Krokslätt

Krokslätt är en stadsdel och ett primärområde i stadsområde Centrum i Göteborgs kommun, och som gränsar till stadsdelarna Guldheden, Johanneberg, Lorensberg,  Heden, Skår och Kallebäck samt till Mölndals kommun i söder. Stadsdelen bildades den 15 juni 1923 och har en areal på 151 hektar. Stadsdelen tillhör Johannebergs församling, men har en egen kyrka, Buråskyrkan.

Historik
Namnet Krokslätt påträffas tidigast 1397 med namnformen Krokslætho, Kroghslett 1546-1621, Krogslätt 1777 och Krokslätt 1811. Betydelsen anses vara "slätten som går i krok" eller "slätten vid kroken" (krok=krök, sväng). Två av byns hemman, Hökegården och Sörgården, låg av ålder i Fässbergs socken i Askims härad. De andra två låg i Örgryte socken i Sävedals härad, åtminstone från 1550. Gårdarna var; Kongegården och Nordgården.     

Krokslätt omfattade äldre jordbruksbygd samt en ganska tät bebyggelse kring och längs Mölndalsvägen med skola och bostadshus med mera. Men redan 1870 köpte staden 3/80 mantal av Krokslätt Nordgården för bostadsbebyggande, då liggande i Annedal.

I Örgryte landskommun bildades den 23 oktober 1884 Krokslätts municipalsamhälle, vilket upplöstes 31 december 1921 samtidigt som landskommunen uppgick i Göteborgs stad från och med 1922 års ingång. Municipalsamhället Krokslätt omfattade den del av Örgryte socken som var belägen väster om Mölndalsån, gränsande i söder till Fässbergs socken och i väster och norr till Göteborgs stad. Arealen var 191 hektar och folkmängden den 31 december 1913 var 5 284 invånare. År 1900 hade municipalsamhället 3 551 invånare.

Mölndals stad antog 1926 en indelning i stadsdelar. Stadsdelen Krokslätt, Mölndal i Mölndal omfattade  Sörgården (även Södergården), den sydligaste gården i det medeltida Krokslätts by. Den låg med sin manbyggnad ungefär där Sörgårdsgatan mynnar ut i Göteborgsvägen.

Byggnadskvarter

1 kv. Vänern
2 kv. Vättern
3 kv. Mälaren
4 kv. Hjälmaren
5 kv. Siljan
6 kv. Skagern 
7 kv. Unden
8 kv. Viken
9 kv. Örlen
10 kv. Östen 
11 kv. Ymsen
12 kv. Vristulven
13 kv. Hornborgasjön
14 kv. Mullsjön
15 kv. Skärvlången
17 kv. Tolken
18 kv. Öresjön
19 kv. Oklången
20 kv. Hällungen
21 kv. Bullaren
22 kv. Åsunden
23 kv. Sämsjön 
24 kv. Lönern
25 kv. Stråken
26 kv. Jogen
27 kv. Fegen
28 kv. Bolmen
29 kv. Jällunden
30 kv. Vidöstern 
31 kv. Möckeln
32 kv. Åsnen
33 kv. Odensjön
34 kv. Rymmen
35 kv. Innaren
36 kv. Allgunnen
37 kv. Solgen
38 kv. Spången
39 kv. Rusken
40 kv. Lyen
41 kv. Steningen
42 kv. Örken
43 kv. Flåren
44 kv. Hindsen
45 kv. Lången
47 kv. Ivösjön
48 kv. Mien
50 kv. Sommen
51 kv. Tåkern
52 kv. Boren
53 kv. Roxen
54 kv. Glan
55 kv. Yngaren
56 kv. Tisnaren
57 kv. Järnlunden
58 kv. Ämmern
59 kv. Vindommen
60 kv. Yxningen
61 kv. Sottern
62 kv. Kvismaren
63 kv. Båven
64 kv. Dunkern
65 kv. Öljaren
66 kv. Långhalsen
67 kv. Klemmingen
68 kv. Stora Le
69 kv. Lilla Le
70 kv. Töcken
71 kv. Iväg
72 kv. Glafsfjorden
73 kv. Värmeln
74 kv. Fryken
75 kv. Råvarpen
76 kv. Kornsjön
77 kv. Lelången
78 kv. Stora Bör
79 kv. Älgsjön
80 kv. Silen
81 kv. Stora Gla
82 kv. Gapern
83 kv. Daglösen
84 kv. Visten
85 kv. Ullvättern
86 kv. Alkvättern
87 kv. Tysslingen
90 kv. Vessman
91 kv. Hörken
92 kv. Rämmen
93 kv. Ekoln
94 kv. Tämnaren
98 kv. Amungen
99 kv. Balungen
100 kv. Skattungen
101 kv. Toftan
102 kv. Logärden
103 kv. Yklaren
104 kv. Storsjön
105 kv. Kallsjön
106 kv. Näckten
107 kv. Rogen
108 kv. Hornavan
109 kv. Dragan
110 kv. Hotagen
111 kv. Blåsjön
112 kv. Storjuktan
113 kv. Storvindeln
114 kv. Torrön
115 kv. Uddjaur
116 kv. Vindeln
117 kv. Malgomaj
118 kv. Lulevatten
119 kv. Strömsvattnet
120 kv. Torne träsk
121 kv. Storavan
122 kv. Färingen
123 kv. Holmevattnet
124 kv. Tosterödsvattnet
125 kv. Nyckelvattnet
127 kv. Erve
128 kv. Långhalmen
129 kv. Ånimmen
130 kv. Hästefjorden
131 kv. Gravlången
132 kv. Vassbotten
133 kv. Såken
134 kv. Visen
135 kv. Flaten
136 kv. Nömmen
137 kv. Vixen
139 kv. Grumlan
140 kv. Hulingen
141 kv. Mycklaflon
142 kv. Nejern
143 kv. Hummeln
149 kv. Rottnen
150 kv. Immeln
151 kv. Madkroken
152 kv. Mjörn
153 kv. Anten
154 kv. Sävelången
156 kv. Nedsjön
157 kv. Nären
158 kv. Färgen
159 kv. Stamsjön
160 kv. Gröen
161 kv. Fävren
162 kv. Rådasjön
163 kv. Lygnern
164 kv. Treen
165 kv. Dellen
166 kv. Öjungen
167 kv. Neden
168 kv. Anjan
169 kv. Vispolen
170 kv. Ryningen
172 kv. Sinnern
173 kv. Mjölhatteträsk

177 kv. Oresjön

Befolkningsutveckling

Befolkningsutveckling municipalsamhället
Redan från 1900 räknas Krokslätt som en del av befolkningsagglomerationen runt Göteborgs stad.

Befolkningsutveckling Krokslätt Sörgårds befolkningsagglomeration
Dagens tätortdefinition har sitt ursprung från 1960, men redan 1890 gjordes folkräkningar där man identifierade köpingsliknande samhällen som inte var en del av en stad, köping eller municipalsamhälle. I SCB:s folkräkning 1900 anges Krokslätt Sörgård som en sådan befolkningsagglomeration.

Stadsbild
Området har spårvägstrafik genom linjerna 2 och 4 mot Mölndal.

Inom Krokslätt ligger Chalmers teknikpark samt det tidigare Chalmers matematiskt centrum. I stadsdelen finns Buråsskolan som är en grundskola.

Nyckeltal

Stadsområdes- och stadsdelsnämndstillhörighet 
Primärområdet tillhörde fram till årsskiftet 2020/2021 stadsdelsnämndsområdet Centrum och ingår sedan den 1 januari 2021 i stadsområde Centrum.

Se även
Stadsdelar i Göteborgs kommun
Stadsplanering i Göteborg
Stadsplanering i Sverige

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar 

Stadsdelar i Göteborg
Primärområden i Göteborg