kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Reliabilitet

Reliabilitet beskriver tillförlitligheten hos en mätning eller ett beteendevetenskaplig mätinstrument (ett prov) och används inom exempelvis mätteknik och psykometri.  För att ett testresultat ska ha hög reliabilitet bör resultatet vara detsamma vid upprepade mätningar ("test–retest-reliabilitet" eller repeterbarhet), och oberoende av vem som utför testet ("interbedömarreliabilitet"). Av reliabilitet följer inte att man har validitet, som innebär att testet mäter det som det är avsett att mäta. Däremot kan ett test eller en mätning inte ha högre validitet än reliabilitet.

Reliabilitet avseende tester kan mätas på flera olika sätt. Vid test-retest-reliabilitet utför man upprepade mätningar på samma sätt, och mäter sedan samvariationen – korrelationen – mellan de olika mättillfällena. Det kan gälla antingen en persons svar på ett formulär, vilket är en typ av test-retest-reliabilitet, eller olika bedömares tolkning av någonting (till exempel när olika lärare rättar samma prov). 

En annan form av reliabilitet, intern konsistens, avser hur väl olika delar av måttet mäter samma sak. Till exempel kan man önska att de olika frågorna ("items") i ett intelligenstest mäter intelligens på samma sätt, så att det finns en korrelation mellan frågorna. En metod för att mäta detta är split-half-metoden, som innebär att man delar upp frågorna i två hälfter – till exempel varannan fråga eller första och andra hälften av testet – och sedan beräknar korrelationen mellan de båda hälfterna. Ett annat mått på den interna konsistensen är Cronbach's α (alfa), som är ett sammanfattande korrelationsmått mellan samtliga items. I teorin är Cronbach's α ett mått på alla split-half utförda på en gång.

Klassisk testteori 
Inom klassisk testteori definieras reliabiliteten matematiskt som andelen av den totala poängens varians som utgörs av den sanna poängens varians eller, annorlunda uttryckt, ett minus andelen av den totalpoängsvariansen som utgörs av felvariansen:

där 
 är reliabiliteten för det uppmätta värdet X,
 är variansen i den totala (uppmätta) poängen,
 är variansen i den sanna poängen och
 är felvariansen.

Den sanna poängen kan ju dock aldrig observeras direkt eller beräknas, så därför används olika metoder för uppskattning av reliabiliteten, som test-retest-reliabilitet, parallella test och intern konsistens. Varje sådan metod bygger på något skilda källor till felvarians.

Se även
Funktionssäkerhet
Tillförlitlighet
Validitet

Källor

Noter

Statistik
Termer inom vetenskap
Psykometri
Pedagogiska mätningar
71 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Slavupproret under Spartacus ledning krossas av en romersk armé under Marcus Licinius Crassus. De slavar, som tas tillfånga korsfästs nakna längs Via Appia.
 Nessebar i nuvarande Bulgarien hamnar under romerskt styre.

Födda

Avlidna 
 Spartacus, romersk slav och upprorsledare (stupad)
 Xu Pingjun, kinesisk kejsarinna.

Externa länkar
Förstatligande

Förstatligande, även nationalisering och socialisering, är överföring av enskild egendom, främst produktionsmedel, till det offentliga, även kallat statligt ägande. Nationalisering är en anglicism för förstatligande, som semantiskt innefattar överförande till statlig, regional, lokal eller federal nivå. Överförandet kan vara i form av tillgångar och verksamheter.

Kända svenska förstatliganden
År 1918 köpte Telegrafverket (senare Televerket) Stockholms Allmänna Telefon AB och hade sedan monopol på telefoni i Sverige fram till mobiltelefonins intåg.
År 1939 i samband med andra världskriget beslöt riksdagen att förstatliga samtliga enskilda järnvägar som sedan blev en del av Statens Järnvägar (SJ).

Se även 
 Kommunalisering
 Planekonomi
 Privatisering
 Bolagisering
 Statligt bolag

Ekonomisk politik
Statsvetenskap
Politiska termer
Socialism

it:Espropriazione per pubblica utilità
73 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Slaven Spartacus rymmer tillsammans med ett 70-tal medfångar och startar därmed det så kallade Spartacusupproret, ett av de största slavupproren någonsin i romerska rikets historia, varunder man först besegrar praetorn Varinius.

Brittiska öarna 
 Lludd ska enligt legenden ha blivit kung av Britannien (enligt Geoffrey av Monmouth).

Födda

Avlidna 
 Heli, brittisk sagokung
Spartacus (olika betydelser)

Spartacus eller Spartakus kan syfta på:
 Spartacus (111–71 f.Kr.), en romersk upprorsledare
 Spartacus (film) – en amerikansk film från 1960
 Spartacus International Gay Guide –  en internationell reseguidebok
 Spartacus: Blood and Sand –  en amerikansk tv-serie från 2010–2013
 Spartacus (balett) – en balett med musik av Aram Chatjaturjan
 Spartacus (roman) –  en historisk roman om slaven Spartakus av Howard Fast
 Spartacus (studentförening) – ett politiskt studentförbund knutet till Socialdemokraterna
 Spartacus RUFC – en svensk rugbyklubb i Göteborg
 2579 Spartacus – en asteroid
 Spartacus – en pseudonym för C.N. Carleson

Se även 
 Spartakusbund
Nikanor

Nikanor (Νικάνωρ, latin Nicanor) är ett mansnamn som betyder 'segrare' på grekiska.
 
I äldre tiders almanackor (före 1901) hade Nikanor namnsdag den 10 januari. Nikanor var en diakon och martyr på Cypern under 1:a århundradet e.Kr.

Användning i Sverige
Den 31 december 2007 fanns det 129 män med förnamnet Nikanor. Av dessa har 3 namnet Nikanor som tilltalsnamn/förstanamn.

Se även
Nikanor Teratologen är pseudonym för den svenske författaren Niclas Lundkvist.

Källor

Mansnamn
Spartacus (balett)

Spartacus är en balett i tre akter med musik av den armeniske kompositören Aram Chatjaturjan som tillkom 1954. Koreografi av Jurij Grigorovitj och med scenografi av Simon Virsiladze

Baletten uruppfördes på Bolsjojteatern i Moskva 1968. Den blev en omedelbar succé och blev ett av teaterns flaggskepp.

Handling
Baletten följer slavledaren Spartacus i slavupproret under tredje Serviliska kriget i Rom 73-71 f.Kr.. 

Temat av adagiot i musiken till denna användes som signatur till TV-serien Onedinlinjen. Det förekom också i animationsfilmen Ice Age 2, när Scrat är i himlen, samt i bröderna Joel och Ethan Coens film Strebern.

Föreställning på Bolsjojteatern i oktober 2013

Se även 
 Spartacus

Referenser

Ryska baletter
Armeniska baletter
Anakronism

Anakronism (från grekiska anachronismos, ett kronologiskt misstag) innebär att en företeelse (föremål, begrepp, händelse, etc.) placeras i fel tidsepok i ett litterärt eller konstnärligt verk, till exempel om någon använder en mobiltelefon i en film som utspelar sig på 1800-talet. Anakronismer ska skiljas från pastischer, som är seriösa och medvetna inlån från äldre verk och dylikt, arkaismer då föråldrade ord används i ett i övrigt modernt språk, och travestier då exempelvis arkaismer eller anakronismer används i komiskt syfte.

Anakronism kan avse berättarstrukturer som bryter mot den kronologiska ordningen. Sådana anakronier kan vara analepsis, att göra ett stickspår tillbaka till en tid som ligger längre tillbaka än handlingen, och prolepsis, att göra ett stickspår till en tid som ligger längre fram i tiden än handlingen. (Engelskan brukar använda termerna flashback respektive foreshadowing).

Ordet anakronism är belagt i svenska språket sedan 1833.

Se även 
 Society for Creative Anachronism
 Presentism
 Retrofuturism
 Steampunk
 Whighistoria

Bildgalleri

Referenser  

Termer med anknytning till kronologi
Termer inom historia
São Miguel

São Miguel är den största och mest befolkade ön i ögruppen Azorerna. Ön har en yta på 769 km² och ca 133 390 invånare (2021), varav 67 287 bor i staden Ponta Delgada. Tvillingsjöarna Sete Cidades är två stora kratersjöar med en omkrets på 12 km.

São Miguel är den största ön i ögruppen, och hit är merparten av administrativa och vetenskapliga funktioner förlagda. Ön kallas också Ilha Verde, Den gröna ön. Epitetet är inte oförtjänt, klimatet ger frodig växtlighet året om.

Öns västra del domineras av ett höglandsområde kring Sete Cidades. Det östra höglandet, beläget kring byn Nordeste, är större och domineras av öns högsta punkt, Pico da Vara.

Fyra stora vulkankratrar gör att här finns områden med dalar och serpentinvägar.

Orter
Samhällen på ön:

Furnas
Mosteiros
Nordeste
Ponta Delgada
Povoaçao
Rado de Peixe
Ribeira Grande
Sete Cidades
Vila Franca do Campo

Historia
São Miguel var den första av de azoriska öarna att koloniseras av portugiserna 1439. Från början var São Miguel två öar som blev en i och med ett vulkanutbrott 1563.

Referenser

Noter 

Azorerna
Öar i Atlanten
Erica Jong

Erica Jong, född Mann 26 mars 1942 i New York i New York, är en amerikansk författare. 

Jong har studerat vid Barnard College och Columbia University. Hon debuterade 1971 med diktsamlingen Fruits & Vegetables. 

Jong är mest känd för sin debutroman Fear of Flying, 1973 (Rädd att flyga, 1975) som uppmärksammades för sin raka skildring av kvinnors sexualitet.

Bibliografi 
(Översättningar av Annika Preis, om ej annat anges)

Romaner 
 Fear of Flying (1973) (Rädd att flyga, Norstedt, 1975)
 How to Save Your Own Life (1977) (Rädda livet, översättning Annika och Thomas Preis, Norstedt, 1977)
 Fanny, Being the True History of the Adventures of Fanny Hackabout-Jones (1980) (Fanny eller Den sanna berättelsen om Fanny Hackabout-Jones öden och äventyr, Norstedt, 1981)
 Parachutes & Kisses (1984) (Fallskärmar och kyssar, Norstedt, 1985)
 Shylock's Daughter (tidigare med titeln Serenissima) (Serenissima: en Venedig-roman, Norstedt, 1987) 
 Any Woman's Blues (1990) (Alla kvinnors blues, Norstedt, 1991)
 Inventing Memory (1997) [även utg. med titeln Of blessed memory] (I ljusaste minne: en berättelse om mödrar och döttrar, Norstedt, 1998)
 Sappho's Leap (2003)

Poesi 
 Fruits & Vegetables (1971, 1997)
 Half-Lives (1973)
 Loveroot (1975) (Kärleksört, översättning Annika och Thomas Preis, Norstedt, 1976) [innehåller även dikter från de två tidigare diktsamlingarna]
 At the Edge of the Body (1979)
 Ordinary Miracles (1983)
 Becoming Light: New and Selected (1991)

Annat 
 Witches (1981, 1997, 1999)
 Megan's book of divorce (Megans bok eller Var är mina hårspännen?, översättning Barbro Lagergren, Norstedt, 1985)
 Megan's Two Houses (1984, 1996)
 The Devil at Large: Erica Jong on Henry Miller (1993) (Henry Miller och jag, översättning Lena Anér Melin, Norstedt, 1994)
 Fear of Fifty: A Memoir (1994) (Rädd för femtio, Norstedt, 1995)
 What Do Women Want? Bread Roses Sex Power (1998)
 Seducing the Demon: Writing for My Life (2006) (Förföra demonen : att skriva för livet, Norstedt, 2010)

Referenser

Födda 1942
Engelskspråkiga författare
Kvinnor
Levande personer
Andra vågens feminism i USA
Amerikanska författare under 1900-talet
Amerikanska författare under 2000-talet
Alumner från Barnard College
Sexpositiva feminister
Ponta Delgada

Ponta Delgada () är huvudstaden på ön São Miguel i Azorerna. Den är administrativt centrum för den autonoma regionen Azorerna. Den har enligt uppgift från 2007 en folkmängd på omkring 85 000, vilket är en uppgång med 15 000 sedan 2004. 

Staden är Azorernas turistcentrum, och det finns många monument och museer. Staden är även känd för sin lyxmarina, där båtar som seglar över Atlanten kan fylla på sina förråd. Ponta Delgada är en populär hamn för kryssningsfartyg med många intressanta mål för turister, bland annat de två vulkansjöarna, Lagoa Azul och Lagoa Verde. Ponta Delgadas flygplats (portugisiska: Aeroporto de Ponta Delgada) ligger i stadens västra del, och därifrån går dagliga flyg till andra öar i ögruppen och till det portugisiska fastlandet. Det går även direktflyg till andra europeiska städer och till Boston i USA.

Norr om staden ligger förstäderna Fajã de Baixo och Fajã de Cima. Fajã de Baixo domineras av jordbruk med bland annat ananasplantager. Fajã de Cima är känd för sina festligheter. Öster om staden ligger förstaden São Roque som gradvis blir en del av Ponta Delgada, eftersom den växer längs kusten mot staden.

Ponta Delgada har också ett universitet, Universidade dos Açores (Azorernas universitet), samt banker, skolor och andra institutioner.
I Ponta Delgada finns även ett stort shoppingcenter, Parque Atlantico.

Personer från Ponta Delgada
António Feliciano de Castilho (1800 -1875), författare, bodde i Ponta Delgada mellan 1847 och 1850.
Antero de Quental (1842-1891) – poet och filosof.
Teófilo Braga (1843 -1924) - författare och den första portugisiska republikens andra president.
Roberto Ivens (1850-1898) – marinofficer och upptäcktsresande i Afrika.
Berta Cabral - Antiga Presidente da Câmara Municipal desta cidade, secretária de Estado adjunta e da Defesa Nacional e primeira mulher líder do PSD/Açores.

Se även
Azorernas kommuner

Referenser

Noter

Tryckta källor

Orter i Portugal
Azorerna
Sigbritt

Sigbritt eller Sigbrit är ett kvinnonamn med danskt och tidigare nederländskt ursprung. 
Bildat av sigu – seger och beraht – strålande, ljus. 

Namnet var ganska vanligt på 1920- och 1930-talen, men förekommer nästan inte alls bland dagens yngsta.
Den 31 december 2005 fanns det totalt 1 889 personer i Sverige med namnet Sigbritt varav 1 036 med det som tilltalsnamn.
År 2003 fick en flicka namnet, men inte som tilltalsnamn.

Namnsdag: 10 januari (sedan 2001, tidigare 15 februari).

Personer med namnet Sigbritt
Sigbritt Eklund, författare och översättare
Sigbrit Franke, professor i pedagogik, universitetsrektor, universitetskansler
Sigbritt Karlsson, rektor för Kungliga Tekniska högskolan, KTH
Sigbrit Molin, skådespelerska
Sigbrit Willoms, de facto dansk finansminister, mor till Dyveke Sigbritsdatter, dansk mätress

Kvinnonamn
Farsta (olika betydelser)

Farsta kan syfta på:

 Farsta gård – en gård från 1384  i stadsdelen Farsta Strand i södra Stockholm
 Farsta stadsdelsområde – ett stadsdelsområde i Stockholms kommun 1997–
 Farsta – en stadsdel i söderort i Farsta stadsdelsområde
 Farsta (tunnelbanestation) – en station inom Stockholms tunnelbana
 Farsta Centrum – ett köpcentrum beläget i stadsdelen Farsta
 Farsta distrikt – ett distrikt i Stockholms kommun och Stockholms län 2016–
 Farsta församling – en församling i Enskede kontrakt i Stockholms stift 1957–
 Farsta (postort) – en postort i Söderort inom Stockholms kommun samt del av Huddinge kommun och inrättades 1957
 Farsta, Gustavsberg – ett gods i Gustavsberg, Värmdö kommun
 Farsta säteri – en tidigare sätesgård i Ytterjärna socken i Södertälje kommun

Se även
Farstalandet
Farstanäset
Farstaviken
Alexandre Kojève

Alexandre Kojève (), ursprungligen Aleksandr Vladimirovitj Kozjevnikov (), född 28 april 1902 i Moskva, Kejsardömet Ryssland, död 4 juni 1968 i Bryssel, Belgien, var en rysk-fransk filosof och ämbetsman. Hans föreläsningar om Hegels filosofi fick stort inflytande över en generation av franska tänkare.

Biografi 
Alexandre Kojève föddes i Kejsardömet Ryssland och lämnade vid 18 års ålder landet för Berlin och Heidelberg. År 1927 kom han till Paris.

I Frankrike var den kantianska idealismen stark och den hegelianska levde ett undanskymt liv. Positionerna var de omvända i Tyskland, England och Italien. Kojève kom  att förändra läget i Frankrike. I de andra länderna var den hegelianska idealismens stjärna redan i dalande till följd av G.E. Moores Refutation of Idealism.

Bland åhörarna till Kojèves föreläsningar om Hegel under 1930-talet fanns filosofer som Jean Hyppolite, Georges Bataille, Raymond Aron, Jacques Lacan, Maurice Merleau-Ponty, Jean-Paul Sartre och Michel Foucault. Kojèves mest inflytelserika verk kom att bli Introduction à la lecture de Hegel (1947). 

Efter andra världskriget arbetade Kojève som förhandlare och rådgivare vid Frankrikes finansministerium.

Bibliografi (urval)
 1926 – Die religioese Philosophie Wladimir Solowjews (dissertation)
 1930 – Die Geschichtsphilosophie Wladimir Solowjews
 1947 – Introduction à la lecture de Hegel
 1990 – Le concept, le temps et le discours
 1998 – L’Athéisme
 2002 – Les peintures concrètes de Kandinsky

Källor

Noter

Externa länkar 
 

Franska filosofer under 1900-talet
Födda 1902
Avlidna 1968
Män
Hegelianer
Personer från Moskva
Alumner från Ruprecht-Karls-Universität Heidelberg
Hegelforskare
Sigrun

Sigrun är ett kvinnonamn med nordiskt ursprung, bildat av stammen i seger (Sig) och efterleden rúnar - hemlighet. 

Under åren 1986-1992 hade Sigrun namnsdag den 10 januari.

Data 
Antal svenska personer med tilltalsnamnet Sigrun: ca 160 år 2003.
Antal svenska personer där något av förnamnen är Sigrun: ca 290 år 2002 och 2003.

Kända personer med namnet Sigrun

Mytologiska 
Sigrun Högnesdotter – valkyria i poetiska Eddan som var förälskad i Helge Hundingsbane.

Kvinnonamn
Fornnordiska kvinnonamn
Vexillologi

Vexillologi (av latin vexillum, ”flagga”, ”baner”, ”standar”, och -logi) är det vetenskapliga studiet av på tyg framställda symboler såsom flaggor, fanor, vimplar, baner och standar. Vexillologin har hämtat många av sina ord och begrepp från heraldiken men anses numera vara en helt egen historisk hjälpvetenskap.

Etymologi 
Termen myntades år 1958 av amerikanen Whitney Smith som systematiserade och formaliserade studier om flaggor. Ordet har hämtats från latinets vexillum, en kvadratisk fana som användes av det romerska kavalleriet under antiken.

Historik 
De tidigaste studierna av vexillologi, som blev mer allmänt kända, är från 1400-talet och var reseberättelser med Libro do Conoscimiento från år 1473 som första verk. Andra källor var vapenrullor och kartor, som vanligen innehöll vapen och flaggor. Det första rent vexillologiska verket kom emellertid år 1858 och hette Album des pavillons, guidons et flammes de toutes les puissances maritimes.

Whitney Smith tog fram ett system med vexillilogiska symboler för att snabbt beskriva en flaggas användning, status och karaktär och han grundade den internationella förbundet för vexillologi, Fédération internationale des associations vexillologiques.

Klassifikation 
Inom SAB-systemet för svenska bibliotek har vexillologi koden ”Kyd” (Ky är historiska hjälpvetenskaper).

Källor
Baner

Den här artikeln handlar om den vexillogiska termen baner. För släkten med samma namn, se Banér (släkt)
Ett baner (uttal: "bannér") kan antingen avse en vapenflagga eller en sorts mindre, buren fana som representerar någon viss person eller militärt förband.

Under medeltiden var ett baner en rektangulär eller senare avsmalnande duk. Vanligtvis visade den ägarens heraldiska vapen, varför begreppet baner ibland används som synonym till vapenflagga. Baneret fungerade i strid som samlingspunkt, och skilde sig från fanor och standar genom att representera ägarens person.

I Sverige infördes under 1400-talet ett riksbaner som framförallt användes vid ceremonier som begravningar och kröningar. Riksbaneret motsvarades i fält av det kungliga kommandotecknet huvudbanéret. Sveriges riksbaner är formellt fortfarande giltigt, men används dock sällan.

I Försvarsmaktens ceremonireglemente stadgas det följande om Riksbaneret;

I modern tid har termen oftast använts i överförd bemärkelse som abstrakt eller konkret symbol för samling eller ideal: Under frihetens baner.

Etymologi
Ordet baner anses komma av ett medeltidslatinskt *bandaria, efter latinets bandum "fälttecken", ett ord som ytterst har germanskt ursprung; jämför med gotiskans bandwa, bandwô "tecken".

Källor
 Nationalencyklopedin band 2, s 258

Noter

Flaggor efter typ
Saab

Saab kan syfta på:

 Saab AB – ett flygtekniskt företag grundat 1937–
Datasaab – en avdelning inom och senare ett avknoppat företag från Saab AB
 Saab Automobile – en tidigare svensk biltillverkare 1949–2012
 Personbilsdivision till Saab AB/Saab-Scania AB 1949–1990
 SAAB-ANA – ett helägt dotterbolag för återförsäljning i Sverige 1960–2007
 Saab Automobile AB – fristående företag med olika ägare 1990–2011
 IF Saab – en tidigare idrottsförening i Linköping
 IF Saab, Jönköping – en tidigare idrottsförening i Jönköping, se IK Stefa
 Elie Saab (1964–), en libanesisk modeskapare

Se även
Saab-Scania – en svensk industrikoncern, verksam 1968–1995
Sigmund

Sigmund var en hjälte i nordisk mytologi, son till Völsung.

Det berättas i Völsungasagan att när Sigmunds syster Signe gifte sig med Siggeir, och hennes bror och fader kom till bröllopsfesten, kom även Oden dit, förklädd som en tiggare. Den förklädde Oden tog upp ett svärd och spetsade det levande trädet runt vilket Völsungs hem var byggt. Oden meddelade att den som kunde dra ut svärdet skulle få det som en gåva. Enbart Sigmund kunde avlägsna svärdet.

Siggeir, som själv ville ha svärdet blev då avundsjuk på Sigmund. Han bjöd in Sigmund och hans nio bröder samt Völsung på besök. När de hade anlänt blev de attackerade, Völsung dödades i strid och hans bröder torterades senare till döds. Enbart Sigmund överlevde, och lyckades fly till skogs. Under sitt liv i skogen fick han tillsammans med Signe (förklädd till en völva) sonen Sinfjötli. När Sigmund och Sinfjotle klädde sig i förtrollade vargskinn förvandlades de till varulvar. Dessa två hämnades senare Völsungs död.

Sigmunds första hustru hette Brynhild, senare gifte han sig med Hjördis. När Sigmund blev attackerad av Kung Lyngi, hamnade Sigmund i strid med en gammal man (återigen Oden i förklädnad). Oden krossade Sigmunds svärd, varefter Sigmund dödades av andra. Döendes talade Sigmund om för Hjördis att hon var gravid och att hennes son en dag skulle tillverka ett mäktigt vapen av skärvorna efter hans eget svärd. Sonen var Sigurd Fafnesbane.

Sigmund blev efter sin död en av Einhärjarna tillsammans med sin son.

Paralleller till Sigmunds utdragande av svärdet från trädet kan hittas i andra mytologier (i synnerhet legenden om kung Artur). Tolkien hämtade troligtvis inspiration från Völsungasagan när han skapade sin egen version av det brutna svärdet som smids på nytt.

Referenser 
 
 

Människor i nordisk mytologi
Völsungacykeln
Ugglan
Hugo Gernsback

Hugo Gernsback, född 16 augusti 1884 i Luxemburg, död 19 augusti 1967 i USA, var en luxemburgsk-amerikansk författare, redaktör och uppfinnare. Han räknas som en av grundarna av science fiction-genren

Gernsback föddes i Bonnevoie i staden Luxemburg, men emigrerade till USA år 1904.

Han har på flera sätt haft en betydelsefull roll inom science fiction, inklusive myntandet av termen. Han startade 1926 Amazing Stories, det första science fiction-magasinet (åtminstone det första mer betydande i USA). I tidningen förekom många berättelser som han kallade scientifiction, vilket senare blev science fiction. För sina insatser inom science fiction har han fått ett av de mest betydelsefulla prisen inom genren uppkallat efter sig, nämligen Hugopriset.

Gernsback var intresserad av teknologins framsteg, framför allt inom kommunikation, och innehade ett trettiotal patent för diverse uppfinningar.

Han erhöll Ekkronans orden av storhertiginnan Charlotte av Luxemburg år 1954.

Referenser 

Amerikanska science fiction-författare
Luxemburgska författare
Personer från Luxemburg (stad)
Födda 1884
Avlidna 1967
Män
Upplands runinskrifter 678

Runinskrift U 678 är en runsten som nu står vid Skoklosters kyrka i Skoklosters socken, Uppland. Dess ursprungliga plats är okänd.

Stenen 
Stenen som är formhuggen består av blågrå, glimmerrik gnejs och den är ristad på både fram- och baksidan. Ristningen som är signerad av Fot anses enligt en teori vara äldre än hans aktiva period. Anledningen är att de ståtliga ryttarbilderna delvis går i Vendelstil och en jämförelse är de utsmyckningar som förekommer i gravfynd från Vendel eller Valsgärde, vilka inte skulle passa in i Fots övriga produktion. Vissa forskare har därför menat att en redan ornerad sten skulle ha blivit återanvänd av Fot, ett förslag som dock inte kan stämma, eftersom både korset och de horisontella runbanden är typiska detaljer för just Fot. Stenen som tidigare varit inmurad i Skoklosters kyrka är nu placerad utanför på en gräsmatta mellan kyrkan och vattnet. Den från runor translittererade och översatta inskriften följer nedan:

Inskriften 

Stenens Tord har av Sveriges förste riksantikvarie Johan Bure (1568-1652), gett upphov till hans egen tolkning av Thord i Byr.

Se även

Alfabetisk lista över runinskrifter
Lista över Upplands runinskrifter
Sverige under vikingatiden
Sverige under äldre medeltiden

Källor 

Upplands runinskrifter
Runinskrifter i Håbo kommun
Bildstenar