kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lista över storstäder i Tyskland

Storstäder är efter en internationell överenskommelse 1887 alla städer med mer än 100 000 invånare.

Tysklands storstäder 
Listan är över Tysklands storstäder år 2006.

Tysklands tidigare storstäder 
Denna lista täcker städer som har haft över 100 000 invånare, men som numera har en folkmängd som understiger denna gräns.

Externa länkar 
 City Population; The federal states of Germany and all cities of more than 50,000 inhabitants.
 Statistisches Bundesamt i Tyskland

 
Storstäder
Tyskland

az:Almaniya şəhərlərinin siyahısı
bg:Списък на градовете в Германия
cs:Seznam měst v Německu
el:Κατάλογος πόλεων της Γερμανίας
eu:Alemaniako hiri nagusien zerrenda
ko:독일의 인구순 도시 목록
sw:Orodha ya miji ya Ujerumani
sk:Zoznam miest v Nemecku
vi:Danh sách những thành phố lớn của Đức
Skiss

Skiss (klassisk grekiska: σχέδιος, schedios, "hastigt gjord", "nonchalant", av σχεδιάζω, schediazo, "att göra något på rak arm", italienska: schizzo)  är inom arkitektur en illustration.

En skiss är ett utkast, en snabb och schematisk återgivning i bild eller ord. Termen skiss användes ursprungligen med avsikt på främst bildframställning. Skiss används företrädesvis inom bildkonst för snabb teckning och arkitektur som term på en förberedande ritning.

Termen användes från början om något som inte avsågs vara ett färdigt verk, men har under tiden fått ändrad innebörd.

Skiss används också som en form av kommunikation inom områden av produktdesign som industridesign. Det kan användas för att kommunicera designavsikter och används mest i idéer. Den kan användas för att kartlägga planritningar av bostäder.

Se även 
 Maquette
 Teckning
 Multi-skiss
 Skissbok
 Studie (teckning)

Referenser

Noter 

Begrepp inom arkitektur
Konstens tekniker
Paladin

Paladinerna var enligt legenden de tolv riddarna vid Karl den stores sida. Den första gången de nämns är i de tidiga chansons de geste, som Rolandssången på 1100-talet. Ordet tros komma av palatinus, vilket dels är en historisk titel i Katolska kyrkan (judices palatini), dels en benämning på hovfolket vid det kejserliga romerska hovet, men även hovvakten Scholae Palatinae.

Även riddarna vid Kung Arturs hov kallas i Arturlegenden paladiner.

I överförd betydelse har det använts om ridderliga personer eller om särskilda snävare inflytelserika kretsar av personer, till exempel "Karl XII och hans paladiner".

Förekomster i spel 
I rollspel och datorspel förekommer ibland karaktärstypen paladin. Det är vanligt att denna karaktärstyp även ges vissa magiska förmågor. Oftast har de gudomliga magiska förmågor, som att hela människor, exorcism, auror som sprider styrka, intelligens och förbättrade stridsförmågor till sina närmaste runt omkring. Stereotypen om paladinen som en helig krigare är väl etablerad i nutida fantasyfiktion, men är strikt sett en avvikelse från paladinens historiska grund. Karl den Stores paladiner var inte heliga krigare mer än i att alla riddare, enligt hög- och senmedeltidens riddarideal, förväntades vara dygdiga kristna.

Paladiner i spel som Lineage II, Neverwinter Nights, Heroes of Might and Magic, Diablo II, Dungeons and Dragons, Tribal Wars, Hearthstone: Heroes of Warcraft, Dragonfable, Command and Conquer Generals, Tibia och World of Warcraft karaktäriseras som heliga krigare som bekämpar onda makter och vandöda varelser, helgar och utför goda gärningar.

Förekomster i böcker 
I den mest berömda boken om Paladiner "Sagan om Paksenarrion" (Moon, Elisabeth, 1988)  blir huvudpersonen en Paladin i tredje boken.

Paladin är också en gud från Dragonlance (Hickman Laura and Tracy , 1987),Troll

Referenser

Militärhistoria
Rollspel
Riddare
Formel 1-VM 1984

Formel 1-VM 1984 hade 16 deltävlingar som kördes under perioden 25 mars–21 oktober. Förarmästerskapet vanns av österrikaren Niki Lauda och konstruktörsmästerskapet av McLaren-TAG.

Vinnare
 Förare:  Niki Lauda, Österrike, McLaren-TAG
 Konstruktör: McLaren-TAG, Storbritannien

Grand Prix 1984

Stall, nummer och förare 1984

Slutställning förare 1984

Slutställning konstruktörer 1984

Noteringar
Den 18 juli blev Tyrrell diskvalificerade från alla race man ditintills kört 1984 och sedan avstängda för resten av säsongen därför att man tävlat med regelstridiga bilar.

I stall som officiellt bara startade med en bil fick andreföraren inga poäng, vilket drabbade Jo Gartner i Osella-Alfa Romeo och Gerhard Berger i ATS-BMW, vilka kom femma respektive sexa i Italien.

Externa länkar

Säsonger

Formel 1-säsonger
Motorsportevenemang 1984
Jackett

Jackett (även kallad förmiddagsdräkt) är en högtidsdräkt för herrar avsedd att användas dagtid (i princip endast före klockan 18), till exempel vid bröllop. Jackett förekommer i dag framför allt i Storbritannien där den används av åskådarna vid hästkapplöpningar och vid bröllop; även i Japan används den fortfarande förhållandevis ofta.

Jacketten består av en rock, vanligtvis svart eller grå till färgen, med rundade så kallade "svalskört", grårandiga byxor utan slag och i regel grå eller "buff-färgad" (ljust gulbrun) väst. Den sistnämnda kan dock numera förekomma i många olika färger, ofta även i brokadmönster. Till jackett bärs slips eller plastrong, men även fluga kan användas. Grundtypen är grå med endast struktur eller randning, men även här förekommer numera, inte minst i Storbritannien, stor variation. Skjortan till jackett kan ha såväl nedvikt mjuk krage som stärkkrage. Skor (eventuellt lackskor) och strumpor skall vara svarta, handskar däremot helst grå eller i sämskinn. Som huvudbonad till jackett bärs ofta svart eller grå cylinderhatt.

Den klassiska riddräkten, prästrocken, fracken och bonjouren är besläktade med jacketten.

Etymologi 
Ordet jackett kommer från det franska ordet jaquette. Termen kommer från det franska substantivet jaquet vilket refererar till en liten eller lätt tunika. På modern franska är en jaquette synonymt med en 'jacka'..

Referenser

Källor
 Marius Wingårdh: Så går det till i umgänge och sällskapsliv (Stockholm  1961), sidan 44.

Externa länkar

Formella kläder
Herrkläder
Hästkapplöpning

Hästkapplöpning är en hästsport som innefattar både travsport och galoppsport. Sporten har utövats i många civilisationer världen över sedan tusentals år. Tävlingar med ryttare och även med häst och vagn var en populär sport i antikens Grekland och antikens Rom.

Olika typer av kapplöpningar och tävlingar har vuxit fram och inkluderar lopp där hästarna springer en sträcka på plan mark mellan två punkter på en rak eller oval bana, men även tävlingar där hästarna måste ta sig över olika hinder på sin väg mot mållinjen. Hästsport är en av världens äldsta sporter och nästan överallt i världen har man funnit nöje i att se hästar springa fort. Hasardspel hänger samman med hästkapplöpning.

Former av tävlingar

Galopptävlingar med ryttare 
Slätlöpning är den vanligaste typen över hela världen och innefattar kapplöpning på en bana utan några hinder. Löpbanorna är för det mesta ovala, men mycket större variationer finns i bland annat Storbritannien och Irland. Där påträffas till exempel banor i formen av en åtta och med olika lutningar.

”Steeplechase” är hinderlöpning som innebär kapplöpning på banor med olika hinder såsom till exempel häckar eller bommar.

Ridtävlingar med gångarten trav 
Monté är en kapplöpning med ryttare där hästens gångart är trav. Monté förekommer främst i Frankrike.

Travtävling med sulky 
Körning av kusk med sulky (en vagn med två hjul) i gångarten trav. Tävlingar i travsport började organiseras och etableras under 1800-talet i både Frankrike och USA. Idag är trav en stor och framstående sport i till exempel Skandinavien, Frankrike, Italien, Tyskland, Kanada, USA och Australien.

Distansritt 
Distansritt sker enligt en i förväg fastställd distans och alla hästar startar samtidigt. Naturliga hinder såsom broar kan förekomma, däremot byggs inga hinder. Elitloppen är vanligen från 40 km upp till 160 km långa och ekipagen kontrolleras vid flera tillfällen av veterinär, kontroller som ekipaget måste klara för att få fortsätta tävlingen. Vinnaren är det ekipage som kommer i mål först och som får klartecken av veterinär. Det finns även kortare lopp, upp till 20 km, för nybörjare. Bland de olika varianterna märks Ride and Tie och olika former av långritt.

Historia

Sverige
I Sverige introducerades galoppsporten av Patriotiska föreningen för Sveriges hästkultur, som i juni 1831 anordnade de första regelstyrda hästkapplöpningarna på Ladugårdsgärde i Stockholm. 
 
Stockholms fältrittklubb bildades 1886 med syfte att uppmuntra terräng-, jakt- och distansridning, och året därpå anlades Stockholms första riktiga kapplöpningsbana. Våren 1894 hölls en ryttargala på Lindarängens kapplöpningsbana Hippodromen inför 8000 åskådare. Vid detta tillfälle deltog Sveriges första kvinna i hästkapplöpning, Marie-Louise Adlercreutz.

Moderna kapplöpningar hölls därefter först vid Lindarängen 1887-1918, på Ulriksdal 1918-1960, och därefter på Täby Galopp 1960–2016. Bro Park invigdes 2016 som en ersättning för Täby Galopp.

Källor

 Sportspelaren
 Stockholmskällan

Hästsport
Galoppsport
Herbert Grevenius

Gustaf Vilhelm Herbert Grevenius, född 7 oktober 1901 i Adolf Fredriks församling, Stockholm, död 9 december 1993 i Kungsholms församling, Stockholm, var en svensk dramatiker, manusförfattare och journalist.

Biografi 
Grevenius var teaterkritiker i Stockholmstidningen 1931–1950, innan han blev teaterchef vid Radioteatern i Sveriges Radio 1950–1957. Han var anställd som dramaturg vid Dramaten 1966–1971 och från 1979.

Grevenius debuterade som dramatiker 1927 med Sonja, en äktenskapskonflikt i arbetarmiljö. Pjäsen, som filmatiserades 1943 (se Sonja), räknas fortfarande som ett av hans främsta dramatiska arbeten vid sidan av Tåg 56 (1936) (filmad 1943, se Tåg 56) och Krigsmans erinran (1947).  Ett annat viktigt verk var Den första Bernadotte, uppförd 1932.

Herbert Grevenius är gravsatt på Katolska kyrkogården  i Stockholm.

Priser och utmärkelser
1982 – Svenska Akademiens teaterpris
1984 – Litteris et Artibus
1984 – Teaterförbundets guldmedalj för "utomordentlig konstnärlig gärning"

Filmmanus

1947 – Krigsmans erinran 

1952 – Ubåt 39
1952 – Hon kom som en vind

1956 – Flickan i frack

1971 – I havsbandet

Bibliografi 

Översättningar (urval)
 Elmer Rice: Försvarsadvokaten (Counsellor-at-law) (Radiotjänst, 1936)
 Kaj Munk: 10 oxfordsnapshots tagna av en dramatiker (10 Oxfordsnapshots klippet af en Dramatiker) (Bonnier, 1937)
 Pearl Buck: Du stolta hjärta: roman (This proud heart) (Bonnier, 1938)
 Anton Tjechov: Tre systrar ; Körsbärsträdgården (översatta tillsammans med Astrid Baecklund , Natur & Kultur, 1965)
 Bertolt Brecht: Liten hjälpreda för teatern och andra skrifter i samma ämne (Aldus/Bonnier, 1966)
 Bertolt Brecht: Flyktingsamtal (Flüchtlingsgespräche) (Aldus, 1974)
 Franz Xaver Kroetz: Varken fågel eller fisk (översatt tillsammans med Ulla Olsson, Kungl. Dramatiska teatern, 1982)

Referenser

Externa länkar 
 Ett urval av Herbert Grevenius verk
 

Svenska dramatiker under 1900-talet
Svenska dramaturger
Svenska manusförfattare under 1900-talet
Svenska teaterchefer under 1900-talet
Svenska översättare under 1900-talet
Svenska teaterkritiker
Svenska journalister under 1900-talet
Personer inom Sveriges Radio
Översättare från tyska
Översättare från danska
Översättare från engelska
Mottagare av Litteris et Artibus
Dramatiker från Stockholm
Manusförfattare från Stockholm
Översättare från Stockholm
Journalister från Stockholm
Gravsatta på Katolska kyrkogården i Stockholm
Födda 1901
Avlidna 1993
Män
Kumla kyrkby

Kumla kyrkby är en ort i Sala kommun och kyrkbyn i Kumla socken i Västmanland. 2015 justerade SCB definitionen för tätorter något, varvid man fann att avstånden mellan de olika husområdena är för stort för att området skall kunna utgöra en gemensam tätort och delarna har för få boende för att i sig kunna utgöra tätorter. Från 2015 avgränsar SCB här en småort. 

Strax nordost om Kumla kyrkby passerar riksväg 70. Orten genomkorsas av järnvägen mellan Sala och Västerås, vilken är en del av järnvägslinjen Sala-Oxelösund.

Samhället
Kumla kyrkby består mest av villor. Som namnet anger finns där också Kumla kyrka. 
Här ligger Tärna folkhögskola samt det tempererade utomhusbadet Tärnabadet.

Historia

I Kumla kyrkby låg kommunalhuset för dåvarande Tärna landskommun.

Befolkningsutveckling

Referenser 

Småorter i Sverige
Orter i Sala kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Mileva Marić

Mileva Marić, född 19 december 1875 i Titel i kungariket Ungern (nuvarande Serbien), död 4 augusti 1948 i Zürich i Schweiz. Hon blev den andra kvinnan som studerade matematik och fysik vid ETH Zürich. Dock resulterade hennes studier inte i någon examen, eftersom examinatorerna på ETH inte godkände henne.

Den 6 januari 1903 gifte Marić sig med sin studiekamrat Albert Einstein. De fick tillsammans tre barn, Lieserl, Hans Albert och Eduard, innan de skilde sig år 1919.

Marić hade eventuellt en viktig roll i utvecklandet av relativitetsteorin. I flera brev mellan de båda framkommer att Einstein såg henne som en viktig inspiration och samtalspartner.

Biografi 
Marić föddes i staden Titel i Österrike-Ungern (idag Serbien) och var den äldsta av tre barn. Marić hade ett brinnande intresse för matematik och fysik, och inledde studier vid ETH Zürich år 1896, där hon var den enda kvinnan i sin klass. 

Hon både studerade och undervisade i följande ämnen: differential- och integralkalkyl, deskriptiv och projektiv geometri, mekanik, teoretisk och tillämpad fysik, experimentell fysik och astronomi.

Spekulationer kring samarbete med Einstein 
Frågan huruvida, och i så fall i vilken utsträckning, Marić bidragit till Einsteins tidiga arbete kan diskuteras. Många professionella historiker inom fysik hävdar att hon inte gjorde några betydande vetenskapliga bidrag, medan andra menar att hon var en stödjande partner som kan ha hjälpt Einstein väsentligt i hans forskning. Enligt Abram Fedorovitj Ioffe, en medlem i Sovjetunionens Vetenskapsakademi, fanns Marić efternamn med på det ursprungliga utkastet av Einsteins arbete om relativitetsteorin. När arbetet sedan publicerades för allmänheten, fanns Marićs namn inte längre med. I brevväxlingar mellan Marić och Einstein förekom ofta orden ”vi” och ”vårt” i samband med att de diskuterade olika teorier och slutsatser. Detta antyder att de samarbetade.

Dessa påståenden motsägs dock av att Ioffe aldrig har påstått sig se originalmanuskriptet, än mindre hävdar detta utan menar på att det var så namntraditionen var i Schweiz när Einstein publicerade sina första artiklar. Något ursprungligt manuskript har alltså inte setts. Vad gäller breven så finns det där i övrigt inget som talar för att teorierna var gemensamma. Tvärtom skriver både Einstein om arbetet som hans, och Mileva svarar med just påståendet om hans arbete. Till skillnad från brev Einstein skriver till andra kollegor finns inte heller några matematiska beräkningar eller teoretiska diskussioner.

Referenser

Noter

Vidare läsning 

Serbiska matematiker
Födda 1875
Avlidna 1948
Kvinnor
Alumner från ETH Zürich
Albula (region)

Albula (tyska) eller Alvra (rätoromanska) är en region i den schweiziska kantonen Graubünden.

Distriktet omfattar i huvudsak två dalfören: Albulatal/Val d'Alvra som genomströmmas av floden Albula/Alvra, samt Oberhalbstein/Surses genom vilken floden Julia/Gelgia flyter. Där Julia rinner ut i Albula ligger distriktets huvudort Tiefencastel.

Språk
Hela distriktet var bebott av rätoromaner fram till senmedeltiden då Schmitten blev tyskspråkigt och Bivio blev italiensk-rätoromanskt tvåspråkigt. I övriga delar av området fortsatte det rätoromanska idiomet surmiran att härska fram till slutet av 1800-talet då tyskan började vinna allt större insteg, framför allt i norra delen, Albulatal, där numera en stor majoritet är tysktalande. I södra delen, Surses, ökade tyska språket starkt först i slutet av 1900-talet, men rätoromanskan är fortfarande i majoritet.

Religion
Vid reformationen antog kyrkorna i Bergün och Filisur den reformerta läran, Bivio blev reformert-katolskt dubbelkonfessionell, medan övriga församlingar förblev katolska.

Indelning
2016 genomförde kantonen en indelningsreform, varvid distrikt och kretsar avskaffades och ersattes av regioner. Region Albula ersatte det tidigare distriktet med samma namn, frånsett kommunen Mutten, som fördes till regionen Viamala.

Som mest har det funnits 25 kommuner i området, de flesta mycket små med bara ett par hundra invånare. Antalet har numera reducerats kraftigt, och för närvarande (2020) finns här sex kommuner.

Indelning 
Regionen består av 6 kommuner:

Källor

Noter 

Regioner i Graubünden
Bernina (region)

Bernina är en region i den schweiziska kantonen Graubünden. Geografisk motsvarar den dalen Val Poschiavo, med en övervägande italienskspråkig befolkning.

Regionen inrättades 2016, i samband med att kantonen genomförde en indelningsreform, och ersatte då det tidigare distriktet med samma namn och geografiska utsträckning. Samtidigt förlorade de tidigare kretsarna all politisk betydelse, och kvarstår endast som valkretsar.

Se även
För geografi, historia och kultur, se Val Poschiavo.

Indelning 
Regionen består av två kommuner:

Källor

Regioner i Graubünden
Smed

Smed är ett hantverksyrke. En smed ägnar sig åt smide.

Smed är ett begrepp som egentligen täcker olika yrken. En smed kan arbeta med rent konsthantverk. Men mycket vanligare är arbete på smidesverkstäder med hantverksmässig tillverkning, med montage/tillverkning på byggen och i industrin och då är det vanligt att smederna kallas för stålbyggare. Smeder arbetar med olika slags svetsmetoder såsom till exempel TIG, MIG osv. Kraven på svetslicens enligt EN 287, europalicens, gäller för de flesta slags uppdrag inom yrket.
 
Som smed i industrin eller på mindre smidesverkstäder och byggen tillverkar man olika detaljer i metaller såsom till exempel rostfritt stål, svartjärn, aluminium osv.

Smederna använder sig av hammare och olika typer av pressar för att bearbeta materialet maskinellt. De använder också andra maskiner och verktyg såsom valsar och gradsaxar.

Smeden utför sitt arbete inom verkstads- och byggnadssmide, stålverk och plåtslagerier. Smeder utför ofta beställningsarbeten. Det kan vara konstruktions-, inrednings- och utsmyckningsdetaljer i samband med byggnation eller ROT-jobb. Ibland, vid större skulpturer och utsmyckningar i metall, arbetar smeder på anvisning från konstnärer. Smeder deltar också i montagearbeten på byggen. En fullt kompetent smed är litet av tusenkonstnär och behärskar oftast flera olika svetstekniker, olika material och har visst konstruktionskunnande samt klarar att räkna på kurvor och vinklar. De flesta smidesföretag har mindre än 15 anställda.

Se även 
 Smedhalva
 Svetsare
 Grovplåtslagare
 Konstsmed
 Hefaistos

Hantverksyrken
Metallurgi
Smide
Teateråret 1925



Händelser

Januari
11 januari - Brita von Horns Kungens amour blir första pjäs att sändas i SR.

Juni
 30 juni - Svenska teatern i Stockholm brinner ned till grunden. Verksamheten upphör därefter.

September
 26 september - I Eskilstuna invigs en ny teater, utförd efter ritningar av brandchef E Crone, Sundsvall.

Okänt datum
Carl Barcklind blir chef för Stora Teatern i Göteborg, Sverige.
Harry Roeck-Hansen blir chef för Svenska Teatern i Helsingfors, Finland.

Priser och utmärkelser
Ivar Nilsson tilldelades Litteris et Artibus

Årets uppsättningar

Februari
 25 februari - Hjalmar Bergmans Swedenhielms med Anders de Wahl i titelrollen har urpremiär på Dramaten i Stockholm

Oktober
 10 oktober - Ernst Rolfs lyxrevy Leve kvinnan har premiär på Cirkus vid Djurgården i Stockholm.
 24 oktober - Runar Schildts pjäs Galgmannen har urpremiär på Dramatiska Teatern i Stockholm

Okänt datum
Walter Stenström och Gideon Wahlbergs pjäs Kärlek och landstorm uruppfördes på Tantolundens friluftsteater

Födda 
 12 januari – Mats Johansson, regissör och teaterchef.
 22 mars – Mago, svensk kostymtecknare och scenograf.

Avlidna
 28 augusti – Paul Hallström, 38, svensk skådespelare och manusförfattare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Kungsäter

Kungsäter är en tätort i Varbergs kommun och kyrkbyn i Kungsäters socken i Västergötland och Hallands län invid sjöarna Fävren och Oklången.

Befolkningsutveckling

Samhället

Kungsäters kyrka är en rundkyrka (centralkyrka) och tillhör ortens sevärdheter.

I Kungsäter ligger även dansbanan Solbacken med utsikt över Fävren, byggd 1939. Här har bl.a. Snoddas (1953), Sven-Ingvars (1964), Lars Berghagen (1976) och Björn Skifs (1976) spelat. Publikrekordet var under Sven-Ingvars uppträdande 1964 med över 3 000 betalande.

Kungsäter knyts med kollektivtrafik till närliggande orter och Varberg med Hallandstrafikens busslinjer 661 och 664.

Näringsliv 
I Kungsäter ligger en matvarubutik, med tillhörande pizzeria, från matvarukedjan Nära dig och elektronikbutiken Kungsäter El. I Kungsäter finns även en dörrfabrik och en nerlagd kökstillverkningsfabrik vid namn Kungsäter kök som gick i konkurs år 2009 på grund av ekonomiska svårigheter.

Idrott
Sedan 2000 har ortens idrottsförening samverkat med Karl Gustavs BK under namnet Karl Gustavs BK/Kungsäters IF. Den 8 december 2005 gav hovet sin tillåtelse till en länge önskad namnändring. Klubben, som under tre år avancerat från div VII till div IV Halland, spelar 2006 under namnet Kung Karl Bollklubb. Säsongerna 2008-2010 har klubben spelat i div V Norra

Referenser

Externa länkar 
 Kungsäter, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883
 Kung Karl BK
 Kungsäters IF

Orter i Varbergs kommun
Tätorter i Sverige
Lokomotor

Lokomotor kallas ett mindre lok som främst är avsett för växling och dragning av kortare godståg. Jämfört med ett vanligt lok har lokomotorn lägre effekt (SJ:s ursprungliga definition max 300 hk) och hastighet. De flesta lokomotorer har två axlar.

Lokomotorn har i allmänhet dieselhydraulisk eller dieselmekanisk (jfr lastbil) kraftöverföring, men även elektriska lokomotorer har förekommit. Skälet till att man började skilja mellan lok och lokomotorer är lönemässiga. Lok krävde en lokförare, medan en lokomotor bara krävde en lokomotorförare som hade kortare utbildning och lägre lön. År 1952 anger SJ växlingskostnaden per timme för lokomotor 18:- och ånglok 57:-.

Historik

Den svenska utvecklingen av lokomotorer började med Lambert Bjurströms lokomotortillverkning i Västervik på 1920-talet.
Svenska lokomotorer har i Sverige en littera som börjar med Z. 

I det gamla litterasystemet som gällde fram till år 1942 berodde litteran på motorstyrkan: Zm = 40 hk, Zs =100-150 hk, Zss =290 hk, Zsh som Zs, men hydraulisk kraftöverföring, Zsc elektrisk kraftöverföring.

Antal lokomotorer vid SJ den 1/1 1938: Zm 53 st, Zs 22st, Zsc 3st, Zsh 2 st.

Antal lokomotorer vid SJ den 1/1 1973: Z 13st, Z3 15st, Z43 120st, Z49 38st, Z61 9st, Z62 6st, Z63 12st, Z64 35st, Z65 102st, Z66 20st, Za 2st, Z4t 5st, Z4p 30st, Z6p 1st.

Hydrodynamiska växlar 
Fabrikat på hydrodynamisk växel för en del lokomotortyper: Z43 och Z49 Atlas Diesel, Z63 GM/Allison, Z61 Krupp/Lysholm-Smith, Z62 SRM, Z65 Twin Disc, Z64 och Z67 Voith.

Några lokomotortyper som funnits vid SJ 
Za 3st tillverkade åren 1953-1954 elektrisk lokomotor.
Z42 10st tillverkade år 1953.
Z43 120 st. tillverkades åren 1950-1961
Z49 var ett samlingslittera för 11 äldre olika typer av lokomotorer.
Z62 10st tillverkade åren 1957-1958 försedda med två motorer.
Z64 35 st. tillverkades åren 1953-1957
Z65 102 st. tillverkades åren 1962-1968
Z66 30st. tillverkades åren 1971-1973
Z67 31st ombyggda från Z61, Z62 och Z63 åren 1978-1981.

Se även 
Z(lokomotor)

Litteratur 
Malte Ljunggren,SJ diesellok litt.Z66, 1973
Mats Freding, Bjurström lokomotorer, 1989

Referenser

Lok