kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Johan Hilton

Johan Niklas Börje Hilton, född Friberg den 31 maj 1977 i Gustav Adolfs församling i Borås, är en svensk journalist och författare. Sedan 2022 är han kulturchef på Göteborgs-Posten.

Biografi 
Hilton har varit återkommande programledare i Sveriges Radio P1 och P3, bland annat för Kvällspasset och Hilton i P1. Han har, som kulturjournalist och teaterkritiker, tidigare bland annat varit verksam på webbplatsen Nummer. 

Mellan 2008 och 2012 var han biträdande kulturchef på Expressen och var även dess litteratur- och teaterredaktör. 2012 tog han över som chef på Arenagruppens förlag Atlas. I januari 2016 lämnade han Atlas för att istället arbeta som redaktör och teaterkritiker på Dagens Nyheter. Han utsågs i november 2022 till kulturchef på Göteborgs-Posten efter Björn Werner.

Hilton har skrivit boken No tears for queers, ett kriminalreportage om hatbrott, bland annat om Matthew Shepard-fallet. Boken fick priserna Årets bok på Gaygalan 2005 och Årets läsning av Nöjesguiden samma år. Hösten 2009 fick dramatiseringen av boken teaterpremiär i Riksteaterns regi. Pjäsen har därefter spelats i flera europeiska länder såsom Tjeckien och Slovenien.

I augusti 2015 kom Hiltons andra bok, Monster i garderoben – en bok om Anthony Perkins och tiden som skapade Norman Bates. Boken är en lekfull analys av Alfred Hitchcocks legendariska film Psycho som gör sitt avstamp i filmens huvudrollsinnehavare Anthony Perkins liv och den homofobiska tidsandan då Psycho tillkom. Monster i garderoben nominerades till Augustpriset 2015 och till Årets bok på Gaygalan samma år.

I maj 2020 gavs Hiltons tredje bok ut: Vi är Orlando – en amerikansk tragedi. Boken skildrar Terrordådet i Orlando 2016 och Hilton har intervjuat överlevande, anhöriga till offren och personer som jobbade på nattklubben där dådet skedde.

Säsongen 2016/17 tävlade Hilton tillsammans med Kristin Lundell i tv-programmet På spåret. De vann tävlingen.

Johan Hilton är gift och bosatt i Göteborg.

Bibliografi 
 2005 – 
 2015 – 
 2020 – 
 2023 –

Referenser

Externa länkar
 Personporträtt skrivet av Facundo Unia
 Johan Hiltons blogg

Svenska journalister under 2000-talet
Svenska radioprogramledare
Författare från Borås
Män
Födda 1977
Levande personer
Journalister från Borås
Tom Vilsack

Thomas James ”Tom” Vilsack, född 13 december 1950 i Pittsburgh i  Pennsylvania, är en amerikansk demokratisk politiker och advokat. Vilsack är USA:s jordbruksminister sedan 2021 i Joe Bidens kabinett. Han hade samma position i Barack Obamas kabinett 2009–2017. Vilsack var guvernör i Iowa 1999–2007. Han tillkännagav 2006 sin avsikt att ställa upp i presidentvalet 2008 men gav upp i februari 2007.

Biografi 
Thomas Vilsack adopterades 1951 av Bud och Dolly Vilsack samt uppfostrades i en katolsk familj. Han avlade 1972 grundexamen vid Hamilton College och juristexamen 1975 vid Albany Law School. 

Vilsack och hustrun Christie flyttade till hennes hemstad Mount Pleasant i Iowa, där han arbetade i svärfaderns advokatbyrå. Tom och Christie Vilsack har de två sönerna Jess och Doug. Den äldre sonen Jess avlade i likhet med fadern grundexamen vid Hamilton College och har juristexamen från University of Iowa. Doug har juristexamen från University of Colorado.

Åren 199–2007 var han guvernör i Iowa. Vilsack kanididerade till presidentvalet 2008 men avslutade kandidaturen ett år innan valet.

Barack Obama utsåg Vilsack till USA:s jordbruksminister 2009. Strax efter att hans första ämbetstid som jordbruksminister avslutats, uttalande Vilsack stöd för Sonny Perdue som nästa jordbruksminister. Det gör Perdue till den enda nominerade kabinettmedlemmen att få ett offentligt uttalande om stöd från en Obama-kabinettmedlem. Den 10 december 2020 meddelade USA:s blivande president Joe Biden att han skulle nominera Vilsack för att återigen tjänstgöra som jordbruksminister. Han tillträdde på posten 23 februari 2021.

Referenser

Externa länkar
Biografi på National Governors Associations webbplats

USA:s jordbruksministrar
Guvernörer i Iowa
Födda 1950
Levande personer
Män
Alumner från Hamilton College
Alumner från Albany Law School
Joe Bidens kabinett
Svenska Sällskapet för Medicinsk Forskning

Svenska Sällskapet för Medicinsk Forskning (SSMF) är ett sällskap som med hjälp av donationer verkar för att främja medicinsk forskning. Drottning Silvia är sällskapets beskyddare.

SSMF grundades 1919 i Svenska Läkaresällskapets hus vid Klara kyrka av de ledande läkarna, professorerna och företagarna i Sverige, bland dem Carl Swartz, Ulrik Quensel, Göran Liljestrand, Joseph Nachmanson och Hjalmar Forssner. Syften var dels inriktat på att främja den medicinska forskningen, dels på att upplysa allmänheten om denna forsknings relevans. Fastän avsikten ursprungligen var att medlemmarna själva skulle täcka sällskapets utgifter med avgifter, har sällskapet under åren i allt högre grad täckt dessa utgifter med donationer. Jacob Wallenberg var skattmästare 1927-1964, och familjen Wallenberg har alltjämt spelat en viktig roll för finansieringen. Nuvarande ordförande (2016) är Mats Ulfendahl och skattmästare Bertil Hult.

SSMF har tack vare generösa gåvor (främst donationer och testamenten) från privata givare successivt kunnat öka stödet till svensk medicinsk forskning. Under 2016 stödjer SSMF närmare 100 unga svenska forskare med över 127 miljoner kronor.

Externa länkar
SSMF:s webbplats

 
Svenska forsknings- och vetenskapsföreningar och sällskap
Organisationer bildade 1919
Lars Roberg

Lars Roberg, född 24 januari 1664 i Stockholm, död 21 maj 1742 i Uppsala, var en svensk medicinsk och naturvetenskaplig forskare samt grundare av Akademiska sjukhuset, tecknare och kopparstickare. Under fyra ej sammanhängande terminer var han också rektor vid Uppsala universitet.

Biografi
Lars Roberg var son till hovapotekaren Daniel Roberg och Ingrid Meinich. Han studerade först vid Uppsala universitet innan han promoverades till medicine doktor vid universitetet i Leiden. Omkring 1690 återvände han till Sverige och höll föreläsningar i anatomi, varigenom han rönte uppskattning och utsågs till professor 1697.

Bland Lars Robergs många bidrag till vetenskaperna var för det första att grunda en poliklinik, för det andra att han öppnade en sjukstuga vid Oxenstiernska huset vid Riddartorget som hade funktionen av universitetsklinik och kallades Nosocomium academicum där han efterträddes av Nils Rosén von Rosenstein. Denna sjukstuga skulle sedermera bli Akademiska sjukhuset i Uppsala.

Lars Roberg var en av Carl von Linnés lärare och gynnare då han ägde ett stort bibliotek. Hans vetenskapliga gärningar sträckte sig till zoologi, botanik, och även humanistiska ämnen. Han gjorde även några berömda träsnitt till Silverbibeln (Codex argenteus). Ett porträtt av Lars Roberg som Casten Rönnow målat finns idag på Uppsala universitet.

Han var en av de första att väljas in i Kungliga Vetenskapsakademien efter dess bildande. Roberg började teckna i ungdomsåren och fick även privatlektioner av några konstnärer. Han har efterlämnat en stor produktion av tecknade figurer, landskap och vetenskapliga illustrationer. Hans teckning över Sala silvergruva i genomskärning ingår i den tredje delen av Acta literaria Svecia som utgavs 1720 Roberg finns representerad vid Uppsala universitetsbibliotek.

Referenser 
Svenskt konstnärslexikon del IV sid 496, Allhems Förlag, Malmö.

Noter

Vidare läsning

Svenska professorer i medicin
Rektorer vid Uppsala universitet
Svenska ornitologer
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Svenska läkare under 1600-talet
Svenska läkare under 1700-talet
Födda 1664
Avlidna 1742
Män
Läkare från Stockholm
Alumner från Uppsala universitet
Alumner från Leidens universitet
Svenska botaniker under 1600-talet
Svenska botaniker under 1700-talet
XXx 2 – The Next Level

xXx 2 – The Next Level är en amerikansk actionfilm från 2005.

Handling
Någon är ute efter att ta livet av agenterna inom xXx-projektet och därför rekryterar Augustus Gibbons sin kompis från militären, den före detta Navy Seal-soldaten Darius Stone, som blir ny agent. Det visar sig att det är den amerikanska försvarsministern George Deckert som planerar att göra en statskupp och ta över makten i landet.

Om filmen
Filmen är en uppföljare till xXx från 2002.

Rollista (urval)
Ice Cube - Darius Stone
Willem Dafoe - försvarsminister George Deckert
Samuel L. Jackson - agent Augustus Gibbons
Peter Strauss - president James Sanford
Xzibit - Zeke
Scott Speedman - agent Kyle Steele
Nona Gaye - Lola Jackson

Externa länkar

Filmer 2005
Engelskspråkiga filmer
Amerikanska actionthrillerfilmer
Amerikanska äventyrsfilmer
Amerikanska spionfilmer
Filmmusik av Marco Beltrami
Filmer från Columbia Pictures
George Beverloo

George Martin Beverloo, född 29 juli 1924 i Ljusne, död 5 november 1982 i Solna församling, var en svensk sportjournalist, tecknare, författare och kolumnist.

Biografi
Beverloo hade vallonsk härstamning. Han studerade vid Tekniska skolan med examen 1941 och inledde sin tecknarbana med sportteckningar i Stockholms-Tidningen, Svenska Dagbladet och Aftonbladet. Så småningom började han teckna för tidningen Motor, där han fram till sin död var en inflytelserik medarbetare – inte minst inom området bilsäkerhet. Även Datasaab och tidningen Allers hörde till hans uppdragsgivare. 

Hans teckningar var inte enbart för att roa, mycket av det han gjorde var resultat av att han noggrant hade satt sig in i det han beskrev. Beverloo var mycket intresserad av och kunnig inom vetenskapliga områden, framför allt medicin, flygvetenskap och rymdforskning, vilket resulterade i en mängd pedagogiska teckningar. I samarbete med flera av den tidens mest framstående läkare gjorde han reportage som förklarade skeenden i människokroppen. Han anlitades som illustratör i flera TV-program, bland annat om utvecklingen av stridsflygplanet Viggen, där han även bidrog med en manuellt tecknad filmsekvens.

Det finns många böcker med och av Beverloo, bland annat Bilar och Brudar (1959). År 1983 utkom postumt boken Beverloo, med en mängd av hans teckningar.

Familj
Beverloo var son till muraren Martin Svensson och Agnes Rönnberg, och han antog sedermera sitt signaturnamn som efternamn.
Han var från 1947 till sin död gift med Lilliane, född Rydén (1923–2022), och de fick två döttrar, Margaretha Beverloo Smith och Anne-Marie Beverloo. Beverloo är begravd på Katolska kyrkogården i Stockholm.

Källor 
  George Beverloo i Konstlexikonett Amanda

Noter

Externa länkar
 
Några av Beverloos teckningar på datasaab.se
 

Svenska tecknare under 1900-talet
Svenska journalister under 1900-talet
Svenska författare under 1900-talet
Personer från Ljusne socken
Gravsatta på Katolska kyrkogården i Stockholm
Födda 1924
Avlidna 1982
Män
Steget efter (roman)

Steget efter är en kriminalroman från 1997 av Henning Mankell. Romanen är den sjunde av tolv om poliskommissarie Kurt Wallander. Romanen har även filmatiserats, Steget efter från 2005 med Rolf Lassgård som Wallander och One Step Behind från 2008 med Kenneth Branagh i huvudrollen.

Handling 
I augusti 1996 hittar man Wallanders kollega Svedberg mördad. Det visar sig att han på sin fritid letade efter tre ungdomar som var försvunna sedan midsommarafton. Senare hittar polisen ungdomarna mördade. De var först nergrävda men efter tre månader grävde mördaren upp alla liken för att brottet skulle upptäckas på det mest brutala teatraliska sätt. Under utredningen slår Wallander fast att mördaren är en person som har svårt att se andra människor lyckliga. Och att också den mördade Svedberg hade en hemlighet som berörde Wallander högst personligt, och som han aldrig hade kunnat föreställa sig. Samtidigt fortsätter en grym, kalkylerande mördare sin plan, mot en Wallander som ständigt finner sig ett steg efter...

Referenser 
 

1996 i skönlitteratur
Skönlitteratur 1997
Svenska kriminalromaner
Böcker utgivna på Ordfront
Ystad i skönlitteratur
Verk av Henning Mankell
Urban Bäckström

Åke Per Urban Bäckström, född 25 maj 1954 i Sollefteå, är en svensk politiker (moderat), civilekonom och företagsledare.

Levnadsteckning 
Efter avbrutna doktorandstudier i nationalekonomi blev Bäckström år 1980 departementssekreterare i dåvarande ekonomidepartementet. Han var efter den borgerliga valförlusten 1982 verksam som chefsekonom för Moderaterna under ett år och innehade under andra hälften av 1980-talet samma post hos Aktiespararna. Under Regeringen Carl Bildt utsågs han till statssekreterare i Finansdepartementet, och den 3 november 1993 utsågs han till riksbankschef från ingången av 1994, och innehade denna post till och med 31 december 2002. Bäckström var verkställande direktör för Skandia Liv 2003–2005 och verkställande direktör för Svenskt Näringsliv 2005–2014.

Bäckström har varit vice styrelseordförande i Nasdaq OMX och styrelseledamot i Danske Bank, Institutet för Näringslivsforskning, i forskningsinstitutet Ratio och i AMF Pension, samt ett antal andra styrelser. Han har även deltagit i flera statliga utredningar.

Yrkesbefattningar

1978–1980 Forskningsassistent, Institutionen för Internationell Ekonomi, Stockholms universitet
1979–1980 Lärare i makroteknik, Nationalekonomiska Institutionen, Stockholms universitet
1980–1982 Departementssekreterare i Ekonomidepartementet
1982–1983 Chefsekonom, Moderata Samlingspartiet
1983–1985 Vice VD, Hotell Mollberg, Helsingborg
1985–1986 Chefsekonom, Aktiespararna
1986–1989 Chefsekonom, Moderata Samlingspartiet
1989–1991 VD och Vice VD, Consensus Fondkommission
1991–1993 Statssekreterare Finansdepartementet
1994–2002 Riksbankschef
2003–2005 VD, Skandia Liv
2005–2014 VD, Svenskt Näringsliv

Utmärkelser
  H.M. Konungens medalj i guld av 12:e storleken i Serafimerordens band (Kon:sGM12mserafb, 2007) för framstående insatser för svensk penningpolitik
 Ledamot av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien (LIVA, 2003)
 Hedersdoktor vid Högskolan i Jönköping (2014)

Bibliografi
2012 - Länge leve kapitalismen: en bok om marknadsekonomin och aktieplaceringar mellan eufori och domedag - från Adam Smith till Warren Buffett
2009 - Dags att köpa aktier?: om aktiesparande på turbulenta finansmarknader
2006 - Åter tid för reformer: Sverige behöver en ny blomstermålning
2004 - Pensionssparande: förtroende, aktiebubblor, kriser och trygghet
 2000 - Tankar om aktiesparande

Källor

Externa länkar
Presentation av Urban Bäckström, Svenskt Näringsliv.
Presentation av Urban Bäckström, Danske Bank.

Svenska nationalekonomer
Svenska ämbetsmän under 2000-talet
Svenska moderater
Svenska statssekreterare
Personer verksamma vid Svenskt Näringsliv
Personer inom Sveriges näringsliv
Chefer för Sveriges riksbank
Alumner från Stockholms universitet
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Födda 1954
Män
Levande personer
Sommarvärdar 2005
Personer från Sollefteå
Hedersdoktorer vid Högskolan i Jönköping
Västsverige

Västsverige eller Västra Sverige är dels ett informellt geografiskt begrepp, dels ett så kallat riksområde i internationell statistik. Riksområdet omfattar Västra Götalands län och Hallands län.

Begreppet används till exempel av Västsvenska Industri- och Handelskammaren och Hovrätten för Västra Sverige. Hovrättens domkrets omfattar delar av Västra Götalands län, Hallands län och Värmlands län.

Se även 
Sydsverige
Södra Sverige
Mellansverige
Götaland

Informella regioner i Sverige
They Might Be Giants

They Might Be Giants (ofta förkortat TMBG) är en amerikansk pop/rockduo bestående av John Linnell och John Flansburgh och som bildades 1982. TMBG:s mest kända låtar inkluderar "Birdhouse in Your Soul"  (från albumet Flood, 1990), "Don't Let's Start" (They Might Be Giants, 1986), och "Ana Ng" (Lincoln, 1988). Genom deras framträdande i tv-serien Tiny Toon Adventures blev även deras låt "Particle Man" och deras coverversion av the Four Lads sång "Istanbul (Not Constantinople)" uppmärksammade. Låten "Boss of Me" var temalåten till komediserien Malcolm - Ett geni i familjen som de år 2002 fick en Grammy Award för. Bandet har även blivit föremål för en dokumentärfilm Gigantic (A Tale of Two Johns) (2003) regisserad av AJ Schnack.  År 2011 var bandet med i MMORPG-spelet "Adventure Quest Worlds".

Bandets namn
Bandets namn kommer från filmen They Might Be Giants från 1971 med George C. Scott och Joanne Woodward i rollerna (filmen är baserad på en teaterpjäs med samma namn skriven av James Goldman.) Titeln på pjäsen (och filmen) är en referens till Don Quijote, som misstog väderkvarnar för jättar.

Bandets namn parodieras i Terry Pratchetts roman Soul Music av dvärg-rockbandet "We're Certainly Dwarfs".

Diskografi

Studioalbum
 They Might Be Giants (1986)
 Lincoln (1988)
 Flood (1990)
 Apollo 18 (1992)
 John Henry (1994)
 Factory Showroom (1996)
 Severe Tire Damage (1998)
 Mink Car (2001)
 No! (2002)
 The Spine (2004)
 Here Come the ABCs (2005)
 The Else (2007)
 Here Come The 123s (2008)
 Join Us (2011)
 Nanobots (2013)

Samlingsalbum, internetutgivningar
 Miscellaneous T (1991)
 Live!! New York City 10/14/94 (1994)
 Then: The Earlier Years (1997)
 Live (1999)
 Long Tall Weekend (1999) (enbart internetutgivning)
 They Got Lost (2002)
 Dial-A-Song: 20 Years Of They Might Be Giants (2002)
 Venue Songs (2004) (enbart internetutgivning)
 Almanac (album) (2004) (enbart internetutgivning)
 Users Guide to They Might Be Giants: Melody, Fidelity, Quantity (album) (2005)

EP, singlar, och demor
 Wiggle Diskette (1985)
 1985 Demo Tape (1985)
 Don't Let's Start (1987)
 (She Was A) Hotel Detective (1987)
 They'll Need A Crane (1989)
 Purple Toupee (1989)
 Birdhouse In Your Soul (1989)
 Istanbul (Not Constantinople) (1990)
 I Palindrome I (1992)
 The Guitar (The Lion Sleeps Tonight) (1992)
 Why Does The Sun Shine (1993)
 O Tannenbaum (1993)
 Back To Skull (1994)
 S-E-X-X-Y (1996)
 Working Undercover For The Man (2000)
 Boss Of Me (2000)
 Man, It's So Loud in Here (2000)
 Music From Malcolm In The Middle (2000)
 They Might Be Giants In Holidayland (2001)
 Bed, Bed, Bed (2003)
 Indestructible Object (2004)
 The Spine Surfs Alone (2004)

Externa länkar

Officiell webbplats
They Might Be A Wiki en wiki om TMBG. Den 4 januari 2006 hade wikin 2 108 artiklar.
They Might Be Giants Lyrics
Fansite

Amerikanska rockgrupper
Musikgrupper bildade 1982
Walt Disney Records-artister
Bengt Dennis

Bengt Dennis, född 5 januari 1930 i Grängesberg, är en svensk nationalekonom, journalist och ämbetsman. Han var Sveriges riksbankschef 1982–1993.

Biografi
Bengt Dennis växte upp i Grängesberg som son till säkerhetsförmannen Dennis Andersson och Greta Forsberg. Han utbildade sig till förvaltningssocionom och studerade vid bland annat Columbia University, där han tog en magisterexamen i ekonomi. Därefter arbetade han på Morgon-Tidningen, Stockholms-Tidningen, Dagens Nyheter, Sveriges Radio, Skandinaviska Enskilda Banken samt finans-, handels- och utrikesdepartementen.

Bengt Dennis utsågs till chefredaktör för Dagens Nyheter 1981. Året därpå var det regeringsskifte och Olof Palme blev statsminister. I samband med att Palme utsåg ministrar till sin regering utnämnde han på förslag av Kjell-Olof Feldt Bengt Dennis till riksbankschef. Valet stod då mellan Bengt Dennis, Aftonbladets chefredaktör Carl Johan Åberg och Pierre Vinde. Feldt och Dennis hade arbetat nära varandra när Dennis före arbetet på DN varit statssekreterare i Handelsdepartementet under föregående period med Socialdemokraterna i regeringsställning. Eftersom Dennis varit politiskt tillsatt, hade han lämnat regeringen när de borgerliga partierna vunnit valet 1976. Dennis fortsatte som riksbankschef under hela perioden med Socialdemokraterna i regeringsställning, men lämnade posten 1993, ett år efter att Carl Bildt blivit statsminister. Under sin tid på posten medverkade han i avskaffandet av regleringarna av kreditmarknaden. Detta anses ibland vara orsaken till finanskrisen 1990-94. Hösten 1992 höjde han under några dagar marginalräntan till 500 %.

Bengt Dennis ledde den förhandlingsdelegation, som 1992 presenterade ett förslag för framtida infrastruktursatsningar i Stockholm, kallat "Dennispaketet".

Bengt Dennis har under 2010-talet varit konsult och haft styrelseuppdrag i bland annat East Capital. Dennis drev sedan  egen konsultfirma och hade styrelseuppdrag vid till exempel East Capital.

Dennis är sedan 1988 ledamot av Ingenjörsvetenskapsakademien.

Bibliografi
 1998 –

Källor

Noter

Svenska journalister under 1900-talet
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Svenska nationalekonomer
Chefer för Sveriges riksbank
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Personer från Grangärde socken
Födda 1930
Levande personer
Män
Mottagare av Hans Majestät Konungens medalj
Wilsons sjukdom

Wilsons sjukdom eller hepatolentikulär degeneration är en sällsynt medfödd ärftlig åkomma där man har en bristande utsöndring av koppar i gallan, vilket leder till ackumulering av koppar i lever, hjärna och i korneas periferi. Kopparackumuleringen kan leda till organskador.

Sjukdomen är uppkallad efter den brittiska neurologen Samuel Kinnier Wilson.

Klinisk bild 
Wilsons sjukdom blir i de allra flesta fall symtomgivande mellan 5 och 40 års ålder. Leversymtom debuterar oftast före 25-årsåldern och kan variera från lätt förhöjda levervärden till svår leversvikt. Neurologiska och psykiska symtom dominerar vid diagnos hos äldre personer, men kan också debutera i tonåren.

Hemolytisk anemi kan ibland vara ett första tecken på Wilsons sjukdom.

Kayser-Fleischer-ringar i ögonen orsakas av kopparinlagring. De förekommer inte hos alla patienter och kan också ha andra orsaker.

Diagnos 
Mängden ceruloplasmin i blodet är låg i ungefär 90% av alla fall.

Genetik 
Orsaken till den störda kopparmetabolismen är en mutation i gen ATP7B på kromosom 13. En stor mängd olika mutationer i denna gen har identifierats vilka alla ger samma störning. Wilsons sjukdom är autosomalt recessiv vilket innebär att en muterad gen måste ärvas från båda föräldrarna. Detta sker med sannolikheten 25% om båda föräldrarna är bärare. En person som är bärare av bara en muterad gen utvecklar inte sjukdomen.

Epidemiologi 
Förekomsten brukar anges till ungefär 1/30.000.

Prognos 
Obehandlad leder sjukdomen till döden medan tidig behandling förebygger risken för organskador och symtom. Skador och symtom som redan har hunnit uppstå vid behandlingsstart är ofta reversibla men kan vara så långt gångna (till exempel levercirros) att separat behandling krävs för dessa.

Se även 
 Zinkbrist

Referenser

Externa länkar 
 Socialstyrelsen - Wilsons sjukdom

Genetiska sjukdomar
Leversjukdomar
Koppar
Ämnesomsättningssjukdomar