kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Nancy Sinatra

Nancy Sandra Sinatra, född 8 juni 1940 i Jersey City, New Jersey, är en amerikansk sångerska och skådespelare. Hon är dotter till den legendariske Frank Sinatra och Nancy Barbato.

Karriär
Hennes karriär lyftes i mitten av 1960-talet genom ett flertal lyckade poplåtar. Den mest välkända, "These Boots Are Made for Walkin'" från 1966, skrevs av Lee Hazlewood – som hon samarbetade mycket med. Den spelades in tillsammans med trummisen Hal Blaine och gitarristen Billy Strange — liksom de flesta av hennes övriga hits. 

Nancy Sinatra sjöng även duetten "Somethin' Stupid" med sin far 1967, vilken blev en av Frank Sinatras tre singelettor på Billboard Hot 100, och titelspåret till James Bond-filmen Man lever bara två gånger 1967.  2003 användes hennes cover av Chers låt "Bang Bang (My Baby Shot Me Down)" från 1966 i Quentin Tarantinos film Kill Bill.

För tillfället har Nancy Sinatra kontrakt med skivbolaget Attack Records.

Diskografi
Album
Boots (1966)
How Does That Grab You? (1966)
Nancy in London (1966)
Country, My Way (1967)
Sugar (1967)
Movin' With Nancy (1968)
Nancy and Lee (1968) (med Lee Hazlewood)
The Sinatra Family Wish You a Merry Christmas (1968) (med Frank Sinatra och Frank Sinatra, Jr.)
Nancy (1969)
Nancy And Lee Again (1971) (med Lee Hazlewood)
Woman (1973)
Nancy And Mel (1981) (med Mel Tillis)
One More Time (1995)
California Girl (released on CD: 2002)
How Does It Feel? (1999)
Nancy/Lee 3 (2004) (med Lee Hazlewood)
Nancy Sinatra (2004)

Singlar 
Sinatra hade 21 singlar på Billboard Hot 100 under 1960-talet:

"So Long, Babe" (1965 - #86) 
"These Boots Are Made for Walkin'" (1966 - #1) 
"How Does That Grab You, Darlin'?" (1966 - #7) 
"Friday's Child" (1966 - #36) 
"In Our Time" (1966 - #46) 
"Sugar Town" (1966 - #5) 
"Summer Wine" (med Lee Hazlewood) (1967 - #49) 
"Somethin' Stupid" (med Frank Sinatra) (1967 - #1) 
"Love Eyes" (1967 - #15) 
"You Only Live Twice" (1967 - #44) 
"Jackson" (med Lee Hazlewood) (1967 - #14) 
"Lightning's Girl" (1967 - #24) 
"Lady Bird" (med Lee Hazlewood) (1967 - #20) 
"Tony Rome" (1967 - #83) 
"Some Velvet Morning" (med Lee Hazlewood) (1968 - #24) 
"100 Years" (1968 - #69) 
"Happy" (1968 - #74) 
"Good Time Girl" (1968 - #65) 
"God Knows I Love You" (1968 - #97) 
"Here We Go Again" (1969 - #98) 
"Drummer Man" (1969 - #98)

Filmografi

Get Yourself A College Girl (1964)
For Those Who Think Young (1964)
Marriage On The Rocks (1965)
The Ghost In The Invisible Bikini (1966)
The Last Of The Secret Agents (1966)
The Wild Angels (1966)
Speedway (1968)
Movin' With Nancy (1968)

Referenser

Externa länkar 

 Nancy Sinatras officiella webbplats
 Sinatra Family Official Site
 Nancy Sinatra Lyrics
 The Nancy Sinatra UK Fanpage
 
 

Födda 1940
Amerikanska sångare under 1900-talet
James Bond-musik
Musiker från New Jersey
Personer från Jersey City
Levande personer
Kvinnor
Vävtyngd

Vävtyngder är släta hålförsedda vikter av lera eller sten som är ganska vanliga fynd på boplatser från järnåldern och medeltiden i Nordeuropa. Särskilt i nedbrända hus bevaras de bra eftersom eldsvådan kan omvandla lertyngderna till keramik. Ofta finner man dem i grophus.

Vävning i stående vävstolar 
Vävtyngderna ingick i den varptyngda väven och hängdes i nedre änden av på varptrådarna. Järnålderns textilhantverk förefaller ha varit en utpräglad kvinnosyssla, vilket innebär att vävtyngderna är ett viktigt källmaterial i studiet av kvinnors vardagliga arbete.

Vävstolarna stod upprätt vilket var en av förutsättningarna för behovet av vävtyngder. Det finns en uppsats som behandlar vävtyngder hittade i Birkas garnison.

Vävtyngder finns inte bara från järnåldern utan är också vanliga från bronsåldern

Se även
Sländtrissa
Varptyngd väv

Referenser

Noter

Externa länkar
Vävning i modern tid i varptyngd vävstol

Vävredskap
Arkeologiska artefakter
Dialektisk materialism

Dialektisk materialism är en filosofi som berör vetenskapen och naturen; termen myntades av den tyske filosofen Joseph Dietzgen 1869. Termen användes sedan sporadiskt av Karl Kautsky, när han refererade till Karl Marx och Friedrich Engels, men Marx och Engels använde aldrig termen "dialektisk materialism". Istället talade de om historiematerialism – en världsåskådning baserad på Hegels idealistiska dialektik och materialistisk filosofi. Engels vidareutvecklade detta i sina böcker Anti-Dühring och Naturens dialektik, där han menar att dialektiken omfattade allt i naturen, inte bara samhällets utveckling.  Dialektiken indelar världen i motsättningar, eller agonismer och antagonismer. 

Den som populariserade begreppet efter Kautsky var Georgij Plechanov. Termen levde vidare inom den ryska socialdemokratin och Lenins Materialismen och empiriokriticismen blev ytterligare en milstolpe. Stalins Om den dialektiska och den historiska materialismen omformade sedan "dialektiska materialismen" till att bli Sovjetunionens officiella världsåskådning, och i denna tappning har begreppet fått sin största spridning. Även Trotskij har använt begreppet i Den materialistiska dialektikens ABC.

Se även
 Naturens dialektik
 Teser om Feuerbach
 Den tyska ideologin

Källor

Vidare läsning 
 Den materialistiska dialektikens ABC – Lev Trotskij
 Arnold Ljungdahl (1947) Marxismens Världsbild
 Marxismens tre källor och tre beståndsdelar – V.I Lenin 
 En översikt av Hegels bok Vetenskapens logik – Vladimir Lenin
 Ludwig Feuerbach och den klassiska tyska filosofins slut – Friedrich Engels

Marxistisk teori
Kommunism
Dialektisk materialism
Nibble

Nibble (även skrivet nybble) är en enhet för digital information. En nibble utgörs av en grupp om 4 bitar, det vill säga vanligen en halv byte (egentligen: en halv oktett).

4 bitar kan anta 24 = 16 olika värden. Om bitarna ges värdena 8, 4, 2 respektive 1, kan talen 0–15 (en hexadecimalsiffra) representeras: 8+4+2+1=15. 

I dataålderns begynnelse började man kalla grupper om 6 eller 8 bitar för en bite, vilket på engelska betyder ’bett, tugga’. För att inte förväxla bite med bit så valde man att byta ut i mot y. Således fick det heta byte, vilket så småningom standardiserades till 8 bitar. En halv byte kunde på den tiden vara så betydelsefull att det fick ett eget namn, nibble, som på engelska betyder ’nafs’ eller ’liten tugga’.

I dag används måttet sällan. Ett av få användningsområden är vid räkning. En nibble kan representera en siffra i det hexadecimala talsystemet eller en binärkodad decimalsiffra. Talet 4AC16 kräver tre nibble vid lagring som sådant, medan talet som decimalkodat (119610) kräver fyra nibble. Vid representation av binärtal eller godtyckligt binärdata använder man ofta det hexadecimala talsystemet, varvid varje byte representeras av två hexadecimalsiffror, alltså varje nibble av en hexadecimalsiffra.

Se även
Ord (datorterm)

Informationsenheter
Organell

Organell, även cellorganell, är cellens motsvarighet till organ. Organellerna är belägna innanför cellmembranet i cytosolen. Cellens cytosol inklusive dess organeller brukar benämnas cellplasman. 

En eukaryot djurcell innehåller vanligtvis följande organeller:
 Cellkärna som innehåller arvsanlagen i form av DNA som innehåller en nukleol där rRNA syntetiseras vilka bildar ribosomerna.
 Mitokondrier som är kroppens kraftverk där kroppens energivaluta adenosintrifosfat (ATP) syntetiseras.
 Ribosomer brukar allmänt ses som organeller men är inte det, utan ett komplex av rRNA och protein som sköter translationen av mRNA till proteiner.
 Endoplasmatiskt retikulum (ER) är ett nätverk där ribosomerna fäster då proteinerna skall transporteras ut ur cellen genom exocytos. 
 Golgiapparat ompaketerar proteiner som skall exocyteras eller brytas ner i lysosomerna i vesiklar som märks genom glykosylering.
 Lysosom bryter ned transportvesiklar från golgiapparaten och endocyterade vesiklar utifrån.
 Peroxisom står för cellernas förmåga att göra sig av med skadliga ämnen, det vill säga avgiftning.
 Cytoskelett eller cellskelett ger stadga åt cellen och fungerar som järnvägsräls för transport av olika ämnen fram och tillbaka i cellen.
 Centrioler är verksamma under celldelningen då den bildar en kärnspole som drar kromosomerna åt var sin sida i cellen.

Växtceller innehåller även:
 Stora vätskefyllda vakuoler som ger växterna sin spänst. Vakuolen har även en funktion som lagringsutrymme åt växten samt nedbrytningsplats.
 Kloroplaster sköter fotosyntesen genom att de innehåller klorofyll eller något annat växtpigment till exempel xantofyll.

Olika celler kan uppvisa en stor variation när det gäller antalet olika organellerna beroende på funktion; en muskelcell innehåller till exempel flera cellkärnor och en mängd mitokondrier för att kunna producera energi till muskelarbetet.

Källor

Webbkällor

Tryckta källor

Externa länkar 

Cellbiologi
24

24 (XXIV) var ett skottår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Romarnas krig mot Numidien och Mauretania tar slut.
 Servius Cornelius Cethegus och Lucius Visellius Varro blir konsuler i Rom.
 Karmides blir arkont av Aten.
 Tacfarinas' uppror i provinsen Africa terra slås ner.
 Filon förklarar Gamla testamentet vara Guds eviga lag.
 Den siste masinissiske härskaren av Kartago dör.
 Juri blir kung av det koreanska kungadömet Silla.

Födda

Avlidna 
 Strabon, grekisk geograf
 Namhae, kung av Silla

Externa länkar
Niklas Andersson

Niklas eller Niclas Andersson kan avse:

 Niklas Asknergård (född 1974), tidigare Niklas Andersson, svensk musikal- och melodifestivalsartist
 Niclas Andersson (dragracingförare) (född 1972), svensk dragracingförare
 Niklas Andersson (ishockeyspelare född 1971), svensk ishockeyspelare, främst i Frölunda HC
 Niklas Andersson (ishockeyspelare född 1986), svensk ishockeyspelare
 Niklas Andersson (komiker), svensk komiker
 Niklas "Nicke" Andersson (född 1972), svensk musiker, bland annat i The Hellacopters
M (SAB)

M är ett signum i SAB som står för Etnografi, socialantropologi och etnologi.

M  Etnografi, socialantropologi och etnologi 
Ma Europa: allmänt
Mak Kelternas folkkultur
Mat Romernas folkkultur
Mb Norden: allmänt
Mc Sverige
Mca Svealand
Mcb Götaland
Mcc Norrland
Mcs Samer
Mcx Svensk folkkultur i utlandet
Md Övriga norden
Mda Danmark
Mdb Norge
Mdc Island och Färöarna
Mdd Finland
Me Brittiska öarna
Mf Mellaneuropa
Mh Schweiz
Mi Italien
Mj Frankrike
Mk Spanien
Ml Portugal
Mm Östeuropa
Mn Balkanländerna
Mo Altaiska folk och Asien
Mp Afrika, bantufolk och hamiter
Mq Amerika och indianer
Ms Polarområdena
Mu Bebyggelse och byggnader
Mua Bebyggelse
Mub Byggnader
Mv Föremål
Mx Näringsliv och arbetsliv
Mxk Kosthållning
My Samhälls- och Familjeliv
Mz Folktro och sedvänjor
Mza Högtider och fester
Mzaj Julseder
Mzb Folkmedicin
Mzd Övertro och magi

SAB
R (SAB)

R är ett signum i SAB som står för idrott, lek och spel.

R Idrott, lek och spel 
Ra Gymnastik
Rag Motion och konditionsträning
Rah Bodybuilding och styrketräning
Rai Yoga
Raj Akrobatik
Rb Sport, skolidrott, elitidrott, doping m.m.
Rba Allmän idrott, friidrott
Rbaa Gång och löpning
Rbaaa Gång
Rbaab Löpning
Rbab Hopp
Rbac Kastsporter
Rbad Mångkamp
Rbb Boll- och kägelsport
Rbba Fotboll och Rugby
Rbbaa Fotboll
Rbbab Rugby
Rbbb Handboll, basket och volleyboll
Rbbba Handboll
Rbbbc Basket
Rbbbe Volleyboll
Rbbc Baseboll, cricket och golf
Rbbcb Baseboll
Rbbcc Cricket
Rbbcg Golf
Rbbd Racketsport
Rbbda Tennis
Rbbdb Squash
Rbbdd Badminton
Rbbde Bordtennis
Rbbe Bowling m.fl. precisionssporter
Rbc Simning, simhopp, dykning m.m.
Rbca Simning
Rbcb Simhopp
Rbce Dykning
Rbcg Vattenpolo
Rbd Båtsport
Rbda Kanotsport
Rbdb Rodd
Rbdc Segling
Rbdd Motorbåtsport
Rbde Surfing och vattenskidåkning
Rbe Djursport
Rbea Hästsport
Rbeaa Galoppsport
Rbeab Travsport m.m.
Rbeac Ridsport inkl. hästpolo
Rbej Hundsport
Rbem Duvsport
Rbf Cykel-, motor- och flygsport
Rbfa Cykelsport
Rbfb Motorcykelsport
Rbfc Bilsport
Rbfd Flygsport
Rbg Vintersport
Rbga Skidsport
Rbgaa Längdåkning
Rbgac Utförsåkning
Rbgae Backhoppning
Rbgb Skridskoåkning
Rbgba Konståkning
Rbgc Ishockey och bandy
Rbgca Ishockey
Rbgcb Bandy
Rbgd Övrig issport
Rbgj Kälk- och bobsleighåkning
Rbh Rullskridskor, rullbräda och rullskidor
Rbi Budo
Rbia Kendo
Rbib Judo
Rbic Karate
Rbid Aikido
Rbj Brottning
Rbk Boxning
Rbl Tyngdlyftning
Rbm Orienteringssport
Rbn Klättring
Rbo Friluftsliv
Rbq Skytte
Rbqa Skytte med eldhandvapen
Rbqb Bågskytte
Rbr Handikappidrott
Rbv Olympiska spelen
Rbz Särskilda idrottsutövare
Rc Danslekar och dans
Rca Sång- och danslekar
Rcb Dans
Rcba Folkdans
Rcbb Modern dans
Rd Spel och tidsfördriv
Rda Schack
Rdb Kortspel
Rdba Bridge
Rdbj Patiens
Rdc Sällskapsspel
Rdca Biljard
Rdcb Datorspel
Rdd Lekar
Rdda Frågesport
Rddb Gåtor, charader, rebusar
Rddc Korsord
Rddd Trollkonster, kortkonster
Rddf Utomhuslekar
Rdj Leksaker
Rds Samlarverksamhet
Re Lotteri, vadhållning och tips
Rh Scoutrörelsen

SAB
S (SAB)

S är ett signum i SAB som står för militärväsen.

S Militärväsen 
S.07 Materiel och utrustning
S-c Militärväsen i Sverige
Sa Landkrigsväsen (Armén)
Saa Infanteri
Saak Luftburet infanteri och fallskärmsjägare
Sab Kavalleri
Sabg Intendentur
Sac Pansartrupper
Sad Artilleri
Sadl Luftvärn
Sae Fortifikations- och ingenjörstrupper
Saf Signaltrupper
Sag Underhållstrupper
Sb Sjökrigsväsen (Flottan)
Sbk Ubåtsvapnet
Sbl Minkrigföring
Sbm Amfibieförband
Sc Luftkrigsväsen (Flygvapen)
Se Total krigföring
Seg Gerillakrigföring
Sei Underrättelseverksamhet
Sf Kärnvapenkrigföring
Sg Kemisk och biologisk krigföring
Sh Psykologisk krigföring
Si Civilt försvar
Sj Ekonomiskt försvar
Sk Frivilligt försvarsarbete (Hemvärnet)
Sv Vapen
Sva Pilbågar och armborst
Svb Blankvapen
Svd Skyddsvapen
Sve Skjutvapen
Svh Ammunition, projektiler och sprängämnen

SAB
T (SAB)

T är ett signum i SAB.

T Matematik
Ta Matematik: allmänt
Tac Mängdlära
Tad Ordnade algebraiska strukturer
Tag Grafteori
Tak Numerisk analys
Takk Approximationer
Tal Tillämpad matematik
Tala Matematisk programmering
Talaa Linjärprogrammering
Talk Kryptografi
Tam Matematiska lekar
Tb Aritmetik
Tc Algebra
Tce Kombinatorik
Tch Abstrakt algebra
Tchb Ekvationsteori
Tche Linjär och Multilinjär algebra
Tchf Gruppteori
Tck Talteori
Td Matematisk analys
Tda Reella funktioner
Tdb Serier
Tdc Integral- och differentialkalkyl
Tdd Variationskalkyl och optimering
Tdg Funktionalanalys
Tdh Funktioner av komplexa variabler
Te Geometri
Tea Euklidisk geometri
Teh Icke-euklidisk geometri
Tej Trigonometri
Tep Topologi
Tf Mått, mål och vikt
Th Sannolikhetskalkyl och matematisk statistik
Tha Sannolikhetskalkyl
Thi Matematisk statistik
Thib Stickprovsteori

SAB
X (SAB)

X är ett signum i SAB som står för musikalier, oftast är det noter som avses.

X Musikalier 
Xa Musikteori
Xb Musikhistoria
Xb. Särskilda perioder (indelning enligt K (SAB))
Xc Soloverk
Xd Tangentinstrument
Xe Stråkinstrument
Xf Blåsinstrument
Xg Knäppinstrument
Xh Slagverk
Xi Elektriska musikinstrument
Xj Mekaniska musikinstrument
Xk Instrumentalensembler
Xl Orkestermusik
Xo Solosång
Xp Körsång
Xq Särskilda former av vokalmusik
Xy Vokalmusiktexter
Xä Parodier, signaler, ljudeffekter m.m.

SAB
Ä (SAB)

Ä är ett signum i SAB som står för Tidningar.

Ä Tidningar 
Äc Svenska tidningar
Äd Tidningar från övriga Norden
Äda Danska tidningar
Ädb Norska tidningar
Ädc Isländska och färöiska tidningar
Ädd Finska tidningar
Äe Tidningar från Brittiska öarna (Storbritannien)
Äf Tidningar från Mellaneuropa
Äg Tidningar från Nederländerna, Belgien och Luxemburg
Äh Tidningar från Schweiz
Äi Tidningar från Italien
Äj Tidningar från Frankrike och Monaco
Äk Tidningar från Spanien
Äl Tidningar från Portugal
Äm Tidningar från Östeuropa
Än Tidningar från Balkanländerna
Äo Tidningar från Asien
Äp Tidningar från Afrika
Äq Tidningar från Amerika
Är Tidningar från Oceanien

SAB
Fyrisvallarna

Fyrisvallarna (Fyrisvellir), även kallade Kungsängarna, var slätten söder om Gamla Uppsala som gick längs Fyrisån.

Namnet
Namnet hör samman med isländska fyrva vilket betyder att "ebba" och den beskriver att slätten ofta var översvämmad (se Kungsängen). Under medeltiden kallades en del av Kungsängarna söder om Uppsala Förisäng ('Førisæng' 1243, 'Førisheng' 1291), och de små sjöarna Övre Föret och Nedre Föret antyder att namnet Fyris tidigare omfattat ett större område utefter Fyrisåns nedre lopp.

På 1600-talet döptes Salaån om till Fyrisån för att göra kopplingen till de gamla sagorna mer uppenbar.

Historia
Enligt Ynglingasagan utkämpades ett slag mellan Hake Hednasson och Hugleik på Fyrisvallarna, en uppgift som dock saknas i Ynglingatal. I flera isländska sagor omtalas däremot Slaget vid Fyrisvallarna mellan Erik Segersäll och Styrbjörn Starke.

Enligt Rolf Krakes saga spred Rolf Krake guld på slätten medan han flydde sveakungen Adils och därför kunde guld kallas Fyrisvallarnas säd i skaldediktningen.

Det äldsta belägget på namnet Förisäng 1243 är en annalnotis om att Erik Eriksson firades bröllop här, vilket troligen syftar på kungsgården i Östra Aros, som med största sannolikhet låg vid Uppsala medeltida hamn, en vik där idag Bäversgränd korsar Östra Ågatan. Kungängarna förefaller som den troligaste kandidaten för de isländska sagornas Fyrisvallar. Det finns dock en Försängen i Bondkyrka socken ('Førisænge', 1456) vid Hågaån och Försängen i Börje socken ('Førissæng') vid Jumkilsån vilket gör en säker identifikation mellan Kungsängarna och Fyrisvallarna omöjlig. Ett annat alternativ kan vara en gård i Nåntun.

Under medeltiden hörde Fyrisängarna till Vaksala socken. Delar av ängarna tillhörde privatpersoner, som under 1200- och 1300-talet donerar flera områden här till Uppsala domkyrka. Erik Magnusson förklarade 1358 av ålder ha rätt till en årlig avgift av de Uppsalaborgare som använde bete på hans del av ängarna, gresbullæ. Kristoffer av Bayern befriade 1442 Uppsalaborgarna från samma skatt.

Jöran Sahlgren ville se det Föret ('Fýri') där enligt isländska sagorna kung Domar brändes som en nu försvunnen sjö vid Forkarby (Förekarlarnas by) i Bälinge socken.

Fyrisvallarna beskrivs ibland i äldre källor som den plats där man lämnade sina båtar för att gå sista biten till Gamla Uppsala. Det måste i sådana fall betyda att Fyrisäng sträckt sig längre norrut än idag. Under Vikingatiden var Fyrisån farbar upp till Kvarnfallet, och under medeltiden till Islandsfallet, där just kungsgården och den medeltida hamnen låg.

Källor

Noter

Externa länkar 
 Carl L. Thunberg (2012). Slaget på Fyrisvallarna i ny tolkning. En kritisk undersökning av källsituation och forskningsläge

Uppsala
Ugglan
Twister (film, 1996)

Twister är en amerikansk katastroffilm (action/drama) från 1996.

Handling 
Filmen handlar om två konkurrerande forskarlag som tornadojägare. I denna miljö utspelas även ett skilsmässodrama mellan Jo Thornton (Helen Hunt) och William Harding (Bill Paxton).

Rollista (urval)

Om filmen 
Twister regisserades av Jan de Bont, manuset skrevs av Michael Chrichton och Anne-Maria Martin.

Filmen nominerades på Oscarsgalan 1997 till två Oscars, för bästa specialeffekter (gjorda av bland andra John Frazier) och bästa ljud (av bland andra Kevin O'Connell).
 
En jetmotor från en Boeing 707 används för att skapa stormvindar i vissa scener.

Referenser

Noter

Externa länkar
 amblin.com/movie/twister

Filmer 1996
Amerikanska actionfilmer
Amerikanska dramafilmer
Amerikanska katastroffilmer
Oklahoma på film
Filmer i regi av Jan de Bont
Filmmanus av Joss Whedon
Filmer från Amblin Entertainment
Filmer från Warner Bros.
Filmer från Universal Studios
A (SAB)

A är ett signum i SAB.

A Bok- och biblioteksväsen
Aa Bibliografi
Aaa Bok- och biblioteksväsen
Aaaa Bibliografier över bibliografier
Aaab Bibliotek
Aaac Arkiv
Aaad Bokförlag och bokhandel
Aac Religion (struktur enligt C (SAB))
Aad Filosofi och psykologi (struktur enligt D (SAB))
Aae Uppfostran och undervisning (struktur enligt E (SAB))
Aaf Språkvetenskap (struktur enligt F (SAB))
Aag Litteraturvetenskap (struktur enligt G (SAB))
Aai Konst, musik, teater, film, fotokonst (struktur enligt I (SAB))
Aaj Arkeologi (struktur enligt J (SAB))
Aak Historia (struktur enligt K (SAB))
Aal Biografi och genealogi (struktur enligt L (SAB))
Aam Etnografi, socialantropologi och etnologi (struktur enligt M (SAB))
Aan Geografi och lokalhistoria (struktur enligt N (SAB))
Aao Samhälls- och rättsvetenskap (struktur enligt O (SAB))
Aap Teknik, industri och kommunikationer (struktur enligt P (SAB))
Aaq Ekonomi och näringsväsen (struktur enligt Q (SAB))
Aar Idrott, lek och spel (struktur enligt R (SAB))
Aas Militärväsen (struktur enligt S (SAB))
Aat Matematik (struktur enligt T (SAB))
Aau Naturvetenskap (struktur enligt U (SAB))
Aav Medicin (struktur enligt V (SAB))
Aax Förteckningar: musikalier
Aay Förteckningar: musikinspelningar
Ab Bibliotek
Aba Biblioteksteknik och biblioteksorganisation
Abaa Biblioteksautomatisering
Abaaz Biblioteksautomatisering: särskilda system
Abd Bokbestånd
Abda Förvärv och urval
Abf Bibliotekens service
Abfb Referensarbete
Abfba Bibliotek och IT
Abfbaz Datorbaserad informationssökning: särskilda databaser
Abh Kontaktskapande arbete och PR
Ac Arkiv
Aca Arkivteknik- och organisation
Acb Arkivens målsättning och uppgifter
Acc Arkivens organisation, administration och ekonomi
Acca Arkivens organisation och administration
Accb Arkivbyggnader, -lokaler och inventarier
Accba Arkivbyggnader och -lokaler
Accbb Arkivutrustning och -inredning
Accc Arkivpersonal
Accd Arkivens ekonomi
Acd Arkivbestånd
Acda Förvärv och urval
Acdab Bytesverksamhet
Acdag Gallring
Acdb Katalogisering
Acdc Klassifikation
Acdci Tesaurer och indexering
Acdd uppställning och arkivvård
Ace Specialsamlingar
Acf Arkivens service
Acfa Mediedistribution, utlåning
Acfb Informationsservice, referensarbete
Acfba Informationssökning och -återvinning
Acfbaz Datorbaserad informationssökning: manualer: särskilda databaser
Acfc Reproduktionsverksamhet
Acfd Regionalt arkivarbete
Acfe Användarutbildning
Ad Bokförlag och bokhandel
Ads Lagerlokaler
Ae Bokväsen
Aea Bokhistoria
Aeb Skrivredskap och skrivmateriel
Aec Boktryckerihistoria
Aef Redigeringsteknik
Aet Bibliofili
Af Skrift
Afb Paleografi
Afc Kalligrafi
Afd Chiffer

SAB
B (SAB)

B är ett signum i SAB.

B Allmänt och blandat
Ba Allmänna encyklopedier
Bb Allmänna samlingsverk
BdaTidskrifter och serier: kultur, litteratur, politik
Bbh Citatsamlingar
Bd Allmänna tidskrifter och allmänna serier
Be Allmän idé- och lärdomshistoria
Bf Allmän vetenskaplig och kulturell verksamhet
Bfa Allmän vetenskaplig verksamhet
Bfaj Stiftelser och fonder
Bfk Allmän kulturell verksamhet
Bg Allmänna museer
Bga Museiteknik
Bgk Kulturminnesvård
Bh Allmänna utställningar
Bi Förenings- och mötesteknik
Bk Allmänna sällskap och föreningar
Bl Omstridda fenomen och företeelser
Blb Ockultism, Magi, Andar, Spöken
Blc Spådomskonst, Astrologi, Drömböcker
Bld Frenologi
Blf Kryptozoologi
Blg UFO
Br Kommunikation, cybernetik och informationsteori
Bra Kommunikation. Semiotik
Brb Cybernetik
Bs Masskommunikationer: allmänt
Bt Publicistik
Bu Radio och television
Bua Radio
Bub Television
Bv Informationsteknik (IT)

SAB