kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Stig Bertilsson

Stig Lennart Bertilsson, född 14 april 1950 och uppvuxen i Södra Härene, Vårgårda kommun, är en svensk företagare och politiker (Moderaterna). Han var politiskt aktiv, från 1977 i kommunalfullmäktige i Vårgårda kommun, därefter ledamot i kommunalfullmäktige i Vänersborgs kommun följt av uppdrag som riksdagsman fram till 1996. Från 2011 finns Bertilsson åter med i politiken i Bengtsfors kommun och på kommunfullmäktiges sammanträde 7 mars 2012 gjordes ett omval där Stig Bertilsson valdes till ny ersättare i kommunstyrelsen. Bertilsson är sedan valet 2014 ledamot av Bengtsfors kommunfullmäktige och gruppledare för moderaterna. Från 1 januari 2019 är han kommunalråd och ordförande i kommunstyrelsen. Detta sedan en allians bestående av M, C och KD med stöd av SD tagit över makten i kommunen.

Bertilsson var riksdagsledamot för Moderaterna (1987–1996). Åren 1991–1994 var Bertilsson regeringens sakkunnige i idrottspolitiska frågor i finansdepartementet med den mer informella titeln "Idrottsminister".

Bertilsson har varit ägare till flera mindre medieföretag som CW Carlssons Tryckeri AB i Vänersborg och driver 2014 företaget Melleruds Nyheter AB. År 1985 förvärvade han tidningen Dalslänningen i Bengtsfors som har en dominerande ställning i nordvästra Dalsland. År 2009 överlät han tidningen Dalslänningen till Nya Wermlands-Tidningen.

Stig Bertilsson blev den förste riksdagsman i Sverige som blivit avsatt av en domstol på grund av att ha fällts för grovt bedrägeri. Hovrätten för Västra Sverige avkunnade domen i maj 1996. Domstolen kom fram till att Bertilssons tidningsföretag på felaktiga grunder fått statligt presstöd, ett så kallat utvecklingsstöd och Bertilsson fälldes mot sitt nekande.

Stig Bertilsson är engagerad inom idrottsrörelsen, bland annat som ordförande i IFK Vänersborg 2006–2014. Bertilsson valdes 14 juni 2014 till ny ordförande i Svenska Bandyförbundet, ett uppdrag som han innehade i fem år.

Källor

Externa länkar 
Stig Bertilsson, Riksdagens webbplats, läst 2014-07-15.

Ledamöter av Sveriges riksdag för Moderaterna
Svenska kommunalpolitiker
Män
Födda 1950
Levande personer
Svenskättling

Svenskättling är en person vars släktingar i någon tidigare generation utvandrade från Sverige till ett annat land, till exempel till USA under emigrationen från Sverige till Nordamerika.

Se även
Utlandssvensk

 
Svensk migration till Nordamerika
Webbserie

En webbserie är antingen en samling filmavsnitt eller en tecknad serie som produceras direkt för internetpublicering och publiceras digitalt på webben.

Tecknade serier för webben 
Vissa distribueras kommersiellt av förläggare medan andra egenpubliceras i internetbaserade seriefanzin. I regel är webbserier gratis att läsa, bandbredden betalas helt eller delvis genom reklam eller försäljning av produkter kopplade till serien. Det finns även webbplatser som erbjuder serieskapare möjlighet till gratis webbutrymme och mallar för egna sidor för serier, som exempelvis Smack Jeeves och DrunkDuck. Dessa webbplatser finansieras oftast av reklam och gåvor från användarna.
Några serieskapare har fått god lönsamhet på sina webbserier. Ett exempel Fred Gallagher som jobbar med Megatokyo på heltid, men generellt för genren är detta undantag.  

Serier som förutom i dagspress även publiceras i digital form på internet (till exempel Kalle & Hobbe, Berglins etc.) räknas dock inte som webbserier.

I Sydkorea har det blivit väldigt populärt med webbserier, även kallat för webtoons. Det finns både professionella och amatörer som skapar serier där de professionella får betalt för sina verk. Serierna uppdateras regelbundet, ofta en gång i veckan på en bestämd dag. Vissa av dem har blivit filmatiserade.

Källor

Externa länkar 
 Smack Jeeves, webbplats för webbserier
 DrunkDuck, webbplats för webbserier
Hindustan

Hindustan, persiska för indiernas land, är ett äldre uttryck som avsåg Indien norr om Deccan, eller hela Indien, inklusive nuvarande Pakistan och Bangladesh. Begreppet är alltså flertydigt:
 Moderna republiken Indien
 Stormoguls rike, motsvarande norra Indien
 Område där man pratar hindi – norra Indien mellan Vindhyabergen och Himalaya.
 Hela Indiska halvön och dess kulturområde med dess blandning av hinduiska och muslimska etniciteter.

Se även
Hindustan Motors

Indiens historia
Bangladeshs geografi
Pakistans geografi
Riksdagens inkomstgaranti

Riksdagens inkomstgaranti, garanti för riksdagsledamöter för att hjälpa dem komma ut i arbetslivet efter att de avgått eller avsatts från sitt uppdrag. Ersättningen varar i upp till 15 år.

Kritik 
Riksdagens inkomstgaranti uppmärksammades under december 2003 av SVT:s program Uppdrag Granskning. Programmet framhöll att det var en missbrukad förmån vilket exemplifierades med att riksdagsledamoten Stig Bertilsson fått ta del av den, trots att han gjort sig skyldig till grovt bedrägeri och varit tvungen att avgå. Dessutom kunde programmet visa att några riksdagsledamöter använde förmånen som substitut för arbete — det vill säga i konflikt med de s.k. strukturreformerna som innebar att medborgare inom flera av EU:s länder skulle få minskade bidrag när de är arbetslösa för att förmås och tvingas till arbete oavsett lön.

Talman Björn von Sydow begärde att arvodesnämnden skulle utreda om dessa förmåner även gäller riksdagsledamöter som avsatts på grund av brott, före detta ledamöter utan lön men med stora kapitalintäkter samt ledamöter över 50 år.

En av dem som fortfarande (september 2010) använder sin fallskärm är socialdemokraten Margareta Persson, som lämnade riksdagen 1991. I september 2010 tog hon emot 24.200 kronor i inkomstgaranti.

Se även 
 Statsrådspension

Källor 

Sveriges riksdag
Sveriges Radios romanpris

Sveriges Radios romanpris är ett årligt litterärt pris som instiftades av Sveriges Radio 1993. Initiativtagare var författarna Monica Lauritzen och Kerstin M. Lundberg, inspirerat av det franska Prix Livre Inter. 

Priset utdelas för en framstående svensk roman ur det gångna årets produktion. I princip alla romaner skrivna på svenska kan nomineras (årets Augustpristagare samt böcker av författare som nyligen mottagit romanpriset undantas). Nomineringar görs av ett antal kritiker. Juryn, som byts ut varje år, består av en grupp litteraturintresserade lyssnare som själva anmält sitt intresse. Prissumman är 30 000 svenska kronor.

Pristagare

1994 – Lars Andersson för Vattenorgeln
1995 – Carola Hansson för Andrej
1996 – Henning Mankell för Comédia infantil
1997 – Magnus Dahlström för Hem
1998 – Elisabeth Rynell för Hohaj
1999 – Magnus Florin för Syskonen
2000 – Beate Grimsrud för Jag smyger förbi en yxa
2001 – Agneta Pleijel för Lord Nevermore
2002 – Kerstin Norborg för Min faders hus
2003 – Torgny Lindgren för Pölsan
2004 – Christine Falkenland för Öde
2005 – Lotta Lotass för Tredje flykthastigheten
2006 – Eva Adolfsson för Förvandling
2007 – Jonas Hassen Khemiri för Montecore: en unik tiger
2008 – Björn Runeborg för Dag
2009 – Elsie Johansson för Sin ensamma kropp
2010 – Aris Fioretos för Den siste greken
2011 – Beate Grimsrud för En dåre fri
2012 – Kristian Lundberg för Och allt skall vara kärlek
2013 – Jonas Brun för Skuggland
2014 – Kjell Westö för Hägring 38
2015 – Lotta Lundberg för Timme noll
2016 – Aris Fioretos för Mary
2017 – Caterina Pascual Söderbaum för Den skeva platsen
2018 – Aleksander Motturi för Broder
2019 – Sara Stridsberg för Kärlekens Antarktis
2020 – Nina Wähä för Testamente
2021 – Hanna Nordenhök för Caesaria
2022 – Jesper Larsson för Den dagen, den sorgen
2023 – Mikael Berglund för Ovanjorden

Se även 
Barnradions bokpris
Sveriges Radios lyrikpris
Sveriges Radios novellpris
Sveriges Radios språkpris
DR Romanprisen (Danmark)

Källor

Noter

Externa länkar
Sveriges Radios romanpris
Kulturnytt i P1

Svenska litteraturpriser
Sveriges Radios priser
Priser och utmärkelser instiftade 1993
Hindis litteraturhistoria

Hindilitteraturen tar sin början på 1100-talet med Chands epos över Prithviraja, den siste konungen i Delhi. Dess språk har en arkaisk, övervägande sanskritisk form, "fornhindui"; men det landsmål, som ligger till grund för detta arbete och därmed för hela det litterära hindi, är det s. k. bradjbhakha, "bradjmålet", den munart, som ännu i dag talas i trakten kring Mathura och Agra (vid Yamunas mellersta lopp). Den klassiska litteraturen, "det egentliga hindui", omfattar 1400-talet-1600-talet och i den liksom överhuvud i all orientalisk litteratur, är formen även för historiska och religionsfilosofiska skrifter övervägande poetisk. 

Anmärkningsvärt är att de förnämsta hindiförfattarna tillhör de reformerade hinduiska sekterna, jainismen, sikherna, vaishnava m.fl. Till denna period höra de inspirerade arbetena av reformatorn Kabur, stiftare av ovannämnda sekt (omkr. 1450) och energisk befordrare av hindis rätt gentemot sanskrit; Nabhadjis samling av helgonbiografier, Bhaktamal ; Sri Lalludji Lals "Premsagar", kärleksocean, en till alla indiska språk översatt folkbok; Bihari Lals berömda "Satsai"; den episka dikten "Ramayana" av Tulsidas (död 1624), uti Indien långt mer populär än det ryktbara sanskritoriginalet av Valmiki, m.fl. Tulsidas, Surdas och Kesavadas, alla från 1600-talet, är ännu det moderna Indiens mest omtyckta skalder. Ett indiskt ordspråk säger: "Surdas är solen, Tulsidas månen, Kesavadas stjärnorna, alla andra poeter är lysmaskar". 

Till 1700-talet, varmed det egentliga hindi börjar, hör filosofen Gangapati och Birbhan, stiftare av den ryktbara sekten sadh, "de rena". Det modernare hindi, på 1800-talet, är rikt på arbeten i alla litteraturgrenar, tidningar och tidskrifter, men originalverk är sällsynta; det allra mesta är nämligen översättningar eller efterbildningar från sanskrit, persiskan, arabiskan och engelskan. Som de främste av 1800-talets författare nämns Bakhtavar, som framställt jainasektens religionssystem, biografen Dulharam och Chatradas,  ramsanehisektens andlige chef.

Se även
Den klassiska indiska litteraturen
Hindi
Indisk litteratur
Urdu

Källor

Indiens språk och litteratur
Indisk litteratur
Ugglan
Litteraturöversikter
Tank

Tank kan avse:

 Tank – ett stridsfordon, se stridsvagn
 Tank (arkadspel) – ett arkadspel
 Tank (musikgrupp) – ett brittiskt heavy metal-band, som ingick i NWOBHM-vågen
 Tank (sångare) – Durrell Babbs, en amerikansk R&B-sångare, låtskrivare och producent
 Tank (spel) – en typ av karaktär i datorspel
 Tank (reklambyrå) – en svensk reklambyrå

Sammansättningar 
 Tankbil – en lastbil speciellt utformad för transport av vätskor eller fasta ämnen i pulverform
 Tankfartyg – ett slags bulkfartyg avsett för flytande laster
 Tankvagn – en järnvägsvagn med en sluten tank
Bränsletank – den delen av ett fordon som lagrar bränsle
 Septiktank – en tank för uppsamling av toalettavfall

Geografi

Pakistan 

 Tank, Pakistan, Nordvästra gränsprovinsen, 
 Tank (distrikt)  – distrikt i Pakistan
Tankbil

En tankbil är en lastbil speciellt utformad för transport av vätskor eller fasta ämnen i pulverform, till exempel bensin, mjöl, djurfoder eller mjölk. Tankbilar kan både ha en stor tank (används oftast för transport av vätska) och flera små tankar som töms neråt, så kallade kultankar, som oftast används för djurfoder eller mjöl. Det finns också tankbilar för brandsläckning.

Se även 
 Tankvagn

Lastbilar
Septiktank

Septiktank, tank (behållare) för uppsamling av toalettavfall. Används till exempel på flygplan, i båtar, på tåg och i en del fritidshus som saknar anslutning till kommunalt avloppsnät eller egen brunn med avloppsinfiltration.

Se även
 Latrin
 Fettavskiljare
 Avträde
 Avlopp
 Sepsis

Externa länkar
 Kloakviden.dk

VVS
Avlopp
Avfallshantering
Ekologi
Estonia

Estonia kan syfta på:

 M/S Estonia - en kryssningsfärja
 Estoniakatastrofen - en olycka med ovannämnt fartyg
M/S Estonia (tidskrift) - en tidning utgiven av Estline, rederi för ovannämnt fartyg
 Estonia (TV-serie) – en nordisk drama-TV-serie
Estonia, Abchazien - en estnisk by i Abchazien 
Estonia, Altaj kraj - en estnisk by i Altaj kraj 
1541 Estonia - en asteroid
Danska ostindiska kompaniet

Danska ostindiska kompaniet (), var ett danskt privilegierat handelskompani med handel på Asien.

Danska ostindiska kompaniet grundades i mars 1616. Initiativet kom från två holländare, Jan de Willum och Herman Rosenkrantz, vilka fick privilegium av kung Kristian IV och bidrag från den kungliga kassan. Bolagets huvudinriktning var handel med Indien. En första expedition med eskort av krigsskepp under befäl av Ove Gjedde, sedermera riksamiral, sändes ut i november 1618, vilket ledde till inköp av ett landområde på koromandelkusten och grundläggandet av den danska kolonin Tranquebar som stödjepunkt.

Bolaget bildades i merkantilistisk anda för att öka den danska handeln. Under samma tid tillkom ett isländskt kompani 1602 och ett grönländskt 1636. 

Verksamheten gick dåligt trots statligt stöd och var långa perioder nedlagd. På initiativ av den holländske köpmannen Josias van Asperen gjordes 1727 ett sista försök av få liv i bolaget genom att flytta en del av dess verksamhet till Altona, men detta misslyckades och bolaget lade i april 1729 ned sin handelsverksamhet och besittningarna i Indien överlämnades till den danska staten.

Den danska privilegierade utrikeshandeln med Asien återupptogs några år senare genom bildandet av Asiatisk Kompagni.

Se även
Nordiska kolonialkompanier

Källor

Externa länkar
 samt artikeln om Danska Ostasiatiska Kompaniet i danskspråkiga Wikipedia. 

Kolonialism i Indien
Danmarks ekonomiska historia
Handelskompanier
Vindhastighet

Vindhastighet eller vindstyrka är ett mått på hastigheten av svaga till starka vindar. Vindstyrka är ett historiskt begrepp som användes på den tid då hastigheten uppskattades utifrån vindens verkningar på till exempel havet och betraktas ibland som detsamma som vindhastighet. Meteorologer föredrar att använda vindhastighet. Vindhastighet anges antingen i meter per sekund eller Beaufortgrader enligt Beauforts vindskala.

Vindhastighet mäts oftast som medelvind (vindhastighetens medelvärde). Vinden blåser inte med konstant hastighet. Hela tiden förekommer det plötsliga ökningar och minskningar i vindhastigheten. En tillfällig ökning kallas för en vindby.

Vindskalor för vanliga vindar 
Som mått på vindhastighet används vanligen meter per sekund (m/s), kilometer per timme eller knop (kn). En knop är ungefär en halv meter i sekunden (1 kn = 0,51444 m/s). För att omvandla kilometer per timme (km/h) till m/s dividerar man med 3,6. Även miles per hour (mph) används, dock inte meteorologiskt så ofta numera.

Det finns olika skalor för vindhastighet, bland annat:
Fredrik Henrik af Chapmans vindskala från 1779 baserad på fullriggares segelföring i olika vindar.
Beauforts skala från 1806, som också byggde på samma grundprincip om segelföring som Chapmans. Den förekommer i någon mån än i dag, men ersätts mer och mer av SI-enheten m/s. Beauforts ursprungliga skala gick från ett till tolv, men 1946 utökades den med nivåerna 13–17 för att ge mått vid svårare orkaner.

Olika grader av vindhastighet benämns med olika namn, så som kuling, storm eller orkan. Benämningarna kan ha olika innebörd i olika sammanhang, i vissa skalor kopplas skalans grader till vissa benämningar. Språkbruket varierar beroende på om det är fråga om till havs eller på land.

Det som känns som hård vind för ett litet fartyg, kan för ett större fartyg anses bara vara frisk vind. Man bör dock skilja sådana subjektiva bedömningar från benämningar använda att beteckna specifika vindstyrkor.

De vindstyrkor som i äldre tider rapporterades av fyrvaktare var enbart mycket subjektiva bedömningar utan mätning, och alltså långt ifrån exakta.

Vindskalor för extrema vindar 
Vid bedömning av styrkan och eventuella skador till följd av orkaner i Nordamerika används Saffir–Simpson-orkanskalan. Graden bedöms genom observationer av orkanen. Till skalan hör en gradering av en del fenomen. Vindhastighet, stormflodens höjd och lufttryck som kan ge en uppfattning om vilken skada orkanen kommer att ge när den når land.

Vid bedömning av en tornados styrka i efterhand används Fujitas skala. Skalan baseras på skadornas grad. Till skalan hör en gradering av vindhastigheten. Även Torros skala används men dess grader bestäms helt av vindhastighet.

Referenser

Externa länkar
Vindhastighet - artikel på SMHI:s webbsajt om vindhastighet.
The Chapman wind scale of 1779 - sammanfattning av ett föredrag på engelska om Chapmans vindskala, hållet av Tage Andersson vid Svenska Meteorologiska Sällskapet under en konferens anordnad av International Commission on History of Meteorology i juli 2004.

Vind

es:Viento#Características físicas de los vientos
Restaurangen vid slutet av universum

Restaurangen vid slutet av universum (The Restaurant at the End of the Universe) är andra delen av Douglas Adams bokserie i sex delar av Liftarens guide till galaxen.

Denna andra del i Liftarens guide till galaxen-serien kretsar först kring Zaphod Beeblebrox sökande efter mannen som styr Universum, och tar sedan läsarna och karaktärerna på en tur till den restaurang längst fram i den mest avlägsna framtiden där man kan beskåda universums undergång.

Efter restaurangbesöket hamnar våra vänner på ett rymdskepp de måste lämna med en teleport-station utan att kunna programmera var de ska hamna. Zaphod Beeblebrox och Trillian återförs till skeppet Hjärtat av Guld och får strax därpå möta mannen som styr Universum.

Ford Prefect och Arthur Dent materialiseras på ett stort rymdskepp, som kort efter kraschlandar på Jorden. De är dock strandsatta både i tid och rymd, de har dessutom förflyttats bakåt i tiden. Arthur Dent sätter alltså än en gång sin fot på jorden, men denna gång två miljoner år före sin egen födelse.

I boken förekommer Vidgade-Vyer-Vortex - en litterär maskin som används i ett försök att utplåna Zaphod Beeblebrox hjärna. Försöket misslyckas dock, när han befinner sig i ett alternativt universum där allt "kretsar kring" honom.

Serien fortsätter i Livet, universum och allting.

Brittiska science fiction-romaner
Skönlitteratur 1980
Liftarens guide till galaxen
Fiktiva matställen
Livet, universum och allting

Livet, universum och allting (originaltitel: Life, the Universe and Everything) är den tredje delen i Douglas Adams bokserie Liftarens guide till galaxen, en bokserie som totalt består av sex böcker.

Bokens handling börjar omkring fem år efter den föregående delen i bokseriens slut (se Restaurangen vid slutet av universum). Arthur Dent som är tillbaka på jorden bor i en grotta, mitt i det blivande Islington, men inte i sin egen tid, utan två miljoner år före sin egen födelse. Just som Arthur tror att det inte kan bli värre, fast i förhistorisk tid som han är, dyker Ford Prefect oväntat upp. De två vännerna lyckas osannolikt nog rädda sig tillbaka till modern tid, genom en maska i rymdtidväven och med hjälp av en blommig chesterfieldsoffa. Arthur och Ford materialiseras på Lord's Cricket Ground i London, mitt under en landskamp mellan England och Australien. Tidsmässigt är det dagen innan jorden ska utplånas av vogonerna.

Kort efter att Arthur Dent och Ford Prefect dykt upp, landar ett rymdskepp på cricketplanen och en grupp robotar kommer ut och stjäl pristrofén, The Ashes. Strax efter att rymdskeppet med robotarna gett sig av, landar ett annat rymdskepp som visar sig tillhöra Slartibartfast, en figur som Arthur och Ford tidigare mött på planeten Magrathea. Slartibartfast vill, när han upptäcker att det är försent att stoppa robotarna från att stjäla pristrofén, ha Arthurs och Fords hjälp med att rädda universum från att förstöras av de olyckliga invånarna på planeten Krikkit. invånarna på Krikkit vill förstöra universum eftersom de är trötta på utsikten (Krikkit är en planet omgiven av ett tätt gasmoln vars himmel därför är helt svart) och inte kan tåla att inte vara ensamma i universum (vilket invånarna trodde att de var, ända tills de byggde sitt första rymdskepp som kunde ta sig igenom gasmolnet). 

Men kan Arthur och Ford med vänner stoppa dödsrobotarna från Krikkit och förhindra universums totala utplåning?

Serien fortsätter med boken Ajöss och tack för fisken.

Brittiska science fiction-romaner
Skönlitteratur 1982
Liftarens guide till galaxen

pl:Autostopem przez Galaktykę#Życie, wszechświat i cała reszta
Ajöss och tack för fisken

Ajöss och tack för fisken (So Long, and Thanks for All the Fish) är fjärde delen av Douglas Adams bokserie i totalt sex böcker som utgör Liftarens guide till galaxen.

Handling 

Arthur Dent återkommer till Jorden, som är mystiskt återuppstånden. Det har antytts att det var delfinerna som efter att ha lämnat planeten fullföljde mössens avtal med planetbyggarna från Magrathea och slutförde byggandet av Jorden, version 2, men i den femte och sista boken kommer ännu mer avancerade förklaringar till hur Jorden finns i vissa universa och saknas i andra.

Ett par månader har gått på denna upplaga av Jorden sedan vogonernas besök, och Arthur försöker förstå vad som hänt, och att gilla läget. Men redan första kvällen han återkom till Jorden mötte han den mystiska flickan Fenchurch, som verkar ha varit med om något som har koppling till hans egna äventyr i rymden. Han måste hitta henne igen...

Titeln syftar på delfinernas sista försök till meddelande till mänskligheten. Detta meddelande misstolkades tyvärr som "ett förbluffande läckert försök att göra en dubbel baklängessaltomortal genom en ring och samtidigt vissla på The Star-Spangled Banner".

Bokserien fortsätter med I stort sett menlös.

Brittiska science fiction-romaner
Skönlitteratur 1984
Liftarens guide till galaxen
Åbo (olika betydelser)

Åbo kan syfta på:

 Åbo – kommun och residensstad i Egentliga Finland
 Åbo sockerbruk – ett sockerbruk i Åbo 1758–1824
 Åbo (Ljusdals kommun) – by i Ljusdals kommun
 Åborätt – juridisk term, rätten att på viss tid eller livstid inneha annans jord såsom landbo eller under ärftlig besittning
 Åbo – innehavare av åborätt
Fingerborg

En fingerborg är ett redskap (vanligen av metall) format som en liten bägare eller hylsa, vilken vid handsömnad träs på långfingret för att skydda fingertoppen från stick när nålen sticks genom tyget. Syringar som är föregångare till fingerborgen förekom redan under stenåldern. Etruskerna var de första som tillverkade regelrätta fingerborgar. Genom Romarna spred sig fingerborgen över Europa. Fram till senmedeltiden gjuts fingerborgar, därefter börjar man smida dem.

Exempel på svenska fynd är från Borg (tidigmedeltida fingerborg - Kungens gods i Borg, Lindeblad & Nielsen), Valla - En gård från yngre järnålder i Valla, Sköld.

Se även
Fingerborgsblomma
Fingerborgshatt

Referenser 

Lindeblad, K., Nielsen, A-L. 1997. Kungens gods i Borg: om utgrävningarna vid Borgs säteri : arkeologisk slutundersökning, Borgs säteri 6702, RAÄ 276, Borgs socken, Norrköpings kommun, Östergötland. RAÄ UV Rapport 1997:12
Sköld, K. 2012. En gård från yngre järnålder i Valla.  Arkeologisk undersökning. Östergötland, Linköpings stad och kommun, Kv Intellektet. RAÄ 330. RAÄ UV Rapport 2012:73.

Externa länkar
http://www.fingerhutmuseum.de/showpage.php?SiteID=3&lang=1
http://kulturarvsdata.se/raa/samla/html/5345

Syredskap
Läderverktyg
Digitus

Digitus (latin för "finger") var ett romerskt längdmått motsvarande en fingerbredd eller tum. 

 1 digitus = 1/16 pes (romersk fot) ≈ 1,85 centimeter.

Källor 
 

Längdenheter
Romerska måttenheter
Latinska ord och uttryck