kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Armsjön

Armsjön är en sjö i Nordanstigs kommun och Sundsvalls kommun på gränsen mellan Medelpad och Hälsingland som ingår i . Sjön ligger cirka 20 km söder om Sundsvall nära Bottenhavskusten. Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Vid provfiske har bland annat abborre, braxen, gädda och löja fångats i sjön.

Sjön rinner ut i Bottenhavet.

Namnet är äldst belagt 1646. Förleden innehåller kroppsdelsbeteckningen arm, sannolikt syftande på de armliknande förgreningarna i södra delen av sjön.

På 1950-talet gjorde Dr Puke vid Uppsala universitet en kartläggning för civilförsvaret över vilka sjöar som kunde lämpa sig som dricksvattenreservoarer vid ett eventuellt kärnvapenkrig. Armsjön var den sjö i Sverige som var renast av de uppmätta sjöarna. Många använder sjöns vatten som dricksvatten / hushållsvatten utan att bli sjuka. Sjöns största djup ligger på cirka 24 meter och finns i östra änden av sjön.
Många fiskarter är inplanterade av Hushållningssällskapet, bland annat insjööring, röding och sik.
Det stora beståndet av gädda i grova dimensioner har emellertid gått hårt åt de inplanterade, små fiskarna. Vid ett tillfälle på 1980-talet planterades in 13 500 öringsyngel, även i tillflödena till sjön.

Delavrinningsområde 
Armsjön ingår i delavrinningsområde (689433-158160) som SMHI kallar för Utloppet av Armsjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 4 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Galtströmmen mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (60 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Fisk 
Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön:

 Abborre
 Braxen
 Gädda
 Löja
 Mört
 Nors
 Sik
 Öring

Se även 
 Lista över insjöar i Sundsvalls kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Ljungan-Gnarpsåns kustområde
Insjöar i Medelpad
Insjöar i Nordanstigs kommun
Insjöar i Sundsvalls kommun
Insjöar i Hälsingland
Insjöar i Sverige om minst 10 kvadratkilometer
Sportnytt

Sportnytt är ett sportnyhetsprogram som visas i Sveriges Television dagligen. Om söndagar visas Sportspegeln. Programmet hade premiär den 1 oktober 1977., men tidigare hade namnet "Sportnytt" används om de sportnyhetssändningar som gjordes varje torsdag.

Historik 
Den 1 oktober 1997 firade programmet 20-årsjubiléum med ett jubileumsprogram.

Från 5 december 2019 sänds Sportnytt med ny grafik, sedan studion byggts om.

I och med omplanering av den tekniska kanalstrukturen på SVT bytte Sportnytts 22-sändning kanal den 24 augusti 2020 från SVT2 till SVT1. Förändringen gällde måndag-torsdag, på fredag blev sändningen kvar 21:30 i SVT2.

Den 10 januari 2022 flyttades den sena sändningen tillbaka till SVT2 och började visas 21:45 måndag-torsdag och 21:30 på fredagar.

Sändningstider 
 Vardagar
 07.05-07.10 i SVT1.
 08.05-08.10 i SVT1.
 09.05-09.10 i SVT1.
 18.25-18.30 i SVT1.
 18.20-18.25 om sommaren.
 22.00-22.15 i SVT1
 Fredagar 22.30-22.45 i SVT2
 Lördagar
 17.55-18.00 i SVT1.
 19.45-20.00 i SVT1.
 Söndagar
 17.55-18.00 i SVT1.
 Sportspegeln 19.00-19.30 i SVT1.

Källor

Externa länkar 
 

Sport i Sveriges Television
Armasjärvi (by)

Armasjärvi är en by i Hietaniemi socken i Övertorneå kommun i Norrbottens län, belägen sydväst om Övertorneå och strax väster om Torne älv. Området ligger huvudsakligen öster om sjön Armasjärvi vilken byn har fått sitt namn efter. Den västra delen av byn (ibland kallad Västra Armasjärvi) ligger väster om sjön. Ån Puostijoki, kallad Armasjoki rinner ut ur sjön; söder om orten. Cirka 3 kilometer sydost om Armasjärvi ligger Niemis. Omedelbart söderut ligger naturreservatet Armasjärvimyren.

Statistiska centralbyrån klassade området på östra sidan av sjön som en småort med 85 invånare vid småortsavgränsningen 1990. Vid senare småortsavgränsningar har Armasjärvi inte uppfyllt kriterierna för att klassificeras som småort.

Etymologi
Armasjärvi är finska och betyder Kärlekssjön.

Historia
Den 24 oktober 1940 inträffade Armasjärviolyckan då en färja förliste på väg över sjön Armasjärvi från den västra delen av byn till den östra delen. 46 personer omkom, varav 2 var färjkarlar från Armasjärvi och resten var soldater från Bodens ingenjörregemente.

Administrativ historik
Armasjärvi ligger i Hietaniemi socken. I samband med kommunreformen 1863 bildades Hietaniemi landskommun, som Armasjärvi tillhörde fram till 1 januari 1969, då landskommunen uppgick i Övertorneå landskommun. Två år senare, 1971, ombildades Övertorneå landskommun till Övertorneå kommun, som Armasjärvi sedan dess har tillhört.

Befolkningsutveckling

I mars 2016 fanns det enligt Ratsit 82 personer över 16 år registrerade under ortsnamnen Armasjärvi (76 personer) och Västra Armasjärvi (9 personer). Vid folkräkningen den 31 december  1890 bodde det 190 personer i Armasjärvi.

Personer från orten
Folke Pudas som hungerstrejkade i en låda på Sergels torg 1983 var från Armasjärvi.

Bildgalleri

Referenser 

Orter i Övertorneå kommun
Tidigare småorter i Sverige
Ankarvattnet

Ankarvattnet är en sjö i Strömsunds kommun i Jämtland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Ankarvattnet ligger i  Natura 2000-område och skyddas av habitat- och fågeldirektivet. Sjön avvattnas av vattendraget Faxälven.

Ankarvattnet befinner sig mellan Leipikvattnet och Stora blåsjön i Leipikälven. Sjön är ofta istäckt in i juni månad.

Delavrinningsområde 
Ankarvattnet ingår i delavrinningsområde (719598-142503) som SMHI kallar för Utloppet av Ankarvattnet. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 50 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Faxälven som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (61 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Strömsunds kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Ångermanälvens avrinningsområde
Insjöar i Jämtland
Insjöar i Strömsunds kommun
Insjöar i Sverige om minst fem kvadratkilometer
Anjan

Anjan är en sjö i Åre kommun i Jämtland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Anjeströmmen (Vukumanån).

Anjan är  reglerad. Sjön har en varierande yta på 16 – 30 km² och avvattnas till Kallsjön. Längs med stranden ligger småbyarna Anjan, Baksjönäset, Anjehem, Gråviken och Melen. Vid sjön ligger också Anjans fjällstation, byggd av Eyvind Frölich 1937, med omkring 50 bäddar.

Delavrinningsområde 
Anjan ingår i delavrinningsområde (706993-134299) som SMHI kallar för Utloppet av Anjan. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 74 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Anjeströmmen (Vukumanån) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (53 procent) och sankmarker (12 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Åre kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Indalsälvens avrinningsområde
Insjöar i Jämtland
Insjöar i Åre kommun
Insjöar i Sverige om minst 10 kvadratkilometer
Sténio Vincent

Sténio Joseph Vincent, född 22 februari 1874, död 3 september 1959 , president på Haiti 18 november 1930-15 maj 1941.

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Stenio Vincent

Personer i Haiti under 1900-talet
Haitis statschefer
Män
Födda 1874
Avlidna 1959
Alkvettern

Alkvettern eller Alkvättern är en sjö i Karlskoga kommun och Storfors kommun i Värmland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Timsälven (Nordmarksälven).

Den är den nedersta sjön i ett sjösystem som även omfattar Frövettern, Ullvettern, Hyttsjön, Matlången, Öjevettern och Stor-Lungen, samt sunden däremellan. Sjösystemet ingår i Bergslagskanalen mellan Karlskoga och Filipstad. Det är reglerat vid Knappfors, där Alkvettern avvattnas till Lonnen och Timsälven, till 112,1 m ö.h. Totalt har sjösystemet en area på 60 km², varav Alkvettern 16,8 km².

Vid Alkvettern ligger även Alkvetterns herrgård och samhället Kyrksten. Till herrgården hörde Alkvetterns bruk.

Delavrinningsområde 
Alkvettern ingår i delavrinningsområde (658519-141864) som SMHI kallar för Utloppet av Alkvettern. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 128 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Timsälven (Nordmarksälven) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (54 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Karlskoga kommun

Källor 

 
Nationalencyklopedin, uppslagsordet Alkvettern
Utflyktskarta farleden Filipstad–Karlskoga, LiberKartor 1979
SMHI: Sjöareal och sjöhöjd

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Göta älvs avrinningsområde
Insjöar i Värmland
Insjöar i Karlskoga kommun
Insjöar i Storfors kommun
Gullspångsälvens avrinningsområde
Insjöar i Sverige om minst 10 kvadratkilometer
Alajávri

Alajávri (nordsamiska), Alajaure eller Alajärvi, är en sjö i Kiruna kommun i Lappland som ingår i . Sjön är den tredje sjön i Torne älv och ligger 25 kilometer nedströms Torneträsk. Alajaure har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Alajaure ligger i  Natura 2000-område. Sjön avvattnas av vattendraget Torneälven (Kamajåkka).

Sjön är ungefär en mil lång och är som djupast 20 meter. Ett 170 000 hektar stort område norr om sjön utgör Alajaure naturreservat sedan 1980, och är idag även ett Natura 2000-skyddsområde.

Inflödet är Jekakoski, många bäckar och kallkällor och utloppet är Vakkakoski. Alajávri är nordsamiska och används på kartor sedan 1983 men i folkmun heter den Alajärvi, vilket är finska och betyder "nedre sjön". Alajärvi, Jekejaure (Jiekajärvi) och Tarrajärvi har ett bestånd av röding som tagit sig ner från Torneträsk, men den är på väg att försvinna eftersom nätfiske inte längre får bedrivas i sjöarna och siken, som har det största beståndet i sjöarna, tar över när arten inte längre hålls nere. Det finns ett 10-tal stugor i Alajärvi och en av de första som riktigt uppreste en stuga där var Hans Rikard Stöckel 1929. Fiskeresor hade sedan 1600-1700-talet från Kurravaara gjorts till sjön med goda resultat.

Delavrinningsområde 
Alajávri ingår i delavrinningsområde (755989-168147) som SMHI kallar för Utloppet av Alajaure. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 176 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Torneälven (Kamajåkka) mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (75 %) och kalfjäll (10 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %.

Se även 
 Lista över insjöar i Kiruna kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Torneälvens avrinningsområde
Insjöar i Lappland
Insjöar i Kiruna kommun

Insjöar i Sverige om minst 10 kvadratkilometer
Ábrávrre

Ábrávrre (även Abraur, Abraure, Abrajaure) är en sjö i Arjeplogs kommun och Arvidsjaurs kommun i Lappland som ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer, är omkring 10 kilometer lång och ligger  meter över havet. Ábrávrre ligger i  Natura 2000-område. Sjön avvattnas av Abmorälven och vidare till Pite älv. Förr i tiden flottades det timmer på sjön och folk som bodde runt sjön livnärde sig på flottningen, skogen och fiske.

Vid sjöns norra strand inom Arjeplogs kommun ligger byn Abraure, mitt emot den väglösa bosättningen Granudden. I den östligaste delen, inom Arvidsjaurs kommun, ligger Brännudden och ytterligare några mindre bosättningar.

Delavrinningsområde 
Ábrávrre ingår i delavrinningsområde (732321-164157) som SMHI kallar för Utloppet av Abraur. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 46 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Abmoälven som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (63 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %.

Se även 
 Lista över insjöar i Arvidsjaurs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Piteälvens avrinningsområde
Insjöar i Lappland
Insjöar i Arjeplogs kommun
Insjöar i Arvidsjaurs kommun
Insjöar i Sverige om minst 10 kvadratkilometer
Abmoträsket

Abmoträsket är en sjö i Sorsele kommun i Lappland och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Abmobäcken.

Sjön är belägen söder om Sorsele i Staggträskån.

Delavrinningsområde 
Abmoträsket ingår i delavrinningsområde (726136-158521) som SMHI kallar för Utloppet av Abmoträsket. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 2 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Abmobäcken som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 4, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 4 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (70 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %.

Se även 
 Lista över insjöar i Sorsele kommun

Källor 

 
http://www.viss.lst.se/Waters.aspx?waterEUID=SE725785-158986&competentAuthorityID=1&FreeTextSearch=Abmotr%c3%a4sk&ReportUnitSearch=1&searchType=1

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Umeälvens avrinningsområde
Insjöar i Lappland
Insjöar i Sorsele kommun
Insjöar i Sverige om minst 10 kvadratkilometer
Abelvattnet

Abelvattnet, sydsamiska Aapije, nordsamiska Áepeje, är en sjö i Storumans kommun i Lappland som ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet.

Abelvattnet befinner sig mellan Södra Storfjället och Arefjället. Sjön avvattnas av Gejmån via Björkvattnet till Umeälven.

Före uppdämningen 
Abelvattnet utgjordes före uppdämningen av en västlig och en östlig sjö som avskildes av ett ganska smalt och grunt sund, Mittisundet. Detta sund har varit en plats där samerna låtit sina renhjordar simma över. Abelvattnet ligger i en dalgång som fortsätter in i Norge och som sedan gammalt utnyttjats som färdled mellan kulturbygderna vid Atlantkusten och fjällområdet. På norra sidan om Mittisundet fanns en koja och ett stall som i sen tid användes för övernattning under Norgefärderna.

Fornlämningar 
Vid Abelvattnet har hittats fem fångstgropssystem samt fem gravar, varav två från järnåldern och tre från senare tid. Det har också funnits många lämningar efter samisk kultur, exempelvis kåtor, förvaringsgropar och båthus. Många av lämningarna är idag överdämnda.

Dammen och kraftstationen 
Sjön dämdes 1961 av en 600 meter lång och 18 meter hög damm som fungerade som flerårsmagasin till Gejmåns kraftstation. Vattennivån i dammen varierar från 652 till 668 meter över havet. 2010 färdigställdes ett vattenkraftverk som utnyttjar den befintliga dammen och utloppstunnel. Kraftverket har en 4,6 MW kaplanturbin med en genomsnittlig årlig elproduktion på 14.7 GWh.

Delavrinningsområde 
Abelvattnet ingår i delavrinningsområde (726887-145380) som SMHI kallar för Utloppet av Abelvattnet. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 33 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Gejmån (Vuole-Gassasavon) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (36 procent) och kalfjäll (36 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Storumans kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Umeälvens avrinningsområde
Insjöar i Lappland
Insjöar i Storumans kommun
Insjöar i Sverige om minst 10 kvadratkilometer
Ramona (TV-serie)

Ramona är en miniserie som ursprungligen visades i SVT 1 i två delar den 1-2 januari 2003. Serien har även visats i Norge och Finland. Serien regisserades av Harald Hamrell.

Handling
Året är 1952 och den unge kryptoanalytikern Ulrik Kernell värvas från FRA till den hemliga militära underrättelsetjänsten T-kontoret. Organisationen har en läcka vilket måste utredas.

Kernell blir involverad i en spionhärva som sträcker sig över Östersjön till det, av Sovjet ockuperade Estland.

Rollista

Källor

Fotnoter 

1952 i fiktion
Sovjetunionen i fiktion
Svenska TV-serier från 2000-talet
TV-seriestarter 2003
TV-serieavslutningar 2003
Svenskspråkiga TV-serier
Verk av Peter Englund
Östersjön i fiktion
1950-talet i svensk film
Svenska dramaserier
Berkshire Hathaway

Berkshire Hathaway Inc. är ett amerikanskt multinationellt konglomerat med huvudkontor i Omaha, Nebraska. Företaget äger i sin helhet bland annat Geico, BNSF, Dairy Queen och Fruit of the Loom. Till 26% äger Berkshire Hathaway företaget Kraft Heinz Company och har även ett betydande minoritetsinnehav i American Express, The Coca-Cola Company, IBM och Restaurant Brands International samt en hemlig andel av Mars Incorporated. Enligt Forbes Global 2000 lista är Berkshire Hathaway det femte största publika bolaget i världen. Bolaget ägs till 36,8% av Warren Buffett.

Företagets B-aktie ingår i S&P 500. En A-aktie i Berkshire Hathaway är värd 1 500 gånger en B-aktie. Berkshire Hathaways A-aktie har aldrig genomgått en split och kostar därför flera hundratusen dollar styck.

Dotterbolag

Försäkringar
Geico
General Re
Kansas Bankers Surety Insurance Company
National Indemnity Company
Wesco Financial Corporation
United States Liability Insurance Group
Central States Indemnity Company

Övriga
BNSF Railway
Borsheim's Fine Jewelry
Dairy Queen
Fruit of the Loom
Midamerican Energy
Nebraska Furniture Mart
The Pampered Chef
See's Candies
World Book
Netjets

Större aktieinnehav i börsnoterade bolag 2016
Uppdaterat från 2016 års redovisning.

Se även
Lista över världens största företag

Referenser

Externa länkar 
Officiell webbplats 

 
Företag bildade 1839
BNP Paribas

BNP Paribas är en av Europas största banker. Företaget skapades år 2000 genom sammanslagningen av en av Frankrikes universalbanker Banque Nationale de Paris och investmentbanken Paribas.

Referenser

Se även
Lista över världens största företag

 

Banker bildade 2000
Franska banker
Zoë Trender

Zoë Trender, född 8 oktober 1970, är en svensk bandyspelare. Zoë Trender har verkat inom bandysporten som såväl ledare som spelare. Hon spelade i IK Göta 1983-1995 och i AIK mellan 1998 och år 2000. Hon var ledare (mestadels målvaktstränare) i AIK 2000-2009. Zoë Trender var målvakt i Sveriges damlandslag i bandy under ett flertal år. 

Zoë Trender utsågs till Årets tjej i svensk bandy 1995, 2 SM-guld, 1 rink-VM-guld. Zoë Trender har även varit ledare för Älvsjö AIK:s damlag i fotboll år 2000.

Födda 1970
Svenska bandyspelare
Kvinnor
Levande personer
Total Energies

Total Energies SE, av företaget skrivet TotalEnergies SE, är ett franskt petroleum- och kemibolag. Det är världens fjärde största icke-statliga petroleumbolag efter omsättning. Av privata oljebolag är det bara Shell, BP och Exxon Mobil som har högre omsättning.

Historik
Total har sitt ursprung från när den dåvarande franska premiärministern Raymond Poincarés avfärdade en förfrågan från brittisk-nederländska Royal Dutch Shell om ett samarbete. Poincaré tyckte att Frankrike var kapabla själva att ha ett eget petroleumbolag och beordrade översten Ernest Mercier år 1924 om att grunda Compagnie française des pétroles (CFP). 90 franska bolag och banker medverkade i dess bildande. År 1954 introducerade CFP varumärket Total för nedströmsindustri och 1985 ändrades bolagsnamnet till Total CFP, 1991 namnändrat till Total. År 1999 köpte Total det belgiska petroleumbolaget Petrofina för 12,9 miljarder amerikanska dollar och ändrade namnet till Total Fina. Ett år senare köpte Total Fina den franska konkurrenten Elf Aquitaine för 52,6 miljarder euro och bytte namn till Total Fina Elf. År 2003 förenklades bolagsnamnet till Total S.A. I maj 2021 meddelade Total att man skulle byta namn till Total Energies för att markera övergången till förnybar energi.

I december 2022 skickade de icke-statliga organisationerna Friends of the Earth, Survie och fyra ugandiska frivilligorganisationer oljekoncernen Total till domstol och anklagade den för att ha brutit mot lagen om stora franska företags vaksamhet när det gäller mänskliga rättigheter och miljö.

Källor

Externa länkar
Officiell webbplats

Företag bildade 1924
Bäsingen

För fartyget, se S/S Bäsingen. För orten, se Bäsinge. För gravhögen, se Larva bäsing.

Bäsingen är en sjö i Avesta kommun i Dalarna och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön genomrinns av vattendraget Dalälven.

Vid nordvästra stranden ligger Folkärna kyrka, där Erik Axel Karlfeldt ligger begravd, och vid sjöns södra strand ligger orten Bäsinge.

Namnet skrevs Besningen Lacus 1652. Namnet tros vara bildat till ett fornsvenskt ord *bætsn "betesmark" och kan ursprungligen ha lytt *Bætsninger. Orten Bäsinge, som ju är uppkallad efter sjön, skrevs Bezninge redan 1353.

Delavrinningsområde 
Bäsingen ingår i delavrinningsområde (667022-153194) som SMHI kallar för Utloppet av Bäsingen. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 2604 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Dalälven (Österdalälven) mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (38 procent) och jordbruk (22 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Avesta kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Dalälvens avrinningsområde
Insjöar i Dalarna
Insjöar i Avesta kommun
Insjöar i Sverige om minst 10 kvadratkilometer
Bygdeträsket

Bygdeträsket, även kallad Stora Bygdeträsket, är en sjö i Skellefteå kommun i Västerbotten och ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet.

Sjön avvattnas av Rickleån till Bottenviken och är normalt isbelagd från december till maj. Vid sjön ligger bland annat tätorten Bygdsiljum och byarna Bygdeträsk och Kvarnbyn. Sjöns största djup är 50 meter. Bygdeträsket är landskapet Västerbottens största sjö. Arealen uppgår till 29 km².

Delavrinningsområde 
Bygdeträsket ingår i delavrinningsområde (715355-172385) som SMHI kallar för Utloppet av Bygdeträsket. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 133 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Rickleån mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (36 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Se även 
 Lista över insjöar i Skellefteå kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Rickleåns avrinningsområde
Insjöar i Västerbotten
Insjöar i Skellefteå kommun
Riksintressen för kulturmiljövården i Västerbottens län
Insjöar i Sverige om minst 10 kvadratkilometer