kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tre tjejer

Tre tjejer (engelska: Mystic Pizza) är en amerikansk romantisk dramakomedifilm från 1988 i regi av Donald Petrie. I huvudrollerna ses Annabeth Gish, Julia Roberts och Lili Taylor. Matt Damon gjorde här sin filmdebut.

Handling 
I staden Mystic, Connecticut, arbetar tre tjejer, Daisy, Kat och Jojo på en pizzeria. Jojo har problem med fästmannen, Daisy träffar den unge rikemanssonen Charlie och Kat har ett förhållande med den gifte mr Travers som hon är barnvakt hos.

Rollista i urval 

Annabeth Gish - Kat Arujo
Julia Roberts - Daisy Arujo
Lili Taylor - Jojo
Vincent D'Onofrio - Bill
William R. Moses - Tim Travers
Adam Storke - Charles Gordon Windsor, Jr.
Conchata Ferrell - Leona
Joanna Merlin - Mrs. Araujo
Porscha Radcliffe - Phoebe Travers
Arthur Walsh - Manny
John Fiore - Jake
Matt Damon - Steamer

Musik i filmen i urval  
"Don't Let the Stars Get in Your Eyes", skriven av Slim Willet, framförd av Perry Como 
"Serious", skriven av Ashley Hall och Stephanie Tyrell, framförd av Steve Tyrell
"Is It Hot in Here", skriven av Barry Coffing och Mark Heyes, framförd av Renée Geyer 
"I Ain't Got Nobody", skriven av Spencer Williams och Roger Graham, framförd av Louis Prima 
"Joyride", skriven av Ashley Hall och Stephanie Tyrell, framförd av Larry Greene
"Respect", skriven av Otis Redding, framförd av Aretha Franklin 
"I've Got You Under My Skin", skriven av Cole Porter, framförd av Frank Sinatra
"These Are the Times to Remember", musik av Franke Previte och Brad Fiedel, text av Franke Previte, framförd av Jill Colucci

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 
 
 
 

Amerikanska filmer 1988
Engelskspråkiga filmer
Amerikanska dramafilmer
Amerikanska komedifilmer
Amerikanska romantikfilmer
Connecticut på film
Tretal
Filmer i regi av Donald Petrie
Einar Groth

Karl Einar Bernhard Groth, född 30 december 1903 i Uppsala, död 9 maj 1964 i Enskede, var en svensk violinist, kapellmästare och kompositör.  

Groth utbildades vid Kungliga Musikkonservatoriet och blev efter studierna konsertmästare i Sune Waldimirs radioorkester 1936. Han startade senare en egen orkester. Han är även känd under pseudonymerna Bernhard Eje och Paul Gorensky.

Groth är begravd på Skogskyrkogården i Stockholm. Han var far till skådespelaren och sångerskan Erna Groth (1931–1993).

Filmografi

Filmmusik

Referenser 

Svenska violinister
Svenska kompositörer under 1900-talet
Svenska kapellmästare
Män
Födda 1903
Avlidna 1964
Gravsatta på Skogskyrkogården i Stockholm
Nyland, Umeå kommun

Nyland är en liten by som ligger 22 km sydväst om Umeå. Närmaste grannbyar är Bösta, Strängnäs och Hössjö.

Genom byn går Sörmjöleån men Nylandsborna säger mest Nylandsån eller Nylandsbäcken. Sörmjöleån är 20 km lång och kommer från Rödtjärn.

För länge sedan fanns en skola i Nyland. Numera går barnen i Yttersjö skola mellan årskurs 1 och 3 och sedan 4-6-klass i Kasamark. 

Nyland har en idrottsförening, ett bönhus och en bokbuss som kommer dit var tredje vecka.

År 1998 var det Skogsnolia i byn och då kom 9 001 personer och två år senare var det dags igen och då kom 9 499 personer.

Nyland blev omtalat i samband med identifieringen och gripandet av Hagamannen, som under sin brottsverksamma period och fram till gripandet var bosatt på orten.

Orter i Umeå kommun
Johnny Björkman

Johnny Björkman, egentligen John Henry Björkman, född 4 april 1890 i Stockholm, död där 3 mars 1945, var en svensk skådespelare, köpman, handelsresande och disponent.

Björkman filmdebuterade 1917 i Georg af Klerckers Förstadsprästen och han kom att medverka i sex filmer, varav merparten för just af Klercker. Han var 1915–1920 gift med skådespelaren Agda Helin.

Filmografi

Teater

Roller

Källor 

Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska scenskådespelare
Svenska stumfilmsskådespelare
Skådespelare från Stockholm
Födda 1890
Avlidna 1945
Män
Nitrox

Nitrox är en andningsgas som är en blandning av kväve (Nitrogen, N) och syre (Oxygen, O). Den används bland annat vid dykning.

Vanlig luft innehåller ungefär 21% syre och 78% kväve. 
Den sista procenten av luftens innehåll är andra ämnen som ozon, koldioxid, vätgas och vatten(ånga). Det finns också vissa ädelgaser som neon, helium och argon. Sedan finns det också föroreningar som kvävedioxid, svaveldioxid och kolmonoxid.

I praktiska dyksammanhang brukar man definiera nitrox som syreberikad luft (enriched air nitrox, EANx). Man talar då om blandningar som innehåller mer än 21% syre. De vanligaste blandningarna är nitrox 32 och nitrox 36 som innehåller 32% respektive 36% syre. 

Syftet med nitrox är att förlänga den maximala bottentiden genom att minska kroppens upptagning av kväve. Det är just kväveupptagningen som under längre tid leder till risk för dykarsjuka (benämns även DCS, DCI, Bends, etc). För kvävets del kan man därmed planera sitt dyk enligt de begränsningar som gäller för ett grundare dyk med luft. Villkoret blir då att kvävets partialtryck i gasblandningen på aktuellt djup skall vara lika med kvävets partialtryck i luft på det ekvivalenta luftdjupet. Sedan är det bara att räkna, eller använda sin tabell eller dator.

Nackdelen är att även syrgas är giftigt vid för höga partialtryck eller för långa exponeringar. Därför måste man vara försiktig med hur djupt man dyker. Syrets partialtryck får inte överskrida 1,6 ata, och man rekommenderas hålla sig under 1,4 ata. Därmed bör man inte dyka djupare än 33 respektive 28 meter med nitrox 32 resp 36. Syrgasexponering under lång tid kan också vara skadligt, då det leder till en oxidation av lungornas alveoler. Denna typ av toxicitet, även kallad pulmonär toxicitet eller helkroppsförgiftning, kräver så pass långa exponeringar att det inte är ett problem för rekreationsdykare. Vid utökad dekompression med ren syrgas kan dock problem uppstå även efter relativt korta exponeringar. Sådan dekompression bedrivs endast i samband med så kallad teknisk dykning eller kommersiell dykning. Lättare skador inskränker sig till en minskning av VC, vitalkapaciteten, och ger övergående symptom.

Ska man till exempel dyka på 27 meters djup använder man lämpligen en blandning med 36% syre. Andelen kväve är då 100 - 36 = 64%. Kvävets partialtryck på 27 meters djup blir

Vanlig luft innehåller (enligt ovan) 79% kväve och man är nu intresserad av vid vilket ekvivalent luftdjup (equivalent air depth, EAD) man får samma partialtryck:

Detta ger

Man kan alltså dyka med Nitrox 36 på 27 meters djup enligt samma begränsningar som den vanliga dyktabellen ger för 20 meters djup.

Andningsgas
Bertil Ehrenmark

Karl Bertil Reinhold Ehrenmark, född 16 juli 1892 i Heliga Trefaldighets församling i Gävle, död 14 augusti 1966 i Hedvig Eleonora församling i Stockholm, var en svensk skådespelare.

Karriär 
Ehrenmark, som var son till skohandlaren Karl Edvard Ehrenmark och modern Berta Viktoria Kindlund, engagerades vid Alhambrateatern i Stockholm 1913 för turnéer i landsorten fram till 1920. Han startade ett eget turnerande teatersällskap 1925.

Ehrenmark var engagerad vid flera teatrar i Stockholm, bland annat vid Södra Teatern, Vasateatern och Komediteatern. Han engagerades av Ernst Eklund 1932 och flyttade senare över till Oscarsteatern. Han filmdebuterade 1921 i John W. Brunius  En vildfågel, och kom att medverka i drygt 35 filmer.

Privatliv 
Han var gift första gången 1918–1931 med skådespelaren Gunhild "Gullan" Lidén, andra gången 1933–1942 med Brita Kjellmark och tredje gången 1964 med Anna-Greta Bergdahl, född Mende. Han var far till journalisten och kåsören Torsten Ehrenmark. Bertil Ehrenmark är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Filmografi (urval) 

1921 – En vildfågel
1923 – Mälarpirater
1925 – Skärgårdskavaljerer
1925 – Damen med kameliorna 
1925 – Styrman Karlssons flammor
1929 – Konstgjorda Svensson
1930 – Kronans kavaljerer
1931 – Skepparkärlek  
1931 – En natt
1931 – Röda dagen
1931 – Skepp ohoj!
1932 – Landskamp 
1932 – Lyckans gullgossar
1936 – Alla tiders Karlsson
1936 – Bombi Bitt och jag
1938 – Med folket för fosterlandet
1941 – Soliga Solberg 
1941 – Snapphanar

1942 – Lyckan kommer
1943 – Hans Majestäts rival
1944 – Mitt folk är icke ditt 
1944 – Fia Jansson från Söder
1944 – På farliga vägar
1945 – Rattens musketörer
1945 – Bröderna Östermans huskors
1945 – I som här inträden
1945 – Svarta rosor 
1945 – Sextetten Karlsson
1946 – Försök inte med mej
1946 – 91:an Karlsson. "Hela Sveriges lilla beväringsman"
1948 – Synd
1948 – Lappblod

Teater

Roller

Källor

Fotnoter

Externa länkar 

 

Svenska skådespelare under 1900-talet
Skådespelare från Gävle
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1892
Avlidna 1966
Män
Gunhild Ehrenmark

Gunhild Ehrenmark, egentligen Elna Gunilla Sundelius, tidigare kallad Gunhild Ehrenmark och Gullan Ehrenmark, ogift Lidén, född 4 juni 1893 i Uppsala, död 19 oktober 1957 i Högalids församling i Stockholm, var en svensk skådespelare.

Ehrenmark var dotter till ogifta Maria Charlotta Höglund (1870–1913), men fick senare efternamnet Lidén. Hon var under 25 år verksam som skådespelare på landsorten, vid Carl Deurells och Allan Rydings Teatersällskap samt vid Casinoteatern och Tantolundens friluftsteater i Stockholm. Hon var med och grundade det kvinnliga ordenssällskapet FA-Orden och satt i dess styrelse under 17 år.

Hon var gift med skådespelaren Bertil Ehrenmark 1918–1931 och med författaren Eric Sundelius från 1931. Hon var mor till journalisten Torsten Ehrenmark och Anne Maria Ehrenmark.

Gunhild Ehrenmark är begravd på Skogskyrkogården i Stockholm.

Filmografi

Teater

Roller

Källor

Fotnoter 

Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska scenskådespelare
Svenska stumfilmsskådespelare
Skådespelare från Uppsala
Gravsatta på Skogskyrkogården i Stockholm
Födda 1893
Avlidna 1957
Kvinnor
Tuomo Ruutu

Guld VM 2011
Tuomo Iisakki Ruutu, född 16 februari 1983 i Vanda, Finland, är en finländsk professionell ishockeyspelare som spelar för New Jersey Devils i NHL. Han listades som 9:e spelare totalt i NHL-Draften 2001 av Chicago Blackhawks 

Tuomo Ruutu har tidigare spelat i bland annat HIFK (Helsingfors Idrottsförening Kamraterna), Jokerit, Chicago Blackhawks och Carolina Hurricanes. Han var med i det finska landslag som kom tvåa i World Cup 2004 och det som vann VM 2011. 

Tuomo har två äldre bröder, Jarkko Ruutu och Mikko Ruutu, som båda spelar ishockey. Kusinen Raul Ruutu är basist i Sunrise Avenue.

Externa länkar
 Tuomo Ruutu - nhl.com

Finländska ishockeyspelare
Män
Födda 1983
Levande personer
Spelare i Carolina Hurricanes
Spelare i Chicago Blackhawks
Spelare i New Jersey Devils
Spelare i Jokerit
Världsmästare i ishockey
Personer från Vanda
Finländska olympiska bronsmedaljörer
Olympiska bronsmedaljörer 2014
Olympiska bronsmedaljörer 2010
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2014 från Finland
Tävlande i ishockey vid olympiska vinterspelen 2010
Tävlande vid olympiska vinterspelen 2010 från Finland
Tävlande i ishockey vid olympiska vinterspelen 2014
Spelare valda i NHL Entry Draft 2001
Spelare valda av Chicago Blackhawks i NHL Entry Draft
Ålands flagga

Ålands flagga är en mellanblå korsflagga med ett rött kors med gula ytterlinjer.

Historik 
Ålands första flagga, var blå-gul-blå i tre våder och komponerades av bokhandlaren och läraren Fritiof Liewendahl till den stora sångfesten i Mariehamn 1922, men förbjöds 1935 av finländska myndigheter. Talman Julius Sundblom, lät i protest såga av sin flaggstång en fot från marken.

En ny självstyrelselag 1952 gav Åland rätt att anta egen flagga. Så fort lagen trätt i kraft tog landstinget sig an flaggfrågan. Landstinget delades snart i två falanger: en förespråkade den gamla trevådsflaggan, en ville ha en traditionell korsflagga. Korsflaggeanhängarna var splittrade och producerade förslag på förslag. Men till slut – vid ett möte i Societetshuset (Socis) i slutet av november 1953 – lyckades de enas, och då kring en helt ny variant: En flagga som starkt påminner om Sveriges flagga med ett smalt rött kors infällt i det gula.

Efter lång debatt och flera jämna omröstningar kunde landstingets talman den 9 december 1953 kungöra att korsflaggan avgått med segern.

Den 24 april 1954 firades för första gången Ålands flaggas dag.

Ålands flagga regleras numera i landskapslagen (1992:41) om Ålands flagga och landskapsförordningen (2004:15) om riktlinjer för Ålands flaggas färger.

Flaggdagar på Åland 
Officiella flaggdagar är:

 Den 30 mars, dagen för högtidlighållande av Ålands demilitarisering och neutralisering
 Den sista söndagen i april, Ålands flaggas dag
 Den 9 juni, Ålands självstyrelsedag

Referenser

Externa länkar 
 Nordiska rådet och Nordiska ministerrådet

Regionflaggor i Europa
Åland
Palle Brunius

Paul (Palle) Gomer Brunius, född 5 november 1909 i Engelbrekts församling i Stockholm, död 13 maj 1976 i Oscars församling, var en svensk barnskådespelare, radioman och teaterchef. 

Brunius avlade fil.lic.examen i konsthistoria i Lund 1936 och anställdes samma år som regissör vid Sveriges Radio. Han var chef för Radioteatern 1957–1966 och därefter programdirektör till sin pensionering 1974. Han valdes till president i Internationella teaterinstitutet i Paris 1967 och samma år blev han riddare av Sankt Olavs orden.
 
Palle Brunius var son till skådespelaren och teaterchefen Pauline och regissören och teaterdirektören John W. Brunius samt bror till skådespelaren Anne-Marie Brunius. Han medverkade under sin uppväxt som skådespelare i filmer regisserade av sina föräldrar.

Filmografi

Teater

Roller (ej komplett)

Regi

Radioteater

Roller

Se även 
 Brunius (släkter)

Källor 
 "Familjenytt" Svenska Dagbladet 14 maj 1976

Noter

Externa länkar 
 
 

Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska barnskådespelare
Svenska teaterchefer under 1900-talet
Riddare av första klassen av Sankt Olavs orden
Skådespelare från Stockholm
Gravsatta på Galärvarvskyrkogården
Födda 1909
Avlidna 1976
Män
Ledning

Ledning kan syfta på:

 Företagsledning – en grupp tillsatt av ett företags styrelse som utövar verkställande makt
 Elektrisk ledning – en anordning som är avsedd för att leda elektrisk ström
 Vattenledning – benämning på transportkanal för vatten

Se även
 Värmeledning
Årsmöte

Årsmöte, sammanträde som hålls en gång per verksamhetsår. Ett årsmöte brukar innehålla val av styrelse och godkännande av budget och verksamhetsplan.

Ett årsmöte kan också fungera som dechargemöte. I så fall brukar man ha en skriftlig verksamhetsberättelse för året samt styrelsen beviljas ansvarsfrihet. Årsmötet ska utlysas en viss tid i förväg (enligt vad som står i stadgan).

Årsstämma är ett årligt möte för medlemmar i ett parti eller förening eller för aktieägare i ett aktiebolag.

Medlemmarna i organisationen kallas till årsstämma en gång varje år för att diskutera och bestämma det som är viktigt. Årsstämman brukar godkänna föregående års bokslut och budgeten för kommande år. På en årsstämma väljs även en styrelse som ska leda organisationen och en valberedning som ska ta fram lämpliga kandidater till styrelsen och en del övriga poster i organisationen. Deras arbete börjar direkt efter årsstämman och avslutas på nästa årsstämma då kandidaterna presenteras för val. Till årsstämman kan medlemmar skriva motioner. Styrelsen kan också skriva förslag men då kallas det för proposition. Alla motioner och propositioner som kommer in till årsstämman måste behandlas på stämman.

För ett aktiebolag benämndes årsstämman bolagsstämma fram till 2005. Ännu benämns en extrainsatt stämma för bolagsstämma medan den ordinarie stämman benämns årsstämma.

För ekonomiska föreningar, inkl. bostadsrättsföreningar, är benämningen föreningsstämma. Ordinarie föreningsstämma hålls en gång om året, medan de i övrigt kan hålla stämmor som benämns extra föreningsstämma.. I ideella föreningar heter det ofta årsmöte och extra årsmöte.. För politiska partier förekommer beteckningar som partistämma och partikongress.

Föreningsstämma eller årsmöte är ett sätt för medlemmar att utöva inflytande i föreningar. Det kan röra sig om ekonomiska föreningar, bostadsrättsföreningar, vägföreningar, samfällighetsföreningar o.d.

På en ordinarie föreningsstämma hanteras årets bokslut. Ordinarie stämma genomförs en gång om året, vanligen några månader efter räkenskapsårets slut. Det är vanligt att även välja nya styrelseledamöter. På en extra föreningsstämma kan andra frågor avgöras som inte kan vänta till nästa ordinarie stämma.

Ordinarie bolagsstämma kallades motsvarigheten till ordinarie föreningsstämma för aktiebolag o.d. Numera är benämningen för aktiebolag bytt till årsstämma.

Se även 
 Partikongress (för politiskt parti)
 Fullmäktige
 Årsstämma (aktiebolag)

Referenser

Noter 

Associationsrätt
Sammanträdesteknik
Verksamhetsår

Ett verksamhetsår är en period i en organisations verksamhet som i längd motsvarar ungefär ett kalenderår. Verksamhetsåret brukar utgöra styrelsens mandatperiod och budget- och bokslutsperiod. Verksamhetsåret börjar normalt efter avslutat årsmöte, eller motsvarande högsta beslutande församling - exempelvis kongress, och gäller fram till nästa årsmöte.

Referenser

Associationsrätt
Kalenderår

Kalenderår, borgerligt år, är den period som löper från och med 1 januari till och med 31 december. Benämningen borgerligt år används för att skilja den från kyrkoåret som i stort sett löper från december till november.

Ibland används beteckningen kalenderår som sportterm, bland annat för en fotbollssäsong som börjar och slutar under samma år. Så är fallet i till exempel Sverige och Norge där man kan tala om "fotbollssäsongen 1988".

Se även
 Gregorianska kalendern
 Julianska kalendern

Referenser

Tideräkning
Erin Brockovich (film)

Erin Brockovich är en amerikansk dramafilm från 2000 i regi av Steven Soderbergh. Titelrollen som Erin Brockovich spelas av Julia Roberts. Filmen hade Sverigepremiär den 7 april 2000.

Handling 
Erin Brockovich är ensamstående mamma till tre barn och får slita för att få pengarna att räcka till. Hon blir påkörd, men hennes advokat lyckas inte skaffa henne något skadestånd. Hon kliver då in på hans kontor och kräver att få ett arbete, med att göra vad som helst. Hon börjar undersöka ett energiföretag som har erbjudit närboende att lösa in deras hus. Människor i trakten har drabbats av kroniska sjukdomar. Ärendet växer och djupnar. Arbetet är inte längre bara en inkomstkälla, Erin gör allt för att de drabbade ska ersättas och de skyldiga ska stå till svars.

Om filmen 
För sin insats i filmen belönades Julia Roberts med en Oscar för bästa kvinnliga huvudroll. Filmen är baserad på en verklig händelse där ett energiföretag stod för ett kemiutsläpp i Hinkley i södra Kalifornien i USA. Utsläppet var ett så kallat sexvärt krom, som anses vara cancerframkallande. Verklighetens Erin Brockovich har en liten roll i filmen som Julia R., en servitris på en servering.

Rollista i urval 

 Julia Roberts – Erin Brockovich
 Albert Finney – Ed Masry
 Aaron Eckhart – George
 Marg Helgenberger – Donna Jensen
 Tracey Walter – Charles Embry
 Peter Coyote – Kurt Potter
 Cherry Jones – Pamela Duncan
 Scarlett Pomers – Shanna Jensen
 Conchata Ferrell – Brenda
 Edward L. Masry – stamgäst på diner
 Michael Harney – Pete Jensen
 Veanne Cox – Theresa Dallavale
 Scotty Leavenworth – Matthew Brown
 Gemmenne de la Peña – Katie Brown
 Gina Gallego – Ms. Sanchez
 T. J. Thyne – David Foil
 Valente Rodriguez – Donald
 Jamie Harrold – Scott 		
 Dawn Didawick – Rosalind 	
 David Brisbin – doktor Jaffe 		
 Matthew Kimbrough – bartender		
 William Lucking – Bob Linwood 		
 Sheila Shaw – Ruth Linwood 		
 Larry Martinez – Nelson Perez 		
 LeRoy A. Simmons – domaren 		
 Erin Brockovich-Ellis – servitris

Externa länkar 
 
 
 
 
 
 
 

Filmer 2000
Miljöskandaler och miljökatastrofer
Amerikanska dramafilmer
Amerikanska miljöfilmer
Filmer i regi av Steven Soderbergh
Filmer vars kvinnliga huvudrollsinnehavare belönades med Oscar för bästa kvinnliga huvudroll
Rättsliga dramafilmer
Feministfilmer
Engelskspråkiga filmer
Domssöndagen

Domssöndagen, även Kristus konungens dag, är i olika västerländska kyrkor kyrkoårets sista söndag och infaller den söndag som infaller 20–26 november.

Kristus konungens dag i Romersk-katolska kyrkan 
I Romersk-katolska kyrkan fick kyrkoårets sista dag namnet "Kristus konungens dag" i samband med liturgi- och kalenderreformen 1969. Kristus konungens dag firades sedan 1929 sista söndagen i oktober. Det var en markering mot de framväxande högerextrema politiska systemen. Söndagens textläsningar lyfter fram Jesu kungaanspråk. Den liturgiska färgen för detta är vit. Före 1969 och i den extra ordinarie formen av den romerska riten firas sista söndagen efter pingst där Matt 24:15 - 35 om den yttersta tiden är evangelietexten. Den liturgiska färgen för detta firande är grönt.

Domssöndagen i Svenska kyrkan 
I Svenska kyrkan har domstemat funnits på den sista söndagen före advent åtminstone sedan 1686 då Matteusevangeliet, kapitel 25, blev predikotext. Benämningen Domssöndagen för söndagen blev dock inte officiell förrän 1921. Dagens tema var mellan 1942 och 1983 officiellt "yttersta domen", men ändrades 1983 till "Kristi återkomst". Röster har höjts för att officiellt använda termen "Kristi konungens dag" även i Svenska kyrkan.

Den liturgiska färgen är grön, vit eller blå/violett (det senare allenarådande enligt 1942 års ordning). Vit är för att betona Kristi seger och glädjen hos hans trogna över hans återkomst.

Texter
Söndagens tema enligt 2003 års evangeliebok är Kristi återkomst. De bibeltexter som används för att belysa dagens tema är:

Referenser

 Den svenska evangelieboken med tillägg, Bokförlaget Libris 2003, med kyrkoårsintroduktioner av Karl-Gunnar Ellverson, , s. 516.
 Gudstjänst, Handbok för församlingens gudstjänster, Tony Guldbranzén, Bokförlaget Origo 1993, , s. 413.

Kyrkoåret
Söndag
November
Oktober