kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Skytteanska professuren i vältalighet och statskunskap

Skytteanska professuren är en professur i vältalighet och statskunskap, ursprungligen i vältalighet och politik. Professuren, som inrättades vid Uppsala universitet av Johan Skytte 1622, är troligen den äldsta i statskunskap i världen.

Till underhåll av denna professur skänkte Johan Skytte vissa av honom själv förvärvade gårdar, bland annat en i staden befintlig fastighet, sedan dess kallad Skytteanum. Förr hade universitetet tjänstebostäder åt samtliga professorer. Skytteanum är den enda som ännu brukas som sådan.

Professurens innehavare, vilken av Gustav II Adolf erhöll försäkran om full likställighet med de övriga professorerna, skall enligt instiftelsebrevet tillsättas av Skytte och hans arvingar på svärdssidan samt, om släkten dör ut på denna, av döttrarnas manliga avkomlingar, såvitt de är adliga. Patronatet övergick från Skyttes son till hans dotterson överståthållaren greve Göran Göransson Gyllenstierna af Björksund och Helgö (1632–1686), och därefter via kvinnolinjen sedan 1799 till huvudmannen av fjärde grenen av grevliga ätten Mörner af Morlanda. Denne, som är patronus och ordförande i Skytteanska stiftelsen, väljer med hjälp av en rekryteringsgrupp en kandidat och underställer numera detta sitt val till universitetets rektor och konsistorium, vilket, om det ingenting har att invända mot valet, stadfäster detsamma. 

Under senare år var först konstnären Stellan Mörner af Morlanda (1896–1979) och sedan dennes son geologidocenten Nils-Axel Mörner af Morlanda (1938–2020) patronus. Efter den senares död innehas värvet av medicine doktor Jonas Mörner af Morlanda (född 1963), Båstad.

Fullständig lista över skytteanska professorer 
1622 (tf) Jonas Magni
1624–1627: Johannes Simonius (ev. från 1625)
1628–1630 (tjf), 1630-1642: Johannes Loccenius
1642–1647: Johann Freinsheim
1647–1679: Johannes Schefferus
1682–1697: Elias Obrecht
1698–1716: Johan Upmarck Rosenadler
1717–1738: Johan Hermansson
1738–1780: Johan Ihre
1781–1787: Jakob Axelsson Lindblom
1787–1803: Jacob Fredrik Neikter
1805–1838: Olof Kolmodin d.y.
1839–1841: Carl Thomas Järta
1843–1861: Olof Wingqvist
1862–1882: Wilhelm Erik Svedelius
1882–1900: Oscar Alin 
1901–1915: Simon Boëthius
1915–1916 (tjf): Gunnar Rexius
1916–1922: Rudolf Kjellén
1922–1923 (tjf): Georg Andrén
1923–1947: Axel Brusewitz
1947–1972: Carl-Arvid Hessler 
1972–2008: Leif Lewin
2008–: Li Bennich-Björkman

Se även 
Skytteanska priset
Kungliga Skytteanska samfundet, Umeå

Källor 
C. A. Reuterskiöld: Statskunskap eller historia? Några ord om den skytteanska lärostolens i Upsala ämnen och forne innehafvare, Uppsala, 1901.

Barbro Lewin, Johan Skytte och de skytteanska professorerna. (Acta Universitatis Upsaliensis. Skrifter utg. av Statsvetenskapliga föreningen 100.) Uppsala 1985.

Fotnoter 

Professurer i statsvetenskap
Professurer vid Uppsala universitet
Lockheed Martin

Lockheed Martin Corporation är ett amerikanskt multinationellt tillverkningsföretag som verkar inom flyg-, försvars- och rymdindustrin. Hälften av dess försäljning går till USA:s försvarsdepartement och stora andelar går även till USA:s energidepartement och rymdstyrelsen NASA.

Företaget som är noterat på New York Stock Exchange har sitt säte i Bethesda, Maryland, med ett 500-tal utvecklings- och produktionsanläggningar i USA, Kanada och Storbritannien. Det totala antalet anställda är omkring 114 000.

Historia
Företaget bildades den 15 mars 1995 genom en sammanslagning av flygplanstillverkarna Lockheed Corporation och Martin Marietta Corporation.

Lockheed Martin tillverkar inte längre passagerarflygplan, och sista modellen var Tristar som konkurrerade med DC-10.
Ett mycket känt plan är Lockheed Martin C-130 Hercules som bland annat köpts av Flygvapnet och som stationerats vid F 7 Såtenäs. I Flygvapnet fick C-130 modellnamnet Tp 84. Lockheed Martin är också bolaget som tillverkar stealthplanen F-22 Raptor och F-35 Lightning II.

Lockheed Martin är världens största leverantör av försvarsmaterial bestående av exempelvis robotvapen, radarsystem, raketramper, satelliter och diverse ammunition.

Lockheedsfären

Dotterbolag
Lockheed Martin Aeronautics
Lockheed Martin Missiles and Fire Control
Lockheed Martin Rotary and Mission Systems
Sikorsky
Lockheed Martin Space

Samägda bolag
 United Launch Alliance (tillsammans med Boeing)

Produktgalleri

Ledare

Styrelseordförande
Daniel M. Tellep, 1995–1996
Norman R. Augustine, 1996–1997
Vance D. Coffman, 1997–2005
Robert J. Stevens, 2005–2014
Marillyn A. Hewson, 2014–2021
James D. Taiclet, 2021–

Verkställande direktörer
Daniel M. Tellep, 1995–1996
Norman R. Augustine, 1996–1997
Vance D. Coffman, 1997–2004
Robert J. Stevens, 2004–2013
Marillyn A. Hewson, 2013–2020
James D. Taiclet, 2020–

Se även
Militärindustriella komplexet

Referenser

Noter

Externa länkar
Officiell webbplats

 
Företag bildade 1995
Haddon Sundblom

Haddon Sundblom, född 22 juni 1899, död 10 mars 1976, var en amerikansk konstnär. Han var främst känd för de bilder av jultomten som han skapade under sin tid på Coca-Cola på 1930-talet. Enligt en vandringssägen ska Sundblom till och med ha skapat den moderna bilden av jultomten; denna fanns dock redan tidigare, även om Sundbloms jultomtebilder befäste bilden av honom.

Sundblom föddes i Muskegon, Michigan, i en svenskspråkig familj. Fadern kom från Föglö på Åland (som tillhörde det ryska storfurstendömet Finland), modern från Sverige. Det var otvivelaktigt nordiska traditioner Sundblom hade i åtanke då han skapade Coca-Colas tomte.

Posten Åland gav 2007 ut ett särskilt julfrimärke med Haddons tomte som motiv. Sundblom skapade även den logotypen för Quaker Oats vilken används än idag.

Litteratur
Haddon Sundblom, Barbara Fahs Charles, J. R. Taylor, Dream of Santa: Haddon Sundblom's Advertising Paintings for Christmas, 1931-1964, .

Amerikanska illustratörer
Amerikafinländare
Amerikanska konstnärer under 1900-talet
Personer från Muskegon
Födda 1899
Avlidna 1976
Män
OKQ8

OK-Q8 AB är ett av Sveriges största drivmedelsföretag. 

2012 gick OK-Q8 AB i Sverige och Q8 Danmark A/S samman och bildade OKQ8 Scandinavia. Företaget ägs till hälften av OK Ekonomisk förening (OK) och till hälften av Kuwait Petroleum International. 

Den svenska verksamheten omfattar ca 740 stationer. OKQ8 säljer drivmedel som bensin, diesel, E85, biogas, HVO100 samt elbilsladdning. Många av OKQ8:s 350 bemannade servicestationer erbjuder biltvätt, tvätta själv-hallar, biluthyrning och bilverkstäder samt bilprodukter och snabbmat. 

OKQ8 tillhandahåller även ett utbud av produkter och tjänster för direktförsäljning mot företag verksamma inom områdena jordbruk, transportindustri, sjöfart, verkstäder m.m.  

Sedan 1997 har OKQ8 sålt elavtal till privatpersoner och sedan 2019 erbjuder OKQ8 solcellslösningar till såväl privatpersoner som företag. 

OKQ8 i Sverige har en omsättning på 27,9 miljarder SEK och cirka  anställda, varav  är anställda hos samarbetspartners och återförsäljare.

Drivmedelstyper på OKQ8
 Bensin
 95 oktan
 98 oktan
 Diesel
HVO100
El
 Etanol (E85)
 Fordonsgas BG50

Källor

Noter

Externa länkar 
OKQ8:s webbplats

Bensinstationer
Företag bildade 1999
Företag i Stockholms kommun
Svenska petroleumbolag
Varumärken för petroleum
Kuwait Petroleum International

Kuwait Petroleum International, KPI, statligt kuwaitiskt oljebolag. KPI är ett dotterbolag till Kuwait Petroleum Corporation.

KPI drev tidigare en kedja av bensinmackar i Sverige under namnet Q8. Den svenska bensinstationskedjan övertogs från Gulf. Numera äger de gemensamt med Oljekonsumenternas förbund (OK) aktiebolaget OKQ8 som förvaltar både OK:s och Q8:s samtliga bensinmackar.

Namnet "Q8" är något av en ordvits, då det på engelska uttalas ungefär som Kuwait.

Bensinstationer
Kuwaitiska petroleumbolag
Företag med statligt ägande
Petroleumbolag med statligt ägande
Transeuropeiska nät

Transeuropeiska nät (TEN) är ett infrastrukturnät inom Europeiska unionen. Det består av tre delar: det transeuropeiska transportnätet (TEN-T), det transeuropeiska telenätet (eTEN) och det transeuropeiska energinätet (TEN-E). Projekt som syftar till att bygga ut infrastrukturen inom de transeuropeiska näten kan erhålla ekonomiskt stöd från unionen. Syftet är att stödja projekt som knyter samman Europa och bidrar till europeisk integration.

Mellan 1995 och 2020 finansierades 30 utvalda projekt som totalt kostade 225 miljarder euro, varav upp till 20 procent finansierades av unionen. Ett av de större projekten som ingår i TEN är Öresundsbron, som är avsedd att underlätta trafik mellan Danmark och Sverige. Även Svinesundsbron, Citytunneln i Malmö och i viss mån några väg- och järnvägsprojekt Stockholm-Malmö, Stockholm-norska gränsen och Malmö-norska gränsen har fått bidrag från detta program.

Det transeuropeiska energinätet omfattar handel med el och gas medan det transeuropeiska telenät omfattar samarbete kring telekommunikation.

Transeuropeiska nät är ett av Europeiska unionens befogenhetsområden. Unionen har delad befogenhet med medlemsstaterna att lagstifta på området.

Se även 
 Trans-European Motorways
 Galileo
 Trafiksystem

Referenser

Externa länkar 
 
 Europa - Ordlista
 TEN-T priority axes and projects 2005

Europeiska unionens befogenhetsområden
Texaco

Texaco är ett amerikanskt oljebolag som sedan 2001 är ett helägt dotterbolag till Chevron.

Historik
Texaco grundades i Beaumont i Texas, USA, 1902 av Joseph S. Cullinan och Arnold Schlaet under namnet The Texas Company.
Bolaget blev det första att sälja bensin under samma namn i USA:s samtliga delstater. År 1931 köpte Texaco Indian Oil Company, som hade sin bas i Illinois. Köpet stärkte bolagets ställning i Mellanvästern och gav det tillgång till oljemärket Havoline.

Under 1930-talet byggde företaget upp ett omfattande distributionsnät i Kanada, Colombia och Venezuela. År 1936 bildade Texaco bolaget Caltex tillsammans med Standard Oil Company of California (senare Chevron) med syfte att sälja bolagens produkter utomlands.

År 1984 förvärvade bolaget Getty Oil Company med oljekällor i USA och Kanada.

År 2001 köptes Texaco av Chevron.

Verksamhet i Sverige
Texacos smörjmedel tillverkas i Göteborg för den skandinaviska marknaden. Fabriken i Göteborg (Scanlube) samägs av Preem och Uno-X i Norge/Danmark som också står för marknad och försäljning i sina respektive länder. I Sverige säljs Texaco smörjmedel av Preem, av Preem återförsäljare och på Preems stationer.

Texaco bedrev under många år egen försäljning av drivmedel i Sverige. År 1921 tog Texaco över stockholmsföretaget Wahlunds Mineralolje AB, och sålde bensin under varumärket Texaco fram till 1947, då bensinstationerna började namnändras till Caltex. På grund av materialbrist fördröjdes dock omskyltningen av bensinstationerna. Caltex bytte 1967 tillbaka till det ursprungliga namnet Texaco. År 1994 köptes Texacomackarna av OK Petroleum. År 1996 bytte OK Petroleum inklusive Texacostationerna namn till Preem.

Källor

Noter 

Amerikanska petroleumbolag
Bensinstationer
Chevron
Företag bildade 1902
Varumärken för petroleum i Sverige
Göt

Göt är block som erhålls när metall, framförallt stål gjuts i kokiller (formar). Detta block används sedan för att tillverka stålprodukter, nuförtiden används istället stränggjutna metallstavar.

Källor 
Nationalencyklopedin

Järn
Järnbruk
Självreduktion

Självreduktion (även autoreduktion),  politisk taktik som innebär att en person bekämpar kapitalismen genom att reducera sitt eget bidrag till detta samhällssystem. Termen självreduktion används främst av autonomister, även om samma taktik tillämpats av många andra, exempelvis den kooperativa rörelsen och de så kallade utopiska socialisterna. I Sverige hade självreduktionen sin storhetstid under 1900-talets början, men under 2000-talet har den autonomistiska rörelsens framväxt gjort att företeelsen åter börjat vinna gehör.

Historiskt sett bedrevs självreduktion genom att skapa självstyrda alternativ till de kapitalistiska företagen, exempelvis konsumentkooperativ. Idag förekommer mer illegala former, exempelvis politiskt motiverat snatteri.

Se även
 Kooperativa förbundet
 Planka.nu
 Proletär shopping

Politisk verksamhet
Protesttaktiker
Autonomism
Autonomism

Autonomism (ibland även autonom marxism, automarxism) är namnet på en rad politiska rörelser och teoribildningar med ett gemensamt ursprung i 1960-talets Italien. Autonomismen var ursprungligen en mycket militant riktning med väpnade inslag. Dagens autonomism är dock betydligt mer återhållsam och agerar främst genom civil olydnad, självreduktion och aktioner för självvalorisering. 

Michael Hardt och Antonio Negri betraktas av de flesta som autonomismens mest framstående samtida representanter. Centrala begrepp i den autonomistiska teorin är klassammansättning, prekariatet (prekära arbetare), multituden (också kallat "myllret" och "mängden"), självreduktion och självvalorisering.

Emellertid har Hardt och Negri fått ett sådant internationellt erkännande att tidigare teoretiker i den autonomistiska traditionen fått mindre utrymme. Bland dessa kan nämnas Martin Glaberman, Mario Tronti och Cornelius Castoriadis (även känd som Paul Cardan).

En av autonomismens grunder är självständighet. En grupp eller person ska kunna agera självständigt och är inte beroende av externa individer eller strukturer för att kämpa för sin sak. En definition på autonomi är självständig och med kontroll över livssituationen.

Autonomiska tänkare
Martin Glaberman
Mario Tronti
Cornelius Castoriadis
Michael Hardt
Antonio Negri

Se även
Autonom vänster

Referenser

Socialism
Vänsterextremism
Autonomism

es:Autonomismo
Folksjäl

Folksjäl (tyska: Volksgeist) avser en överindividuell entitet som utgörs av ett folks kollektiva medvetande. 

Folksjälen representerar en enhetligt etnisk folkgrupp. Föreställningen om en folksjäl var vanligt förekommande under 1800-talets nationalism och nationalromantik.
Begreppet Volksgeist lanserades, tillsammans med begreppet Volkslied – folkvisa, av den tyske filosofen 
Johann Gottfried Herder under 1770-talet.

Många anser idag att begreppet är en tidstypisk konstruktion, men det har modifierat levt vidare långt in i 1900-talet.

Begreppet används även i dag, till exempel talar fortfarande man om att countrymusiken är starkt etablerad i den amerikanska folksjälen.

Se även
Nationalromantik

Källor

Vidare läsning
 Joxe Azurmendi: Volksgeist. Donostia: Elkar. 2007 .
 Isaiah Berlin: Vico and Herder. Two Studies in the History of Ideas, London, 1976.
 Andreas Großmann: "Volksgeist – Grund einer praktischen Welt oder metaphysische Spukgestalt? Anmerkungen zur Problemgeschichte eines nicht nur Hegelschen Theorems", in: A. Großmann, C. Jamme (Hrsg.): Metaphysik der praktischen Welt. Perspektiven im Anschluß an Hegel und Heidegger, Amsterdam: Rodopi 2000, S. 60ff.  
 Peter Sloterdijk: Der starke Grund zusammen zu sein. Erinnerungen an die Erfindung des Volkes. Frankfurt. 1998.
 Rudolf Steiner: Die Mission einzelner Volksseelen im Zusammenhange der germanisch-nordischen Mythologie. Dornach/Schweiz. 1974 u.a.
 George W. Stocking: Volksgeist as Method and Ethic. Essays on Boasian Ethnography and the German Anthropological Tradition, Madison: Univ. of Wisconsin Press 1996.

Externa länkar

Etnologi
Nationalism
Huset Windsor

Windsor är den brittiska kungafamiljens släktnamn. Det ändrades 1917 från Saxe-Coburg-Gotha (tyska: Sachsen-Coburg-Gotha), vilket var det namn drottning Viktoria och hennes son Edvard VII använde, om än sparsamt. Huset Sachsen-Coburg-Gotha är egentligen en gren av den kungliga ätten Wettin. De antityska stämningarna under första världskriget gjorde att kung Georg V kände sig föranledd att ändra namnet på kungahuset, något som även den invandrade furstesläkten Battenberg gjorde (och blev Mountbatten).

Charles III är på modersidan tillhörig huset Windsor och på faderns sida är han medlem av huset Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg.

Tronföljden till den brittiska kronan 
Jämför med Brittiska tronföljden.

Barn till Georg VI visas i rött. Barnbarn till Georg VI visas i blått. Barnbarns barn till Georg VI visas i grönt. Övriga visas i gult.

Referenser

Externa länkar 

Windsor

Storbritanniens kungahus
Bildanden 1917
Slemhinna

Slemhinna (även kallat mukosa efter latinets tunica mucosa), är den yta som täcker många av de hålrum som finns hos däggdjur, bland annat i andningsvägarna, mag-tarmsystemet, urinvägarna och könsorganen. Slemhinnor består i huvudsak av specialiserade epitelceller i ett eller flera lager, vilande på ett basalmembran med lamina propria under, där mukösa körtlar har förmåga att utsöndra slem (mucus). Tarmens slemhinna har förmåga att absorbera näringsämnen, medan andningsvägarna har en slemhinna som kan transportera upp främmande partiklar som andats in till lungan.

Se även 
 Mucin

Referenser 
Vävnader
Kimya Dawson

Kimya Dawson, född 17 november 1972, är en amerikansk singer-songwriter.

Hon är känd som medlem i bandet The Moldy Peaches där hon tillsammans med Adam Green var sångerska. Hon har även en solokarriär och är, liksom Regina Spektor, förknippad med anti-folk. Dawson hade fem låtar med i den Oscarsvinnande filmen Juno från 2007. Hon har en dotter som heter Panda Delilah.

Soloalbum
I'm Sorry That Sometimes I'm Mean (2002)
Knock Knock Who? (2004)
My Cute Fiend Sweet Princess (2004)
Hidden Vagenda (2004)
Remember That I Love You (2006)
Alphabutt e. pee (CD-R med barnsånger)

Referenser

Externa länkar
Officiell webbplats

Amerikanska musiker
Kvinnor
Födda 1972
Levande personer
Dammsugare (bakverk)

Punschrulle, populärt kallad dammsugare efter sitt utseende (liknandes en tidig cylinderdammsugare), men även arraksrulle (efter smaksättningen) och 150-ohmare (då den ofta bär samma färgkod som en 150 ohm resistor: brun, grön, brun), är ett litet avlångt bakverk med ett hölje av marsipan. Marsipanen färgas traditionellt sett grön och ändarna doppas i choklad. Innanmätet är en kaksmulsblandning då man använder kakrester som innehåll där man även oftast blandar in arrak, smör och kakao. Ordet punschrulle är belagt i svenska språket åtminstone sedan 1967.

Industriellt tillverkade punschrullar innehåller vanligen arom istället för alkoholhaltig dryck. Enligt Livsmedelsverket är det då ingen fara för gravida att konsumera.

Punchrullen har osäkert ursprung. Det finns olika berättade historier om hur den antas ha kommit till. Mats Karlsson, som recenserat minst 250 punschrullar, har beskrivit några teorier i publicerade verk. Den tidigaste teorin är från Boden under 1920-talet där den sägs ha kallats trådrulle. Andra historier är från mitten av 1900-talet. 

Det är även osäkert hur den fick smeknamnet dammsugare. En teori är att bakverkets utformning påminner om de tubformade dammsugare som var vanliga i hemmen från 1920-talet och flera decennier framåt. En annan teori är att fyllningen bestod av överblivna kak- eller brödsmulor och att den gamla smaken doldes genom att doppa dem i punsch eller arrak. Sven Faringer i Drottningholm har hävdat att han kom på namnet dammsugare 1968, när han gjorde lumpen i Norrtälje. 

Dammsugarens dag eller punschrullens dag infaller den 7 mars. Det sägs ha varit en privatperson som kom med idén till temadagen med ett Facebookinlägg den 7 mars 2013.

Varianter 
Flera varianter på fyllningen kan förekomma. Främst rullar med mörk fyllning samt rullar med ljus fyllning, ofta sockerkaka dränkt i arrak. Därtill kan man lägga exempelvis sylt, havregryn eller annat.

Danska varianter kallas træstammer.

Det finns även en nederländsk variant kallad mergpijpje. Den har en helt annan fyllning och beige eller vit marsipan.

Källor

Externa länkar 
Mats Karlssons hemsida om dammsugare

Bakverk
Mudd

Mudd är ett elastiskt plagg eller del av ett plagg som kan sitta omkring handled, underben, hals eller midja. Muddar är ribbstickade, vilket gör att de blir elastiska och sluter tätt om respektive kroppsdel, medan tidigare var de gjorda av skinn.

När mudden är ett eget plagg kan den kallas pulsvärmare för handen och benvärmare för underbenet.

Armmuddar är ofta fastsydda på vinterjackor vid öppningen för handen. Även skor, handskar och vantar kan ha påsydda muddar som skydd mot blåst och kyla. Byxor kan ha en mudd vid benslutet, vilket även kan kombineras med ett resårband under foten. Tröjor, exempelvis t-shirts, har ofta en halsmudd.

Efter dansfilmerna på 1970- och 1980-talet blev benvärmare allmänt mode. Kläder kan även förses med muddar oavsett modetrender av rent praktiska skäl, då muddarna förhindrar glipor mellan kläderna till vantar respektive skor och bidrar till att hålla värmen. Det är vanligt med sådana muddar bland annat på arbetskläder, träningskläder och barnkläder.

Ordet "mudd" i denna betydelse är belagt i svenska språket sedan 1749.

Se även
Päsk (samisk renpäls).

Referenser

Externa länkar
Muddar, från Projekt Runeberg

Kläddetaljer
Billingska bokhandeln

Billingska bokhandeln startades 1898 av August Billing i Höör. Idag är där även pappershandel och leksaksaffär. Affären ligger sedan 2020 på Frosta Center, Friluftsvägen 14 i Höör. Tidigare låg den på Storgatan 44 vid stora torg i Höör, på det ställe där det låg en biograf i början av 1900-talet. Det var vid Lilla torget i Höör Billingska bokhandeln först såg sitt ljus. Billingska bokhandeln ingår i bokkedjan Ugglan. Leksaksaffären tillhör kedjan Lekextra.

Externa länkar
Billingska

Svenska bokhandelsföretag
Företag bildade 1898
Ribbstickning

Ribbstickning är en metod där aviga och räta maskor stickas för att ge en randig struktur åt det stickade plagget. Räta maskor stickas ovanför räta maskor och aviga maskor stickas ovanför aviga maskor, ofta varannan rät och varannan avig eller två räta maskor, två aviga maskor. Metoden ger elasticitet och används därför ofta till t.ex. muddar eller för att ge ett plagg en bättre passform. Kallas också resårstickning.

Stickning
Päsk

Päsk, nordsamiska beaska, är en samisk renskinnspäls. Tack vare att renens pälshår är formade som sugrör (med tilltäppt ände) har en renpäls mycket större isolationsvärde än andra pälsar. (Isbjörnens päls har samma egenskap). Renens hår är vidare smala närmast huden för att sedan bli grövre vilket gör att det närmast huden bildas ett luftskikt som ytterligare isolerar mot kyla. Hårens struktur medför även att de lätt bryts av och hårar vilket alla som tillbringat natten på en renfäll har erfarit. För att göra pälsen mer beständig kan den garvas vilket görs med kemikalier (krom) eller med vegetabiliska garvämnen (bark). Även enkla metoder såsom torkning tillämpas med skiftande resultat.

Referenser 

Samisk kultur
Päls
Svenska revolutionen 1917–1918

Svenska revolutionen 1917–1918 är en facklitterär bok från 1967 skriven av Sigurd Klockare, utgiven av Prisma Bokförlag.

Se även 
 Hunger- och militärdemonstrationerna 1917
 Junikravallerna
 Amaltheadådet
 Seskarö
 Carl Winberg

Källor

Externa länkar 
 Svenska revolutionen 1917–1918 i sin helhet på Marxistarkiv.se, läst 17 maj 2020.

Arbetarrörelse
Litteratur 1967
Glädje

Glädje är ett känslotillstånd av tillfredsställdhet. När man är glad är man lycklig eller road, det är en positiv känsla. Människor uttrycker ofta glädje genom att le.
Enligt svenska glädjeforskare är givandet till ens omgivning en stark anledning till glädje.
Motsatser till glädje kan vara sorg och vrede.

Se även
Skratt
Lycka
Flow

Känslor