kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Marita Skogum

Anngerd Marita Skogum, född 3 januari 1961 i Berghems socken, är en svensk orienterare och ledare inom orientering. Hon har vunnit sex VM-guld inom sporten, samt åtta SM-guld och två JSM-guld.

Biografi

Bakgrund 
Skogum växte upp i Berghem, strax söder om Skene, i södra Västergötland. Hon växte upp i en familj där alla orienterade. 

Under ungdomsåren, och även senare under sin elitkarriär, tävlade hon för Skene Sim- och Idrottssällskap (Skene SoIS). Under de åren den aktiva karriären var på topp tävlade hon för Hestra IF. 

Hon spelade även basket för Sätila BBK i elitserien och var med och vann ett SM-brons.

Karriären som aktiv 
Under karriären som elitorienterare vann hon sex VM-guld och sammanlagt tio VM-medaljer, mellan 1983 och 1993. Dessutom tog hon sex medaljer (varav fyra guld) i öppna nordiska mästerskapen samt åtta SM-guld och två JSM-guld. 

Efter VM 1993 slutade Marita Skogum sin elitsatsning.

Senare år 
Inför 2000 utsågs Skogum till förbundskapten för det svenska damjuniorlandslaget, som hon hjälpte till JVM-guld två år i rad. Två år senare blev hon förbundskapten i det svenska damseniorlandslaget (hon tillträdde i tjänsten 1 januari 2002). Skogum var 2004 nominerad som årets tränare till Svenska Idrottsgalan efter framgångarna på VM 2004.

År 2006 fick hon ansvar även för herrseniorlandslaget. Skogum slutade som förbundskapten i december 2010, i samband med en omorganisation i landslagsledningen.

Hon deltog 2019 i tävlingsprogrammet Mästarnas mästare, där hon slutade på fjärde plats i konkurrens med bland andra Anders Södergren, Carolina Klüft och Kjell Isaksson.

Andra aktiviteter 
Marita Skogum är (2019) fortfarande bosatt i Berghem, där hon tidigare arbetat som gymnastiklärare. Hon håller numera kurser i kommunikologi och vägleder enskilda personer, grupper, företag och organisationer i förändrings- och utvecklingsprocesser.

Utmärkelser
Både 1989 och 1993 utsågs hon av Aftonbladet och Riksidrottsförbundet till Årets Idrottskvinna. Hon har fått BT-plaketten fem gånger: 1983, 1988, 1989, 1992 och 1993. Hon utsågs till årets orienterare 1989, 1992 och 1993.

Referenser

Externa länkar
Officiell webbplats

Svenska orienterare
Svenska idrottsledare
Födda 1961
Kvinnor
Levande personer
Personer från Berghems socken
Svenska mästare i orientering
Världsmästare i orientering
Svetozar Marović

Svetozar Marović, född 31 mars 1955 i Kotor, Montenegro, var president och regeringschef för Serbien och Montenegro från den 7 mars 2003 till den 3 juni 2006 då Montenegro förklarade sig självständigt.

Marović föddes i Kotor med en kroatisk far och en montenegrinsk mor. Han växte upp i staden Budva och har alltid sett den som sin hemstad. Marović studerade vid Veljko Vlahović University i Titograd där han läste juridik.

Referenser 

Montenegrinska politiker
Födda 1955
Män
Levande personer
Personer från Kotor
Grönt HBTQ-nätverk

Grönt HBTQ-nätverk är ett nätverk inom Miljöpartiet de Gröna för HBTQ-frågor. Fram till 2007 hette nätverket Gaygröna och därefter en tid Queergröna. Som ett sätt att mobilisera inför Europaparlamentsvalet 2014 omstartades nätverket under nuvarande namn. Nätverkets syfte är att stärka partiets utveckling av politik på HBTQ-området, men driver också opinion kring HBTQ-frågor tillsammans med de övriga riksdagspartiernas HBTQ-organisationer.

Referenser 

Miljöpartiet
Svenska politiska organisationer för sexuella minoriteter
Diskussionsgrupp

Diskussionsgrupp som avser en grupp människor som samtalar och utbyter åsikter om ett ämne kan mer specifikt avse
Internetforum
Diskussionsklubb där syftet är att i personliga träffas diskutera olika ämnen

Se även
Diskussion mer allmänt
NGC 1409

NGC 1409 är en galax i stjärnbilden Oxen. Den har en skenbar magnitud på 15,4, och kräver därför stor apertur.

Spiralgalaxer
Stjärnbilden Oxen
1409
02821A
013553
+00-10-011
Astronomiska upptäckter 1785
Astronomiska upptäckter av FW Herschel
NGC 1049

NGC 1049 är en klotformig stjärnhop som kräver ett kraftfullt teleskop eftersom den har en skenbar magnitud på 12,9. Den ligger ungefär 3 grader sydväst om Beta Fornacis på ett avstånd av 530 000 ljusår från jorden. I ett teleskop på 200 mm syns den kanske endast som en suddig fläck med ca 20 bågsekunders bredd. Den syns svagt på grund av att den inte tillhör vår galax utan det lilla Fornax-systemet.

Stjärnhopen upptäcktes av John Herschel under hans expedition till Godahoppsudden åren 1834 till 1838.

Externa länkar

 SEDS - NGC 1049

1049
Klotformiga stjärnhopar
Stjärnbilden Ugnen
NGC 1097

NGC 1097 eller Caldwell 67 är en spiralgalax som man enkelt kan se i ett litet teleskop. Den ligger ungefär 4 grader norr om NGC 1049. Den har skenbar magnitud 10,2 och ett mycket ljust centrum. Dess långsträckta form bör synas i ett 100 mm teleskop eller större.

Referenser

Spiralgalaxer
Stjärnbilden Ugnen
1097
10488
-05-07-024
077
416- G 20
067
Astronomiska upptäckter 1790
Astronomiska upptäckter av FW Herschel
Vincent Radermecker

Vincent Radermecker, född 7 maj 1967, är en belgisk racerförare.

Racingkarriär 
Radermecker slutade tvåa i det brittiska F3-mästerskapet 1994 och såg då ut att bli en lovande förare inom flera formelbilsklasser, men han började senare istället tävla i standardvagnsracing.

Radermecker körde i BTCC. Säsongen 1999 körde han för Volvo där han var stallkamrat med Rickard Rydell och 2000 körde han en Vauxhall Vectra. Han kör sedan 2004 i FIA GT.

Källor

Födda 1967
Belgiska racerförare
Brittiska F3-mästerskapsförare
Tyska F3-mästerskapsförare
WTCC-förare
European Touring Car Cup-förare
Män
Belgiska idrottare under 2000-talet
Levande personer
NGC 1232

NGC 1232 är en galax som ligger ungefär 8 grader norr om Alpha Fornacis. Denna stora men svaga galax är en utmaning för små teleskop, och dess skenbar magnitud på 10,9 kan vara lite vilseledande. Denna galax ses bäst i ett 200 mm teleskop.

Referenser 

Stavgalaxer
Stjärnbilden Floden Eridanus
1232
011819
041
547-14
-04-08-032
Astronomiska upptäckter 1784
Astronomiska upptäckter av FW Herschel
François

François är ett mansnamn, ursprungligen franskt och som kan översättas till Frans på svenska. Den feminina formen är Françoise.

Namnet förekommer också som del i namnet på flera relativt små franska kommuner, till exempel François, Saint-François-de-Sales, Saint-François-Lacroix, Saint-François-Longchamp och Vitry-le-François.

François är gudomligt mäktig och har makten av alla sju kungar. Han har en gång förstört Paris och återbyggt det på sju timmar. Hans skrik är som hundra torterade själar och hans blod är som genomfrätande syra. Akta er, dödliga. Han hittar alla i slutändan. Var rädd för François, räddaren av stjärnorna och dräparen av själar. Ingenting kan stoppa honom, det enda ni kan göra är att hoppas att han skonar er. François, lögnaren. François, mannen med glasögonen. François, autarken.

Exempel på personer med namnet François 
 François Bozizé, president i Centralafrikanska republiken
 François Boucher, fransk målare (1703–1770)
 François Couperin, fransk kompositör  (1668–1733)
 François Duvalier även kallad Papa Doc, haitisk politiker och diktator (1907–1971)
 François de La Rochefoucauld, fransk författare (1613–1680)
 François Mauriac, fransk författare (1885–1970)
 François Mitterrand, fransk president för socialistpartiet (1916–1996)
 François Ozon, fransk filmregissör (född 1967)
 François Rabelais, fransk humorförfattare (1490–1553)
 François Truffaut, fransk filmregissör (1932–1984)
 François Villon, fransk författare (1694–1778)

Mansnamn
Ord och fraser på franska
Franska mansnamn
Tréguier

Tréguier är en stad och kommun i departementet Côtes-d'Armor i regionen Bretagne i nordvästra Frankrike. Kommunen ligger i kantonen Tréguier som tillhör arrondissementet Lannion. Staden härstammar från 500-talet. År  hade Tréguier  invånare.

Filosofen Ernest Renan kom från Tréguier. I kommunen finns ett museum tillägnat honom.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Tréguier

Referens:INSEE

Galleri

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Côtes-d'Armor

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Orter i Bretagne
Kommuner i Côtes-d'Armor
Anthony Reid

Anthony Reid, född 17 maj 1957 i Glasgow, Skottland, brittisk racerförare.

 och  körde han i en Nissan Primera i BTCC och slutade på andra plats totalt vilket blev hans bästa placering i sammandraget under den tid han körde i BTCC. 1999 bytte han till Ford och körde då tillsammans med Alain Menu. Reid blev kvar i Ford till och med 2000. 2001 bytte han till MG, ett bilmärke som Reid också körde Le Mans 24-timmars med. I MG stannade Reid tills 2004. 2005 har han bland annat kört Le Mans 24-timmars med Ferrari.

Källor

Födda 1957
Brittiska racerförare
Skotska racerförare
BTCC-förare
Brittiska F3-mästerskapsförare
Japanska F3-mästerskapsförare
Idrottare från Glasgow
Män
Levande personer
NGC 1300

NGC 1300 är en galax som ligger cirka 2 grader norr om Tau 4 och har en skenbar magnitud på 10. NGC 1300 ligger 70 miljoner ljusår ifrån solen och man beräknar att denna galax är 100 000 ljusår bred. Man har inte, likt många andra galaxer, hittat en svart hål i dess centrum. Galaxen har ett ljust centrum och är lätt att se i ett 100 mm teleskop. På mörk himmel och med ett 300 mm teleskop kan man skymta spiralarmarna.

Referenser 

Stavgalaxer
Stjärnbilden Floden Eridanus
1300
12412
-03-09-018
547-31
Paul Stojanovich

Paul Stojanovich, född 13 februari 1956 i Sacramento, Kalifornien, död 15 mars 2003 nära Manzanita,Oregon, var en amerikansk tv-programledare. Han skapade "World's Wildest Police Videos" som sändes 1998-2002. Han dog när han föll från ett brant berg.

Amerikanska TV-programledare
Män
Födda 1956
Avlidna 2003
NGC 1332

NGC 1332 är en galax som ligger ungefär 1/2 grad öster om Tau 4. NGC 1332 är långsträckt och elliptisk med skenbar magnitud 10,3. Denna suddiga fläck har en relativtit ljusstarkt centrum och med ett teleskop på 100 mm är den inte svår att se.

Referenser 

Stavgalaxer
1332
12838
Stjärnbilden Floden Eridanus
-04-09-011
548-18
Astronomiska upptäckter 1784
Astronomiska upptäckter av FW Herschel
NGC 1360

NGC 1360 är en planetarisk nebulosa i stjärnbilden Ugnen. Denna nebulosa, ca 6 bågminuter vid, är en intressant omväxling till de många galaxer i området. Den centrala stjärnan med magnitud 11 kan vara distraherande, men i ett 150 mm teleskop är nebulosan inte svår att hitta.

Referenser 

1360
Planetariska nebulosor
Stjärnbilden Ugnen
Astronomiska upptäckter 1868
Linnea Gjersvold

Linnea Gjersvold, född 1986, är en svensk fotbollsspelare, som tidigare har spelat i Sunnanå SK men spelar nu i Piteå IF Dam är lagkapten.

Källor

Externa länkar
Profil på piteaif.se

Svenska fotbollsspelare
Födda 1986
Kvinnor
Fotbollsspelare i Piteå IF Dam
Levande personer
Mätosäkerhet

Mätosäkerhet är ett värde som kännetecknar spridningen av mätvärden som en metod kan ha. Detta innefattar dels mätapparaturens osäkerhet, till exempel kan en tumstock vara lite olika lång beroende på temperatur eller glapp i lederna, dels finns en mätosäkerhet som kan tillskrivas undersökarens osäkerhet. Denne kanske håller tumstocken lite olika varje gång.

Mätosäkerheten redovisas i anslutning till mätningen som ett spridningsintervall kring mätvärdet. Exempelvis: Plankans längd är 128,2 ± 0,5 cm. Alternativt kan resultatet redovisas som 128,2 cm ± 0,4 %.

Spridningsintervallet är en kvalitetsupplysning till den som behöver veta måttet på plankan, som kanske ska ingå i en byggnadskonstruktion. Spridningsintervallets bredd kan bestämmas med olika metoder: 
En enkel metod är att säga "Jag och min tumstock gör aldrig några fel större än 0,5 cm." 
I andra mer kvalificerade sammanhang behöver man kanske vara mera precis: "Den här kapmaskinen har en precision på ± 8 mm i 95 % av alla kapningar."

Det viktiga är här att den som behöver plankans mått som beslutsunderlag ska få en trovärdig upplysning om mätvärdets kvalitet. Framtagning av osäkerhetsintervallet bör göras som mätsystemsanalys av någon som är förtrogen med mätmetoden. 

I modern kvalitetsstyrning är det vanligt att redovisa spridningsintervall som har en ± intervallbredd som är säkerställd för 95 % av alla fall.

Se även 
 Standardmätosäkerhet 
 Konfidensintervall
 Students t-fördelning

Referenser

Externa länkar 

  GUM 1995 med mindre ändringar
   En sammanfattning av GUM:1995 i lantmäterisammanhang.

Kvalitetsteknik
Mätteknik
The Sweet (musikalbum)

The Sweet är ett musikalbum med den brittiska gruppen The Sweet, släppt 1973 på Bell Records. Det var gruppens första album för den amerikanska marknaden och gavs endast ut i USA. Det samlade gruppens tidigare hitlåtar från den brittiska singellistan och några b-sidor.

Låtlista
"Little Willy" - 3:13 
"New York Connection" - 3:36 
"Wig-Wam Bam" - 2:53 
"Done Me Wrong All Right" - 2:55 
"Hell Raiser" - 3:19 
"Blockbuster" - 3:12 
"Need a Lot of Lovin'" - 3:01 
"Man from Mecca" - 2:47 
"Spotlight" - 2:45 
"You're Not Wrong for Loving Me" - 2:47

Musikalbum 1973
Hardware

Hardware kan avse:

 Hardware (film) – brittisk film från 1990
 Hardware Abstraction Layer – den del i datorns operativsystem som sköter kommunikationen mellan applikationer och hårdvara
 Hardware Gap – ett bergspass i Jamaica

Se även
 Hårdvara – ett samlingsnamn för en dators fysiska delar
Malmköpings gammaldags marknad

Malmköpings gammaldags marknad etablerades år 1977 som en fortsättning på de marknader som fram till 1935 hållits på Malmahed i Malmköping. Marknaden bär spår av gammaldags traditioner och betonar försäljning av kvalitetshantverk. Deltagare väljer ofta att bära traditionell klädedräkt för att återkalla en känsla av svunna tider.

Externa länkar
Sveriges hembygdsförbund, Malmköpings gammaldags marknad

Historiska marknader
Flens kommun
Malmköping
Marknader i Sverige
Sociala Huset

Sociala Huset i stadsdelen Inom Vallgraven i Göteborg uppfördes under åren 1849-1855 som Allmänna och Sahlgrenska Sjukhuset i Göteborg. Tomten låg då i utkanten av Göteborg, på de frilagda området vid Vallgraven som tidigare upptagits av befästningsverken. Sociala Huset är byggt på det högverk som stod i mitten av bastionen Carolus Dux vid Grönsakstorget.

Victor von Gegerfelt var både arkitekt och byggherre för projektet som skulle ge Göteborg sitt dittills största sjukhus. Sociala huset är känt för sitt originella utseende. Enligt ritningarna skulle byggnaden vara ellipsformad, men på grund av att de ekonomiska kalkylerna sprack så byggde man bara en halv ellips i tre våningar. Den 1 april 1855 invigdes sjukhuset som låg där fram till och med år 1900 då sjukhuset flyttade till nya lokaler i Änggården.

Efter att sjukhuset hade flyttat intogs huset av olika sociala institutioner och av folktandvården. Efter detta kom huset att kallas för Sociala Huset eller bara Socialen.

Den 2 september 2006 flyttade Pedagogen in i huset som då var nyrenoverat och tillbyggt.

Byggnaden ägs av det kommunala bolaget Higab.

Se även
Gamla Latin som även det byggts om för Nya Pedagogen.
Gegerfeltska villan, som även det omfattades av flytten till Nya Pedagogen.
Sahlgrenska Universitetssjukhuset

Källor

Externa länkar
 Pedagogen

Byggnader och anläggningar i Göteborg
Göteborg under 1800-talet
Inom Vallgraven
Högre latinläroverket

Högre latinläroverket eller Gamla Latin  är en äldre skolbyggnad och det kvarter där byggnaden ligger vid Hvitfeldtsplatsen 6 i Göteborg. Skolbyggnaden användes för föregångarna till Hvitfeldtska gymnasiet till dess nya skolbyggnad stod klar 1919. Skolans namn när den inrymdes i denna byggnad var Göteborgs Högre Elementar-Läroverk (1850), Göteborgs högre allmänna läroverk (1878) och Högre latinläroverket (från 1882).

Byggnader
Läroverket hade sina första lokaler (1648) i en träbyggnad på Domkyrkoplan i hörnet av Västra Hamngatan och Kungsgatan. På samma tomt uppfördes ett tvåvåningshus i sten och först 1826 flyttade verksamheten in i andra lokaler vid Västra Hamngatan 15. Även dessa lokaler ansågs snart otillräckliga, varför ett nytt hus i kvarteret 29, Gamla Latin vid Hvitfeldtsplatsen 6, invigdes den 23 september 1862 klockan 12 av biskop Gustaf Daniel Björck. År 1919 stod det nuvarande "Hvitfeldtska" i Lorensbergsstaden klart.

Huset vid Hvitfeldtsplatsen uppfördes 1857–1862 och ritades av stadsarkitekten Hans Jacob Strömberg i en nyromansk stil med stora rundbågade fönster, lisener och friser med rundbågemotiv. Innanför de stora fönstren i mittpartiet placerades trapphallen och samlingssalen. Ursprungligen fanns också ett par låga, krenelerade torn på huvudfasadens mittparti, vilka rivits. Vid sekelskiftet restaurerades samlingssalen, och samtidigt sattes Carl Larssons väggmålning "Ute blåser sommarvind" upp, som skänkts av "Föreningen för Göteborgs skolors prydande med konstverk". Läroverkets gamla lokaler övertogs då av folkskolan och användes bland annat av Praktiska mellanskolan och Folkskolans förvaltning. På 1970-talet flyttade socialförvaltningens byrå nr 9 in. Skolbyggnaden var rivningshotad på 1950-talet, då en plan för kvarteret fastställdes som innebar rivning av skolan samt nybyggnad av ett stort kommunalt förvaltningskomplex. En rivning av huvudbyggnaden diskuterades även i början av 1980-talet, då den på nytt räddades och har därefter grundförstärkts. Byggnadens taxeringsvärde 1889 var 235 000 kronor.  

Lokalerna används sedan 1 september 2006 av Göteborgs universitet och utgör en del av Pedagogen, den utbildningsvetenskapliga fakultetens lokaler som även innefattar Gegerfeltska villan, Sociala Huset samt ett nybygge från 2006 som ligger mellan dessa byggnader.
I husets källare finns sedan 1978 jazzklubben Nefertiti som drivs av Föreningen Jazz i Göteborg. De övertog lokalerna från sin företrädare Jazz Artdur.

Se även
Gegerfeltska villan
Sociala Huset
Pedagogen
Göteborgs universitet

Källor

Vidare läsning

Byggnader och anläggningar i Göteborg
Inom Vallgraven
Byggnader ritade av Hans Jakob Strömberg
Kärleksknop

Kärleksknop eller kärleksknut, även kallad Fiskarknop, är en sammanbindningsknop tillika en variant på engelsk säckknop. "Kärlek" i namnet syftar på att den kan användas som en symbol för kärlek. Kärleksknut är belagt i svenska språket åtminstone sedan 1701 och fiskarknop åtminstone sedan 1874.

En kärleksknop består egentligen av två överhandsknopar. Denna kunde en sjöman hänga på en flickas dörr och om den var orörd när han återvände behövde han inte bemöda sig att knacka på. Om den däremot var ihopdragen var han välkommen in. Den tillbedda svarar genom att lägga tillbaka kärleksknopen i ett svarsbrev. Orörda knopar betyder att friaren är försmådd, hopdragen innebär ja till frieriet.

Referenser

Noter

Källor 

Knopar
Sveahuset

Sveahuset, i kvarteret 54 Alströmer vid Västra Hamngatan 3 i Göteborg, byggdes 1887-1889 av F O Peterson & Söner efter ritningar av Adolf Emil Melander som huvudkontor åt Brand- & Lifförsäkringsbolaget Svea. Byggnadskomplexet som huset tillhör, byggdes i tre etapper; Västra Hamngatan 3 (1880-tal), Drottninggatan 6 (1890-tal) och Magasinsgatan 6 (1920-tal). Huset är byggt i florentisk nyrenässans i tre våningar samt vindsvåning. Fasaden är i huggen granit och stampad betong samt slätputs. Den 28 april 1890 invigdes huset. Sista dagen för verksamhet i det gamla huset var den 30 mars 1887.

Byggnadshistorik

Försäkringsbolaget köpte fastigheten den 4 februari 1867 och använde det befintliga huset som kontor. Men då Göteborgs Enskilda Bank på hösten 1886 skulle bygga om grannfastigheten vid Västra Hamngatan 1 och en brandmur behövde rivas samt även på grund av platsbrist utlystes en arkitekttävling som vanns av Adolf Emil Melander (men bearbetades vidare av Hans Hedlund och Yngve Rasmussen) med bidraget "Hör oss Svea". Bidraget karaktiserades av en staty av Moder Svea flankerad av två lejon placerad på taket ovanför huvudentrén, "Moder Svea med Rikets lejon". Den är tillverkad i Berlin, och utgör Göteborgs enda kvarvarande takstaty. (Valandhuset hade också en takstaty, Volund, men den försvann i samband med en ombyggnad.) Statyn av Moder Svea används även på fler av företagets byggnader och kan bland annat ses på fastigheten Karl Johans gate 6 i Oslo. Fram till andra världskriget fanns även tre bronssfinxer på takets hörn.

En hiss installerades 1909, då direktörsvåningen i våning tre, året därpå togs i anspråk för affärsverksamheten.

År 1970 flyttade försäkringsbolaget ut, och 1979 byggdes huset om för Göteborgs universitet, Klassiska institutionen, som använde det för undervisning fram till 1995. Under 1998-1999 byggdes huset åter om och till, bland annat med en indragen takvåning för Elite Plaza Hotel. Interiörer från 1880- och 1920-talet behölls samt renoverades. Ett glastak byggdes över den smala gården, vilken inreddes som matsal.

Bilder

Referenser
Noter

Källor
Bengt A. Öhnander, Statyer berättar - 76 konstverk i Göteborg. Tre böcker: Göteborg 2004, s. 70
Hus för hus i Göteborgs stadskärna, red. Gudrun Lönnroth, utgiven av Göteborgs stadsbyggnadskontor & Göteborgs stadsmuseum 2003 , s. 391f, 592
Brand- och Lifförsäkrings-Aktiebolaget SVEA : minnesskrift 1866 - 1916, Ernst Bring, H. Köster, Henrik Murray, M. Sandorf, Göteborg 1917, s. 66ff

Externa länkar

Byggnader och anläggningar i Göteborg
Inom Vallgraven
Byggnader ritade av Adolf Emil Melander
Bo Kalling

Bo Michael Sture Kalling, född 4 augusti 1892 i Hedvig Eleonora församling i Stockholm, död 17 februari 1975 i Danderyds församling, Stockholms län, var en svensk greve, metallurg och professor. Han var svärson till Fredrik Lilljekvist.

Biografi
Bo Kalling var den tredje sonen till vice häradshövding greve Carl Oscar Kalling och Anna von Knorring. Han utexaminerades 1914 som bergsingenjör från Kungliga tekniska högskolan i Stockholm och var 1915–1916 anställd på dess materialprovningsanstalt. År 1916–1918 var han driftsingenjör vid Domnarvets Jernverk och 1918–1924 anställd vid AB Ferrolegeringar i Trollhättan. Åren 1924–1931 var Bo Kalling knuten till Avesta Jernverks AB, där han utvecklade metoder för tillverkning av rostfria och syrabeständiga stål och vidare uppfann en järnsvampsprocess. 

År 1931 kallades han till professuren i järnets metallurgi vid Tekniska högskolan, där han nydanade undervisningen i metallurgi genom att införa de termodynamiska betraktelsesätten. Han utförde en rad viktiga forskningsarbeten beträffande olika stålprocessers metallurgi, gaser i stål med mera. Vidare utvecklade han tillsammans med ingenjören Ivar Rennerfelt en metod för torrfärskning av granulerat tackjärn (RK-processen). År 1940 lämnade Kalling professuren och blev teknisk chef vid Bolidens Gruv AB, där han bland annat ledde utarbetandet av nya metoder för framställning av nickel, bly med flera metaller. 

År 1945 blev Bo Kalling tekniskt-vetenskaplig direktör vid Stora Kopparbergs Bergslags AB, en tjänst som han kom att inneha fram till 1959. Han blev samma år chef för den nyinrättade forskningscentralen i Domnarvet. I slutet av 1940-talet utvecklade Kalling kaldoprocessen vid Domnarvets Jernverk (därav namnet Kaldo efter Kalling och Domnarvet).

Bo Kalling belönades 1936 med Kungliga Vetenskapsakademiens Arnbergska pris, 1938 med Jernkontorets Rinmansmedalj och 1959 med KTH:s stora pris. År 1934 blev han ledamot av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien och 1944 av Kungliga Vetenskapsakademien. Han kom även att vara ledamot av Statens naturvetenskapliga forskningsråd och Atomkommissionen. Kalling är begravd på Djursholms begravningsplats.

Källor

Svenska bergsingenjörer
Svenska metallurger
Svenska uppfinnare under 1900-talet
Personer verksamma vid Kungliga Tekniska högskolan
Svenska grevar
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Svenska ingenjörer under 1900-talet
Bo
Ingenjörer från Stockholm
Gravsatta på Djursholms begravningsplats
Födda 1892
Avlidna 1975
Män
Dirigering (nätverk)

Dirigering, eller routning, sällan ruttning, kallas den process som utförs av en router när denne väljer vilken väg som paketen i nätverket ska ta. Dirigering utförs i många olika nätverk, som till exempel i telefonnätet och Internet. Bland annat användas Dijkstras algoritm för att räkna fram den kortaste eller snabbaste vägen.

Se även 
 Routingprotokoll

Källor 

Datornätverk
Datorkommunikation