kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Memento mori

Denna artikel handlar om den litterära termen Memento mori. För andra betydelser, se Memento mori (olika betydelser).

Memento mori är en latinsk fras som betyder "kom ihåg att du är dödlig". Det är en genre inom konst som varierar stort men har ett gemensamt syfte, nämligen att påminna folk om deras egen dödlighet. Uttrycket "memento mori" växte i takt med kristendomens utveckling, vilken betonade himlen, helvetet och frälsning av själen inför livet efter döden. 

En vanlig avbildning i denna typ av konst är ett människokranium (dödskalle) eller timglas för att påminna om livets ändlighet. Uttrycket kan ses som en temariktning inom det konstnärliga skapandet under antiken, renässansen och barocken, och framställs ofta med vanitasmotiv eller carpe diem-tema. 

Memento mori är en variant av den latinska frasen Memento te mortalem esse, "Minns att du är dödlig", vilket enligt traditionen skulle påminna den romerske segerherre som erkänts triumf och red in i Rom. Källan skall enligt andra istället vara en förvrängning av ett citat i Tertullianus Apologeticum, "Respice post te! Hominem te memento!" vilket betyder "Se bakom dig! Minns att du är mänsklig!". Detta skulle enligt Tertullianus kejsaren ha blivit påmind om när han satt i sin triumfvagn.

Frasen yttras i Shakespeares pjäs Henrik IV från 1598: "I make as good use of it as many a man doth of a death's-head, or a memento mori."

Se även 
 Danse Macabre
 Et in Arcadia ego
 Ubi sunt
 Carpe diem
 Vanitas
 Lista över latinska ordspråk och talesätt
 Dödsångest

Källor

Externa länkar 

Konst
Döden
Litterära termer
Latinska ord och uttryck
Megaron

Megaron, "stort rum" på grekiska, är en term som numera används för ett kvadratiskt eller rektangulärt rum, vanligtvis med fyra kolonner som bär upp taket och sidoväggarna skjuter fram för att bilda en portal.

Megaron är en traditionell hustyp i Grekland och ibland ansett att vara det doriska templets ursprung.

Se även
 Den grekiska antikens arkitektur
 Minoiska kulturen

Externa länkar
 Encyclopaedia Britannica

Byggnadstyper
Rum
Mandorla

Mandorla, eller mandelgloria, är en upprättstående "mandelformad" (därav namnet) ljusgloria i form av en spetsig ellips, som omger Kristusgestalten eller jungfru Maria i medeltida konst. Det är en strängt geometrisk symbolform som består av det fält där två lika stora bredvid varandra liggande cirklar överlappar varandra när deras respektive mittpunkter sammanfaller med varandras omkrets.  Medeltida ordnar och gillen använde inte sällan denna form i sina sigill.

Referenser 

Motiv i konsten

en:Aureola#Mandorla
Roma, Gotland

Roma är en tätort i Gotlands kommun i Gotlands län, belägen på öns mellersta del. Tätorten ligger på gränsen mellan två socknar, med halva tätorten i Roma socken och andra halvan i Björke socken.

Norr om Roma ligger Roma kungsgård och Roma klosterruin.

Postorten till Roma är "Romakloster". Romakloster är också det namn Statistiska centralbyrån gett tätorten.

Historia
Klostret uppfördes av munkar tillhörande cisterciensorden 1164. Namnet Roma har dock ingen koppling till Rom i Italien utan härleds ur ordet rum som i samlingsplats. Detta anses i sin tur vara kopplat till platsens centrala betydelse som samlingsplats för Gotlands högsta politiska och juridiska instans, Gutnaltinget. Klostret blev efter reformationen kronomark, en kungsgård.

Klostret och kungsgården Roma låg dock före 2015 inte i tätorten. Denna har i stället sitt ursprung i järnvägsstationen som invigdes 10 september 1878. Den betjänade till en början i stort sett bara kungsgården och de kringliggande bondgårdarna. Tillkomsten av Roma sockerbruk som anlades på utägor tillhöriga kungsgården 1894 innebar dock ett uppsving för järnvägen i kombination med utbyggnader av järnvägsnätet. I byn Hammaren uppstod bebyggelse i anslutning till järnvägens sträckning och i byn Vallgärdet uppfördes strukturerad bebyggelse efter en rutnätsplan från 1906. Huvuddelen av bebyggelsen i Hammaren tillkom efter 1940. Järnvägsstationen och orten kallades ursprungligen Roma. För att undvika förväxlingar med den italienska staden bytte dock poststationen och orten namn till Roma kloster, trots att klostret inte låg i orten.

I Roma uppfördes under första världskriget ett av nio spannmålslagerhus, vilka fungerade som beredskapslager för livsmedel. Lagerhuset i Roma brann ner på 1970-talet.

Roma sockerbruk var fram till betkampanjen 1997 en av Gotlands största industrier, där en stor del av ortens invånare tidigare arbetade.

Järnväg 

Roma var tidigare Gotlands största järnvägsknut där de två huvudlinjerna Lärbro–Visby–Roma–Burgsvik och Slite–Roma–Klintehamn–Hablingbo korsades. Den senare linjen lades ned 1953 och Lärbro–Burgsvik lades ned som Gotlands sista järnväg 1960. 

Strax innan spåren revs upp 1963 uppställdes ett museitågsätt vid stationen. Bevarandet av detta tågsätt kom att utgöra utgångspunkten för museijärnvägen Gotlands Hesselby Jernväg, som från 2015 även går till Roma.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Roma finns det en grundskola.

Idrott
Roma har även en stor idrottsförening som heter Roma IF. Den har sektioner som friidrott, varpa, ishockey, fotboll, simning och innebandy.

Källor

Vidare läsning

Externa länkar 
 Guteinfo

Orter i Gotlands kommun
Tätorter i Sverige
Lokalfärg

Lokalfärg kan syfta på:

Lokalfärg (bildkonst) – ett föremåls färg på nära håll i klart ljus
Lokalfärg (narratologi) –  beskrivningar av miljöers och människors egenskaper
Ljustryck

Ljustryck är en plantrycksteknik, för att trycka fotografier. Vanligen utgörs tryckplåten av en glasplåt, men även aluminiumplåtar och celluloidfilm har använts.

Metoden är tämligen exklusiv och har varit tämligen sparsamt förekommande. Ljustrycket baserar sig på det faktum att ett kromgelatinskikt, som gradvis blir belyst under ett fotografiskt negativ, garvas alltefter belysningens styrka och varaktighet, och därmed förlorar gelatinets förmåga att suga upp vatten och svälla, och därmed när det färgas in fet färg kvarhåller den i olika grad.

Alphonse Poitevin lade 1855 fram principerna för ljustryck, men praktiska resultat nåddes först av Cyprien Tessié du Motay och Charles-Raphaël Maréchal i Metz. Det var dock Josef Albert i München som 1868 utvecklade en praktiskt användbar form för tekniken.

Alberts teknik går ut på att en tjock, plan mattslipad glasskiva övergjuts med en tunn lösning av vattenglas, kaliumbikromat och kromalun och får torka i 55 °C under några timmar i en torkugn.

På plåten kopiera därefter fotografiska negativ, vilka satts fast på ett monteringsglas, och partier som inte skall lämna någon bild täcks med stanniol. Efter kopieringen sköljs plåten med kallt vatten, och får därefter torka.

I samband med tryckning läggs plåten i fuktvätska, bestånden av vatten, glycerin och ammoniak varpå gelatinskiktet som ej blivit garvat suger åt sig detta. Efter detta läggs plåten i pressen och valsas in med färg, och tryckningen kan börjas. Vartefter tryckningen pågår torkar dock plåten och måste med jämna mellanrum återfuktas, vilket gör att tekniken inte lämpar sig för större serier.

Källor 
 

Grafisk teknik
Aaru

Aaru (Yaaru, Iaru eller Aalu) är den himlalika underjorden i egyptisk mytologi. Där lever de som vägt mindre än Sanningens fjäder i välbehag i Osiris eviga rike. Platsen beskrivs som en arkipelag av vetefältsfyllda öar, i öster där solen går upp. Aaru är det egyptiska ordet för kaveldun.

Källor 

Dödsriken
Egyptisk mytologi
Litografi

Litografi (från grekiskans lithos λίθος = sten, graphein γράφειν = skriva), eller plantryck, är en tryckmetod där en teckning i oljekrita på porös kalksten, litoplåt eller litofilm överförs till papper. Metoden uppfanns av Alois Senefelder 1798.

Teknik 
Metoden baseras på principen att fett och vatten stöter bort varandra. Motivet ritas på stenen (ursprungligen porös, slipad kalksten) med oljekrita eller annan fet färg. Sedan bestrykes stenen med gummi arabicum som tränger in i stenen, utom i de partier som är täckta med oljekritan eller färgen. Överflödig färg tvättas sedan bort med terpentin. När stenen fuktas med vatten tar endast de partier av stenen som inte varit belagd med färg emot vatten. När stenen sedan bestryks med fet tryckfärg fastnar den endast på de partier av stenen som inte är fuktade av vatten. Slutligen pressas ett papper mot stenen i en litografipress.

Litografier kan framställas antingen efter tuschmaneret där bilden tecknas på stenen med mjuka stålpennor, dragstift eller penslar med litografisk tusch på en slät sten, eller crayonmaneret där bilden utförs som en svartkritteckning med litografisk krita på en sten med kornig yta.

Bilderna kan även utföras på särskilt preparerat papper med litografisk tusch eller krita och sedan med övertryck överföras på stenen. Sedan man i slutet av 1800-talet lärt sig överföra fotografiska negativ till sådant särskilt fotopapper möjliggjordes fotolitografin.

Historik 
Med uppfinningen av färglitografin 1837, kunde litografierna även tryckas i flera färger. På grund av den litografiska stenens bräcklighet, tyngd och höga pris försökte man tidigt experimentera med ersättningar. Alois Senefelder började experimentera med zinkskivor 1817 och 5 år senare hade han fått fram en zinkplåt lämplig för kritarbeten. Senare började man använda aluminiumplåtar, så kallad algigrafi. En äldre benämning för färglitografi, ofta använd inom kommersiellt tryck, var kromolitografi.

Sedan man börjat använda metallplåtar möjliggjordes att tillverka metallvalsar för tryck, något som ledde till uppfinnandet av offsetlitografin.

I Sverige 
Det första litografiska tryckeriet anlades i Stockholm av tyskarna Ludwig Fehr och Carl Müler 1818. 1829 anlade även Carl von Schéele ett litografiskt tryckeri.

Litograferna i Sverige organiserades i Svenska litografförbundet.

Se även 
 Oljetryck

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 

Grafik
Vänersborgs museum

Vänersborgs museum är sedan 1885 ett museum i Vänersborg, vilket gör det till en av landets äldsta bevarade museimiljöer.

Beskrivning
Museibyggnaden uppfördes 1885 enligt arkitekten August Krügers ritningar och är landets äldsta bevarade museimiljö där såväl exteriör som interiör i det närmaste stått oförändrade sedan 1800-talet. Initiativtagare till museet var handelsmannen Johan Adolf Andersohn (1820–1887) vilken ville ”föra världen” till Vänersborg. Likt ett nationalmuseum i miniatyr rymmer museet internationella samlingar av natur- och kulturhistoria från flera världsdelar. Av särskilt intresse är den unika samlingen av fåglar och däggdjur från Namibia, insamlade av zoologen och handelsmannen Axel W Eriksson (1846–1901).

I museet visas även arkeologiska samlingar från det antika Egypten, omfattande samlingar av glas och keramik från bland annat Kina, Sverige, Frankrike och Tyskland. En permanent konstutställning visar verk från 17–1800-talen och den Nordiska Djursalen rymmer en omfattande samling nordiska naturalier från Vänersborgs läroverk. Av stort vetenskapligt intresse är även museets omfattande samling av fröprover från svenska kulturväxter – Vestra Sveriges landtbruks-museum. 

Vänersborgs museum rymmer även en autentisk vaktmästarbostad. Vänersborgs store skald Birger Sjöberg finns representerad i en interiör med originalmöblering från hans arbetsrum i Helsingborg. 

Museets historia och dess koppling till 1800-talets idé- och vetenskapshistoria visas i en särskild utställning. 
	
Vänersborgs museums magasinerade samlingar rymmer dessutom ett synnerligen rikt arkeologiskt och kulturhistoriskt material från Dalsland och Göta älvdalen.

Bilder

Källor

Vidare läsning

Externa länkar
Vänersborgs museums webbplats

Stadsmuseer i Sverige
Byggnader och anläggningar i Vänersborg
Museer i Västra Götalands län
Museer invigda 1885
Lavering

Lavering är en teknik inom målarkonsten för att måla en yta med exempelvis utspädd tusch eller transparent akvarellfärg utan spår av penseldrag. Basen för laveringen är ofta en linjeteckning.

Lavering har inte minst en lång historia inom östasiatiskt tuschmåleri.

Referenser 

Måleritekniker
Kufisk skrift

Kufisk skrift är ett formalistiskt slag av arabisk kalligrafi använd dekorativt på byggnader, keramik, textilier etc. Den är en av de äldsta arabiska skriftformerna och utvecklades i staden Kufas språkskola varifrån dess alfabet sedan spreds över hela det islamska väldet. Dess från början stela, rätvinkliga former utträngdes på 900- eller 1000-talet av en lättare, löpande rundskrift.

Araberna erhöll alfabetet ett eller två århundraden före profeten Muhammeds tid vilket visar sig av den kufiska skriftens stora likhet med den äldsta syriska skriftformen, men sin närmaste förebild har den i den arameiska skriftform som man funnit i de nabateiska inskrifterna i Hauran i nuvarande Syrien.

Kufisk skrift är vanligt på Seldjuk-turkiska mynt och monument och på tidiga osmanska mynt. 

Arabiska alfabetet
Islamisk konst
Mariakyrkan, Skogås

Mariakyrkan är en kyrkobyggnad vid Skogås Yttertorg i Skogås centrum. Den är församlingskyrka i Trångsund-Skogås församling i Stockholms stift. I Trångsund-Skogås församling är dessutom den mindre Tacksägelsekyrkan i Trångsund, uppför år 1957, belägen. Vid denna kyrka ligger församlingens kyrkogård.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan uppfördes efter ritningar av arkitekt Fritz Voigt och invigdes den 15 november 1987. Utvändigt är kyrkan i ljusrött tegel medan stommen är av betong. Entrén till kyrkan och församlingslokaler från torget går genom ett friliggande klocktorn som kröns med ett gyllene kors. Byggnadskomplexet består av en större kyrkosal med plats för cirka 275 sittande och sidobyggnader med bland annat ett café och flera samlingssalar för läs- och körverksamhet. Kyrkorummet har vitkalkade väggar och är till utformningen mer brett än långt.

Inventarier
 En väggmosaik i rött och guld, utförd av Fritz Voigt, pryder altaret.
 Golv, altare, predikstol och dopfunt är utförda i ljus Ekebergsmarmor från Borghamn i Östergötland. Predikstolen kröns av en vit duva.
 Kyrkans målade fönster är utförda av Johannes Schreiter.

Orgel
1987 flyttades en orgel hit. Den var byggd 1969 av Bruno Christensen & Sønner, Tinglev, Danmark och hade 5 stämmor.
 Orgeln med 30 stämmor är byggd 1989 av A Mårtenssons Orgelfabrik AB i Lund och invigd 1989. Tillhörande gråmålad orgelfasad är byggd efter ritningar av Fritz Voigt. Orgeln är mekanisk och har 32 fria kombinationer.

Bilder

Referenser
 Mariakyrkan, Stockholm 2008, © Stockholms stift, Text: Gunilla Nilsson, Foto: Mattias Ek
 Trångsund-Skogås församling

Externa länkar

Kyrkobyggnader i Stockholms stift
Kyrkobyggnader i Huddinge kommun
Kyrkobyggnader invigda 1987
Skogås (kommundel)
1987 i Sverige
Byn och Hallen

Byn och Hallen var från 1990 till 2020 en av SCB avgränsad och namnsatt småort i Hagfors kommun, Värmlands län. Den omfattar bebyggelse i byarna Byn och Hallen belägna i Ekshärads socken och öster om Klarälven och Ekshärad.

Referenser

Orter i Hagfors kommun
Tidigare småorter i Sverige
Gumhöjden

Gumhöjden är en tidigare småort i Gustaf Adolfs socken i Hagfors kommun, Värmlands län. 2015 hade folkmängden i området minskat och småorten upplöstes.

Noter

Orter i Hagfors kommun
Tidigare småorter i Sverige
Kill Bill: Volume 2

Kill Bill: Volume 2 är en amerikansk action-thriller från 2004, skriven och regisserad av Quentin Tarantino. Den producerades som en film, men då speltiden kom upp i närmare fyra timmar delades filmen upp i två delar, och denna andra del är sålunda uppföljare till Kill Bill: Volume 1 som presenterades 2003.

Handling 
Efter att ha misshandlats och skottskadats vaknar yrkesmördaren Beatrix Kiddo ur en fyra år lång koma och påbörjar en lång hämndjakt på sina gärningsmän och tidigare kollegor i dödspatrullen Giftormarna.

Rollista

Musik i filmen 
Originalmusiken skrevs av Robert Rodriguez och rapparen RZA.

Andra musikstycken i filmen är:

A Silhouette Of Doom av Ennio Morricone
Il Tramonto av Ennio Morricone
A Satisfied Mind av Johnny Cash
A Fistfull Of Dollars Theme av Ennio Morricone
Il Mercenario (ripresa) av Ennio Morricone
L'Arena av Ennio Morricone
Tough Guys av Isaac Hayes
Invincible Pole Fighter av Stephen Sing & So Chun Hou
The Chase av Alan Reeves, Phil Steele And Philip Brigham
Tu Mira (Edit) av Lole Y Manuel
The Demise of Father Rattigan av Ennio Morricone
The Return of Joe av Ennio Morricone
Summertime Killer av Luis E. Bacalov
About Her av Malcolm McLaren
Goodnight Moon av Shivaree
Malaguena Salerosa av Chigón
Urami Bushi av Meiko Kaji

Externa länkar 
 
 
 
 
 

Filmer 2004
Engelskspråkiga filmer
Mandarinspråkiga filmer
Spanskspråkiga filmer
Amerikanska actionfilmer
Amerikanska kampsportsfilmer
Filmer i regi av Quentin Tarantino
Kina på film
Mexiko på film
Texas på film
Kampsportsfilmer
Kung fu-filmer
Filmer från Miramax Films
Production I.G
Amerikanska uppföljarfilmer
Filmer om hämnd
Patriot Act

Patriot Act, eller officiellt USA Patriot Act (Uniting and Strengthening America by Providing Appropriate Tools Required to Intercept and Obstruct Terrorism Act of 2001), är en samling lagändringar som antogs av USA:s kongress till följd av terrordåden den 11 september 2001.

Patriot Act kritiserades för att innebära ingrepp i privatlivet och gav CIA tillåtelse att lättare kunna avlyssna telefonsamtal, infiltrera grupper och utan att ansöka om tillstånd ta reda på vilka böcker individer har lånat, personers utbildning, sjukdomar och sjukhusvistelser.

Externa länkar
"The USA PATRIOT Act: Preserving Life and Liberty" av USA:s justitiedepartement
"The USA PATRIOT Act," fulltext; 2005

2001 i USA
Juridikåret 2001
Politikåret 2001
USA:s politiska historia
USA:s lagar
Rättsregler med vedertagna kortnamn
Hara

Hara kan avse:
 Hara (hinduism) –  en gud inom hinduism
 Hara (djur) – ett släkte av fiskar
 Kanasuke Hara, japansk botaniker, 1885 - 1962
 Hara (landområde)  –  typ av ö som förekommer i Finlands kustskärgårdar

Geografi

Sverige
Hara, Hagfors kommun –  en ort i Ekshärads socken i Hagfors kommun, 
Hara, Östersunds kommun – en by och tätort i Sunne socken i Östersunds kommun,

Estland 

 Hara saar, ö i bukten Hara laht i Harju län, 
 Hara (ort), Harju län, Kuusalu vald, 
 Harga, (estniska Hara), är en by i Nuckö kommun i Lääne län i Estland

Japan 
 Hara, Nagano, kommun i Nagano prefektur

Mongoliet 

 Bayangol (distrikt i Mongoliet, Selenga), 

Robotskapade Estlandförgreningar
Robotskapade Mongolietförgreningar
Hålfall

Hålfall är en by i Sunnemo socken i Hagfors kommun, Värmlands län vid Grässjöns östra strand söder om Sunnemo. SCB avgränsade bebyggelsen i byn och omkringliggande byar till en småort 1995 med namnet Hålfall.

Noter

Orter i Hagfors kommun
Tidigare småorter i Sverige
Elektorskollegiet i amerikanska presidentval

.

Elektorskollegiet (engelska: U. S. Electoral College) är en folkvald församling i USA vars enda uppgift är att välja USA:s president och USA:s vicepresident.

Kollegiet skall enligt de ursprungliga reglerna bestå av lika många ledamöter som det finns ledamöter i det federala representanthuset och den federala senaten tillsammans, vilket betyder att varje delstat har åtminstone 3 elektorer. Efter en ändring i den amerikanska konstitutionen har dessutom District of Columbia, lika många elektorer som det skulle ha haft om det vore delstat, dock aldrig mer än vad den minsta delstaten har, vilket hitintills har varit 3. Från det amerikanska presidentvalet 1960 hade kollegiet 535 medlemmar, sedermera 538 från valet 1968. Fördelningen av antalet elektorer och kongressledamöter justeras var 10:e år på grundval av den amerikanska folkräkningen (Census). Den senaste folkräkningen genomfördes år 2020, och den nästa genomförs år 2030, och kommer att påverka elektorsrösterna från och med 2032 års presidentval.

Medlemmarna i kollegiet kan teoretiskt rösta som de själva önskar, men enligt konstitutionell praxis är de bundna av vilken kandidat de på förhand förbundit sig att rösta för. En elektor som röstar på en annan kandidat eller lägger ned sin röst kallas trolös elektor.

Den kandidat som får flest röster (kallat "first past the post" i Storbritannien, men "winner takes all" i USA) i en delstat får normalt samtliga delstatens elektorsröster. Undantag från denna regel är Maine och Nebraska, där delstatlig lag stadgar att elektorsrösterna fördelas efter county respektive kongressdistrikt. En sådan fördelning har inträffat i valet 2008, då en av de fem elektorerna från Nebraska röstade på Barack Obama, i valet 2016 då en av de fyra elektorerna från Maine röstade på Donald Trump, samt i valet 2020, då en av Maines elektorer röstade på Donald Trump och en av Nebraskas elektorer röstade på Joe Biden.

Debatt om elektorssystemet 
Elektorssystemet utstår från tid till annan kritik för att det tillåter att den kandidat som får flest folkliga röster i hela unionen ändå kan förlora valet (vilket senast hände i presidentvalet 2016).

Se även
 Installation av USA:s president
 Presidentval i USA
 Övergångsperiod efter presidentval i USA

Referenser

Noter

Externa länkar 
 US Electoral College webbplats 

Politik i USA
Tacksägelsekyrkan, Trångsund

Tacksägelsekyrkan, ibland även kallad Trångsunds kyrka, är en kyrka inom Stockholms stift. Den är ritad av arkitekten Sture Frölén och invigdes 1957 i samband med Trångsunds utbyggnad till tätort. 1974 blev den församlingskyrka åt den nybildade Trångsunds församling, som utbrutits ur Huddinge församling. Vid kyrkan finns även en minneslund och en mindre begravningsplats. Tacksägelsekyrkan var församlingskyrka innan Mariakyrkan i Skogås invigdes år 1987, vilken därmed fick överta rollen som ny församlingskyrka.

Kyrkobyggnaden 
Kyrkan är belägen i ett skogsparti utmed gamla Nynäsvägen och väster om Trångsunds centrum och nära stationen utmed Nynäsbanan. Kyrkorummet är litet med plats för ungefär hundra sittande. Invändigt är hela västra långsidans vägg mot skogssidan inglasad. Kyrkklockorna hänger i en klockstapel byggd av trä.

Inventarier 
Tre vackra glasmålningar från 1960 utförda av konstnären Ebba Wadsten. Orgeln installerades samma år.

Orgel
1958 byggdes en orgel av Grönlunds Orgelbyggeri AB, Gammelstad med 5 stämmor. Orgeln var mekanisk. 1961 flyttades orgel till Segeltorps kyrka.

Den nuvarande orgeln byggdes 1961 av Grönlunds Orgelbyggeri AB, Gammelstad och är en mekanisk orgel.

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Kyrkobyggnader i Huddinge kommun
Kyrkobyggnader i Stockholms stift
Kyrkobyggnader invigda 1957
Trångsund (kommundel)
1957 i Sverige
Höje

Höje är en ort i Norra Råda socken i Hagfors kommun, Värmlands län, belägen vid östra stranden av Klarälven norr om Munkfors och Mjönäs mittemot Västra Skymnäs. SCB klassade Höje som småort 1995.

Noter

Orter i Hagfors kommun
Tidigare småorter i Sverige