kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Motorfordonsbyrån

Motorfordonsbyrån är en myndighet på Åland, inom Ålands landskapsregering, som handhar registrering och besiktning av motorfordon samt körkortsregister. Motorfordonsbyrån utfärdar även åländska registreringsskyltar. Tillverkning ombesörjs av landskapsregeringen som också beslutar om deras mått och utseende. 
Sedan den 1 januari 2018 leds myndigheten av svensken Björn Snis, ekonom med gedigen erfarenhet från flera svenska myndigheter.

Externa länkar
Motorfordonsbyrån

Referenser 

Åländska myndigheter
Bifokal lins

Bifokal lins. Bifokal lat med två fokus. Uttrycket används främst om glasögonlinser med två olika slipningar (en för långt håll och en för närmare håll) på samma  glas för att undvika behovet av två par glasögon. Trifokalglas är slipade för att korrigera synen på tre olika avstånd, där mittsegmentet alltid är halva närtillägget räknat i  dioptrier.

Historia
Den första bifokala glasögonlinsen uppfanns inte av en optiker, utan bar namnet Franklinglas efter statsmannen Benjamin Franklin som bad sin optiker slipa av underdelen på sina avståndsglasögon och ersätta den bortslipade biten med glas från läsglasögonen för att slippa behöva byta glasögon vid växling mellan långt och kort synavstånd.

Fotografi
Även inom fotografi används bifokala linser, framför allt som försättslins vid makrofotografi. En bifokal försättslins gör det möjligt att samtidigt fokusera på ett litet föremål på extremt nära håll och fortfarande hålla bakgrunden skarp.

Se även 
Progressiva linser

Linser
Hestra, Gislaveds kommun

Hestra är en tätort i Norra Hestra distrikt i Gislaveds kommun i Jönköpings län, kyrkby i Norra Hestra socken i Småland.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Hestra finns Norra Hestra kyrka, en timmerkyrka från 1750-talet. Klockstapeln är från 1600-talet. Nära kyrkan ligger Norra Hestra gamla skola.

Kommunikationer
Borås–Alvesta Järnväg, BAJ, passerar Hestra och stod färdig för trafik 1902. År 1925 öppnades sidolinjen Hestra–Gislaved. Trafiken mellan Gislaved och Hestra lades ner 1962. Vid Hestra station mitt i samhället stannar nu "Kust till kust-tågen" Göteborg – Borås – Kalmar/Karlskrona

Näringsliv 
De dominerande företagen är Isaberg Rapid AB, VIDA Hestra AB och Hestra Inredningar.
Nämnas bör också Hestra Handsken som i sin marknadsföring tagit hjälp av de alpina kändisarna Anja Pärson, Anna Ottosson, Maria Pietilä Holmner m.fl. Även Heab Hestra som designar och tillverkar klädesmärket Dahlin bör nämnas.

Sport 
Hestra ligger vid foten av berget och naturreservatet Isaberg med sina skidbackar och sitt välkända utsiktstorn.  Hestra/Isaberg är ett välkänt fritidsområde även sommartid, med golfbana (Isaberg GK), kanot- och stuguthyrning. 

Hestra Skid & Sportklubb (Hestra SSK) med 5 sektioner och cirka 700 medlemmar (år 2009) är den största föreningen i samhället.

Referenser

Externa länkar 

Orter i Gislaveds kommun
Tätorter i Sverige
Kammaneter

Kammaneter (Ctenophora) är vattenlevande, diploblastiska, ryggradslösa djur som påminner om maneter, men som inte är närbesläktade med dessa och inte tillhör nässeldjuren. Det finns totalt cirka 100 arter av kammaneter fördelade i fem ordningar. Kammaneter försörjer sig som vattenfiltrerare, planktonätare eller som parasiter.

Enligt neuroforskaren Leonid Moroz har kammaneternas nervsystem, trots en likartad funktion, utvecklats helt oberoende av nervsystemen som återfinns i resten av djurvärlden. Detta gör att flera forskare tror att nutida kammaneter är den nu existerande djurgrupp som mest liknar de första djuren på jorden.

Invasionsartad spridning 
Arter av kammaneter har vid flera tillfällen spridit sig invasionsartat. Det första och mest drastiska förloppet ägde rum i Svarta havet, dit Mnemiopsis leidyi spreds med ballastvattnet från handelsfartyg. Arten, som normalt lever längs nordamerikanska atlantkusten, saknade i Svarta havet naturliga fiender och ansjovisfisket runt Svarta havet drabbades svårt eftersom maneten lever av samma föda som ansjovisens yngel. En annan kammanet, Beroe ovata, som är en naturlig predator på M. leidyi, infördes på samma sätt och balanserade i någon mening ekosystemet - bägge arterna är dock sedan dess permanenta i Svarta havets fauna. Sedan dess har M. leidyi påträffats i Kaspiska havet (sannolikt spridd med ballastvatten även dit) och under hösten 2006 påträffades en Mnemiopsis-art (M. gardeni).

Förekomst i Sverige 
I svenska vatten finns fyra bofasta arter, däribland havskrusbär. Utöver detta har tre andra arter observerats. Vid Västkusten och i Östersjön förekommer exempelvis den invasiva arten M. leidyi med liknande spridningsförlopp som i exempelvis Svarta havet. Biologer hoppades att den skulle dö ut i Östersjön av vinterkylan, en förhoppning som inte slagit in.

Arter observerade i svenska vatten 
Lista enligt Dyntaxa:
Beroe cucumis
Beroe gracilis
Euplokamis dunlapae
Mertensia ovum
Pleurobrachia pileus (Havskrusbär)
Bolinopsis infundibulum
Mnemiopsis leidyi

Källor
Peristaltik

Peristaltik betyder sammandragande. Peristaltiska muskelrörelser är en beteckning på muskelsammandragning som sker på ett rytmiskt sätt, och genom att fortplanta sig i en viss riktning leder till transport. I tarmarna bidrar peristaltiska rörelser också till att födan blandas och fördelas över epitelcellerna för maximerat näringsupptag.

Rörelser och sammandragningar i muskulaturen i magsäcken och tarmarna med vilkas hjälp födan transporteras genom mag- och tarmkanalen och (i magsäck och tunntarm) blandas med nedbrytande sekret samt restprodukter i tjocktarmen bearbetas. Peristaltiken styrs av lokala nervsystem i tarmen men regleras också av autonoma nervsystemet och av peptidhormoner. Genom dessa påverkar stress och kostens sammansättning peristaltiken. 

Ett annat exempel på peristaltiska muskelrörelser är daggmaskens sätt att transportera sig.

Matspjälkningen

Fastemotorik 
En speciell form av peristaltiska rörelser kan ses mellan måltider och har till syfte att tömma magsäck och tarmar på större matpartiklar som inte finfördelas i tidigare matsmältningsfaser, detta hindrar även bakteriell överväxt i mag- och tarmkanalen. Detta kallas även migrerande motorkomplex. Ungefär 4 till 5 timmar efter födointag, då magsäcken och tarmarna tömts på föda, påbörjar dessa ett rörelsemönster i tre faser:

 Fas I, inga kontraktioner, peristaltiken hämmas av inhiberande motorneuron.
 Fas II, oregelbundna kontraktioner.
 Fas II, regelbundna, kraftiga kontraktioner som tömmer magsäcken och tarmen på större partiklar, som annars inte transporterats fram under de vanliga peristaltiska rörelserna.

Gastrokoliska reflexen 
Uttänjning av magsäcken (Gaster) påverkar via så kallade långa reflexer peristaltiken i tjocktarmen (Kolon) på ett sätt som syftar till att transportera ut material ur tarmsystemet för att bereda plats för nytt – så kallad gastrokolisk reflex. 

För många leder den gastrokoliska reflexen till att behovet att gå på toaletten ökar påtagligt i samband med, eller strax efter, matintag.

MMC 
Den gastrokoliska reflexen (ovan) skall inte förväxlas med så kallat migrating motor complex, ofta förkortat MMC. MMC utgör regelbundet utlösta peristaltiska vågor i interdigestivfasen (fasta) vilka huvudsakligen syftar till att tömma magsäcken och tarmsystemet på större, icke nedbrytbart material, såsom fruktkärnor, ben och fibrer, med mera.

Orgasm 
Både vid manlig och kvinnlig orgasm sker peristaltiska rörelser.

Hos mannen sker de peristaltiska rörelserna i den glatta muskulaturen runt bitestiklarna, sädesledarna och urinröret. Detta pressar ut sperman i vad som kallas en ejakulation. 

Hos kvinnan sker de peristaltiska rörelserna vid en orgasm i muskulaturen runt kvinnans slida och livmoder för att pressa eventuell sperma längre in i kroppen så att den kommer närmare ägget.

Se även
 Peristaltisk pump

Referenser 

Matsmältningsfysiologi
Fortplantning
Futurum

Futurum (latin: neutrum av futurus, 'framtida') är ett tempus som beskriver en händelse i framtiden. Den kan bildas genom en böjning av verbet eller med ett hjälpverb. Ibland (som i svenskan) kan även presens användas som en futurumform.

På svenska
I svenskan används ingen särskild futurumböjning av verbet, utan övriga tempus samt infinitivformer används i olika sammansatta konstruktioner, ofta tillsammans med hjälpverb som ska eller kommer att (till exempel på måndag ska jag göra det, på måndag gör jag det, på måndag har jag gjort det). Dessutom är det vanligt att presens används även i futurumkonstruktioner – exempel: "på tisdag äter jag tidig lunch".

Konstruktioner med ska används också med en betydelse av tvång. Exempel: jag ska bli klar till på lördag.

Konstruktioner för att tala om framtiden i det förflutna kallas futurum preteriti (exempel: när du ringde skulle jag just göra det), konstruktioner för det förflutna i framtiden kallas futurum exaktum (exempel: när vi ses på måndag har jag gjort det), och konstruktioner för det förflutna i förhållande till framtiden i det förflutna kallas futurum exaktum preteriti (exempel: i fredags lovade du att du skulle ha gjort det när vi sågs på måndagen).

Andra språk

Germanska språk
Även andra germanska språk saknar i regel futurumböjning av verbet. Futurum görs även där med hjälpverb. I engelskan sker detta med will, shall eller be going to (talspråk: ’m gonna/’re gonna/’s gonna). I tyskan sker det med presens av verbet werden (= bli). I danskan görs det med verbert vil. Konstruktioner med will/shall/vil etc används också med en betydelse av önskan, tvång (precis som i svenskan) eller sannolikhet.

Latinska språk
I latin och dess dotterspråk (romanska språk) finns ofta flera olika futurumvarianter – med verbböjning eller genom hjälpverb. I latin formuleras exempelvis "jag kommer att älska som ama-bo och i franskan som j'aim-erai.

Dessutom finns i romanska språk ofta futurumvarianter med hjälpverb. I franskan används kallas sammansättningen av aller (gå) + infinitiv för futur proche (= 'nära framtid'). Denna används för handlingar som är nära förestående.

Motsvarande sammansättning på katalanska används dock för att beskriva någon man (precis) gjort; vaig parlar (= 'jag har talat'; motsvarande franskans je viens de parler). På katalanska finns dels den enkla futurumböjningen, dels sammansatt futurum (futur compost) med hjälpverb. Sammansatt futurum bildas på katalanska genom futurumböjning av verbet haver ('ha'); hauré parlat ('jag kommer att tala' – vid ett särskilt tillfälle).

Övriga språk
I finsk-ugriska språk uttrycks futurum vanligen med presens. Finskans tulen tekemään-konstruktion har utvecklats som en direkt motsvarighet till svenskans "kommer att göra".

Referenser

Tempus
Framtid
M/S Kungsholm (1953)

M/S Kungsholm var ett passagerarfartyg tillhörande Svenska Amerika Linien (SAL) byggt 1953 i Nederländerna. Den 24 november 1953 gjorde hon sin jungfruresa mellan Göteborg och New York till Pier 97 vid W 57th Street, där SAL hade sin Amerikahamn. Befälhavare på jungfruresan var SAL:s flaggskeppare, kapten John Nordlander.. Kungsholm gick i januari 1955 på sin och SAL rederiets första jordenruntkryssning, och trafikerade Atlanten för SAL, med sammanlagt 112 031 passagerare och 22 509 besättningsmän följde med henne på kryssningar.

Kungsholm såldes i oktober 1965 till Norddeutscher Lloyd, Bremen, Tyskland, som döpte om fartyget till M/S Europa. 1970 gick ägarna samman med Hapag och bildade Hapag-Lloyd AG. I november 1981 såldes fartyget till Costa Armatori SpA, Genua i Italien och blev panamaregistrerat och omdöpt till Columbus C. Den 29 juli 1984 kolliderade hon så kraftigt mot piren i Cadiz att hon sprang läck. Hon kunde ta sig till kaj, men ställde sig på bottnen. Passagerare och besättning räddades. Fartyget var nu så svårt skadat att det kondemnerades och bogserades 1985 till Barcelona för upphuggning.

Interiörbilder

Se även

Referenser

Externa länkar
 https://web.archive.org/web/20080309012751/http://www.salship.se/kung2.asp
 https://archive.is/20120731134321/http://www.faktaomfartyg.nu/kungsholm_1953.htm
Svenska Amerika Linien

Svenska Amerika Liniens fartyg
Fartyg sjösatta 1952
Historiska svenska passagerarfartyg
Fartyg byggda i Nederländerna
Räksmörgås

Räksmörgås eller räkmacka är en smörgås med räkor som pålägg. Förutom räkor ingår ofta pålägg som majonnäs, ägg, kaviar och citron. En räksmörgås kan vara formad som en "landgång".

Andra betydelser 
Maträtten ingår också i uttrycket glida in på en räkmacka, som betyder att "ha det lätt".

Ordet "räksmörgås" används ibland som test av datorsystem, eftersom det innehåller alla tre av de specifikt svenska bokstäverna ÅÄÖ, en enkel form av pangram.

Räkmackans dag 
Sedan år 2010 firas 14 oktober varje år som "räkmackans dag", på initiativ av Arlanda flygplats.

Se även 
Räksallad

Källor

Externa länkar 

Smörgåsar
S/S Noordam

S/S Noordam var ett passagerarfartyg byggt 1902 för Holland America Line.

Historia 
År 1917 går fartyget på en mina och måste därför läggas upp. År 1919 repareras fartyget och kan därför åter sättas i trafik. År 1923 chartrades fartyget av Svenska Amerika Linien och döptes om till S/S Kungsholm. År 1924 återlämnades fartyget som återtar sitt gamla namn. Fartyget höggs upp år 1928 i Nederländerna.

Källor 

 

Noordam
Svenska Amerika Liniens fartyg
Holland America Line:s fartyg
Fartyg sjösatta 1901
Fartyg byggda i Belfast
Mygga (mikrofon)

En mygga eller myggmikrofon är en liten mikrofonanordning avsedd att bäras på en person. Myggan består av en mikrofon som på olika sätt kan fästas på en person. Mest vanligt är det att myggan sätts på plats med en klämma i kläderna. Det är också vanligt att den fästs på kinden nära munnen. Myggan är förbunden med en sladd som antingen går till en trådlös sändare eller direkt till en ljudinspelningsenhet. Tanken med myggan är att man ska kunna röra sig fritt på scenen.

Områden där myggmikrofon används är:
 För tal vid teaterframförande
 För tal framför större publik
 För sång vid konsert
 För tal i TV

Ljudteknik
Tore Borevall

Tore Borevall, född 1914, död 1977, var en svensk låtskrivare. Borevall skrev text och musik till nära 200 melodier i huvudsak för dansmusik och schlager. Mest känd för eftervärlden har han blivit för "Texas-Bettan" samt "Kurragömma med dig".

Svenska kompositörer under 1900-talet
Svenska sångtextförfattare
Män
Födda 1914
Avlidna 1977
Snögubbe

En snögubbe eller snögumma är en skulptur gjord av snö, vanligen byggd av barn, men det förekommer även att vuxna bygger snögubbar. Namnet kommer av att den utseendemässigt påminner om en människa.

En traditionell snögubbe tillverkas av kramsnö och är uppbyggd av tre snöklot i fallande storlek, staplade lodrätt på varandra så att det minsta är överst och det största underst. Det minsta är snögubbens huvud och kan förses med olika attribut för att betona detta; en morot som näsa, små stenar som markerar mun och ögon, en halsduk, en hatt eller mössa är vanligt förekommande. Det mellersta klotet kan förses med armar av kvistar och knappar av stenar. Det understa klotet brukar inte få några särskilda attribut.

Man kan även göra andra figurer än vagt människopåminnande. Lite mer avancerade figurer kallas vanligen snöskulpturer.

Ordet "snögubbe" är belagt i svenska språket sedan 1804.

Snögubbar i populärkulturen

Sånger om snögubbar
Frosty the Snowman

Filmer om snögubbar
Snögubben (film)
Frost

Se även
 Sechseläuten

Källor

Externa länkar

Skulpturtyper
Gubbe
Lekar
Namne

En namne är en person med samma namn som någon annan; helst ska både tilltals- och efternamnet vara detsamma.

Vissa släkter har traditionella tilltalsnamn och därför kan det finnas många namnar inom släkten; ett exempel är namnet Carl Hamilton.

För att undvika förväxlingar med sina namnen stavning på sitt namn eller lägger till initialer, såsom i fallen med Stieg Larsson (för att särskilja sig från Stig Larsson) och Michael J. Fox (vars namne Michael Fox också var en skådespelare). Det uppstår ibland konflikter mellan personer med samma namn, exempelvis kring vem som ska ha företräde till det oförändrade namnet. Ett exempel är författarna Jan Mårtenson och Jan Mårtenson. Fackförbund som Screen Actors Guild i USA undviker att ha medlemmar med samma namn eller mycket liknande namn.

Kuriosa 

I Sverige finns Svenska Kennethklubben för personer med tilltalsnamnet Kenneth.

Se även
 Eponym

Källor

Externa länkar

Namn
Jeffrey Donaldson

Jeffrey Mark Donaldson, född 7 december 1962 i Kilkeel, är en nordirländsk politiker. Han är brittisk parlamentsledamot för valkretsen Lagan Valley sedan 1997. Han företrädde tidigare Ulster Unionist Party (UUP), men är sedan 2004 medlem av Democratic Unionist Party (DUP).

Donaldson anslöt sig vid 18 års ålder till UUP:s ungdomsförbund. 1985 valdes han i ett fyllnadsval till det dåvarande regionala parlamentet i Nordirland och 1997 utsågs han att efterträda den tidigare partiledaren James Molyneaux som kandidat i Lagan Valley.  
1998 ingick Donaldson i UUP:s delegation vid förhandlingarna som ledde till Långfredagsavtalet, men han lämnade förhandlingarna på ett sent stadium i protest mot vissa inslag i det framväxande avtalet. Han argumenterade mot partilinjen för ett nej i folkomröstningen om avtalet 1998 och fick därför inte kandidera för partiet till den nya regionalförsamling som upprättades samma år. Han blev istället den ledande företrädaren för dem inom UUP som motsatte sig avtalet. Vid flera tillfällen gick han emot partiledaren David Trimble och försökte ändra partiets politik, men misslyckades.

Under 2003 lämnade Donaldson, tillsammans med två andra ledamöter, David Burnside och Martin Smyth, UUP:s partigrupp i parlamentet i protest mot Trimbles politik. De kvartstod dock inom partiet. I november 2003 invaldes Donaldson i Nordirlands regionparlament, trots hans starka motstånd mot partilinjen. Då i detta val DUP blev större än UUP, hävdade Donaldson att Trimble måste ta konsekvensen av detta och avgå. Partiet avsatte dock inte Trimble. Istället lämnade Donaldson partiet den 18 december 2003, tillsammans med två allierade ledamöter, Arlene Foster och Norah Beare. Den 5 januari 2004 anslöt de sig officiellt till DUP.

Donaldson är en ledande medlem av Oranienorden.

Externa länkar
http://www.jeffreydonaldson.org/

Brittiska underhusledamöter
Nordirländska politiker
Män
Födda 1962
Levande personer
Manet

Manet kan avse:

Personer
 Édouard Manet (1832–1883), fransk konstnär
 Julie Manet (1878–1966), fransk konstnär, konstnärsmodell och konstsamlare
 Suzanne Manet (1829–1906), nederländsk pianist, hustru till  Édouard Manet

Djurgrupp
 Maneter – klass av nässeldjur

Efternamnsförgreningssidor
Franska efternamn
Sanddyn

En sanddyn, även ibland benämnd klitt, är en sandformation som skapas av vind. När sanden blåser åt ett visst håll bildas stora berg av sand, men på grund av dragningskraften faller sanden ner på andra sidan av berget. Då bildas sanddyner. Om en sanddyn breder ut sig tillräckligt mycket blir det en öken eftersom för mycket sand slår ut växtligheten. Sanddyner finns i många olika varianter och storlekar. Exempel på olika sorters dyner är barkaner, parabeldyner, stjärndyner och transversala dyner.

Galleri

Se även 
 Flygsand

Referenser

Externa länkar 

Naturformationer
Sand
Musikens hus

Musikens hus eller Musikens Hus kan syfta på:

 Konserthus
 Musikens Hus, Göteborg
 Uppsala Konsert & Kongress, även kallat Musikens hus
Pansarmalar

Pansarmalar (Callichthyidae) är en familj i ordningen malartade fiskar som omfattar cirka 195 arter i nio släkten. Namnet kommer av de pansarliknande fjäll som de flesta arterna har och som utgör ett gott skydd för dem, om än inte fullständigt. De är oftast stimlevande, och förekommer i allt från strida bergsbäckar till stillastående vattendrag. Den absoluta majoriteten av arterna tillhör släktet Corydoras.

För att kompensera syrebristen i den senare vattentypen har de – i likhet med till exempel många grönlingsfiskar – utvecklat ett sekundärt andningssystem, så kallad tarmandning. Detta innebär att de regelbundet simmar upp till ytan, och snappar lite luft, som sedan passerar tarmkanalen, där syret utvinns.

Pansarmalar är fredliga fiskar som piggt simmar runt på botten och letar mat, varför de hjälper till att hålla rent i överfodrade akvarier.

Källor 
 Tree of Life

Noter

Malartade fiskar

Akvariefiskar
Roos af Hjelmsäter

Roos af Hjelmsäter är en ätt som tillhör svensk uradel med ursprung från Norge, gren av norska Haftorssönernas släkt, i Norge vanligen kallad Sudrheims-ätten eller Sörum-ätten.

Norska släkten
Ättens stamfader uppges vara norska riksrådet riddaren Jon Raud Ivarsson till Suderheim som levde under slutet av 1200-talet. Ibland uppges Jon af Suderheim som dennes farfar, men sambandet går inte helt att styrka. Två påvliga äktenskapsdispenser från 1330 och 1342 för barnbarn till honom har ansetts tyda på att hans mor var systerdotter till kung Håkon Håkonssons svärfar, hertig Skule Bårdsson (1189-1240).

I Norge räknas ätten som utdöd sedan 1400-talet.

Svenska släktgrenen
Som svensk stamfader räknas Knut Knutsson till Hjelmsäter i Medelplana socken på Kinnekulle. År 1625 introducerades släkten under namnet Roos af Hjelmsäter på Riddarhuset som adliga ätten nummer 51. Adliga ätten Roos af Hjelmsäter fortlever med 41 medlemmar i Sverige 2012. Tre släktgrenar är bosatta i USA. Vapenbilden föreställer en röd ros i guldfält.

Genom ingifte härstammar alla svenska släktgrenar från konung Håkon Magnusson.

Roos av Ervalla 
Roos af Hjelmsäter är även släkt med den i efterhand benämnda ätten Roos av Ervalla som sannolikt utslocknade på svärdssidan på 1400-talet.

Friherrliga ätten Roos
En gren upphöjdes med Carl Gustaf Roos (1655–1722) till friherrlig värdighet 1705 under namnet Roos och nummer 186, men utslocknade vid hans död 1722.

Kända medlemmar av släkten
 Axel Erik Roos (1684–1765), friherre och militär
 Carl Adam Roos af Hjelmsäter  (1757–1826), militär, teckningslärare och troligen miniatyrmålare
 Carl Gustaf Roos (1655–1722), friherre och militär
 Catharina Maria Roos af Hjelmsäter (1786–1865), miniatyrmålare
 Emanuel Roos af Hjelmsäter (1791–1848), protokollssekreterare och minityrmålare
 John Roos af Hjelmsäter  (1878–1957), ingenjör med professors namn
 Leonard Roos af Hjelmsäter (1787–1827), målare

Källor
 Roos af Hjelmsäter på Svenska Riddarhuset

Noter

Medeltida svenska ätter
Norsk adel
Svenska adelsätter
Svenska friherrliga ätter
Helva

Helva/Halva är ett samlingsnamn på en rad varianter av konfektyr som kan skilja sig åt helt från varandra och gjorda på mannagryn eller tahini (sesampasta). Helva var ursprungligen ett indiskt recept som spridits över västra delarna av Asien, Medelhavsregionen, Ryssland och Balkan. Stora lokala variationer av receptet förekommer. Helva baserad enbart på tahini innehåller bara oljan från sesamfröna, men i helva gjord med mannagryn kan även smör eller olja ingå, beroende på hur stor andel tahini som ingår. I likhet med många andra konfektyrer från mellanöstern, så är helva ofta extremt sött.

Ordet antas vara av arabiskt ursprung och återfinns i en lång rad språk: halvā حلوا (persiska), halava (sanskrit),  ‘’’Халва’’’ (ryska),  chalvás χαλβάς (Grekiska), halvah (hebreiska), halawi (arabiska), halwa (hindi) eller xalwo (somaliska). Bakverket Helva är egentligen ett samlingsnamn på en rad varianter konfektyrer som kan skilja sig åt helt från varandra.

I Sverige säljs nästan bara helva gjord på tahini, ofta importerad från Turkiet eller Libanon. Helva smaksätts ofta med pistaschmandlar, choklad, vanilj eller russin.

Se även 
518 Halawe

Referenser

Noter

Externa länkar

Godis
Mat och dryck i Turkiet