kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Otto I av Grekland

Otto I av Grekland eller Othon (grekiska:Όθων, Βασιλεύς της Ελλάδος, Othon, Vasileus tis Ellados), ursprungligen Otto Friedrich Ludwig född den 1 juni 1815, död den 14 juli 1867 i Bamberg, var kung av det självständiga Grekland mellan den 6 februari 1832 och den 23 oktober 1862. Han var sonson till Maximilian I Josef av Bayern och son till Ludvig I av Bayern. Hans äktenskap med Amalia av Oldenburg var barnlöst.

Biografi
Otto utsågs i maj 1832 till kung av Grekland vid en konferens i London mellan makterna för ordnande av de - efter mordet på Ioannis Kapodistrias 1831 - i hög grad förvirrade förhållandena i Grekland. Han erkändes i augusti 1832 som kung av grekiska nationalförsamlingen. I början av 1833 anlände han till Greklands dåvarande huvudstad Nauplia (Nafplion), sedan han i oktober 1832 antagit titeln "hellenernas konung". Styrelsen sköttes till en början av ett regentskapsråd, först 1835 övertog Otto själv detsamma.

Styrelsen bestod av bayerska ämbetsmän, främst Josef Ludwig von Armansperg som försökte införa en stram förvaltning. Grekiska kyrkan fick en självständig författning 1833, varigenom den befriades från sitt beroende av patriarken i Konstantinopel. Bayrarna kom att motarbetas av partier som stödde sig på Greklands allierade från frihetskriget: Frankrike, Storbritannien och Ryssland. En konstitutionell författning genomdrevs med hjälp av franska och ryska intriger vid  revolutionen 1843. En författning med ansvariga ministrar, en senat utsedd av kungen och en folkvald kammare antogs 1844.

Under krimkriget fanns i Grekland en stark stämning för att utnyttja Osmanska rikets trångmål, men brittiska och franska trupper landsattes i Pireus och hindrade grekiska arméns mobilisering. Detta i kombination med kungens ställningstagande för Österrike i Andra italienska frihetskriget 1859 väckte en alltmer utpräglad opposition, vilken 1862 ledde till en militärkupp och Ottos avsättning.

Efter sin avsättning 1862 drog han sig tillbaka till Bamberg, där han avled av mässling 1867.

Christiane Lüth beskrev honom 1841:
"Han var i det hele en elskværdig Mand, men han var for langsom og ikke energisk nok til at regere et saa uroligt Folk som Grækerne. Naar der blev forelagt ham Sager, satte han sig til at rette grammatikalske Fejl i Sproget, thi han var dygtig i Græsk. Mange Sager blev lagt ad acta, som helst skulde have havt en hurtig Afgørelse, men ualmindelig human var han mod sine Omgivelser. Han havde en ældre Lakaj Max, der undertiden drak for meget. Engang trimlede han ned ad Trappen, og Kongen, der hørte Bulderet, løb ned for at hjælpe ham op og sagde: „Oh, Sie haben sich doch nicht weh gethan?“ Da hansJæger i Fuldskab engang faldt lige ind ad Døren og hen for hans Fødder, sagde han blot: „Dies ist doch etwas rücksichtslos von Ihnen.“ Men Jægeren beholdt sin Plads."

Galleri

Referenser

Externa länkar

Män
Födda 1815
Avlidna 1867
Greklands regenter
Personer i Grekland under 1800-talet
Huset Wittelsbach
Riddare och kommendör av Kungl. Maj:ts Orden
Mottagare av Serafimerorden
Finnån

Finnån är ett vattendrag i Sollefteå kommun i västra Ångermanland, ett vänsterbiflöde till Ledingsån i Faxälvens flodområde. Finnåns längd är cirka 10 kilometer, inklusive källflöden cirka 30 kilometer. Den egentliga Finnån kommer från Sörsjön cirka 30 km väster om Sollefteå, varifrån den rinner till Finnsjön, vid Finnåberget (387 meter över havet). Därifrån rinner Finnån åt sydost förbi några före detta fäbodar hörande till byarna Helgum och Guxås, innan den mynnar i Ledingsån.

De nedersta 3,5 kilometerna av Finnåns lopp är mer eller mindre torrlagda eftersom vattnet leds över till Ledinge kraftverk, som även utnyttjar Ledingsåns vatten. Vid överledningen finns en spärrdamm som utgör ett vandringshinder, vilket innebär att fisk inte kan vandra upp i Finnån. Åns naturliga fåra nedströms dammen saknar också minimitappning.

Ledingsån mynnar i byn Ledingeå cirka 2 km väster om det gamla stationssamhället Helgum.

Flottning av timmer inleddes i Finnån under 1800-talet fram till 1966. Ån blev allmän flottled 1881. Gamla flottningsdammar finns i biflödet Runån (två stycken), vid utloppet av Sörsjön, vid utloppet av Sjötjärnen samt nedströms Finnsjön och Musksjön.

Referenser 

Vattendrag i Ångermanland
Vattendrag i Sollefteå kommun
Ångermanälvens avrinningsområde
Fisklösån

Fisklösån, vattendrag i västra Jämtland, Krokoms kommun. Längd ca 15 km, inklusive källflöden cirka 25 km. Vänsterbiflöde till Oldån i Långans vattensystem. Fisklösån kommer från Fisklössjön och strömmar i huvudsak söderut.

Vattendrag i Krokoms kommun
Vattendrag i Jämtland
Indalsälvens avrinningsområde
Fjätan

Fjätan (eller Fjätälven) är en älv i västra Härjedalen och Dalarna, ett av Österdalälvens största biflöden. Längden är 94 km inklusive källflöden.

En av anledningarna till att älven trots sin storlek klarat sig undan vattenkraftsutbyggnad tros vara att den inte har några riktigt stora vattenfall, utan bara många små. Fjätan kommer från Övre Fjätsjön i västra Härjedalen (med källflöden nära fjället Storstöten (1024 m ö.h.)) och strömmar söderut mot dalagränsen och Yttre Fjätsjön. Men efter att ha passerat Fjätdalen och Fjätvallen i Älvdalens kommun, går Fjätan åter in i Härjedalen, där biflödet Kölån ansluter sig (vid Kölosen). Därpå går Fjätan mera rakt söderut, förbi Häggsberget och Storfjäten (i Härjedalen men Älvdalens kommun), innan dalagränsen åter passeras. Hittills kallas Fjätan även Stor-Fjätan i motsats till Lill-Fjätan från Klutsjön som ansluter sig vid Fjätervålen 20 km nordost om Idre, varefter Fjätan även kallas Fjätälven. Nu viker Fjätan mer åt sydost, förbi Flovallen och Storbäcksvallen, innan den svänger söderut mot Trängsletsjön, där den kastar sig genom de berömda Fjätfallen.

I Selma Lagerlöfs bok Nils Holgerssons underbara resa genom Sverige berättas en saga, där Fjätan med tacksamhet antar Österdalälvens (Storåns) erbjudande om att med förenade krafter söka sig väg mot havet. Enade krafter var också högst av nöden, när det gällde att ta sig genom det smala Trängslet.

Ekoparken Fjätälven, som till stora delar följer älven, invigdes 2014.

Referenser 

Vattendrag i Härjedalens kommun
Vattendrag i Älvdalens kommun
Vattendrag i Härjedalen
Vattendrag i Dalarna
Österdalälvens avrinningsområde
Fjällsjöälven

Fjällsjöälven är en älv i nordvästra Ångermanland, Strömsunds kommun. Den är biflod till Ångermanälven. Längd cirka 80 km, inklusive källflöden cirka 260 km. 

Fjällsjöälven har sina källflöden i gränstrakterna mellan Lappland och Jämtland med en nordlig källarm, Saxån samt en sydlig källarm, Sjoutälven, vilka förenas i den fyra mil långa Tåsjön (248 m ö.h.). Nedanför Tåsjön mottar Fjällsjöälven vatten även från Flåsjöån samt från Rörströmsälven och Hotingsån, när dessa flyter samman i Bodumsjön (212 m ö.h.) vid Rossön (Bodums socken) i Strömsunds kommun.

I älvens nedre lopp märks Kilforsen (24 m) samt Åkvissleforsen (30 m).

Fjällsjöälven mynnar i Ångermanälven ca 5 km nordväst om Näsåker.

Största biflöde till Fjällsjöälven är bifurkationen Vängelälven, som leder över vatten från Faxälven.

Biflöden 
Se även biflodsförteckningen nedan (uppräkningen går från mynningen i havet till källorna). Respektive vattendrags källflöden betecknas med (*):

Vängelälven
Grytån
Regesjöån
Mörtsjöbäcken
Äxingsån
Malmån
Gransjöån
Stampån
Jansjöån
Grössjöån*
Kråkån
Nagasjöån
Hällvattenån*
Gessjöån
Hotingsån*
Flåsjöån*
Fånån*
Fallån*
Kvarnån*
Dammån*
Järilån*
Tåsjöälven*
Sjoutälven*
Guoutelejukke*
Trångmoån*
Gierkejukke
Saxälven*
Lillån
Dajmaån
Sannarån*
Röströmsälven*
Bäån
Staversån
Rensjöån
Djupån
Ormsjöån*
Långselån*
Gittsån
Stensjöbäcken
Korpån*
Bergvattenån*
Sallsjöån*
Fjällån*

Referenser 

Vattendrag i Strömsunds kommun
Vattendrag i Ångermanland
Ångermanälvens avrinningsområde
Flarkån

Flarkån kan avse:

Flarkån, Jokkmokks kommun – i Luleälven avrinningsområde 
Flarkån, Bodens kommun – Luleälvens avrinningsområde 
Flarkån, Luleå kommun – i Altersundets avrinningsområde 
Flarkån, Robertsfors kommun – i Kålabodaåns avrinningsområde
Flarkbäcken

Flarkbäcken är ett vattendrag i mellersta Västerbotten, Robertsfors kommun. Längd cirka 20 km. Flarkbäcken är största biflödet till Flarkån, som den rinner ihop med i byn Flarken.

Vattendrag i Västerbotten
Vattendrag i Robertsfors kommun
Kålabodaåns avrinningsområde
Flian

Flian är en å i Västergötland, biflöde till Lidan. Flian är cirka 75 km lång, inklusive källflöden. Avrinningsområde ca 850 km². Ån avvattnar den berömda Hornborgasjön. Vattendragets viktigaste källflöde är Slafsan/Hornborgaån, och dess viktigaste biflöde är Dofsan. Andra biflöden är Pösan och Bjurumsån. Enligt fiskeriverket ska den rödlistade fisken asp leka i de nedre delarna av Flian. Även färnan leker i ån. 

På Flian kan man med kanot uppleva naturen och se flera intressanta djur. Ån är omgiven av olika sorters lövträd, och från Herrtorps qvarn kan man paddla med kanot ända till Hornborgasjön. På vägen kan man bland annat se bävrar, vattensorkar och kungsfiskare. Mosaiktrollsländor var tidigare mycket vanlig i Hornborgasjön, men på grund av den minskade mängden vass där är den nu mer sällsynt, men kan fortfarande ses längst Flian. Andra sorters sländor som finns är bland annat trollsländor och jungfrusländor. På natten finns det många fladdermöss längst ån, och det är också då bävrarna är enklast att få syn på. Även sprängört finns längst ån.

Referenser

Vattendrag i Lidköpings kommun
Vattendrag i Skara kommun
Vattendrag i Västergötland
Lidans avrinningsområde
Attackflygplan

Attackflygplan, eller attackplan är stridsflygplan avsedda för bekämpning av markmål eller sjöstridskrafter. Exempel på mål för attackflygplan är därmed marktrupper, stridsfordon och fartyg. Men också broar, vägar, hamnar och byggnader är vanliga mål för attackflygplan. Detta kan ske med hjälp av automatkanoner, raketer, robotar eller bomber. Attackflygplan bekämpar mål på slagfältet (taktiska mål) till skillnad från bombflygplan som bombar mål bortom fronten (strategiska mål). Attackflygplan kan även vara utrustade för en sekundär roll, som till exempel jaktkapacitet.

Bland svenska attackflygplan kan nämnas A 32 Lansen och AJ 37 Viggen.

Bilder

Se även
Attackhelikopter
Markunderstödsflygplan
Jaktbombflygplan

Stridsflygplan
Flisbäcken

Flisbäcken är ett vattendrag i norra Ångermanland, i Örnsköldsviks kommun. Längd cirka 25 km. Flisbäcken är högerbiflöde till Husån och rinner upp nära Liarkullen, cirka en halvmil ostsydost om Långviksmon. Flisbäcken rinner förbi byarna Hundsjö och Flisbäcken, innan den mynnar i Husån cirka 8 km öster om Gideå. 

Husåns avrinningsområde
Vattendrag i Ångermanland
Vattendrag i Örnsköldsviks kommun
Florån

Florån är ett vattendrag i sydöstra Hälsingland och är huvudsakligen belägen i Söderhamns kommun.

Florån rinner upp i trakterna nordväst om Rengsjö i Bollnäs kommun, och kallas efter sjön Östersjön för Östersjöån. I trakten av Glösbo något längre österut kallas den för Glösboån, men sedan endast Florån.

Florån rinner igenom Florsjön och mynnar i Ljusnan.

Vattendrag i Hälsingland
Vattendrag i Bollnäs kommun
Vattendrag i Söderhamns kommun
Ljusnans avrinningsområde
Flåsjöån

Flåsjöån är ett vattendrag i nordvästra Ångermanland i Strömsunds kommun i Sverige. Åns längd är 10 kilometer och inklusive källflöden 80 kilometer. 

Flåsjöån avvattnar Flåsjön. Det är en av Hotingsåns två källarmar i Ångermanälvens avrinningsområde.

Vattendrag i Ångermanland
Ångermanälvens avrinningsområde
Vattendrag i Strömsunds kommun
Spaningsflygplan

Spaningsflygplan eller spaningsplan, ibland kallade spionflygplan eller spionplan, är stridsflygplan som medför utrustning för spaning, oftast fotospaning men även signalspaning.

Kända spaningsflygplan är Lockheed U-2 Dragon Lady och Lockheed SR-71 Blackbird. Bland de svenska spaningsflygplan kan nämnas: S 32 Lansen, S 35E Draken, SH 37 Viggen och SF 37 Viggen
Flärkån (olika betydelser)

Flärkån kan syfta på:

 Flärkån – en å som är biflöde till Gideälven
 Flärkån (Nätraån) – ett källflöde till Nätraån
 Flärkån (Singsån) – en å i Indalsälvens avrinningsområde
 Flärkån (Balsjöån) – en å i Ljungans avrinningsområde
Forsmarksån

Forsmarksån är ett vattendrag i norra Uppland, i Tierps och Östhammars kommuner. Den är ungefär 10 kilometer lång, 55 kilometer inklusive källflöden, och har ett avrinningsområde på 375 km², varav 69 % skogsmark, 17 % våtmarker, 9 % åker- och ängsmark samt 5 % sjöar. Den egentliga Forsmarksån kommer från Norra Åsjön och Södra Åsjön i Tierps respektive Östhammars kommun och rinner österut mot Öregrundsgrepen. Bruksdammen vid Forsmarks bruk är också av ansenlig storlek. Avrinningsområdet är grundligt utdikat och själva ån kraftigt rensad. De flesta rensningarna gjordes under 1700 och 1800-talet vilket har gjort att ån på långa sträckor återtagit något av ett naturtillstånd. Det finns fyra dammar som utgör vandringshinder för fisk. 
 
Forsmarksåns avrinningsområde är rikt på sjöar. Utöver de ovan nämnda har Forsmarksån förbindelse med bland andra Ensjön, Åkerbysjön och Lissvass. Sjösystemets källsjöar ligger inom det så kallade Florarnaområdet med bland annat Finnsjön, Fälaren, Skälsjön, Vikasjön, Stora Agnsjön och Lilla Agnsjön. Utöver dessa finns det ett antal tjärnar eller trusk, som Risö trusk och Andersbo Liss-sjön. Båda dessa ligger i Florarna.

Det finns badplatser i en liten damm i anslutning till Lövstabruk och sjöarna Finnsjön och Fälaren.

Referenser 

Vattendrag i Tierps kommun
Vattendrag i Östhammars kommun
Vattendrag i Uppland
Foskan

Foskan är en fjällnära å i Idre och Särna socknarar i norra Dalarna, Älvdalens kommun.

Foskans längd ca 30 km. Den rinner upp på Långfjället, väster om toppen Storvätteshågna (1204 m ö.h.), och strömmar åt sydost genom Foskdalen fram till Storån (Österdalälven), som den förenar sig med vid Foskros.

Vattendrag i Dalarna
Österdalälvens avrinningsområde
Vattendrag i Älvdalens kommun
Fuan

Fuan (tidigare även Fua  eller Fudan), är en å i södra Jämtland, Bergs kommun. Fuan har längd av ca 40 km och består, förutom den sista milen av två källarmar, Stor-Fuan och Lill-Fuan, av vilka den förstnämnda (Stor-Fuan) bildas nedanför Oviksfjällen på Valskaftfloarna och rinner norrut förbi Ljåbodarna, innan den vänder sydost nedströms och förbi Mobodarna innan de båda åarna förenas. Lill-Fuan rinner bla strax söder om Långbodarna och nordväst om Nybodarna. Fuan mynnar sedan ut i Ljungan ca 1 mil nordväst om Åsarna.

Referenser

Fuan
Ljungans avrinningsområde
Vattendrag i Bergs kommun
Fulan

Fulan (eller Fuluälven) är ett äldre namn på Västerdalälven, nu använt om ett av Västerdalälvens källflöden, som är 80 kilometer långt. 

Fulan rinner upp i Övre Fulusjön i Älvdalens kommun ca 1 mil väster om Idre (vid riksväg 70 mot Norge) och strömmar söderut mot Mellersta Fulusjön och Nedre Fulusjön. Därpå böjer Fulan av åt sydost runt Fulufjället (1040 m ö.h.), sedan återigen åt söder. Vid Fulunäs ansluter sig Görälven västerifrån och nära nog fördubblar älvens vattenmängd. Härifrån kallas älven numera alltid för Västerdalälven. Fulans eget avrinningsområde är 882 km².

Referenser

Vattendrag i Älvdalens kommun
Vattendrag i Dalarna
Västerdalälvens avrinningsområde
Vattendrag i Malung-Sälens kommun
Fuån

Fuån är en å i Mora och Orsa kommuner i mellersta Dalarna. Den är totalt ca 20 km lång. Den rinner upp i Orsa kommun, ca 5 km sydväst om Orsa, och strömmar söderut mot Siljan, där Fuån mynnar vid Fudal.

Fiskebestånd 
Fuåns fiskbestånd domineras av harr och stensimpa, men arter som stäm, gädda, abborre, mört, elritsa och öring förekommer.

Källor 

Vattendrag i Mora kommun
Vattendrag i Orsa kommun
Vattendrag i Dalarna
Österdalälvens avrinningsområde
Fyleån

Fyleån är en å i Fyledalen i södra Skåne.

Fyleåns längd är totalt cirka 20 km. Ån har den märkliga egenskapen att den rinner åt två håll. Åt norr rinner den mot Kävlingeåns vattensystem och i söder mot Nybroån. Flera tillflöden bildar små sidodalar i Fyledalens sluttningar. Kulleån, som rinner upp mellan Baldringe gård och Högestad, är ett av de största tillflödena. Ett annat biflöde är Trydeån som ansluter sig vid Fylan. Fyleån förenar sig vid Nedraby med Örupsån och bildar då Nybroån. 

I åns vatten trivs öring. Vintertid kan man träffa på strömstare i området.

Vattendrag i Sjöbo kommun
Vattendrag i Ystads kommun
Vattendrag i Skåne
Nybroåns avrinningsområde
Fylleån

Fylleån är ett vattendrag i Småland och Halland. 

Fylleåns längd är cirka 60 km. Den rinner upp väster om Hunsberget (232 m ö.h.) i Ljungby kommun och strömmar åt nordväst mot sjön Femmen (148 m ö.h.) i Hylte kommun. Från Femmen går färden stadigt åt sydväst, förbi Kullhult, Bygget och Fröböke.

Sedan övergår Fylleån först i Gyltigesjön och Töddesjön och därefter i den långsmala sjön Simlången (65 m ö.h.) i Simlångsdalen. Simlångsdalen är en smal dalspricka med rik växtlighet (bok, ek, idegran) samt tätorten i denna dal. Sjön Simlången övergår i Brearedssjön från vilken Fylleån rinner ut och böjer alltmer av åt väster och mynnar slutligen i Laholmsbukten vid Fyllinge några kilometer söder om Halmstad och Nissans mynning.

Det finns flera naturreservat längs ån. I Halmstads kommun finns Hagön, Brogård och Årnarp och vid Simlången finns Veka (norra), Veka (södra) liksom Bröda. Vidare finns i Halmstads kommun naturreservaten Gårdshult och Danska fall i anslutning till ån Ässman (eller Assman), som rinner ut i Brearedssjön, och därmed utgör biflöde till Fylleån.

Vattenkraftverk
Totalt finns det fyra stycken vattenkraftverk i Fylleån enligt följande (från söder till norr), alla i Halmstads kommun, med en sammanlagd effekt av upp till 0,9 MW och med en sammanlagd elproduktion av cirka 2,9 GWh/år:

 Fyllinge kvarn (48 kW, cirka 150 MWh/år)
 Marbäck (350 kW, cirka 1 300 MWh/år)
 Linneberga vid Marbäck (400 kW, cirka 950 MWh/år)
 Lingforsen vid Bygget (80 kW, cirka 500 MWh/år)

Källor
 Vattenkraft.info - Info om svensk vattenkraft: Fylleån

Vattendrag i Halland
Vattendrag i Småland
Vattendrag i Ljungby kommun
Vattendrag i Hylte kommun
Vattendrag i Halmstads kommun
Ramsarområden i Sverige
Fylleåns avrinningsområde
Fämtan

Fämtan (eller Femtan) är ett vattendrag i västra Dalarna och norra Värmland. Vänsterbiflöde till Klarälven. Längd ca 30 km, inkl. källflöden ca 50 km. F. kommer från sjön Fämten (412 m ö.h.) i västra Dalarna, Malungs kommun, och strömmar söderut in i Torsby kommun i norra Värmland. Där mynnar F. i Klarälven ca 5 km norr om Ambjörby. Ådalen är präglad av skogs- och myrmark och är knappast alls befolkad, annat än vid mynningen.

Strax ovanför utloppet i Klarälven finns Fämtfallet.

Vattendrag i Värmland
Vattendrag i Dalarna
Vattendrag i Torsby kommun
Vattendrag i Malung-Sälens kommun
Klarälvens avrinningsområde
Fångstmängd

Denna artikel handlar om det matematiska begreppet fångstmängd. Se också fångstmängd (jakt).

Inom matematiken avses med fångstmängd ett talområde. Den kan till exempel vara ett avsnitt på en tallinje. Uttrycket 1 > |x - 4| ger en fångstmängd som motsvarar alla tal inom avsnittet 3 < x < 5. Vid flera dimensioner motsvaras en fångstmängd av en volym. Den kan motsvaras av alla tal inom en cirkel, rektangel eller en kub. Enhetscirkeln motsvaras exempelvis av fångstmängden 1 = |z|.

Fångstmängder kan användas för att begränsa en funktions resultat till en given grupp och förkasta de övriga (betrakta dem som ej tillfredsställande). De används också för att testa om resultatet av det booleska uttrycket "fångstmängd > x" är sant eller falskt. Därigenom kan nästa operation villkoras, till exempel kan beräkningen i en ny iteration upprepas om det senaste resultatet inte ligger inom (eller utanför) mängden.

Se även
Mängd
Mängdlära
Absolutbelopp

Matematisk terminologi
Lövträd

Lövträd är träd vars blad (löven) i motsats till barrträdens barr, är tunna och platta. Dock räknas inte träslag som bär löv generellt till lövträden, utan man brukar enbart se tvåhjärtbladiga växter som egentliga lövträd, vilket innebär att tempelträd, palmer, kottepalmer och trädormbunkar inte räknas som lövträd trots att de bär löv. Virket från lövträd kallas lövträ. Med lövsly avses unga lövträd utan ekonomiskt värde för skogsbruket.

Utbredning
I tropiska och subtropiska områden är lövträd helt dominerande och är vanligen gröna året om. På grund av bladens begränsade livslängd sker dock en viss fällning året om. I vissa delar av världen sker fällningen inför en torrperiod och i andra delar inför en köldperiod. Det senare är vanligt på våra breddgrader.

Svenskt rekordträd
Sveriges största levande lövträd räknad efter volym är Ekebyhovseken i Ekerö kommun. Eken kan vara omkring 500 år gammal. År 1956 förklarades trädet för naturminne.

Bildgalleri

Se även 
 Ädellövträd
 Lövsumpskog
 Barrträd
 Blad

Källor

 Bonniers lexikon (1996), del 12, sida 110.

Träd
Undertröja

Undertröja är en tunn och tight tröja att bära under andra plagg på överkroppen. Både för kvinnor och män. Undertröjor görs ofta i trikåtyger av bomull.

Se även 
 Camisole
 Linne (plagg)

Damunderkläder
Herrunderkläder
Communist Party of India (Marxist-Leninist) (Mahadev Mukherjee)

Communist Party of India (Marxist-Leninist) [Mahadev Mukherjee] är ett kommunistiskt politiskt parti i Indien.

Communist Party of India (Marxist-Leninist) bildades 1969 av All India Coordination Committee of Communist Revolutionaries, som 1967 brutit med Communist Party of India (Marxist). CPI(ML) förespråkade väpnad kamp och fördömde deltagande i parlamentariska val och arbete i massrörelser. Partiets ledare var inledningsvis Charu Majumdar och Kanu Sanyal. 1972 splittrades partiet i två, då Satyanarayan Singh gjorde uppror mot Majumdars sekterism. Mahadev Mukherjees CPI(ML) har sina rötter i den gren som var lojal mot Majumdar. Efter Majumdars död fick Mahadev Mukherjee och Sharma makten över Majumdars lojalister. De hade dock ingen egentlig kontroll över partiorganisationen, och olika delstatsorganisationer började agera som autonoma partier. 1973 kom Majumdars CPI(ML) att splittras i pro- och anti-Lin Biaofraktioner. Mahadev Mukherjees ledde den delen av partiet CPI(ML) som tillhörde pro-Lin Biaofraktionen. Mukherjee blev dock senare utesluten, och det parti han idag leder bildades efter detta. Idag är Mukherjees CPI(ML) en mycket liten gruppering.

Partiet utger tidskrifterna Liberation, Deshabrati (bengali), Lokyudda (hindi) och Era Janda (telugu).

Externa länkar 
 Partiets webbplats

Naxalitgrupper
Politiska partier bildade 1969
Kommunistiska partier
Stockholm, Maine

Stockholm är en kommun (town) i delstaten Maine i USA. Stockholm ligger i Aroostook County i norra Maine nära gränsen till Kanada. Samhället, som grundades 1881, hette ursprungligen Upsala men fick senare namnet Stockholm av nybyggare som en påminnelse om sitt forna hemland. Enligt 2020 års folkräkning hade Stockholm en befolkning på 250 invånare

I början av 1900-talet blomstrade området. Skogshuggarna hade jobb och fabrikerna tillverkade trävaror. Även folk från Kanada flyttade hit. Som mest hade Stockholm 1 300 invånare. Efter börskraschen 1929 slog fabrikerna igen och många flyttade.

Idag finns det bl.a. tre kyrkor, brandkår, en skola samt ett museum, Stockholm Historical Society and Museum.

Andra ortnamn med svensk anknytning i Aroostook County är New Sweden, Westmanland, och Jemtland.

Referenser

Externa länkar 
 Stockholm, County of Aroostook

Orter i Maine
Aroostook County
Svensk migration till Nordamerika
Communist Party of United States of India

Communist Party of United States of India är ett underjordiskt politiskt parti i Indien, med bas i Andhra Pradesh. CPUSI bildades när Communist Party of India (Marxist-Leninist) Janashakti fragmenterades av fraktionsstrider i slutet av 1990-talet. CPUSI tillhörde den grenen som ville lägga tydligast fokus på kastproblematiken i det indiska samhället (i motsats till att prioritera klass). CPUSI bedriver väpnad kamp, organiserat inom s.k. dalams.

Politiska partier i Andhra Pradesh
Politiska partier bildade 1997
Kommunistiska partier