kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Agorafobi

Agorafobi eller kenofobi (torgskräck, av grekiska agora, ”torg”, och fobos, ”skräck”) är en fobi för offentliga platser. Det är en allmän missuppfattning att personer som lider av agorafobi enbart är rädda för öppna platser. Det är även befolkade offentliga platser speciellt under trängsel som är ångestskapande.

Diagnosticeringskriterier enligt DSM-5 

A. Uttalad rädsla eller ångest inför minst två av följande situationer:
 Färdas med allmänna kommunikationsmedel (t ex bil, buss, tåg, fartyg, flygplan).
 Vistas på öppna platser (t ex parkeringsplatser, marknader, broar).
 Vistas inom slutna platser (t ex affärer, teatrar, biografer). 
 Stå i kö eller befinna sig i en folksamling. 
 Vara utanför hemmet på egen hand. 
B. Personen fruktar eller undviker dessa situationer på grund av tankar om att det skulle vara svårt att ta sig därifrån, eller att det inte skulle gå att få hjälp, ifall panikartade eller andra funktionsbegränsande eller genanta symtom (t ex rädsla för att falla omkull hos äldre; rädsla för inkontinens) skulle uppkomma. 
C. De agorafoba situationerna utlöser så gott som alltid rädsla eller ångest.
D. De agorafoba situationerna undviks aktivt, eller förutsätter närvaro av följeslagare, eller uthärdas under intensiv rädsla eller ångest. 
E. Rädslan eller ångesten står inte i proportion till den sociokulturella kontexten och till den faktiska fara som den agorafoba situationen medför. 
F. Rädslan, ångesten eller undvikandet är ihållande, vanligen 6 månader eller längre. 
G. Rädslan, ångesten eller undvikandet orsakar kliniskt signifikant lidande eller försämrad funktion socialt, i arbete eller inom andra viktiga funktionsområden. 
H. Om det samtidigt föreligger något annat medicinskt tillstånd (t ex inflammatorisk tarmsjukdom, Parkinsons sjukdom), är rädslan, ångesten eller undvikandet uppenbarligen överdriven. 
I. Rädslan, ångesten eller undvikandet förklaras inte bättre med någon annan form av psykisk ohälsa - t ex symtomen är inte begränsade till situationsbetingad specifik fobi; rör inte enbart sociala situationer (som vid social ångest); är inte enbart förknippade med tvångstankar (som vid tvångssyndrom), inbillade defekter eller brister i utseendet (som vid dysmorfofobi), omständigheter som påminner om traumatiska händelser (som vid posttraumatiskt stressyndrom) eller separationsrädsla (som vid separationsångest). 
Till skillnad från föregående DSM-IV görs det i DSM-5 ingen uppdelning av agorafobi utifrån förekomst av paniksyndrom.

Behandling 

Agorafobi behandlas med kognitiv beteendeterapi (KBT) i kombination med gradvis exponering. Man kan vid behov medicinera med antidepressiva läkemedel.

Se även 
Klaustrofobi
Fobier
Neuroser
DSM-5

Noter

Fobier
Torbjörn Kastell

Anders Torbjörn Kastell, född 24 oktober 1973 i Västerås, Västmanlands län, är en svensk lärare och en av Sverigedemokraternas ledande företrädare under lång tid.

Kastell var fram till 1995 ansvarig för Sverigedemokraternas lokalavdelning i Västerås. Han valdes in i Sverigedemokraternas partistyrelse som ordinarie ledamot vid riksårsmötet i Norrköping 1995 och blev senare partiets andre vice ordförande, vilket han upphörde med 2003 när han istället blev partisekreterare. Kastell upphörde sedan med partisekreterarskapet 2004 och lämnade partistyrelsen 2005. Han var chefredaktör för partitidningen SD-Kuriren fram till 1999 när han ersattes av Richard Jomshof på denna post.

I kommunalvalet 1998 kandiderade Kastell på Ekerö tillsammans med Lars Emanuelsson, och i valet 2002 ställde han upp i Tyresö kommun. Torbjörn Kastell valdes in som ledamot i Kyrkomötet 2001 vid sidan av Eva Nyman men kandiderade inte för omval 2005. Han valdes även in i stiftsfullmäktige i Stockholms stift 2001 men förlorade denna plats automatiskt när han 2004 tillfälligt flyttade till Västerås.

2012 släppte han sin debutroman Ingjald Illråde (om sagokungen i Ynglingasagan) och gjorde come back i politiken som avdelningsordförande i Sverigedemokraterna. 2014 blev han gruppledare i kommunfullmäktige för Sverigedemokraterna i Arboga, ordinarie ledamot i landstinget i Västmanland samt kyrkopolitiker i Västerås stift, men lämnade dessa poster 2016 då han flyttade till Trelleborg.

Källor

Män
Födda 1973
Sverigedemokrater
Levande personer
Sverigedemokraternas partisekreterare
Politiker från Västerås
Svenska politiker under 2000-talet
Ledamöter av kyrkomötet
Jean Chrétien

Joseph Jacques Jean Chrétien, född 11 januari 1934 i Shawinigan i Québec, är en kanadensisk politiker, Kanadas tjugonde premiärminister (liberal, PLC) 4 november 1993–12 december 2003. Hans företrädare på posten var Kim Campbell och han efterträddes av Paul Martin. Chrétien var partiledare för Kanadas liberala parti 1990–2003.

Karriär
Han studerade juridik vid Université Laval och inledde sin karriär som advokat i Shawinigan. Han var ledamot av underhuset i Kanadas parlament 1963-1986 och 1990-2004. Han innehade åtta olika ministerposter i Lester B. Pearsons och Pierre Trudeaus regeringar mellan 1967 och 1984; han var bland annat Kanadas finansminister 1977-1979 och justitieminister 1980-1982. I John Turners kortvariga regering 1984 tjänstgjorde han som vice premiärminister och utrikesminister.

Chrétien lämnade 1986 politiken och arbetade för den privata sektorn. Han var styrelseledamot i flera företag, bland andra Toronto-Dominion Bank och The Brick. Han återvände 1990 till politiken då han valdes till partiledare efter John Turner. Han ledde liberalerna 1993 till en förkrossande seger. Progressiva konservativa partiet, som hade varit regerande parti i nio år, fick bara två mandat i det nya underhuset. Han var premiärminister i tio år och motsatte sig Irakkriget som USA 2003 inledde. Han hade redan under tiden i opposition varit motståndare till Kuwaitkriget.

Privatliv
Han gifte sig 1957 med Aline Chainé. De fick två söner (Hubert och Michel) och en dotter (France). Chrétien är katolik.

Källor

Noter

Externa länkar 
 
 Jean Chrétien Editorial Cartoon Gallery
 CBC Digital Archives – Jean Chrétien: From pool hall to Parliament Hill
 Joseph-Jacques-Jean Chrétien, by Robert Bothwell
 The Red Book
 
 Order of Canada Citation

Kanadas premiärministrar
Kanadas utrikesministrar
Kanadas finansministrar
Kanadensiska partiledare
Kanadensiska politiker under 1900-talet
Kanadensiska politiker under 2000-talet
Personer från Québec
Födda 1934
Levande personer
Män
Lista över politiska partier i Kanada

Detta är en lista över politiska partier i Kanada som är representerade i det kanadensiska parlamentet eller något av provinsparlamenten. Partierna är indelade efter ideologi och provins eller territorium. På grund av Kanadas federala struktur är alla konservativa provinspartier självständiga från det federala partiet, liksom liberalerna i vissa provinser. De större partierna i Québec är alla självständiga från sina federala motparter. Graden av samarbete mellan självständiga partier med samma eller liknande ideologi varierar. I de provinser där motsvarande federala och provinsiella parti är två olika organisationer ställer det federala partiets kandidater upp i valen till det federala parlamentet, och det provinsiella i valen till provinsparlamentet. Territorialförsamlingarna i Northwest Territories och Nunavut saknar formella partier, däremot finns partier i Yukon.

 
Partier
Kanada
Nya demokratiska partiet (Kanada)

Nya demokratiska partiet (engelska: New Democratic Party, förkortat NDP; franska: Nouveau Parti Démocratique, förkortat NPD) är ett socialdemokratiskt parti i Kanada. Partiet bildades 1961 ur bland annat Co-operative Commonwealth Federation, och har sedan dess haft mandat i Kanadas parlament. Jagmeet Singh är partiledare sedan 2017.

Partiet ställer också upp i val till alla provinsparlament, med undantag för Québecs nationalförsamling. Det deltar även i valen till Yukonterritoriets lagstiftande församling. Québec-avdelningen bröt sig ur partiet 1990 och ingår idag i Québec solidaire. Partiet är eller har varit i regeringsställning i Manitoba, Nova Scotia, Ontario, Saskatchewan, British Columbia, Yukon och Alberta.

Partiets traditionella rötter finns i fackföreningsrörelsen, men det har idag även band till bland annat miljörörelsen.

I parlamentsvalet 2011 fick partiet ett historiskt resultat.  Partiet kom tvåa, med fler röster än Liberala partiet för första gången, och blev därmed den officiella oppositionen i underhuset.

Valresultat

Källor

Noter

Externa länkar
 ndp.ca

Politiska partier bildade 1961
Politiska partier i Kanada
Socialdemokratiska partier i Nordamerika
Project Gutenberg

Project Gutenberg är ett ideellt projekt att göra böcker med utgången upphovsrätt fritt tillgängliga på Internet. Det grundades av Michael S. Hart (1947–2011) som redan år 1971 kom på idén att det vore bra om en stor del av all välkänd litteratur som finns kunde bli tillgängligt fritt till alla i hela världen. Hösten 2015 fanns 50 000 böcker fritt tillgängliga. Projektet är uppkallat efter "boktryckarkonstens fader" Johannes Gutenberg.

En svensk efterföljare, Projekt Runeberg, riktar in sig på nordisk litteratur och en japansk dito, Aozora Bunko på japansk litteratur. Projekti Lönnrots projekt är att digitalisera finsk- och svenskspråkiga böcker.

Se även 
 Projekt Runeberg
 Litteraturbanken
 Internet Archive
 Wikisource

Referenser

Noter

Externa länkar 

 
 Svenskspråkiga texter på Project Gutenberg
 Distributed Proofreaders

Projekt inom litteratur
Internet
Immaterialrätt
Klonazepam

Klonazepam, summaformel C15H10ClN3, är ett antiepilepsimedel, muskelavslappnande och psykoaktivt lugnande läkemedel som tillhör läkemedelsgruppen bensodiazepiner. Varunamn i Sverige är Iktorivil. 

Injektionsbehandling med klonazepam för att häva krampanfall sker främst på sjukhus eller i hemmet efter noggrann instruktion av läkare. Klonazepam förhindrar att signaler som utlöser ett epileptiskt anfall sprider sig i hjärnan under anfallet. Därigenom dämpas pågående anfall och nya anfall förhindras. Alkohol ska inte användas under behandling med klonazepam.

Risk för tillvänjning föreligger. Substansen är narkotikaklassad och ingår i förteckning P IV i 1971 års psykotropkonvention, samt i förteckning IV i Sverige.

Referenser

Nitrobensodiazepiner
Klororganiska föreningar
Laktamer
Narkotikaklassade läkemedel
Kåk

Kåk  är ett ruckel, det vill säga ett enkelt, nedgånget eller dåligt byggt hus. Ursprungligen syftade det på en mindre, ofta tillfällig befästning eller kastell, invid en stad. 

Kåk eller kåken kan även syfta på:

Kåk 

 Kåk – pelare av trä eller sten, vid vilken förr i tiden förbrytare offentligen undergick så kallad schavottering, se skampåle
 Kåkstad – oplanerad bebyggelse av mycket enkel standard
 Kåkvisor –  visor som handlar om fängelse- och/eller brottsmiljöer eller visor som sjungs i dessa miljöer
 Kåk – pokerterm, se Full house

Kåken 

 Kåken - slang för fängelset
 Kåken (restaurang) – restaurang på Norrmalm i Stockholm
 Kulturhuset Kåken – verksamhet i det tidigare fängelsesnickeriet i Härlanda fängelse
 Kåken – sporthall på Väster i Jönköping, se Jönköpings idrottshus
 Hem till kåken – brittisk komediserie 1973–1977
 Hem från kåken – brittisk komediserie 1978

Noter
Fullt hus

Fullt hus kan syfta på:

Fullt hus – en pokerterm, se Full house
Fullt hus (film) – en amerikansk film från 2003 med Steve Martin, originaltitel Cheaper by the Dozen
Fullt hus (evenemang) – slutsålt med biljetter på till exempel sportevenemang eller konserter
Straight

Straight kan avse:

 Straight – en pokerhand, se Stege (poker)
 Straight Records – ett skivbolag grundat av Frank Zappa

Personer
 Beatrice Straight (1914–2001), amerikansk skådespelare
Triss

Triss kan syfta på:

 Triss (three of a kind) – en pokerterm
 Trisslott – en skraplott
 Trissjolle – en segelbåtstyp
 TRISS – Trauma and Injury Severity Scoring, ett system för att förutsäga traumapatienters utfall
Tretal

Tretal kan syfta på

 Triss (three of a kind) – en kortspelsterm
 Tretal (retorik) – en stilfigur inom elocutio i retorikens partesmodell
Fasettöga

Fasettöga är en typ av ögon som förekommer hos insekter och kräftdjur. Fasettögonens yta består av en mängd hexagonala linser, fasetter. Hos daglevande insekter samlas ljuset från varje fasett till en enda syncell, så kallade appositionsögon. Nattlevande insekter, räkor och kräftor har en komplexare variant kallad superpositionsögon där ljuset från fasetterna kan samverka för att skapa en ljusstarkare avbildning. Spindlar har en typ av ögon som skiljer sig från insekternas.

Hos dagsländor förekommer det hos en del arter att hanarnas fasettögon är delade på så vis att det har en normal del och en påfallande större och uppåtriktad del. Denna sorts fasettögon kallas för turbanögon.

Leddjursanatomi
Entomologi
Syn

en:Eye#Compound eyes
Epidemi

En epidemi eller farsot är ett utbrott av något, vanligen infektionsjukdomar, som sprider sig mellan människor (motsvarande för djur heter epizooti). En epidemi som sprider sig över stora delar av världen kallas för pandemi. En sjukdom som är vanlig inom en begränsad grupp eller inom ett begränsat geografiskt område kallas endemi.

Forskare som undersöker epidemier, epidemiologer, kan ägna sig åt olyckor, psykiska sjukdomar eller beteenden. Kriteriet på en epidemi är att antalet drabbade stadigt ökar tills epidemin har nått sin kulmen. Om antalet drabbade sedan inte minskar, utan ligger kvar på ungefär samma nivå, har epidemin blivit en endemisk sjukdom.

Luftburna smittämnen som influensa riskerar att orsaka de största epidemierna, tillsammans med smittämnen som sprds via vatten – som kolera.

Ordet epidemi kommer från senlatinets epidemia, som i sin tur hämtats från grekiskans epidēmia (nosos) – '(sjukdom) utbredd bland folket'. Epidemi kan också användas som en allmän term över något som får en tillfällig och stor spridning.

Exempel på epidemier 

För epidemier som utvecklats till pandemier, se denna artikel.

Se även 
 Pågående epidemier
 Epidemiologi
 Epidemisjukhus
 Fetmaepidemin

Referenser 

 
Epidemiologi
Wolfram von Richthofen

Wolfram von Richthofen, född 10 oktober 1895 i Barzdorf nära Striegau i Schlesien, död 12 juli 1945 i Bad Ischl i Österrike i amerikansk fångenskap, var en tysk friherre och flygmilitär, befordrad till major 1933, generalmajor 1 november 1938, general av flygvapnet (General der Flieger) 19 juli 1940, generalöverste 1 februari 1942 och generalfältmarskalk 16 februari 1943. Han var kusin till Manfred von Richthofen (Röde Baronen).

Wolfram von Richthofen var befälhavare för Kondorlegionen, det tyska flygstödet till nationalistsidan under spanska inbördeskriget. Han bar ansvaret för Guernicaoperationen. Han var överbefälhavare för Luftflotte 2 1943-44.

Externa länkar

Födda 1895
Avlidna 1945
Fältmarskalkar i Nazityskland
Män
Personer från Schlesien
Deltagare i slaget vid Stalingrad
Deltagare i slaget vid Dnepr
Frieda von Richthofen

Emma Maria Frieda Johanna von Richthofen, även känd som Frieda Lawrence och Frieda Weekley, född 11 augusti 1879 i Metz i Lothringen, död 11 augusti 1956 i Taos i New Mexico, var en tysk friherrinna. Hon var avlägsen släkting till Manfred von Richthofen (Röde baronen) och Wolfram von Richthofen. Hon var yngre syster till Else von Richthofen.

Frieda von Richthofen gifte sig med filologen Ernest Weekley den 29 augusti 1899 och bosatte sig i Nottingham, där han var professor. Mellan 1902 och 1912 hade hon ett antal kärleksaffärer, med bland andra psykoanalytikern Otto Gross (1907). År 1912 träffade hon författaren D.H. Lawrence, som var student hos hennes make. Efter några månader rymde de utomlands. I maj 1914 gick hennes skilsmässa igenom, och i juli samma år gifte de sig.

Källor

Externa länkar
Frieda Lawrence Collection

Tyska friherrinnor
Födda 1879
Avlidna 1956
Kvinnor
Läkemedelsverket

Läkemedelsverket (engelska: Swedish Medical Products Agency) (LV) är en svensk statlig förvaltningsmyndighet under Socialdepartementet, som ansvarar för godkännanden och tillsyn av läkemedel, naturläkemedel samt tillsyn av kosmetika och medicintekniska produkter. Läkemedelsverket är också tillstånds- och tillsynsmyndighet för hantering av narkotikaklassade läkemedel.

Läkemedelsverket bildades 1990 och tog då över verksamheten inom den 1971 bildade Socialstyrelsens läkemedelsavdelning i Uppsala.

Uppdraget är att se till att den enskilda patienten, hälso- och sjukvården samt djursjukvården får tillgång till säkra och effektiva produkter och att dessa används ändamålsenligt och kostnadseffektivt. Läkemedelsverket ansvarar för nationell läkemedelsupplysning samt för Giftinformationscentralen.

Verksamheten är i huvudsak avgiftsfinansierad. På Läkemedelsverket arbetar knappt 800 personer, främst farmaceuter och läkare. Läkemedelsverket arbetar tillsammans med bland andra Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) för den europeiska produktkontrollen. 

Läkemedelsverket ger ut Läkemedelsboken samt svarar för söktjänsten "Läkemedelsfakta" för godkända läkemedel.

Myndigheten är från 1 oktober 2022 beredskapsmyndighet och ingår i beredskapssektorn hälsa, vård och omsorg.

Utfärdande av apotekstillstånd 
Läkemedelsverket bedömer ansökningar och utfärdar apotekstillstånd för detaljhandel med läkemedel till konsument, inklusive försäljning över internet.

Generaldirektörer 
1990–1999: Kjell Strandberg
1999–2008: Gunnar Alván
2008–2014: Christina Rångemark Åkerman
2014–2020: Catarina Andersson Forsman
2020–2021: Joakim Brandberg (vikarie från 1 oktober)
2021-:     Björn Eriksson

Kritik 
Riksrevisionen publicerade 2016 en granskningsrapport där man granskar hur staten (regeringen, Läkemedelsverket, Socialstyrelsen och Statens beredning för medicinsk och social utvärdering) hanterar läkemedelsindustrins inflytande över statlig läkemedelskontroll och kunskapsstyrning. Riksrevisionen riktar i sin granskning skarp kritik mot Läkemedelsverket för brister på flera punkter. Läkemedelsverket har dock påpekat att flera av slutsatserna baserades på påståenden som saknar sakligt stöd. Även regeringen avvisade stora delar av Riksrevisionens kritik.

Se även
Europeiska läkemedelsmyndigheten

Källor

Noter

Externa länkar 
Läkemedelsverket
Giftinformationscentralen
Läkemedelsboken
Läkemedelsfakta

Myndigheter under Socialdepartementet
Farmaci
Myndigheter i Uppsala
Patientsäkerhet
Läkemedelsmyndigheter
Lesbos

Lesbos, nygrekiska Λέσβος/Lesvos, är en grekisk ö, belägen i Egeiska havet. Lesbos är den tredje största ön i Grekland och den åttonde största i Medelhavet. Dess areal är 1630 km² och kustlinjen är 320 kilometer lång. Lesbos har över 100 000 invånare, varav ca. en tredjedel lever i öns huvudstad Mytilene, på den sydostliga delen av ön. På Lesbos ligger också staden Plomari, vilken är känd för tillverkning av Ouzo. Ön är en populär semesterort. Bland sevärda naturfenomen finns den förstenade skogen. Poeten och nobelpristagaren Odysseus Elytis kom från Lesbos.

Enligt den grekiska mytologin hade ön en gud med samma namn som ön. Han var son till Lapithes. Han skall på uppmaning av oraklet i Delfi begett sig hit till ön och gift sig med prinsessan Methymna, och därmed gett ön dess namn.

Historia 
Omkring 3 200 f.Kr. finns spår av bosättningar på ön, bland annat vid Thermi. Eoliska greker invandrade till öarna omkring 1 200 f.Kr. Under 700- och 600-talen f.Kr. skapade sig Lesbos kolonier på fastlandet, bland annat Sigeion vid Hellespontens mynning.

Från 600-talet kallades ön Mytilene efter huvudorten och bestod då av ett flertal självständiga stadsstater. På grund av dess läge regerades Lesbos av perserna under 500- och 400-talet, men blev medlem av Attiska sjöförbundet 479 f.Kr. 428 bröt staterna på Lesbos, förutom staden Methymna på norra delen av ön med Aten och anslöt sig till peloponnesiska förbundet, varför Mytilene 427 f.Kr. intogs av atenarna, som delade upp ön under atenska klerucher (kolonier). 387 f.Kr. blev ön åter självständig, och slöt 334 f.Kr. förbund med Alexander den store. 267 kom Lesbos under ptolemeerna och blev 197 f.Kr. åter fritt.

Det var en välmående ö under antiken. På 600-talet f.Kr levde här historiens första kvinnliga poet Sapfo. I Sapfos dikter syns en mängd uttryck för kärlek gentemot andra kvinnor, detta är bakgrunden till att Lesbos gett upphov till benämningen för kvinnlig homosexualitet, lesbianism. Samtida med henne var Alkaios, en annan antik poet. Filosofen Theofrastos föddes här på 300-talet f.Kr. Under samma århundrade grundade den kände filosofen Epikuros en skola på ön.

Romarna invaderade på 100-talet f.Kr. och arkeologiska lämningar vittnar om att många rika romare hade villor på ön.

Genueserna tog ön efter Konstantinopels och det bysantinska rikets fall i början av 1200-talet och turkarna kom på 1400-talet.

Grekiska frihetskriget bröt ut år 1821 och 91 år senare blev ön befriad.

Se även 
Egeiska universitetet

Referenser

Externa länkar 
 Grekiska kulturministeriets prefektur på Lesbos med interaktiv karta
 GreekNet - historia och bilder

Greklands öar
Öar i Egeiska havet
Nordegeiska öarna
HBTQ-historia
Greklands kommuner
Egeiska havet

Egeiska havet (grekiska: Αιγαίον Πέλαγος, Aigaíon Pélagos; turkiska: Ege Denizi) är den del av Medelhavet som ligger mellan grekiska halvön och Anatoliens västkust. I nordost står det via Dardanellerna, Marmarasjön och Bosporen i förbindelse med Svarta havet. I Egeiska havet återfinns många öar och ögrupper (se Egeiska öarna).

Etymologi 
Havet har enligt grekiska mytologin fått sitt namn efter kung Aigeus, som kastade sig ner i havet i tron om att hans son Theseus omkommit. En annan förklaring till havets namn kan vara Poseidons mytiska tillhåll Aigai.

Huvuddelar 
 Kretahavet, södra delen, mellan Kreta och Kykladerna
 Myrtoiska havet, sydvästra delen, mellan Kykladerna och Peloponnesos
 Thrakiska havet, norra delen, norr om Lemnos
 Thermaikos, stor bukt i nordväst

Referenser

Externa länkar
Likhetsfeminism

Likhetsfeminism, likartsfeminism, är en gemensam benämning på de riktningar inom feminism som anser att skillnaderna mellan könen väsentligen är sociala konstruktioner och därmed kulturberoende. De sätter alltså miljön i centrum, i motsats till särartsfeministerna som sätter biologiska skillnader i centrum. 

Uppdelningen i särartsfeminism och likhetsfeminism kan ses som den mest grundläggande indelningen när det gäller olika feministiska åskådningar. Dessa två huvudgrenar kan sedan delas in ytterligare i olika riktningar. Särartsfeminism har kopplingar till essentialism, medan likhetsfeminism hör samman med konstruktivism och postmodernism .

Till likhetsfeminismen hör bland annat liberalfeminism, socialistisk feminism och radikalfeminism.

I Sverige är i dag väsentligen hela den feministiska rörelsen likhetsfeministisk; särartsfeminismen är marginaliserad.

Feminism
Affärsbank

En affärsbank är en typ av bank. Normalt avser begreppet affärsbank en bank med bred finansierings- och inlåningsverksamhet, vilket skiljer den från en investmentbank, och utgör därmed en "vanlig bank". Ibland används begreppet även på banker som i första hand bedriver bankverksamhet mot företagsmarknaden.

Svensk rätt
I Sverige gäller att en affärsbank ska vara ett aktiebolag som har fått tillstånd (så kallad bankoktroj) av Finansinspektionen för att bedriva inlåningsverksamhet. Bolaget blir då ett bankaktiebolag.

Förutom inlåningstillstånd kan Finansinspektionen bevilja tillstånd för viss verksamhet med finansiella instrument enligt lagen om värdepappersmarknaden samt bevilja tillstånd för utlåningsverksamhet enligt lagen om bank- och finansieringsrörelse. Bolag som endast har dessa former av tillstånd kallas inte banker utan benämns istället värdepappersinstitut respektive kreditinstitut i svensk rätt.

Se även
Lista över svenska affärsbanker
Kreditinstitut
Värdepappersinstitut
Oktroj

Bankväsen