kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Dösjebro

Dösjebro (äldre stavning: Dösjöbro) är en tätort i Kävlinge kommun i Skåne län.

Dösjebro avgränsas norrut av Saxån och i övriga riktningar av öppna fält.

Historia 
Saxåns stränder är ett av de områden i Skåne och Sverige med tidigast tecken på bofast befolkning. I Dösjebro har arkeologer funnit spår av ett pallisadverk från neolitisk tid som liknar de anläggningar man funnit i Sarup på Fyn och på flera andra platser i Skåne. Innanför pallisaden hittades resterna av en omfattande produktion av flintyxor. I samband med Västkustbanans utbyggnad har mängder av andra arkeologiskt intressanta fynd gjorts, bland annat en sköldbuckla från förromersk järnålder.

Grannbyarna Annelöv, Västra Karaby och Dagstorp har många fornlämningar, och är medeltida kyrkbyar. Mellan Dösjebro och Annelöv finns bland annat en 6 000-årig långhög nära ån, höjderna Karaby Backar och Dagstorps Backar är översållade av gravhögar. Den ursprungliga bosättningen vid Saxån resulterade så småningom i byn Annelöv med skyddat läge, och några gårdar vid dagens Dösjebro.

Dösjebro (Dysie bro) omnämns först i samband med slaget vid Dysie bro år 1181. Ärkebiskop Absalon i Lund som härstammade från Själland agerade kraftfullt och brutalt för att slå ner upproret i Skåne. Skåningarna var missnöjda med att själländska män satts in på ledande poster i Skåne, och även med Absalons utkrävande av tionde. När skånska stormän och bönder reste sig mot kyrkan i två uppror, och därmed även mot danske kungen Valdemar den store, kom denne över till Skåne med en själländsk här. Ett av slagen stod vid Dysie Bro år 1181, då skåningarna besegrades.

Dösjebro som modernt samhälle kom till tack vare järnvägen (Landskrona–Kävlinge Järnväg 1893), och orten har övertagit funktioner från grannbyarna, inte minst från Annelöv. Dösjebro har expanderat tydligt efter Västkustbanans invigning 2001, som gav bättre förbindelser norrut.

Befolkningsutveckling

Industri 
Redan innan Tobaksmonopolet fanns en cigarrmakare i Dösjebro, men när monopolet 1918 köpte en jordbruksfastighet uppförde de tobaksmagasinet och tillhörande fastigheter. Bland annat uppfördes sju torklador, av vilka inga finns kvar. 

Tobaksmagasinet i Dösjebro var en försöksanläggning där olika sätt att torka tobaken testades.

Tobaksmagasiniet avvecklades 1946, och fastigheten användes sedan av Landskronaföretaget Emil Emonds AB för textiltillverkning i drygt 10 år. Därefter stod fastigheten tom till 1964 när marklägenheter utvecklades i en del av komplexet.

Samhället
Orten har en grundskola, järnvägsstation, lanthandel, bensinstation, äldreboende m.m. Föreningslivet består bland annat av fotbollsklubben Dösjöbro IF, scoutkåren och byalaget.

Se även
Västra Karaby socken

Noter

Externa länkar 
 Dösjöbro IF:s officiella webbplats

Orter i Kävlinge kommun
Tätorter i Sverige
Bodil

Bodil är ett fornnordiskt kvinnonamn och är en dansk form av Bothild (ursprungligen Bóthildr) som är sammansatt av orden bot, bättring, hjälp och hildr som betyder strid. Andra varianter av namnet är Boel och Botilda.

Under 1940- och 1950-talet var Bodil förhållandevis vanligt i Sverige, men de sista årtiondena har endast några enstaka flickor i varje årskull fått namnet som tilltalsnamn/förstanamn. 

Den 31 december 2015 fanns det totalt  kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Bodil, varav  bar det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 26 januari, (1986–1992: 5 juni). Firas tillsammans med Boel.

Personer med namnet Bodil

 Bodil Agerschou, dansk sångerska
 Bodil Bech, dansk poet
 Bodil Begtrup, dansk FN-delegat och ambassadör
 Bodil Bredsdorff, dansk barnboksförfattare
 Bodil Dybdal, dansk domare i Højesteret
 Bodil Granberg, innehavare av minicirkus, djuruppfödare
 Bodil Hulgaard, svensk jurist och regeringsråd
 Bodil Ipsen, dansk skådespelerska
 Bodil Jönsson, svensk fysiker och författare
 Bodil Jørgensen, dansk skådespelerska
 Bodil Kjer, dansk skådespelerska
 Bodil Koch, dansk politiker
 Bodil Lassen, dansk skådespelerska
 Bodil Lindfors, finländsk författare
 Bodil Jerslev Lund, dansk professor i organisk kemi
 Bodil Malmsten, svensk författare
 Bodil Mannheimer, svensk skådespelerska
 Bodil Mårtensson, svensk kriminalförfattare
 Bodil Mårtensson, svensk regissör, manusförfattare och skådespelerska
 Bodil Nyboe Andersen, dansk nationalbanksdirektör och ordförande för Röda Korset
 Bodil Thrugotsdatter, drottning av Danmark
 Bodil Udsen, dansk skådespelerska
 Bodil Valero, svensk politiker (MP)

Övrigt
 Bodil (bok) av Birgitta Stenberg
 Bodilpriset är ett danskt filmpris

Se även
Bothild
Botilda
Boel

Källor

Kvinnonamn
Fornnordiska kvinnonamn
Boel

Boel är ett fornnordiskt kvinnonamn, ursprungligen Bothildr som är sammansatt av orden bot, hjälp och hildr som betyder strid. Andra varianter av namnet är Bothild, Bodil och Botilda.

Namnet har använts i Skåne, med stavningen Boeld, sedan 1400-talet, och fick allmän spridning i Sverige i mitten på 1800-talet. Namnet har inte haft någon riktig popularitetsperiod, och har oftast legat utanför 300-i-topp-listan. 

Den 31 december 2014 fanns det totalt 2 509 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Boel, varav 1435 bar det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 26 januari, (1986–1992: 5 juni), delas med Bodil.

Personer med namnet Boel
 Boel Flodgren, svensk professor i juridik, f.d. rektor för Lunds universitet
 Boel Gerell, svensk författare
 Boel Larsson, svensk skådespelerska
 Boel Werner, svensk författare
 Boel Westin, svensk professor i litteraturvetenskap

Personer med efternamnet Boel
 Hanne Boel, dansk sångerska
 Mariann Fischer Boel, dansk politiker, EU-kommissionär
 Peeter Boel, flamländsk konstnär

Se även 
Bothild
Botilda
Bodil
Boelspexarna
Boeltest
Boerboel

Källor

Danska kvinnonamn
Danska efternamn
Svenska kvinnonamn
Borghild

Borghild är ett fornnordiskt kvinnonamn som är sammansatt av orden borg som betyder beskydd och hildr som betyder strid. Äldsta belägg i Sverige är ända från 1000-talet. Namnet är ovanligt i Sverige. I Norge är namnet vanligare. 

Den 31 december 2014 fanns det totalt 377 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Borghild, varav 116 bar det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 28 maj, (1986–1992: 19 oktober)

Personer med namnet Borghild
 Borghild Arnér, svensk viskompositör
 Borghild Langaard, norsk sångerska
 Borghild Olavsdotter, frilla till den norske kungen Sigurd Jorsalafarare
 Borghild Rud, norsk illustratör
 Borghild Tenden, norsk politiker

Källor

Kvinnonamn
Fornnordiska kvinnonamn
Boris

Mansnamnet Boris är ett gammalt bulgariskt och ryskt furstenamn, en förkortning av Borislav som är sammansatt av ordled som betyder "strid" och "berömd".

Boris har aldrig varit något direkt vanligt namn i Sverige, det finns bara ett par tusen som heter så. Den 31 december 2005 fanns det totalt 2 431 personer i Sverige med namnet, varav 1 187 med det som tilltalsnamn. År 2003 fick 8 pojkar namnet, varav 2 fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag i Sverige: 10 juni, (1986–1992: 4 december, 1993–2000: 5 juni).
Namnsdag i Finland: 11 november.

Personer med namnet Boris
 Boris I av Bulgarien
 Boris II av Bulgarien
 Boris III av Bulgarien
 Boris Akunin, rysk-georgisk författare
 Boris Becker, tysk f.d. tennisspelare
 Ernst Boris Chain, tyskfödd brittisk biokemist, mottagare av Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1945
 Boris Godunov, rysk tsar
 Boris Jeltsin, rysk president
 Boris Johnson, brittisk politiker, premiärminister 2019–2022
 Boris Jönsson, f.d. friidrottare
 Boris Karloff, brittisk skådespelare
 Boris Kazinik, violinist, producent. Verksam i Sverige
 Boris Lindqvist, känd som Rock-Boris
 Boris Majorov, sovjetisk ishockeyspelare
 Boris Melnikov, sovjetisk fäktare
 Boris Målberg, fotbollsspelare
 Boris Pankin, sovjetisk diplomat och utrikesminister
 Boris Pasternak, rysk författare och nobelpristagare i litteratur 1958
 Boris Sjachlin, sovjetisk gymnast, flerfaldig olympisk guldmedaljör
 Boris Sjaposjnikov, sovjetisk militär och fältmarskalk
 Boris Sjilkov, sovjetisk skridskoåkare, OS-guld 1956
 Boris Spasskij, sovjetisk schackspelare, f.d. världsmästare
 Boris Stenin, sovjetisk skridskoåkare, OS-brons 1960
 Boris Tadić, serbisk politiker
 Boris Trajkovski, makedonisk president
 Boris Vian, fransk jazztrumpetare, författare och visartist

Fiktiva figurer med namnet Boris
 Banan-Boris, Bert-serien, Berts kemilärare

Övrigt
Boris är ett bulgariskt rödvin av typen Cabernet Sauvignon. Vinet produceras av Vinex Slavyantsi. 
Boris är även en japansk musikgrupp, se Boris (musikgrupp)

Källor

Mansnamn
Svenska mansnamn
Ryska förnamn
Botvid

Mansnamnet Botvid är ett fornnordiskt namn sammansatt av orden bot 'bättring' och vidh(er) 'skog, träd' och betyder alltså ungefär "den som skogen/träden botar/vårdar".

Namnet är ovanligt i Sverige. Sedan 1950-talet har endast några enstaka personer per år fått namnet. Den 31 december 2019 fanns det totalt 173 personer i Sverige med namnet Botvid eller Botwid som förnamn, varav 34 med det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 28 juli.

Helgonet S:t Botvid har givit namn åt Botkyrka socken söder om Stockholm.

Personer med namnet Botvid
Sankt Botvid, svenskt helgon
Botvid stenmästare, gotländsk stenhuggare, far till Lafrans Botvidsson
Botvid Sunesson, biskop i Strängnäs
Botvidus Nericius, motreformator
Hans Botwid, författare och översättare
John Botvid, skådespelare
Rolf Botvid, skådespelare

Referenser 

Mansnamn
Förnamn
Fornnordiska mansnamn
Svenska förnamn
Svenska mansnamn
Bruno

Bruno är ett tyskt mansnamn och efternamn som betyder "brun" och härstammar från germanskan. Andra former av namnet är Bruin, Bruino och Brunon.

2007 gavs namnet åt 48 pojkar, ett antal som har ökat sedan 2002. Samma år bar 4 619 män namnet, varav 1 655 som tilltalsnamn. 309 personer namnet som efternamn. Två kvinnor bar namnet, dock ingen som tilltalsnamn.

Namnsdagen infaller i Sverige 17 juli. Före 1901 inföll den 6 oktober och mellan 1986 och 2000 inföll den 5 oktober.

Personer med namnet Bruno
 Brun(o) av Köln (925-965), tysk ärkebiskop och helgon
 Bruno av Köln (1030–1101), tysk munk.
 Bruno av Querfurt (död 1009, även känd under den latinska namnformen Bonifatius), "Preussens apostel"
 Bruno av Olmütz (1204–1281), biskop av Olmütz.
 Bruno Saxonicus eller Bruno av Sachsen, präst och historieskrivare på 1000-talet
 Bruno Bauer, tysk filosof
 Bruno Franzon, svensk författare.
 Bruno Ganz (1941-2019), schweizisk skådespelare
 Bruno Giacomelli (1952-), italiensk racerförare
 Bruno Glenmark (1938-), svensk musiker.
 Bruno Kernen (1972-), schweizisk utförsåkare.
 Bruno Kreisky (1911-1990), österrikisk förbundskansler 1970-1983
 Bruno Liljefors (1860–1939), svensk målare
 Bruno Maderna (1920-1973), italiensk tonsättare
 Bruno Mars, amerikansk sångare
 Bruno Mathsson (1907-1988), möbelformgivare
 Bruno Mattei, italiensk filmregissör
 Bruno Schulz, polsk författare
 Bruno Söderström (1881–1969), svensk idrottsman (friidrott och gymnastik), OS-silver 1906
 Bruno Walter (1876–1962), tysk dirigent.
 Bruno Wintzell (1944–2002), svensk operasångare, musikalartist och programledare.
 Bruno Åvik (1940-), längdskidåkare, tävlade för Sälens IF
 Bruno K. Öijer (1951-), svensk författare.
 Arvid Bruno, svensk skolman
 Giordano Bruno (1548–1600) , italiensk filosof som brändes på bål.
 Hilma Bruno, svensk skådespelerska

Fiktiva
 Brüno Gehard, fiktiv österrikisk modereporter spelad av Sacha Baron Cohen.

Källor

Noter

Se även 
 Bara med Bruno
 Bonifatius, Preussens apostel
 Brüno –  en amerikansk komedifilm från 2009

Förnamn
Mansnamn
Efternamn
Tyska förnamn
Svenska förnamn
Svenska mansnamn
Brynolf

Mansnamnet Brynolf är ett fornnordiskt namn som är sammansatt av orden för "brynja" och "varg" eller "ulv". Brynolf (fornsvenska Brynjulf) finns redan i runinskrifter, som denna från 1000-talet "Kättilfast lät resa stenen efter Brynjulf, sin gode fader" (Sö125 Bogsta kyrka).
Ett svenskt helgon med detta namn var biskop i Skara omkring år 1300 och namnet var vanligt i Västmanland och Värmland på medeltiden. I Norge används fortfarande formen Brynjulf.

Idag är Brynolf ett mycket ovanligt namn och numera får endast ett fåtal namnet som andranamn. 
31 december 2019 fanns det totalt 532 personer i Sverige med namnet Brynolf, varav 67 med det som tilltalsnamn. År 2003 fick 4 pojkar namnet, men ingen fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 16 augusti (före 1901 tidvis 6 februari, efter biskop Brynolf Algutssons dödsdag)

Personer med namnet Brynolf 
Brynolf Algotsson, biskop, saligförklarad 1492
Brynolf Bengtsson (Bengt Hafridssons ätt), riddare, riksråd och lagman i Västergötland
Brynolf Gerlaksson, biskop
Brynolf Karlsson, biskop
Brynjulf Bergslien, norsk skulptör
Brynolf Stattin, lantbrukare och politiker
Brynolf Wendt, ämbetsman och politiker
Brynolf Wennerberg den äldre, målare och godsägare
Brynolf Wennerberg den yngre, målare, tecknare och bruksgrafiker

Referenser 

Mansnamn
Fornnordiska mansnamn
Förstygn

Förstygn är ett av grundstygnen i sömnad. Stygnet görs mot den syende, med ett nerstick och ett uppstick av nålen som är riktad mot den syende. Uppsticket sker således framför nersticket i sömmens riktning enligt NE. 

Broderi
BeOS

BeOS är ett operativsystem utformat för multimedia influerat av Windows, Unix, Mac OS Classic och AmigaOS och hade ett för tiden bra stöd för flera processorer.

Det började utvecklas av Be Incorporated 1991 för att köras på deras egna maskiner, kallade BeBox. BeBox var en maskin baserad på PowerPC-arkitekturen, men när den inte blev den succé man hoppats på portade man BeOS från PowerPC till den populärare Intel-arkitekturen och försökte sälja BeOS som ett alternativ till Microsofts Windows på pc-marknaden. Det gick inte bra och företaget blev uppköpt av Palm 2001 och utvecklingen av BeOS har numera avstannat.

Zeta OS fanns ett tag på marknaden, ett operativsystem som till stora delar bestod av det som innan hade varit BeOS. Zeta-utvecklarna hävdade att de hade licens till BeOS källkod men när rättighetsinnehavaren hörde av sig lade de abrupt ner verksamheten och ZetaOS finns inte längre till försäljning.

Det enda BeOS-liknande projektet som för närvarande är aktivt är Haiku, en fri klon som är skriven helt från grunden. Ingen kod har hämtas från BeOS, till skillnad från fallet med Zeta.

Externa länkar 
BeOSNews
BeBits - BeOS Software!
 

BeOS
Passau

Passau är en kreisfri stad i Niederbayern i östra Bayern i Tyskland, och är även känd som Dreiflüssestadt, treflodsstaden. Folkmängden uppgår till cirka  invånare.

Genom Passau flyter Bayerns huvudflod Donau med högerbifloden Inn, som kommer från Österrike och Schweiz, och vänsterbifloden Ilz, som kommer från skogslandet i närheten av gränsen mot Tjeckien.

I Passau finns sedan 1978 ett eget universitet.

Historia 
Staden grundades av en germanstam vid namn bojer. Deras namn på staden blev latiniserat Boiodurum, erövrades av romarna och omdöptes till Batavis. Sankt Severinus grundade ett kloster i stadens närområde under 400-talet. År 476 lämnade romarna regionen.

Staden är en Nibelungenstadt, en stad som omnämns i eposet Nibelungenlied. Passaufördraget skrevs i staden 1552 vilket var en förberedelse för Religionsfreden i Augsburg. Under många århundraden var staden en stor producent av vapen och smide. Från 1622 till 1633 grundades  Philosophisch-Theologische Hochschule, en filosofisk-teologisk högskola. Den blev senare stadens universitet 1978. 1860 öppnas järnvägslinjen till Straubing, stadens första.

Staden 
Stefansdomen i Passau (Passauer Stephansdom), en katedral tillägnad Sankt Staffan, intar en dominerande plats i staden. Den är byggd av Carlo Lurago. Tonsättaren och organisten Georg Muffat var verksam som kapellmästare där.

Staden har i övrigt en gammal bevarad innerstad med medeltida arkitektur. Veste Oberhaus är en stor borg på en kulle vid staden. Staden ligger i ett bergigt område så många gator är branta men från strandpromenaden kan man se många pittoreska vyer. Väster om rådhusplatsen byggdes tullhuset i inbyggd nyklassicistisk stil från 1848 till 1851 av Friedrich von Gärtner. Nibelungenhalle, som förr var en attraktion, revs 2004. 

Flera berömda personer kommer från staden: Hans Fruhstorfer, Anna Rosmus (som skrivit lokalhistoria), Gerd Sonnleitner med flera.

Grannkommuner

Källor 

 
Passau (stad)
Pilgrimsorter
Gränsorter i Europa
Staffan Göthe

Lars Staffan Göthe, född 20 december 1944 i Luleå, är en svensk skådespelare, dramatiker och regissör. Han är professor vid Teaterhögskolan i Malmö.

Biografi
Göthe studerade vid Uppsala universitet innan han fortsatte med skådespelarutbildning på Statens scenskola i Göteborg 1969–1971. Därefter arbetade han i Växjö 1971–1974, på Folkteatern i Göteborg 1975–1976 och 1979–1982, samt Folkteatern i Gävleborg 1983–1986. Däremellan, 1976–1979, var han rektor för Statens scenskola i Malmö och är numera professor vid samma skola (numera Teaterhögskolan i Malmö). Efter flera år som frilansande skådespelare och regissör på ett flertal teatrar 1986–1995 kom han 1995 till Dramaten. Under hela denna tid har han skrivit egna pjäser och filmmanus och räknas idag som en av Sveriges främsta och mest spelade dramatiker med inträngande studier av det svenska samhället och människornas liv med såväl dramatik som humor och stor fantasifullhet. Han har också skrivit flera pjäser för barn och unga, såsom Tjejen i Aspen, En natt i februari, Den feruketansvärda semällen. Göthe har även spelat i långfilmer och TV-produktioner, som Prospero i Göran Stangertz Stormen (1998) eller Agneta Fagerström-Olssons Kärlekens himmelska helvete (1993) efter hans eget manus.
 
År 2003 utkom boken Lysande eländen, en samlingsvolym med 22 av hans 23 dramatiska verk, som skrevs mellan 1971 och 2001.

Priser och utmärkelser
1982 – TCO:s kulturpris
1988 – Svenska teaterkritikers förenings Teaterpris
1988 – Expressens teaterpris
2002 – Litteris et Artibus
2005 – Svenska Akademiens teaterpris
2006 – Stockholms stads hederspris
2016 – Per Ganneviks stipendium
2022 – Svenska Dagbladets Thaliapris

Teater

Pjäser 

1972 – En natt i februari
1972 – Tjejen i Aspen
1973 – Nordanvinden eller Den unge Lars i Wexiö skola
1974 – Rosens och Henrikas pjäs
1974 – En Järntorgsrevy
1975 – Den itusågade damen
1977–97 – Mat & Logi
1978 – Den feruketansvärda semällen
1979 – Den gråtande polisen
1981 – En varvsdröm
1982 – Ballad om en skärbräda
1984 – Fiskarna på haven
1986 – La strada del Amore
1986 – En uppstoppad hund
1989 – Arma Irma
1990 – Den perfekta kyssen
1992 – Boogie-Woogie
1994 – Blått hus med röda kinder
1996 – Legenderna från Oskarsvarv
1996 – Ruben Pottas eländiga salonger
1998 – Homofiler kan inte vissla
1999 – Ett lysande elände
2000 – Temperance
2001 – Byta trottoar
2005 – Stjärnan över Lappland
2007 – Underbara gåvor
2010 – Kvart i fem-ekot
2022 – Kalkon i en resväska

Roller (ej komplett)

Regi (ej komplett)

Filmmanus

Film- och TV-roller

 – kung Gustaf V

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar
 
 Staffan Göthe på Dramaten

Svenska scenskådespelare
Svenska dramatiker under 1900-talet
Svenska teaterregissörer
Svenska professorer inom scenkonst och film
Mottagare av Litteris et Artibus
Hedersledamöter vid Norrlands nation
Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska skådespelare under 2000-talet
Skådespelare från Luleå
Personer från Luleå
Födda 1944
Levande personer
Män
Svenska dramatiker under 2000-talet
Sommarvärdar 2023
Elsie Johansson

Elsie Gunborg Johansson, född 1 maj 1931 i Vendel, är en svensk författare.

Biografi 
Elsie Johansson föddes som femte barnet till en statare i Vendel. Fadern blev senare skogshuggare och byggnadsarbetare. Familjen bodde i en enkel stuga som fått stå modell för flera liknande bostäder i hennes romaner. Genom en lärarinnas övertalning fick hon börja på realskolan i Uppsala, där hon tog examen 1948. Efter realexamen började hon arbeta vid Posten. Hon gifte sig vid 18 års ålder och fick barn vid 19. 

Hon var anställd vid Posten i 30 år, innan hon vid 48 års ålder debuterade som poet med diktsamlingen Brorsan hade en vevgrammofon. År 1984 debuterade hon som romanförfattare med Kvinnan som mötte en hund. Förutom dikter och romaner för vuxna har Elsie Johansson skrivit för barn och ungdom.

Sitt stora genombrott fick hon med trilogin Berättelsen om Nancy (Glasfåglarna, Mosippan och Nancy), för vilken hon blev flerfaldigt prisbelönad, bland annat med Aniarapriset. Hon har också fått utmärkelsen Litteris et Artibus.

Bibliografi 

 1979 – Brorsan hade en vevgrammofon (diktsamling)
 1981 – Potatisballader (diktsamling)
 1984 – Kvinnan som mötte en hund (roman)
 1985 – Det bruna kuvertet (roman)
 1987 – Gå i mitt gräs (diktsamling)
 1987 – Mormorsmysteriet (barn/ungdomsbok)
 1989 – Tigerfrukost (diktsamling)
 1989 – Vardagstankar
 1990 – Oss skrämmer dom inte
 1991 – Kattbreven (barnbok)
 1992 – Ordens makt och maktens ord (studie av det offentliga språket)
 1995 – Lindansaren (ungdomsbok)
 1995 – Guldmannen (roman)
 1996 – Glasfåglarna (roman)
 1998 – Dikter 1979–1989 (diktsamling)
 1998 – Mosippan (roman)
 2001 – Nancy (roman)
 2003 – Berättelsen om Nancy (samlingsvolym med Glasfåglarna, Mosippan och Nancy) (romansvit)
 2004 – Näckrosträdet (roman)
 2008 – Sin ensamma kropp (roman)
 2011 – Då nu är jag (diktsamling)
 2014 – Sagas bok – en trovärdig historia (roman)
 2016 – Riktiga Elsie (självbiografi)
 2021 –

Priser och utmärkelser 

1980 – Landsbygdens författarstipendium
1984 – Thunmanfondens stipendium
1996 – Lundequistska bokhandelns litteraturpris
1997 – Fackföreningsrörelsens Ivar Lo-pris
1998 – BMF-plaketten för Mosippan
1999 – Moa-priset
2001 – Stig Dagermanpriset
2001 – Siripriset
2001 – Årets författare (SKTF)
2002 – Hedenvind-plaketten
2002 – Aniarapriset
2002 – Litteris et Artibusmedaljen
2004 – Årets väckarklocka
2006 – ABF:s litteraturpris
2008 – Jan Fridegårdspriset
2009 – Sveriges Radios Romanpris för Sin ensamma kropp
2010 – Stina Aronsons pris
2015 – Signe Ekblad-Eldhs pris
2019 –  Bureus-priset (Kungl.Gustav Adolfs Akademien)

Referenser

Noter

Källor
 Elsie Johansson, författarpresentation på Bonniers webbplats, sidan läst 29 september 2008
 Anna Panic, "Elsie Johansson gästade Årsta", TerminalFACKTUELLT 2/2005

Externa länkar
Elsie Johansson i Söndagsintervjun på P1 30 oktober 2022.

Svenskspråkiga författare
Svenska författare av barn- och ungdomslitteratur
Sommarvärdar 2001
Födda 1931
Kvinnor
Levande personer
Personer från Vendels socken
Svenska arbetarförfattare
Mottagare av Litteris et Artibus
Blood Sugar Sex Magik

Blood Sugar Sex Magik är rockbandet Red Hot Chili Peppers femte studioalbum. Albumet producerades av Rick Rubin och släpptes den 24 september 1991. Det var bandets första stora succéalbum och har hittills sålts i över tretton miljoner exemplar.

Albumet nådde tredje plats på Billboards topplista och innehöll många av bandets kända hitlåtar, inklusive "Suck My Kiss, "Under the Bridge" och "Give It Away". Albumets tema var antydningar till sex och droger samt lust och överflöd. Gitarristen John Frusciante lämnade bandet mitt i en turné på grund av albumets popularitet, och ersattes av Dave Navarro.

Låtlista 
Samtliga låtar skrivna av Flea, John Frusciante, Anthony Kiedis och Chad Smith, om annat inte anges.
Sida ett
 "The Power of Equality" - 4:00
 "If You Have to Ask" - 3:37
 "Breaking the Girl" - 5:03
 "Funky Monks" - 5:22
 "Suck My Kiss" - 3:35
Sida två
 "I Could Have Lied" - 4:10
 "Mellowship Slinky in B major" - 4:00
 "The Righteous & the Wicked" - 4:05
 "Give It Away" - 4:45
Sida tre
 "Blood Sugar Sex Magik" - 4:31
 "Under the Bridge" - 4:34
 "Naked in the Rain" - 4:30
 "Apache Rose Peacock" - 4:43
Sida fyra
 "The Greeting Song" - 3:14
 "My Lovely Man" - 4:45 Låten är dedicerad till Hillel Slovak. 
 "Sir Psycho Sexy" - 8:24
 "They're Red Hot" (Robert Johnson) - 1:11 

Bonuslåtar för iTunes

 "Castles Made of Sand" (Jimi Hendrix)
 "Little Miss Lover" (Jimi Hendrix)

Bandmedlemmar 
 Anthony Kiedis - sång
 Flea - bas
 John Frusciante - gitarr
 Chad Smith - trummor

Musikalbum 1991
Album av Red Hot Chili Peppers
Album producerade av Rick Rubin