kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Fröslunda

Fröslunda är en tidigare småort i Enköpings kommun och kyrkby i Fröslunda socken, Uppland. SCB klassade bebyggelsen i byn som småort till 2005

Byn består av Fröslunda kyrka, enfamiljshus samt bondgårdar och genomkorsas av länsväg C 568 går genom byn som bygata.

Noter

Externa länkar
 Lagunda hembygdsförening

Orter i Enköpings kommun
Hacksta församling

Hacksta församling var en församling i Uppsala stift och i Enköpings kommun i Uppsala län. Församlingen uppgick 2007 i Villberga-Hacksta-Löts församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen utgjorde under medeltiden ett eget pastorat för att därefter till 1 maj 1927 vara moderförsamling i pastoratet Hacksta och Löt. Från 1 maj 1927 till 2007 ingick församlingen som annexförsamling i Villberga pastorat. Församlingen uppgick 2007 i Villberga-Hacksta-Löts församling.

Kyrkor 
Hacksta kyrka

Se även 
 Hacksta socken

Källor 

Historiska församlingar i Uppsala stift
Indelningar i Enköpings kommun
Holms församling, Uppsala stift

Holms församling var en församling i Uppsala stift och i Enköpings kommun i Uppsala län. Församlingen uppgick 2010 i Lagunda församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen utgjorde under medeltiden ett eget pastorat för att därefter till 1 maj 1867 vara moderförsamling i pastoratet Holm och Kulla. Från 1 maj 1867 till 1962 var församlingen annexförsamling i Hjälstaholms pastorat och från 1962 till 2010 annexförsamling i Gryta pastorat.Församlingen uppgick 2010 i Lagunda församling.

Kyrkor 
Holms kyrka

Se även
Holms socken

Källor 

Historiska församlingar i Uppsala stift
Indelningar i Enköpings kommun
Hjälsta församling

Hjälsta församling var en församling i Uppsala stift och i Enköpings kommun i Uppsala län. Församlingen uppgick 2010 i Lagunda församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen utgjorde under medeltiden ett eget pastorat för att därefter till 1 maj 1867 vara annexförsamling i pastoratet Fittja och Hjälsta. Från 1 maj 1867 till 1962 var församlingen moderförsamling i Hjälstaholms pastorat som omfattade församlingarna Hjälsta, Fittja, Holm och Kulla. Från 1962 till 2010 var den annexförsamling i Gryta pastorat. Församlingen uppgick 2010 i Lagunda församling.

Kyrkor 
Hjälsta kyrka

Se även
Hjälsta socken

Källor 

Historiska församlingar i Uppsala stift
Indelningar i Enköpings kommun
Långtora

Långtora är kyrkbyn i Långtora socken i Enköpings kommun, Uppland.

Allmänt

Byn består av enfamiljshus samt bondgårdar och är belägen runt Långtora gård. Söder om byn flyter Långtora bäck. Vid bäcken ligger Långtora kyrka. Orten genomkorsas av länsväg C 565 och länsväg C 566.

Externa länkar
 Lagunda hembygdsförening

Orter i Enköpings kommun
Kungs-Husby

Kungs-Husby kan syfta på:

 Kungs-Husby socken – en socken i Uppland ingick i Trögds härad
 Husby by – kyrkbyn i Kungs-Husby socken i Enköpings kommun
 Kungs-Husby landskommun – en tidigare kommun i Uppsala län 1863–1951
 Kungs-Husby församling – en tidigare församling i Uppsala stift i Enköpings kommun –2006
 Kungs-Husby kyrka – en kyrkobyggnad som tillör Veckholms församling i Uppsala stift
 Kungs-Husby distrikt –  ett distrikt i Enköpings kommun och Uppsala län 2016–
 Kungshusby – en by i södra delen av Torstuna socken
Håbo-Tibble socken

Håbo-Tibble socken i Uppland ingick i Håbo härad, ingår sedan 1971 i Upplands-Bro kommun i Stockholms län och motsvarar från 2016 Håbo-Tibble distrikt.

Socknens areal är 38,29 kvadratkilometer, varav 37,63 land. År 2000 fanns här 899 invånare.  Tätorten och kyrkbyn Håbo-Tibble kyrkby med Håbo-Tibble kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Håbo-Tibble socken har medeltida ursprung. Före den 1 januari 1886 (ändring enligt beslut den 17 april 1885) var namnet Tibble socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Håbo-Tibble församling och för de borgerliga frågorna bildades Håbo-Tibble landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Upplands-Bro landskommun som 1971 ombildades till Upplands-Bro kommun, då också området övergick från Uppsala län till Stockholms län. Församlingen uppgick 2006 i Bro församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Håbo-Tibble, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Håbo härad. De indelta soldaterna tillhörde Upplands regemente, Sigtuna kompani samt Livregementets dragonkår, Sigtuna skvadron.

Geografi
Håbo-Tibble socken ligger sydväst om Sigtuna med Sigtunafjärden i nordost och Lejondalsjön i söder. Socknen är en slättbygd med skog i söder.

Den östligaste delen av socknen ligger inom Livgardets övnings- och skjutfältsområde. Här fanns fram till omkring 1970 Negelstena herrgård, senast ägd av släkten af Ugglas, vilken i slutet av 1960-talet helt utplånades för att bereda plats för Svea Livgardes nya skjutfält.

Fornlämningar
Från bronsåldern finns spridda gravrösen. Från järnåldern finns cirka 30 gravfält och tre fornborgar. Sex runristningar är kända.

Namnet
Namnet skrevs 13164 Thigbili kommer från kyrkbyn och innehåller thykbyle, 'tätbebyggelse'.

Se även
Håbo-Tibble församling
Skogs-Tibble socken

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Uppsala län, del 5 Hermes 1947 libris

Externa länkar

 Håtuna o Håbo-Tibble socknars hembygdsförening

Socknar i Håbo härad

Indelningar i Upplands-Bro kommun
Härkeberga församling

Härkeberga församling var en församling i Uppsala stift och i Enköpings kommun i Uppsala län. Församlingen uppgick 2010 i Litslena församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen utgjorde tidigt ett eget pastorat för att därefter till 1962 vara annexförsamling i pastoratet Långtora och Härkeberga som 1946 utökades med Biskopskulla församling. Från 1962 till 2010 ingick församlingen i Villberga pastorat. Församlingen uppgick 2010 i Litslena församling.

Kyrkor 
Härkeberga kyrka

Se även 
 Härkeberga socken

Källor 

Historiska församlingar i Uppsala stift
Indelningar i Enköpings kommun
Sofi

Sofi eller SOFI kan syfta på:
 Institutet för språk och folkminnen, en statlig svensk myndighet som före 2006 hette Språk- och folkminnesinstitutet.
 Institutet för social forskning, en enhet inom Stockholms universitet som 1972-1981 var en egen myndighet
Danmarks socken

Danmarks socken i Uppland ingick i Vaksala härad och uppgick 1967 i Uppsala stad. Området ingår sedan 1971 i Uppsala kommun och motsvarar från 2016 Danmarks distrikt.

Socknens areal är 53,58 kvadratkilometer varav 53,19 land. År 2000 fanns här 10 410 invånare.  En del av Uppsala, tätorten Sävja samt kyrkbyn Danmark med sockenkyrkan Danmarks kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Danmarks socken har medeltida ursprung. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Danmarks församling och för de borgerliga frågorna bildades Danmarks landskommun. Landskommunen uppgick 1952 i Vaksala landskommun som 1967 uppgick i Uppsala stad som 1971 ombildades till Uppsala kommun. Församlingen uppgick 2010 i Danmark-Funbo församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Danmark, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Vaksala härad. De indelta soldaterna tillhörde Upplands regemente, Rasbo kompani och Livregementets dragonkår, Livskvadronen och Norra Upplands skvadron.

Geografi
Danmarks socken ligger närmast sydost om Uppsala kring Sävjaån. Socknen är en slättbygd i norr med skogsbygd i söder.

De byar i Danmark som existerat sedan 1500-talet eller längre är Berga, Bresta (försvunnen), Bärby, Dannmarksby, Edeby, Ekeby (försvunnen), Hammarby, Hubby (försvunnen), Huggsta, Knivsbrunna, Krisslinge, Kumla, Lunda, Myrby, Norrby, Nåntuna, Prästgården, Säby, Sällinge, Sävja, Söderby, Söderhällby, Tjocksta, Vallby, Vedyxa, Viggeby, Viken, Villinge och Ängeby.

Fornlämningar
I Danmark finns över 1 700 fornlämningar, varav de flesta återfinns på gravfält från järnåldern. Ungefär två tredjedelar av fornlämningarna på gravfälten är från yngre järnåldern, medan de övriga är tidigare. Flera gravfält är emellertid borttagna. 15 runstenar har påträffats.

Namnet
Namnet skrevs 1291 Danmarcum och kommer från kyrkbyn. Namnet kan innehålla dan(k) 'sankmark' och mark, 'gränsskog'.

Se även
Danmarks församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Uppsala län, del 4 Hermes 1949 libris

Externa länkar

Danmarks hembygdsförening

Socknar i Vaksala härad

Indelningar i Uppsala kommun
Axellutning

Axellutning eller oblikvitet kallas den vinkel som en tänkt eller verklig axel har mot en tänkt linje som är vinkelrät mot ett referensplan.

Ett exempel på axellutning är jordens rotationsaxel som lutar 23,44° mot en vertikal linje som är vinkelrät mot jordbanans plan (ekliptikan). Det är jordaxelns lutning mot sin bana runt solen som ger årstider, midnattssol och polarnatt.

Se även
Banlutning
Polcirkel
Milanković-cykler

Källor 

Geometri
Astronomi
Midnattssol

Midnattssol eller polardag kallas det fenomen då solen under ett dygn aldrig befinner sig helt under horisonten. Under polardagen är solen synlig även vid midnatt.

Midnattssol inträffar norr om norra polcirkeln och söder om södra polcirkeln, under respektive sommarhalvår. Antalet dagar per år som det är midnattssol ökar ju närmare man kommer Nordpolen, respektive Sydpolen.

Kring midsommar kan midnattssolen också iakttas en bit söder om norra polcirkeln på grund av ljusbrytningen i atmosfären. 

Vid själva polerna går solen endast upp och ner en enda gång varje år, och varje soluppgång eller solnedgång tar ungefär 30 timmar då solen går drygt ett varv runt horisonten. Vid polerna råder ett halvårs polardag (den striktare betydelsen av begreppet polardag), följt av flera veckors skymning, sedan mörker ett halvår och till sist flera veckors gryning innan polardagen återkommer.

Bildgalleri

Se även 
 Polarnatt

Källhänvisningar

Externa länkar 
 Video - Midnattsol - Norge/Bodø/Mjelle

Solen
Arktis
Antarktis
Natt
Föreningen Norden

Föreningen Norden i Sverige är en ideell förening som arbetar för att öka samarbetet inom och från Norden. Föreningen bedriver verksamhet kring folkbildning, språk, kultur, historia och samhällsutveckling i Norden och omvärlden. Det sker bland annat genom att skapa kontakter, kommunikation, kunskap, koordinera verksamhet för att uppnå önskad kulturutveckling. Föreningen Norden har olika typer av medlemmar: enskilda personer, skolor, bibliotek, företag, förbund och offentliga organisationer. 

Förbundsordförande Åsa Torstensson valdes av fullmäktige år 2020.

Föreningen Norden är organiserad i lokalavdelningar och distrikt. Föreningen har ett centralt kansli i Stockholm.

Föreningen Norden administrerar de bilaterala fonderna Svensk-danska kulturfonden och Svensk-isländska samarbetsfonden.

Föreningen Norden har en egen medlemstidning, Nordens Tidning, som utkommer fyra gånger per år och har en upplaga på 7 000 exemplar.

Föreningen är en partipolitisk och religiöst obunden organisation och bildades 1919. Föreningen är huvudman för Nordens folkhögskola Biskops-Arnö.

Symbolen 
Symbolen är likadan för samtliga systerförbund i Norden, både för moderförbunden och ungdomsförbunden. Symbolen föreställer en glob, och högst upp på toppen finns det 8 prickar som symboliserar de 5 nordiska staterna och deras 3 självstyrande områden

Se även
Föreningen Nordens Ungdomsförbund
Nordiska rådet
Föreningarna Nordens Förbund

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar
Föreningen Norden
 

Svenska ideella organisationer
Intresseorganisationer i Sverige
Nordiskt samarbete
Organisationer bildade 1919
Svenska vänskapsföreningar
1534

1534 (MDXXXIV) var ett normalår som började en torsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Februari 
 2 februari – Lübeck (under ledning av greve Kristofer av Oldenburg) vill återinsätta Kristian II på den danska tronen. För att förhindra detta ingår Gustav Vasa och Danmarks nye tronpretendent, Kristian (III), denna dag ett förbund. Gustav hjälper Kristian att slå ned ett uppror i Skåne.

Mars
 Mars – Fribourg lämnar 1526 års allians med Bern och Genève.

Juni 
 9 juni – Fransmannen Jacques Cartier upptäcker Saint Lawrencefloden i Nordamerika.
 23 juni – Köpenhamn kapitulerar för greve Kristofer av Oldenburgs trupper, som officiellt kämpar för den avsatte danske kungen Kristian II:s räkning. Några dagar senare kapitulerar även Malmö för grevens styrkor.

Juli 
 4 juli – Kristian III utropas under det pågående danska inbördeskriget grevefejden till kung av Danmark och Norge.
 24 juli – Frankrike gör anspråk på Saint Lawrencefloden som Nya Frankrike.

Oktober 
 13 oktober – Sedan Clemens VII har avlidit den 25 september väljs Alessandro Farnese till påve och tar namnet Paulus III.
 31 oktober – Svenskarna erövrar Halmstad.

November 
 3 november – Suprematiakten gör Englands kung till anglikanska kyrkogemenskapens överhuvud.

Okänt datum 
 Luther-Bibeln, Martin Luthers översättning av Bibeln till tyska från grundspråken, utkommer.
 Gustav och Kristian inleder ett krig mot Lübeck, Grevefejden, där de hindrar stadens planer.
 Gustav sänder en flotta mot Viborg, vars länsherre har ställt sig på Lübecks sida. Anfallet lyckas och tyskarna förlorar sitt inflytande i Finland.
 Greve Johan av Hoya går över till Gustav Vasas fiender.
 Dalern införs i det svenska valutasystemet, vilket därigenom närmar sig det europeiska.
 Laurentius Petri låter fylla igen offerkällan i Sånga vid Ångermanälven.
 Paracelsus skriver Von der Bergsucht (Om bergssjukan).

Födda 
 1 juli – Fredrik II, kung av Danmark och Norge 1559–1588.
 José de Anchieta, spanska krönikör, poet och dramatiker.
  Eleonora av Österrike, hertiginna av Mantua.
 James Hepburn, skotsk prinsgemål 1567 (gift med Maria I) (född omkring detta år)

Avlidna 
 5 mars – Correggio, italiensk målare.
 25 september – Clemens VII, född Giulio de' Medici, påve sedan 1523.
 23 november – Beatriz Galindo, spansk humanist
 23 december – Otto Brunfels, tysk naturforskare.
 27 december – Antonio da Sangallo d.ä., italiensk arkitekt.
 Enrique Egas, spansk arkitekt och byggmästare.
 Elizabeth Barton, engelsk profet och visionär.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Lutherbibeln

Lutherbibeln () är Martin Luthers översättning av Bibeln till tyska från grundspråken. Den utkom i sin första upplaga 1534.

Luther översatte det Nya Testamentet från grekiskan genom Erasmus av Rotterdams andra utgåva, tryckt 1519.

Källor

Fotnoter

Externa länkar

Bibelöversättningar
Tyskspråkig litteratur
Verk 1534
Verk av Martin Luther
Kristendomsåret 1534
Correggio

Correggio, även Antonio da Correggio, egentligen Antonio Allegro, född i augusti 1489, död 5 mars 1534, var en italiensk renässansmålare, uppkallad efter sin födelsestad Correggio i Emilien.

Biografi 
Correggio var under hela sitt liv verksam i trakten kring Parma, men verkar ändå i hög grad ha varit medveten om landvinningarna inom måleriet i Rom, Florens och Venedig. Han var troligtvis elev till Francesco Bianchi-Ferrari, men under ett tidigt besök i Mantua kom han under Lorenzo Costas och Andrea Mantegnas inflytande. Snart hade dock Leonardos revolutionerande stil mjukat upp Correggios stil. Han kombinerade sin mjukhet, en sorts "gyllene dis" (se Leda och svanen), som är typisk för hans mogna verk, med sin starka känsla för formens uppbyggnad. Till skillnad från de flesta av de samtida norditalienska målarna anammade Correggio inte helt förutsättningslöst Leonardos stil; i stället för att som Leonardo skapa en överjordisk skönhet målade han gestalter som visserligen är idealiserade men sensuella och mycket jordiska.

Det finns inga dokument som belägger att Correggio någonsin var i Rom, men han kände uppenbarligen till Michelangelos fresker i Sixtinska kapellet och Rafaels fresker i Stanze di Raffaello i Vatikanen. Stildrag från alla de tre ledande målarna under renässansen (Leonardo, Michelangelo och Rafael) återspeglas i Correggios madonnamålningar. Lika populära var hans mytologiska motiv, till exempel Merkurius undervisande Amor inför Venus (se bild).

Idag uppskattas Correggio mest för sin djärva fantasi. Han var en av de första konstnärerna som experimenterade med de dramatiska effekter man kan åstadkomma med konstgjord belysning, till exempel Kristus i Getsemane, där Kristusgestalten ensam lyser upp den mörka trädgården, och i Den heliga natten, där ljuset härrör från barnet i krubban. Correggio räknas också som den viktiga länken mellan Andrea Mantegnas tidiga experiment med ett illusionistiskt måleri i Mantua och barockens takmålare. I Ganymedes skildrar Correggio med stor skicklighet herden som förs upp mot himlen av Jupiters örn, och i hans fresker i Camera di San Paolo i Parma, eller i kupolen i San Giovanni Evangelista i Parma, kan man nerifrån se gestalter som fritt flyger omkring.

Källor

Noter

Externa länkar 
 

Födda 1489
Avlidna 1534
Italienska konstnärer
Renässansmålare
Manieristiska målare
Män
Gottfrid Adlerz

Gottfrid Agaton Adlerz, född 25 februari 1858 i Vadstena, död 11 november 1918 i Norrköping, var en svensk zoolog och entomolog.

Adlerz blev student 1878 och filosofie doktor vid Uppsala universitet 1887, docent i zoologi vid Stockholms högskola 1889 och lektor i naturalhistoria och kemi i Sundsvall 1894. Hans flesta arbeten behandlar insekterna, men inte ur det perspektiv som de flesta samtida entomologer hade (zoografi), utan från en allmännare biologisk synpunkt. Mest intresserade sig för de anpassningsfenomen dessa djurformer visade upp. Han hävdade bland annat att även djuren hade "förstånd", de kunde "lära" och "dra slutsatser".

Adlerz redigerade och skrev för Nordisk familjeboks 2:a upplaga de entomologiska artiklarna på bokstäverna D-S (1906-1918). Han var också populärvetenskaplig författare inom biologin. Adlerz invaldes som ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien år 1905. Han tilldelades Björkénska priset 1911.

Bibliografi

 - Fulltext: Kungliga Biblioteket och Projekt Runeberg

Se även
Föreningen Verdandi
Charles Darwin

Källor

Noter

Vidare läsning 
 

Svenska zoologer under 1800-talet
Svenska lektorer
Personer verksamma vid Stockholms universitet
Alumner från Uppsala universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Personer från Vadstena
Födda 1858
Avlidna 1918
Män
Ugglan
Svenska zoologer under 1900-talet
Otto Brunfels

Otto Brunfels, född 1488, död 23 december 1534, var en tysk naturforskare, munk, apotekare, konstnär och botaniker. Boktryckarkonsten var en nyhet i början av 1500-talet då Brunsfels levde och verkade. Han lär inte ha varit någon stor botanist, men skrev under 1530-talet en av de första örtaböckerna. Bokens innehåll sägs vara av ringa betydelse men växtbilderna av god kvalitet. Han gav även växterna vetenskapliga namn. Tillsammans med Leonhard Fuchs hedras han som en av den tyska botanikens fäder. Växter förknippade med Brunsfels är släktet Brunfelsia i potatisväxtfamiljen.

Källor 

Tyska botaniker under 1500-talet
Tyska apotekare
Födda 1488
Avlidna 1534
Män
1488

1488 (MCDLXXXVIII) var ett skottår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari 
 3 februari – Bartolomeu Diaz landstiger vid Mosel Bay efter att ha rundat Godahoppsudden.

Maj 
 Maj – Bartolomeu Diaz inleder hemresan till Portugal.

Juni 
 11 juni – Vid Jakob III:s död efterträds han som kung av Skottland av sin son Jakob IV.

Juli 
 30 juli – Freden i Livland förnyas ånyo i och med stilleståndet på Prästholmen.

September 
13 september – Milano ockuperar Genua.

November 
 17 november – Fred sluts mellan Sverige och Tyska orden i Reval, vilket en tredje gång förnyar freden i Livland.

December 
December – Bartolomeu Diaz återvänder till Lissabon.

Okänt datum 
 Ericus Nicolai genomgår den första doktorspromotionen (i teologi) i Uppsala universitets historia.
 Erik Trolle blir svenskt riksråd.
 Marknaden vid Svinnegarns källa i Uppland förbjuds.
 Brygge förlorar sina handelsprivilegier till Antwerpen.

Födda 
 19 mars – Johannes Magnus, svensk ärkebiskop 1523–1526 och sedan titulärärkebiskop i exil i Rom till sin död 1544.
 21 april – Ulrich von Hutten, tysk humanist.
 September – Gustav Trolle, svensk ärkebiskop 1515–1517 och 1520–1521.
  – Otto Brunfels, tysk naturforskare.
  – Germaine de Foix, aragonsk drottning och regent.

Avlidna 
 11 juni – Jakob III, kung av Skottland sedan 1460.
  – Karl Karlsson (Bonde), son till Karl Knutsson (Bonde).
  – Juana Pimentel, spansk adelskvinna.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Finansbubbla

En finansbubbla eller finansiell bubbla är en situation när det pris som personer betalar för finansiella tillgångar, till exempel aktier eller fastigheter, överstiger det reella värdet på tillgången ifråga, d.v.s. det värde som tillgången har om man ser till de inkomster som tillgången realistiskt sett kan generera. 

Finansbubblor uppstår genom att aktörerna på marknaden har orealistiska förväntningar om de inkomster som den finansiella tillgången kan generera, och därför är beredd att betala ett orealistiskt högt pris på tillgången. En finansbubbla kännetecknas av snabbt stigande priser på den finansiella tillgången, och aktörerna gör i början snabba vinster. För att finansbubblan skall kunna fortsätta att växa krävs ett ständigt inflöde av nytt kapital, som driver priserna uppåt. När inflödet av kapital minskar stagnerar priset, och det är fler som vill sälja än köpa. Det är nu spekulationsbubblan spricker. Tillgångarna överstiger då efterfrågan, och priset på den finansiella tillgången börjar sjunka allt snabbare. Luften går ur den finansiella bubblan. Värdet på tillgången sjunker ner till det reella värdet, som ibland endast är någon procent eller promille av värdet när priset var som högst.

Följden av en finansbubbla beror på hur stor och omfattande bubblan är. En stor bubbla kan leda till börskrasch och ekonomisk kollaps för ett helt land. Förlorarna är främst de som kom in i slutskedet av prisuppgången, innan bubblan sprack. De har betalat det högsta priset, och förlorar mest när priset rasar. Samtidigt är de också vanligen obenägna att sälja tillgången, just därför att de har betalat ett så högt pris och vet hur mycket de kommer att förlora. De har ett desperat hopp om att priset skall stiga igen, men detta inträffar sällan.

Se även 
 Söderhavsbubblan
 IT-bubbla
 Tulpanmanin
 Fastighetsprisbubbla
 Finanskris

Externa länkar 
 Ekonomiska euforier i historien

Ekonomi
Finansiell ekonomi