kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Europamästerskapet i fotboll för herrar 1984

Europamästerskapet i fotboll 1984 spelades i Frankrike den 12 juni till 27 juni 1984. Det var det sjunde Europamästerskapet i fotboll. Det gjordes 41 mål sammanlagt (2,733 per match).
Åtta lag deltog i slutspelet. Frankrike var direktkvalificerat som värdland.

Spelplatser 
 Parc des Princes, Paris - Kapacitet: 48 400
 Stade Félix Bollaert, Lens - Kapacitet: 43 500
 Stade de la Beaujoire, Nantes - Kapacitet: 52 923
 Stade de Gerland, Lyon - Kapacitet: 41 180
 Stade Geoffroy-Guichard, Saint-Étienne - Kapacitet: 36 000
 Stade de la Meinau, Strasbourg - Kapacitet: 40 860
 Stade Vélodrome, Marseille - Kapacitet: 60 000

Spelartrupper

Kvalspel

Gruppspelet

Grupp 1

Grupp 2

Slutspel

Slutspelsträd

Semifinaler

Final

Målskyttar 
9 mål
  Michel Platini

3 mål
  Frank Arnesen

2 mål
  Rui Manuel Jordão
  Preben Elkjær
  Jean-François Domergue
  Rudi Völler
  Antonio Maceda Francés

1 mål
  Tamagnini Nené - António Sousa
  Jan Ceulemans - Georges Grün - Erwin Vandenbergh - Frank Vercauteren
  Klaus Berggreen - Kenneth Brylle - John Lauridsen - Søren Lerby
  Bruno Bellone - Luis Fernandez - Alain Giresse
  Laszlo Bölöni - Marcel Coras
  Francisco Carrasco - Santillana
  Milos Sestic - Dragan Stojkovic

Europamästarna

Externa länkar 
 

1984 i Frankrike
1984
Fotbollsåret 1984
Internationella fotbollstävlingar i Frankrike
Europamästerskapet i fotboll 1992

Europamästerskapet i fotboll 1992 spelades i Sverige och Sverige var för första gången med i ett Europamästerskapslutspel då man som värdnation var direktkvalificerade. Det gjordes 32 mål i alla matcher tillsammans (2,13 per match). Den officiella sången för turneringen var More Than a Game med Towe Jaarnek och Peter Jöback. 8 nationer spelade i detta slutspel och dessa var indelade i två grupper:

Kvalificerade lag

Danmark fick i sista stund, den 30 maj, en gratisplats i slutspelet på Jugoslaviens bekostnad på grund av att inbördeskrig utbrutit i Jugoslavien.

Spelplatser 

Under EM 1992 tilläts fortfarande ståplatser på arenorna. Först senare på 90-talet skärptes Uefas regler och man förbjöd ståplatser på internationella matcher.

Sverige i EM 1992 
Sverige mötte Frankrike i öppningsmatchen. Jan Eriksson nickade in 1–0 på hörna slagen av Anders Limpar. Frankrikes Papin kvitterade på en kontring och matchen slutade 1–1.
Sverige besegrade blivande europamästarna Danmark med 1–0, efter ett inspel från högerkanten och Tomas Brolin var målskytt. I matchen mot England kom Sverige i underläge i första halvlek då David Platt fick till en halvträff på volley som Thomas Ravelli inte kunde avvärja. I andra halvlek spelade Sverige upp sig. Jan Eriksson hittade återigen rätt löpväg in i engelska boxen på en hörna slagen av Anders Limpar och 1–1 var ett faktum. Sverige lyckades även med att få ett vinstmål, detta genom lysande väggspel av Klas Ingesson, Martin Dahlin samt Tomas Brolin. Avslutet av Tomas Brolin var kliniskt och Sverige lyckades besegra England med 2–1. I semifinalen stod Tyskland för motståndet. Tyskland vann den matchen med 3–2 och Karl-Heinz Riedle blev tvåmålsskytt.

Final: Danmark - Tyskland 
Finalen spelades mellan Danmark och Tyskland. Sensationen Danmark hade förvaltat sin gratisplats i turneringen bra och besegrade Tyskland med 2–0. Stjärnorna i det danska EM-laget var bl.a.: Peter Schmeichel, Brian Laudrup, Kim Vilfort, Henrik Larsen och Flemming Povlsen.

Gruppspel

Grupp 1

Grupp 2

Slutspel

Slutspelsträd

Semifinaler

Final

Europamästarna

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 

1992
Fotbollsåret 1992
Edmund Gettier

Edmund Gettier, född 31 oktober 1927 i Baltimore, Maryland, USA, död 23 mars 2021, var en amerikansk filosof. 

Gettier gjorde sig ett namn inom filosofin 1963 då han skrev en 3 sidor lång artikel med titeln "Is Justified True Belief Knowledge?" (Är rättfärdigad sann tro kunskap?). I denna artikel ifrågasätter Gettier den då bland filosofer gängse definitionen av kunskap. I och för sig hade redan Ludwig Wittgensteins arbete kastat tvivel över denna definition, men det var först i och med Gettier som problemet verkligen hamnade i rampljuset.

Se även 
Gettierproblemet

Noter

Amerikanska filosofer under 1900-talet
Födda 1927
Män
Avlidna 2021
Personer från Baltimore
Alumner från Cornell University
Alumner från University of Massachusetts Amherst
Forskare från Maryland
Leda (måne)

Leda är en av Jupiters månar. Den upptäcktes 1974 av Charles T. Kowal vid Palomarobservatoriet.

Månen är namngiven efter den mytologiska gestalten Leda, som var drottning av Sparta. Leda fick sitt nuvarande namn 1975, i enlighet med ett förslag från upptäckaren Kowal.

Den tillhör Himalia-gruppen som består av fem månar som roterar kring Jupiter mellan de galileiska månarna och de yttre månarna på ett avstånd mellan 11 000 000 km och 13 000 000 km med en lutning på cirka 27,5°. Leda är Himalia-gruppens minsta måne.

Källor

Externa länkar 
 The Jupiter Satellite and Moon Page

Månar
Jupiters månar
Astronomiska upptäckter av CT Kowal
Astronomiska upptäckter 1974
British Steel (musikalbum)

British Steel är ett musikalbum av heavy metal-bandet Judas Priest, utgivet 1980. Albumet anses som ett av de bästa från gruppen och här återfinns två av deras kändaste låtar, hitsinglarna "Breaking the Law" och "Living After Midnight". Textmässigt behandlar albumet inte lika mörka ämnen som gruppens 1970-talsalbum vilket gjorde att det tilltalade en bredare publik. "Living After Midnight" har exempelvis en hedonistisk text om en natt ute på stan. I USA gavs albumet ut med en ändrad låtlista där de två singlarna "Breaking the Law" och "Living After Midnight" inledde skivsida a respektive b. På omslaget kan man se en hand som håller i ett rakblad med texten Judas Priest.

2001 gjordes en dokumentär om inspelningen av albumet i serien Classic Albums.

Låtlista 
Samtliga låtar skrivna av K.K. Downing, Rob Halford och Glenn Tipton.
 Sida ett
 "Breaking the Law" - 2:35
 "Rapid Fire" - 4:08
 "Metal Gods" - 4:00
 "Grinder" - 3:58
 "United" - 3:35
Sida två
 "Living After Midnight" - 3:31
 "You Don't Have to Be Old to Be Wise" - 5:04
 "The Rage" - 4:44
 "Steeler " - 4:30

Medverkande 
 K.K. Downing - gitarr
 Rob Halford - sång
 Ian Hill - bas
 Dave Holland- trummor 
 Glenn Tipton - gitarr

Listplaceringar
Billboard 200, USA: #34
UK Albums Chart, Storbritannien: #4
RPM, Kanada: #45
Topplistan, Sverige: #20

Källor

Albumets utgåvor på Discogs

Musikalbum 1980
Album av Judas Priest
Album certifierade guld av IFPI Sverige
Allmänna domstolar

Allmänna domstolar är domstolar med allmän behörighet att pröva mål och ärenden. Behörigheten för en allmän domstol följer oftast av lag, men en allmän domstol kan även ha behörighet att ta upp mål på grund av den så kallade restkompetensen. En allmän domstol kan således vara behörig att pröva en fråga om det inte finns någon annan domstol som är direkt behörig. Allmänna domstolar är tingsrätt, hovrätt och Högsta domstolen.

Allmänna domstolar är en organisatorisk enhet i svenska rättsväsendet. Till de allmänna domstolarna i Sverige räknas tingsrätter, hovrätter och högsta domstolen. Domstolarnas eller instansernas huvudsakliga uppgift är att lösa tvister mellan medborgare och pröva åtal: Tvistemål respektive brottmål. Numera har man även utvidgat ansvarsområdet så att tingsrätter har rätt att utöva viss offentliga kontroll såsom prövning av ansökan om adoption, vissa namnbyten, etc.

Sveriges allmänna domstolar
Open Source Development Labs

Open Source Development Labs (OSDL) var en organisation som förespråkade öppen källkod. OSDL försökte öka användningen av operativsystemkärnan Linux, och linuxkärnan i kombination med operativsystemsmiljön GNU i företag. Organisationen, som grundades år 2000, slogs den 22 januari 2007 ihop med Linux Foundation.

Organisationer inom fri programvara och öppen källkod
Intresseorganisationer

de:Open Source Development Labs
Arbetsdomstolen (Sverige)

Arbetsdomstolen, AD, är en specialdomstol i Sverige vars syfte är att göra domstolsprövningar i arbetsrättsliga mål. Domstolen inrättades den 1 januari 1929.

Fackföreningar och arbetsgivare kan väcka talan direkt i Arbetsdomstolen. En arbetstagare kan även väcka talan mot sin arbetsgivare vid en tingsrätt och Arbetsdomstolen är då överinstans. Domstolens verksamhet regleras i lagen om rättegången i arbetstvister. Domstolens dom kan inte överklagas.

Sammansättning 
Arbetsdomstolen består av högst fyra ordförande, högst fyra vice ordförande samt sjutton andra ledamöter. Ledamöterna utses av regeringen.

Ordförande, vice ordförande och tre andra ledamöter utses bland personer som ej kan anses företräda arbetsgivar- eller arbetstagarintressen. Ordförande och vice ordförande ska vara lagkunniga och ha domarerfarenhet. De tre andra ledamöterna skall ha särskild insikt i förhållandena på arbetsmarknaden. Av övriga fjorton ledamöter utses fyra efter förslag av Föreningen Svenskt Näringsliv, en efter förslag av Svenska kommunförbundet, en efter förslag av Landstingsförbundet, en efter förslag av Arbetsgivarverket, fyra efter förslag av Landsorganisationen i Sverige, två efter förslag av Tjänstemännens centralorganisation och en efter förslag av Sveriges Akademikers Centralorganisation.

Denna sammansättning innebär att de lagfarna domarna är i minoritet i domstolen. En omtvistad fråga är om systemet med intresseledamöter som utses på förslag av arbetsmarknadens parter är förenligt med kravet att en domstol ska vara oavhängig (oberoende) och opartisk i den mening som avses i artikel 6.1 i Europakonventionen. Det framgår inte av Europadomstolens praxis att intresseledamöter rent generellt bör betraktas som partiska enbart av den anledningen att de organisationer som föreslagit dem har intressen som kan stå i strid med ett partsintresse. En intresseledamots oberoende och opartiskhet kan emellertid ifrågasättas i ett enskilt fall.

Lokaler 
Domstolens lokaler finns på Stora Nygatan 2 i Gamla Stan i Stockholm. Ibland kallas fastigheten Amiral Rynings palats men det är strängt taget endast palatsets magasin som Arbetsdomstolen förfogar över. Magasinet är i dag domstolens stora sessionssal.

Se även 
 Arbetsdomstolens domar
 Arbetsrätt i Sverige
 Kollektivavtal i Sverige

Referenser

Externa länkar 
AD:s officiella webbplats
Lag (1974:371) om rättegången i arbetstvister Lagtext hos Sveriges Riksdag

Arbetsrätt i Sverige
Sveriges specialdomstolar
Organisationer i Stockholm
Källkod

Källkod (från den engelska termen source code), även kallad programtext, programkod eller ibland bara program eller kod, utgörs av instruktioner, data och kommentarer i ett givet programspråk. Källkodens form är ämnad för att vara lättarbetad och förståelig för en mänsklig programmerare, samtidigt som en dator lätt kan tolka den.

Det är i form av källkod som programmerare skriver, rättar och förändrar datorprogram, men delar av texten kan i vissa fall även genereras automatiskt. Programtexten kompileras sedan oftast till maskinkod som kan exekveras (utföras) direkt och effektivt av en dators processorer. Det finns även språkvarianter där en så kallad interpretator tolkar programtexten medan programmet körs. Sådana program kallas numera ofta för skript.
 

Man kan tala om källkoden till en specifik funktion eller algoritm. Dock är det då ofta fråga om så kallad pseudokod, en mindre precis och formell programtextliknande passage, avsedd att beskriva en algoritm för en mänsklig läsare.

Juridik 
Källkod kan vara sluten och hemlig (kunden eller allmänheten får inte se den) eller öppen. Sluten källkod kan deponeras hos en oberoende tredje part som låter datorprogrammets användare få tillgång till koden om leverantören inte fullgör sina åtaganden gentemot kunden, till exempel vid en konkurs. Utan tillgång till källkod är det normalt mycket svårt att underhålla, utveckla och rätta fel i ett datorprogram. Genom verifiering (kontroll) av depositionen och bevakning av att uppdateringar görs blir depositionen kvalitetsmässigt säkrad.

Se även 
 Fri programvara
 Reverse engineering

Programmering
HP-UX

HP-UX är en variant av Unix utvecklad av Hewlett Packard. HP-UX kördes ursprungligen på HP9000 datorer baserade på 68000-arkitekturen. Senare portad till HP9000-maskiner med HP:s egen PA-RISC-arkitektur. Numera portad till de senaste datorerna baserade på Itanium och Itanium 2.

När HP köpte Compaq startades ett projekt för att flytta över vissa av de avancerade delarna i Tru64, bland annat stödet för kluster, TruCluster. Detta realiserades aldrig, utan istället köptes liknande mjukvara in från Veritas.

Versionshistorik 
 Version 9.04, lanserad november 1993
 Version 10.01, lanserad juli 1995
 Version 10.10, lanserad februari 1996
 Version 10.20, lanserad augusti 1996
 Version 10.30, lanserad augusti 1997
 Version 11.00, lanserad november 1997
 Version 11i v1, lanserad juni 2000
 Version 11i v1.5, lanserad juni 2001 (endast Itanium)
 Version 11i v1.6, lanserad juni 2002 (endast Itanium)
 Version 11i v2, lanserad september 2003
 Version 11i v3, lanserad februari 2007

Referenser 

Unix
FreeBSD

FreeBSD är ett fritt BSD-baserat operativsystem. Det har inriktning på stabilitet och prestanda.

Introduktion 
FreeBSD är ett fritt Unixliknande operativsystem som har utvecklats från AT&T UNIX via Berkeley Software Distribution (BSD), genom 386BSD och 4.4BSD.

I dag används systemet dels i många stora internetservrar, dels som bas för specialoperativsystem i till exempel routrar, dels på arbetsstationer och skrivbordsdatorer.

Hårdvarustöd 
FreeBSD har stöd för det mesta bland "vanlig pc-hårdvara" (det vill säga x86-baserade datorer), inklusive avancerade grafik-, nät- och diskkontrollkort. Dock finns inga garantier att all hårdvara fungerar, vill man köra något mer udda kan det vara klokt att söka på nätet om någon annan har provat först.

FreeBSD stödjer dock officiellt även andra arkitekturer såsom DEC Alpha, Sun Microsystems UltraSPARC, Intel Itanium (IA-64), PC-98, PowerPC samt AMD64 kompatibla processorer som Athlon 64, Opteron, Turion 64 och senare Sempron (alla från AMD) och från Intel senare varianter (de som stödjer EM64T) av Pentium 4 och Celeron.

Programutbud 
FreeBSD har ett "ports-system" som erbjuder ett väldigt enkelt sätt att kompilera och installera tredjepartsprogram som 2018 uppgår till . Dessa kan enkelt installeras genom att välja programmet i programverktyget för systeminstallation "sysinstall" som därefter sköter allt. Till och med version 9 användes "sysinstall", medan version 10 och upp använder "bsdconfig" för att installera "paket", alltså färdigbyggda binärfiler.

För den som vill ha mer kontroll över processen via textbaserade kommandon så kan man genom att skriva till exempel  i ett portbibliotek få Makefile systemet att automatiskt hämta programmets källkod, packa upp, applicera eventuella patchar, kompilera och därefter installera det aktuella programmet.

Licens 
Som namnet antyder är FreeBSD fri programvara med öppen källkod. Själva FreeBSD publiceras under BSD-licensen, men det ingår även en del verktyg (till exempel GCC) under GPL.

Program i "ports" kan ha olika licenser.

Community 
Större delen av kommunikationen i FreeBSD-communityt sker via mailinglistor, se http://lists.freebsd.org/

Kuriosa 
 FreeBSD används i Försvarsmaktens nationella datanät FM IP som brandväggar.
 FreeBSD används i svenska försvarets brandväggar under namnet "Färist".
 Yahoo! använder FreeBSD på sina servrar.
 Netflix använder FreeBSD på sina servrar.
 Operativsystemet Orbis OS i Playstation 4 är baserad på FreeBSD 9.0.
 Operativsystemet i Playstation 5 är baserad på FreeBSD 11.0.

TrustedBSD 
TrustedBSD är ett fristående projekt för att öka säkerheten. Projektet är sponsrat bland annat av DARPA och NSA.

Se även 
 BSD-licens
 Debian GNU/kFreeBSD
 DragonFly BSD
 NetBSD
 OpenBSD
 PC-BSD
 Unix
 GNU/Linux
 Öppen källkod

Källor

Externa länkar 

 FreeBSD:s webbplats 

BSD
Fri programvara och öppen källkod
Valentine Hugo

Valentine Hugo, född 16 mars 1887 i Boulogne-sur-Mer, död 1968 i Paris, var en fransk konstnär.

Födda 1887
Franska gravörer
Franska illustratörer
Kvinnor
Avlidna 1968
Personer från Boulogne-sur-Mer
Quidditch

Quidditch är ett fiktivt lagbollspel i J.K. Rowlings böcker om Harry Potter.

Varje lag består av sju spelare som flyger på kvastar. Det är tre jagare vars uppgift är att få klonken genom motståndarlagets tre målringar högt upp i luften. Klonken är en basketbollstor röd boll och den ger 10 poäng när den går genom en av målringarna. De två slagmännens uppgift är att skydda det egna lagets spelare från att träffas av dunkare. Dunkarna är två svarta bollar som har en "egen vilja" och flyger omkring och försöker slå ned spelarna från sina kvastar. Slagmännen har slagträn som de använder för att rikta dunkarna mot motståndarlagets spelare. Vaktaren ska vakta målringarna; Om en jagare kastar klonken mot målringarna ska vaktaren vara där och fånga den. Och sist, men inte minst, sökaren, vars uppgift är att fånga den gyllene kvicken. Kvicken är en liten, gyllene boll med vingar, snabb som vinden. Den är mycket svår att se på långt håll, och susar runt i luften kring planen. När sökaren, oavsett hur lång tid matchen varit igång, lyckats fånga kvicken, räknas matchen som avslutad och sökarens lag får 150 poäng. Beroende på hur det står i matchen kan det vara fördelaktigt för sökaren att avstå från ett tillfälle att fånga kvicken, nämligen om sökarens eget lag ligger under med mer än 150 poäng, totalpoäng eller matchpoäng.

Korta "pauser" kan göras i spelet, men spelet avslutas aldrig förrän den ena sökaren har fångat kvicken. Detta betyder att matcherna, i princip, kan pågå i evighet såvida en sökare inte fångar kvicken.

I de tidigaste versionerna av quidditch användes en fågel av arten kvickevick i stället för en gyllene kvick. Men när den arten fridlystes, skapades gyllene kvicken, som genom magi beter sig på ett sätt som liknar fågelns.

Se även 
 Harry Potter
 Quidditch genom tiderna
 Mugglar-quidditch

Referenser 
''Avsnittet om klubblag är delvis en översättning av engelska Wikipedia.

Noter

Harry Potter

de:Begriffe der Harry-Potter-Romane#Quidditch
Benjamin Hall

Benjamin Hall, född 29 september 1778, död 31 juli 1817, var en framträdande industriman i södra Wales.

Hall gifte sig med järnmästaren Richard Crawshays dotter och blev delägare i Rhymney ironworks och ägare av Hensol Castle och godset Abercarn. Hans son hette också Benjamin Hall.

Hall tjänstgjorde som parlamentsledamot för Totnes 1806-1812, för Westbury 1812-1814 och för Glamorgan från 1814 till sin död.

Noter

Brittiska politiker
Män
Födda 1778
Avlidna 1817
Ledamöter av Royal Society
Benjamin Hall, 1:e baron Llanover

Benjamin Hall, 1:e baron Llanover, 1:e baronet, född 8 november 1802, död 27 april 1867, var en brittisk väg- och vattenbyggnadsingenjör och politiker.

Som son till industrimannen Benjamin Hall blev den yngre Benjamin Hall parlamentsledamot för Monmouth 1832-1837. Han blev baronet 1838 och utsågs till Commissioner for Works 1855. Det var som innehavare av denna position som han 1856 lät gjuta klockan Big Ben som fått sitt namn efter honom.

Genom sin hustru Lady Llanover ärvde Hall godset Llanover i Monmouthshire. Han utsågs 1859 till Baron Llanover. Titeln dog ut med honom.

Externa länkar 
 Historien om Big Ben

Brittiska politiker
Brittiska väg- och vattenbyggnadsingenjörer
Födda 1802
Avlidna 1867
Män
Storbritanniens arbetsministrar
Baronetvärdiga personer
XFree86

XFree86 är ett projekt som utvecklar en X-server som utgörs av mjukvara. Och följer X11R6 standarden. Den har en fri licens och är fritt tillgänglig. Projektet inleddes 1992 och var den dominerande implementationen på Linux fram till 2004, då en licensändring (vid sidan av andra konflikter) ledde till att andra versioner valdes av de flesta linuxdistributioner.

Se även
 X.Org Server - en avknoppning dit de flesta utvecklare har flyttat

Externa länkar
 xfree86.org - Officiell hemsida

Fria serverprogram
LaVern Baker

LaVern Baker, född Delores Evans 11 november 1929, död 10 mars 1997, var en amerikansk R&B-sångerska. Hon hade under 1950-talet hitar som "Tra La La", "Jim Dandy" och "I Cried a Tear".

Baker valdes 1991 in i Rock and Roll Hall of Fame.

Diskografi
Album

Referenser

Externa länkar 

 
 Biografi
 Diskografi

Födda 1929
Avlidna 1997
Amerikanska sångare
Amerikanska R&B-sångare
Rock and Roll Hall of Fame
Kvinnor
Buljong

Buljong (franska: bouillon, av bouillir, koka) är ett avkok på kött, fisk eller vegetabilier. Buljong är grunden till soppor, såser med mera som man tillsätter för att få mer smak.

Vid styckning av kött, fågel och fisk sparas ben, parure, puts, senor, bindväv, fett, hinnor, skinn, fenor och huvud. Sedan används detta till buljong och sky. När man gör buljong är det viktigt att man kryddar och smakar av hela tiden. Att skumma buljongen är också viktigt. Buljong kokas på många olika råvaror: nötkött (vanligen kallad köttbuljong), kalv, höna, fisk, svamp och grönsaker.

En buljong kompletteras med aromgivande grönsaker, exempelvis morot, lök, rotselleri, palsternacka. Vanligen väljer man grönsaker efter den färg man vill uppnå. Ljusa grönsaker ger ljus buljong och mörkare grönsaker (och rostade) ger mörk buljong. En köttbuljong kokas normalt i fyra–fem timmar, men det kan variera beroende av vad man har i. På köksfranska kallas resultatet fond. Det franska ordet boullion avser en klar soppa, kallas också consommé.

Typer av buljong

Köttglass 
Köttglass (på köksfranska, glace de viande) är köttbuljong, vanligen oxbuljong, som kokats ihop (reducerats) kraftigt så att den fått en trögflytande och simmig konsistens. Köttglass används för glasering av kötträtter eller som smaksättare i såser.

Vegetabilisk buljong 
Många buljonger är vegetariska, och kan vara mycket olika. Man kan ha i olika slags grönsaker, eller tillaga dem på olika sätt. Grönsaksbuljonger kan användas till fågelbröst, diverse soppor, fiskfiléer, skaldjur, blötdjur, kalvkött, grönsaker och allt efter smak.

Buljongtärningar 
Buljongtärningar (och pulver) har sedan 1900-talets början till stor del ersatt annan buljong som ett billigare och bekvämare alternativ. Buljongtärningar består av dehydrerad buljong och torkade grönsaker, salt, natriumglutamat, kryddor och fett (vanligen härdat). Oftast anges en tärning räcka till en halvliter vatten. Smaken skiljer sig från hemkokt buljong, inte minst på grund av den mycket högre salthalten.

Buljongtärningar finns i ett stort antal varianter, bland annat grönsaks-, höns-, fisk- och köttbuljong.

Se även 
 Köksfranska

Referenser 

Såser