kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ramsele

Ramsele (ångermanländska [²rɑ̈mːse̞l], regional rikssvenska [¹ramˑsele̞]) är en tätort i Sollefteå kommun och kyrkbyn i Ramsele socken, belägen vid Faxälven och länsväg 331.

Historia
Första beviset på bosättning är Ramsele gamla kyrka från 1200-talet. Lämningar efter såväl sommar- som vinterboplatser och hällmålningar på flera platser tyder på att Ramsele är en mycket gammal kulturbygd.

Befolkningsutveckling

Myndigheter
Den statliga myndigheten Riksarkivet har ett kontor här.

Idrott 
Idrottsklubben Ramsele IK grundades 1896, på initiativ av distriktschefen G.F. Färnlöf. I dag ägnar klubben sig åt ishockey, gymnastik och skidåkning. När sedan den lokala fotbollsföreningen (BK80) upplöstes ägnar man sig även åt fotboll.

Se även
Ramsele socken

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar 
Ramsele.com (webbplats för Ramsele-Edselebygden)

Orter i Sollefteå kommun
Tätorter i Sverige
361

361 (CCCLXI) var ett normalår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Julianus Apostata blir romersk kejsare och försöker återställa dyrkandet av de gamla gudarna i Romarriket.
 Gregorios blir präst i Nazianzus.
 Jin Aidi efterträder Jin Mudi som kejsare av Kina.

Födda

Avlidna 
 3 november – Constantius II, romersk kejsare 337–361
 Jin Mudi, kejsare av Kina
 Zhu Jingjian, buddhistisk nunna

Externa länkar
Torktumlare

Torktumlare används för att torka blöta kläder efter att de har tvättats. En torktumlare påminner oftast till utseendet om en tvättmaskin och brukar normalt också placeras i närheten av en sådan. I vissa fall monteras till och med torktumlaren ovanpå tvättmaskinen om det är brist på utrymme. Denna typ av anordning med tvättmaskin och torktumlare ovanpå varandra kallas tvättpelare.

I likhet med en tvättmaskin är en torktumlare försedd med en liggande "trumma" som kläderna placeras i. Trumman snurrar med den blöta tvätten medan varmluft blåses in i trumman. På detta sätt blir kläderna efter ett tag torra.

Man skiljer på frånluftstumlare, kondenstumlare och värmepumpstumlare. En frånluftstumlare ansluts till ventilation och släpper därigenom ut all fukt. En kondenstumlare kondenserar vatten från luften innan den släpps ut och behöver därför inte kopplas till ventilation. Vattnet från en kondenstumlare samlas i en tömbar tank eller så ansluts maskinen till avlopp.

En värmepumpstumlare består av ett värmelement med fläkt som värmer upp den luft som går igenom tvätten. Den varma luften tar med sig fukt till den kalla delen av värmeväxlaren, där vattenångan kondenserar och fäller ut i en vattentank. Den kalla luften värms sedan upp igen på den varma sidan av värmeväxlaren, passerar värmeelementen, och så repeteras processen. En värmepumpstumlare består av fler komponenter, är mer tekniskt avancerad, och kräver därför mer underhåll och service, samt är dyrare i inköp. Värmepumpstumlare har en relativt lägre temperatur på luften, därför tar det längre tid att torka tvätten (jämfört med frånluft- och kondenstumlare). Värmepumpen cirkulerar samma luft under hela torkcykeln, och är därför mer energieffektiv.

Exempel på varumärken
 AEG
 Asko
 Bosch
 Cylinda
 Electrolux
 Electro-Helios
 Gorenje
 Hoover
 Husqvarna
 Kenny
 Kenwood
 LG
 Miele
 Podab
 UPO
 Whirlpool
 Zanussi

Se även 
 Ludd (om bland annat torktumlarludd)
 Torkrum
 Torkskåp
 Klädstreck
 Mangel

Externa länkar 

 How dryers work (hur torktumlare fungerar) Artikel på HowStuffWorks.com 

Vitvaror
Tvättredskap
Torkning
Richard Scarry

Richard Scarry, född 5 juni 1919 i Boston, död 30 april 1994, var amerikansk författare och illustratör.

Scarry är upphovsman till över 300 barnböcker, bland annat de om Familjen Katt och Familjen Gris som bor i Sysselstad (Busytown på originalspråket). Dessa verk brukar för övrigt benämnas "Busytown-böckerna". I tidiga upplagor översattes dock Busytown till Sysselbo. Scarrys figurer var nästan alltid djur som utförde mänskliga sysslor iklädda mänskliga kläder. Värt att notera är att miljöer och handling i Busytownböckerna inte är särskilt typiskt amerikanska, snarare centraleuropeiska, vilket beror på att Scarry under lång tid bodde i Gstaad i Schweiz. 

I mitten av 1990-talet gjorde CINAR Animation en tecknad TV-serie, kallad Richard Scarrys äventyrsvärld, som bygger på karaktärer och animationer från Busytown-böckerna.

Scarrys böcker är ofta i formatet vimmelböcker (det vill säga, det vimlar av figurer på varje sida), anpassade för hjälp i språkinlärningen.

Verk (urval) 
 Här var det mera bilar (Cars and trucks) (svensk text: Erna och Gösta Knutsson, Folket i bild, 1960)
 Allting runt omkring: bilder med ord på svenska och engelska (Best word book ever) (översättning Karin Nyman, Rabén & Sjögren, 1966) 
 Vad gör folk hela dagarna? (What do People do All Day?) (översättning Gallie Eng-Jacucci, Rabén & Sjögren, 1969)
 Engelsk ordbok: över 2500 ord förklaras i roliga berättelser och på över 1000 färgbilder (Storybook Dictionary) (svensk bearbetning: Lars Rodny, Rabén & Sjögren, 1977)
 Vad gör dom i skolan? (förkortad svensk översättning av Great Big Schoolhouse) (översättning Gallie Eng, Rabén och Sjögren, 1980)
 Bilar och traktorer och annat som rullar (Cars and Trucks and Things That Go) (översättning Gallie Eng, Rabén & Sjögren, 1984)
 Den stora Richard Scarry-boken (Svensk samling med tolv böcker av Scarry) (översättning Annika Sternö Anderberg, Globe Förlaget, 2010)

Referenser

Externa länkar
 

Födda 1919
Avlidna 1994
Engelskspråkiga författare
Amerikanska författare av barn- och ungdomslitteratur
Män
Allt om Mat

Allt om Mat är en tidning om mat och vindrycker. Tidningens första nummer kom ut den 5 oktober 1970. Utgivare är Bonnier News. Sedan 1986 delar tidningen ut priset Gyllene Gaffeln.

Chefredaktörer
Rune Ernestad, från 1970.
Signe Rolf, fram till 1976.
Christer Ekbom, 1983–1986.
Jan Holmström, 1986–1989.
Håkan Larsson, fram till 2002.
Jan Holmström, 2002–2003.
Åsa Rydgren, 2003–2006.
Katrin Ahlström, 2006–2011.
Mona Johansson, 2011–2016.
Suzanne Ribbing, 2016–2020.
Kerstin Thornström, 2020–2023.
Erika Funke, 2023–

Referenser

Externa länkar
Officiell webbplats
Svenska tidningar
Tidskrifter startade 1970
Hypertext

En hypertext är en text som med hjälp av hyperlänkar är förbunden med andra texter. Texten behöver därför inte läsas linjärt utan läsaren kan hoppa hit och dit efter intresse. Begreppet används ibland även synonymt med det vidare begreppet hypermedia som förutom text även innehåller bilder, ljud och film. Det mest välkända exemplet är World Wide Web där för en människa oöverskådligt mycket information är sammankopplad med hjälp av länkar.

Nutida ordbehandlingsprogram använder nästan alla en eller annan form av hypertext, där länkar mellan dokument kan göras. Det finns även program som är specialiserade på ren hypertext och som ofta visar mer överskådligt hur texter hör ihop, till exempel genom att rita upp ett slags mindmap där textrutor är sammanbundna med streck.

Historik 
Konceptet uppfanns av president Roosevelts vetenskapliga rådgivare Vannevar Bush, som 1945 beskrev ett informationshanteringssystem som skulle kunna hantera text, bilder, teckningar och noter. Systemet kallades Memex (Memory Extender) och tillät att man bläddrade i tillgänglig information med utvalda länkar mellan två punkter.

Memex blev dock aldrig riktigt utvecklat, men Bush beskrev planerna 1945 i en artikel "As We May Think" i Atlantic Monthly. En av läsarna var Douglas Engelbart som 1962 vid SRI (Stanford Research Institute) inledde ett projekt som kallades Augment, där det skulle skapas ett samspel mellan dokument. Ordet hypertext myntades 1965 av Ted Nelson i samband med hans system Xanadu.

1967 utvecklades det första fungerande hypertextsystemet av Andries van Dam vid Brown University.

Se även 
 HTTP
 HTML
 Hyperroman
 Hypercard

Användargränssnitt
Internet
Hyperlänk

En hyperlänk eller bara länk är ett ord eller ett avsnitt av en text som hänvisar till ett annat textavsnitt. Text med hyperlänkar kallas hypertext. Syftet är att man inte ska behöva läsa eller söka igenom all förekommande text, utan snabbt och enkelt kunna förflytta sig till det avsnitt man är intresserad av. Hypertextsystem har funnits sedan 1967, men det dröjde mer än 20 år innan det blev tillgängligt på World Wide Web.

Hyperlänkar på webben

Historia 
Det första riktiga hypertextsystemet skapades 1967, men det var först 1989 som den engelska forskaren Tim Berners-Lee vid partikelfysikinstitutet CERN i schweiziska Genève föreslog ett nytt datorbaserat hypertextsystem, eftersom mycket tid på institutet gick åt till att leta efter försvunna forskningsrapporter med mera. De följande två åren skapades och utvecklades systemet globalt och fick namnet World wide web. Fördelen med det nya systemet var att information som låg spridd på olika datorer över hela världen kunde göras tillgänglig och överskådlig. För att kunna använda systemet krävs en webbläsare. De första var svåranvända och det var först när NCSA i delstaten Illinois skapade webbläsaren Mosaic 1993 som webbanvändning bland allmänheten tog fart.

Fakta 
Hyperlänkar för webben är baserat på märkspråket HTML och hypertextprotokollet HTTP.

Det finns olika typer av hyperlänkar på webben. Den vanligaste leder till en annan webbsida. Genom att lägga in så kallade ankare i källkoden till webbsidan kan hyperlänken leda till ett annat avsnitt på samma webbsida, något som under webbens begynnelse kunde vara en mycket snabbare lösning. För övrigt finns det hyperlänkar som leder till datafiler som kan nedladdas och hyperlänkar som öppnar en e-postklient för att skicka e-post.

Hyperlänkar har ofta ett speciellt utseende och beteende för att underlätta användandet. I grafiska webbläsare visas till exempel hyperlänkar oftast understrukna och med blå färg, som i denna text. Ofta ändras muspekaren till en pekande hand när den placeras över en hyperlänk. Det är även vanligt att hyperlänkar som är besökta (lagrade i webbläsarens cache) får en annan färg, ofta lila.

Se även 
 Hypercard

Källor 
  

Användargränssnitt
World Wide Web
Ur-Nammu

Ur-Nammu var en sumerisk härskare som levde kring år 2100 f.kr. Han betraktas som grundare av den tredje dynastin av Ur i södra Mesopotamien, där han styrde cirka år 2112 – 2095 f.Kr. (2047-2030 f.kr enligt korta kronologin) Hans dynasti hade kontroll över stora delar av regionen, och följde århundraden av akkadisk och gutisk makt. Ur-Nammu är idag främst ihågkommen på grund av sina bevarade lagar, som är världens äldsta bevarade exemplar.

Ur-Nammu förknippas i de forntida texterna med krigisk verksamhet riktad mot mesopotamiska rivaler och folkgrupper som kommit från områden utanför det egentliga Mesopotamien. Han skall ha erövrat staden Lagash och besegrat härskarna i Uruk vilka tagit över det nysumeriska riket efter  Utu-Khegals död. Detta ledde till att han själv blev storkonung över Sumer. Ur-Nammu förknippas även med tempelbyggen.

Ur-Nammu skall ha dött i Gutium under ett fälttåg mot Gutierna.

Referenser

Sumeriska regenter
Män
Födda 2100-talet f.Kr.
Avlidna 2000-talet f.Kr.
Stig Ramel

Stig Urban Malte Ramel, född 24 februari 1927 i Lund i dåvarande Malmöhus län, död 8 mars 2006 i Solna församling i Stockholms län, var en svensk friherre, ämbetsman, affärsman och författare samt VD för Nobelstiftelsen 1972–1992. Han var son till friherre Malte Ramel  och dotterson till skulptören Alfred Nyström.

Biografi 
Ramel blev jur. pol. mag. vid Lunds universitet 1952. Därefter tjänstgjorde han som attaché vid UD 1953 och vid Svenska ambassaden i Paris 1954–1956. 1956–1958 var han vid OECD-delegationen i Paris och 1958–1960 vid ambassaden i Washington, D.C. Ramel blev 1960 byrådirektör för sjöfartsfrågor vid UD. Denna tjänst innehade han till 1964 då han blev byråchef för upplysningsberedningen. 1966 blev han utsedd till vice vd för Sveriges allmänna exportförening  och dess vd 1970. 1972 blev han vd för Nobelstiftelsen där han kom att stanna fram till 1992.

Vid sidan av sitt arbete på Nobelstiftelsen innehade Ramel flera styrelseuppdrag, däribland ordförande för Alfas ab, B & B Finans och SNS samt styrelseledamot i Volvo, Hasselfors, Industrivärden, PLM AB, Rederi ab Salénia, Svenska 3M, Svenska Unilever, Aktiefrämjandet, Svenska Dagbladet och Scandinavian Tradig Company.

Ramel hade även nära kontakt med den akademiska världen och var hedersdoktor i medicin, filosofi och juridik. Dessutom var han ledamot av Kungliga vetenskapsakademien från 1980 och av Kungliga Fysiografiska sällskapet i Lund. Ramel blev också primus praeses (hedersledamot) i det lärda samfundet Societas Ad Sciendum.

Efter sin pension påbörjade Ramel en ny karriär som författare. Han är begravd på Djursholms begravningsplats. 

Ramel var från 1953 gift med matskribenten grevinnan Ann Marie Wachtmeister af Johannishus (1931–2017), dotter till förste hovjägmästaren, greve Carl-Axel Trolle-Wachtmeister. De är föräldrar till skådespelaren och regissören Jacqueline Ramel (född 1964), affärsmannen Knut Ramel (född 1954) Henrik Ramel (född 1954) och TV-producenten Camilla Ramel Laubscher (född 1962).

Bibliografi (urval) 
1994 – Pojken i dörren
1997 – Gustaf Mauritz Armfelt 1757–1814
2000 – Smedpojkens dröm : Min morfar, skulptören Alfred Nyström, Bokförlaget Atlantis, 
2003 – Göran Magnus Sprengtporten : Förrädaren och patrioten

Utmärkelser 

  Kommendör av Vasaorden, 3 december 1974.
  H.M. Konungens medalj i 12:e storleken i serafimerordens band
  Riddare Danska Dannebrogorden
 Kommendör Finlands Vita Ros’ orden
 Officer Franska Hederslegionen
 Kommendör Norska Sankt Olavs orden
 Kommendör Spanska Isabella den katolskas orden

Fotnoter

Externa länkar 
Nekrolog i Svenska Dagbladet, 10 mars 2006

Svenskspråkiga författare
Personer inom Sveriges näringsliv
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Mottagare av Finlands Vita Ros’ orden
Officerare av Hederslegionen
Stig Ramel
Författare från Lund
Födda 1927
Avlidna 2006
Gravsatta på Djursholms begravningsplats
Män
Ledamöter av Kungliga Fysiografiska Sällskapet i Lund
Mottagare av Isabella den katolskas orden
Näringslivspersoner från Lund
Ämbetsmän från Lund
Figurin

Figurin är en diminutivform av ordet figur, och hänvisar vanligen till ett litet konstgjort föremål som representerar någon typ av varelse. Diminutivformen antyder att föremålet är en förminskad avbildning, men så är inte alltid fallet (till exempel när det gäller figuriner av insekter). Statyett har en liknande betydelse.

Figuriner representerar vanligen människor, gudar eller djur och är gjorda för att visuellt likna dessa.

Figuriner har hittats från många tidiga kulturer i Europa, Kina och Mexiko. I många fall tros dessa figuriner ha haft religiös eller ceremoniell betydelse.
I Skandinavien finns figuriner av djur och människor från stenåldern och framåt. Från yngre bronsålder är små kvinnofiguriner kända från Västergötland och Skåne, till exempel Bronsåldersfigurinen från Sankt Olofs socken. De är ofta tolkade som avbildningar av prästinnor eller gudinnor och sammankopplade med fruktbarhet. Flera av dem finns utställda på Historiska museet i Stockholm.

Externa länkar 
 Föremålsbild på flickr (Historiska museet, Stockholm)
 Gudar och gudinnor (webbplats Historiska museet, Stockholm)

Se även 
 Statyett
 Venusfigurin

Skulpturtyper
Junsele

Junsele (ångermanländska [¹jɞ̞n̠ɧel, ¹jɶ̃ʃe̞l, ¹jɶnɧe̞l, ¹jɞnse̞l], regional rikssvenska [¹jɵnsele̞])  är en tätort i Sollefteå kommun och kyrkbyn i Junsele socken. Junsele ligger i nordvästra Ångermanland, vid Ångermanälven.

Länsväg 346 börjar i Junsele och går mot nordväst till Hoting. Riksväg 90 passerar genom orten från Sollefteå mot Åsele.

Namnet
Namnet stavades Juensell år 1531 och (aff) Jönssijldh Sokne år 1535. Efterleden är en böjd form av sel "lugnvatten i å eller älv". Namnet har ursprungligen betecknat lugnvattnet vid centrum av Junsele, som sträcker sig från Edsforsen till Långbjörnsforsen. Förleden, som är svårtydd, har föreslagits hänga samman  med ettdera av ånamnen Juvanån eller Uman (där J- i så fall tillkommit genom sammansmältning av prepositionen i med namnet). Juvanån är namnet på ån från Juvansjön till Ysjön, medan den sista delen av ån från sjön Gösingen till lugnvattnet vid Junsele kyrka heter Uman.

Tolkningen av namnet Junsele (Iwnsel) är möjligen ett sel där det finns iglar. En annan forskare tycker att namnet består av Öden (det äldre namnet på grannbyn Eden) och "selet" syftande på selet vid Eden.

Historia

Befolkningsutveckling

Samhället
I Junsele ligger Junsele kyrka och Junsele djurpark. Det finns även slalombacke, elljusspår, tempererat utomhusbad, driving range, minigolfbana, tivoli, bowlinghall med restaurang, pizzeria, prydnadsbutiker och ICA Nära.

Junsele har en hembygdsgård med många byggnader från förr och stora samlingar av föremål.

År 1906 öppnade Hernösands enskilda bank ett kontor i Junsele. Senare hade även Ångermanlands folkbank har ett kontor i Junsele. Båda dessa banker hade på 1920-talet övertagits av Handelsbanken som länge hade ortens enda bankkontor. Den 23 november 2016 stängde Handelsbanken kontoret och orten kom att sakna bankkontor.

Evenemang
En återkommande sommaraktivitet Junsele marknad inträffar i början av juli. Midsommar firas i rockabilly-anda och arrangeras av Wild West Cruisers på "Nipan". Rock & Bike-festivalen som hölls senare i juli månad, har lagts ned. Dessutom ägnas en stor del av juli åt en omfattande lägerverksamhet, ett evenemang som pågått i snart 50 år.

Varje år, på nyårsafton, premieras en person som gjort något bra för Junsele. Utmärkelsen heter Bärkspaddan (dialektalt för barkspade), och är en specialtillverkad barkspade. Barkspaden ingick i Junseles tidigare kommunvapen.

Junsele IF anordnade årligen till 2013 en stor ungdomsturnering i fotboll kallad Polarcupen.

Se även
Junsele socken
Eva Bender
Ådalen

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar 
Junsele turistbyrå
Äventyrsberget

Orter i Sollefteå kommun
Tätorter i Sverige
Brödrost

Brödrost är en elektrisk apparat som värmer upp bröd och skapar rostat bröd. Oftast används vitt bröd såsom formfranska till detta. Brödet får en lite mörkare yta som dessutom blir lite spröd efter att brödet är rostat. En brödrost har elektriska värmeelement bestående av glödande trådar som värmer upp brödet.

Historia 

Den första elektriska brödrosten hette Eclipse och uppfanns 1893 av det brittiska företaget Crompton & Co.

År 1909 presenterade företaget General Electric modellen D12 som hade värmetrådar och öppna hyllor på sidorna, men där man själv fick vända på brödskivorna.

Den moderna brödrosten uppfanns av amerikanen Charles Strite från Minnesota. Han hade tröttnat på brända brödskivor och fick år 1919 patent på en brödrost med inbyggd timer som efter en viss tid stängde av värmeelementet och sköt ut brödet i en korg. Den första helautomatiska brödrosten började säljas några år senare. Den kallades Toastmaster 1-A-1 och drevs av en urverksmekanism. Samma urverk driver brödrosten Dualit Vario, som finns än idag.

Under trettiotalet utvecklades sedan den värmekänsliga katapultfunktionen som i Sunbeam T9 hade både "pop up" och "keep warm" som valmöjligheter. Sunbeam T9 skapades i USA av Ivar Jepson från Skåne, en formgivare som flyttade till Chicago på 1920-talet.

Äldre brödrostar 
I en äldre modell lade man brödskivorna på utsidan av brödrosten där de klämdes fast med ett par luckor, en på vardera sidan. När ena sidan var färdig så öppnade man luckan och vände och rostade den andra sidan. Risken för brända bröd och eldsvåda är överhängande med denna manuella hantering.

Moderna brödrostar 

Moderna automatiska brödrostar har oftast två springor för två eller fyra brödskivor. Brödskivans undersida står på en fjäderbelastad arm av metall som kan föras upp och ned med ett reglage på utsidan av brödrosten. När reglaget trycks ned förs brödskivan ned i brödrosten och samtidigt slår en strömbrytare till. En elektromagnet håller reglaget fast i sitt nedre läge. Efter en viss tid, vilken kan ställas in med en ratt utanpå brödrosten, stängs elektromagneten av, reglaget släpps, värmeelementen stängs av och brödskivan hoppar upp.

Nutida modeller har ofta upptiningsfunktion så att man kan rosta otinat bröd, och vissa har galler ovanpå för att värma upp och rosta till exempel bagels och tekakor.

I Danmark är en grilliknande brödrosttyp vanlig, där brödet läggs på ett galler ovanför en värmeslinga. Fördelen med denna typ av brödrost är att det även går att rosta bullar etcetera.

Det finns även brödrostar som rostar in ett motiv i brödet, exempelvis en logotyp.

Energianvändning 
Effekten hos en brödrost är ungefär 450 till 1 500 watt.

Bildgalleri

Se även 
 Smörgåsgrill
 Brödställ

Referenser

Externa länkar 

 Brödrostar – artikel ur Råd & Rön 5/2003.
 Toastmaster Model 1-A-1 Instruction Manual. Toaster.com. 

Hushållsapparater
Lagom

Lagom är ett svenskt ord med betydelser som "varken för mycket eller för litet", "utan överdrift", "för ändamålet 'lämplig' storlek, mängd", etc.

Etymologi 
Svenska Akademiens ordbok listar etymologin som en åldrad böjningsform av "lag" där ändelsen "-um" i fornsvenskan angav dativ i pluralis. Även Nationalencyklopedins ordbok förklarar ordet som dativ plural av "lag" men i betydelsen 'rätt ställning', 'rätt förhållande'. Fornsvenskans laghum betyder "enligt lagen", och lagom används som synonym till "som sig bör", "passande" eller "lämpligt" rent generellt. Med tiden har lagom använts alltmer som synonym till "medel" eller "normal". Ordet kan även ha en retfull eller skämtsam innebörd. Ett exempel är "lagom åt" en person med betoning på "åt". Ett annat är "så lagom". I början av 1900-talet kunde man säga att någon var "lagom" och syfta på tämligen berusad.

Det finns även en folketymologisk myt, alltså en efterkonstruktion gjord utan kunskap om ordets faktiska historia: Den att ordet "lagom" härstammar från det gamla bondesamhällets måltider, då alla på gården åt från samma gryta och drack ur samma bägare. Då ville det till att det räckte 'laget om', och att ingen drack för mycket eller för litet.

Motsvarigheter i andra språk 
En vanlig missuppfattning är att ordet "lagom" är unikt för det svenska språket och saknar motsvarigheter i alla andra språk. Detta är en faktoid enligt språkvetaren Mikael Parkvall. Uppfattningen att Sverige är "landet lagom" och att lagom är ett ideal för den svenska folksjälen har fått spridning därför att den svenska modellen baserad på kompromissvillighet och blandekonomi ibland har beskrivits som en medelväg mellan ytterligheter av politiska system, exempelvis av den amerikanske journalisten Marquis Childs i boken Sweden: the Middle Way från 1936.

I såväl nynorska som bokmål finns ordet lagom, med samma uttal, stavning och snarlik innebörd. Bland språk som inte har en direkt översättning, finns det dock ord med liknande betydelse som kan användas i översättningar, förutsatt att man godtar den lätta semantiska skillnaden. I exempelvis norska finns motsvarande ord som "passelig" och i danska "tilpas". Även serbokroatiska ("taman"), estniska ("paras"), isländska (meðallagi), thailändska (พอเพียง - phor phiang) och japanska ("丁度, chōdo") har motsvarande ord. På många språk finns ordet moderat som betyder 'måttfull' eller 'måttlig'.

Optimering 
Ordet optimal, optimum eller optimerad, i betydelsen mest gynnsamma avpassning eller avvägning av olika variabler, har betydelselikhet med lagom. Exempelvis avser optimal arbetstid eller optimal bränsleblandning en lagom fördelning mellan ingredienser (exempelvis arbetstid och fritid) som ger maximal prestationsgrad eller behållning i något avseende. (Ibland åsyftar ordet optimal istället bästa möjliga värde på optimeringens målfunktion. Exempelvis är optimal effektivitet synonymt med maximalt möjlig effektivitet.)

Monument 
Uarda-akademien avtäckte 29 april 1992, i lundensisk spextradition, ett referensmått utfört i Vångagranit i Paradisparken i Lund för enheten lagom (lgm).

Referenser

Externa länkar 

Svenska
Svensk språkhistoria