29 juli

29 juli är den 210:e dagen på året i den gregorianska kalendern (211:e under skottår). Det återstår 155 dagar av året.

Återkommande bemärkelsedagar

Högtidsdagar 
  Norge och  Färöarna: Olsok respektive Ólavsøka (på svenska Olofsmässa) (till minne av att den norske kungen Olof den helige stupade i slaget vid Stiklestad denna dag 1030; i Norge firas Olavs dödsdag eftersom han är landets skyddshelgon och på Färöarna firas dagen [med start dagen före] som öarnas nationaldag; även i Sverige firades förr i tiden Olofsmässa och enligt talesättet ”Ger Erik ax ger Olof kaka” skulle man kunna skörda denna dag, om säden hade gått i ax vid Eriksmässan 18 maj).

Namnsdagar

I den svenska almanackan 
 Nuvarande – Olof , Olle
 Föregående i bokstavsordning
 Ola – Namnet infördes på dagens datum 1986, men flyttades 1993 till 19 april, där det har funnits sedan dess.
 Olle – Namnet infördes på dagens datum 1986, utgick 2001, men återinförd 2022 .
 Olof – Namnet har, till minne av den norske kungen Olof den helige, som stupade denna dag i slaget vid Stiklestad 1030, funnits på dagens datum sedan gammalt och har inte flyttats.
 Olofsmässa – Denna benämning på dagens datum fanns där, även i formen Olsmäss, före 1901, eftersom dagens namn var Olof.
 Föregående i kronologisk ordning
 Före 1901 – Olof och Olofsmässa eller Olsmäss
 1901–1985 – Olof
 1986–1992 – Olof, Ola och Olle
 1993–2000 – Olof och Olle
 Från 2001 – Olof
 Källor
 Brylla, Eva (red.): Namnlängdsboken, Norstedts ordbok, Stockholm, 2000. 
 af Klintberg, Bengt: Namnen i almanackan, Norstedts ordbok, Stockholm, 2001.

I den finlandssvenska almanackan 

 Nuvarande (revidering 2020) – Olof, Ole, Olle, Olav, Ola

 I föregående i revideringar
1929 – Olof, Elof
1950 – Olof, Olav, Ole, Elof
1964 – Olof, Olav, Ole, Elof
1973 – Olof, Olav, Ole
1989 – Olof, Olav, Ole
1995 – Olof, Olav, Ole, Olle
2000 – Olof, Olav, Ola, Ole, Olle
2005 – Olof, Olav, Ola, Ole, Olle
2010 – Olof, Olav, Ola, Ole, Olle
2015 – Olof, Olav, Ola, Ole, Olle
2020 – Olof, Ole, Olle, Olav, Ola

Händelser 
 238 – De romerska kejsarna Pupienus och Balbinus, som senaten har utsett i april i ett försök att avsätta den grymme Maximinus Thrax, blir mördade av praetoriangardet. Istället utnämns deras endast 13 år gamle medkejsare Gordianus III till ny kejsare. Med sina 13 år blir han den yngste kejsaren någonsin under det gemensamma romerska rikets historia, men redan sex år senare dör han vid 19 års ålder under mystiska omständigheter.
 1014 – En styrka på omkring 20 000 bulgarer blir under kejsar Samuils ledning besegrade av en bysantinsk styrka, som leds av kejsar Basileios II, i slaget vid Kleidion i nuvarande Bulgarien. Slaget utgör kulmen på de båda kejsarnas nästan halvsekellånga kamp om makten över Bulgarien och även om detta slag inte gör slut på det första bulgariska riket blir bulgarerna efter detta så försvagade, att Samuils efterträdare inte kan stå emot ytterligare bysantinska framryckningar och 1018 går riket därför under, då det blir erövrat av bysantinerna. Det dröjer sedan till 1185, innan bulgarerna åter blir självständiga.
 1030 – Den avsatte norske kungen Olav Haraldsson stupar i slaget vid Stiklestad i ett försök att återta den norska tronen. Han har blivit avsatt 1028 av en allians mellan den danske kungen Knut den store och den norske ladejarlen Håkon Eriksson och då flytt till Gårdarike (nuvarande Ryssland). Sedan Håkon Eriksson har drunknat 1029 ser Olav sin chans att återta tronen och beger sig till Norge via Sverige. Hans här möter kung Knuts vid Stiklestad i Verdal norr om Nidaros (nuvarande Trondheim), där han som sagt stupar. Då rykten börjar gå om att han är helig blir han redan två år senare helgonförklarad av biskopen i Nidaros, vilket bekräftas av påven 1164. Med namnet Olav den helige blir han Nordens första helgon och ett av de mest populära. Han räknas numera som Norges nationalhelgon och till hans minne står namnet Olav i olika former än idag i de nordiska almanackorna den 29 juli.
 1806 – En brand utbryter i en apotekarlada i bohuslänska Uddevalla och med hjälp av ekar sprids branden till båda sidorna av Bäveån och leder till att hela staden brinner ner. Vid återuppbyggnaden får staden (som är Sveriges femte största) flera gåvor från utländska städer, däribland London och S:t Petersburg och man bygger nu upp den enligt en modern stadsplan med breda gator.
 1899 – Den internationella fredskonferensen i Haag i Nederländerna, som har inletts 18 maj, avslutas genom undertecknandet av de fyra första Haagkonventionerna, vilka träder i kraft året därpå. Dessa blir, tillsammans med Genèvekonventionerna, de första försöken att införa internationella lagar och regler för krigföring (Genèvekonventionerna handlar om hur krigsfångar ska behandlas). Genom dessa inrättas Permanenta skiljedomstolen i Haag, införs lagar mot vissa aktioner i krig (bland annat får man inte döda soldater som har kapitulerat, inte angripa oförsvarade bosättningar, inte tvinga innevånare i ockuperade länder till militärtjänstgöring mot sitt eget land och inte utföra kollektiv bestraffning), införs regler för sjukhusfartyg och förbjuds vissa vapen. Konventionerna utökas till 13 stycken vid en andra konferens 1907, men en tredje konferens som planeras till 1914 blir inte av, på grund av första världskrigets utbrott.
 1900 – Den italienske kungen Umberto I blir mördad av anarkisten Gaetano Bresci, medan han håller ett tal i Monza. Kungen är avskydd inom italienska vänsterkretsar, på grund av sin konservativa hållning och ännu mer bland anarkisterna. En bidragande orsak till mordet tros vara den så kallade Bava-Beccarismassakern, där militären har öppnat eld mot och dödat flera hundra strejkande arbetare i Milano 1898. Han efterträds samma dag av sin son Viktor Emanuel III, som i princip förblir kung ända tills det italienska kungadömet avskaffas 1946.
 1907 – Den brittiske generallöjtnanten sir Robert Baden-Powell inleder förberedelserna för ett pojkläger på Brownsea Island utanför Dorset, vilket sedan hålls 1–9 augusti. Detta räknas därför som scoutrörelsens officiella grundande, sedan Baden-Powell sedan det andra boerkrigets slut 1902 haft planer på att utbilda unga pojkar som medhjälpare i krig. Det efterföljande lägret blir en stor framgång och scoutrörelsen växer sig med åren allt större, för att idag () vara en världsrörelse (numera även för flickor). 1909 introduceras rörelsen i Sverige av gymnastikläraren Ebbe Lieberath.
 1909 – Den franske flygpionjären Georges Legagneux genomför den första uppstigningen med ett flygplan i Sverige, då han inofficiellt, utan publik, flyger över Gärdet i Stockholm. Han har blivit engagerad av Svenska Motorklubben för ändamålet, eftersom han har hållit flyguppvisningar i Danmark tidigare samma månad (egentligen skulle en dansk flygare vid namn Folmer Hansen ha gjort flygningarna, men då dennes utbildning i Frankrike har blivit försenad har man engagerat Legagneux, för att kunna genomföra uppvisningarna på utlovad tid). Man har fraktat planet till Stockholm i tre stora lådor och sedan monterat det på plats. På gärdet slår planet emot en stolpe och skadas, men repareras av en snickare i tid till de officiella uppvisningarna inför publik (däribland kung Gustaf V) den 2 augusti.
 1921 – Adolf Hitler blir partiledare för Nationalsocialistiska tyska arbetarepartiet. Han blir den tredje partiledaren sedan partiets grundande två år tidigare, men han förblir sedan partiledare till sin död 1945. Under 1920-talet kämpar partiet som ett marginaliserat ytterlighetsparti, men 1930 ökar partiets mandat i den tyska riksdagen från 12 till 107 och det blir ett av Tysklands största partier. Sedan Hitler har tagit makten i Tyskland 1933 inför han diktatur och Nazistpartiet (som det förkortas) blir det enda tillåtna. Under resten av 1930-talet ökar Tysklands välstånd under partiets ledning, samtidigt som oönskade grupper (däribland judar) börjar förföljas och fråntas alltfler medborgerliga rättigheter. 1939 inleder Hitler andra världskriget genom att Tyskland den 1 september anfaller Polen. När Tyskland sedan är besegrat 1945 låter de allierade upplösa och förbjuda partiet – ett förbud som kvarstår än idag.
 1948 – Olympiska sommarspelen 1948 invigs i London av kung George VI. Det är andra gången i de moderna olympiska spelens historia som London står som värd.
 1950 – Den fyra dagar långa massakern vid No Gun Ri under Koreakriget tar slut. Sedan 26 juli har amerikanska soldater i kombination med ett amerikanskt flyganfall dödat ett stort antal civila sydkoreanska flyktingar vid en järnvägsbro nära byn No Gun Ri i centrala Sydkorea. Antalet dödsoffer är okänt, men uppgifterna varierar mellan några dussin och omkring 500. Massakern utförs då amerikanerna fruktar att nordkoreanska infiltratörer kan ha gömt sig bland flyktingarna, men den förblir relativt okänd utanför Korea fram till 1999, då uppgifter om den kommer till världens kännedom. 2001 genomför det amerikanska försvarsministeriet en undersökning av händelsen och kommer fram till, att den är ”en tragisk krigshandling och inte avsiktligt dödande”. USA avvisar därför de överlevandes och efterlevandes krav på en ursäkt och kompensation för händelsen.
 1955 – Pingstpastorn Lewi Pethrus radiostation IBRA Radio inleder regelbundna sändningar från Tanger i Marocko på åtta olika språk. Redan i slutet av 1940-talet har Pethrus haft idén om att sända reklamfinansierad radio i Sverige, men inte fått sändningstillstånd och därför sänt så kallad piratradio från båtar i Östersjön. Nu inleds alltså landbaserade sändningar, vilka pågår från Tanger fram till 1959. Sändningarna på svenska upphör helt 1979, sedan närradion har införts i landet, men företaget existerar än idag (), främst med sändningar inriktade på Afrika och Mellanöstern.
 1957 – Inom Förenta nationernas ram grundas Internationella atomenergiorganet (, förkortat IAEA). Syftet är att ha en internationell organisation som övervakar utvecklandet av atomenergin, då byggandet av kärnkraftverk, men också USA:s och Sovjets kapprustning under kalla kriget, med bland annat kärnvapen, pågår sedan några år. Idag () är de flesta av världens länder (med några få undantag) medlemmar och därmed verkar de i samförstånd över hur kärnkraft och kärnvapen ska användas och utvecklas.
 1981 – Den brittiske tronföljaren prins Charles och lady Diana Spencer gifter sig i Sankt Paulskatedralen i London i vad som går till historien som ”århundradets bröllop”. Under 1980-talet får paret två söner (William och Harry), men i början av 1990-talet börjar äktenskapet knaka i fogarna. Paret separerar 1992 och skiljs officiellt 1996 – året därpå omkommer prinsessan Diana (i folkmun kallad ”Lady Di”) i en bilolycka i Paris.
 2006 – Montréaldeklarationen om mänskliga rättigheter för HBT- och intersexuella personer antas.
 Kroatiens vattenpololandslag vinner världsmästerskapen i vattenpolo.

Födda 
 1580 – Francesco Mochi, italiensk skulptör under manierismen och barocken
 1647 – Carl Piper, svensk friherre, greve och statsman
 1754 – Abraham Niclas Edelcrantz, svensk friherre, skald, uppfinnare och fysiker, ledamot av Svenska Akademien
 1782 – Jesse Wharton, amerikansk demokratisk-republikansk politiker, senator för Tennessee
 1796 – Christian Winther, dansk poet
 1805 – Alexis de Tocqueville, fransk adelsman, politisk teoretiker och historiker
 1864 – Nils Andersson, svensk jurist, notarie och folkmusikupptecknare
 1869 – Ossian Brofeldt, svensk skådespelare och sångare
 1878 – James M. Slattery, amerikansk demokratisk politiker, senator för Illinois
 1883 – Benito Mussolini, italiensk fascistisk politiker, Italiens premiärminister och diktator
 1885 – Theda Bara, amerikansk stumfilmsskådespelare
 1888 – Gustaf Malmgren, svensk skådespelare
 1892 – William Powell, amerikansk skådespelare
 1898 – Isidor Isaac Rabi, amerikansk fysiker, mottagare av Nobelpriset i fysik 1944
 1900 – Eyvind Johnson, svensk författare, ledamot av Svenska Akademien, mottagare av Nobelpriset i litteratur 1974
 1901 – Magnus Kesster, svensk skådespelare
 1902 – David Arellano, chilensk fotbollsspelare
 1905
 Clara Bow, amerikansk skådespelare
 Einar Ekberg, svensk kristen sångare (baryton)
 Dag Hammarskjöld, svensk nationalekonom, jurist, adelsman, ämbetsman, diplomat och författare, FN:s generalsekreterare, ledamot av Svenska Akademien, postum mottagare av Nobels fredspris 1961
 1913 – Erich Priebke, tysk SS-officer och krigsförbrytare
 1925 – Mikis Theodorakis, grekisk kompositör, dirigent och politiker
 1927 – Harry Mulisch, nederländsk författare
 1930 – Per Sjöstrand, svensk skådespelare, regissör och manusförfattare
 1932 – Jaakko Sievänen, finländsk målare
 1933 – Lou Albano, amerikansk fribrottare och skådespelare
 1934
 Albert Speer Jr., tysk arkitekt och stadsplanerare
 Katarina Taikon, svensk romsk författare
 1936 – Elizabeth Dole, amerikansk jurist och republikansk politiker, ordförande för amerikanska Röda korset, senator för North Carolina
 1937 – Ryutaro Hashimoto, japansk politiker, Japans premiärminister
 1940 – Ole Lund Kirkegaard, dansk författare
 1941 – Jennifer Dunn, amerikansk republikansk politiker, kongressledamot
 1949 – Fredrik Belfrage, svensk radioman och tv-programledare
 1951
 Deborah Pryce, amerikansk republikansk politiker, kongressledamot
 Martti Talja, finländsk läkare och politiker
 1952 – Dennis Heck, amerikansk demokratisk politiker, kongressledamot
 1953
 Patti Scialfa, amerikansk gitarrist och bakgrundssångare i gruppen The E Street Band
 Geddy Lee, kanadensisk basist och sångare i gruppen Rush
 1957
 Diana DeGette, amerikansk demokratisk politiker
 László Kuncz, ungersk vattenpolospelare
 1966 – Martina McBride, amerikansk countryartist
 1971 – Lisa Ekdahl, svensk sångare och låtskrivare
 1972 – Anssi Kela, finsk sångare och låtskrivare
 1974 
 Mikaela Ingberg, finländsk spjutkastare
 Viktoria Tolstoy, svensk sångare
 1979 – Andre Lakos, österrikisk ishockeyspelare
 1980
 Fernando González, chilensk tennisspelare
 Hjálmar Jónsson, isländsk fotbollsspelare
 1981 – Fernando Alonso, spansk racerförare
 1987 – Petri Honkonen, finländsk politiker
 1988 – Emily Csikos, kanadensisk vattenpolospelare
 1989
 Kosovare Asllani, svensk fotbollsspelare, OS-silver 2016 och 2020, VM-brons 2019
 Zakria Rezai, afghansk fotbollsspelare

Avlidna 
 238
 Pupienus, romersk kejsare
 Balbinus, romersk kejsare
 796 – Offa, kung av Mercia och engelsmännens konung
 1030 – Olav Haraldsson, kung av Norge
 1099 – Urban II, född Odo av Lagery, påve
 1108 – Filip I, kung av Frankrike
 1507 – Martin Behaim, tysk astronom och kartograf
 1589 – Maria av Pfalz, tysk prinsessa
 1644 – Urban VIII, född Maffeo Barberini, påve
 1652 – Fredrik Stenbock, svensk militär och ämbetsman
 1752 – Giovanni Battista Maini, italiensk barockskulptör
 1760 – Heinrich von Podewils, tysk diplomat och statsman
 1818 – Johan Gabriel Oxenstierna, svensk greve och riksmarskalk, ledamot av Svenska Akademien, en av rikets herrar, Sveriges kanslipresident
 1833 – William Wilberforce, brittisk parlamentsledamot och humanist
 1844 – Franz Xaver Wolfgang Mozart, österrikisk tonsättare och pianist, son till Wolfgang Amadeus Mozart
 1856 – Robert Schumann, tysk romantisk tonsättare
 1887 – Agostino Depretis, italiensk politiker, Italiens premiärminister
 1890 – Vincent van Gogh, nederländsk konstnär
 1900 – Umberto I, kung av Italien
 1912 – William D. Washburn, amerikansk republikansk politiker och affärsman, senator för Minnesota
 1913 – Tobias Asser, nederländsk jurist, mottagare av Nobels fredspris 1911
 1934 – John L. McLaurin, amerikansk demokratisk politiker, senator för South Carolina
 1948 – James Eli Watson, amerikansk republikansk politiker, senator för Indiana, majoritetsledare i USA:s senat
 1969 – Josef Blösche, tysk SS-man och krigsförbrytare
 1970 – John Barbirolli, brittisk dirigent
 1972 – John Degerberg, svensk skådespelare
 1975 – James Blish, amerikansk fantasy- och science fiction-författare
 1982 – Harold Sakata, amerikansk skådespelare
 1983
 Luis Buñuel, spansk filmregissör, manusförfattare, producent och skådespelare
 David Niven, brittisk skådespelare
 Raymond Massey, kanadensisk skådespelare
 1989 – Walter Sarmell, svensk skådespelare och inspicient
 1990 – Bruno Kreisky, österrikisk politiker, Österrikes förbundskansler
 1991 – Christian de Castries, fransk militär
 1994 – Dorothy Crowfoot Hodgkin, brittisk kemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 1964
 1996 – Jason Thirsk, amerikansk musiker och basist
 1998 – Jerome Robbins, amerikansk koreograf, regissör och dansare
 2000 – Åke Hodell, svensk stridspilot, författare och konstnär
 2007 – Michel Serrault, fransk skådespelare
 2009 – Zhuo Lin, kinesisk politikerhustru, änka efter Deng Xiaoping
 2011
 John Edward Anderson, amerikansk fastighetsmiljardär
 Gene McDaniels, amerikansk sångare och låtskrivare
 2014 – Giorgio Gaslini, italiensk jazzpianist och kompositör
 2019 – Egil Danielsen, norsk friidrottare

Källor

Externa länkar