustafsson – ljudtekniker
Nisse Carlin – tekniker
Jan Hesseldal – omslagskonst
Peter Wiking – omslagsdesign
Bengt H Malmquist – foto

Listplaceringar

Källor

Fotnoter

Tryckta källor 
 

Musikalbum 1975
Album av Peps Persson
Album utgivna på Sonet Records
EUR

EUR kan syfta på: 

 EUR – en stadsdel i Rom, se Esposizione Universale di Roma
 EUR – valutakoden ISO 4217 för euro
 EUR – text på en standardiserad lastpall i trä, se europapall
Barn av vår tid

Se även Barn av vår tid (film) och Barn av vår tid (sång)

Barn av vår tid är ett studioalbum av Nationalteatern, utgivet på LP (031-16) 1978 på skivbolaget Nacksving. 1986 utkom det i en ommastrad LP på Public Road Records (TR 031-16) och 1991 på CD på skivbolaget MNW (MNWCDR 11).

Gruppen hade till en början inte tillräckligt med skrivet material för att fylla en hel skiva och tog därför med två låtar ("Kolla kolla" och "Spisa") från ungdomspjäsen Speedy Gonzales II, som man spelat 1974. Dessa var skrivna av Anders Melander, medan resterande fem spår var skrivna av Ulf Dageby. Titelspåret är en av gruppens mest kända kompositioner. Även låten "Men bara om min älskade väntar", en tolkning av Bob Dylans "Tomorrow Is a Long Time" har blivit känd och spelats in av flera andra artister.

Skivan spelades in i december 1977 i Nacksvings mobila studio. Ljudtekniker var Johannes Leyman och bland de medverkande musikerna fanns Dageby, Totta Näslund, Hans Wiktorsson och Anki Rahlskog.

Albumet är en av titlarna i boken Tusen svenska klassiker (2009).

Låtlista
 Sida A
 "Popens Mussolinis" – 4:30 (Ulf Dageby)
 "Kolla kolla" – 4:42 (Anders Melander)
 "Spisa" – 7:05 (Melander)

 Sida B	
 "Ingelas sång" – 3:06 (Dageby)	
 "Barn av vår tid" – 7:20 (Dageby)
 "Men bara om min älskade väntar" – 2:45 ("Tomorrow Is a Long Time", Bob Dylan, svensk text: Dageby)
 "Ge mig mitt liv nu!" – 3:10 (Dageby)

Medverkande 
 Ulf Dageby – brass, gitarr, sång
 Maria Grahn – trummor, sång
 Lars Jakobsson – bas, omslag, layout
 Johannes Leyman – ljudtekniker, keyboards
 Hans Mosesson – flöjt, sång
 Totta Näslund – gitarr, sång
 Anki Rahlskog – bas, sång
 Håkan Wennberg – bas
 Hans Wiktorsson – trummor, slagverk

Listplaceringar

Källor

Fotnoter

Tryckta källor

Externa länkar
 Nationalteaterns egna berättelse om plattan

Album av Nationalteatern
Musikalbum 1978
Album utgivna på Nacksving
Album utgivna på MNW
Västra Stenby

Västra Stenby är kyrkbyn i Västra Stenby socken i Motala kommun, Östergötland. Nuvarande kyrkan uppfördes 1811-1812 på samma plats som Kälvestens gamla kyrka. Invid Västra Stenby kyrka ligger skolan med tre ljust putsade byggnader. På kyrktomten står en runsten som tidigare var inmuras i både den gamla och nya kyrkan, det är Östergötlands runinskrifter 8. Väster om kyrkan, vid ålderdomshemmet, ligger den så kallade Birgittas källa.

Se även
Johannes Messenius
Gustav Sandgren

Orter i Motala kommun
Mustang (olika betydelser)

Mustang kan syfta på:

 Mustang – en hästras som utvecklades i det vilda i USA
 Spansk mustang – en hästras som förekommer i vilt tillstånd i Nordamerika

Platser och byggnader 
 Mustang (kungadöme) – ett före detta kungadöme i Nepal
 Mustang, Oklahoma – en ort i Oklahoma i USA
 Mustang, Texas – en ort i Texas i USA
 Mustang Ranch – en bordell i Nevada i USA

Fordon 
 Ford Mustang – en bilmodell tillverkad av Ford
 Mustang (spårvagn) – en spårvagn
 North American P-51 Mustang – ett flygplan tillverkat av North American Aviation 
 Titan T-51 Mustang – ett flygplan tillverkat av Titan Aircraft 
 Mustang (moped) – ett svenskt cykel- och mopedmärke vid AB Trelleborgs velocipedfabrik
 Mustang Mamba – en moped från svenska Mustang
 Mustang (båttyp) – en segelbåt
 Mustang Jr – en entypsbåt

Underhållning 
 Fender Mustang – elgitarr tillverkad av Fender Musical Instruments Corporation
 Fender Mustang – en serie förstärkare tillverkade av Fender Musical Instruments Corporation
 Mustang (bokserie) – en bokserie
 Mustang (film) – en film från 2015
 Göteborg Mustangs – en amerikansk fotbollsförening i Göteborg
Separering av mjölkprodukter

Separering kallas den process på ett mejeri då mjölk delas upp i grädde och skummjölk med hjälp av en separator, som är en centrifug utformad för denna ändamål. Separationen via centrifugalkraften är möjlig genom att den fettrika grädden har en lägre densitet än den vattenrika skummjölken. En känd tillverkare av separatorer är Alfa Laval.

Historik
Fram till 1800-talet utvanns grädde genom att mjölken spontant fick separera sig i grädde och skummjölk, genom att lämnas i fred, så kallad gräddsättning.

Professor C.J. Fuchs i Karlsruhe var den första att använda centrifugalkraften för att avskilja grädde ur mjölk, men då enbart i syfte att pröva mjölken. En kort tid därefter påbörjades dock försöken att hitta praktiska centrifugalskumningsapparater. Sådana konstruerades av tyskarna A. Prandl 1864 och W. Lefeldt 1877, men dessa apparater måste stannas för att tömmas varje gång grädden avskilts ur en omgång mjölk, innan en ny sats kunde bearbetas. De första kontinuerligt arbetande apparaterna uppfanns ungefär samtidigt 1878 av svensken Gustaf de Laval och dansken L.C. Nielsen, och fick snabbt stor spridning.

Källor

Mejeriindustri
Beiersdorf AG

Beiersdorf AG, BDF, är ett tyskt företag inom hygien- och kroppsvårdindustrin, med säte i Hamburg. Företaget tillverkar även tejper under varumärket Tesa. Beierdorfs svenska huvudkontor ligger i Göteborg. Beiersdorf AG omsatte drygt 80 miljarder 2017, varav den svenska försäljningen uppgick till cirka 600 miljoner. Företaget ingår i det familjeägda holdingbolaget Maxingvest AG.  
 
Beiersdorf AG grundades 1882 av apotekaren Paul Carl Beiersdorf i Hamburg. Han hade då ett apotek på Mühlenstraße där han byggt upp ett laboratorium. Företaget startade då Beiersdorf utvecklade en ny typ av plåster och tog patent på det. Plåstret hade han utvecklat tillsammans med dermatologen Paul Gerson Unna. Ett år senare sålde Beiersdorf sitt apotek och startade upp sin verksamhet i Altona. Företaget togs över av Oscar Troplowitz 1890. Troplowitz förvandlade laboratoriet till en ledande firma på marknaden. 1892 stod en ny fabrik klar i Eimsbüttel där huvudkontoret än idag återfinns. 

Läppvårdsstiftet Labello, utvecklat av Troplowitz, lanserades 1909 och blev en stor framgång på flera europeiska marknader. Företaget fick 1911 en ny stor framgång då Troplowitz lanserade Nivea, den första stabila fett- och fuktighetskrämen. Företaget hade även en drivande person i Hanns Mankiewicz, svåger till Troplowitz. 

Efter första världskriget omvandlades företaget 1922 till ett aktiebolag. Företaget hade tidigt varit internationellt orienterat och växte nu med sina märken Nivea, Labello, Hansaplast och Leukoplast på världsmarknaden. Man hade produktion i 23 länder vid denna tid. Andra världskriget och dess slut innebar att man förlorade sina utländska bolag och rättigheterna till varumärket Nivea i enstaka länder. Återuppbyggnaden av företaget innebar också att man under kommande decennier köpte tillbaka varumärkesrättigheterna man förlorat vilket skedde in på 1990-talet.

Beiersdorfs varumärken
 Atrix
  Eucerin
 Florena
 Hansaplast/Elastoplast 
 Dubbeldusch 
 Labello 
 Nivea
 Tesa
 La Praire

Referenser

Externa länkar 

 Beiersdorf AG:s webbplats

Tyska medicintekniska företag
Företag bildade 1882
Standardisering av mjölkprodukter

Mjölkstandardisering är mejeriprocesser som innebär att olika mjölkprodukter får rätta halter av dess näringsämnen. 

Fettstandardisering delar förenklat sett upp mjölken i standardmjölk, mellanmjölk, lättmjölk och minimjölk. När mjölken separerats i skummjölk och grädde blandas dessa till standarden för standardmjölk 3 %, mellanmjölk 1,5 % och lättmjölk 0,5 %. Gammaldags mjölk standardiseras dock inte.

Proteinstandardisering används främst i pulverproduktion och innebär att man tillsätter laktos, detta sänker proteinhalten i pulvret. Man späder ut mjölken för att få en större slutprodukt. Laktospulvret är en rest från tillverkning av laktosfria produkter.

Mejeriindustri
Jordbrukspolitik
Kromatid

Kromatider kallas de båda identiska delarna av en fördubblad kromosom som under celldelningen bildats då DNA:et i kromosomerna kopierat sig. Kromatiderna sitter i celldelningens första faser ihop med en centromer innan de två kromatiderna förs till var sin sida av cellen i celldelningens anafas.

Se även
Systerkromatid

Genetik
Pastörisering

Pastörisering, efter Louis Pasteur, är uppvärmning av livsmedel till en viss temperatur under viss tid för att ta död på bakterier och mikroorganismer och för att ge livsmedlet en längre hållbarhet.

Pastörisering kan ske vid olika temperaturer beroende på vilken mikrobiellt avdödande effekt man vill ha. Temperaturens hålltid är viktig för att uppnå önskad avdödande effekt; kortare tid kräver högre temperatur och vice versa. Både temperatur och tid behöver anpassas efter livsmedlet ifråga för att begränsa förstörelse av näringsämnen och vitaminer utan att för den skull riskera överlevande skadliga mikroorganismer.

Sedan år 1937 stadgas i författning att mjölk som säljs i Sverige, med vissa undantag, skall pastöriseras. Detta var först för att begränsa spridningen av bovin tuberkulos (Mycobacterium bovis) som sprids framför allt via livsmedel som mjölk till både djur och människor. I dag skall inte tuberkulos förekomma bland svenska djurbesättningar och pastöriseringen görs för att eliminera andra skadliga och värmekänsliga mikroorganismer, som Salmonella, Listeria och EHEC.

Mejeriprodukter

Lågpastörisering 
Konsumtionsmjölk i Sverige är s.k. lågpastöriserad vid 72–74 °C under 15 sekunder. Därefter kyls mjölken snabbt ner till ca. 4 °C.

Högpastörisering 
Pastörisering för produkter med hög fetthalt, till exempel grädde, sker vid 80 °C under 5 sekunder då värmeöverföringen är sämre på grund av fettet. 
Mjölk som ska användas för ost eller yoghurt hettas ibland upp till 95 °C under flera minuter.

UHT-pastörisering 

UHT står för "Ultra High Temperature" (Ultrahög Temperatur) och är en metod där man steriliserar produkten genom att upphetta den till 147 °C under 1–4 sekunder . Rätt förpackad kan denna mjölk, även kallad aseptisk mjölk, oöppnad förvaras i rumstemperatur med en hållbarhet mellan 6 och 12 månader. 
Denna pastöriseringsmetod är mycket vanlig utomlands men ovanlig i Sverige och övriga nordiska länder, främst på grund av konsumenterna som ogillar den kokta smak som uppstår vid UHT-pastöriseringen. 
UHT-pastöriserad mjölk är speciellt dominerande i länder med opålitlig kylkedja eller där konsumenterna, av olika anledningar, inte äger kylskåp.

ESL 
ESL står för "Extended Shelf Life" (utökad hållbarhet) och är ett mellanting av högpastörisering och UHT. I denna metod använder man principen för UHT men sänker temperaturen till 127 °C samt kyler mjölken snabbt därefter till 4 °C. Därmed undviks den kokta smaken men ger mjölken längre hållbarhet, 3–6 veckor vid kylförvaring.

Must och juice 
Juice som har ett pH-värde som är lägre än 4,5 pastöriseras vanligtvis under 10 minuter och 80 °C för uppnå en längre hållbarhet och för att bevara näringsämnen och smak. Tid och temperatur är två faktorer som samspelar. Ju högre temperatur som används desto kortare tid behöver pastöriseringen, och vice versa.

Se även 
 Buddisering
 Mjölk
 Värmebehandlad mjölk

Referenser 

Mejeriindustri
Juice
Homogenisering

Homogenisering är den process i ett mejeri där mjölkens fett finfördelas så att det inte ska klumpa sig och lägga sig i ett lager i ytan på mjölken. 

Det finns olika metoder för att homogenisera mjölk. I en variant pressas mjölken med högt tryck genom en liten spalt. Detta gör att fettkulorna i mjölken går sönder och mindre fettkulor bildas. 

Så kallad gammaldags mjölk homogeniseras inte. Likaså finns det ohomogeniserad mjölk med standardiserad fetthalt.

Se även 
 Homogenitet

Mejeriindustri
Rödfalk

Rödfalk (Falco naumanni) är en liten falk. Den häckar i Medelhavsområdet och vidare österut till Kina. Vintertid flyttar den till Afrika söder om Sahara. Tidigare har den ansetts vara utrotningshotad, men beståndet har på sistone stabiliserats något och till och med ökat i vissa områden.

Utseende 
Rödfalken är omkring 30 centimeter lång med ett vingspann på cirka 65 centimeter, knappt så stor som en tornfalks. Fjäderdräktens liknar tornfalkens, och arten uppvisar liksom denna stor könsdimorfism. Rödfalkens hane saknar tornfalkens falkmustasch och är jämnare grå på huvudet. Den är även mindre tydligt fläckad på ryggen än tornfalkshanen. Ryggen är tegelröd. Undersidan och vingarna är mindre tydligt fläckade än hos tornfalken. Det är svårare att skilja honor och ungfåglar från tornfalkar. Rödfalken har vita klor, medan tornfalken har svarta, och rödfalken har spetsigare stjärt.

Läte 
Lätet skiljer sig tydligt från tornfalkens, ett hest och ljust "tje-tje-tje", påminnande om rapphönan i rösten. Andra läten är mer tornfalkslika, men vanligen snabbare och mer tjattriga.

Utbredning och systematik 
Rödfalken häckar i områden runt om Medelhavet och österut till östra Kina. Delar av populationen flyttar vintertid till Afrika, söder om Sahara, och till södra Asien. Rödfalken delas vanligtvis inte upp i några underarter.

Rödfalken i Sverige 
Fågeln är en mycket sällsynt gäst i Sverige och har fram till och med 2019 setts vid 18 tillfällen, första gången vid skånska Falsterbonäset i september 1955.

Ekologi 
Rödfalken häckar kolonivis på klippbranter och i ruiner, gärna nära människan. Den födosöker i stäppliknande miljöer, i gräsmarker och icke-intensiv odlingsbygd. Äggen liknar tornfalkens. Rödfalken jagar företrädesvis insekter, gärna i flock och ryttlar sällan. 

Fågeln lämnar häckningsmarkerna i september och återvänder mellan februari och april. Den flyttar i flockar av olika storlekar, oftast med andra arter som amurfalk, aftonfalk och tornfalk. Stora flockar, ibland i tusental, samlas för nattkvist under flyttningen. Över vatten flyger den på bred front och så högt upp att de är svåra att se.

Status och hot 
Fram till 2011 kategoriserade internationella naturvårdsunionen IUCN arten som sårbar eftersom den under många år minskade kraftigt både på häckplats i Europa och i övervintringsområdena i södra Afrika. Nya data visar dock att populationen stabiliserats och till och med stärkts något. Följaktligen kategoriseras arten numera som livskraftig. Populationen i Europa uppskattas till 30 500–38 000 par. Därutöver tros tusentals par häcka i andra delar av utbredningsområdet, huvudsakligen i Centralasien.

Namn 
Fågelns vetenskapliga artnamn hedrar den tyska konstnären och ornitologen Johann Friedrich Naumann (1780-1857).

Referenser

Noter

Källor 
 Henning Anthon (1995) Fågelboken (omtryck),

Externa länkar 

 Bilder och filmer på Internet Bird Collection
 Läten på xeno-canto.org

Falkfåglar
Fåglar i palearktiska regionen
Fåglar i etiopiska regionen