Sexism

Sexism (från engelskan sex, kön, och -ism, ideologisk riktning), innebär fördomsladdad diskriminering, förtryck eller utnyttjande av människor enbart på grund av könstillhörighet. Begreppet myntades av kvinnorörelsen i USA på 1960-talet som en parallellbildning till racism (rasism). Det har sedan dess varit vanligt inom olika grenar av feminismen och är även föremål för lagstiftning och används inom socialforskning.

Definition och användning 
Grunden till sexism ligger i den ideologiska eller religiösa föreställningen att naturgivna skillnader mellan könen ger dem skilda uppgifter i samhället. Förespråkare av termen sexism menar att detta i praktiken alltid leder till att ett kön underordnas, medan det andra får en förtur till maktpositioner och bättre levnadsförhållanden.

På grund av den patriarkala strukturen hos traditionella samhällen, och därav resulterande maktförhållanden, betecknade sexism ursprungligen endast diskriminering av kvinnor med samtidigt gynnande av det manliga könet. Efter millennieskiftet har dock anklagelser om diskriminering av endera kön på grund av deras könsroller – kulturellt betingade stereotyper om kvinnlighet och manlighet – blivit mer uppmärksammat. I bland annat Sverige upplevs flickor ha större handlingsutrymme i sina framtida yrkesval än pojkar.
 
I de västerländska kulturerna märks sedan 1990-talet ett utforskande av könsförhållanden och könsbetydelse över huvud taget. Här analyseras de könsroller som inskränker både kvinnor och män och kan göra dem båda till offer för sexism. På det samhällspolitiska planet yttrar sig detta till exempel i "gender mainstreaming" på det akademiska planet i utvecklingen ur ”kvinnoforskning” (som nästan uteslutande studerade kvinnans situation) av de nyutvecklade områdena genusvetenskap och queerteori).
 
Ett flertal filosofer, till exempel feministen Christina Hoff Sommers, motsäger sig idén om att uppmärksammandet av könens olikheter är jämställbart med förtryck och föreslår istället en acceptans för de olikheter mellan könen som bevisats av naturvetenskaplig forskning, och att människor kan vara "olika men jämställda".

Begreppshistoria

Föregångare 
Redan 1907 använde doktor Käte Schirrmacher begreppet ”Sexualismus” (”sexualism”) om att mannen har uppställts som norm inom språket och i andra sammanhang. Simone de Beauvoir skrev en avhandling om detta fenomen 1949, där hon dock inte använde begreppet ”sexualism” eller ”sexism”.

Begreppets uppkomst i USA 
Begreppet ”sexism” dök för första gången upp på engelska under 1960-talet. Det användes för att beskriva naturalisering av samhälleliga processer (biologism), ett verkningssätt som även begreppet ”rasism” siktade mot. Begreppet sexism anknöt till rasism. Med sexism benämndes inte bara individuella fördomar, utan även institutionaliserad diskriminering. En första vetenskaplig framställning av sexism ägde rum i början av 1970-talet i USA. Under 1970-talet började detta begrepp användas i vetenskapliga läroböcker i USA, medan det i Tyskland fortfarande inte var välbekant och endast användes i feministisk och populärvetenskaplig litteratur.

1980-talet: Sexism som förtrycksförhållande 
Under 1980-talet blev samspelet med andra förtrycksformer som klassism och rasism starkare betonat i diskussionen kring sexism. I samband med diskussionen om de olika förtrycksförhållandena skildes mellan fördom och förtryck. Inom intersektionalitetsforskning (av intersection: skärning, korsning, genomskärning) idag adderas inte längre endast förtrycksförhållandena, utan det undersöks vilka resultat korsningarna av förtrycksförhållanden som sexism, rasism och så vidare har.

Se även 
 Androcentrism
 Förtryckssamverkan
 Könssegregation
 Rasism

Referenser

Noter

Källförteckning
 Marie-Louise Janssen-Jurreit: Sexismus. Über die Abtreibung der Frauenfrage. München 1976 
 Angela Davis: Rassismus und Sexismus. Schwarze Frauen und Klassenkampf in den USA (1982) Berlin: Elefantenpress 
 Dietrich Becker-Hinrichs, Renate Wanie: Sexismus in politischen Gruppen, Broschüre, 1991, 
 Annegret Friedrich: Projektionen. Rassismus und Sexismus in der Visuellen Kultur, 2001, 
 Monika Gerstendörfer: Sine laude! Sexismus an der Hochschule, 1994, 
 Ruth Köppen: Armut und Sexismus Berlin 1994 
 Anja Meulenbelt: Scheidelinien. Über Sexismus, Rassismus und Klassismus (1988),Reinbek bei Hamburg: Rowohlt Verlag 
 Thomas Eckes: Geschlechterstereotype: von Rollen, Identitäten und Vorurteile, i: Ruth Becker, Beate Kortendieck (utg.): Handbuch Frauen- und Geschlechterforschung. Theorie, Methoden, Empirie (2004) Wiesbaden: VS Verlag für Sozialwissenschaften 
 Herrad Schenk: Geschlechterrrollenwnadel und Sexismus. Zur Sozialpsychologie geschlechtspezifischen Verhaltens (1979) Weinheim und Basel: Beltz Verlag 
 Ignacio L. Götz: The culture of sexism, Westport, Conn. 1999, 
 Gudrun Salmhofer (utg.): Sexismus. Übergriffe im Alltag, Studien Verlag, Innsbruck 2004, , (Tyskspråkig recension på literaturkritik.de)
 Clarice Stasz Stoll (utg.): Sexism. Scientific Debates (1973) Reading, Mass.: Addison Wesley

 
Diskriminering
Könsroller
Hat
Chauvinism