kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Propagandafilm

Propagandafilm är en film där innehållet har något syfte att föra en form av politisk propaganda. Syftet med filmerna är ofta att visa det egna landets förträfflighet eller att visa osympatiska drag från andra länder. Ofta är det då andra länder som har någon form av konflikt med det land som filmen är gjord i. Dessemellan kan också fientligt inställda länder utmålas som antingen odugliga eller rent förlöjligas.

Propagandafilmer kan egentligen vara vilken sorts filmer som helst. Det kan vara t.ex. komedifilmer, actionfilmer, äventyrsfilmer, romantikfilmer, tecknade filmer eller annat. De kan vara helt olika varandra. Gemensamt har de ändå att i sin handling framföra ett politiskt budskap. Många gånger ska de i detta framföra förträffligheten med det egna landets politik.

Redan under första världskriget producerades det propagandafilmer, men under andra världskriget kom produktionen att öka i omfattning. Bland annat producerades det flera propagandafilmer i Nazityskland där den nazistiska regimen utmålades som duktig eller sympatisk medan övriga som odugliga eller osympatiska. Men även i USA och Storbritannien producerades propagandafilmer. George Formby (kallad Flygmalajen i Sverige) gjorde sig känd för att ha gjort ett antal antinazistiska propagandafilmer. Även Charlie Chaplins film Diktatorn kan ses som en propagandafilm där han förlöjligar Adolf Hitler. Även Disney har under andra världskriget gjort en propagandafilm med Kalle Anka i huvudrollen som heter Der Fuehrer's Face.

Se även 
Allierades propagandafilmer under andra världskriget
Nazistiska propagandafilmer

 
Propaganda
Bor (olika betydelser)

Bor kan syfta på:

 Bor – ett grundämne
 Bor (mytologi) – en ygoyfpuvp hon hade gälrc l i den  no rdiskat mytologinåee

Geografi

Frankrike 

 Bor-et-Bar, ort, departementet Aveyron i regionen Occitanien,

Ryssland 

 Bor, Ryssland,

Serbien 

 Bor, Serbien, Centrala Serbien, Borski Okrug,

Sverige 

 Bor, Värnamo kommun, ort, Jönköpings län, Värnamo Kommun,

Sydsudan 

 Bor (delstatshuvudstad), Jonglei,

Tjeckien 

 Bor (ort i Tjeckien), Plzeň, 

Robotskapade Rysslandförgreningar
Robotskapade Serbienförgreningar
Robotskapade Sydsudanförgreningar
Robotskapade Tjeckienförgreningar
Länsväg 270

Länsväg 270 är en primär länsväg i Dalarnas län. Den går sträckan Hedemora – Långshyttan - Engelsfors.

Från början gick länsväg 270 Hedemora - Torsåker. Då gick den från Hedemora genom byarna Dala-Husby, Svinö, Stjärnsund till Torsåker där den anslöts sig till Riksväg 68 (före 1962 Länsväg 271). Mot slutet av 1960-talet byggdes en genväg öster om Dala-Husby. År 1985 drogs den istället norrut från Svinö genom Långshyttan till Ängelsfors. Åren 1985-2012 gick den också Norberg-Hedemora men denna sträcka är nu riksväg 69.

Anslutande vägar

Se även 
 Lista över länsvägar i Dalarnas län
 Lista över primära länsvägar i Sverige

Externa länkar
 

270
Himlens änglar

Himlens änglar, svensk humorserie om änglar, Gud och Fan av Jan Romare. De flesta karaktärerna i Himlens änglar är änglar klädda i nattskjorta, vingar och gloria, som framlever livet efter detta på ett ganska jordnära sätt, ofta med att spela kort eller att samla blommor på graven. Fan deltar också i Himlens änglar, och har ofta prestationsångest för att han inte är tillräckligt ond. Gud syns mer sällan.

Serien finns utgiven bland annat i serietidningen SeriePressen Comic Magazine av serietidningsförlaget Formatic Press 1993-1994.

Svenska serier
Svenska dagspresserier
Svenska seriefigurer
Länsväg 245

Länsväg 245 är en primär länsväg i Värmlands och Dalarnas län. Den går sträckan Hagfors - Tyfors– Fredriksberg – Sunnansjö – Ludvika.
 
Före 1985 gick vägen öster om Sunnansjö via Grangärde och Rämshyttan för att mynna på dåvarande riksväg 60 mellan Ludvika och Borlänge. Idag följer den riksväg 66 till Ludvika, medan sträckningen mellan Grangärde och riksväg 50 vid Rämshyttan är degraderad till länsväg W 644. 

Delen Östervik-Gumhöjden invigdes 1988, vilket gjorde att förbindelserna till Hagfors österifrån förbättrades dramatiskt. Tidigare fick trafiken gå långa omvägar, alternativt använda sig av skogsbilvägar. Före 1988 var Tyfors västra ändpunkten för väg 245. Dock skyltades mot Filipstad från Grangärde och västerut.

Anslutande vägar

Se även
 Lista över länsvägar i Dalarnas län
 Lista över länsvägar i Värmlands län
 Lista över primära länsvägar i Sverige

Externa länkar
 

Länsvägar i Värmlands län
245
Vingar

Vingar kan syfta på:

 Vinge – yta som brukas för att skapa lyftkraft för flygning genom atmosfären
 Vingar (musikalbum) – studioalbum av Mikael Rickfors  från 1988
 Vingar (sång) – sång skriven av Mikael Rickfors och Peter Lindforss från 1988
Vinge

En vinge är en yta som brukas för att skapa lyftkraft för flygning genom atmosfären, och sällsynt även i andra gaser eller vätskor. Det kan röra sig om en  extremitet hos djur, en utväxt på växtfrö eller en konstruktion på en farkost.

Begreppet vinge används även för den inverterade vingprofil, också felaktigt kallad spoiler, som används på snabba bilar för att öka downforce och trycka bilen mot underlaget.

Hos djur 
Bland djuren är det insekter som är den största gruppen som har vingar. Hos fåglar är det frambenen som utvecklats till vingar. På fåglar utgörs vingytan av fjädrar. På fåglar utan flygförmåga är vingarna tillbakabildade. Vissa fåglar, som pingviner och alkor, använder vingarna för att simma med. Hos fladdermöss är det, precis som hos fåglarna, frambenen som utvecklats till vingar.

För vidare information om fågelvingen, se Fjäder. För information om olika djurarters flygförmåga, se Flygförmåga hos djur.

På farkoster (bärplan) 
En vinge är också en anordning på exempelvis flygplan eller bilar och andra farkoster och som ökar eller minskar lyftkraften när farkosten rör på sig. Se vidare aerodynamik.

Referenser 

Djuranatomi
Hanröleden

Hanröleden är en viktig väg i Faluns tätortssystem. Den förbinder Gruvrondellen med Jungfrurondellen och utgör idag en del av E16/riksväg 50. Innan Lugnetleden byggdes var den, tillsammans med Korsnäsvägen och Gruvgatan, en del av dåvarande riksväg 80:s sträckning genom staden. Riksväg 50 och E16 har kommit dit senare. Hanröleden saknar planskilda korsningar och korsar även en järnväg (Grycksbobanan) i plan. Från denna väg utgår också länsväg 293 mot Amsberg/Leksand.

Transport i Falu kommun
Vägar i Sverige
Iocaste

Iocaste (Jupiter XXIV, S/2000 J3) är en av Jupiters mindre yttre månar. Den upptäcktes den 23 november 2000 av en grupp astronomer vid University of Hawaii under ledning av Scott S. Sheppard. Den fick först den tillfälliga beteckningen S/2000 J3 och uppkallades senare efter Iokaste som älskades av Zeus och födde honom en son i den grekiska mytologin. Skall inte förväxlas med Iokaste, Oidipus moder.

Omloppsbanans egenskaper 
Iocaste kretsar kring Jupiter på ett medelavstånd av 20 723 000 kilometer, på 631 dagar 7 timmar och 12 minuter. Banans excentricitet är 0,2160 med en lutning på 149,429° i förhållande till Jupiters ekvatorialplan. Den roterar kring Jupiter i en retrograd bana, det vill säga månen rör sig åt motsatt håll i förhållande till planetens rotation. På grund av dess banegenskaper tillhör den Ananke-gruppen.

Fysiska egenskaper 
Iocaste har en genomsnittlig diameter på 5,2 kilometer och densiteten är uppskattad till 2 600 kg/m3 vilket kan tyda på att den är uppbyggd av silikater och fruset vatten. Den har en mörk yta med en albedo på 0,04 vilket betyder att enbart 4 % av solljuset som träffar den reflekteras. Den skenbara magnituden är 21,8.

Referenser 

Jupiters månar
Månar
Astronomiska upptäckter av SS Sheppard
Astronomiska upptäckter 2000
Isonoe

Isonoe (Jupiter XXVI, S/2000 J6) är en av Jupiters mindre yttre månar. Den upptäcktes den 23 november 2000 av en grupp astronomer vid University of Hawaii under ledning av Scott S. Sheppard. Den fick först den tillfälliga beteckningen S/2000 J6 och uppkallades senare efter danaiden  Isonoe som födde en son åt Zeus i den grekiska mytologin.

Omloppsbanans egenskaper 
Isonoe kretsar kring Jupiter på ett medelavstånd av 23 155 000 kilometer, på 726 dagar och 6 timmar. Banans excentricitet är 0,2471 med en lutning på 165,268 ° i förhållande till Jupiters ekvatorialplan. Den roterar kring Jupiter i en retrograd bana, dvs. månen rör sig åt motsatt håll i förhållande till planetens rotation. På grund av dess banegenskaper tillhör den Carme-gruppen.

Fysiska egenskaper 
Isonoe har en genomsnittlig diameter på 3,8 kilometer, och densiteten är uppskattad till 2600 kg/m3, vilket kan tyda på att den är uppbyggd av silikater. Den har en mycket mörk yta med en albedo på 0,04, vilket betyder att enbart 4 % av solljuset som träffar den reflekteras. Den skenbara magnituden är 22,5.

Referenser 

 

Jupiters månar
Månar
Astronomiska upptäckter av SS Sheppard
Astronomiska upptäckter 2000
White Noise

För ljudfenomenet white noise, se vitt brus

White Noise är en kanadensisk-brittisk-amerikansk långfilm från 2005 i regi av Geoffrey Sax, med Michael Keaton, Chandra West, Deborah Kara Unger och Ian McNeice i rollerna. En uppföljare, White Noise 2, släpptes 2007.

Handling
Jonathan Rivers förlorar sin hustru Anna. Den nyblivna änklingen blir dock kontaktad av en man som påstår sig ha kontakt med de döda via bruset som finns mellan stationerna på en radio, så kallat vitt brus (på engelska white noise). Rivers vill själv få kontakt med henne och dras in i en massa äventyr.

Rollista

Externa länkar

Filmer 2005
Amerikanska skräckfilmer
Fögderi

Fögderi avsåg i Sverige förr de lokala skattemyndigheternas verksamhetsområde, vilka sorterade under respektive länsstyrelse. 1 januari 1991 omorganiserades skatteväsendet och fögderierna kom att avskaffas och istället ersättas med en skattemyndighet för varje län. År 2004 kom dessa att slås samman med dåvarande Riksskatteverket (RSV) till det nya Skatteverket.

Till fögderiernas ansvarsuppgifter hörde bland annat mantalsskrivning, taxering och uppbörd av skattemedel. Ansvarig för fögderiets verksamhet var innan år 1918 fogden, eller kronofogde som denne också kallades. Vidare fanns även en häradsskrivare, vilken efter år 1918 övertog chefsverksamheten för fögderiet, liksom en eller flera kronolänsmän, vilka hade fjärdingsmän som biträden. Kronolänsmännen omvandlades år 1918 till landsfiskaler. Fögderierna hade sitt ursprung i de medeltida slottslänen, till vilka landområden fördes för att svara för en borgs underhåll. I praktiken var fögderiet från början en förläning till slottets hövitsman med rätten att uppbära skatt från traktens bönder (mestadels dock för kronans räkning).

Den 1 januari 1918 ändrades fögderierna genom att häradsskrivaren blev chef för fögderiet och ansvaret för indrivnings- och utsökningsverksamheten i riket överfördes på landsfiskalerna och stadsfogdarna. Kronofogdarna avskaffades samtidigt. I riket fanns 119 fögderier samt 70 städer som stod utanför fögderiindelningen. Fögderier var underordnade länen och länsstyrelserna, och fögderierna var under perioden 1918-1965 i sin tur uppdelade i landsfiskalsdistrikt. Sveriges indelning i landsfiskalsdistrikt upphörde 1965. Den 1 januari 1967 infördes en enhetlig indelning i fögderier i hela Sverige, och städernas egna kommunala uppbördsverk förstatligades. Benämningen lokala skattemyndigheten ersatte den tidigare använda häradsskrivaren. Exempelvis hade chefen för Lokala skattemyndigheten i Stockholms fögderi titeln fögderidirektör.

Se även 
 Lista över svenska fögderier

Källor 
Kungl. Maj:ts kungörelse (1973:796) om rikets indelning i fögderier

Noter

Skatter
 
Svensk rättshistoria
Jungfru Marie himmelsfärd

Jungfru Marie himmelsfärd, även kallad Jungfru Marias upptagning i himmelen, latin Assumptio Mariae, är en förpliktigad helgdag inom Romersk-katolska kyrkan, och firas den 15 augusti. 

Enligt en tidig katolsk och ortodox uppfattning har Jungfru Maria tagits upp till himlen med kropp och själ; detta firas i både öst- och västkyrkan den 15 augusti, men blev en romersk-katolsk dogm först 1950 då Pius XII uttalade sig ex cathedra i och med den apostoliska konstitutionen Munificentissimus Deus. Inom ortodoxa kyrkan kallas högtiden Marie avsomnande.

Med hänvisning till att Jungfru Marie himmelsfärd saknar belägg i Bibeln lärs inte detta i vissa protestantiska kyrkor. I evangelisk-luthersk tradition finns dock stöd för läran bland annat i Augsburgska bekännelsens apologi, där det medges att Maria ber för kyrkan.

Se även
 Guds Moders Avsomnande

Referenser 

Kristna högtider
Mariadagar
Temadagar i augusti
Förpliktade helgdagar
Mariologi
Narcissus

Narcissus kan avse:

 Narcissus (död 54 e.Kr.) – slav som blev frigiven av kejsar Claudius och därefter var dennes rådgivare
 Narcissus – det latinska namnet på en vacker yngling inom grekisk mytologi, se  Narkissos
 Narcissus – latinska namnet ett växtsläkte i familjen amaryllisväxter, se narcissläktet 
 Narcissus – en räddningskapsel i filmen Alien

Se även
 Narcissism
Gallicarosor

Gallicarosor, eller provinsrosor (Rosa Gallica-gruppen) är en grupp av rosor. De har alla sitt ursprung i  arten provinsros (Rosa gallica) och kan vara mutationer av den rena arten eller, mer eller mindre, komplexa hybrider med andra arter. 

De första kom till Europa med korsriddarna från Jerusalem. I Mindre Asien har de varit kända sedan 1100-talet f.Kr. 

När de kom till Europa odlades de först i klosterträdgårdar. Sorten 'Officinalis', apotekarrosen, användes i medicinskt syfte mot bland annat magbesvär och huvudvärk, men framför allt för att utvinna rosenolja.

På 1600-talet kom rosförädlingen i västvärlden igång, och det var främst Gallicarosen som användes. Namnet Gallica har växten fått av Linné.

Växtsättet är upprätt och Gruppen klassas som buskrosor och blir ca 100–170 cm höga. Blommorna vanligen fyllda eller halvfyllda. Färgskalan är vanligen rosa till purpurrött och endast i sällsynta fall vitt. Det finns även äldre sorter med flerfärgade eller strimmiga kronblad, till exempel polkagrisrosen, 'Rosa Mundi' (syn. 'Versicolor').  De är alla engångsblommande.

Sorter

'Adèle Prévost' 

'Agathe Fatime' 
'Agathe Incarnata' 
'Aimable Amie' 
'Aimable Rouge' 
'Alain Blanchard' 
'Ambroise Paré' 
AMITIÉ 
'Anaïs Ségalas' 
'Antonia d'Ormois' 
'Assemblage des Beautés' 
'Belle de Crécy' 
'Belle des Jardins' 
'Belle Doria' 
'Belle Isis' 
'Belle sans Flatterie' 
BLANCHE SIMPLE 
'Camaieux' 
'Cardinal de Richelieu' 
'Charles de Mills' 
'Complicata' 
'Comtesse de Lacépède' 
'Conditorum' 
'Cosimo Ridolfi' 	
'Cramoisi Picoté' 
'd'Aguesseau' 
'Duc de Fitzjames' 
'Duc de Guiche' 
'Duchesse d'Angoulême' 
'Duchesse de Berry' 
'Duchesse de Buccleugh' 
'Duchesse de Montebello' 
'Georges Vibert' 
'Gil Blas' 
'Gloire de France' 
'Gloire des Jardins' 
'Hippolyte' 
'Hypacia' 
'James Mason' 
'Jenny Duval' 
KEAN 
'Le Rosier Evêque' 
'Louis van Till' 
'Mécène' 
'Narcisse de Salvandy' 			
'Oeillet Flamand' 
'Oeillet Parfait' 
'Officinalis' 	(apotekarros)
'Ombrée Parfaite' 
'Ornament de la Nature' 
'Orpheline de Juillet' 
'Perle des Panachées' 
'Pompon Panachée' 
'Président de Sèze' 
'Président Dutailly' 
'Prince Frederick' 
'Pumila' 
'Robert le Diable' 
'Rosa Mundi' 	(polkagrisros)
'Rose du Maître d'École' 
'Royal Marbrée' 
SISSINGHURST CASTLE 
'Surpasse Tout' 
'Tricolore de Flandre' 
'Turenne' 
'Tuscany' 
'Tuscany Superb' 
'Ville de Londres' 
VIOLACEA ('La Belle Sultane')

Källor
 Gustavsson, Lars-Åke (1998) Rosor för nordiska trädgårdar del 1 Stockholm, Natur & Kultur 

Phillips, Roger  & Rix, Martyn (1988) Roses  

Walters, S.M. (1995) The European Garden Flora, Vol. IV - Dicotyledons (Part II)  

Rosor
Ga Växtindex
Bror min och jag

Bror min och jag är en svensk dramakomedifilm från 1953 i regi av Ragnar Frisk.

Handling
Gus och Holger studerar i Uppsala. De har problem med ekonomin, eftersom de ligger efter med hyran. De har blivit lovade pengar från sin morbror, men i stället för pengar får de reda på att morbrodern försatts i konkurs. Samtidigt kommer hyrestanten (Julia Cæsar) och begär betalt för tre månaders hyra, 350 kr senast i morgon. För att lösa krisen beger sig Gus och Holger till arbetsförmedlingen, båda får jobb, Holger får plats som kemilärare på Sanders flickinternat medan Gus byter till sig jobbet som gymnastiklärare vid samma flickinternat med en annan arbetsökande, kapten Bergström. Det visar sig att kapten Bergström är en efterspanad sol- och vårare, eftersom Gus är anställd under hans namn beslutar sig Gus och Holger för att rymma.

Om filmen
Filmen fick sin urpremiär i Borås och Eskilstuna 1953 medan publiken i Stockholm fick vänta till maj 1954.

Rollista
Gus Dahlström - Gus, kandidat 
Holger Höglund - Holger, kandidat 
Anna-Lisa Baude - Vera Sanders, rektor vid Sanders flickinternat 
John Botvid - pantlånaren 
Rut Holm - fröken Andersson, internatskolans alltiallo 
Artur Rolén - X-mannen, privatdetektiv 
Erna Groth - Hettie Karlsson, elev på flickinternatet 
Gunnar "Knas" Lindkvist - kapten Bergström, sol och vårare 
Busk Margit Jonsson - Solveig Berndtsson, elev på flickinternatet 
Carl-Gunnar Wingård - Karl Oskar Pettersson, Gus och Holgers morbror 
Julia Cæsar - Gus och Holgers hyresvärdinna

Musik i filmen
Gaudeamus igitur, latinsk text 1781 C.W. Kindleben, instrumental. Helan går, instrumentalHjärtedrömmar (Tänk om du vore lika kär i mig), kompositör Gus Dahlström, text Gus Dahlström och Arne Ossian, sång Busk Margit Jonsson Trallar en, trallar alla, kompositör Gus Dahlström, text Gus Dahlström och Arne Ossian, sång Gus Dahlström och Holger Höglund Storm och böljor tystna ren, kompositör och text Carl Michael Bellman, instrumentalPositivvisa (När det svänger i det gamla positivet)'', kompositör Gus Dahlström, text Gus Dahlström och Arne Ossian, sång Margret Jonsson

Källor

Externa länkar 
 
 

Filmer 1953
Svenska dramafilmer
Svenska komedifilmer
Filmer i regi av Ragnar Frisk
Filmer från Svensk Talfilm
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1950-talsfilmer
Jungfrurosor

Jungfrurosor, eller vitrosor (Rosa Alba-gruppen) är en grupp roshybrider som, trots namnet, inte alltid har vita kronblad. Till västvärlden kom de troligen med romarna, då Plinius blivit uppmärksam på att det finns massor av vita rosor i de trakterna. Många sorter är så gamla och sällsynta att de inte har något namn fastän de växer i äldre trädgårdar efter flera generationer.

Jungfrurosen är tämligen härdig. Den klarar i regel klimatet i södra halvan av Sverige och blir en mellanhög buske med starkt doftande blommor. Blommar ofta något tidigare än andra gammeldags rosor. Många jungfrurosor kan användas som klätterrosor om de spaljeras och beskärs.

Dessa rosor förknippas med jungfru Maria, varav namnet, men även huset York. Den sort de använder till sitt vapen är antingen 'Suaveolens' eller 'Simplex' - somliga menar dock att det är en gallicaros.

Synonymer
Rosa ×alba Linné, 1753
Rosa ×alba nvar. suaveolens Dieck 
Rosa ×candida Scop., 1771 nom. illeg.
Rosa ×collina nsubsp. alba (L.) Celak., 1875
Rosa ×macrantha N.H.F.Desp., 1838
Rosa ×procera Salisbury, 1796 nom. illeg.
Rosa ×usatatissima Gaterau, 1789 nom. illeg.

Galleri

Rosor
Ju Växtindex
Corey Taylor

Corey Todd Taylor, född 8 december 1973 i Des Moines, Iowa, är sångare i Stone Sour och Slipknot, där han efterträdde Anders Colsefini. Han har nummer åtta i bandet.

Utöver engagemangen i Stone Sour och Slipknot har Taylor även deltagit i andra musikaliska projekt bland annat med Soulfly, Damageplan och Roadrunner Records The All-Star Sessions 2005. På Apocalypticas album Worlds Collide 2007 sjöng Taylor låten "I'm Not Jesus".

Diskografi

Med Slipknot 
 Slipknot (1999)
 Iowa (2001)
 Vol. 3 (The Subliminal Verses) (2004)
 9.0: Live (2005)
 All Hope Is Gone (2008)
 .5: The Gray Chapter (2014)
 We Are Not Your Kind (2019)

Med Stone Sour 
 Stone Sour (2002)
 Come What(ever) May (2006)
 Audio Secrecy (2010)
 House of Gold and Bones Part 1  (2012)
 House of Gold and Bones Part 2 (2013)
 Hydrograd (2017)

Har även medverkat på 
 Strait Up  "Requiem" (2000)
 Primitive  "Jumpdafuckup" (2000)
 Rise Above: 24 Black Flag Songs to Benefit the West Memphis Three "Room 13" (2002)
 New Found Power  "Fuck You" (2004)
 The All-Star Sessions  "The Rich Man" (2005)
 Systematic Chaos  "Repentance" (2007)
 I'm Not Jesus med Apocalyptica (2007) 
 Death to All But Metal Steel Panther (2009)
 On My Own med Travis Barker (2011)
 Rainbow In The Dark Ronnie James Dio – This Is Your Life (2014)
 The Hurt Will Go On Code Orange (2018)
 Stuck in My Way Kid Bookie (2019)

Referenser

Externa länkar 

 Taylors information hos Black-Goat
 Slipknots webbplats 
 Stone Sours webbplats
 Stone Sour (Roadrunner Records)
 Corey Taylor's twitter
 Corey Taylor's webbsida

Födda 1973
Amerikanska musiker
Män
Personer från Des Moines
Levande personer
Musiker från Iowa
Busk Margit Jonsson

Busk Margit Jonsson Skoog, född 10 september 1929 i Malungs församling, Kopparbergs län, är en svensk operasångerska (sopran).

Biografi
Jonsson är dotter till garvaren Busk Johan Jonsson (1891–1965) och Hulda Cecilia Jansson (1895–1960). Jonsson framträdde hos farbror Sven i Barnens brevlåda år 1941 och utbildade sig vid Musikhögskolan i Stockholm 1946–1953 och därefter i Wien. Hon studerade även för Hjördis Schymberg och andra privatlärare. Jonsson engagerades vid Kungliga Operan i Stockholm 1954 där hon debuterade som Bertha i Nürnbergerdockan av Adolphe Adam. Hon har sjungit de flesta stora sopranrollerna och även tolkat folkvisor i radio och tv. Bland rollerna kan nämnas Blondchen i Enleveringen ur seraljen, Susanna i Figaros bröllop, Anne Trulove i Rucklarens väg och Daisy Doody i Aniara.

Från 1951 och flera år framåt gestaltade Jonsson rollen som Marit i Rune Lindströms Himlaspelet i Leksand. Busk är hennes gårdsnamn från Dalarna. Hon är född och uppväxt i Malung där hon var den första att kreera rollen som den sturska Brus Britta i Skinnarspelet 1967, även det ett bygdespel skrivet av Rune Lindström.

Jonsson var sommarvärd i radioprogrammet Sommar 1978 och har haft flera filmroller, bland annat som Anna i Värmlänningarna.

Hon har varit gift med operasångaren Ingvar Wixell 1956–1963 och med skådespelaren Helge Skoog 1964–1977.

Filmografi

 (tv)  
 (tv)

Teater

Roller

Radioteater

Roller

Priser och utmärkelser
1975 – Jussi Björlingstipendiet

Källor
 Sørensen, Inger, Operalexikonet, sidan 274, Forum, 1993, .

Noter

Externa länkar

Svenska operasångare under 1900-talet
Svenska sopraner
Sommarvärdar 1978
Födda 1929
Kvinnor
Levande personer
Hedersledamöter vid Västmanlands-Dala nation
Personer från Malungs socken
Portlandrosor

Portlandrosor (Rosa Portland-Gruppen) är en grupp roshybrider som härstammar från korsningar mellan gallicarosor (R. Gallica-gruppen) och höstdamascenerrosor (R. Bifera-gruppen). Till gruppen förs också liknande rosor med okänt ursprung.

Gruppen är döpt efter hertiginnan av Portland . Det finns uppgifter om att hertiginnan tagit med sig rosen från en resa i Italien i början av 1800-talet. Men andra enligt andra uppgifter lämnade aldrig hertiginnan England och rosen fanns antecknad i en engelsk rosbok redan 1782. Troligen uppkom rosen i England under sent 1700-tal. Rosen fick senare sortnamnet 'Portlandica'.

Portlandrosor blommar längre än flera andra gammeldags buskrosor och är remonterande. De har väldigt korta blomstjälkar och mer långsmala blad än andra, och är förhållandevis småväxta. Blommorna är vanligen fyllda. Ibland räknas de som en undergrupp av damascenerrosorna, eftersom de har samma föräldraskap. Kronbladen är klassiskt rosa eller röda.

Sorter 
'Arthur de Sansal'
'Blanc de Vibert'        
'Comte de Chambord'        
'Duchesse de Rohan'               
'Jacques Cartier'        
'Mme Boll'        
'Mme Knorr'                      
'Pergolèse'        
'Portlandica'             
'Rose du Roi'
'Rose du Roi à Fleurs Pourpres'    
'Scarlet Four Seasons Rose'           
'Yolande d'Aragon'

Rosor
Po Växtindex