kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Barkis

Barkis eller bergis är en ljus, osötad långfranska med vallmofrö på ytan. Till skillnad från långfranska har barkis även mjölk i degen. Brödet kan vara flätat eller oflätat. Vanligen har man en sträng (flätad eller oflätad) eller en skåra i brödets längsriktning.

Numera är Barkis i regel svagt sötad med sirap, socker, eller druvsocker, men enligt de flesta större bagerier är sötningen för att underlätta jäsningen och inte för söt smak. Brödet är kraftigt jäst för att få till den karaktäristiska extremt fluffiga konsistensen. Jästen behöver sockret från sirapen för att utvecklas, men då jästen använder det mesta av sockret är de flesta varianter inte markant söt som färdig produkt. Brödinstitutet anser att barkis per definition är osötad, men det stämmer oftast inte på de produkter som säljs just barkis av varken stora eller små bagerier.

Brödet är inspirerat av det judiska festbrödet chalah som äts under sabbaten. Namnet kommer av hebreiskans berakha, som betyder "välsignelse", och som också återfinns i sabbatsbönen berakhot. Brödet finns i Sverige främst i Stockholm, Göteborg och Norrköping, vilket beror på att det var de största städerna i Sverige som judar först fick bosätta sig i, enligt "Judereglementet" utfärdat 1782 under Gustav III:s regeringstid. Barkis är från början göteborgska och bergis stockholmska.

Se även
Bullertina Bergis

Referenser 

Bröd
Mat och dryck inom judendom
Birkagården

Birkagården är en så kallad hemgård i Birkastan, Stockholm, grundad 1912 på initiativ av Natanael Beskow och Ebba Pauli. Själva Birkagården låg från början på Rörstrandsgatan 46 men flyttade senare till Karlbergsvägen 86. Idag har Birkagården också verksamhet på andra platser i Birkastan. Birkagården var den första hemgården i Sverige. Hemgårdarna är föregångare till fritidsgårdar och ungdomsgårdar.
Birkagårdens förste föreståndare var Natanael Beskow och han efterträddes 1946 av Curt Norell. Birkagården hade från början en klar kristen grundsyn men med åren har verksamheten blivit alltmer sekulär.

Idag finns både förskola, fritidshem och ungdomscafé på Birkagården. I Birkagårdens verksamhet finns också  Birkagårdens folkhögskola.

Externa länkar
 Birkagården

Fritidsinrättningar
Vasastan
Hemgårdar i Sverige
Gräfsnäs

Gräfsnäs är en tätort i Alingsås kommun i Västergötland. Den är belägen vid sjön Anten 22 km norr om Alingsås och 5 km sydväst om Sollebrunn. 

Samhället växte fram vid Gräfsnäs järnvägsstation på Västgötabanan, som öppnades 1900. Av denna återstår idag museijärnvägen Anten-Gräfsnäs Järnväg, som är en betydande turistattraktion.

Strax intill Gräfsnäs, på en liten halvö i sjön Anten, ligger ruinerna efter Gräfsnäs slott. Det byggdes i mitten av 1500-talet och ersatte det tidigare Loholms slott, som låg på Loholmen längre österut i sjön. Det var stamgods för ätten Leijonhufvud, och möjligen födelseplats för Margareta Eriksdotter (Leijonhufvud), som i och med giftermålet med Gustav Vasa 1536 blev svensk drottning. Slottet har brunnit vid tre tillfällen, med hundra års mellanrum: 1634, 1734 och 1834. Efter sista branden byggdes det aldrig upp igen, utan fick förfalla, men har under 1900-talet konserverats.

Sångaren Olle Ljungström bodde på orten under de sista åren av sitt liv.

Befolkningsutveckling

Se även
Bjärke härad
Anten-Gräfsnäs Järnväg
Erska socken

Källor

Noter

Andra källor

Externa länkar 

Tätorter i Sverige
Orter i Alingsås kommun
Hemgård

En hemgård är en form av allaktivitetshus. Grunden till hemgårdarna lades i 1890-talets London, där präster och advokater bosatte sig i stadens slumkvarter för att arbeta bland de fattiga och praktisera vad som kallades en social kristendom i ett försök att återupprätta goda relationer mellan klasserna. Denna idé spreds till övriga delar av England och till USA. Till Sverige kom idén via Natanael Beskow, som besökte London 1899. Detta blev en stor sak för honom, att i en enda byggnad samla missionsverksamhet, folkbildning och kultur. 

Det tog dock lite tid innan idén hade mognat fullständigt och först 1912 kunde Beskow tillsammans med Ebba Pauli starta Birkagården, i den första lokalen på Rörstrandsgatan 46 i Stockholm. Senare flyttades den till de nuvarande lokalerna på Karlbergsvägen och 1921 bildades stiftelsen Birkagården.

Idéerna spreds även i övriga landet och med start med fler gårdar i Stockholm år 1916 och Göteborg 1919 och fram till 1944, fanns det hemgårdar i följande städer: Stockholm, Göteborg, Norrköping, Örebro, Kramfors, Jönköping, Gävle, Sundsvall, Uppsala, Fagervik, Växjö, Helsingborg, Linköping, Lund, Karlskoga, Trelleborg och Örnsköldsvik. Dessa bildade ett riksförbund kallat Riksförbundet Sveriges Hemgårdar vilket senare bytte namn till Riksförbundet Sveriges Fritids- och Hemgårdar och senare till Fritidsforum.

Hemgårdarna var först i Sverige med fritidsgårdar och var även bland de första i landet som hade daghem och fritidshem.

Hemgårdar i Stockholm 
Birkagården, Karlbergsvägen
Mariebergsgården, Welanders väg 8, 
Midsommargården, Telefonplan 1-5, Midsommarkransen 
Mäster Olofsgården, Stortorget, Gamla stan 
Skeppsholmsgården, Skeppsholmen 
Södergården, Götgatan 37 
Timmermansgården, Timmermansgatan 46-48

Hemgårdar i övriga Sverige 
Hemgården, Borås
Studiehemmet Hemgården, Norrköping
Lunds Ungdoms- och Hemgård
Brittgården, Gävle (Konkurs 2002)
Fyrisgården, Uppsala Hemgård
Örjan Nordling

Örjan Nordling, född 2 maj 1958, är en svensk typsnittsdesigner som formgivit typsnittet Nordling BQ för vilket han fick utmärkelsen Utmärkt Svensk Form. Nordling fick Berlingpriset 2004 för sitt arbete med Berling Nova, en ny utgåva av Berling antikva.

Biografi 

Örjan Nordling är utbildad vid Konstfack på utbildningen ”Grafisk formgivning och illustration” från 1979.

Han gjorde bland annat bokstavsstudier i den gamla meningen ”skönskrift”, bokstavsteckning och illustration men studerade även mer traditionella konstutbildningskurser som konstgrafik och måleri. I samband med examensarbetet skulle eleverna även utforma en logotyp för det norsksvenska kulturcentret Voxenåsen. Karl-Erik Forsberg (1914–1995), välrenommerad grafisk designer och typograf som bland annat ritat typsnittet Berling Antikva, var examinator för uppgiften och utsåg Örjan Nordlings bidrag till det vinnande, vilket var ett stort erkännande. 

Hösten 1984 fortsatte studierna på Basel School of Design i Schweiz. Olle Johansson, en av lärarna på Konstfack vid den tiden, hade ordnat så att han kunde åka. 

Örjan Nordling första kommersiella typsnitt, Nordling BQ (Berthold Quality), lanserades 1995. 

Ett av de första uppdragen Nordling gjorde i egen verksamhet var att digitalisera Kooperativa Förbundets typsnitt. Ett annat uppdrag var att modifiera Dagens Nyheters Bodoni-typsnitt som användes i tidningens rubriker.

1997 startade Örjan Nordling Pangea Design tillsammans med två andra formgivare. Företaget utvecklade bland annat en helt egen version av typsnittet Bodoni till DN (DN Bodoni), en grotesque (DN Grotesque) som skulle användas i sportbilagan. 

Svenska grafiska formgivare
Män
Födda 1958
Levande personer
Enkelbensleddjur

Enkelbensleddjur (Uniramia) var i äldre teorier en understam bland leddjuren. Den indelades i klasserna:
 Insekter
 Mångfotingar

Begreppet är nu övergivet. Det baserades på att extremiteterna hos insekter och mångfotingar är ogrenade (uniramia = en gren) till skillnad från kräftdjurens Y-formiga extremiteter. Insekter och mångfotingar andas också båda med trakéer, och kallas ibland trakédjur, Tracheata. Ingen av dessa karaktärer anses nu som en synapomorfi. Se diskussion under Pancrustacea.

Externa länkar 
 UCMP (engelska)

Leddjur
Bevingade insekter

Bevingade insekter (Pterygota) är en underklass inom klassen insekter som innehåller alla insekter med vingar. Pterygota innehåller också insekter som är sekundärt vinglösa, det vill säga insektsgrupper vars anfäder hade vingar men som förlorat dem under evolutionen. Pterygota innehåller nästan alla insekter.

Traditionellt har Pterygota delats in de två infraklasserna Neoptera och Palaeoptera baserat på om de kan (Neoptera) eller inte kan (Palaeoptera) lägga vingarna utmed bakkroppen under vila. Palaeoptera är dock omdebatterad och kan vara parafyletisk. Ny organisation för ordningarna inom Palaeoptera diskuteras. Dessutom är det inte helt klarlagt hur ordningarna inom Neoptera är relaterade till varandra. Klassiskt har Neoptera delats upp i överordningarna Exopterygota och Endopterygota, men på samma sätt som för Neoptera och Palaeoptera är det möjligt att Exopterygota inte är en naturlig gruppering. Inom Endopterygota är ordningarna nära besläktade med varandra, men trots det finns det fler förslag till uppdelning av dessa.

 Infraklass: Paleoptera (förmodligen parafyletisk)
 Dagsländor (Ephemeroptera)
 Trollsländor (Odonata) (egentliga trollsländor, flicksländor och jungfrusländor)
Infraklass: Neoptera
 Överordning: Exopterygota
 Kackerlackor (Blattaria)
 Termiter (Isoptera)
 Bönsyrsor (Mantodea)
 Tvestjärtar (Dermaptera)
 Bäcksländor (Plecoptera)
 Hopprätvingar (Orthoptera) (gräshoppor, syrsor etc.)
 Spökskräckor (Phasmatodea)
 Spinnfotingar (Embioptera)
 Jordlöss (Zoraptera)
 Syrsborstsvansar (Grylloblattodea) - syn. Notoptera
 Mantophasmatodea (ordning endemisk för etiopiska regionen. Trivialnamnet "gladiatorer" har föreslagits)
 Stövsländor (Psocoptera) (parafyletisk: för att bilda en monofyletisk grupp måste djurlössen inkluderas)
 Djurlöss (Phthiraptera)
 Tripsar (Thysanoptera)
 Halvvingar (Hemiptera)
 Överordning: Endopterygota
 Steklar (Hymenoptera) (växtsteklar, getingar, bin, myror etc.)
 Skalbaggar (Coleoptera)
 Vridvingar (Strepsiptera)
 Halssländor (Raphidioptera)
 Vattennätvingar (Megaloptera) (sävsländor etc.)
 Nätvingar (Neuroptera) (myrlejonsländor, vaxsländor, vattenrovsländor etc.)
 Näbbsländor (Mecoptera) (snösländor, skorpionsländor, etc.)
 Loppor (Siphonaptera)
 Tvåvingar (Diptera)
 Nattsländor (Trichoptera)
 Fjärilar (Lepidoptera) (dagfjärilar, nattflyn, malar etc)
Sleipner

Sleipner, (isländska Sleipnir, "hal", "halkig", svenska dialekter Släppner) är i nordisk mytologi Odens grå, starka, åttafotade häst. Sleipner kan galoppera snabbare än någon annan häst, till och med snabbare än vinden. Han kan färdas fram på marken, i luften och till havs. Han är mycket älskad av sin ägare Oden och bär enligt sägnerna krigare som stupat i krig till Odens borg, Valhall. Enligt sierskan i Sigrdrífumál har Oden ristat runor på Sleipners tänder.

Sleipners far Svadilfare är en enorm, svart hingst som tillhör en jätte. Denna jätte erbjuder sig att bygga en fästning som skydd runt Asgård, de nordiska gudarnas hem. Om han lyckas bygga fästningen på en säsong vill han ha solen, månen och gudinnan Freja som sin hustru. Gudarna tror aldrig att han ska klara av det och går med på hans krav. Men Svadilfare är stark och med hans hjälp ser det ut som om jätten ska lyckas. Gudarna blir oroliga och skickar den sluge Loke för att få jätten att arbeta långsammare. Loke förvandlar sig till ett vackert, grått sto, lockar bort Svadilfare från sin herre och låter sig betäckas av hingsten. Loke föder snart det magiska fölet Sleipner. Jätten misslyckas med sin uppgift och Loke förvandlar sig åter till människa. Han ger senare Sleipner till Oden.

Sleipner är inte Lokes enda barn utan är även syskon med Fenrisulven, Midgårdsormen och Hel. Under Ragnarök kommer Fenrisulven döda Sleipner genom att svälja både honom och Oden.

Jätten Hrungner slår vad med Oden om att han och hans häst rider snabbare än vad Oden och Sleipner gör. Hrungner förlorar vadet och dör senare i kampen mot Tor.

Efter Balders död rider Hermod och Sleipner ner i underjorden för att återge honom livet. 

Det påstås att bönderna alltid lämnade sin sista kärve säd till Sleipner i hopp om att Oden skulle passera och inte skada dem. Västgöta-Bengtsson intervjuade i mitten av 1900-talet en västgötsk bonde som ännu kunde berätta sägner om Oden och hans häst Släppner. På några gotländska bildstenar finns en åttabent häst med en välrustad ryttare avbildad. Det antas att dessa bilder föreställer Sleipner. Sleipners åtta ben har uppfattats som en metafor för snabbhet. Emellertid finns det förebilder hos de sibiriska shamanerna som sades ha hästar med åtta ben som kunde ta dem till både himlen och underjorden.

Referenser 

Snorre Sturlason, Prosaiska Eddan

Externa länkar

Hästar i nordisk mytologi
Mytologiska hästar
Oden
Konglomerat (bergart)

Konglomerat är en sedimentär bergart som består av ett finkornigt matrix, och innehåller mer eller mindre rundade bollar, som har sitt ursprung i andra bergarter. Dessa bollar har bildats genom att en annan bergart har blivit utsatt för vittring och eroderats bort. Resterna är de bollar som omlagras i konglomeratet. Konglomerat avsätts exempelvis i strömmande miljöer, såsom floder, där det finare materialet transporteras längre bort, och det grövre blir kvar närmare ursprungskällan. Ju rundare bollarna är desto längre transportsträcka har de haft från sitt ursprung till den plats de sedimenterat på.

Externa länkar 

Sedimentära bergarter
Brömsebro

Brömsebro är en småort belägen i både Karlskrona och Torsås kommun, invid Brömsebäck, cirka fyra kilometer uppströms dess mynning och tre kilometer uppströms bron med detta namn. Småorten växte upp kring en järnvägsstation som anlades 1899 och fick sitt namn av bron.

Bäcken och bron
Brömsebäck utgör gräns mellan Småland och Blekinge. Den var tidigare gräns mellan Sverige och Danmark, fram till dess Blekinge och andra områden tillföll Sverige 1658 vid freden i Roskilde.
Bäcken hette ursprungligen Brims eller Bröms.  Namnet är bildat till den fornsvenska insektsbeteckningen brims, broms (Tabanidæ), och syftade på en likhet mellan dess surr och bäckens ljud. Mitt i bäcken, en dryg kilometer före dess utlopp i Östersjön, finns en holme, på vilket det förr stod en gränssten, Brömse sten (Brimsæ sten 1280).

Över bäcken byggdes en bro (Brimsse bro 1453), som gick via holmen. Vid denna bro hölls flera gånger förhandlingar mellan Sverige och Danmark. Mest känd är Brömsebrofreden den 13 augusti 1645. Vid fredsförhandlingarna slog svenskarna och danskarna läger på var sin sida av bäcken och de underskrivna handlingarna utväxlades mitt på holmen med hjälp av en fransk ambassadör. Freden slöts således vid Brömsebro, inte i Brömsebro. Det finns där en minnessten rest år 1915.

Vid bron ligger Bröms by. Dess namn hör ihop med bäckens namn. 1620 fick orten rättigheter som lydköping under Kalmar stad, men köpingsverksamheten kom att upphöra före kommunreformen 1862.

Orten Brömsebro 
1899 anlades den smalspåriga Östra Blekinge Järnväg med en station på blekingesidan av ån, tre kilometer sydväst om bron, som fick namnet Brömsebro. Kring stationen växte ett samhälle upp. På 1920- och 30-talen fanns här flera mindre industrier samt skola, bank och postkontor. De senaste 50 åren har befolkningen legat runt 200 personer. Järnvägen lades ned 1965. Samhället har länge haft problem med att det legat i två kommuner, som sett det som två småorter, varför kommunalt vatten och avlopp länge inte ordnades.

Fram till 1995 var Brömsebro en tätort belägen i de båda kommunerna Karlskrona och Torsås. År 2000 förlorade området sin status som tätort och blev istället en småort med samma benämning och ungefär samma yta. Vid avgränsningen 2005 blev Brömsebro återigen en tätort. År 2010 upplöstes tätorten och ersattes av de två småorterna Brömsebro i Karlskrona kommun samt Brömsebro (norra delen) i Torsås kommun. 2015 hade de båda småorterna vuxit samman till en enda småort.

Befolkningsutveckling 

En småort med beteckningen Brömsebro (norra delen) och småortskod S2031 hade 2010 54 invånare över 11 hektar. 2015 hade den vuxit samman med den södra igen.

Se även 
Söderåkra socken
Kristianopels socken
Fördraget i Brömsebro (1541)
Freden i Brömsebro (1645)
Brömsehus

Referenser 

Orter i Karlskrona kommun
Orter i Torsås kommun
Riksintressen för kulturmiljövården i Blekinge län
Tidigare tätorter i Sverige
Småorter i Sverige
Tidigare gränsorter i Europa
Inlagd sill

Inlagd sill är sill konserverad i en lag av salt, ättika och kryddor. Den har tradition i både Sverige och Finland och konsumeras särskilt vid högtider som jul, påsk och midsommar.

Att lägga in sillen i en lag av salt, ättika och kryddor är ett sätt att konservera fisken. Några olika sillinläggningar är löksill, senapssill, skärgårdssill och sherrysill. Matjessill är också inlagd men har en speciell tillredning och historik. Till de på senare år nytillkomna inläggningsvarianterna som säljs i butik hör bland andra lingonsill och apelsinsill. I Sverige serveras sill ofta med crème fraiche eller gräddfil.

Sill var länge fattigmansmat som inte ansågs duga till fest. I de tidiga inläggningarna bestod lagen av vinäger eller oxiderad öl. Under slutet av 1800-talet började sill läggas in i söt ättikslag och det var först då den betraktades som festmat, men sillens anseende som för enkel mat levde delvis kvar under 1970-talet.

I Bohuslän, där sillfisket förr i tiden spelade stor ekonomisk roll, finns fortfarande många stora och mindre sillkonservfabriker. På Klädesholmen, ett litet fiskesamhälle på två öar, har man hanterat sill sedan slutet av 1500-talet. Som mest fanns där 25 fabriker, idag finns det fortfarande en sillfabrik kvar som tillverkar sillkonserver utifrån traditionen.

Enligt en undersökning av Demoskop på uppdrag av Coop i slutet av 2010-talet, äter svenskar oftast inlagd sill i juni. Inlagd sill uppskattades mest i den äldsta åldersgruppen 55+. 24 procent i undersökningen uppgav att de inte åt sill alls.

Bildgalleri

Se även
Svenska köket

Referenser 

 
Julmat
Påskmat
Midsommarmat
Fiskrätter
Svenska maträtter
Finansväsen

Finansväsendet är den del av näringslivet och samhället i övrigt vars huvudsakliga sysselsättning har en direkt koppling till de finansiella marknaderna. Dit hör bland annat banker, värdepappersinstitut och aktiebörser.

Se även
 Lista över banker i Sverige
 Centralbank
 Valuta
 Finansiering

Externa länkar
Finansiella data för Sverige - Portalen för historisk statistik

Finansväsen
Finansiell ekonomi
Oktroj

En oktroj (, från medeltidslatinets auctorizare, "bemyndiga") är ett tillstånd från en stat att bedriva viss ekonomisk verksamhet, som annars inte skulle vara tillåten.

I Sverige har begreppet oktroj framför allt används om banktillstånd, i äldre tider även om rätten att ge ut sedlar. Begreppet oktroj slutade dock att användas i svensk banklagstiftning 1 juli 2004.

Oktroj som beteckning på skatt 
I några länder, bland annat Frankrike, har oktroj (octroi) även använts som beteckning på en självständig indirekt kommunalskatt, som tas ut på varor som förbrukas av kommunens befolkning. I tysktalande länder kallades motsvarande skatter vanligen för accis. Dessa skatter motsvaras idag närmast av punktskatt.

Se även 
 Koncession
 Privilegiebrev
 Banktillstånd

Källor

Certifiering
Juridiska termer
Historiska skatter
en:Octroi
fr:Octroi
Plommon

Plommon (Prunus domestica) är ett vanligt fruktträd med ätbar söt stenfrukt. Frukten kan antingen ätas färsk, torkas, användas till sylt eller marmelad. Ett exempel på efterrätt är plommon i madeira.

Biologi 
Denna art är indelad i flera underarter. Dessa inkluderar sviskon (Prunus domestica subsp. domestica), rundplommon (Prunus domestica subsp. italica), mirabell (Prunus domestica ssp. syriaca) samt krikon (Prunus domestica subsp. insititia; ibland noterad som egen art).

Historia 
Plommon är inte en naturlig art. Arten togs fram i västra Asien för tusentals år sedan och är antagligen en korsning mellan slån (Prunus spinosa) och körsbärsplommon (Prunus cerasifera). Den sistnämnda används vanligen som grundstam vid ympning av plommon.

Se även 
 Lista över plommonsorter
 Sviskon
Katrinplommon
Mirabell
Krikon

Referenser

Externa länkar 

 Den virtuella floran – Plommon

Rosväxter
Frukter
Pl Växtindex
Plommon i madeira

Plommon i madeira är en vanlig inläggning med frukt och vin. Den är omtyckt i efterrätter och i kombination med choklad. Andra inläggningar med frukt och alkohol är till exempel aprikoser i konjak och fikon i konjak.

Externa länkar 

Desserter
Svagdricka

Svagdricka är en jäst maltdryck med låg alkoholhalt. Svagdricka var vardagsdryck i stora delar av Europa redan under medeltiden och bryggdes traditionellt i hemmen. Högsäsong för svagdricka var under slåttern på sommaren och vid stora högtider som julen och påsken.

Sverige
I Sverige har svagdrickan i dag en alkoholhalt om cirka 2,0 volymprocent (förr 2,8 volymprocent alkoholhalt och numera ibland 0,8 eller 2,1). Den kan vara smaksatt med humle och moderna varianter är ofta sötade med sackarin. 

I början av 1900-talet fanns lokala svagdrickebryggerier runt om i Sverige, och konsumtionen var då cirka 35 liter per år och capita. Svagdrickan distribuerades till hushållen med bryggeriernas utkörare i 3- och 5-liters träkorgsförsedda flaskor med patentkork som byttes om man hade en tom att lämna.

Svagdricka var särskilt i södra Sverige en gängse måltidsdryck, som även kunde blandas med mjölk till så kallad drickablandning. Kokt svagdricka med brödbitar eller gröt kallades ölsupa eller drickasupa, värmd dricka blandad med mjölk blev ölost.

Idag återstår endast ett fåtal bryggerier, och produkten är ojämnt tillgänglig i livsmedelsbutikerna. Vanligast förekommande är den i december, som komplettering till den relaterade malt/humle-drycken julmust.

Se även
Grötväta
Julmust
Kvass
Lättöl
Öl
Svenskt öl

Källhänvisningar

Vidare läsning
Jean Lindberg: Handbok för svagdricks-bryggare och mältare: praktiskt-teoretiskt utarbetad på grund af egna tjugoåriga erfarenheter och med tillgodoseende af verldsberömda auktoriteters vetenskapliga upptäckter, G. Chelius Förlag 1892

Ölsorter
Drycker
Kvass

Kvass (ryska: квас, kvas) är benämningen på olika syrliga drycker med lång tradition i både Ryssland och östra Polen. Drycken är även omtyckt i Östeuropa och Baltikum. 

Oftast avser man brödkvass, en  blandning av malt och rågmjöl, alternativt gammalt rågbröd och socker, övergjutet med en viss mängd vatten, stå på ett lagom varmt ställe. Blandningen rörs sedan om emellanåt, tills vätskan genom fortsatt jäsning och bildandet av ättiksyra fått en syrlig smak. Samtidigt bildas även små mängder etanol och kolsyra. Drycken motsvarar på så vis i viss mån svensk svagdricka, dock utan sötma men med en viss smak av pepparmynta. Denna blev genom dålig förvaring och efterjäsning (genom närvaro av ättiksbakterier (acetobakter) i förvaringskärlet) ofta syrlig eller starkare.

Se även 
 Fermentering
 Svagdricka

Referenser

Externa länkar 

Alkoholdrycker
Ugglan