kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Odling

Odling kan avse:

Växtodling och naturbruk
 Jordbruk eller lantbruk kallas den systematiska odlingen av växter, främst för livsmedel, men också växtfibrer, prydnad, medicin eller njutningsmedel
 Den geografiska plats som inom ett jordbruk nyttjas för produktion av växter kan också omnämnas "en odling", alltså synonymt med exempelvis en åker
 Lantbruksvetenskap eller agronomi kallas läran om jordbruket
 Växtförädling har lett till att de odlade växterna ofta skiljer sig väsentligt från de vilda. Exempel är spannmål och olika sorter av frukter

 Hortikultur eller trädgårdsodling är en gren av jordbruket
 Krukväxter räknas som en gren av trädgårdsodlingen
 Fruktodling, samt den geografiska plats där sådan odling sker
 Skogsbruk och energiskog är också en form av odling, även om många skogar växer vilt
 Fiskodling, odling av fisk avsedd för livsmedel, utplantering eller akvarier
 Svampodling, samt den geografiska plats där sådan odling sker

Biologi och medicinsk vetenskap
 Bakterieodling, att föröka bakterier i ett laboratorium
 Cellodling, en process där celler från flercelliga organismer odlas utanför kroppen

Historia
 Neolitikum, även kallat yngre stenålder eller bondestenålder, är den tid då människan först antas ha odlat växter och hålla husdjur
 Jordbrukets historia

Andlig odling
 På latin heter odling cultio, cultura och cultus
 Kultur kallas ibland den "andliga odlingen"
 Religiös kult, dyrkan, kommer också av samma latinska ord
Solkraft

Solkraft är omvandlandet av solljus till användbar elektricitet antingen direkt med hjälp av fotovoltaik (solceller) eller indirekt med hjälp av termisk solkraft. Anläggningar som producerar elektricitet genom solkraft kallas solkraftverk och elen som produceras kallas solel.

Typer av solkraft

Solceller

Solceller bygger på fotovoltaik som omvandlar ljus till elektricitet genom den fotovoltaiska effekten.

Termisk solkraft

Termisk solkraft använder speglar eller linser för att fokusera mycket solljus mot en mindre yta. Det koncentrerade ljuset värmer upp något medium i den mottagande ytan, som i sin tur driver en värmemaskin (vanligen en ångturbin) som är kopplad till en elektrisk generator.

Källor

Kraft
Al-Battani

Muhammad ibn Jābir al-Battānī eller Abū Abd Allāh Muḥammad ibn Jābir ibn Sinān al-Raqqī al-Ḥarrānī al–Ṣābiʾ al-Battānī (även latiniserat som Albategnius och Albatanius), även känd som Sinan Battani, född 850 i Harran, Mesopotamien, död 929, var en sabisk astronom och anses som en av Islams största astronomer.

Albategnius är huvudsakligen känd för sina iakttagelser av solens apogeum, genom vilka han väsentligen bidrog till upptäckten av denna punkts rörlighet, och för sina bestämningar av dagjämningspunkternas tillbakaskridande. Han beräknade solårets längd till 365 dagar, 5 timmar och 46 minuter, alltså endast några minuter för kort. Han medverkade också till trigonometrins utveckling; till exempel införde han bruket av sinus i stället för halva kordan.

Nedslagskratern Albategnius på månen är uppkallade efter honom.

Källor

Noter

Födda 850
Avlidna 929
Astronomer från Mesopotamien
Män
Personer i Abbasidkalifatet
Personer under 800-talet
Howard Cosell

Howard Cosell, ursprungligen Howard William Cohen, född 25 mars 1918 i Winston-Salem i North Carolina, död 23 april 1995 i New York i New York, var en amerikansk sportjournalist.

Cosell började sin karriär som jurist, men blev så småningom känd genom sina referat av boxningsmatcher, och blev 1970 kommentator i det i USA mycket populära ABC-programmet 'Monday Night Football', vilket visade TV-sända matcher av amerikansk fotboll (NFL). Han fortsatte med rapporteringen av fotboll, ofta i sällskap med de tidigare spelarna Frank Gifford och Don Meredith, fram till säsongen 1983, då han tröttnat på korruptionen, dopningen och drogskandalerna inom sporten och slutade. Året före avsade sig Cosell även uppdraget att kommentera boxning efter att ha bevittnat en synnerligen ensidig titelmatch i tungvikt mellan Larry Holmes och Randall 'Tex' Cobb, där Cobb under 15 ronder var helt underlägsen och fick ta emot en ofantlig mängd slag. Cosell är också känd för sin vänskap med Muhammad Ali, vars vägran att inställa sig till krigsmaktens förfogande under Vietnamkriget försvarades av Cosell.

Howard Cosell författade fem böcker under sin karriär: Great Moments In Sports, Cosell On Cosell, Like It Is, I Never Played The Game samt What's Wrong With Sports, böcker där han huvudsakligen speglar den svarta baksidan av idrotten, och han var trots bojkottandet av boxning och fotboll fortsatt aktiv inom sportradio och TV in på det tidiga 1990-talet. Under hela sin karriär drog sig Cosell aldrig för att säga sin mening ('Tell It Like It Is'), och han var en pionjär som sportjournalist i att utvärdera idrotten på ett kritiskt och djuplodande sätt. Cosell höll även föredrag om sport, och satt med i flera kommissioner i fråga om utredningar och rådgivning i olika idrottsärenden.

Se även 
Monday Night Mayhem - Filmen om Cosells karriär

Referenser

Externa länkar 
 

Amerikanska sportjournalister
Personer från Winston-Salem
Födda 1918
Avlidna 1995
Män
929

929 (CMXXIX) var ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Abd ar-Rahman III, emir av Córdoba, tar sig titeln kalif.

Födda 
Qian Chu, siste kungen av Wuyue.
Yindi av Senare Han, kinesisk kejsare.

Avlidna 
 7 oktober – Karl den enfaldige, kung av Västfrankiska riket 898–922
 Al-Battani, arabisk astronom.
 Thumal, arabisk kvinnlig domare.

Externa länkar
Metropol

Metropol eller Metropolis, från klassisk grekiska μητρόπολις (mētrópolis, "moderstad"), av μήτηρ (mḗtēr, "moder") + πόλις (pólis, "stad"), kan syfta på:

Geografi 
 Tätort (med omgivande förorter och eventuella andra närliggande tätorter) med många invånare – se Storstad eller Storstadsområde
 Stark förtätad storstadsregion av internationell betydelse – se Metropolregion
 Världsmetropol – storstad som typiskt uppfyller vissa kriterier
 Metropolen (la Métropole) – Egentliga Frankrike, det vill säga de delar av Frankrike som är beläget i Europa
 Metropolis, Illinois – en stad (city) i Massac County, i delstaten Illinois, USA

Kultur 
 Metropol – före detta biograf i centrala Bonn i Tyskland
 Metropol – biograf på Sankt Eriksgatan i Stockholm
 Metropol-Palais – biograf på Sveavägen i Stockholm
 Metropol – radioprogram i Sveriges Radio. 1982–1991
 SR Metropol 93,8 – svensk radiostation inom Sveriges Radio
 Restaurant Metropol – restaurang belägen på Östermalm i Stockholm, 1905–1918
 Metropolis (klubb) – nedlagd popklubb i Stockholm
 Metropol – dansk vetenskaplig tidskrift

Film och litteratur 
 Metropolis – roman från 1926 av Thea von Harbou
 Metropolis – film av Fritz Lang från 1927, som bygger på Harbous roman
 Metropolis (anime) – japansk anime av Rintaro, 2001
 Metropolis – fiktiv stad i serien om Stålmannen

Musik 
 Metropolis Records – skivbolag 
 "Metropolis" - låt på albumet Die Mensch-Maschine av Kraftwerk, 1978
 "Metropol" – låt av det svenska bandet Noice, 1981
 Metropol – musikalbum av gruppen Nordic, 2008

Varumärken 
 Metropol – snusmärket
 Metropol Auktioner – auktionshus i Stockholm
 Scania-Vabis C50 Metropol – buss från Scania-Vabis
 Metropolis (rollspelsprodukt) – produkt till rollspelet Kult

Sport 
 Esporte Clube Metropol – Braziliansk fotbollsklubb

Se även 
 Megalopolis
 Megapol
 Metropolitan
Tumme

Tumme (latin: pollex) är ett av människokroppens fingrar och till skillnad från de andra fingrarna är den motsättlig.

Snickartumme 

När tummens yttersta led är hypermobil i den riktning som visas på bilden brukar man tala om snickartumme eller skomakartumme.

Klubbtumme

Hammartumme är ett genetiskt drag som karaktäriseras av att det sista benet på en eller båda tummarna är kort och rund, som har en kort och bred nagelbädd.

Kulturell betydelse 
Ett uttryck om tummen är att "ha tummen mitt i handen". Uttrycket används när man talar om klumpiga personer. Ett annat uttryck är att "ha tummen i arslet", vilket syftar på att man är lat. Tummen upp är en gest som i många kulturer uttrycker samtycke, att man godkänner något, medan den i vissa kulturer i Mellanöstern uppfattas som en obscen gest, ungefär på det sätt som ett uppåtsträckt långfinger gör i väst. Inom dykning betyder tummen upp "gå till ytan" och inom vattenskidåkning "öka farten".

Referenser 

Övre extremitetens anatomi
Anton Bettelheim

Anton Bettelheim, född 18 november 1851 i Wien, död där 29 mars 1930, var en österrikisk skriftställare. 

Han studerade först juridik och övergick sedan till att studera litteraturhistoria. Bland Bettelheims arbeten märks särskilt hans biografier över Beaumarchais (1886) och Anzengruber (1891, 2:a upplagan 1897), den sistnämnda ingående i en av Bettelheim 1894-1897 utgiven biografisk samling, Geisteshelden. Bettelheim utgav också den sistnämndes Briefe, mit neuen Beiträgen zu seiner Biographie (1902). Han var även verksam som kritiker och har samlat en del av sina uppsatser i Die Zukunft unsers Volksteaters (1892), Deutsche und Franzosen (1895) och Acta diurna (1899).

Referenser
 

Österrikiska litteraturvetare
Österrikiska litteraturkritiker
Österrikiska teaterkritiker
Österrikiska fackboksförfattare
Tyskspråkiga fackboksförfattare
Födda 1851
Avlidna 1930
Män
Personer från Wien
Edward Barnard

Edward Emerson Barnard, född 16 december 1857 i Nashville, Tennessee, död 6 februari 1923, var en amerikansk astronom. 

Barnard utexaminerades 1886 vid Vanderbilt University i sin hemstad, där han från 1883 tjänstgjorde som astronomie observator, var därefter en av observatorerna vid det genom sin utomordentligt stora refraktor berömda Lick Observatory på Mount Hamilton i Kalifornien och mottog 1895 anställning vid det nya Yerkesobservatoriet i Wisconsin, vilket hade ett ännu större teleskop, det då största i världen. Barnard tilldelades Lalandepriset 1892, Royal Astronomical Societys guldmedalj 1897, Bruce-medaljen 1899, Janssenmedaljen 1900 och Jules Janssens pris 1906. Han blev ledamot av American Academy of Arts and Sciences 1892.

Barnard upptäckte en mängd nebulosor och åtskilliga kometer, som uppkallats efter honom. Han ägnade särskild uppmärksamhet åt planeten Jupiter och dess månar samt upptäckte den femte Jupitermånen, Amalthea 1892. Barnard upptäckte också en av jordens närmaste stjärnor, den så kallade Barnards stjärna, som befinner sig på ett avstånd av cirka 6 ljusår från jorden.

Utmärkelser 
 Barnards stjärna
 Barnard nedslagskrater på Mars
 Barnard nedslagskrater på månen
 Asteroiden 819 Barnardiana

Kometer upptäckta av Edward Barnard

Se även 
 :Kategori:Astronomiska upptäckter av Edward Barnard

Källor

Referenser

Externa länkar 

Mottagare av Lalandepriset
Mottagare av Royal Astronomical Societys guldmedalj
Mottagare av Brucemedaljen
Mottagare av Janssenmedaljen
Mottagare av Jules Janssens pris
Ledamöter av American Academy of Arts and Sciences
Amerikanska astronomer under 1800-talet
Amerikanska astronomer under 1900-talet
Forskare från Tennessee
Personer från Nashville
Födda 1857
Avlidna 1923
Män
Ugglan
Alumner från Vanderbilt University
John Gross Barnard

John Gross Barnard, född 19 maj 1815 i Sheffield, Massachusetts, död 14 maj 1882 i Detroit, var en nordamerikansk ingenjörofficer. 

Han genomgick krigsskolan i West Point och tjänstgjorde 1833-51  såsom fortifikationsofficer vid havskustbefästningar (Pensacola, New Orleans samt i Mexiko). 1850-51 förestod han en topografisk expedition till Tehuantepec-näset, var 1855-56 guvernör för krigsskolan i West Point och 1856-61 uppsyningsman över befästningsverken omkring New York samt befordrades till major vid kåren 1858. 

Under inbördeskriget ledde Barnard befästandet av Washington (1861 och 1862-64) samt var chef för ingenjörkåren först vid Potomac-armén (1861-62) och från 1864 vid samtliga arméer i fält. Han utnämndes 1865 till generalmajor vid frivilliga armén och efter fredsslutet till chef för ingenjörkåren. Han erhöll avsked 1881 och dog i Detroit 1882. Barnard var en framstående militärvetenskapsman och utmärkt matematiker. 

Bland Barnards skrifter kan nämnas: Survey of the Isthmus of Tehuantepec (1852), Notes on Sea-Coast Defence (1861), Reports of the Engineer and Artillery Operations of the Army of the Potomac (1863, tillsammans med general Barry) och Problems of Rotary Motion (1872).

Källor 

 

Generaler i USA:s armé
Personer i USA under 1800-talet
Personer från Berkshire County, Massachusetts
Födda 1815
Avlidna 1882
Män
Alumner från United States Military Academy
Industrialisering

Industrialisering är ett samhälles omvandling från jordbrukssamhälle till industrisamhälle.

Allmänt
Industrialisering är del av moderniteten, och därmed en effekt av upplysningen, rationella/vetenskapliga principer och framväxten av flera politiska system. Den tog sig först uttryck i industriella revolutionen som inleddes i Storbritannien under 1700-talet, för att under 1800-talet spridas i västvärlden.

Processen kräver omfattande investeringar, inte bara i industrier, utan också i infrastruktur, som transport och informationsteknik, och humankapital som utbildning och omsorg.

De länder där industrialiseringen endast är påbörjad kallas utvecklingsländer. De länder där industrialisering till stor del är genomförd kallas nyligen industrialiserade länder, och de länder som är fullt industrialiserade länder kallas industriländer. Enligt den internationella valutafonden är bara 35 av 193 länder i-länder medan övriga är u-länder.

Se även 
 Andra industriella revolutionen
 Avindustrialisering
 Industriella revolutionen i Sverige
 Urbanisering
 Industrins historia

Referenser

Noter

Källor
Så industrialiseras ett land eller en större region
Royal Coin Cabinet papers. 

Industri
Revolutionen i Portugal 1820

Revolutionen i Portugal 1820 utbröt i augusti i staden Porto. En ledarna var José da Silva Carvalho. I januari 1921 beslöt kung Johan VI att bilda en liberal regering och riksmötet cortes utsåg Carvalho till utrikesminister.

Bakgrund 
År 1807 invaderade  Napoleons franska styrkor Portugal. Kung Johan med sin mor Maria och prinsarna Peter och Mikael och hela hovet, sammanlagt 15 000 personer emigrerade till Brasilien. Brasilien var en portugisisk koloni och Portugal styrdes således från Rio de Janeiro. 1815 blev Brasilien ett kungadöme och Portugal en koloni.

1814 besegrades den franska armén och Napoleon abdikerade. Den portugisiska armén stod under befäl av engelsmannen marskalk Beresford. Portugisiska arméofficerare var missnöjda med det engelska inflytandet. 1917 ledde generalen och frimuraren Gomes Freire de Andrade en konspiration mot kungamakten. Revolten stoppades och de Andrade dömdes och avrättades i Lissabon.

Den 22 januari 1818 bildade fyra frimurare i Porto en junta med syftet att införa liberalism i Portugal.

Revolutionen
Den 24 augusti 1820 började liberala officerare i Porto revoltera under ledning av juristen José da Silva Carvalho. Man begärde att kung Johan skulle återkomma till Portugal och planerade införa en konstitutionell monarki. Revolten spred sig till flera städer och nådde Lissabon den 4 oktober.

Referenser

Noter

Tryckta källor

1820 i Portugal
Revolutioner
Portugals politiska historia
Politikåret 1820
Ringvägen

Ringvägen kan syfta på:

Ringvägen, Stockholm
Ringvägen, Nacka – i Saltsjöbaden i Nacka kommun
Ringvägen, järnvägsstation – en station på Saltsjöbanan vid Ringvägen i Saltsjöbaden
Ringvägen – äldre namn på Skanstulls tunnelbanestation, se Skanstull (tunnelbanestation)
Ringvägen, Island

Se även
Inre Ringvägen i Malmö
Yttre Ringvägen utanför Malmö, i Malmö kommun och Burlövs kommun
Ringväg
Paraffin

Paraffin är en vaxlik blandning av kolväten som tillverkas av petroleum eller syntetiskt genom Fischer-Tropsch-processen. Paraffin är svagt vitfärgat, utan vare sig lukt eller smak och används bland annat för att tillverka ljus.

Historik och användning 
1800-talets kemister som utforskade bergoljans kemi använde uttrycket "parum affinis" som är ett samlingsnamn för föga reaktiva petroleumdestillat, medan nutida kemister föredrar begreppet alkaner som förklarar molekylstrukturen.

Begreppet "paraffin" har dock i vardagsspråket blivit ett samlingsnamn på olika biprodukter som utvinns vid raffinering av råolja. Exempelvis  kan orden paraffin och paraffin oil på brittisk engelska ha betydelsen fotogen, medan det svenska ordet paraffinolja kan syfta på barnolja.

Hälsa 
Norska Folkhälsoinstitutet gick år 2014 ut med varning där de jämställer användandet av paraffinljus med passiv rökning. Vidare sade svenska Naturskyddsföreningen att paraffinljus avger farliga partiklar och leder till sjukdomar.

Enligt tidskriften Illustrerad Vetenskap 2014 avger ljus med stearin och paraffin välgörande ånga av natrium- och kaliumsalter som kan tas upp i blodet. Ångorna kommer från orenheter i ljuset och från flamskyddsmedel i veken. Enligt Illustrerad Vetenskap är det istället sot eller rök som uppstår när lågan fladdrar som är ohälsosam och kan orsaka cancer.

Forskaren Aneta Wierzbicka vid Lunds universitet har studerat levande ljus inomhus. I en artikel på forskning.se 2021 beskrev hon att det är den fladdrande lågan som orsakar fara och att man därför bör undvika att lågan fladdrar. Enligt henne är det inte paraffinet i sig som är avgörande.

Användning
Paraffin används bland annat:

 i ljus, oftast tillsammans med stearin.

 inom human- och veterinärmedicin, mot till exempel torra ögon (Oculentum Simplex APL) eller i flytande form som purgativ.

 vid konserving av sylt eller gelé. Efter det att man hällt den nykokta sylten på burk och låtit den svalna, häller man ett lager smält paraffin ovanpå sylten. Paraffinet lägger sig då som ett lufttätt lock i burkens öppning, utan att blanda sig med sylten. Ovanpå paraffinlocket binds vanligen ett stycke tunt tyg.

 som hölje till hårdost för att skydda mot uttorkning och mögel.

 inom histologin, när man vill bädda in ett preparat.

 som skidvalla både i fästvalla och glidvalla. I klistervalla används paraffinolja.

 i olika hudkrämer och läppbalsam, till exempel Lypsyl.

 till oljning av träprodukter.

 för testning av andningsfilter enligt EU-standard EN143.

 framställning av lampolja

Se även
Vaselin

Referenser 

Kemikalier
Stearin

Stearin är en blandning av fettsyrorna stearinsyra (av summaformel C17H35COOH) och palmitinsyra, C15H31COOH. Det används bland annat i levande ljus ("stearinljus") och som del av kosmetika. Många levande ljus är däremot helt eller delvis tillverkade av paraffin.

Framställning 
Stearin framställs huvudsakligen genom hydrolys av animaliskt fett, men kan även framställas ur vegetabiliskt fett, såsom palmfett. Skillnaden mellan stearin och traditionell tvål är att tvål utgörs av natriumsalter av fettsyror, medan stearin utgörs av själva fettsyrorna.

Användning

Levande ljus

Stearin används huvudsakligen för framställning av levande ljus. Det var först år 1818 som Michel Eugène Chevreul fann att stearin var lämpligt för ljusframställning, och först efter fortsatt utveckling och patent 1825 började man omkring 1830 framställa ljus av stearin.

Numera används ofta paraffin, eller blandningar av paraffin och stearin, som råmaterial till levande ljus; "stearinljus" är en ofta förekommande synonym för levande ljus. Brinntiden för paraffinljus är kortare än för stearinljus av samma storlek, och ljusstyrkan är lägre. Paraffinljus blir dessutom lätt rinniga, vilket ger materialspill (dålig verkningsgrad).

Stearinet är fastare i konsistensen vid rumstemperatur än paraffin, är biologiskt nedbrytbart och anses ha en högre kvalitet än paraffinet. Stearin smälter vid temperaturer mellan 60 och 70 grader Celsius.

Eftersom stearin är en syra kan stearinljus i en mässingsstake så småningom ge en grön beläggning av korrosionsprodukter. Detta är sällan annat än ytligt och brukar gå att putsa bort utan alltför stort besvär.

Annan användning
Stearin är en blandning av stearinsyra och palmitinsyra. Fördelningen är i regel cirka 65–72 procent av det förra och 28–35 procent av det senare. Detta kan jämföras med kakaosmör, som är glycerylestrar av en blandning av stearinsyra, palmitinsyra och oljesyra; både kakaosmör och stearin förekommer som beståndsdelar i kosmetika. Giftinformationscentralen i Sverige anger att stearinljus är ofarligt att förtära, något som även gäller färgade ljus.

Annan betydelse 
Stearin är också ett trivialnamn för glycerylstearat, en ester av stearinsyra. Detta ämne är ett fast fett som förekommer i exempelvis talg, men är inte det ämne som används i stearinljus.

Källor

Vidare läsning
Norska Folkhälsoinstitutet

Fettsyror
Bränslen
Plattform

Plattform kan syfta på:

 Plattform – för på- och avstigning vid spårfordon se Perrong
 Plattform (datorteknik) – ett system av maskinvara och operativsystem
 Plattform (roman) – en av den franske författaren Michel Houellebecq
 Bilplattform – en standardiserad uppsättning av grunddelar till en bil som används i flera olika bilmodeller
 Helikopterplattform – en plan yta främst avsedd som landningsplats för helikoptrar
 Oljeplattform – en plattform för produktion av petroleumprodukter
 Produktionsplattform – en flytande eller fastsatt plattform
 Plattformsspel – en genre inom tv- och datorspel
 Valplattform – en lista med ett antal punkter som ett politiskt parti vill försöka genomföra under nästkommande mandatperiod, se valprogram
Lista över bergskedjor

Lista över världens bergskedjor och deras högsta toppar.

Bergskedjor i Afrika 
Huvudkategori: Bergskedjor i Afrika
Ahaggar
Atlasbergen
Drakensberg
Eastern Highlands (berg)
Lebombobergen
Livingstonebergen
Magaliesbergen
Ruwenzori
Swartberg
Tibesti
Ulugurubergen

Bergskedjor i Asien 
Huvudkategori: Bergskedjor i Asien
Himalaya: Mount Everest 8848 m
Hindukush
Kaukasus
Pamir
Shanbergen
Daen Lao
Karenbergen
Thanon Thong Chai 2565 m
Tian Shan
Uralbergen

Bergskedjor i Europa 
Huvudkategori: Bergskedjor i Europa
Alperna: Högsta topp Mont Blanc 4807 m
Apenninerna
Ardennerna
Balkanbergen
Dinariska alperna
Jurabergen
Karpaterna
 Kaukasus
Penninska kedjan
Pindosbergen 
Pyrenéerna
Schwarzwald
Sierra de Guadarrama
Sierra Nevada, Spanien: Högsta topp Mulhacén 3482 m
Skanderna
Sudeterna
Tatrabergen: Högsta topp Gerlachovský štít 2655 m
Uralbergen

Bergskedjor i Skandinavien 
Huvudkategori: Bergskedjor i Skandinavien
Skanderna: Kebnekaise 2099 m ö.h. (Sverige)
Romsdalsalperna, Norge
Sunnmørsalperna, Norge
Jotunheimen, Norge
Lyngsalpan, Norge
Vestnesbergen, Norge

Bergskedjor i Nordamerika 
Huvudkategori: Bergskedjor i Nordamerika
Appalacherna: Mount Mitchell 2040 m
Klippiga Bergen: Mount Elbert 4401 m (USA)
Sierra Nevada

Bergskedjor i Sydamerika 
Huvudkategori: Bergskedjor i Sydamerika
Anderna 
Serra do Mar
Sierra Nevada de Mérida

Bergskedjor i Oceanien 
Mittoceaniska ryggen

Bergskedjor i Australien 
Blue Mountains

Bergskedjor i Nya Zeeland 
Sydalperna

Se även
 Lista över berg

Bergskedjor
Bergskedjor