kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tintin i Sovjet

Tintin i Sovjet, fransk originaltitel: Les Aventures de Tintin, reporter du Petit "Vingtième", au pays des Soviets, eller Tintin au pays de Soviets, är det första av seriealbumen om den unge reportern Tintin, skrivna och illustrerade av den belgiske serietecknaren Hergé.

Bakgrund
Albumet gjordes i svartvitt som beställningsverk på uppdrag av Norbert Wallez, abbot och redaktör och chef för av den belgiska tidningen Le Vingtième Siècle. Wallez stod politiskt mycket långt till höger och Hergé, som aldrig satt sin fot i Sovjetunionen, fick pussla ihop sin fiktiva handling med bakgrundsinformation från boken Moscou sans voiles, sv: "Moskva utan slöjor", av Joseph Douillet, en före detta diplomat.

Historien publicerades ursprungligen som följetong i barnsektionen av Le Petit Vingtième under perioden 10 januari 1929–11 maj 1930 och har därför ett klassiskt följetongsupplägg; något spännande eller överraskande händer nästan undantagslöst i slutet av varannan sida, vilket alltså motsvarade slutet av veckans avsnitt. År 1930 gavs berättelsen ut som seriealbum. Sovjetunionen beskrivs som fallfärdigt och bland annat visas det upp industrier som egentligen är bluff och så kallade potemkinkulisser.

Albumet kom först ut på svenska 1975 i boken Från Hergés arkiv översatt av Karin och Allan B. Janzon. I samma bok fanns också Hergés första serie, Totor, lämlarnas patrulledare med. Till skillnad från de andra tidiga svartvita albumen tecknades detta inte om senare och gavs ut i färg. 1984 gavs den ut som ett enskilt faksimilalbum som inte ingick i den svenska numreringen av albumen. 2004, lagom till 75-årsjubileet av serien Tintin, gavs albumet ut i nyöversättning, gjort av Björn Wahlberg och med den korrekta numreringen nummer 1.

Den 11 januari 2017 gav förlaget Casterman för första gången ut albumet i färg på den franskspråkiga marknaden.

Referenser

Serieåret 1929
Serieåret 1930
Seriealbum 1930
Tintinalbum
Sovjetunionen i fiktion
Antikommunism
Separatfred

En separatfred är ett fredsfördrag som inte sluts mellan alla krigförande stater i ett krig, utan enbart en del av de inblandade. Freden i Brest-Litovsk under första världskriget och mellanfreden i Moskva under andra världskriget är två exempel på separatfreder.

Internationell rätt
Strategi
Fred
Storvesir

Storvesir (ibland även storvisir) var historiskt den främste bland vesirerna, härskarens rådgivare, och därmed den högsta ämbetsposten i det sasanidiska riket och sedan flera muslimska riken.

Sasaniderna 
Den svenska termen "vesir/"visir" härstammar från medelpersiskans wuzurg framadār (medelpersiska: 𐭫𐭲𐭬𐭥𐭯 𐭠𐭡𐭫) i betydelsen "hög herre"). Till kända sasanidiska storvesirer hör Bozorgmehr Bokhtagan som tillskrivs en furstespegel och uppfinningen av backgammon.

Osmanerna 
I det Osmanska riket, där storvesiren var den ungefärliga motsvarigheten till en premiärminister, om än stundom med betydlig makt såsom sultanens ställföreträdare. Titeln avskaffades i det moderna Turkiet i samband med avskaffandet av sultanämbetet år 1922.

I det Osmanska riket vilade all politisk makt i teorin och länge även i praktiken ensamt i sultanens hand. Men i och med rikets hastiga tillväxt fick vesirämbetet, som till en början endast spelat rollen av en förste rådgivare och medhjälpare, en alltmer ökad betydelse. Redan Mehmet II upphöjde i sin grundlag storvesiren till rikets egentlige regent, som i sin hand skulle förena förvaltningens alla trådar och ha avgörandet i högsta instans i alla politiska angelägenheter.

Som symbol för sin makt förde storvesiren rikssigillet med den så kallade tugra, den regerande sultanens namnchiffer. Även i hovceremonielet kom hans ställning som sultanens ställföreträdare till uttryck. I likhet med sultanen fick han på bestämda dagar i veckan motta hov- och statsämbetsmännens hyllning, och inför offentligheten visade han sig endast omgiven av ett lysande följe. Hans palats, där han samlade omkring sig statens högst uppsatta man till överläggningar, blev på så sätt regeringens egentliga säte: Höga porten.

Referenser 

Sasanidiska dynastin
Osmanska riket
Titlar i statsförvaltning
Ernst Gunter av Holstein-Augustenburg

Ernst Gunter av Holstein-Augustenburg kan syfta på:

 Ernst Gunter av Holstein-Augustenburg (1609-1689)
 Ernst Gunter av Holstein-Augustenburg (1863-1921)
Augustenborg, Danmark

Augustenborg (tyska: Augustenburg) är en ort i Region Syddanmark i Danmark. Orten hade 3 256 invånare (2019). Den ligger i Sønderborgs kommun på ön Als. Den har vuxit fram runt Augustenborgs slott.

Referenser

Externa länkar 

 Webbsida för Augustenborg

Orter i Region Syddanmark
Sønderborgs kommun
Fredrik Kristian II av Holstein-Augustenburg

Fredrik Kristian II av Holstein-Augustenburg, född 28 september 1765 i Augustenburg, död 14 juni 1814 i Augustenburg, var son till Fredrik Kristian av Holstein-Augustenburg. Han var gift med Lovisa Augusta av Danmark.

Biografi
Fredrik Kristian hade fått en vårdad uppfostran och stod i livlig beröring med flera av sin tids främsta inom vetenskap och litteratur. Bland annat understödde han Friedrich Schiller. Då den danska kungaätten syntes nära att utslockna på manssidan, förmäldes Fredrik Kristian 1786 för att trygga monarkins bestånd med Lovisa Augusta, officiellt dotter till Kristian VII, men i själva verket utomäktenskapligt barn till drottning Caroline Mathilde och kungens livmedikus Johann Friedrich Struensee. Lovisa Augusta var närmaste arvinge till de danska länderna, under det att Fredrik Kristian ansågs ha arvsrätt till Holstein.

Fredrik Kristian blev nu medlem av danska statsrådet, och då han intresserades sig för skolväsende, kom han under många år att fungera som dansk undervisningsminister. Trots att han hade ganska lite gemensamt med sin svåger, kronprins Fredrik, var förhållandet mellan dem tämligen gott. När Fredrik 1806 ville införliva Holstein med Danmark utan hänsyn till den Augustenborgska linjens arvsanspråk, protesterade dock Fredrik Kristian, och lyckades få det avgörande ordet "oskiljaktigt" utlämnat ur kungörelsen om införlivandet. Det sådde emellertid groll mellan svågrarna, och 1810 kom det till öppen brytning. 

Efter brodern, Karl Augusts död hade Fredrik Kristian hoppats på att bli vald till tronföljare i Sverige, men motarbetades av Fredrik VI, som själv ville bli vald.
Efter detta kom han att dra sig tillbaka från politiken till sitt slott Augustenborg. Vid sin död efterlämnade han en historisk redogörelse för släktens rättigheter och ålade sina söner att fortsätta hävda dem.

Barn:
 Karolina Amalia av Augustenborg född 1796, död 1881, gift med Kristian VIII av Danmark
 Kristian av Holstein-Augustenborg, född 1798, död 1869.
 Fredrik av Holstein-Augustenborg, 1800-1865

Referenser 
 
 Svensk uppslagsbok, Lund 1929

Noter

Externa länkar 

Huset Augustenburg
Män
Födda 1765
Avlidna 1814
Fredrik Kristian av Holstein-Augustenburg

Fredrik Kristian, född 1721, död 1794, var en dansk general och godsägare, hertig av Holstein-Augustenburg 1754–1794.  

Son till Kristian August av Augustenburg och Frederikke Louise Danneskiold-Samsøe (1699-1744). Gift 26 maj 1762 med Charlotta Amalia av Holstein-Ploen, född 23 april 1744, död 11 oktober 1770.

Barn:
 Fredrik Kristian II av Holstein-Augustenburg gm Lovisa Augusta av Danmark 
 Fredrik Karl Emil, 1767-1841.
 Kristian August av Holstein-Augustenborg, utsedd svensk tronföljare under namnet Karl August, död på Kvidinge hed vilket utmynnade i Fersenska mordet.

Referenser

Huset Augustenburg
Födda 1721
Avlidna 1794
Män
Danska militärer under 1700-talet
Godsägare under 1700-talet
Augusta av Hessen-Kassel

För Augusta av Hessen-Kassel (1797–1889), se Augusta av Hessen-Kassel, hertiginna av Cambridge.

Augusta av Hessen-Kassel (fullständigt tyskt namn Auguste Sophie Friederike Marie Caroline Julie), född den 30 oktober 1823 i Köpenhamn, död där den 17 juli 1889, var en tysk prinsessa och dansk baronessa.

Augusta var dotter till lantgreve Wilhelm av Hessen-Kassel och prinsessan Louise Charlotta av Danmark (syster till kung Kristian VII) samt syster till Louise av Hessen-Kassel, vilken från 1863 var drottning av Danmark. De danska kopplingarna inskränkte sig heller inte bara till familjeband: ehuru tillhörig ett tyskt furstehus hade Augustas far sedan 1802 tjänstgjort i den danska armén och blev i sinom tid såväl dansk general som guvernör över Köpenhamn, vilket även var Augustas födelsestad.

Augusta gifte sig den 1 juni 1854 med den danske politikern friherre Carl von Blixen-Finecke i dennes andra äktenskap. Häri föddes sönerna Wilhelm Carl Fredrik Christian Gustaf von Blixen-Finecke (1857-1909), vilken blev officer i svensk tjänst och adjutant hos Gustaf V, samt Wilhelm Carl Otto Axel (1863-?), vilken blev kapten i danska armén. Äktenskapet med Blixen-Finecke hade ingåtts trots visst ogillande från Augustas familjs sida, men uppges ha blivit mycket lyckligt, och Augusta vårdade troget sin make under den sjukdomstid som föregick hans död 1873. 

Makarna bodde, under Carls livstid, ömsom i Dallund på Fyn och på Näsbyholms slott i Skåne; som änka uppehöll sig Augusta däremot företrädesvis i "Villa Augusta" i Helsingör. Hon ligger begraven i Skamby på Fyn.

Augusta ska inte förväxlas med fastern Augusta av Hessen-Kassel, hertiginna av Cambridge, 1797-1889, men var liksom denna faster släkt med Georg II och Georg III av Storbritannien.

Referenser
 Dansk biografisk lexikon, band 1 (Köpenhamn 1932), sidan 575.
 Axel Lindersköld: Genealogiska tabeller över Europas furstehus (Stockholm 1920), sidan 87.
 Friedrich Wilhelm Hermann Wagener: Staats- und Gesellschafts-Lexikon -  Neues Conversations-Lexikon, band 4 (Berlin 1860), sidan 105
 Carl Eduard Vehse: Geschichte der deutschen Höfe seit der Reformation (Hamburg 1853), sidan 192

Noter

Externa länkar

Huset Hessen-Kassel
Tyska prinsessor
Personer från Köpenhamn
Födda 1823
Avlidna 1889
Kvinnor
Vilhelm av Hessen (1787–1867)

Prins Vilhelm av Hessen-Kassel, född 24 december 1787 i Biebrich, död 5 september 1867 i Köpenhamn. Son till Fredrik III av Hessen-Kassel. Gift 10 november 1810 med prinsessan Louise Charlotta av Danmark.

Barn 
 Karoline Friederike Marie (1811–1829).
 Maria Lovisa Charlotta (1814–1895), gift med Fredrik August av Anhalt-Dessau.
 Louise (1817–1898), gift med kung Kristian IX av Danmark.
 Fredrik Wilhelm av Hessen-Kassel (1820–1864) , gift med 1) Alexandra Nikolajevna av Ryssland, 2) Anna av Preussen.
 Augusta (1823–1899), gift med friherre Carl von Blixen-Finecke.
 Sofia Vilhelmina (född och död 1827).

Referenser
 
 Lesser, Johan:

Noter

Externa länkar 

Huset Hessen-Kassel
Födda 1787
Avlidna 1867
Män
Fredrik II av Hessen-Kassel

Fredrik II, född 14 augusti 1720, död 31 oktober 1785, son till Wilhelm VIII av Hessen-Kassel var regerande lantgreve av Hessen-Kassel från 1760 till 1785.

1749 hade han konverterat till katolik, men statsreligion i lantgrevskapet förblev kalvinism under hans tid på tronen. Som lantgreve instiftade han Gyllene Lejonets husorden.

Familj 

Fredrik II gifte sig 1740 med prinsessan Maria av Storbritannien (1723–1772), dotter till kung Georg II och Caroline av Ansbach. De fick följande barn:
 Wilhelm, född 1741, död 1742.
 Wilhelm I av Hessen-Kassel, född 1743, död 1821,  gift med Vilhelmine Karoline av Danmark.
 Karl av Hessen-Kassel, 1744–1836, gift med Louise av Danmark.
 Fredrik av Hessen-Kassel, född 1747, död 1837, gift med prinsessan Caroline of Nassau-Usingen.

Äktenskapet var inte lyckligt och från 1747 levde de separata liv, 1755 separerade de formellt och Maria och sönerna flyttade till Danmark där Marias framlidna syster hade varit drottning.

Efter hennes död gifte Fredrik II om sig 1773 med markgrevinnan Philippine av Brandenburg-Schwedt (1745–1800), men fick inga barn i det giftet.

Antavla

Referenser

Externa länkar 

Födda 1720
Avlidna 1785
Riddare av Strumpebandsorden
Tyska grevar
Huset Hessen-Kassel
Män
Portugals flagga

Portugals flagga är tvådelad i färgerna rött och grönt, och är belagd med den centrala emblemet ur Portugals statsvapen. Den gröna färgen står för Henrik Sjöfararen, och den röda representerar revolutionen. Det inre gröna fältet ska uppta två femtedelar av flaggans längd.

Flaggan antogs den 30 juni 1911 i samband med att Portugal övergav monarkin och införde republik. Den gamla kungaflaggan hade varit i färgerna vitt och blått och ersattes med en modern flagga som samtidigt refererade till landets historia som betydelsefull sjömakt. Emblemet i mitten innehåller flera olika element som symboliserar Portugals stormaktstid. Proportionerna är 2:3.

Färger

Exempel på varianter

Se även 
 Portugal
 Portugals statsvapen

Källor

Externa länkar 

Nationsflaggor i Europa
Portugals nationalsymboler
Sejd

Sejd (fornsvenska/fornisländska seiðr) var en sorts trolldom, som främst utövades i nordisk förkristen tid. 

Sejd gick till så att sejdaren (företrädesvis en kvinna) föll i trans genom att andra, oftast kvinnor, manade dennes skyddsande (se huge och vård) att komma till dennes hjälp. När väl kontakt med andevärlden etablerats sökte sejdkvinnan svar på frågor om väder, framtiden, skörd och krig. Man lönade sejdaren efter förmåga och sejdaren drog sedan vidare mot nästa gård.

Frågan om eventuellt samspel mellan norröna sejdare och samiska nåjder är till viss del omtvistad, men har också förklarats som självklart besläktade genom långvarig kulturell kontakt. Mircea Eliade hävdar att sejd är en egen germansk shamanism och därmed skild från samisk shamanism. Odens magiska egenskaper, vilka inbegriper extas, används som argument.

Sejd ansågs vara ergi, omanligt, sexuellt skamligt, varför utövarna huvudsakligen var kvinnor (seiðkona eller völva), även om manlig sejdare (seiðmaðr) förekom. Samtidigt betraktades i gudavärlden Oden som den störste sejdaren. Oden sägs ha initierats i konsten av Freja, som till skillnad från Oden inte tillhörde asarna utan vanerna. Att Oden genom att utöva sejd sysslade med ovärdiga ting smädar Loke honom för i Lokasenna (sv. Loketrätan):

Ordet "vétt" (av Collinder översatt till "lock") har ofta varit föremål för spekulation kring vad det skulle ha inneburit i det historiska kulturella samhället. En del forskare har teorin om att det kan ha varit en trumma som hänvisas till, men medger samtidigt att vétt saknar en tillfredsställande tolkning. Inga trummor, eller rester av, har hittats i arkeologiska utgrävningar. Forskare har undersökt sambande mellan sejd och shamanism och jämfört historiska textkällor med beskrivningar av shamanism i olika kulturer.

Se även 
 Völva
 Galder

Referenser

Vidare läsning 
 Dillmann, François-Xavier, Les magiciens dans l'Islande ancienne : études sur la représentation de la magie islandaise et de ses agents dans les sources littéraires norroises (Uppsala 2006) 
 DuBois, Thomas Andrew, "Seiðr, sagas and saami religious exchange in the viking age" i Northern peoples - southern states : maintaining ethnicities in the circumpolar world s. 43-66. (Umeå 1996) 
 Eliade, Mircea, Le Chamanisme et les techniques archaiques de l`extase (1951)
 Hagman, Dag, "Norrsken : komparativ studie i fornskandinavisk sejd och samisk schamanism", Kandidatuppsats från Högskolan i Gävle/Institutionen för humaniora och samhällsvetenskap, 2008
 Price, Neil S., The Viking Way. Religion and War in Late Iron Age Scandinavia (Uppsala 2002)
 Strömbäck, Dag, Sejd : och andra studier i nordisk själsuppfattning (Hedemora 2000)  (med bidrag av Bo Almqvist; redaktör: Gertrud Gidlund)
 Strömbäck, Dag, Sejd : textstudier i nordisk religionshistoria (Stockholm 1935)

Nordisk mytologi
Magi
Lista över städer i Sverige

Detta är en lista över de städer i Sverige som var stadskommuner under perioden 1863–1971 och ytterligare några innan dess som hade stadsprivilegier men förlorade dessa innan 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft (dessa är markerade med röd bakgrund). Dessutom noteras orter som tilldelades stadsprivilegier men av olika orsaker aldrig etablerades som stad (se notkolumnen).

Det högsta antalet stadskommuner var 133, mellan 1951 (då Säffle blev stad) och 1967 (då Öregrund gick upp i Östhammar).

För angivande av årtal då orten fick stadskommunstatus och/eller egen jurisdiktion (Obs ej när orten grundades) har nedanstående riktlinjer använts när oklarheter funnits
För städer som flyttats och/eller bytt namn: Om namnet bibehållits anges år både för stadsetablering för den äldre orten och när den nya etablerades. När namnet ändrades vid flytten anges bara år för den nya staden. För städer som funnits på samma plats men under olika namn anges stadsetablering av den äldsta staden.
När enbart år för bekräftelse av privilegier är känt (dvs ej första gången) skrivs detta år med "före" före årtalet.
När exakt årtal är oklart anges ett intervall eller "omkring".
För några städer, biskopsstäder och de som anlagts vid kungens borgar, anses de fått stadsstatus i anslutning till byggande av domkyrka/kloster och borg/slott.

Lista

Se även 
 Stad (Sverige)
 Lista över Sveriges tätorter
 Sveriges kommuner
 :Kategori:Städer i Sverige
 Lista över kommuner i Sverige som kallar sig stad

Referenser 

Städer
 
Sverige
Geovetenskap

Geovetenskap omfattar de vetenskaper som studerar planeten jorden och dess historia. Atmosfären, biosfären, hydrosfären och geosfären (fasta jorden) utgör samverkande system som analyseras med fysikaliska, kemiska, biologiska och matematiska metoder. Dessa samverkande sfärer påverkas även av jordens plats i solsystemet samt av infallande asteroider, meteoriter och kometer. Geovetenskaperna tillhandahåller samhällsviktig kunskap om energi, råvaror, vattenresurser, väder, klimatets variationer över geologisk tid, naturkatastrofer samt om hur miljöproblem kan åtgärdas.

Ämnesområden

Jordskorpan samt jordens inre
Berggrundsgeologi
Geodesi
Geofysik
Geokemi
Naturgeografi
Sedimentologi
Geomorfologi
Seismologi
Stratigrafi
Paleontologi
Palynologi

Landformer och processer
Geomorfologi
Sedimentologi
Kvartärgeologi
Naturgeografi

Pedosfären
Jordartsgeologi
Pedologi
Kvartärgeologi
Geokemi
Geofysik

Kryosfären
Glaciologi

Hydrosfären
Hydrologi
Hydrogeologi
Limnologi
Oceanografi
Maringeologi

Biosfären
Medicinsk geologi
Paleontologi
Palynologi

Atmosfären
Meteorologi
Klimatologi
Paleoklimatologi

Teknik
Geoteknik
Flygbildstolkning
Fjärranalys
Geostatistik
GIS
Kartografi
Lantbruksvetenskap

Lantbruksvetenskap eller agronomi, är det vetenskapliga studiet av lantbrukets förutsättningar och förhållanden.

Finland
I Finland bedrivs utbildning inom lantbruksvetenskap vid agrikultur-forstvetenskapliga fakulteten vid Helsingfors universitet. Examensbenämningarna är de samma inom lantbruksvetenskap och skogsvetenskap och är agronomie- och forstkandidat (AFK), agronomie- och forstmagister (AFM), agronomie- och forstlicentiat (AFL) respektive agronomie- och forstdoktor (AFD).

Sverige
Utbildning i lantbruksvetenskap bedrivs i Sverige vid Sveriges lantbruksuniversitet. På grundutbildningsnivå utbildas agronomer och inom forskarutbildning finns agronomie licentiat och agronomie doktor some högre akademiska examina.

Se även
Skogsvetenskap
Kungliga Skogs- och Lantbruksakademien
Agroekologi
Agronom
Naturbruksgymnasium

Källor
Teknik

Teknik, från grekiska téchnē (τέχνη) som betyder "konst", "skicklighet" eller "hantverk", är metoder att minska behovet av fysisk eller psykisk belastning och öka levnadsstandarden i vid mening. Detta görs oftast genom att utnyttja och omvandla naturens resurser till produkter, processer, anläggningar. Nyttjande av teknik innebär alltid en överföring av energi. Läran om teknik kallas teknologi. Teknik är också ett skolämne som infördes 1980 som ett obligatoriskt ämne i Sverige.

Definition 
Det finns många olika definitioner av "teknik". Marshall McLuhan menar att teknik är en förlängning av biologiska, evolutionärt framväxta funktioner hos människan, både materiellt och kommunikationsmässigt. Men det finns definitioner där teknikbegreppet inte enbart är kopplat till människan. Hornborg definierar teknik som en strävan att övervinna begränsningar i tid och rum, vilket alltså även kan appliceras på andra arter och på maskiner.

Klassificering 
Tekniken har ofta delats upp i fyra funktioner: 
 att transformera (t.ex. olja till plast)
 att transportera (till exempel varor, människor eller information)
 att lagra (t.ex. information eller matvaror) 
 att kontrollera/styra/reglera (till exempel en termostat som håller en jämn temperatur i ett hus). 
Andra klassificerar tekniker i enbart två funktioner, utifrån om huvudsyftet är underhåll eller förflyttning.

Det finns olika typer av teknik. Några exempel är: IKT (informations- och kommunikationsteknik), bioteknik, vetenskaplig metod, sångteknik, ljudteknik, bollteknik, vävteknik, rymdteknik, flygteknik.

Många av teknikområdena är grenar av ingenjörsvetenskapen.

Inom bibliotek hittas litteratur om teknik under signum P (i SAB) och 600 - 699, tillsammans med medicin under rubriken TIllämpade vetenskaper (i Dewey).

Enligt Kommittén för teknologisk innovation och etik innebär ansvarsfull teknik att "ett etiskt förhållningsätt tillämpas vid utveckling, användning och spridning av ny teknik. Det innebär även en medvetenhet om att teknikutveckling ska bidra såväl till ett miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbart samhälle som till stärkt konkurrenskraft. De utmaningar teknikutvecklingen för med sig måste adresseras öppet och aktivt".

Teknikens historia 

Både människor och djur använder redskap, men till skillnad från djuren har människor utvecklat och förvarat sina redskap.

Teknik som eget skolämne infördes i Sverige med Lgr69 (Läroplan för grundskolan). Förhoppningen var att väcka intresse för tekniskt arbete (anställning i industrin) som inte förutsatte högre studier (till ingenjör) och som (till skillnad från slöjd och hantverk) inte framstod som föråldrat.

Se även 
 naturvetenskap
 tillämpad teknik
 teknikens filosofi
 Teknik 1
 tekniskt basår
 teknikprogrammet
 vävteknik
 ingenjörsvetenskap

Referenser

Externa länkar
Lista över politiska partier i Finland



Partier i Finland

Partier som är representerade i riksdagen

Partier som inte är representerade i riksdagen
Djurrättspartiet i Finland (EOP)
Feministiska partiet (FP)
Finlands kommunistiska parti (FKP)
Kommunistiska Arbetarpartiet - för fred och socialism (KTP)
Kristall Parti
Liberalpartiet – Frihet att välja
Medborgarpartiet 
Piratpartiet (Pir)
Självständighetspartiet (IPU)
Suomen Kansa Ensin (SKE)
De Blåa
Rörelsen sju stjärnor
Makten tillhör folket (VKK)

Partier på Åland
Moderat Samling för Åland (Mså)
Liberalerna på Åland (Lib)
Obunden samling (ObS)
Ålands Framtid (ÅS)
Ålands socialdemokrater (ÅSD)
Åländsk Center (C)
Åländsk Demokrati (ÅD)
Hållbart initiativ (Hi)

Se även
Politiska partier på Åland

 
Politiska partier
Finland