kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Oberengadin

Oberengadin (tyska) eller Engiadin'Ota (rätoromanska) är ett landskap och en tidigare krets i regionen Maloja i den schweiziska kantonen Graubünden. Det omfattar dalgången kring floden Inns översta lopp.

Historia 
Oberengadin anslöts 1367 till det då bildade förbundet Gotteshausbund, och kom därmed att dela historia med nuvarande Graubünden. Fram till 1438 utgjorde det ett gemensamt tingslag, med säte i Zuoz, men därefter delades det i två tingslag: Sur Funtauna Merla med säte i Samedan och Suot Funtauna Merla i Zuoz. Funtauna Merla (rätoromanska för "koltrastkällan") var namnet på en nu bortsprängd klippa mellan Bever och La Punt, som utgjorde gräns mellan tingslagen.

1851 indelades kantonen i kretsar, och Oberengadin återförenades i en krets i distriktet Maloja. 2016 avskaffades kretsarnas politiska funktion, och de kvarstår endast som valkretsar. Samtidigt ersattes distrikten av regioner, och därmed är Oberengadin en del av regionen Maloja.

Dalens kulturella och administrativa huvudort är av tradition Samedan. Ekonomiskt och demografiskt centrum är dock sedan 1800-talets slut Sankt Moritz.

Språk 
Den rätoromanska dialekten puter var förhärskande fram till 1800-talet, då tyska språket började vinna alltmer mark, främst i Sankt Moritz, Samedan och Pontresina. Under 1900-talet har en omfattande inflyttning skett, bland annat från Italien, och språkförhållandena har därmed helt förändrats. Vid folkräkningen 2000 hade 59 procent av befolkningen i dalen tyska som huvudspråk, 17 procent italienska och 13 procent rätoromanska. Fördelningen är dock ojämn: I den tätbebyggda övre dalen med Sankt Moritz som centrum är andelen rätoromanskspråkiga 10 procent, i nedre dalen runt Zuoz är andelen 30 procent.

Det är dock många fler som behärskar rätoromanska, tack vare att de flesta lär det i skolan. I Bever, Celerina, La Punt-Chamues-ch, Samedan och Pontresina är skolan tvåspråkig enligt språkbadsmodellen, så att eleverna redan från första klass undervisas på såväl tyska som rätoromanska. I St. Moritz är skolan tyskspråkig, men eleverna får lära sig rätoromanska som första främmande språk. I övriga kommuner är skolorna rätoromanskspråkiga, med tyska som första främmande språk.

Religion 
Alla kyrkor i Oberengadin gick över till den reformerta läran under perioden 1549–1577. Den stora inflyttning som började ta fart under 1800-talet har dock lett till att halva befolkningen numera är katoliker. Den första katolska kyrkan sedan reformation byggdes 1867 i Sankt Moritz, och numera finns katolska kyrkor på ett flertal ställen i dalen.

Indelning 
Oberengadin är indelat i 11 kommuner:

Referenser  
 Historisches Lexikon der Schweiz

Noter  

Graubündens kretsar
Churwalden (krets)

Churwalden var en krets i distriktet Plessur i den schweiziska kantonen Graubünden. Den omfattar kommunerna Churwalden, som geografiskt motsvarar floden Rabiusas dalgång Churwaldnertal, och Tschiertschen-Praden som ligger söder om floden Plessur i dalgången Schanfigg.

Kretsen bildades 1851 av ett tidigare tingslag med samma namn, med tillägg av byn Praden, som tidigare tillhört Langwies' tingslag.

Språk och religion
Befolkningen talade tidigare rätoromanska och var katolskt kristen, men vid medeltidens slut hade man gått över till tyska språket och den reformerta läran. Undantaget är kyrkan i byn Churwalden, som användes av bägge trosinriktningar fram till 1968, då en egen reformert kyrka byggdes, och den gamla kyrkan blev enbart katolsk.

Indelning

Källor

Externa länkar 

Graubündens kretsar
Quod erat demonstrandum

Quod erat demonstrandum (Q.E.D.) är en latinsk fras som ungefär kan översättas till svenska som "det som var menat att bli demonstrerat" eller "vilket skulle bevisas". Förkortningen används inom matematiken för att visa att ett bevis är slutfört (med önskat resultat). 

Skrivsättet är en gammal tradition. Redan de gamla grekerna, inklusive Euklides och Arkimedes, klargjorde på detta sätt, fast på grekiska , ὅπερ ἔδει δεῖξαι (hoper edei deixai; förkortat som ΟΕΔ), att ett bevis var slutfört. 

Motsvarande svenska fraser är "vilket skulle bevisas" (förkortas V.S.B.) eller alternativt "vilket skulle visas" ("VSV", före stavningsreformen 1906 "HSB", 'Hvilket…').

Idag används även symbolen  (ifylld kvadrat) för att markera att ett bevis är avslutat, en notation som infördes av Paul Halmos.

Praktiskt skrivs förkortningen "Q.E.D." eller den svenska motsvarigheten "V.S.B." i slutet av bevis, efter svaret.

Exempel
Bevisa att:
 medför 

Bevis:

Frasen följs ibland av Q.E.F.: "vilket skulle utföras".

Se även
Lista över latinska ordspråk och talesätt

Latinska ord och uttryck
Matematisk terminologi
Schanfigg (krets)

Schanfigg (rätoromanska: Scanvetg) är en krets i distriktet Plessur i den schweiziska kantonen Graubünden. Geografiskt motsvarar den i stort sett dalgången Schanfigg (med undantag för kommunen  Tschiertschen-Praden som administrativt tillhör krets Churwalden).

Kretsen bildades 1851 genom en sammanläggning av de tidigare tingslagen Langwies (med undantag för Praden som lades till krets Churwalden) och Sankt Peter (eller Ausserschanfigg) samt byn Arosa, vilken tidigare tillhört Davos' tingslag. Kretsens huvudort var länge Sankt Peter, som ligger geografiskt centralt, men har i nyare tid flyttat till Arosa, som är en mycket större ort.

Språk
Befolkningen i Schanfigg talade ursprungligen rätoromanska, troligen en variant av den sutselviska dialketen. Den översta delen av dalen (nuvarande Langwies och Arosa) var dock obebyggd fram till 1200-talet, då några enstaka gårdar odlades upp av rätoromaner. 

Omkring år 1300 vidtog här en mer omfattande kolonisiering av walsertyskar från främst Davos, som tog med sig sitt språk och sina seder. Så småningom började de även bosätta sig i de redan befintliga byarna längre ner i dalen, som blev först tvåspråkiga, och därefter enspråkigt tyska. Språkövergången började på 1400-talet i de övre byarna, och på 1500-talet i de nedre byarna. Maladers, allra längst ner i dalen, fick tyskspråkigt inflytande även från den närbelägna staden Chur. I början av 1600-talet var så den walsertyska dialekten allenarådande i Schanfigg. 

När turismen vid 1800-talets slut började utvecklas i Arosa, längst upp i dalen, tiodubblades befolkningen, vilket ledde till en utjämning av dialekten, som sedan börjat sprida sig till grannbyarna. Under 1900-talet har också stadsdialekten i Chur influerat dalen alltmer. Än en gång har alltså språkliga förändringar trängt in i Schanfigg från två håll, och walserdialekten håller på att lösas upp och ge plats för en mer allmän "bündnertyska".

Religion
Flertalet kyrkor i Schanfigg gick över till den reformerta läran omkring år 1530. Undantaget är Maladers som antog reformationen först 1635. Genom inflyttning har i modern tid en stor katolsk minoritet uppstått, främst koncentrerad till Arosa, där en katolsk kyrka byggdes 1936, vilken betjänar övre dalen. Även i Maladers finns sedan 1923 en katolsk kyrka, som betjänar den nedre dalen.

Indelning
Kretsen omfattar från och med 2013 endast två kommuner:
<div style="padding:1em 20px 1em 20px; color:#000000;text-align:left;">

Källor

Externa länkar 

Graubündens kretsar
Lilla Harrie

Lilla Harrie  är en tätort, tillika kyrkort i Lilla Harrie socken i Kävlinge kommun i Skåne län belägen längs länsväg 104 i Kävlinge kommuns östligaste del.

Historia 
Före skiftesreformerna var, historiskt, Lilla Harrie och Stora Harrie samma by . En nu försvunnen runsten, Lilla Harriestenen stod en gång i Lilla Harrie.

Befolkningsutveckling

Samhället
Lilla Harrie kyrka är sockenkyrka och ligger mitt i byn.

Näringsliv
Lilla Harrie valskvarn är största arbetsgivare.

Noter

Vidare läsning 
 Holmqvist, Carl & Holmqvist, Gustav; Minnesskrift - utgiven av Aktiebolaget Lilla Harrie Redskapsverkstad, Lilla Harrie med anledning av företagets 60-årsjubileum, Malmö, 1950, LIBRIS-id 2709351 
 Lilla Harrie folkbibliotek; Katalog över Lilla Harrie folkbibliotek upprättad i februari år 1927, Lund, 1927, LIBRIS-id 2776664 
 Lilla Harrie Valskvarn AB, Lilla Harrie Valskvarn AB - Samling, LIBRIS-id 10606970 

Orter i Kävlinge kommun
Orter i Eslövs kommun
Tätorter i Sverige
Teateråret 1950



Händelser

Okänt datum
Hippodromen i Malmö ger sin sista teaterföreställningen Lorden från gränden med Nils Poppe.
John Zacharias blir chef för Helsingborgs stadsteater efter Lars-Levi Læstadius
Lars-Levi Læstadius blir chef för Malmö stadsteater  
Upsala Stadsteater inviger sin verksamhey med ett gästspel från Kungliga teatern
Old Vic tas åter i bruk efter att ha bombats av tyskarna 1941
 Birgit Cullbergs balett Fröken Julie har premiär.

Priser och utmärkelser
Joel Berglund tilldelas Litteris et Artibus

Årets uppsättningar
 9 oktober - Världspremiär av Pablo Picassos pjäs Åtrån fångad i svansen i regi av William Jay på den lilla källarteatern The Watergate Theatre i London.

Okänt datum
Erik Zetterströms revy Farväl till 40-talet har urpremiär på Södra Teatern i Stockholm Nyårsdagen 1950
Sverre Bævre och Bias Bernhofts crazykomedi Bare jatt me'n uruppfördes på Edderkoppen i Oslo

Födda
17 juni – Lee Tamahori, nyzeeländsk konstnär, skådespelare, regissör och fotograf.

Referenser

Externa länkar
Lilla Tjärby

Lilla Tjärby är en tätort i Laholms kommun i Hallands län. Orten ligger strax norr om Lagan och kommunens huvudort, Laholm. Orten ligger vid Lilla Tjärbysjöns södra strand.

Befolkningsutveckling

Se även
Laholms socken

Noter 

Orter i Laholms kommun
Tätorter i Sverige
Lillhaga

Lillhaga är en tätort i Ljusdals kommun. Invånarna uppgick  till  i antalet.

Lillhaga är grannort till Ljusdal och ligger på motsatt sida av Ljusnan.

Befolkningsutveckling

Se även
Ljusdals socken

Noter 

Orter i Ljusdals kommun
Tätorter i Sverige
Jenaz (krets)

Jenaz är en krets i distriktet Prättigau/Davos i den schweiziska kantonen Graubünden. Den ligger mitt i dalen Prättigau.

Kretsen bildades 1851 som en efterföljare till tingslaget Castels-Jenaz som i sin tur bildades 1662. Då delades tingslaget Castels, ett tidigare slottslän som 1436 anslutits till Zehngerichtenbund och därmed kommit att dela historia med nuvarande Graubünden, i två tingslag: Castels-Jenaz söder om floden Landquart, och Castels-Luzein (nuvarande kretsen Luzein) norr om densamma. 

Den katolska läran i området utbyttes mot den reformerta under åren 1526-1530. Vid ungefär samma tid tog tyska språket helt över, bland annat som en följd av den inflyttning av walsertyskar som pågått ett par århundraden och medfört att det rätoromanska språket trängts undan.

Indelning
Jenaz är indelat i tre kommuner:

Graubündens kretsar
Küblis (krets)

Küblis är en krets i distriktet Prättigau/Davos i den schweiziska kantonen Graubünden. Den ligger i övre delen av dalen Prättigau.

Kretsen bildades 1851 som en efterföljare till Klosters-Ausserschnitz, ett av de två geografiska områden som rättskretsen Klosters var indelat i. (Klosters-Innerschnitz motsvarar nuvarande kretsen Klosters). Klosters anslöts 1436 till Zehngerichtenbund och kom därmed att dela historia med nuvarande Graubünden. 

Även delar av den nuvarande kommunen Sankt Antönien (Ascharina och Rüti) hörde till Klosters-Ausserschnitz, men vid kretsindelningen 1851 tillföll dessa istället kretsen Luzein.

Den katolska läran i området utbyttes mot den reformerta under åren 1526-1530. Vid ungefär samma tid hade tyska språket helt tagit över, som en följd av att walsertyskar under ett par århundraden hade flyttat in från Klosters och Sankt Antönien, vilket lett till att det rätoromanska språket trängts undan.

Indelning
Küblis är indelat i tre kommuner:

Externa länkar

Graubündens kretsar
Luzein (krets)

Luzein är en krets i distriktet Prättigau-Davos i den schweiziska kantonen Graubünden. Den ligger mitt i dalen Prättigau.

Kretsen bildades 1851 som en efterföljare till tingslaget Castels-Luzein som i sin tur bildades 1662. Då delades tingslaget Castels, ett tidigare slottslän som 1436 anslutits till Zehngerichtenbund och därmed kommit att dela historia med nuvarande Graubünden, i två tingslag: Castels-Luzein norr om floden Landquart, och Castels-Jenaz (nuvarande kretsen Jenaz) söder om densamma. Delar av den nuvarande kommunen Sankt Antönien (Ascharina och Rüti) hörde före 1851 dock till tingslaget Klosters-Ausserschnitz (nuvarande kretsen Küblis).

Under 1400- och 1500-talet skedde en stor inflyttning av walsertyskar, vilket medförde att det rätoromanska språket trängdes undan till förmån för tyska. Kyrkorna blev reformerta under åren 1520- och 1530-talen.

Indelning
Luzein är indelat i två kommuner:

Graubündens kretsar
Schiers (krets)

Schiers är en krets i distriktet Prättigau/Davos i den schweiziska kantonen Graubünden. Den ligger i nedre delen av dalen Prättigau.

Under 1500-talet trängdes det rätoromanska språket undan och ersattes av tyska, och den katolska kristendomen utbyttes mot den reformerta. Sedan 1965 finns återigen en katolsk kyrka i Schiers.

Indelning
Schiers är indelat i två kommuner:

Externa länkar

Graubündens kretsar
Cadi

Cadi är ett landskap i regionen Surselva i den schweiziska kantonen Graubünden. Det omfattar regionens övre delar, med bebyggelsen koncentrerad till främst floddalen runt översta loppet till Rein Anteriur (Vorderrhein), till mindre del också i några sidodalar. Dess urgamla huvudort är Mustér. Namnet Cadi kommer av Casa Dei (=Guds hus) och syftar på klostret i Mustér.

Språk
Traditionellt har det förhärskande språket i området varit surselvisk rätoromanska. Fram till 1800-talets slut hade närmare 100% av befolkningen detta språk som modersmål, medan en viss tyskspråkig minoritet har vuxit fram under 1900-talet. Vid den senaste folkräkningen (2000) hade omkring 80% av befolkningen rätoromanska som huvudspråk, medan ytterligare 10% kunde använda det.

Religion
Den allra största delen av befolkningen är katoliker. Den reformerta minoriteten har dock sedan 1986 en egen församling med kyrkobyggnad i Disentis/Mustér, som betjänar hela distriktet.

Historik
Cadi tillhörde från 700-talet klostret i Mustér. Det anslöts till Grauer bund när detta bildades 1395, varvid det kom att bli en del av nuvarande Graubünden, och utgjorde där ett tingslag, delvis motsvarande ett svenskt härad. Först 1803 förlorade klostret all formell makt över området. 

När kantonen 1851 delades in i distrikt och kretsar, kom Cadi att bilda distriktet Rein Anteriur (tyska Vorderrhein) bestående av den enda kretsen Cadi (tyska Disentis). Till Cadi lades då också enklaven Schlans, som dittills hade hört till tingslaget Rueun.

År 2000 blev Cadi istället en krets i det nya distriktet Surselva. 

2016 genomfördes en indelningsreform i kantonen, varvid distrikt och kretsar avskaffades och ersattes av regioner. Cadi är därmed en del av region Surselva. Kretsarna kvarstår endast som valkretsar.

Kommuner
Cadi är från och med 2012 indelat i sex kommuner. Detta år upphörde kommunen Schlans och införlivades med Trun.

I äldre tid och numera informellt indelas Cadi i Sursassiala (Mustér, Medel och Tujetsch) och Sutsassiala (Trun, Sumvitg och Breil).

Källor
Statistik Schweiz

Graubündens kretsar
Madame Bovary (film, 1949)

Madame Bovary är en amerikansk film från 1949.

Handling

Filmen inleds med att författaren Gustave Flaubert står inför rätta för att ha sårat tukt och sedlighet med sin omoraliska roman om Madame Bovary. Författaren försvarar sig med att han egentligen skrivit en moralisk roman. Sen får vi se Emma Bovarys liv. Emma drömmer om romantisk kärlek, som hon läst om i böckerna. Hon drömmer också om ett liv i lyx. Hennes snälle men tråkige make kan inte ge henne det. För att få det hon vill ha måste Emma vara otrogen och skuldsätta sig.

Om filmen
I regi av Vincente Minnelli. Filmen hade svensk premiär den 23 januari 1950. Svenske Alf Kjellin är med i en mindre roll.

Jennifer Jones hade kontrakt med David O. Selznicks filmbolag, men han gick med på att låna ut både henne och Louis Jordan till MGM. Under arbetet med filmen överöste han både regissören och producenten med 'goda råd' på vad de skulle tänka på.

Den bygger på romanen Madame Bovary från 1857 av Gustave Flaubert.

Rollista (urval)
Emma Bovary - Jennifer Jones
Charles Bovary - Van Heflin
Gustave Flaubert - James Mason
Rodolphe Boulanger - Louis Jourdan
Leon Dupuis - Alf Kjellin

Externa länkar

Filmer 1949
Amerikanska dramafilmer
Engelskspråkiga filmer
Amerikanska filmer baserade på romaner
Filmer i regi av Vincente Minnelli
Svartvita filmer
Filmer från Metro-Goldwyn-Mayer
Lumnezia/Lugnez

Lumnezia/Lugnez är en krets i distriktet Surselva i den schweiziska kantonen Graubünden. Den omfattar större delen av dalen Val Lumnezia, som sträcker sig söderut från staden Ilanz/Glion och genomströmmas av floden Glogn/Glenner, samt sidodalen Valsertal genom vilken Valser Rhein rinner. 

I huvuddalen Lumnezia talas den sursilvanska dialekten av rätoromanska. Valsertal, som är en av kantonens många walsertyska bosättningsområden från medeltiden, är däremot tyskspråkig. Samtliga församlingar i kretsen är katolska, och den reformerta minoriteten söker sig till kyrkorna i Luven och Duvin som ligger ett stycke norrut.

Indelning
Kretsen har som mest varit indelad i 16 kommuner, varav samtliga har varit tämligen små. Genom ett flertal sammanslagningar under perioden 2002-2015 har antalet sjunkit till två.

Källor

Graubündens kretsar
Ilanz (krets)

Kreiz Ilanz (tyska), circul da la Foppa (standardrätoromanska) eller cumin dalla Foppa (sursilvansk rätoromanska) är en krets i distriktet Surselva i den schweiziska kantonen Graubünden.

Det tyska namnet på kretsen är taget efter staden Ilanz (rätoromanska: Glion) som är dess huvudort. Det rätoromanska namnet är detsamma som bygdenamnet Foppa (tyska: Gruob) som avser hela området.

Traditionellt har det förhärskande språket i området varit sursilvansk rätoromanska, frånsett staden Ilanz som alltid har haft en stor andel tyskspråkiga invånare. Mot slutet av 1900-talet ökade den tyskspråkiga andelen kraftigt och utgjorde år 2000 halva befolkningen, jämfört med en fjärdedel år 1950. Det beror till viss del på en minskad rätoromanskspråkig befolkning, men framför allt på en starkt ökad tyskspråkig befolkning, i såväl Ilanz som i byarna runtomkring.

Vid reformationen antogs den reformerta läran i många av områdets församlingar: Samtliga församlingar söder om floden Vorderrhein, utom Sevgein och Surcuolm, samt i Schnaus på norra sidan. Sagogn blev konfessionellt delad, medan övriga bibehöll den katolska ordningen. Denna fördelning gäller än idag i respektive kyrka, även om befolkningen i församlingarna har blivit mer konfessionellt blandad som en följd av om- och inflyttning.

Indelning

Källor

Graubündens kretsar
Ruis (krets)

Kreiz Ruis (tyska), circul da Rueun (standardrätoromanska) eller cumin da Rueun (sursilvansk rätoromanska) var en krets i distriktet Surselva i den schweiziska kantonen Graubünden. Dess område minskades väsentligt år 2014, då kommunerna Pigniu, Rueun och Siat avskaffades och införlivades med Ilanz/Glion i grannkretsen Ilanz/Foppa. Därmed låg den by som gett kretsen dess namn inte längre kvar inom dess geografiska område. Den 31 december 2015 avskaffades kretserna i Graubünden.

I Obersaxen är tyska huvudspråk, i de två andra kommunerna rätoromanska. Vid reformationen gick kyrkan i Waltensburg/Vuorz över till den reformerta läran, medan de övriga förblev katolska.

Indelning
Ruis var från och med 2014 indelat i 3 kommuner:

Externa länkar

Graubündens kretsar
Safien (krets)

Safien (rätoromanska: Stussavgia) är en krets i distriktet Surselva i den schweiziska kantonen Graubünden. Den omfattar numera endast en kommun, Safiental.

Kretsen bildades 1851 av kommunerna Safien och Tenna, som fram till dess utgjort var sitt tingslag. Den var en del av distriktet Heinzenberg, som avskaffades år 2000, varvid kretsen lades till det då upprättade distriktet Surselva.

2013 lades kommunerna i kretsen ihop med kommunerna Versam och Valendas i grannkretsen Ilanz/Foppa och bildade den nya kommunen Safiental, som därmed blev geografiskt identisk med kretsen.

Graubündens kretsar
Thomas Fogdö

Hans Thomas Fogdö, född 14 mars 1970 i Gällivare i Norrbottens län, är en svensk före detta utförsskidåkare, numera verksam som föreläsare och idrottspsykologisk rådgivare.

Biografi 
Fogdö började att åka slalom som sexåring i Friluftsfrämjandets skidskola. Senare började han tävla för Gällivare Sportklubb och kom även in på ortens skidgymnasium. Väl där vann han Salomonserien.

Thomas Fogdö hann med fem världscupdeltävlingssegrar i slalom och en totalseger i slalomcupen. Den 7 februari 1995 bröt han ryggen under ett träningsåk i Åre och blev förlamad från midjan och nedåt, vilket ledde till att han blev rullstolsburen. Efter olyckan verkar Thomas Fogdö som föreläsare, mental rådgivare och författare.

Världscupsegrar

Bibliografi 
 1999 - Möta motstånd (skriven tillsammans med Johan Plate)

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Födda 1970
Svenska alpina skidåkare
Män
Levande personer
Personer från Gällivare socken
Svenska föreläsare
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1992 från Sverige
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1994 från Sverige
Tävlande i alpin skidåkning vid olympiska vinterspelen 1992
Tävlande i alpin skidåkning vid olympiska vinterspelen 1994
Sommarvärdar 1998
Svenska idrottare under 1900-talet
Mottagare av Hans Majestät Konungens medalj
Calanca (krets)

Calanca är en krets i det italienskspråkiga distriktet Moesa i den schweiziska kantonen Graubünden.

Geografi

Indelning
Calanca är indelat i fem kommuner:

Graubündens kretsar
Mesocco (krets)

Mesocco (tyska Misox) är en krets i det italienskspråkiga distriktet Moesa i den schweiziska kantonen Graubünden.

Geografi

Indelning
Mesocco är indelat i tre kommuner:

Graubündens kretsar
Roveredo (krets)

Roveredo är en krets i det italienskspråkiga distriktet Moesa i den schweiziska kantonen Graubünden.

Geografi

Indelning
Roveredo är indelat i sex kommuner:

Graubündens kretsar