kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lex Sarah

Lex Sarah är det vardagliga namnet på 14 kap. 3 § i socialtjänstlagen, som föreskriver att var och en som är verksam inom omsorger om äldre människor eller människor med funktionsnedsättning ska vaka över att dessa får god omvårdnad och lever under trygga förhållanden. Personalen måste anmäla missförhållanden. Lex Sarah är en bestämmelse i socialtjänstlagen som innebär att den som arbetar med att ge service och omvårdnad inom socialtjänstens område är skyldig enligt lag att rapportera missförhållanden och risk för missförhållanden i verksamheten. Lagen trädde i kraft den 1 januari 1999. Den senaste ordalydelsen är från den 1 juli 2011.

Historia 
Namnet Lex Sarah kommer av undersköterskan Sarah Wägnert, som arbetade vid vårdhemmet Polhemsgården i Solna. Det hade under många månader funnits brist på personal samt rutiner på det nyöppnade vårdhemmet vilket föranledde vanvård av de äldre. Personalen kontaktade fackförening, kommunen samt det privatägda bolaget som ansvarade för verksamheten utan att någon förändring kom till stånd och inte heller tog någon på sig ansvaret för att en förbättring skulle ske. I oktober 1997 uttalade sig den då 23-åriga undersköterskan i TV-programmet Rapport om att det förekom vanvård på hemmet efter att Rapport hade gjort ett oanmält besök. Detta ledde till stor uppmärksamhet i massmedia och föranledde att bestämmelsen inrättades.

Lagen 
Lagparagrafen har följande lydelse:

3 § Den som fullgör uppgifter inom socialtjänsten eller vid Statens institutionsstyrelse ska genast rapportera om han eller hon uppmärksammar eller får kännedom om ett missförhållande eller en påtaglig risk för ett missförhållande, som rör den som får, eller kan komma i fråga för, insatser inom verksamheten.
Rapporteringsskyldigheten fullgörs i yrkesmässigt bedriven enskild verksamhet till den som bedriver verksamheten,
 i verksamhet vid Statens institutionsstyrelse till ledningen, och i övrigt till berörd socialnämnd.Enskilda, anhöriga och allmänhet kan inte göra en lex Sarah-anmälan.

Anställda ska rapportera missförhållanden till den som bedriver verksamheten. Information om rapporteringsskyldigheten ska ges av den som bedriver verksamheten. Ett allvarligt missförhållande eller en påtaglig risk'' för det ska i sin tur av verksamheten anmälas till Inspektionen för vård och omsorg, IVO. 

För vårdgivare finns en motsvarande reglering i den s.k. Lex Maria, d.v.s. 6 kap. 4 § i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område (f.o. m 1 januari 2011 Patientsäkerhetslagen).

Se även 
 Lex Maria
 Lex Bobby
 Lex Maja

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Socialtjänstlag (2001:453)
 Statens institutionsstyrelse
 Socialstyrelsen Lex Sarah
 
1999 i Sverige
Juridikåret 1999
Politikåret 1999
Sarah
Sarah
Abhorrers

Abhorrers (engelska för "de som känner avsky") var ett parti i England under Karl II:s regering. Den av Shaftesbury ledda oppositionen, vilken strävade att inskränka kungens makt och till förmån för Karl II:s oäkta son, hertigen av Monmouth, från tronföljden utesluta kungens bror, den katolske hertigen av York, sökte 1680 genom en mängd petitioner avtvinga Karl II parlamentets sammankallande. Partiet fick därför namnet petitioners ("petitionärer"), och det absolutistiskt sinnade hovpartiets medlemmar kallades abhorrers, eftersom de förklarade sig avsky (engelska abhor) alla försök att öva påtryckning på den enligt deras mening med gudomlig rätt enväldige konungen. Dessa partinamn ersattes snart med namnen whigs och tories.

Källor 

Englands historia
Nisan

Nisan ("axmånad", tidigare kallad Abib, ibland kallad  Nissan), är den första månaden i året enligt judarnas tideräkning sedan uttåget ur Egypten (Andra Mosebok 12:2) motsvarar ungefär april. Före den babyloniska fångenskapen namngav israeliterna månaderna från årets början genom att ge månaderna ordningsnummer. Under exilen i Babylon började månaderna ges namn efter den bland babylonierna rådande seden, så att året kom att börja med Nisan, det babyloniska namnet på Abib. Ett av de tidigaste exemplen på användning av den babyloniska namngivningen av den första månaden i den judiska kalendern är berättelsen om när Nehemja enligt Gamla testamentet reste till Jerusalem för att återuppbygga Jerusalems tempel ca 445 f.Kr.

Se även 
 Judiska kalendern

Källor 

Judendom
Månader
Rättssäkerhet

Rättssäkerhet innebär att det finns en rättsordning som ger individen skydd mot övergrepp från samhället och andra individer och kan känna rättstrygghet. I denna rättsordning ingår juridisk trygghet och att rättsreglerna tillämpas förutsägbart och effektivt. I dess mest minimala betydelse innebär rättssäkerheten juridisk rättvisa. 

Rättssäkerhet är en offentligrättslig legitimitetsaspekt av rättsprinciper och rättsskipning, ett rättssystem eller en rättsordning, den ordning av förutsägbarhet och tillämpning av generellt gällande normer, vilket anses vara förenat med rättsstaten. 

Rättssäkerhet bygger på principer som oskuldspresumtionen, proportionalitetsprincipen, förutsebarhet, allas likhet inför lagen. För att en demokratisk rättsstat ska kunna garantera mänskliga rättigheter som dessa krävs bland annat fria val, oberoende och opartiska domstolar, god lagstiftning och förutsebar rättstillämpning.

Rättssäkerheten är en viktig del av den demokratiska rättsordningen, och handlar om det juridiska förhållandet mellan den enskilde och staten. Dess syfte är att alla ska vara skyddade emot övergrepp från andra medborgare, myndighetspersoner och av samhället, och säkrade sina friheter. Till rättssäkerhet brukar även tillföras människors rätt till privatliv. 

Rättssäkerhet anförs ibland kunna delas in i formell och materiell säkerhet. Formell rättssäkerhet skulle då vara den traditionella rättssäkerheten, en rättviseaspekt som följer av förutsägbarhetsprincipen. Straff, tvångsåtgärder och lagföringar för brott ska vara förutsägbara och följa en enhetlig och systematisk ordning; till exempel skall straffrättsliga regler inte få gälla retroaktivt. Materiell rättssäkerhet skulle då istället innebära att rättstillämpningen är etiskt och moraliskt god.

Se även 
Charta 2008, en medborgarrättsrörelse som arbetar för att försvara rättssäkerheten under jakten på terrorism.
Civil Rights Defenders
Institutet Skatter & Rättssäkerhet
Legalitetsprincipen
Lagstyre
Debatt om asylprocessens rättssäkerhet

Externa länkar 
Civil Rights Defenders (f d Svenska Helsingforskommittén för mänskliga rättigheter)
Rättssäkerhetsorganisationen
Institutet Skatter & Rättssäkerhet

Källor

Juridik
R.J. Rummel

Rudolph Joseph Rummel, född 21 oktober 1932 i Cleveland, Ohio, död 2 mars 2014 i Kaneohe, Hawaii, var en amerikansk forskare och professor i statsvetenskap vid University of Hawaii.

Rummels forskning var inriktad på krig, politiska konflikter och politiska mord. Han myntade uttrycket democide som kan beskrivas som "mord genomfört av en nationell regering" oavsett det handlar om politiska lönnmord, politiska massmord eller folkmord.

Rummel uppskattade att 170 miljoner personer dödades genom democide under 1900-talet, jämfört med cirka 38 miljoner som dödats i militära strider. I en artikel  i december 2005 utökade han skattningen av antal döda enl. democide-begreppet under kolonialmakterna med 50 miljoner.

Rummel ansåg att det finns stark korrelation mellan demokrati och fred - av de 353 krig som utkämpats sedan 1816 skulle inget ha stått mellan demokratier, vilket enligt kritiker mest beror på att "demokrati" inte har någon enhetlig definition. Denna teori kallas demokratisk fredsteori (democratic peace theory). Rummels analys har kritiserats. Det har anförts att de demokratiska Västländerna dominerar de globala marknaderna och internationella organ och har världens starkaste krigsmakter. Dessa stater agerar odemokratiskt på den internationella scenen och exporterar krig och fattigdom, de två mest grundläggande hindren för demokrati.

Rummel var stark motståndare till totalitära system, han var även uttalad antikommunist och stark motståndare till olika högerdiktaturer.

Rummel författade även ett antal romaner, i bokserien "Never Again", som populariserar hans forskning om democide och spekulerar kring hur världen hade kunnat utvecklas om man förhindrat politiska massmördare och diktatorer att komma till makten.

Rummel på svenska
Rummel lanserades för en svensktalande publik främst genom Per Ahlmarks bok Det öppna såret. Ahlmark återgav där Rummels forskning om "democide".

Verkförteckning (urval)
 Lethal Politics: Soviet Genocides and Mass Murders 1917-1987 (1990)
 The Conflict Helix: Principles and Practices of Interpersonal, Social, and International Conflict and Cooperation (1991)
 China's Bloody Century: Genocide and Mass Murder Since 1900 (1991)
 Democide: Nazi Genocide and Mass Murder (1992)
 Death by Government: Genocide and Mass Murder in the Twentieth Century (1994)
 The Miracle That Is Freedom (1996)
 Statistics on Democide (1997)
 Power Kills (1997)
 Saving Lives, Enriching Life: Freedom as a Right, and a Moral Good (2001)

Externa länkar
 Democratic Peace - Rummels blogg
 Freedom, Democracy, Peace, Power, Democide, and War - R.J. Rummels webbsajt
 Freedom, Democracy, Peace; Power, Democide, and War -  R.J. Rummels webbsajt

Referenser

Amerikanska forskare under 1900-talet
Amerikanska antikommunister
Amerikanska bloggare
Personer i USA under 1900-talet
Personer i USA under 2000-talet
Personer från Cleveland
Födda 1932
Avlidna 2014
Män
Forskare från Ohio
Ädelgranssläktet

Ädelgranssläktet (Abies) är ett växtsläkte med barrträd i familjen tallväxter med cirka 42 arter. De förekommer naturligt i Eurasien (söderut till Himalaya, södra Kina och Taiwan), Nordafrika, Nordamerika, Mexiko och Centralamerika. Släktet skiljs från gransläktet (Picea) genom platta barr och upprätta kottar med avfallande fjäll. Hit hör silvergranen (Abies alba) med åt två sidor nästan kamlikt ordnade, ovan glänsande gröna, under vitaktiga barr. Kottarna är grunt avlånga med mycket trubbiga och tilltryckta fjäll. Silvergranen bildar skogar i mellersta och södra Europas lägre fjälltrakter, där den kan uppnå en höjd av 60 meter och en omkrets på 5,5 meter.

Användning 
Ädelgranen var den ursprungliga julgranen i Tyskland och vissa ädelgranar säljs alltjämt som julgranar. De är omtyckta i parker och trädgårdar. Veden är emellertid i allmänhet av sämre kvalitet än andra tallväxters, och används inte till pappersmassetillverkning i större omfattning. Veden innehåller mycket harts.
Förr erhölls av silvergranen en balsam som kallades "Strassburg-terpentin", eftersom den främst insamlades i Elsass och utsändes i handeln från Strassburg. Av en närsläktad art, balsamgran (Abies balsamea) i norra Amerika (fullt härdig i Sverige), fick man kanadabalsam.

Arter 
Exempel på i Sverige förekommande, planterade och/eller odlade:
 Balsamgran (Abies balsamea)
 Berggran (A. lasiocarpa)
 Coloradogran (Abies concolor)
 Koreagran (A. koreana)
 Nordmannsgran (Abies nordmanniana)
 Silvergran (Abies alba)

Andra arter (vars förekomst i Sverige är obekant):
 Algergran (A. numidica)
 Amurgran (A. nephrolepis)
 Aomorigran (A. mariesii)
 Bulgarisk gran (A. borisii-regis)
 Fujigran (A. veitchii)
 Grekgran (A. cephalonica)
 Kaskadgran (Abies procera)
 Kustgran (Abies grandis)
 Nikkogran (A. homolepis)
 Pichtagran (Abies sibirica)
 Praktgran (A. magnifica)
 Purpurgran (A. amabilis)
 Sachalinagran (A. sachalinensis)
 Spanskgran (A. pinsapo)
 Turkgran (A. cilicica)
 Ussurigran (A. holophylla)
 Virginiagran (A. fraseri)

Dottertaxa till Ädelgranar, i alfabetisk ordning 

 Abies alba
 Abies amabilis
 Abies balsamea
 Abies beshanzuensis
 Abies borisii-regis
 Abies bracteata
 Abies cephalonica
 Abies chensiensis
 Abies cilicica
 Abies concolor
 Abies delavayi
 Abies densa
 Abies durangensis
 Abies fabri
 Abies fanjingshanensis
 Abies fargesii
 Abies firma
 Abies forrestii
 Abies fraseri
 Abies grandis
 Abies guatemalensis
 Abies hickelii
 Abies hidalgensis
 Abies holophylla
 Abies homolepis
 Abies kawakamii
 Abies koreana
 Abies lasiocarpa
 Abies lowiana
 Abies magnifica
 Abies mariesii
 Abies nebrodensis
 Abies nephrolepis
 Abies nordmanniana
 Abies numidica
 Abies pindrow
 Abies pinsapo
 Abies procera
 Abies recurvata
 Abies religiosa
 Abies sachalinensis
 Abies sibirica
 Abies spectabilis
 Abies squamata
 Abies veitchii
 Abies vejarii
 Abies yuanbaoshanensis
 Abies ziyuanensis

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 
 Den virtuella floran - Ädelgranar

 
 
Tallväxter
Träd i Sverige
Abildgaard

Abildgaard är en gammal dansk, sedan 1705 utdöd, adlig ätt. 
Tyge Abildgaard var drots hos hertig Valdemar av Sønderjylland och hölls 1285-1286 tillsammans med honom fången på Søborg slott på Själland. Det var om denna då mäktiga ätt, som drottning Margareta brukade säga, att hon skulle "skudde abilden" (skaka apeln).

Borgerliga släkten

Abildgaard är även en dansk borgerlig ätt, utan känt samband med den adliga ätten. Till denna ätt hör bland annat: 
Søren Abildgaard, norskfödd dansk konstnär och tecknare 
Nikolai Abraham Abildgaard, dansk konstnär och den föregåendes son
Peter Christian Abildgaard, verterinärmedicinsk författare och den föregåendes bror
Ove Abildgaard, dansk lyriker

Källor 

Medeltida danska ätter
Danska adelsätter
Danska släkter
Tyge Abildgaard

Tyge Abildgaard var drots hos hertig Valdemar av Sønderjylland och hölls 1285–1286 tillsammans med honom fången på Søborg Slot på Själland. Det var om ätten Abildgaard, denna  då mäktiga ätt, som drottning Margareta brukade säga, att hon skulle "skudde abilden" (skaka apeln).

Källor 

Personer i Danmark under 1200-talet
Dansk adel
Peter Christian Abildgaard

Peter Christian Abildgaard, född den 22 december 1740 i Köpenhamn, död där den 21 januari 1801, var en dansk djurläkare och veterinärmedicinsk författare. Han var son till Søren Abildgaard och bror till Nicolai Abraham Abildgaard.

Biografi
Abildgaard ägnade sig först åt apotekaryrket och blev efter medicinska studier medicine doktor varefter han under några år praktiserade som stadsläkare i Köpenhamn. Under tiden studerade han vid Claude Bourgelats veterinärskola i Lyon och grundade Abildgaard Köpenhamns kungliga veterinärskola (1773), vid vilken han utövade en betydelsefull verksamhet som lärare och direktör. Utom lärda avhandlingar utgav han en mängd populära skrifter i veterinärvetenskapen. Abildgaard invaldes 1790 som utländsk ledamot nummer 149 av Kungliga Vetenskapsakademien.

Källor
 
 Svensk uppslagsbok, band 1, 1947-1955

Danska veterinärer
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Ledamöter av Videnskabernes Selskab
Danska läkare under 1700-talet
Personer från Köpenhamn
Födda 1740
Avlidna 1801
Män
Ugglan
Abingdon

Abingdon kan avse:

 Abingdon (bilmärke) – ett bilmärke från Storbritannien 1902-1903
Earl av Abingdon

Personer
Henry Abingdon (1418–1497), en engelsk musiker

Geografi

Australien

 Abingdon Airport – en flygplats i Queensland

Storbritannien

 Abingdon on Thames (parish) – en civil parish i Vale of White Horse i Oxfordshire
 Abingdon-on-Thames – en stad i Oxfordshire, England

USA

 Abingdon, Virginia

Se även
 Abington (olika betydelser)
Ablativ

Ablativ (latin ablativus, som utmärker fråntagande) är ett kasus i nominas deklination och räknas som ett yttre lokalkasus.

I sin ursprungliga betydelse betecknar ablativen det varifrån något skiljes. I svenskan uttrycks den ursprungliga ablativrelationen vanligtvis genom att prepositionen "från" sätts framför det aktuella ordet. Exempel: Börje fick en present från Kalle (på finska: Börje sai lahjan Kallelta) I latinet har däremot ablativen fått fler funktioner som ursprungligen tillhörde lokativen och instrumentalis. Det svarar på frågor som var?, varifrån? och med vad?, och föregås vanligen av en preposition.

Se även ablativus absolutus.

Ablativändelser 
Estniska: -lt
Finska: -lta, -ltä
Latin: singular -a, -o, -e, -i, -u; plural -is, -bus, -ibus
Ungerska: -tól, -től
Turkiska: -dan, -den, -tan, -ten

Finska 
Kasuset ablativ används i finska för att uttrycka rörelse från en yta eller plats, eller "från/av" en person, men används också i vissa tids-, mått- och egenskapsuttryck, samt efter vissa verb för sinnesintryck som styr ablativ.

Exempel:
 Rörelse från yta/plats: Linja-auto ajoi tieltä — Bussen körde av vägen
 Av/från en person: Lainaan rahaa äidiltä — Jag lånar pengar av mamma
 Tid: Viini on vuodelta 1999 — Vinet är från år 1999
 Mått: Perunat maksavat euron kilolta — Potatisen kostar en euro per kilo (en euro kilot)
 Egenskap: Hän on luonteeltaan vilkas — Hon är livlig till sin natur
 Sinnesuttryck: Ruoka maistuu huonolta — Maten smakar illa

Referenser

Noter

Källor 

 Karlsson, F., Finsk grammatik, Helsingin Liikekirjapaino Oy, 1979, 

Kasus
Ablefari

Ablefari (av grekiskan nekande a och blefaron, ögonlock), saknad av ögonlock, fullständigt eller delvis. Ablefari, vare sig medfödd eller uppkommen genom yttre våld, kan åtgärdas endast genom plastisk kirurgi.

Källor

Ögonsjukdomar
Aleksandr Ablesimov

Aleksandr Onisimovitj Ablesimov, född den 27 augusti 1742 i Kostroma, död 1783 i Moskva, var en rysk författare.

Biografi
Ablesimov tjänade sig i hären upp till kapten, övergick därefter till polisen och dog i största fattigdom.

Ablesimovs plats i den ryska litteraturens historia beror på operetten (vi skulle säga vådevillen) Melnik, koldun, obmanstjik i svat (Mjölnaren som trollkarl, bedragare och böneman), uppförd 1779 i Moskva och därefter flera gånger tryckt.

Skådespelet var märkligt genom sitt ryskt nationella folkliga innehåll under en tid, som annars fullkomligt behärskades av den franska pseudoklassiciteten. Stycket följdes av en hel rad efterhärmningar (bland dem märks Knjaznins "Sbitenstjik").

Källor

Ryska författare
Personer från Kostroma
Födda 1742
Avlidna 1783
Män
Ugglan
Ablution

Ablution (av latin ablurere, avtvätta) innebär ceremoniell tvagning. Hos romarna renade sig förrättaren före offringen. 

I de kyrkliga traditionerna, sedan 900-1000-talet, omfattar ablutionen sköljning av kalken i vin och vatten omedelbart efter nattvarden. Samtidigt tvagar prästen fingrarna med vin och vatten, vilket kallas purifikation. Enligt den romersk-katolska liturgin, som bygger på Pius V:s missale, tvås kalken först med vin, därefter renas kalken och celebrantens fingrar i vin blandat med vatten.
Denna rit, som ytterst måste gå tillbaka på primitiv fruktan för det profanas beröring med det heliga, har praktiserats sedan långa tider tillbaka. Ett fast moment i mässan blev den dock först under senare hälften av medeltiden.

Referenser

Katolsk liturgi
Abo, Nigeria

Abo eller Aboh (arkaiskt också Ibu) är en stad i Nigeria, belägen innanför Beninkusten strax ovanför floden Nigers delta, på högra flodstranden. Abo ligger i delstaten Delta. Staden är säte för ett av Nigerias 774 Local Government Areas (LGA), Ndokwa East.

Legender gör gällande att befolkningen i Abo härstammar från Kungadömet Benin, som de skulle lämnat i slutet av 1400-talet under ledning av prins Obazome, även kallad Esumai-Ukwu. Efter att några andra grupper av de som samtidigt migrerade hade slagit sig ner på andra platser i regionen, skulle gruppen under prinsen ha trängt undan folket Akiria från Abo och själv etablerat ett lokalt kungarike med Esumai som första kung (Obi).

I forna tider bedrevs omfattande slavhandel i Abo, och senare bedrevs där utförsel av palmolja. I modern tid har oljeprospektering skett i trakten av Abo.

Referenser

Noter 

Orter i Nigeria
Ugglan
Anthony Wayland Wright

Anthony Wayland "Tony" Wright, född 11 mars 1948, är en brittisk Labourpolitiker. Han var parlamentsledamot för valkretsen Cannock Chase från valet 1992 till 2010.

Källor

Noter

Födda 1948
Brittiska parlamentsledamöter
Alumner från Balliol College, Oxford
Alumner från London School of Economics
Alumner från Harvard University 
Män
Levande personer
Tony Wright

Tony Wright kan avse:

 Anthony Wayland Wright – brittisk parlamentsledamot för Cannock Chase
 Anthony David Wright – brittisk parlamentsledamot för Great Yarmouth
David Wright (politiker)

David "Rimming" Wright är en brittisk parlamentsledamot för Labour. Han representerar valkretsen Telford sedan 2001.

Externa länkar
Officiell webbplats

Brittiska parlamentsledamöter
Män
Födda 1966
Levande personer
Ture Trolle

Ture Trolle, född omkring 1490, död i 12 mars 1555 i Bergunda församling, Småland, var en svensk riddare och riksråd.

Biografi
Ture Trolle föddes omkring 1490. Han var son till riksrådet Arvid Trolle och Brita Turesdotter. Trolle började 1513 att arbeta hos ärkebiskopen Birger Gunnersen i Lunds stift. Han bodde 1517 på Bergkvara slott och flydde under Gustav Vasas befrielsekrig till Danmark. Trolle avled 1555 på Bergkvara slott

Ture Trolle framträder i det politiska livet först 1517, då han på nationellt håll misstänkts för danska sympatier. Han var den tiden bosatt på Bergkvara slott, som sedan alltjämt var hans sätesgård.

Under Gustav Vasas befrielsekrig flydde han till Danmark, där Fredrik I av Danmark slog honom till riddare vid sin kröning, men togs redan 1524 till nåder av konung Gustav och kunde återvända till fäderneslandet. Han var sedan konungen och Bergkvara trogen till sin död. 

Under Dackefejden var han en tid fördriven från Bergkvara, där Nils Dacke själv tog sitt residens.

1527 nämnes Ture Trolle såsom av Gustav Vasa bemyndigad att rådslå med allmogen i Småland om den påbjudna gärden till riksens gälds betalning. På återresan därifrån blev han av någon fiende försåtligen skjuten genom livet med en skäkta, dock ej farligare än att han sedan tillfrisknade, varefter han av konungen utnämndes till riddare 1530, förordnades till slottsloven på Kalmar slott med dess stad och län samt Öland 1533, blev riksråd 1534 och skickades följande året till Landskrona såsom biträde åt amiralen Måns Somme. 1537 bevistade han med några andra av riksråden Halmstads möte och höll året därefter »allmänt ting med allmogen och vapensyn öfver hela Småland». Ha erhöll 1528-1529 lagmansräntan från Tiohärads lagsaga.

Familj
Trolle gifte sig 1525 sin broders svägerska Magdalena Eriksdotter (Gyllenstierna) (död 1584), dotter till riksrådet Erik Eriksson (Gyllenstierna) d.y. och Anna Karlsdotter (Vinstorpaätt). De fick tillsammans barnen underamiralen Arvid Trolle (död 1568) i Jakob Bagges flotta, Nils Trolle (död före 1564), Jörgen Trolle (död före 1564), Brita Trolle (död 1566) som var gift med riksmarsken Lars Siggesson (Sparre), studenten Erik Trolle (1533–1560) i Paris, Anna Trolle (1534–1617) som var gift med ståthållaren Charles de Mornay på Älvsborgs slott, Elisabet Trolle (död 1611) som var gift med frälsemannen Gabriel Sparre, hovjungfrun Christina Trolle (död 1609) som var gift med furstliga rådet Åke Johansson (Bååt), Beata Trolle som var gift med hovrättsrådet Erland Björnsson Bååt, Margareta Trolle (död före 1600), Märta Trolle (död efter 1600), Ingeborg Trolle och Catharina Trolle.

Se även 
 släkten Trolle

Källor

Noter

Svenska riddare
Svenska riksråd under 1500-talet
Ture
Födda 1490
Avlidna 1555
Män
Personer från Bergunda socken
Lagmän i Tiohärads lagsaga
Anthony David Wright

Anthony David Wright, född 12 augusti 1954 i Great Yarmouth, är en brittisk Labourpolitiker. Han var parlamentsledamot för valkretsen Great Yarmouth från valet 1997 till 2010.

Födda 1954
Brittiska parlamentsledamöter
Personer från Great Yarmouth
Män
Levande personer
Jimmy Wray

James "Jimmy" Wray, född 28 april 1938 i Govan, Glasgow, död 25 maj 2013 i Renfrewshire, var en brittisk (skotsk) Labour-politiker. Han var parlamentsledamot för valkretsen Glasgow Bailieston 1987-2005. Wray tillhörde partiets vänsterflygel, och var motståndare till EU och abort.

Källor

Brittiska parlamentsledamöter
Män
Födda 1938
Avlidna 2013
Personer från Glasgow