kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Jordskred

Skred, eller jordskred, uppkommer när hållfastheten i marken försämras såpass att marken inte längre är i jämvikt utan börjar att röra på sig. Jorden rör sig då snabbt över en eller flera glidytor. Jordskred förekommer i finkorniga jordarter såsom silt och lera. Det finns även det som kallas "ras" som sker i jordarter som sand och/eller grus.

Typer 
Jordskred delas in i två skilda huvudtyper, rotationsskred, (vanliga i okonsoliderade, leriga jordar) samt flak- eller släntskred. 
Rotationsskred utlöses ofta genom att stränder undergrävs av vågor. Dessa skred är tillbakagripande; med det menas att då ett ”block” glidit iväg, blir området bakom detta instabilt - och risken för ett skred till är stort. Man delar in rotationsskreden i två grupper: skålskred respektive flaskskred. Dessa benämningar härleder till skredets form: Skålskred bildar skredärr med en rundad form, och om marken är uppblött kan den tryckas ut genom en smal öppning och kan då bilda ett skredärr, med formen av en flaska.

Orsaker till skred 

Oftast är ett inträffat skred eller ras en kombination av flera orsaker.

 Erosion eller vittring. Detta sker exempelvis vid älvstränder där stranden ovan riskerar att rasa. Detta minskar de krafter som vill hålla emot marken. 
 Ökad vattenmättnad i marken. Ökad vattenmättnad försämrar markens hållfasthet och kan därigenom lättare leda till skred eller ras. Detta kan bero på långvarigt regnande, kalhuggna områden eller igensatta diken. Detta skall bland annat kopplas till urlakning av leror som legat under högsta kustlinjen. Det handlar främst om så kallad kvicklera som finns i Västsverige. Då har saltkristaller i leran lakats ur och därigenom försämrat hållfastheten. Vid nederbörd under lång tid blir sedan leran mättad med vatten och övergår vid en viss vattenmättnad och en viss omrörning till i princip helt flytande form. 
Ökat marktryck (dvs. människans påverkan genom bebyggelse eller djurhållning etc.). Detta ökar de krafter som vill trycka ner marken.
Ett exempel på detta är vid översvämningar. Då kommer ett långvarigt regnande och höga vattennivåer i sjöar och älvar öka vattenmättnaden i marken. Så länge som vattennivåerna i sjöar och vattendrag är höga så kommer detta skapa ett mothåll. Problemen blir när vattnet drar sig tillbaka. Då försvinner mothållet samtidigt som vattenmättnaden i täta jordarter som lera fortfarande är hög. 

Vanligt är även att glidytorna skapas av (massiv) nederbörd. Då blir den översta delen av jordlagret genomdränkt av vatten och därför tyngre, och kan då glida bort från den torra jorden.

Exempel på allvarliga skred i Sverige

Se även 
 Byggnadsras i Sverige
 Jordbävning
 Kvicklera
 Lavin
 Urban sök och räddning

Noter

Externa länkar 
MSB Varför inträffar skred och ras?
Ras & skred – säker och effektiv räddningsinsats
Åtgärdskalender vid ras, skred och slamströmmar
 Norge har fått mange velsignelser fra naturen – skredfaren er ikke en av dem De verste ulykkene har vært utløst av skred: Hva kan gjøres?
Förebyggande åtgärder mot skred, ras och erosion – goda exempel

Naturkatastrofer
Naturgeografi
Teaterhögskolan i Luleå

Skådespelarprogrammet vid  Luleå tekniska universitet ges på Teaterhögskolan i Luleå. Det är en statlig scenskola som utbildar skådespelare för teater, film, TV och radio. Huvudämnet är scenisk framställning, men utbildningen innehåller också teknikämnena röst och tal, kropp och rörelse samt sång. Skådespelarprogrammet omfattar 180 hp och ger en konstnärlig kandidatexamen i teater – huvudområde scenisk framställning.

Utbildningen startade 1996 i ett samarbete mellan universitetet och Norrbottensteatern som ligger i samma byggnad. Teaterhögskolan är Sveriges minsta. Åtta elever antas varje udda år.

Alumni

2000
Hakim Jakobsson
Sofia Ledarp
Lisa Werlinder
Cecilia Milocco

2001
Jimmy Lindström
Åsa Widéen

2003
David Carmel
Boris Glibusic
Sara Nygren
Martin Sundbom
Josef Säterhagen
Gloria Tapia
Ida Wahlund

2005
Ingemar Raukola
Filip Tallhamn
Helena Thornqvist

2007
Gabriella Widstrand
Henrik Svalander
Christopher Wagelin

2010
Saskia Husberg

2015
Philip Lithner

Externa länkar
Teaterhögskolan i Luleå

Luleå tekniska universitet
Teaterutbildningar i Sverige
Om Kristi efterföljelse

Den som önskar att hålla kvar Guds nåd skall vara tacksam när Guds nåd ges och tålmodig om den tas bort. Han skall be att den återkommer. Han skall vara aktsam och ödmjuk, så att han inte förlorar den.
Om Kristi efterföljelse (latin De imitatione Christi) är en anonym uppbyggelseskrift från 1400-talet. Den är sannolikt redigerad av Thomas a Kempis, och måhända även författad av honom.

Se även 
 Devotio moderna
 Kristi efterföljelse

Referenser

Vidare läsning 
 Thomas a Kempis, Om Kristi efterföljelse: texter i urval. Örebro: Libris 2004.

Externa länkar 
 The Imitation of Christ

Kristna skrifter
Stipendium

Stipendium kallas en form av penninggåva för studerande, forskare, konstnärer och kulturarbetare etc. Till skillnad från ett pris, som brukar utdelas som erkänsla för något redan skapat, brukar stipendiet vara särskilt avsett för att bekosta framtida utgifter av något särskilt slag, till exempel studier och resor. Stipendier är normalt inte skattepliktiga, varken för givaren eller för mottagaren (stipendiaten), de är en skattefri gåva men kan påverka storleken av andra bidrag som till exempel studiemedel. Stipendiaten får inte  utföra något arbete åt stipendiegivaren - då
blir det fråga om lön. Stipendier söks i god tid före det man vill göra. Normalt bör man börja söka redan ett år i förväg. En ansökan bör utformas noggrant men ändå vara kort, levande och lättläst. Det man påstår om sig själv i sin ansökan bör kunna styrkas med intyg, betyg och rekommendationsbrev. Ansökan som normalt är skriftlig måste undertecknas för att vara giltig. Man kan erhålla stipendier från flera givare samtidigt. Förteckningar över stipendier finns både på Internet och i bokform. Böckerna finns att låna på nästan alla bibliotek.
Peter Flack

Erik Peter Flack, född 14 oktober 1946 i Örebro, är en svensk revyförfattare och komiker.

Biografi
Efter att ha studerat filmvetenskap en termin vid universitetet i Stockholm började Peter Flack som producent och regissör på Riksteatern, där han svarade för uppsättningar som My Fair Lady, Spanska flugan och Herrn går på jakt. Flack var åren 1970–1977 regissör hos Riksteatern i Örebro.

Tillsammans med sin dåvarande hustru Birgitta Götestam satte han 1976 i Örebro upp sin första revy, Rädda Hjalmar. Här presenterade han för första gången sin långlivade revyfigur Hjalmar Berglund från Viby. Ryktet om Hjalmar spred sig och makarna fick sätta upp två revyer på Intiman i Stockholm Änglar på stan 1980 och Sex damer i leken 1982. De gjorde även flera barnprogram i TV, bland andra Svenska Sesam (1981–1982) med Magnus Härenstam och Lill Lindfors.

I Örebro fortsatte revyerna med allt större framgång, från att ha varit en lokalrevy blev det en riksangelägenhet när TV började sända Hjalmar-revyerna i slutet av 1980-talet. Besökare från hela landet styrde kosan mot Örebro för att uppleva Peter Flack och hans revygäng. Hjalmar har även varit centralfigur i flera TV-serier som Hjalmars Egenheter och Hjalmar i parken. Peter Flack har varit gift med Birgitta Götestam, men är sedan 1990 gift med koreografen och revyartisten Marie Kühler, som medverkat i de flesta av hans revyer. Flack och Kühler har två barn tillsammans.

Teater

Regi (ej komplett)

Radioteater

Roller

Diskografi
Album
Trollgas Adventskalender (1975)

Referenser 

Födda 1946
Svenska revyartister
Svenska revyförfattare
Svenska komiker
Sommarvärdar 1980
Sommarvärdar 1985
Sommarvärdar 1987
Sommarvärdar 1992
Män
Skådespelare från Örebro
Levande personer
Privatteaterchefernas pris
Det gemensamma livets bröder

Det gemensamma livets bröder var en förnyelserörelse, som startades av botpredikanten Gerhard Groote i Nederländerna på 1300-talet. De predikade bl.a. mot simoni, konkubinat, brott mot fattigdomslöftet i ordnarna och mot heretiska rörelser.

Denna nya fromhet, devotio moderna, sökte öppna en enkel väg till Gud utanför klosterlivet med bön och andlig läsning som grundläggande element. Brödernas och systrarnas andliga liv och reformrörelsen inom Windesheimkongregationen hade nära förbindelser med 1400-talets humanism och mystik. Rörelsen fick stöd av en rad påvar, och försvann inte förrän på 1700-talet då den trängdes ut av de mer välorganiserade allmänna universiteten och seminarierna.

Källor

Romersk-katolska ordnar och kongregationer
Romersk-katolska kyrkan i Nederländerna
Katolska kyrkans historia
Dennis Brown

Dennis Brown, född 1 februari 1957 i Kingston, Jamaica, död 1 juli 1999 i Kingston, var en jamaicansk reggaemusiker. 

Dennis Brown anses av vissa reggaekännare vara den viktigaste roots regga-artisten efter Bob Marley. Brown slog igenom hemma på Jamaica som 16-åring 1972 efter att han och den då 20-årige och pinfärske reggaeproducenten Niney "The Observer" Holness börjat samarbeta vid Joe Gibbs skivstudio. Det var Niney och inte Gibbs som spelade in Dennis Browns hit "Money In My Pocket" 1972, en låt som senare även blev internationellt känd.

Dennis Brown samarbetade med många, kanske främst med Gregory Isaacs. Bland de mer udda produktionerna märks samarbetet med engelska Aswad i början på 1980-talet och låten "Promised Land". Dennis Brown höll, till skillnad från många andra reggaeartister, fanan högt även på äldre dagar. I slutet på 1980-talet var han en av de artister som ledde den musikaliska revolutionen anledd av Gussie Clark och Music Works som tog reggaen in i en ny ålder. Brown avled i 1999, 42 år gammal, och var då narkomaniserad. Han avled dock av lunginflammation efter att ha rökt crack-kokain under en tid. Lunginflammationen kan emellertid även ha orsakats av en begynnande utveckling av aids. Två av hans före detta flickvänner var HIV-positiva, en annan hade avlidit i aids.
  
Dennis Brown är mytomspunnen också i soundsystem-kretsar där det finaste man kan ha är en specialinspelning, så kallad dubplate, med honom.

Diskografi i urval

Studioalbum

1977 - Dennis Brown

Singlar
 1979 – Home Sweet Home

Referenser

Externa länkar 
 
Dennis Brown på allmusic.com

Jamaicanska reggaemusiker
Jamaicanska sångare
Personer från Kingston
Män
Födda 1957
Avlidna 1999
Allmosa

Allmosa (från grekiskans ἐλεημοσύνη, "barmhärtighet") är en gåva för omsorg om de fattiga. Många religioner uppmanar till allmosegivande.

I kristendomen ses allmosan som barmhärtighetsgåva till nödlidande och  är en handling av kärlek till nästan. 

Inom islam bör man skilja mellan å ena sidan zakat, den allmosa som är en religiös plikt gentemot Gud, en av de fem pelarna, och å andra sidan sadaqa, frivillig allmosa, som behagar Gud.

Inom judendomen skall man ge allmosor, som heter tzedakah. Traditionella judar ger en tiondel av sin inkomst till de behövande.

Galleri

Se även 

 Khums

Källor

Religiösa beteenden och upplevelser
Välgörenhet
Zakat

Zakat (zakât) (arabiska: زكاة) eller allmosan är en obligatorisk, rituell avgift eller skatt som omtalas i Koranen. Zakat är den tredje av islams fem pelare. Det anses i islam som en religiös skyldighet.

I det islamiska samfundet (umma) är det varje muslims religiösa skyldighet att betala zakat. Skatten är obligatorisk för en muslim där förmögenheten överstiger en viss miniminivå, vilken kallas nisab som anges till 20 gulddinarer och 200 silverdirhams. En muslim kan även välja att betala ytterligare, utöver 2,5% som frivilligt bidrag, vilket kallas sadaqah. Att förneka Zakat är som att förneka den islamiska tron. Zakat behöver inte nödvändigtvis betalas i pengar, utan kan också skänkas bort i form av guld, silver, spannmål eller djur. 

Det finns två sorters zakat:
 zakat al-mal - innebär att man ska ge minst 2,5% av sin förmögenhet.
 zakat al-fitr - innebär att familjens överhuvud under ramadan betalar en obligatorisk avgift för varje familjemedlem som sedan går till välgörande ändamål. 2011 var denna avgift i Sverige 75 kronor per familjemedlem. För den som på grund av sjukdom eller liknande inte kan fasta avlägger han eller hon en avgift för varje dag som fastan inte kan uppfyllas. 2011 var denna avgift i Sverige 35 kronor per dag. Detta är inte nödvändigt om man ska "ta igen" de dagar man har missat, senare under året innan nästföljande ramadan, alltså gäller det bara individer med kroniska sjukdomar eller andra bestående problem.

De sunnitiska skolorna avviker något från de shiitiska när det kommer till hur zakat räknas ut. Shiiterna menar att en femtedel av affärsinkomst (khums) ska betalas som zakat.

Se även
Linuxdistributionen Sabily med programmet Zakat Calc för beräkning av Zakat på datorn.

Källor 

Islamisk rättslära
Islamisk dyrkan
Skatter
Islamiska termer
Ord och fraser i Koranen
Ord och fraser på arabiska
Islams fem pelare

Islams fem pelare (arabiska: أركان الإسلام, arkān al-Islām), eller plikterna som de också kallas, utgör grunden för islams lära och som måste fullgöras av alla muslimer. Profeten Muhammed kallade dem för pelare som bär upp islam och det finns en hadith som beskriver pelarna. 

 Trosbekännelse - shahada 
Bönen – salah (salat)
 Allmosan (skatt till de fattiga) – zakat 
 Fastan (under månaden ramadan) – sawm (siyama)
 Vallfärden till Mecka – hajj
Det har återberättats från den femte shiaimamen Muhammad al-Baqir i boken Wasail al-Shia, att han har sagt att islam baserats på fem pelare: bönen, den obligatoriska allmosan, vallfärden till Mecka, fastan och lojalitet (till Ahl al-Bayt).

Referenser

Källor 
 "What Are the Five Pillars of Islam?". Islam-guide.com. Läst 18 maj 2013. 
 "Five Pillars of Islam". Bbc.co.uk, 2009-09-08. Läst 18 maj 2013. 
 Barnskolan

Islamisk teologi
Islamisk dyrkan
Islamiska termer
Marjorie Courtenay-Latimer

Marjorie Courtenay-Latimer, född 24 februari 1907, East London, Sydafrika, död 17 maj 2004 (vissa källor anger 10 maj) i East London, Sydafrika, var intendent vid East London Museum i Sydafrika.

Marjorie Courtenay-Latimer var den som 1938 "upptäckte" den s.k. kvastfeningen, havstofsstjärten (Latimeria chalumnae) efter att den hittats på ett fartyg av trålarkapten Hendrik Goosen. När iktyologen J.L.B Smith beskrev fisken i tidskriften Nature namngav han släktet Latimeria för att hedra Marjorie, som sett till att den kom till vetenskapens kännedom.

Referenser

Sydafrikaner
Sydafrikanskt museifolk
Födda 1907
Avlidna 2004
Kvinnor
Symbolik

Symbolik kan syfta på:

 Symbolik (teologi) – en gren inom teologin som vetenskapligt studerar kyrkors och kristna samfunds konfessionella egenart utifrån deras bekännelsetexter (jämför symbola)
 Symbolik – en representation av en (annan) sak, ett abstrakt begrepp, en idé eller egenskap, se Symbol
Livet är en schlager

Livet är en schlager är en svensk dramafilm från 2000. Filmen regisserades av Susanne Bier. Manuset är skrivet av Jonas Gardell.

Handling
Filmen handlar om fyrbarnsmamman Mona som är helt besatt av schlagermusik. Hon har till och med döpt sina döttrar till "Kikki", "Anna Book", "Lena Ph" och "Carola". Hennes man är arbetslös, själv jobbar hon som personlig assistent åt David som har en cp-skada. David är en duktig musiker som en dag spelar upp sin låt som han har gjort. Mona bestämmer sig för att skriva en text för låten som hon sedan, utan Davids vetskap, skickar in till Melodifestivalen under förespegling att det är hon som skrivit låten själv.

Låten Handen på hjärtat med Sofia Källgren spelas dessemellan i filmen.

Rollista (i urval)
Helena Bergström – Mona
Jonas Karlsson – David
Thomas Hanzon – Bosse
Björn Kjellman – Candy
Johan Ulveson – producent
Katarina Ewerlöf – Projektledaren
Regina Lund – Sabina
Malin Cederbladh – Sofie, stylist
Ulf Larsson – TV-programledare
Sandra Kassman – Anna Book
Lasse Kronér – programledare Melodifestivalen
Sissela Kyle – arbetsförmedlare
Leif Andrée – man i tunnelbanan
Jessica Zandén – mor på kafé
Göran Forsmark – journalist Tomas Torp
Malin Cederbladh – stylist
Douglas Johansson – frisör
Rolf Skoglund – läkare
Katarina Weidhagen – vårdbiträde
Roine Söderlundh – dansare
Steve Kratz – orkesterledare
Lena B. Eriksson – arbetsförmedlingsassistent 
Per Sandberg – vakt
Christer Fant – vänlig okänd man
Rickard Sjöberg – TV-reporter
Jimmy Lindström – vaktmästare
Frida Hallgren – TV-medarbetare
Peter Perski – TV-medarbetare
Carola Häggkvist – sig själv
Jean-Pierre Barda – sig själv
Lena Philipsson – sig själv
Lars-Åke Wilhelmsson – Babsan
Casper Janebrink – sig själv
Lasse Holm – sig själv
Anders Berglund – sig själv
Bengt Dalqvist – sig själv
Micael Bindefeld – sig själv
Jesper Odelberg – sig själv

Referenser

Externa länkar

Svenska filmer 2000
Svenska dramafilmer
Svenska komedifilmer
HBTQ-relaterad film
Filmer i regi av Susanne Bier
Svenskspråkiga filmer
Järnväg på film
Essens

Denna artikel handlar om essens inom filosofi. Essens kan också syfta på ett (flytande) koncentrat, som till exempel kan användas för parfymtillverkning och smaktillsats.

Essens (av latinets essentia) avser i talspråk det väsentliga i något, tingets kärna, det avgörande nödvändiga. Som adjektiv eller adverb, essentiell, betyder det livsnödvändiga, till exempel essentiella aminosyror, essentiella fettsyror och andra essentiella ämnen.

Filosofi 
Inom filosofin avser essens de grundläggande egenskaper som utgör ett ting, det som inte kan avskiljas tinget utan att det upphör att vara detta ting. De egenskaper som inte är nödvändiga för ett ting utgör dess accidens. Essensen är ett grundläggande begrepp inom essentialismen. I svensk filosofi används företrädesvis "väsen", då det i många andra språk talas om essens.

Etymologi 
Konceptet härstammar från Aristoteles som använde det grekiska uttrycket to ti ên einai, ordagrant 'vadet det var att vara' (på engelska: 'the what it was to be'), eller ibland den kortare frasen to ti esti, ordagrant 'vadet det är' (på engelska: 'the what it is'), för samma idé. Denna fras visade sådana svårigheter för hans latinska översättare så att de myntade ordet essentia för att representera hela uttrycket.

Se även 
 Personlig identitet
 Avicenna

Källor 
 

Termer inom metafysik
Gräskarp

Gräskarp (Ctenopharyngodon idella) är en fiskart som tillhör familjen karpfiskar och den enda arten i släktet Ctenopharyngodon. Dess ursprungliga utbredningsområde är floder i östra Kina och sydöstra Sibirien, från floden Amur till Pärlfloden. Gräskarp är huvudsakligen en växtätare och en av få fiskar som äter högre vattenväxter (kärlväxter), en föda den kan tillgodogöra sig genom att dess tarm innehåller bakterier som bryter ned cellulosa. Den används därför för biologisk bekämpning av ej önskvärda vattenväxter, såsom vattenpest, eller för att motverka igenväxning, i sjöar och dammar, och den har genom sådan utsättning introducerats till många delar av övriga Asien, samt till Afrika, Europa, Nordamerika och Sydamerika. Gräskarp kan bli över en meter lång och väga 45 kilogram. Den är som flera andra större karpar en sportfisk som framförallt fiskas genom mete. Den odlas även som matfisk, särskilt i Kina.  

Gräskarp infördes till Sverige 1969 av Institutet för vatten- och luftvårdsforskning. Den första sjö i Sverige som gräskarp utplanterades i var Ösbysjön i Uppland. Syftet med utplanteringen var att motverka igenväxning av sjön. Gräskarp har sedan dess utplanterats i många mindre sjöar och dammar i Sverige. Gräskarp fortplantar sig normalt inte i naturen i Sverige, troligen beroende på för låga vattentemperaturer och brist på passande lekmiljöer. I Sverige odlas gräskarp bland annat av Aneboda Fiskodling. För utsättning av gräskarp krävs i Sverige tillstånd från länsstyrelsen.

Inplantering av gräskarp kan hjälpa till att bekämpa ej önskvärd och invasiv vattenvegetation och motverka igenväxning. Till de negativa effekter som kan uppstå vid utsättning av gräskarp i ett vatten, där den inte naturligt hör hemma, hör överbetning av vattenväxter och grumling av vattnet samt att mängden djurplankton kan minska då unga gräskarpar äter plankton och att inhemska fiskarters lekplatser och yngelområden som en följd av den inplanterade gräskarpens aktiviteter kan påverkas negativt.

Gräskarpar simmar i de flesta vattenfyllda vallgravar i Kolmårdens djurpark i syfte att hålla dem rena från alger och för mycket vattenväxter.

Det svenska sportfiskerekordet för gräskarp är 18,59 kilogram. Den fisken togs i en damm i Skåne av specimenfiskaren Rickard Linderoth 2007.

Gräskarp drabbas ofta av masken Bothriocephalus opsarichthydis. När fisken överföras till andra regioner introduceras även masken.

Hot 
I sitt ursprungliga levnadsområde hotas arten av överfiske och av nya dammbyggnader. Hela populationen är fortfarande stor. IUCN listar gräskarp som livskraftig (LC).

Källor

Externa länkar

Karpfiskar
Matfiskar
Sportfiskar
Koptiska

Koptiska (ⲙⲛⲧⲣⲙⲛⲕⲏⲙⲉ) är ett senegyptiskt språk som tillhör de afroasiatiska språken liksom dess föregångare fornegyptiskan. Koptiskan förlorade i betydelse under 600-talet när Egypten kom under arabiskt styre och dog troligen ut som talat språk på 1600-talet. Arabiskan tog över som kopternas modersmål. Koptiskan har levt kvar som liturgiskt språk i den Koptiska kyrkan fast arabiska har blivit populärare. Grupper i Egypten försöker återuppliva koptiskan som talspråk. 

År 1945 hittades en samling tidiga gnostiska handskrifter skrivna på koptiska i närheten av Nag Hammadi - Nag Hammadi biblioteket – där det fullständiga Tomasevangeliet är den mest kända skriften. Språket spelade också en stor roll i arbetet med att tolka de egyptiska hieroglyferna.

Dialekter 
Några koptiska dialekter:
Akhmimiska
Bohairiska talades i deltat i norra Egypten och är den dialekt som främst bevarats i koptisk liturgi.
Fajjumiska
Sahidiska är en dialekt som använts i många av de kända koptiska handskrifterna.
Subakhmimiska

Fonologi

Konsonanter 

Källa:

Vokaler 

Källa:

Skriftspråk 
Koptiska skrevs med det grekiska alfabetet plus sju tecken från den demotiska skriften (en handstilsartad form av den fornegyptiska skriften). De demotiska tecknen behövdes för att representera ljud som saknades i det grekiska alfabetet. En anledning till att det koptiska alfabetet kom till var att de som inte hade någon stor kunskap om det grekiska skrift- och talspråket (grekiska var det språk som talades i Egypten efter helleniseringen) behövde få kunskap om den kristna läran. Man kunde översatt kristna texter till egyptiska, men det gamla hieroglyfsystemet var alldeles för komplicerat för att användas som ett liturgiskt språk inom kristendomen (Egypten var ett av de första länderna som kristendomen spred sig till).

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar 

Egyptiska språk
Utdöda språk
Språk i Afrika
Androgyn

Androgyn (från klassisk grekiska androgynes ἀνδρογύνης, av andros ἀνδρός, genitiv av aner ἀνήρ "man",, och gyne γυνή "kvinna"), ursprungligen avseende en individ som är anatomiskt tvekönad (jfr hermafrodit), sedan 1900-talet även i psykologisk bemärkelse en människa med både typiskt manliga och kvinnliga egenskaper och/eller beteendemönster.

Populärkultur
På 1970-talet skapade David Bowie den androgyna superstar-stjärnan Ziggy Stardust, ett alter ego där han lekte med könsrollerna på scen och i privatlivet.

Androgyni
Begreppet androgyni används inom botaniken för att ange det förhållandet, att i honliga blomställningar enstaka hanliga blommor kan utvecklas. Begreppet används ibland även som beteckning för sådana blomställningar, som först utvecklar hanliga och senare honliga blommor.

Referenser

Könsdimorfism
Intersexualism
Sexualhistoria
Personlighet
Genus
Schavott

Schavott (franska échafaud) är en ofta upphöjd plattform på offentlig plats där avrättning av brottslingar verkställdes genom halshuggning. På schavotten kunde även en brottsling, fastkedjad eller bunden vid en påle, ställas ut till allmänt beskådande för att på så sätt bestraffas. Med begreppet schavottera menas att vara utställd till offentlig vanära.

Källor

Externa länkar 

Bestraffningsformer
Busterud

Busterud är en bebyggelse i Östra Fågelviks socken i Karlstads kommun, Värmlands län. SCB klassade Busterud före 2015 som en småort för att därefter räkna den som en del av tätorten Alster.

Källor 

Orter i Karlstads kommun
Tidigare småorter i Sverige