kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Förordningen om statliga byggnadsminnen

Förordningen om statliga byggnadsminnen (Förordning (1988:1229) om statliga byggnadsminnen m. m) reglerar vilka statliga byggnader som kan förklaras för byggnadsminnen, och vad man får göra med dem. 

Riksantikvarieämbetet är den myndighet som hanterar frågor kring statliga byggnadsminnen. Det finns cirka 300 statliga byggnadsminnen. De förvaltas av Statens Fastighetsverk, Fortifikationsverket, Trafikverket, Naturvårdsverket, Riksdagsförvaltningen, Sjöfartsverket och Sveriges Lantbruksuniversitet. 

Förvaltningsrätt
Stenkyrka kyrka, Bohuslän

Stenkyrka kyrka är en kyrkobyggnad i Tjörns kommun. Den tillhör Stenkyrka församling, Göteborgs stift.

Kyrkobyggnaden
Nuvarande kyrka uppfördes 1843 i en bohuslänskt förenklad Karl Johansstil av Sandhultsbyggmästrna Andreas Persson och Peter Pettersson efter ritningar av Johan Carlberg. Den är 41 meter lång och 17 meter bred. Den tidigare kyrkan från 1200-talet revs för att ge plats åt den nya. 

Kyrkan har ett långsträckt långhus, ett tresidigt avslutat kor och vidbyggt torn i väster med plattavslutad spira.

Inventarier

Dopfunt av täljsten från 1100-talet i två delar. Höjd: 70 cm. Cuppan är rund och karformad samt skrånande nedåt. Den är försedd med dekorativa flätmönster. Foten är en odekorerad plint. Uttömningshålet är placerat något åt sidan. Funten tillhör en grupp som är tillverkade av mästarna Sven och Torbjörn. Den är välbevarad utan skador.
Altare av trä från slutet av 1800-talet, där altarprydnaden utgörs av ett fristående kors med törnekrona och bakom den en marmorerad tyavla som symboliserar Jesu gravsten. 
Predikstolen av trä med skulpterade figurer, tros vara från medeltidskyrkan. Över predikstolen finns en baldakin med förgyllt kors.
Nattvardskalken i silver är daterad 1706, liksom patenen.

Klocka
Lillklockan är en av Bohusläns äldsta och av en typ, som liknar den till 1228 daterade klockan i Saleby kyrka.

Orgel
Orgeln från Hammarbergs Orgelbyggeri AB installerades 1962. Den har tjugo stämmor fördelade på två manualer och pedal. Fasaden är ljudande.

Referenser

Externa länkar
 Stenkyrka församling

Kyrkobyggnader i Göteborgs stift
Kyrkobyggnader i Tjörns kommun
Kyrkobyggnader invigda 1843
1843 i Sverige
Hela havet stormar

Hela havet stormar är en sällskapslek där deltagarna ska gå runt ett antal uppställda stolar (en färre än antalet deltagare) till ljudet av musik. När en utomstående lekledare plötsligt stänger av musiken gäller det för deltagarna att så snabbt som möjligt sätta sig på en av de lediga stolarna. Den som inte får en egen sittplats då blir utslagen ur leken.

Därefter tar lekledaren bort en av stolarna, startar musiken på nytt och leken går vidare. Vinnare blir deltagaren som sitter på den sista kvarvarande stolen. Leken är vanlig på barnkalas. En liknande lek är fruktsallad.

Leken inom TV och film
I filmen Amadeus från 1984 förekommer en variant på leken med levande musik och där deltagarna dansar runt stolarna. Den som blir utan stol får ett straff som bestäms av lekledaren.
Galenskaparna gjorde en parodi på leken i TV-programmet En himla många program från 1989-1990. Då sattes elva stolar upp till tio deltagare. Den stol som ingen satte sig på plockades bort.
Leken heter "Reise nach Jerusalem" på tyska. Gruppen Sürpriz tävlade för Tyskland i Eurovision Song Contest 1999 med ett bidrag under samma namn.

Varianter och överförd betydelse
 Inom scoutrörelsen leker man ibland "Hela Havet Stormar, Tvärtom". I den lekvarianten ska deltagarna hjälpas åt att få plats, trots att det är en stol mindre.
 Det finns en variant med rockringar på golvet istället för stolar.
"Hela havet stormar" har även blivit ett allmänt begrepp. Det syftar då på ett sammanhang där alla inblandade är i rörelse, för att eventuellt byta plats med varandra.

Se även 
 Burträskbingo
 Fruktsallad (lek)

Referenser

Noter

Källor 
Roligalekar.se: Hela havet stormar

Lekar
Stolar
Musik
Amma (gud)

Amma är en regn- och skapargud hos Dogonfolket i sydöstra Mali i västra Afrika. Amma skapade världsalltet som ett ägg ur vilket ett par tvillingar, en pojke och en flicka, föddes. Denna tvillinggestalt kallades Nummo.

Referenser
 Amma, från Encyclopedia Mythica Online

Gudar i afrikansk mytologi
Vädergudar
Skapargudar
Amma (yrke)

En amma är en kvinna som ammar ett spädbarn utan att vara barnets biologiska mor. 

Anledningen att bruka ammor var att öka barnets chans till överlevnad på grund av att det nyfödda barnets biologiska mor, av olika anledningar, inte själv kunde amma barnet. Bruket av ammor är gammalt, möjligen så gammalt som 5 000 år. Ammor har varit vanligt förekommande i överklassen i många högkulturer världen över, men var framför allt vanligt i Europa under 1700- och en tid in på 1800-talet. Det var de kungliga och adliga som började med ammor i Sverige. Så småningom togs bruket också upp av den framväxande medelklassen. Ammorna kom vanligen från fattiga miljöer och var ogifta mödrar. Ammornas egna barn kunde lämnas bort till barnhus eller änglamakerskor. Jämfört med många andra länder var aldrig användandet av ammor särskilt utbrett i Sverige.

Yrket försvann under 1800-talet. Då började framför allt alltfler medelklasskvinnor själva amma sina barn, med tanken att amning var ett sätt att visa moderskärlek. Under 1800-talet och början av 1900-talet utvecklades nappflaskorna och de första industriella modersmjölkersättningarna gjorda på komjölk började produceras.

Pastöriserad mjölk innebar dock att man kunde börja föda upp barn helt utan bröstmjölk och bruket av ammor försvann. Bröstmjölksersättning och bättre samt renare bröstmjölksflaskor har också medverkat till yrkets nedgång.

I de flesta utvecklingsländer har ammor ersatts med användning av bröstmjölksersättning. Det finns dock områden där ammor fortfarande förekommer.

Referenser 

Barnomsorg
Historiska yrken
Amning
Axel Fredrik Runstedt

Axel Fredrik Runstedt, född 28 januari 1861 i Beatebergs församling, Västergötland, död 25 juli 1933 i Falköpings landsförsamling, Falköping var en svensk prästman, psalmförfattare och tidigt aktiv inom esperantorörelsen.

Runstedt var kyrkoherde i Gökhem i Skara stift i Västergötland, och ledamot av bland annat 1908 års psalmbokskommitté. Som psalmförfattare finns han bland annat representerad i 1986 års psalmbok med två originaltexter (nr 401 och 558, och en bearbetning/översättning (nr 324).

Runstedt lärde sig esperanto tidigt efter att språket publicerats, och författade redan 1890 ett litet läromedel i Esperanto i form av ett flygblad – därmed en av de första publicerade texterna om esperanto i världen. Därefter var han inte längre aktiv inom esperantorörelsen.

Psalmer
Du folk av ädla fäders stam (1921 nr 635)
Eja, mitt hjärta, hur innerlig (1921 nr 673, 1986 nr 639 = Mitt hjärta vidgar sig överfullt) bearbetning av svensk översättning från 1673
Gud, vår Gud, för världen all (1921 nr 510, 1986 nr 99) bearbetad 1911 men bara enligt Koralbok för Nya psalmer, 1921 och 1937 års psalmbok, enligt 1986 års psalmbok var det Johan Ludvig Runeberg som bearbetade texten 1857. 
Herren är min herde god (1921 nr 587, 1986 nr 558) 
Med lust och glädje tänker (1921 nr 668, 1986 nr 324) bearbetning 1911 av översatt text. 
Så skön en väg ej finns på jord (1921 nr 560, 1986 nr 401) skriven 1909
Vad har min själ till vinning kvar (1921 nr 517)
Vattuströmmar skola flyta (1937 nr 253), översatt 1911
Nu gå vi, nu gå vi (Psalmer och sånger för barn för bruk i skola och söndagsskola nr 813)

Referenser 

Svenska psalmförfattare
Esperantister
Födda 1861
Avlidna 1933
Män
Eva Pettersson

Eva Maria Pettersson, född Lindgren 23 december 1926 i Sala stadsförsamling, är en svensk textilkonstnär.

Pettersson studerade vid Konstfackskolan 1950–1952 och vid Aubusson 1960.

Bland hennes offentliga arbeten märks en ridå till Ättetorpskyrkan i Åby, Lidaledens kyrka i Norrköping, Hagebyskolan i Norrköping, Johannes församlingshem i Norrköping, kormattor till Kimstads, Gamleby, Ättetorp och Styrstads kyrkor, vävnad till Johannes församlingshem och kor i Norrköping, altartextil för Borgs klockaregård i Norrköping, textil för Östra Ny kyrka och textiler till Fiskeby bolags styrelserum.  

Pettersson är representerad vid Norrköpings konstmuseum, Norrköpings kommun och Östergötlands läns landsting. Från 1952 gift med konstnären Per Pettersson.

Källor
Konstnärer i Östergötland och Örebro län, Gunnel och Kjell Swärd, Pedagogförlaget, , sid 194
Eva och Per Pettersson, Konstruktiva bilder Textil och akryl 3 maj - 8 juni 2009 GalleriLi, Skärkind

Noter

 
Svenska textilkonstnärer under 1900-talet
Födda 1926
Levande personer
Kvinnor
Personer från Sala
Enkel maskin

En enkel maskin är inom fysik en inrättning som bara behöver en enkel kraft för att utföra mekaniskt arbete. Den enkla maskinen arbetar enligt principen, att vad som sparas i kraft förloras i väg. 

Som enkla maskiner räknas vanligtvis fem anordningar:
 Lutande planet
 Skruven
 Kilen
 Hävstången
 Hjulet

Även  blocket kan räknas som en av de enkla maskinerna. Skruven betraktas ibland som en rörlig form av det lutande planet.

För att till exempel driva ett föremål uppför ett lutande plan till en viss höjd krävs mindre kraft jämfört med att lyfta föremålet rakt upp till samma nivå. Dock måste föremålet flyttas en längre väg (mekanikens gyllene regel). Den förste att ingående studera de enkla maskinerna var Arkimedes. Antikens större byggnadsverk, till exempel Egyptens pyramider, uppfördes alla enbart med hjälp av enkla maskiner.

Källor

Mekanik
Femme

Femme (engelskt uttal: /fɛm/; franskt uttal: /fam/) är ett uttryck för en lesbisk kvinna som använder kvinnliga symboler (exempelvis smink, kjol, långt hår, smycken med mera) för att uttrycka sin könsidentitet. Uttrycket kommer via engelskan från franskans ord för kvinna.

Jämför med butch, vilket motsvarar en (oftast lesbisk) kvinna som klär sig i traditionella manliga kläder.

Källhänvisningar 

Benämningar på personer
HBTQ-terminologi
Genus
Butch

Butch är ett begrepp för att beskriva en homosexuell kvinna som använder symboler och yttre attribut ofta associerade med män (kort hår, "manliga" kläder, parfym avsedd för män med mera). Motsatsen till butch är femme, vilket är ett begrepp som beskriver en homosexuell kvinna med typiskt eller till och med överdrivet feminina karaktärsdrag. En homosexuell kvinna som varken kan beskrivas som butch eller femme beskrivs med begreppet kiki.

Ordets betydelse är belagd tillbaka till 1940-talet och förekom tidigt bland arbetarklasskvinnor, men det antas ha förekommit även längre tillbaka i tiden. Tidigare hade begrepp som Bull dagger och bull dyke fyllt en liknande betydelse inom den tidiga HBTQ-rörelsen. Butchkulturen var som mest utmärkande under 1950-talet och 1960-talet i delar av USA. Den har dock sedan 1990-talet fått något av en renässans i flera länder.

Begreppet butch kan användas såväl nedvärderande som uppvärderande om kvinnliga homosexuella, och det beroende på kontexten det uttrycks i.

Källhänvisningar 

HBTQ-terminologi
Benämningar på personer
Genus
Oryza sativa

Oryza sativa, mest känt som asiatiskt ris, är en växtart som vanligtvis kallas ris. Oryza sativa är det spannmål som har det minsta genomet, det innehåller 12 kromosomer, 42000 gener och är 430 miljoner baspar stort.

Systematik 
Oryza sativa delas vanligtvis upp i två underarter, rundkornigt japonica och långkornigt indica. Olika varieteter av japonica odlas oftast på torra fält, i tempererade östra Asien, på höglandet i Sydostasien och på hög höjd i södra Asien, medan varieteter av indica främst odlas i vatten på låglandet, i tropiska Asien. Det finns en mängd färger av Oryza sativa, som vitt, brunt, svart, lila och rött ris.

En tredje rundkornig underart som växer i tropisk miljö identifierades utifrån morfologi och kallades inledningsvis för javanica, men är idag känd som tropisk japonica. Exempel på kultivarer av denna underart är Tinawon och Unoy som odlas på terrasser i bergsområden på ön Luzon i Filippinerna.

Men hjälp av isoenzymer identifierade Glaszmann (1987) sex huvudgrupper av O. sativa: japonica, aromatic, indica, aus, rayada och ashina.

Garris et al. (2004) gjorde en studie med enkla sekvensupprepningar vilket indikerade att O. sativa borde delas upp i fem huvudgrupper: temperad japonica, tropisk japonica och aromatic, vilket omfattar de olika japonica-varieteterna, medan indica och aus omfattar indica-varieteterna.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 

sativa
Ris
Gudermes

Gudermes (ryska: Гудерме́с, tjetjenska: Гуьмсе) är en stad i delrepubliken Tjetjenien i sydvästra Ryssland, belägen vid floden Sunzja, 36 kilometer öster om Groznyj. Den hade 51 215 invånare i början av 2015. Gudermes var fram till 1941 en liten ort, men blev senare en järnvägsknutpunkt mellan Rostov-na-Donu, Baku, Astrachan och Mozdok. Staden hyser oljeutvinningsindustri.

Källor 

Orter i Tjetjenien
Technische Universität Hamburg

Technische Universität Hamburg, förkortat TUHH, är en teknisk högskola i Harburg, ett distrikt i Hamburg som ligger i norra Tyskland.

Hamburg-Harburg
Hamburg
Byggnader och anläggningar i Hamburg
Protoplasma

Protoplasma är den substans som en levande cell innehåller, inklusive organeller och cellkärna. 'Protoplasma' är en äldre beteckning. I eukaryota celler kallas den del av protoplasman som omger cellkärnan för cytoplasma, och de del som finns inne i kärnan för nukleoplasma.

Historia 
Ordet protoplasma härleds från grekiskans πρωτός protos (först) och πλάσμα plasma (formad). Ordet användes först av J.E Purkinje 1840 för att beteckna det material av gelélika korn som bygger upp djurembryot, senare (oberoende) av Hugo von Mohl 1846 för att beskriva den del av en växtcell som inte var cellvägg, kärna eller vakuol.  Eduard Strasburger delade upp "protoplasman" i cytoplasma (en term från Albert von Kölliker, 1863) och nukleoplasma (från Édouard van Beneden 1875) 1892. Thomas Huxley refererade senare till protoplasma som "den fysiska basen för allt liv" och ansåg att förutsättningen för liv härrörde från protoplasmans molekylära sammansättning. Hur denna sammansättning var beskaffad var dock omdiskuterat och det förelåg en del kontrovers över vilken sorts substans det egentligen rörde sig om.  Försök att undersöka livets uppkomst genom att skapa syntetisk protoplasma i laboratorier visade sig inte vara framgångsrika.

Föreställningen att protoplasma är delbart i en grundsubstans kallad cytoplasma och en strukturell del kallad kärna kommer från tiden innan elektronmikroskop då man genom mikroskop fick intrycket att cytoplasman varen homogen vätska och existensen av de flesta cellkomponenter fortfarande var okända. Idag vet vi att celler är strukturellt mycket komplexa och innehåller ett stort antal organeller

Referenser 

Cellbiologi
Klasslöst samhälle

Ett klasslöst samhälle, är enligt marxistiska teorierna i skriften kommunistiska manifestet ett samhälle som saknar politiska eller ekonomiska samhällsklasser som går i arv. Bland annat många socialister, kommunister och anarkister förespråkar det klasslösa samhället. De som förespråkar det klasslösa samhället anser att staten, kapitalismen och/eller patriarkatet leder till att människan delas in i samhällsklasser med olika mycket makt. Exempel på detta är socialister som anser att arbetare och kapitalägare är klasser i ett kapitalistiskt samhälle och radikala feminister som anser att kvinnor och män är klasser i ett patriarkalt samhälle.

Se även

Urkommunismen
Klassamhälle
Klasskamp

Socialism
Samhällstyper
Fiskdamm

Fiskdamm är en fiskeinspirerad lek som är vanlig på framför allt barnkalas, skolavslutningar och julgransplundringar i Sverige.

Deltagarna har var sitt metspö med "rev", vanligen ett snöre, och en "fiskekrok", ofta i form av en klädnypa. Med spöet fiskar deltagarna efter presenter bakom ett uppspänt skynke (oftast ett lakan eller en större bordsduk), där det sitter en person och fäster saker. När "fångsten fastnat på kroken" kan personen rycka i reven eller ropa exempelvis "napp" för att signalera för deltagaren att denne kan dra upp sin fångst.

Personen bakom skynket kan välja att sätta på riktiga presenter, som godispåsar eller påsar med blandat innehåll såsom godis, bullar, kakor, russin, frukt, ballonger och mindre leksaker. Ibland kan fångsten bestå av oväntade och ovälkomna skämtpresenter, som en strumpa eller en rulle toalettpapper, varpå fiskaren får försöka igen.

Lekar
Jul
Impeller

En impeller är ett hjul som roterar i en gas eller vätska. Den används för att pumpa, blanda eller förflytta gaser eller vätskor. Ett specialfall av impeller är propellern som används för att förflytta mediet axiellt eller för att få fram en axiell kraft som på ett fartyg eller flygplan. Impellern kan också användas för att få ut rörelseenergi ur strömmande vatten som i ett vattenkraftverk där vattnet normalt leds in radiellt mot impellern.

Båtmotorer
 
I vattenkylda utombordsmotorer är kylvattenpumpen vanligtvis en impellerpump. Impellern är gjord av gummi och sitter på vertikala drivaxeln mellan växelhuset och motorn. Axeln är placerad excentriskt i pumphuset och vid rotationen pressar impellern upp vattet till kylkaviteterna i motorn.

Maskinteknik

cs:Rotor
Johann Balthasar König

Johann Balthasar König, född 1691, död 1758. König var tysk organist, kapellmästare, koralkompositör och sångboksutgivare i Frankfurt am Main. I hans koralbok utgiven 1738 framgår inte upphovsmän utan han har som regel blivit tillskriven kompositionerna där med viss tvekan. Boken gavs ut med den kompletta titeln "Harmonischer Lieder- Schatz oder Allgemeines Evangelisches Choral-Buch – von Johan Balthasar König, Directore Chore Musices in Frankfurt am Mayn – 1738".  Han finns representerad i Den svenska psalmboken 1986 med två verk till fyra psalmer: nr 294 är samma melodi som till 593 och 597 samt nr 542.

Psalmer
Herre, dig i nåd förbarma (1986 nr 542) förmodas vara dess tonsättare 1738. 
Hur härligt vittna land och sjö (1986 nr 544 i finlandssvenska psalmboken), tonsatt 1738 
Tanke, som fåfängt spanar (1921 nr 575) "ur Balthasar Königs Choralb." 1738
Välsigna, Herre, alla dem (1986 nr 294) förmodas vara dess tonsättare 1738.
Bevara, Gud, vårt fosterland, (1986 nr 593) förmodas vara dess tonsättare 1738. 
När stormen ryter vilt på hav (1986 nr 597) förmodas vara dess tonsättare 1738

Tyska koralkompositörer
Tyska klassiska kompositörer
Män
Födda 1691
Avlidna 1758
A18 (motorväg, Belgien)

A18 är en motorväg i Belgien som går mellan Brygge och gränsen till Frankrike. Motorvägen går via Veurne.

Se även
Motorväg
Motorvägar i Belgien

Motorvägar i Belgien
A25 (motorväg, Belgien)

A25 är en motorväg i Belgien som går mellan Liège och gränsen till Nederländerna. Motorvägen går via Visé.

Vägen är skyltad som E25.

Se även
Motorväg
Motorvägar i Belgien

Motorvägar i Belgien
A26 (Belgien)

A26 är en motorväg i Belgien som går mellan Liège och Neufchâteau.

Se även
Motorväg
Motorvägar i Belgien

Motorvägar i Belgien
Lördagsgodis

Lördagsgodis är ett svenskt begrepp för föräldrars och andra målsmäns bestämmelser att deras barn enbart får äta godis en dag i veckan, vanligtvis lördagarna. Ordet är belagt i svenskan sedan 1957.

Genom att barnens godisätande begränsades till en enda dag i veckan, ansågs skulle det inte vålla lika omfattande kariesangrepp som dagligt småätande av godiset. Detta baserades på Medicinalstyrelsens riktlinjer efter resultaten från Vipeholmsexperimenten 1952, att för mycket socker kunde ge hål i tänderna. Senare har studier gjorts som visat att det är den totala mängden sockerintag och inte frekvensen som är avgörande för utvecklingen av karies, bland annat vid en finländsk studie som publicerades i januari 2016.

Lösgodiset blev alltmer lättillgängligt i butikerna i Sverige från och med 1985 då hälsovårdsnämnden tillät självplock av godis för kunderna. Detta gjorde att begreppet lördagsgodis blev allt vanligare i Sverige. Seden var relativt allmänt accepterad i Sverige från 1950-talet. Att lördagsgodis levt kvar har även med andra orsaker än tandhygien att göra, bland annat att hög sockerkonsumtion även medför andra risker som fetma och näringsbrist. De flesta barn älskar godis men har svårt att själva begränsa intaget. Genom att koncentrera konsumtionen till en specifik dag i veckan kan vårdnadshavare skapa rutin för godisätandet, men samtidigt få mer kontroll över barnens och även sin egen konsumtion än vid impulskonsumtion. Barndietisten och författaren Sara Ask anser dock inte att lördagsgodis måste innebära strikta regler, utan att barnen kan konsumera godsaker även vid enstaka andra tillfällen, men att det då helst bör ske på vuxnas initiativ och inte efter tjat och skrik från barnen. När barnen är omkring 7–10 år kan de börja få veckopeng och köpa sitt eget lördagsgodis.

Se även 
 Fredagsmys

Källor 

Barndom
Godis
Tandvård
Godis
A27 (motorväg, Belgien)

A27 är en motorväg i Belgien som går mellan Battice och gränsen till Tyskland. Motorvägen går via Verviers, Malédy och Sankt-Vith. Denna motorväg är en viktig länk mellan Belgien och Nederländerna.

Vägen är skyltad som E42.

Se även
Motorväg
otorvägar i Belgien

Motorvägar i Belgien
Åkersorkar

Åkersorkar eller egentliga sorkar (Microtus) är ett släkte gnagare i underfamiljen sorkar som omfattar cirka 50 arter.

De arter som hör till åkersorkarna är nära besläktade med jordsorkar. De skiljer sig från jordsorkar genom olikheter i kindtändernas byggnad och en kortare svans. De lever i Nordamerika, Europa och Asien.

Beskrivning 

Åkersorkar når en kroppslängd mellan 8 och 18 centimeter och därtill kommer en 2 till 10 centimeter lång svans. Vikten varierar mellan 17 och 170 gram. Den jämförelsevis långa pälsen är på ovansidan antingen gulaktig eller rödbrun, gråbrun eller svart. Undersidan är ljusare. Öronen är små och nästan helt gömda i pälsen. Hos de flesta arter har honor åtta spenar.

Habitatet utgörs av olika områden såsom tundra, torr gräsmark eller skogar. Flera arter bygger underjordiska bon. De flesta är aktiva under gryningen och natten. De håller ingen vinterdvala. Deras sociala beteende är delvis gåtfullt. Vissa arter lever i kolonier av hundratals individer som är aggressiva mot varandra.

Åkersorkar är uteslutande växtätare som har gräs, blad, rötter, rotfrukter, frön och nötter som föda. Ibland äter de under loppet av ett dygn föda som motsvarar deras egen vikt.

Honor kan ha flera kullar per år och i regioner med kalla vintrar sker fortplantningen oftast mellan våren och hösten. Är mattillgången bra sker parningar även under vintern när marken är täckt av snö. Dräktigheten varar 19 till 25 dagar och sedan föds upp till 12 ungar per kull.

Arter efter vetenskapligt namn 

Olika arter har det svenska trivialnamnet gransork men de utgör ingen systematisk grupp.

Enligt olika studier bör Volemys clarkei och Volemys kikuchii flyttas till släktet åkersorkar.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Ronald M. Nowak: Walker's Mammals of the World. Johns Hopkins University Press, 1999, 
 D. E. Wilson, D. M. Reeder: Mammal Species of the World. Johns Hopkins University Press, Baltimore 2005,
Brunvänster

Brunvänster är en politisk term. Den användes av journalisten Maciej Zaremba i en debattartikel i Dagens Nyheter 2003, där han anklagade tidskriften Ordfront magasin för att i flera redaktionella artiklar ha förnekat eller förminskat serbiska illdåd som begåtts under Jugoslaviska krigen.

Se även 
Brunskjorta
Vänsterextremism

Referenser 

Politiska termer
Pejorativa termer
A28 (motorväg, Belgien)

A28 är en motorväg i Belgien som går mellan Aubange och Athus.

Se även
Motorväg
Motorvägar i Belgien

Motorvägar i Belgien
A54

A54 är en motorväg i Belgien som går mellan Nivelles och Charleroi.

Se även
Motorväg
Motorvägar i Belgien

Motorvägar i Belgien