Nejonögonfiskar

Nejonögonfiskar (Petromyzontidae) är en familj med blodsugande eller asätande djur i ordningen nejonögon i den parafyletiska gruppen käklösa fiskar.

Utseende och anatomi 
Inom zoologin klassificeras inte nejonögonfiskar som fiskar på grund av de stora skillnaderna i kroppsbyggnad, där nejonögon exempelvis saknar käkar. Nejonögon saknar även gälöppningar, men har istället sju runda öppningar i en rad på sidan bakom huvudet, dessa öppningar är gälsäckarnas öppningar. Nejonögonfiskar har broskskelett istället och är den familj bland ryggradsdjuren som har flest kromosomer (164-174). Larverna mäter max 10 cm och adulta max 120 cm.

Ekologi 

Nejonögonfiskar lever större delen av sitt liv som larv, där den livnär sig på organismer som filtreras ur bottenslammet. Efter 2-3 år omvandlas den helt blinda larven till sitt adulta slutstadium. Alla havslevande adulta individer är parasiter medan merparten av de sötvattenlevande arterna inte är det, och de senare äter inte alls efter larvsstadiet. Parasiterande arter suger sig fast med munnen på fiskar och havslevande däggdjur och utvinner föda ur såret. Kända värddjur är en mängd benfiskar, nordkapare och hajar som brugd, blåhaj, högfenad haj, mörkhaj och håkäring.

Alla nejonögon leker i sötvatten. Lekvandringen upp i floder företas delvis genom att nejonögat suger sig fast och liftar med andra lekvandrande fiskar. Under leken byggs en grop i bottnen, honan suger sig sedan fast vid en sten varefter hanen suger sig fast vid honans nacke, slingrar sig runt henne med kroppen och verkar krama ut rommen som befruktad faller ner på bottnen. Efter att leken är över dör de.

Systematik och utbredning 

Nejonögonens systematik är mycket omdiskuterad. Det råder varken konsensus kring den övergripande systematiken eller kring hur många arter gruppen omfattar. Nejonögonen har tidigare placerats i grupperna rundmunnar och käklösa fiskar, men båda dessa gruppers systematiska status är idag oklara. 

Vissa auktoriteter delar upp ordningen Petromyzontiformes, som omfattar alla nejonögon, i tre idag levande familjer, där de arter som förekommer på södra halvklotet förs till de två familjerna Geotriidae (1 art) och Mordaciidae (3 arter), med vardera ett släkte. Övriga idag 40-talet levande arter av nejonögon placeras då i sex till åtta släkten och förs till familjen Petromyzontidae. Förr behandlades larverna ibland felaktigt som egna arter som placerades i släktet Ammocoetes. Nejonögonfiskar förekommer framförallt på norra halvklotet, i tempererade vatten.

Släkten och arter 
Enligt Fishbase 2012:
Underfamilj Petromyzontinae
 Petromyzon
 Petromyzon marinus - havsnejonöga
 Ichthyomyzon
 Ichthyomyzon bdellium
 Ichthyomyzon castaneus
 Ichthyomyzon fossor
 Ichthyomyzon gagei
 Ichthyomyzon greeleyi
 Ichthyomyzon unicuspis
Underfamilj Lampetrinae
 Lampetra
 Lampetra planeri - Bäcknejonöga
 Lampetra fluviatilis - Flodnejonöga
 Lampetra aepyptera
 Lampetra ayresii
 Lampetra richardsoni 
 Lampetra lanceolata - placeras ibland i släktet Eudontomyzon
 Lampetra pacifica 
 Lampetra hubbsi
 Lampetra alavariensis
 Lampetra auremensis 
 Lampetra lusitanica
 Lampetra soljani
 Entosphenus - förs ibland till Lampetra
 Entosphenus tridentatus
 Entosphenus lethophagus
 Entosphenus minimus
 Entosphenus folletti
 Entosphenus similis
 Entosphenus macrostomus
 Caspiomyzon
 Caspiomyzon wagneri - kaspiskt nejonöga
 Caspiomyzon hellenicus - grekiskt nejonöga
 Caspiomyzon graecus
 Eudontomyzon
 Eudontomyzon danfordi - karpatiskt nejonöga
 Eudontomyzon mariae - ukrainskt nejonöga (omfattar även taxonet stankokaramani som ibland behandlas som egna arter.)
 Eudontomyzon morii
 Lethenteron
 Lethenteron appendix - synonym med Lampetra lamottei
 Lethenteron camtschaticum - sibiriskt nejonöga
 Lethenteron reissneri Lethenteron kessleri Lethenteron zanandreai Lethenteron alaskense Lethenteron matsubarai Lethenteron ninae Tetrapleurodon - förs ibland till Lampetra Tetrapleurodon spadiceus Tetrapleurodon geminis Nejonögonfiskar i Sverige 
I Sverige förekommer tre arter av nejonögonfiskar: havsnejonöga (Petromyzon marinus), flodnejonöga (Lampetra fluviatilis) och bäcknejonöga (Lampetra planeri). Flodnejonöga och bäcknejonöga kategoriseras som livskraftiga av ArtDatabanken medan havsnejonögat är klassat som nära hotad. Kroppslängden är omkring 40-50 cm för flodnejonöga, drygt 30 cm för bäcknejonöga medan havsnejonögat blir strax över en meter.

I delar av Sverige har nejonögonens larver kallats för linål. I Sverige fångas flodnejonögat som matfisk och serveras färsk, halstrad med ättika eller rökt. Bruket att fånga och äta nejonöga verkar i Sverige ha varit mest spritt på östkusten och halstrat nejonöga anses som en uppländsk specialitet. Flodnejonögat är Västerbottens landskapsfisk.

 Namn 
Namnet nejonöga kommer från det tyska namnet "Neunaugen", som betyder nio ögon - egentligen från lågtyskans "negenoge", via fornsvenska "neghenögha", en beteckning som uppkommit på grund av att näsöppning, öga och sju gälöppningar lär ha "uppfattats som ögon"). Tidigare kallades även familjen Petromyzontidae, för bara nejonögon'', men idag är det trivialnamnet enbart ämnat för ordningen Petromyzontiformes.

Referenser 

Käklösa fiskar
Petromyzontiformes