kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Amrish Puri

Amrish Puri, född 22 juni 1932 i Nawanshahr i Shahid Bhagat Singh Nagar, Punjab, död 12 januari 2005 i Bombay, var en indisk skådespelare.

Filmografi (urval) 
 Indiana Jones och de fördömdas tempel, 1984 
 Gandhi, 1982

Källor 
 

Födda 1932
Avlidna 2005
Indiska skådespelare under 1900-talet
Män
Personer från Punjab, Indien
Vad kvinnor vill ha

Vad kvinnor vill ha är en amerikansk film (komedi) från 2000 i regi av Nancy Meyers, med Mel Gibson, Helen Hunt, Marisa Tomei och Alan Alda i rollerna.

Handling 
Nick Marshall (Mel Gibson) är en karlakarl och höjdare inom reklambranschen. När Darcy (Helen Hunt), som nykomling på företaget där han jobbar, får jobbet som Nick hoppats på att få själv, blir han förbannad. En kvinna har utklassat honom - kan det vara sant?! Nick beger sig hemåt argsint, med "en fånig uppgift som hans nya chef (en kvinna) har gett honom". Och inte nog med det så ska hans argsinta dotter, som han inte har någon vidare relation med, sova över hos honom eftersom Nicks exfru är på smekmånad. Men plötsligt, i all denna hets, halkar Nick och råkar ut för en livshotande olycka. Nästa morgon vaknar han upp och kan höra vad hembiträdet tänker! Och när han beger sig ut på stan händer samma sak där - han kan höra vad kvinnor tänker..!

Om filmen 
Vad kvinnor vill ha är regisserad av Nancy Meyers efter manus av Josh Goldsmith, Cathy Yuspa, och Diane Drake.

Rollista

Externa länkar

Amerikanska filmer 2000
Amerikanska komedifilmer
Chicago på film
Filmmusik av Alan Silvestri
Filmer från Paramount Pictures
Filmer i regi av Nancy Meyers
Engelskspråkiga filmer
Franskspråkiga filmer
Arnöviken

Arnöviken är en by i Rogsta socken, Hudiksvalls kommun. Byn är belägen på Hornslandet. Arnöviken är även namnet på den vik som skiljer Hornslandet från fastlandet.

Byn räknades av SCB som småort år 1995 med namnet Arnön.

Noter

Orter i Hudiksvalls kommun
Tidigare småorter i Sverige
Bjuråker

Bjuråker är en småort och kyrkbyn i Bjuråkers socken i Hudiksvalls kommun.

Byn ligger kring Bjuråkers kyrka vid Norra Dellen och längs länsväg 305 cirka 7 kilometer norr om Delsbo.

Historia
Bjuråker finns omnämnd som en by sedan 1300-talet. Ursprunget till namnet har varit omtvistat. Stefan Brink skrev i boken Ortnamn i Hälsingland (1984) att Bjuråker innehåller antingen ordet "bjur", som är ett gammalt ord för "bäver", eller ordet "björn" i förledet. En allmän mening har också varit att namnet skulle betyda "bäveråker", men andra har betvivlat denna förklaring, bland annat tvivlade redan på 1700-talet kyrkoherden och författaren Olof Broman på denna förklaring. En annan förklaring är att det är en sammansättning av ett mansnamn, Björn, troligen namnet på någon storman i trakten, och ordet "åker", och att förledet "Björn" sedan har ändras till "Ber" och "Bjur". Byn finns noterad som Bierakrum 1302-19 och som Biörn aker 1474.

Den första stenkyrkan i Bjuråker byggdes i början på 1300-talet, och troligen stod den färdig 1318, eftersom ärkebiskop Olof Björnsson detta år företog en inspektionsresa till Bjuråker. Troligen besökte ärkebiskopen byn för att se och inviga den nya kyrkan. Denna medeltida kyrka revs 1748. En ny kyrka byggdes 1750.

På 1600- och 1700-talet låg kyrkbyn norr om kyrkan och bestod av sex bondgårdar. På 1800-talet började en ny bybebyggelse söder om kyrkan växa till. Den äldre bybebyggelsen norr om kyrkan omnämndes då "gamla kyrkbyn".

I mitten av 1700-talet gjordes de första fynden av järnmalm i Bjuråkers socken och det blev inledningen till järnbruksepoken. Strömbacka och Movikens bruk som ligger inom Bjuråkers socken anses vara av riksintressen för kulturmiljövården.

Den 1 januari 1863 inrättades Bjuråkers landskommun, med Bjuråker som centralort. År 1971 blev Bjuråkers landskommun en del av den nya Hudiksvalls kommun.

Bjuråker socken har tillsammans med Delsbo socken utsetts till ett område av riksintressen för kulturmiljövården, utifrån motiveringen att det utgör ett "odlingslandskap i förhistorisk centralbygd med en sedan 1700-talet ovanligt litet förändrad bebyggelsestruktur".

Kultur
Bjuråkers forngård är ett arbetslivsmuseum som ligger mellan Tjärnatjärn och Norra Dellen och invigdes 1953. Här finns flera äldre byggnader, som sockenstuga, bakstuga, kyrkstuga, logar. De flesta av byggnaderna har flyttats till forngården från olika byar i Bjuråkers område. På forngården finns ett skolmuseum, inrättat i den gamla sockenstugan, och ett textilmuseum.

Bjuråkersstämman är en spelmansstämma som äger rum i Bjuråker, den hålls årligen den tredje söndagen i juli.   

En konstnär som har bott i Bjuråker är Bror-Eric.

Kända profiler från Bjuråker  

 Agneta Norrgård (Bokrecensent och medieprofil)
 Ann-Marie Backlund (Operasångerska) 
 Britt-Marie Swing (Riksspelman)
 Bror-Eric Bergqvist (Konstnär)
 Margot Öjemark (Keramiker och tecknare)
 Olof Bergström (Predikant)
 Rikard Palm (Journalist)
 Roger Pontare (Sångare)

Noter

Orter i Hudiksvalls kommun
Småorter i Sverige
Gajus Lucilius

Gaius Lucilius, även kallad Lucilius, född cirka 180 f.Kr., död cirka 102 f.Kr., var en romersk skald. Han var samtida med Scipio Africanus d. y. och Laelius och var en del av dessas bekantskapskrets. 

Lucilius härstammade från en välbärgad riddarfamilj i Suessa Aurunca i Latium och genomförde krigstjänstgöring i Scipios fältherrekohort vid Numantia 134 f.Kr. Huvudsakligen sysselsatte han sig med studier och diktning. Han var begåvad med skarp iakttagelseförmåga och kvickhet, och kunde därför identifiera sin samtids lyten och svagheter och att kasta löjets skimmer över dem i sina dikter, Saturae. Detta begrepp betydde hos romarna först dikter av blandat innehåll, som möjligen närmade sig de grekiska satyroi. Han uttryckte sina tankar om samtiden, som han ställde i motsats till den äldre tider, samtidigt som han frispråkigt och kraftigt gisslade dess urartande och överdrifter. Han var dock inte en romare av forntidens skola, utan hade i likhet med övriga runt Scipio, en öppen blick för de ändrade förhållandena i världsstaden och världsriket. Han visade sig själv inte heller främmande för livets njutningar. 

Lucilius kan anses som den egentlige skaparen av den romerska satiren, vilken efter honom utvecklades av Horatius. Han skrev företrädesvis för den litterära medelklassen, där hans folkliga skämtlynne kunde slå an väl. Hans dikter innehöll en skarp kritik, men också en åskådlig bild av tidens rörliga liv, skildrat med en starkt personlig och temperamentsfull uppfattning. I språk och uttryckssätt är han något hård; versifikationen är knagglig. 

Många, men korta fragment finns i behåll av hans 30 böcker. De tidigare bland dessa är skrivna på jambisk-trokaiskt versmått, och de senare på hexametriskt versmått. Vad som återstår av hans dikter (omkring 1 350 verser) är dock inte tillräckligt för att ge en verklig inblick i karaktären av hans diktning. Man kan dock göra sig en ungefärlig föreställning av denna genom att studera hans efterbildare Horatius, som redogjort för flera för Lucilius karaktäristiska drag.

Källor

Noter

Födda 180 f.Kr.
Avlidna 102 f.Kr.
Romerska författare
Latinskspråkiga författare
Män
Ugglan
Personer i Romerska riket under 100-talet f.Kr.
Brännås

Brännås (av SCB skrivet Brännäs) är en  småort i Bjuråkers socken i Hudiksvalls kommun.
Byn ligger utmed vattendraget Svågan i de nordvästra delarna av Hudiksvalls kommun. SCB har sedan 1990 avgränsat bebyggelsen till en småort, som dock var avregistrerad 2015 då folkmängden inom området minskat.

Historia 
Byns historia går tillbaka till år 1765, då de första sockentorpen anlades. Byn fick en snabb utveckling. 
Omkring sekelskiftet 1800 hade antalet gårdar ökat till 12. Många äldre gårdar finns ännu kvar. 
Nilsas och Karlstorpet är två sådana.

Befolkningsutveckling

Brännåssågen 
Även kallad "Spöksågen" i folkmun är en enramig vattensåg vid Brännås som byggdes år 1879. Sågen stod ursprungligen på Lassas torpets ägor vid Sågbäcken, men när vattenflödet blev sämre flyttades sågen något längre nedströms till den nuvarande platsen. Sågen var i drift till 1930-talets början och användes av brännåsborna för husbehovssågningen. Intill sågen finns rester efter en kvarn. På den ursprungliga platsen vid Sågbacken stod även ett linberedningsverk.

Sägen 
En speleman från Brännås som gått till eftervärlden enbart p.g.a sina trollkonster och nära förbund med näcken är Per Hellberg "Jubben" (1876 till 1954) en levnadskonstnär. Som vid ett tillfälle gav sig av till Tvärforsen (numer kraftstation utanför byn Brändbo) för att ta lärdom av näcken, som alla andra beryktade storspelemän gjort före honom. Framme vid tvärforsen då han väntade på näcken fick han se en skidåkare komma åkande utför den vilda forsen. Han kände igen skidåkaren som var en mycket hatad skogvaktare. I forsen slog denne huvudet mot en sten och "Jubben" sade "Nu tog fan dig allt" och sedan började han skratta som sedan gick över i hysteri. Så det slutade med att han inte kunde sluta skratta på tre dar och man var tvungen att binda fast honom. Skogvaktaren var den som han skulle ha träffat, det vill säga näcken.

Referenser

Externa länkar
 Svagan.se

Orter i Hudiksvalls kommun
småorter i Sverige
Finnflo

Finnflo (även stavningen Finflo förekommer) är en småort och by i Hälsingtuna socken i Hudiksvalls kommun, Hälsingland. 

Finnflo är Tomas Brolins före detta hemort.

Referenser 

Orter i Hudiksvalls kommun
Småorter i Sverige
Gammelsträng

Gammelsträng är en småort i Norrbo socken i Hudiksvalls kommun, Gävleborgs län. SCB har sedan 1990 avgränsat en småort för bebyggelsen. 2015 hade folkmängden i området minskat och småorten avregistrerades. Vid avgränsningen 2020 klassades bebyggelsen återigen som småort.

Noter

Orter i Hudiksvalls kommun
Småorter i Sverige
Hedvigsfors

Hedvigsfors är en by i Bjuråkers socken i Hudiksvalls kommun, Gävleborgs län. Den klassades som småort 2005 men inte därefter.

Orten började som ett bruk, Aldersfors, norr om Österbo. År 1742 gav bergskollegium tillstånd att uppföra en masugn med två stångjärnshammare och gav bruket nio års skattefrihet. Efter år 1755 kallades bruket Hedvigsfors Bruk. Dess ursprunglige ägare, Daniel Ahlbom, sålde bruket till Erik Runer som i sin tur överlät det till Robert Finlay. Efter ett ofullbordat överlåtande till John Jennings tillföll bruket riksbanken, vilken 1784 sålde bruket på offentlig auktion till Sara Elisabeth Schissler. Riksbanken återkom som ägare 1812 och sålde bruket följande år för 14800 riksdaler. År 1816 såldes bruket för drygt 33333 riksdaler, året därpå för 36500. Per Adolf Tamm köpte bruket för 60000 riksdaler 1831 och fick 1842 privilegium på att uppföra ännu en stångjärnshammare.

Efter Tamms död uppgick Hedvigsfors och familjen Tamms övriga brukstillgångar i Iggesunds Bruk 1876.

Noter

Orter i Hudiksvalls kommun
Svenska järnbruk
Tidigare småorter i Sverige
Baktakt

Baktakt i musiken är ett rytmiskt mönsterdrag som innebär att betoningen i en takt faller på andra slag än dem man normalt skulle vänta sig. Skillnaden mot en synkop är inte given, men brukar innefatta att det är det rytmiska grundmönstret som är ändrat, och ofta genom ett helt stycke eller avsnitt - inte bara melodin eller en stämma och kanske bara vid enstaka tillfällen; dels att de oväntade betoningarna fortfarande faller på ett taktslag, inte mellan dem.

I populärmusik, där baktakt är rätt vanlig, använder man ofta den engelska termen backbeat; där gäller det vanligtvis en 4/4-takt där andra och fjärde slagen är kraftigt markerade i stället för första och tredje. 

Baktakten kan i vissa fall bli starkare än huvudtakten, framför allt i reggae, ska, rocksteady och popcumbia, samt i viss folkmusik, exempelvis halling, traditionell cumbia och vallenato.

Rytmik
Hållsta, Hudiksvalls kommun

Hållsta är en tidigare småort i Hälsingtuna socken i Hudiksvalls kommun, Gävleborgs län. 2015 hade SCB ändrat definitionen av småorter något, och Hållsta uppfyllde inte längre kraven för att kvarstå som småort.

Noter

Orter i Hudiksvalls kommun
Tidigare småorter i Sverige
Idenor

Idenor (uttalas i-denå-r) är kyrkbyn i Idenors socken i nordvästra delen av i Hudiksvalls kommun, Gävleborgs län. 

Idenors samhälle ligger cirka 3 kilometer sydost om Hudiksvall. Idenors kyrka ligger en kilometer sydost om orten. Strax intill kyrkan ligger Idenors skola som rymmer årskurs F–6 samt fritidsverksamhet.

Historia 
Namnet Idenor har tolkats som en sammansättning av orden id och nor, där id syftar på fisken id. Nor tros antingen komma från ett fornnodiskt ord för sund eller från en benämning för en "säckformad havsvik".

Området kring Idenor har varit bebott sedan stenåldern och över 100 fornminnen finns registrerade i området.

2015 upphörde Idenor att klassas som en småort.

Noter 

Orter i Hudiksvalls kommun
Tidigare småorter i Sverige
Johannesberg

Johannesberg är en småort och by i Delsbo socken i Hudiksvalls kommun, Hälsingland.

Noter

Orter i Hudiksvalls kommun
Småorter i Sverige
Lindefallet

Lindefallet är en by i Enångers socken i Hudiksvalls kommun, Gävleborgs län. SCB har för bebyggelsen i byn och dess grannbyn Östra Bölan avgränsat och namnsatt småorten Lindefallet och Östra Bölan.

Idrott
Lindefallets SK är en ishockeyklubb bildad 1936. 2011 invigdes ishallen Lindehallen.

Lindefallets naturområde 
Lindefallets naturområde är ett biotopskyddsområde några kilometer från byn. Där finns lövträd som alm, lind och lönn. Fältskiktets flora består bland annat av tibast, smultron och nattviol.

Noter

Externa länkar
Lindefallets SK

Orter i Hudiksvalls kommun
Småorter i Sverige
Naturskyddsområden
Biotopskyddsområden
Maln

Maln är en ort i Hudiksvalls kommun i Gävleborgs län.

Till och med år 2005 räknades orten som två separata småorter, Malnbaden (västra delen) och Malnbaden (östra delen). År 2010 blev den västra delen tätort och bytte namn till Maln. Den östra delen fortsatte att vara en separat småort. 2015 sammanväxte båda områdena i tätorten Hudiksvall.

Befolkningsutveckling

Se även 
 Hälsingtuna socken

Källor 

Orter i Hudiksvalls kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Malsta, Hudiksvalls kommun

Malsta är en småort i Rogsta socken i Hudiksvalls kommun, Gävleborgs län.

Se även 
 Malstastenen

Noter

Orter i Hudiksvalls kommun
Småorter i Sverige
Tomta, Näsbyn och Hagen

Tomta, Näsbyn och Hagen är en tätort i Hudiksvalls kommun, Gävleborgs län. Den omfattar bebyggelse i byarna Näsbyn, Hagen och Bredåker i Delsbo socken, belägna strax nordost om Delsbo.

Bebyggelsen var före 2018 avgränsad till en småort av SCB namnsatt till Näsbyn och Bredåker

Befolkningsutveckling

Noter

Orter i Hudiksvalls kommun
tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Rogsta, Hudiksvalls kommun

Rogsta är en småort i Hudiksvalls kommun och kyrkbyn i Rogsta socken, Hälsingland. 

Rogsta ligger strax öster om Hudiksvall, på väg ut mot Hornslandet och Hölick. Orten har en egen kyrka i centrum. Vidare finns en hembygdsgård, ett föräldra-kooperativt dagis och ett ålderdomshem.

Norra Hälsinglands Järnväg hade en station i Rogsta.

Kända personer
 Olof Broman
 Ingelbertus Olai Helsingus, stamfader för släkten Terserus

Noter

Orter i Hudiksvalls kommun
Småorter i Sverige
Saltvik, Nätvik och Enoksnäs

Saltvik, Nätvik och Enoksnäs är en av SCB avgränsad och namnsatt småort i Hudiksvalls kommun. Den omfattar bebyggelse i grannbyarna Saltvik, Nätvik och Enoksnäs i Idenors socken belägna en mil öst om Hudiksvall, strax söder om Hudiksvallsfjärdens mynning. 

Bebyggelsen består av fritidshus och småbåtshamn. I äldre tider fanns här ett sågverk, och periodvis har försök gjorts att driva affär här. 
Delångersån har ett av sina utlopp i Saltvik.

Noter

Orter i Hudiksvalls kommun
Småorter i Sverige
Luleå-Kallax flygplats

Luleå-Kallax flygplats  är en regional flygplats på Kallaxheden i Nederluleå församling i Luleå kommun. Driftbolaget marknadsför flygplatsen sedan april 2007 vid namnet Luleå Airport. Flygplatsen är Norrlands mest trafikerade och är belägen cirka sju kilometer från Luleås stadskärna. Flygplatsområdet delas med Norrbottens flygflottilj (F 21) och för att särskilt referera till enbart civilflygsdelen används ofta namnet Luleå flygstation. Landningsbanan är den längsta i Sverige med 3.350 m. 

Informellt brukas ofta flygplatsens äldre namn, Kallax. Antalet resande från flygplatsen var 1 201 623 år 2018. Luleå-Kallax är Sveriges sjätte största flygplats till antalet passagerare. Linjen Luleå–Arlanda är Sveriges femte största inrikeslinje, efter Malmö Airport, med 1 110 223  passagerare (2018).

Flygbolag och destinationer

Frakt
Flygplatsen har en terminal för frakt som 2015 hanterade 916 ton post och 508 ton annan frakt. Frakten är till allra största delen inrikes.

Kallax Cargo
Det fanns en satsning att låta flygplatsen vara ett tankningsstopp för tunga långdistansfraktplan. Den kortaste vägen mellan Japan och Västeuropa går i närheten av Luleå. Planen måste mellanlanda och tanka på denna sträcka, medan de ofta kan gå mellan Luleå och Japan på en tank. Därför byggdes landningsbanan ut under 1999 till Sveriges längsta. Verksamheten kallades Kallax Cargo.

Många sådana tankstopp har inte skett, på grund av ryska avgifter för överflygning och rysk byråkrati. Därför går fraktplanen söder om Ryssland. Från 2008 gör åtminstone Lufthansa Cargo istället tankstopp i Ryssland eftersom ryssarna ger kraftiga rabatter för plan som gör det. Åren 2009–2010 utförde Korean Air Cargo flygningar Luleå–Korea med fisk och krabba från Norge. Dessa flygningar lades ned eftersom intresset inte var stort nog i Asien (frakt av färsk mat måste ske med täta turer eftersom den inte håller så länge). Kallax Cargo lades ned 2010. Kallax har också haft konkurrens från Stockholm och Helsingfors som har fraktflyg till östra Asien, och det är den vägen fisken till Asien transporteras.

Till och från flygplatsen
Luleå Lokaltrafiks buss linje 4 och 104 går till Luleå centrum.
Taxi och flygtaxi (förbokas)
Biluthyrning (firmor: Avis, Budget, Europcar och Hertz)
Korttids- och långtidsparkering för bilar (avgiftsbelagda) (cirka 200 m avstånd).
Separat långtidsparkering (Park Care, 4 km från terminalen) finns med transfer ingående i priset. Framkörning kan ordnas.
Bensinstation och bilservice finns vid flygplatsen

Kommunhuvudorter som betjänas av flygplatsen har följande vägavstånd:
Boden 42 km
Haparanda 134 km
Jokkmokk 175 km
Kalix 84 km
Luleå 9 km
Piteå 54 km
Älvsbyn 62 km
Överkalix 110 km
Övertorneå 159 km

Galleri

Statistik

Se även
Lista över flygplatser i Sverige

Referenser

Noter

Externa länkar

Fakta om Luleå flygplats på Swedavias webbplats

Flygplatser i Norrbottens län
Byggnader och anläggningar i Luleå kommun
Flygplatser invigda 1944
Smälsk

Smälsk är en småort i Hälsingtuna socken i Hudiksvalls kommun, Gävleborgs län.

Noter

Orter i Hudiksvalls kommun
Småorter i Sverige
Strömbacka

Inte att förväxla med Strömbackaskolan i Piteå.

Strömbacka är en tidigare småort i Bjuråkers socken i Hudiksvalls kommun. Byn är belägen norr om Norrdellen. 2015 hade folkmängden minskat och småorten upplöstes.

Järnbruket
Strömbacka har tidigare varit ett järnbruk vilket bestod av stångjärnsmedjan vid Rågärdsån, som färdigställdes 1753, och Movikens masugn, från 1796.

År 1829 infördes vallonsmide, efter beslut av Gustaf Adolf Tamm. Detta kom att praktiseras så långt som fram till år 1947, vilket innebär att Strömbacka järnbruk därmed var det sista bruk i Sverige som praktiserade dessa tillverkningsmetoder.

Strömbacka kapell uppfördes 1842 för att användas av arbetare vid Strömbacka Bruk. Det färdigställdes helt 1864 men redan 1835 hade brukets patronen Per Adolf Tamm bestämt att ett "bönehus" skulle uppföras.

Befolkningsutveckling

Källor

Externa länkar
 - Hudiksvalls bruksminnen

Orter i Hudiksvalls kommun
Svenska järnbruk
Tidigare småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Sverige
Bruksorter i Sverige
Armley

Armley är en stadsdel i västra Leeds, i distriktet Leeds, i grevskapet West Yorkshire, i England. Stadsdelen har haft stor betydelse för stadens textilindustri. Armley Mills, numera Armley Mills Leeds Industrial Museum var världens största ullfabrik när den byggdes 1788.

Armley var en civil parish 1866–1904 när blev den en del av Armley and Bramley. Civil parish hade  invånare år 1901. Stadsdelen finns omnämnd i Domesday Book då Ermelai, då den hade halverats i värde efter Härjandet av Norra England.

Det har troligen funnits en fästning i Armley, den är dock sedan länge försvunnen och dess eventuella ursprung är omtvistat. Joshua Tetley, som grundade den lokala öltillverkaren Joshua Tetley & Son Ltd föddes i stadsdelen.

Kända personer
Barbara Taylor Bradford, författare
Benjamin Gott, industrialist

Källor

Stadsdelar i Leeds
Tidigare civil parishes i West Yorkshire
Domesday Book
Svedja

Svedja är en småort i Delsbo socken i Hudiksvalls kommun, Gävleborgs län.

Noter

Orter i Hudiksvalls kommun
Småorter i Sverige
Linoleum

Linoleum (av lin och lat. o'leum - olja), kemisktekniskt material som uppfanns av engelsmannen Frederick Walton 1860. Det framställs av sågspån eller ett mjöl av kork, kokt linolja, harts, diverse sickativ (torkmedel) samt färgpigment.

Genom att i linolja tillsätta blyoxid eller annat oxidationsbefrämjande medel under det att man inblåser luft i den till 250 °C upphettade linoljan skapas linoxyn, som fungerar som bindemedel i linoleumet. Linoxynet lagras en tid och sammansmälts därefter med ungefär 50% harts till så kallad linoleumcement.

Korkmjöl erhålles ur avfall från korktillverkning genom malning i desintegratorer och kvarnar samt siktning med siktmaskiner. På ett blandvalsverk bearbetas kokt linolja med harts och torkmedel och kokas i en kokare till en massa. Den erhållna sega massan passerar från kokaren mellan två glattvalsar och fångas upp i en låda, där den stelnar till hårda kakor. Dessa jämte färgpigment och träspån eller korkmjöl bearbetas i diverse blandmaskiner, varvid i den sista - "wurstmachern" - den förut lösa och porösa massan pressas till fast, tät konsistens. Efter ytterligare valsning finfördelas massan och pressas under stark upphettning i kalendervalsar på ett underlag av grov juteväv. Efter glattvalsning går den erhållna linoleummattan till en kyltrumma och överdrages sedan på baksidan med fernissa i vilken uppslammats röd färg, vanligen järnoxid. 

Linoleummassa har på grund av sina goda egenskaper fått vidsträckt användning eftersom den är hållbar, värmeisolerande och ljuddämpande. Linoleummattor limmas på trägolv med berett lim av rågmjöl och dextrin i varmt vatten; för läggning av linoleummattor på betong eller stengolv måste ett cement-kitt av lämplig sammansättning användas.

Se även
Linoleumsnitt

Referenser

Externa länkar

Material
Lin