kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Fornvännen

Fornvännen är en svensk vetenskaplig tidskrift inom arkeologi och äldre konsthistoria. Ges ut av Kungl. Vitterhetsakademien i samarbete med Statens Historiska museer. Den har bland annat Nordens största recensionsavdelning på området. Artiklarna är skrivna på nordiska språk, engelska eller tyska med sammanfattningar på engelska. Tidskriften kommer ut med fyra häften per år.

Fornvännen började ges ut av Vitterhetsakademien år 1906 och ersatte då Vitterhetsakademiens Månadsblad och Svenska Fornminnesföreningens Tidskrift. En skannad och OCR-tolkad webbversion i fulltext av tidskriftens första 100 årgångar sjösattes i november 2007. 

Från och med mars 2009 är Fornvännen en Open Access-tidskrift vars webbversion publiceras sex månader efter varje nummer på papper. Tidskriften tillgängliggörs digitalt av Vitterhetsakademiens och Riksantikvarieämbetets bibliotek, via portalen DiVA. 

Fornvännens redaktionsgrupp består av en huvudredaktör, en redaktionssekreterare samt av minst ytterligare tre redaktörer varav en är utsedd av Statens Historiska Museer. Nuvarande huvudredaktör är Mats Roslund, professor vid institutionen för arkeologi och antik historia, Lunds universitet. Redaktionen använder sig av double blind peer review för artikelmanus.

Några tidigare redaktörer 

 Emil Eckhoff 1906-23
 Sigurd Curman 1925-46
 Mårten Stenberger 1947-52
 Erik Bohrn 1953-1965
 Ingrid Swartling 1966-72
 Bo Gräslund 1966-72
 Åke Hyenstrand 1972-75
 Lars O Lagerqvist 1972-75
 Göran Tegnér 1975-2016
 Jan Peder Lamm 1976-2016
 Torgny Säve-Söderberg 1976-85
 Gustaf Trotzig 1997-2007
 Martin Rundkvist 1999-2018
 Elisabet Regner 2007-19
 Lars Larsson 2008-16

Referenser

Externa länkar
Fornvännen, elektronisk upplaga, sökbar från årgång 1906 och framåt

Svenska tidskrifter
Arkeologi
Tidskrifter startade 1906
Forskning & Framsteg

Forskning & Framsteg är en svensk populärvetenskaplig tidskrift. Tidskriften utkommer med tio nummer om året. Den började utges 1966 och ägs av en stiftelse utan vinstsyfte. Chefredaktör är sedan mars 2021 Jonas Mattsson. Tidigare chefredaktörer: Eric Dyring (1966-1978), Björn Fjæstad (1979-2010), Patrik Hadenius (2010-2018) och Viveka Ljungström (2018-2021). Förste ordförande var Nobelpristagaren Hugo Theorell.

Tidningen strävar efter att skriva begripligt och intresseväckande om allt från materiens minsta beståndsdelar till den yttersta rymden, från djurens beteende till den mänskliga hjärnan, från livets uppkomst till aktuella energiproblem. Populärvetenskap tolkas alltså ämnesmässigt brett i tidskriften, som kan innehålla artiklar om astronomi, fysik, miljö, ekologi, energi, teknik, medicin, psykologi, djur, natur, arkeologi, historia, samhällsvetenskap och ekonomi. Ofta är artiklarna skrivna i samarbete mellan tidskriftens journalister och svenska forskare.

Referenser

Externa länkar 
Tidningens webbplats

Svenska tidskrifter
Populärvetenskapliga tidskrifter
Miljö

Miljö  kan syfta på:

 Miljö (omgivning) – samlingen av alla levande och icke-levande föremål på jorden
 Miljöförstöring – mänsklig verksamhet som förstör eller skadar omgivningen
 Miljöpolitik – politik som rör miljön, exempelvis global uppvärmning och hållbar utveckling
 Miljöekonomi – en underdisciplin till nationalekonomi
 Miljöorganisation – en organisation som finns för att värna om miljön som ett huvudmål
 Miljövetenskap – ett vetenskapsområde som studerar sambandet mellan natur/miljö och människan
 Miljökonsekvensbeskrivning – en helhetssyn av den miljöpåverkan i Sverige
 Miljö (arkitektur) – inom arkitekturen den inre och yttre omgivning som finns hos byggnader och anläggningar
 Miljöpsykologi – ett tvärvetenskapligt område inom psykologin och beteendevetenskapen
 Social miljö – det sociala sammanhang i vilket en person lever
 Miljöhål – ett hål på ett biljardbord
 Grafisk miljö – samlingen av de grafiska gränssnitt som möter en datoranvändare

Se även
 Grön ideologi
Träkvista

Träkvista är ett område inom tätorten Ekerö på Ekerön på Mälaröarna i Uppland i Stockholms län. 

Bebyggelsen utgörs av mestadels villor, kedje- och radhus. Där finns flera skolor: Träkvista skola, Sanduddens skola samt några förskolor. För idrotten finns  Ekerövallen, Träkvistavallen samt Vikingahallen. Vid Träkvista torg finns det en matvaruaffär, pizzeria/grill, färgaffär, leksaksaffär med mera och en restaurang. I närheten av Träkvista, vid Ekerövägen, ligger Fantans hög.

Träkvista by var fram till år 1990 Ekerö kommuns mittpunkt då Ekerö centrum invigdes samma år.

Se även
 Östra Mälaren

Externa länkar

Orter i Ekerö kommun
Tidigare tätorter i Stockholms län
Nattis

Nattis (av "dagis", i sin tur slanguttryck för "daghem") är ett vardagsuttryck för barnomsorg öppen på kvällar, nätter, tidiga morgnar och helger. Den riktar sig till barn vars vårdnadshavare arbetar så kallad obekväm arbetstid då dagöppna förskolor och fritidshem har stängt. Många nattis delar lokaler med dagöppna förskolor. Det finns också familjedaghem som tar emot barnen nattetid.

När nattis öppnar om vardagskvällarna kommer barn hemifrån, från fritis eller dagöppna förskolor. På nattis kan barnen bland annat erbjudas middag, TV-tittande och nattsömn. När nattis stänger om vardagsmorgnarna går barnen till skolan, dagöppna förskolor eller hämtas hem. På nattis är det vanligt att barn lämnas och hämtas olika tider, vilket innebär att alla inskrivna barn sällan eller aldrig närvarar samtidigt.

Nattis är till skillnad från dagöppen förskola inte lagstadgad i Sverige, och därför inget som kommunen måste erbjuda. I den skollag som började gälla efter årsskiftet till 2011 står att kommunerna ska "sträva efter" att erbjuda nattis, vilket enligt dåvarande barnomsorgsminister Nyamko Sabuni innebär att ingen kommun kan säga nej utan att handlägga ärendet och ta hänsyn till behoven som finns.

Statistik 
År 2003 erbjöds nattbarnomsorg i 150 (drygt hälften) av Sveriges kommuner. Av de 140 kommuner som inte anordnade nattbarnomsorg angav 104 att det inte fanns någon efterfrågan. Resterande 36 uppgav andra skäl, oftast att kommunen fattat ett politiskt beslut att inte erbjuda nattomsorg.

Åren 2005–2010 ökade antalet barn inskrivna vid nattis med nästan 500 i Sverige. Under samma period minskade antalet kommuner som erbjöd det. 2010 saknade sex av tio svenska kommuner barnomsorg på obekväm arbetstid. 2016 var det tre av tio kommuner som inte kunde erbjuda nattis.

Källor 
Ingen skyldighet till nattis sr.se 14:26 | måndag 5 februari 2007

Noter 

Barnomsorg
Förskola
Natt
Den förstenade skogen

Den förstenade skogen (svensk premiärtitel: Mannen som sålde sitt liv; originaltitel: The Petrified Forest), är en amerikansk kriminaldramafilm från 1936 i regi av Archie Mayo. Manuset bygger på en pjäs av Robert E. Sherwood. Filmen var Humphrey Bogarts stora genombrottsfilm.

Handling 
Filmen är ett gisslandrama, som utspelar sig under Den stora depressionen på en restaurang i en ödslig del av nordöstra Arizona, i närheten av de berömda formationerna av fossila redwoodträd.

Alan Squier (spelad av Leslie Howard) är en distingerad gentleman som stannar till vid restaurangen, träffar Gabrielle Maple (Bette Davis), och sedan blir tagen som gisslan av gangstern Duke Mantee (Humphrey Bogart), på flykt undan lagen. Handlingen fortsätter utspela sig på restaurangen, där alla inblandade berättar sin historia.

Rollista i urval 
 Leslie Howard – Alan Squier
 Bette Davis – Gabrielle "Gabby" Maple
 Humphrey Bogart – Duke Mantee
 Genevieve Tobin – Mrs. Chisholm
 Dick Foran – Boze Hertzlinger
 Joseph Sawyer – Jackie 
 Porter Hall – Jason Maple
 Charley Grapewin – Gramp Maple
 Paul Harvey – Mr. Chisholm

Externa länkar

Amerikanska dramafilmer
Amerikanska filmer 1936
Amerikanska filmer baserade på pjäser
Amerikanska kriminalfilmer
Filmer i regi av Archie Mayo
Korniska

Korniska (eget namn: Kernowek) är ett keltiskt språk i den sydvästbrittiska gruppen som talas i Cornwall. Korniskan är nära besläktad med bretonskan i Bretagne och mer avlägset besläktad med kymriskan i Wales.. Korniskan talades tidigare över hela Cornwall, men trängdes över tid undan av engelskan och antas sedan ha dött ut. Olika uppgifter om när detta inträffade förekommer.

Precis som manx har korniskan återupplivats. Frånräknat modersmålstalare talas det enligt 2011 års folkräkning av 557 personer. År 2002 erkändes korniskan som ett officiellt minoritetsspråk i Storbritannien och från och med 2005 har det erhållit statligt stöd.

Dolly Pentreath, död 1777, har traditionellt betraktats som språkets sista modersmålstalare. En myt rörande hennes död säger att hennes sista ord skall ha varit My ny vynnav kewsel Sowsnek (Jag vill inte tala engelska). Den siste som traditionellt har ansetts vara enspråkig i korniska hette Chesten Marchant (död 1676). Korniskans ordförråd är till 80 procent gemensamt med bretonska, till 75 procent gemensamt med kymriska och bara till 35 procent gemensamt med de mer avlägset besläktade iriska och skotsk gaeliska.

Korniskan på Scillyöarna dog ut på 1660-talet.

Språket skrivs med latinska alfabetet.

Fonologi

Konsonanter 

Källa:

Vokaler 

Källa:

Referenser 
* Ferdinand, Siarl (2013). Brief History of the Cornish language, its Revival and its Current Situation. ''E-Keltoi'', Vol. 2, 2 Dec. pp. 199–227

Externa länkar 

Brittiska språk
Utrotningshotade språk
Språk i Storbritannien
Verb–subjekt–objekt-språk
36 (tal)

36 (trettiosex) är det naturliga talet som följer 35 och som följs av 37.

Inom matematiken 
 36 är ett jämnt tal.
 36 är det åttonde triangeltalet
 36 är det sjätte kvadrattalet
 36 är ett kvadrattriangulärt tal
 36 är ett tridekagontal
 36 är ett ymnigt tal
 36 är ett mycket ymnigt tal
 36 är ett superymnigt tal
 36 är ett Harshadtal
 36 är ett Ulamtal
 36 är ett Praktiskt tal.
 36 är ett palindromtal i det kvinära talsystemet.
 36 är ett palindromtal i det oktala talsystemet.

Inom vetenskapen 
 Krypton, atomnummer 36
 36 Atalante, en asteroid
 Messier 36, öppen stjärnhop i Kusken, Messiers katalog

Se även 
 36 f.Kr. och 36 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
37 (tal)

37 (trettiosju) är det naturliga talet som följer 36 och som följs av 38. Det är det 12:e primtalet efter 31 och före 41.

Inom matematiken
 37 är ett udda tal.
 37 är ett primtal
 37 är ett latmirp
 37 är ett extraordinärt tal
 37 är ett centrerat hexagontal
 37 är ett stjärntal
 37 är ett palindromtal i det senära talsystemet.

Inom vetenskapen 
 Rubidium, atomnummer 37
 37 Fides, en asteroid
 Messier 37, öppen stjärnhop i Kusken, Messiers katalog

Se även 
 37 f.Kr. och 37 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Primtal
Heltal
Medelpads fornminnesförening

Medelpads fornminnesförening är en förening i Sundsvall som bildades 1906 för att skapa en motsvarighet till Skansen för Medelpad. På Norra Berget driver föreningen tillsammans med Föreningen Norra berget Sveriges näst största friluftsmuseum, med gamla byggnader och annat som minner om hur folk levde i det gamla bondesamhället. I en av byggnaderna driver föreningen ett hantverks- och sjöfartsmuseum, vars mest kända föremål är den uppstoppade skvadern. 

Eldsjälar bakom bildandet var professor Anders Wide och författaren Olof Högberg. Bland tidigare ordförande märks rådmannen Embleton Sundberg.

Källor
 Sölve Carlander et al, Norra berget, Medelpads fornminnes förening och AV-media Västernorrland, 2001.
Ekonomisk information

Externa länkar
Medelpads fornminnesförenings webbplats

Medelpads historia

Hembygdsmuseer i Sverige
Friluftsmuseer i Sverige
Sundsvalls kommun
Museer i Västernorrlands län
Laplacetransformen av differentialekvationer

Laplacetransformen ersätter differentialekvationer med algebraiska ekvationer och används för att lösa differentialekvationer med begynnelsevärden, utan att först behöva bestämma en allmän lösning och därefter använda begynnelsevärdena för att få fram den önskade lösningen. Detta är speciellt värdefullt när problemet är diskontinuerligt, och varje intervall måste behandlas för sig.  I Laplacetransformens algebraiska ekvation blir istället varje intervall en term i ekvationen.

Bakgrund
Laplacetransformen ersätter en funktion  med en funktion  där

Laplacetransformen av  anges även med  eller ibland som .

Från definitionen kan man härleda följande räkneregel:
 

Detta kan användas till att lösa en differentialekvation

genom att använda Laplacetransformen på båda sidor av ekvationen

Detta ger, med räkneregeln ovan att:

Ur detta kan man lösa ut Laplacetransformen av f. Genom att använda inverstransformen får man fram själva f.

Se även
Differentialekvation

Differentialekvationer
Transformer
Integraltransformer
Geometrisk fördelning

Geometriska fördelningen är en diskret sannolikhetsfördelning. Den är sannolikhetsfördelningen för antalet Bernoulliförsök som måste göras innan försöket lyckas, då varje försök lyckas med sannolikheten p. En geometrisk fördelning har sannolikhetsfunktionen

 

för  och har kodbeteckningen .

Väntevärdet för en geometriskt fördelad stokastisk variabel är (1 - p)/p och variansen är (1 − p)/p2.

Det är det specialfall av negativ binomialfördelning i vilket r = 1. Liksom den kontinuerliga motsvarigheten (exponentialfördelningen), är den geometriska fördelningen "minneslös"; det är den enda diskreta fördelningen som är minneslös.

För-första-gången-fördelning 
En variant på geometrisk fördelning är för-första-gången-fördelning som har sannolikhetsfunktionen

 

för  och har kodbeteckningen .

Väntevärdet för en ffg-fördelad stokastisk variabel är 1/p och variansen är (1 − p)/p2.

Denna fördelning används till exempel vid X = "Antal kast till och med första sexan" (med en perfekt tärning), som ger . Sannolikheten att få en sexa på andra kastet blir då

 .

Skillnaden mot geometrisk fördelning är att ffg anger sannolikheten att kast n är en sexa, medan den geometriska fördelningen ger sannolikheten för hur många misslyckade kast man gör innan man får en sexa.

Referenser

Externa länkar 

Sannolikhetsfördelningar
Gamla världen

Termen "Gamla världen" används vanligtvis i väst för att referera till Afrika, Asien och Europa (Afro-Eurasia eller Världsön), som kollektivt betraktas som den del av världen som känd för dess befolkning innan kontakt med den "Nya världen" (Amerika och Oceanien).

Se även 

 Eurocentrism 
 Afrika-Eurasien

Referenser 

Kulturhistoria
Grupperingar av länder
Kolonialism i Afrika
Kultur i Asien
Kultur i Afrika
Kultur i Europa
Världskrig

Ett världskrig är ett krig av så stor omfattning att man kan säga att det utkämpas på en global nivå.

Som världskrig räknas första världskriget och andra världskriget, eftersom dessa krig innehöll krigsskådeplatser över hela världen samt aktörer från flera olika världsdelar. Tiden mellan dessa världskrig kallas för mellankrigstiden. Enligt många historiker inleddes en ny epok i och med första världskrigets utbrott, och en ansenlig mängd historierelaterade böcker antingen slutar eller börjar vid denna händelsen.

Av sin samtid kallades första världskriget helt enkelt för "världskriget", och denna beteckning användes under mellankrigstiden, som då kallades "efterkrigstiden".

Till världskrigen kan även räknas trettioåriga kriget, sjuårskriget och Napoleonkrigen. Även i dessa krig utkämpades striderna över hela klotet men de krigförande parterna var alla från samma världsdel, Europa (USA deltog dock i Napoleonkrigen). Många europeiska stater hade vid denna tid flera besittningar utanför Europa.

Tredje världskriget och fjärde världskriget används ibland, men med varierande innebörd. Uttrycken syftar antingen på tänkta framtida krig eller på lågnivåkonflikter efter andra världskriget, till exempel kalla kriget eller kriget mot terrorismen.

Se även
Världsfred

Källhänvisningar
Maria Goeppert-Mayer

Maria Goeppert-Mayer, född Göppert 28 juni 1906 i Kattowitz i Tyskland, nuvarande Polen, död 20 februari 1972 i San Diego i USA, var en tysk-amerikansk teoretisk fysiker. Hon var professor vid University of California i San Diego i sydvästra USA. År 1963 mottog hon, tillsammans med Eugene Wigner och J. Hans D. Jensen, Nobelpriset i fysik "för deras upptäckter beträffande atomkärnornas skalstruktur".

Biografi
Goeppert-Mayer hade 1948 presenterat en modell som ordnade protonerna och neutronerna i en atomkärna i en serie "skal", ungefär som elektronerna utanför kärnan. De tres arbeten med skalmodellen inom kärnfysik var ett viktigt steg på vägen inom kvantgruppteori.

Som doktorand på Göttingens universitet skrev Göppert sin doktorsavhandling om teorin kring tvåfotonabsorption av atomer. Vid tiden för hennes examen verkade det avlägset att verifiera avhandlingen experimentellt, men senare möjliggjordes detta med hjälp av utvecklingen av laser. Idag är enheten för tvåfotonabsorptionstvärsnitt kallad Goeppert-Mayer-enheter (GM-enheter) efter Maria.

Maria Goeppert gifte sig med Joseph Edward Mayer 1930 och flyttade till USA. Edward Mayer var docent vid Johns Hopkins University, men strikta regler mot nepotism hindrade universitet från att ta in Goeppert-Mayer som fakultetsmedlem. Hon fick dock en anställning som assistent på Johns Hopkins university och publicerade en artikel om dubbelt betasönderfall år 1935. År 1937 flyttade hon till Columbia University där hon fick en oavlönad anställning. Under andra världskriget arbetade hon med isotopseparering för Manhattanprojektet vid Columbia; hon arbetade även tillsammans med Edward Teller vid Los Alamos National Laboratory för att utveckla Tellers "super"bomb. 

Efter kriget arbetade Goeppert-Mayer som oavlönad docent i fysik vid University of Chicago och som senior-fysiker vid det närliggande Argonne National Laboratory. Maria Goeppert-Mayer utvecklade tillsammans med J. Hans D. Jensen och Eugene Wigner en matematisk modell för atomkärnornas skalstruktur för vilket de belönades med Nobelpriset i fysik år 1963. År 1960 utnämndes hon till professor i fysik vid University of California i San Diego.

Goeppert-Mayer har fått kratern Goeppert-Mayer på Venus uppkallad efter sig.

Referenser

Noter

Externa länkar 

 Nobelprize.org, Maria Goeppert-Mayer - biografi
 Nobelprize.org, Maria Goeppert-Mayer - nobelföreläsning
 Nobelprize.org, Kvinnliga nobelpristagare

Nobelpristagare i fysik
Amerikanska fysiker under 1900-talet
Amerikanska professorer
Födda 1906
Avlidna 1972
Kvinnor
Personer från Schlesien
Amerikanska eponymer
Alumner från Göttingens universitet
Amerikanska nobelpristagare
Trollywood

Trollywood kallas Trollhättan efter sin roll inom produktion av filmer och utbildning av filmarbetare. Staden är säte för Film i Väst, och man har tillsammans med Svenska filminstitutet och med hjälp av EU-bidrag lyckats skapa ett filmcentrum i kommunen.

1996 blev Trollhättan huvudkontor för Film i Väst, en regional filmfond som fungerar som medfinansiär till olika filmprojekt. Sedan 1997 har över 300 långfilmer producerats i området (Trollhättans och Vänersborgs kommuner).

Filmer inspelade i Trollywood (i urval)
Fucking Åmål
Tillsammans
Tsatsiki, morsan och polisen
Dancer in the dark 
En sång för Martin  
Hans och hennes
Dogville
Manderlay
Storm
Ett öga rött
I taket lyser stjärnorna
Polisstyrka X7
Under solen
Tjenare kungen
Bröllopsfotografen

Se även
Hollywood
Bollywood
Tollywood
Kollywood
Nollywood
Dollywood

Referenser

Externa länkar
Trollhättans Walk Of Fame, på stadens webbplats
Film i Väst
Svenska filminstitutet

Svensk film
Trollhättans kommun
Bollywood

Bollywood är ett internationellt populärnamn på den mest framgångsrika filmindustrin i Indien, den i Bombay. Här görs ungefär 900 filmer per år. De flesta indiska filmer innehåller dans- och sångnummer som blivit synonymt med Bollywoodfilmer. Filmerna är på hindi.

Förutom "Bollywood" produceras i Indien ett stort antal filmer även på regionala språk som tamil och telugu. Sammanlagt produceras det ungefär tusen filmer i Indien per år.

Historik och produktioner
När man började spela in filmer i Bombay var det till en början rena avfilmningar av teaterstycken. Teatern var vid sekelskiftet en form av vaudeville: underhållning med spänning, romans och gyckel med inklämda dans- och sångnummer i en löst sammansatt blandning. Så gott som alla filmer bygger på denna formel med sex till åtta sånger insprängda i handlingen.

Filmerna beskrivs ibland som en kryddblandning av komedi, romans, action och drama. De olika stilarterna binds samman till en helhet av sång- och dansnumren. Dessa scener är som drömsekvenser som inte alls behöver ha med filmens handling att göra.

Bollywood är bara en del av Indiens filmindustri. Flera delstater gör filmer på sina lokala språk. Sammanlagt har tusen filmer premiär varje år i Indien, men det är i Bollywood som de flesta filmerna på hindi spelas in, Indiens officiella språk. Sedan 1931, då den första ljudfilmen hade premiär, har över 68 000 filmer spelats in i Indien.

Den 28 november 2008 fick Sverige sin första Bollywoodbiograf - BioCentrum - i Malmöstadsdelen Limhamn-Bunkeflo.

Se även 
 Dhallywood, Bangladeshs filmindustri
 Hollywood, amerikanska filmindustrin
 Kollywood, tamilska filmindustrin
 Nollywood, Nigerias filmindustri, världens näst största
 Tollywood, telugiska och bengaliska filmindustrin
 Trollywood, norra Älvsborgs Hollywood i Trollhättan
 Bombay, staden där Bollywoodfilmerna görs

Referenser

Indisk film
Dagordning

En dagordning, agenda eller föredragningslista är ett mötesschema och den lista som presenterar de ärenden som är tänkta att behandlas vid sammanträdet. Dagordningen anger i vilken turordning frågorna ska behandlas och sammanställs vanligen av ordföranden, sekreterare eller bemyndigad tjänsteman beroende på organisationens stadgar. En dagordning består normalt av tre olika kategorier av punkter: formaliapunkter, diskussionspunkter, samt beslutspunkter. På en mötesdagordning kan det även förekomma meddelandepunkter, uppföljningspunkter och övriga frågor. De övriga frågorna anmäls under mötet, i regel före beslutspunkten fastställande av dagordning/fastställande av föredragningslista. De frågorna brukar i regel inte kunna lyftas till beslut, eftersom de inte funnits med i handlingarna när mötet kallades.

En dagordning rangordnas vanligtvis antingen enligt siffror (1, 2, 3 ...) eller siffror kombinerade med paragrafer (§1, §2, §3 ...). I vissa beslutande församlingar anges dessa med ett ord eller bokstav i kombination med numrering exempelvis Formaliapunkt 1 (F1, F2, F3 ...), Beslutspunkt 1 (B1, B2, B3 ...). Vanligt är att uppräkningen av mötesdagordningens punkter börjar om från "1" för varje enskilt möte, men det förekommer att numreringen av mötespunkterna fortsätter från föregående mötes slutnumrering. En dagordning kan även innehålla tidsangivelser för när det är tänkt att skilda punkter ska avhandlas.

Exempel (1) på dagordning / agenda
  09:00 – 10:00: Öppningsceremonier
  10:00 – 10:30: Val av mötesfunktionärer och övrig formalia
  10:30 – 10:45: Kaffepaus
  10:45 – 12:00: Punkterna §5 till §12
  12:00 – 13:00: Lunch
  13:00 – 14:00: Punkterna §13 till §21
  14:00 – 14:30: Avslutningsceremonier
  14:30 – 15:00: Tårta
  15:00 – 15:30: Avslutning 

Exempel (2) på dagordning / föredragningslista
 10:00: Mötets öppnande
 10:00: Val av mötesordförande
 10:10: Val av mötessekreterare
 10:20: Val av protokolljusterare tillika rösträknare
 10:30: Fastställande av dagordning
 10:45: Höstkampanj
 12:00: Bidrag till ungdomsföreningen
 13:00: Övriga frågor
 13:30: Mötets avslutande  

Ofta kallas för dagordning föredragningslista, exempelvis i den svenska riksdagen. I vissa församlingar finns det krav på att de ärenden som ska tas upp på ett möte redovisas i förväg. Det gäller till exempel kommunfullmäktiges sammanträden och föreningsstämman i en ekonomisk förening. 

Ibland används dagordning i ett ännu mer allmänt uttryck: att något "lyfts upp på dagordningen" (till exempel att en politisk fråga blir aktuell i den allmänna debatten).

Referenser 

Sammanträdesteknik