18 juni

18 juni är den 169:e dagen på året i den gregorianska kalendern (170:e under skottår). Det återstår 196 dagar av året.

Återkommande bemärkelsedagar

Nationaldagar 
 s konstitutionsdag (till minne av antagandet av konstitutionen 1993)

Namnsdagar

I den svenska almanackan 
 Nuvarande – Björn och Bjarne
 Föregående i bokstavsordning
 Bjarne – Namnet infördes på dagens datum 1986 och har funnits där sedan dess.
 Björn – Namnet infördes på dagens datum 1901 och har funnits där sedan dess.
 Björne – Namnet infördes på dagens datum 1986, men utgick 1993.
 Leontius – Namnet fanns, till minne av en biskop i Rostov, som blev ihjälslagen av hedningar på 1070-talet och därmed blev Rysslands förste martyr, på dagens datum före 1901, då det utgick.
 Föregående i kronologisk ordning
 Före 1901 – Leontius
 1901–1985 – Björn
 1986–1992 – Björn, Bjarne och Björne
 1993–2000 – Björn och Bjarne
 Från 2001 – Björn och Bjarne
 Källor
 Brylla, Eva (red.): Namnlängdsboken, Norstedts ordbok, Stockholm, 2000. 
 af Klintberg, Bengt: Namnen i almanackan, Norstedts ordbok, Stockholm, 2001.

I den finlandssvenska almanackan 

 Nuvarande (revidering 2020) – Ingolf

 I föregående i revideringar
1929 – Hjalte
1950 – Ingolf
1964 – Ingolf
1973 – Ingolf
1989 – Ingolf
1995 – Ingolf
2000 – Ingolf
2005 – Ingolf
2010 – Ingolf
2015 – Ingolf
2020 – Ingolf

Händelser 
 1300 – Dagen efter att det finska biskopssätet har blivit flyttat från Korois och Åbo domkyrka har invigts som nytt biskopssäte för Finland flyttas även det finska nationalhelgonet Henriks reliker i högtidlig procession från kyrkan i Nousis till domkyrkan i Åbo två kilometer därifrån. Henrik har blivit martyr i mitten av 1100-talet och blir snart dyrkad som Finlands nationalhelgon, vilket han är än idag (). Åbo förblir biskopssäte för hela Finland fram till mitten av 1500-talet och efter att Finland har blivit ryskt 1809 blir Åbo Finlands ärkestift 1817.
 1675 – En brandenburgsk här på 7 000–8 000 man, ledd av kurfurst Fredrik Vilhelm I,  besegrar en jämnstark svensk styrka under Wolmar Wrangel i slaget vid Fehrbellin några mil nordväst om Berlin, trots att svenskarna har mer än dubbelt så många kanoner som brandenburgarna (28 mot 13). Det blir ett ganska litet slag med 500–600 döda och sårade på vardera sidan, men segern blir psykologiskt viktig för Brandenburg, som kan utnyttja den i sin propaganda. Då Sveriges militära rykte också blir skadat leder det till att flera tyska stater och Danmark under året förklarar krig mot Sverige och det pågående svensk-tyska kriget eskalerar och överförs till svensk mark.
 1815 – En dryg vecka efter att Wienkongressen, som ska avgöra Europas framtid, har avslutats (9 juni) blir den franske kejsaren Napoleon I:s här på 72 000 man besegrad av en allierad armé på 118 000 man, ledd av den brittiske hertigen av Wellington och den preussiske befälhavaren Blücher, i slaget vid Waterloo i Belgien. Napoleon har blivit avsatt året innan och förvisad till medelhavsön Elba, men har rymt därifrån och återtagit kejsarmakten i Frankrike. Hans återkomst har blåst lite liv i Napoleonkrigen och till en början går slaget, trots stora franska förluster, bra för de franska styrkorna. Det är först sedan britterna har fått förstärkning av preussarna, som segern går över till de allierade arméerna. Den franska armén upplöses efter slaget och Napoleon tvingas på flykt. Fyra dagar senare abdikerar han för andra gången som fransk kejsare, men utnämner sin fyraårige son Napoleon II till ny kejsare (denne befinner sig dock i Wien vid tillfället och blir avsatt drygt två veckor senare; hans utnämning är alltså enbart formell). Napoleon förvisas på nytt, denna gång till ön Sankta Helena i Sydatlanten, där han dör 1821.
 1940 – Sedan den franske generalen Charles de Gaulle har flytt till London undan den tyska ockupationen av Frankrike, håller han ett första tal till fransmännen via det brittiska radiobolaget BBC:s franska sändningar. Han säger bland annat att ”vad som än händer får det franska motståndets låga inte slockna”. En vecka senare upprättar han det fria Frankrike, som han blir befälhavare för.
 1946 – Kungariket Italien utropas som republik, då resultatet av folkomröstningen om konstitutionen officiellt tillkännages, drygt två veckor efter att den har hållits. Regeringen har dock utropat landet till provisorisk republik redan den 13 juni, för att undvika upplopp på grund av att resultatet av omröstningen dröjer. Kung Umberto II blir avsatt och han och hans familj tvingas gå i exil – de förbjuds att beträda italienskt territorium för all framtid, men förbudet hävs i oktober 2002 och i samband med detta avsäger sig Umbertos son Viktor Emanuel alla anspråk på den italienska tronen. Artikel 139 i den nya konstitutionen förbjuder dessutom att monarkin återinförs i landet.
 1995 – Den svenska uppsättningen av musikalen The Phantom of the Opera spelas för sista gången på Oscarsteatern i Stockholm. Den har sedan premiären den 27 oktober 1989 spelats 1 173 gånger under nära sex år den har gått och totalt 1 055 800 personer har sett den. Den har därmed slagit svenskt teaterrekord, då ingen annan föreställning har spelats lika länge i svensk teaterhistoria.
 2006 – Den amerikanske affärsmannen och konstsamlaren Ronald Lauder inköper målningen Porträtt av Adele Bloch-Bauer I från 1907 av den österrikiske konstnären Gustav Klimt för rekordsumman 135 miljoner dollar (cirka 996 miljoner kronor) på en auktion i New York. Det blir det dittills dyraste konstköpet någonsin och slår det tidigare rekordet från 1990, då Vincent van Goghs Porträtt av dr Gachet såldes för 82,5 miljoner dollar. Det nya rekordet står sig dock bara i knappt ett halvår, innan Jackson Pollocks No. 5, 1948 säljs för 140 miljoner dollar.
 2008 – Den svenska riksdagen håller votering, där den omstridda FRA-lagen antas med 143 röster för och 138 röster mot lagen. Det hela innebär egentligen införandet av en ny lag (lagen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet) och ändring av andra lagar (lagen om försvarsunderrättelseverksamhet, lagen om elektronisk kommunikation och sekretesslagen) – den nya lagen och lagändringarna träder sedan i kraft 1 januari 2009. Att det i folkmun kallas FRA-lagen beror på att lagändringarna och den nya lagen berör Försvarets radioanstalt (förkortat FRA) och ger den tillåtelse att bedriva signalspaning på kabelburen trafik, som passerar Sveriges gränser, vilket innebär, att anstalten bland annat får rätt att spionera på e-post och andra internettransaktioner över gränserna. Detta har väckt starkt folkligt motstånd och lagändringarna väcker stark kritik från den rödgröna oppositionen i riksdagen.

Födda 
 1294 – Karl IV ("den sköne"), kung av Frankrike från 1322 (född denna dag eller 15 eller 19 juni) 
 1619 – Johannes Brodinus svensk biskop i Västerås 
 1754 – Anna Maria Lenngren, svensk författare 
 1769 – Robert Stewart, brittisk politiker, Storbritanniens Irlandsminister 1798–1801, krigs- och kolonialminister 1807–1809 och utrikesminister 1812-1821
 1789 – Gustaf Nibelius, svensk präst och biskop i Västerås stift 
 1796 – Nils Lovén, svensk präst, författare, folklivsskildrare och översättare 
 1824 – William E. Smith, brittisk-amerikansk politiker, guvernör i Wisconsin 1878–1882 
 1827 – Gustaf, svensk prins, känd som "Sångarprinsen" 
 1829 – Isaac Stephenson, kanadensisk-amerikansk politiker och affärsman, senator för Wisconsin 1907–1915 
 1845 – Alphonse Laveran, fransk läkare, mottagare av Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1907 
 1858 – William C. Redfield, amerikansk demokratisk politiker, USA:s handelsminister 1913–1919 
 1884
 Édouard Daladier, fransk radikalsocialistisk politiker, Frankrikes konseljpresident 1933, 1934 och 1938–1940 
 Robert Rice Reynolds, amerikansk demokratisk politiker, senator för North Carolina 1932–1945 
 1888 – Carl Ström, svensk skådespelare 
 1889 – Prentiss M. Brown, amerikansk demokratisk politiker, senator för Michigan 1936–1943 
 1890 – Gideon Wahlberg, svensk författare, teaterledare, skådespelare och kompositör 
 1895 – Blanche Sweet, amerikansk stumfilmsskådespelare 
 1901 – Anastasia Nikolajevna Romanova, rysk prinsessa 
 1903
 Jeanette MacDonald, amerikansk sångare och skådespelare 
 Raymond Radiguet, fransk poet och författare 
 1905 – Leonid Lavrovskij, rysk balettdansare och koreograf 
 1908 – Gunnar Hyttse svensk bandyspelare från Västerås 
 1910
 E.G. Marshall, amerikansk skådespelare 
 Hélène Kirsova, dansk ballerina och koreograf 
 Castro Soromenho, angolansk författare 
 1911 – Ingrid Segerstedt-Wiberg, svensk journalist, debattör och folkpartistisk politiker 
 1913 – Oswald Teichmüller, tysk matematiker 
 1917
 Richard Boone, amerikansk skådespelare 
 Erik Ortvad, dansk målare och tecknare 
 1918 – Jerome Karle, amerikansk kemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 1985 
 1920 – Ian Carmichael, brittisk skådespelare 
 1923 – Elsy Lindgren, svensk musiker 
 1927 – Paul Eddington, brittisk skådespelare 
 1929 – Jürgen Habermas, tysk sociolog och filosof
 1931 – Klaus Wunderlich, tysk musiker och organist 
 1932 – Dudley R. Herschbach, amerikansk kemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 1986
 1936 – Denny Hulme, nyzeeländsk racerförare 
 1937
 Jay Rockefeller, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i West Virginia 1977–1985 och senator för samma delstat 1985–2015
 Vitalij Zjolobov, ukrainsk kosmonaut
 1942
 Roger Ebert, amerikansk filmkritiker 
 Thabo Mbeki, sydafrikansk politiker, partiledare för African National Congress (ANC) 1997–2007, Sydafrikas president 1999–2008
 Paul McCartney, brittisk sångare, musiker och låtskrivare samt musik- och filmproducent, medlem i gruppen The Beatles
 1947 – Hanns Zischler, tysk skådespelare, regissör och manusförfattare
 1949 – Paul Tonko, amerikansk demokratisk politiker, kongressledamot 2009–
 1950
 Mike Johanns, amerikansk republikansk politiker, guvernör i Nebraska 1999–2005 och senator för samma delstat 2009–, USA:s jordbruksminister 2005–2007
 Barbro Smeds, finlandssvensk författare, dramaturg och teaterregissör
 1951 – Jerry McNerney, amerikansk demokratisk politiker, kongressledamot 2007–
 1952 – Isabella Rossellini, italiensk-svensk-amerikansk fotomodell och skådespelare
 1954 – Magnus Uggla, svensk pop- och rocksångare, låtskrivare, revyartist och skådespelare
 1961
 Laurent Grévill, fransk skådespelare
 Alison Moyet, brittisk sångare och artist, medlem i gruppen Yazoo
 1964 – Uday Hussein, irakisk politiker och medieproducent, son till Saddam Hussein 
 1968 – Tova Magnusson, svensk skådespelare, komiker och regissör
 1975 – Helene Lundström, svensk röstskådespelare, sångare och låtskrivare
 1977 – Kaja Kallas, estnisk premiärminister
 1979 – Hannes Meidal, svensk skådespelare
 1980 – Antero Niittymäki, finländsk ishockeyspelare
 1982 – Vadim Pruzhanov, ukrainsk-brittisk musiker, keyboardist i power metal-gruppen Dragonforce
 1986 – Richard Gasquet, fransk tennisspelare
 1991 – Willa Holland, amerikansk skådespelare och modell

Avlidna 
 1464 – Rogier van der Weyden, nederländsk målare
 1536 – Henry FritzRoy, engelsk adelsman, illegitim son till kung Henrik VIII 
 1629 – Piet Pieterszoon Hein, nederländsk sjöofficer och folkhjälte 
 1850 – Leonard Wilcox, amerikansk demokratisk politiker och jurist, senator för New Hampshire
 1870 – Haqvin Selander, svensk astronom och riksdagsman 
 1901 – Hazen S. Pingree, amerikansk republikansk politiker, guvernör i Michigan
 1911 – J. Proctor Knott, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i Kentucky
 1914 – Sílvio Romero, brasiliansk författare 
 1916 – Helmuth von Moltke, tysk militär 
 1925 – Robert M. La Follette, amerikansk politiker, guvernör i Wisconsin 1901–1906 och senator för samma delstat
 1928 – Roald Amundsen, norsk polarforskare 
 1936 – Maksim Gorkij, rysk författare 
 1937 – Gaston Doumergue, fransk politiker, Frankrikes president
 1939 – Hjalmar Peters, svensk skådespelare 
 1959 – Ethel Barrymore, amerikansk skådespelare 
 1961
 George H. Bender, amerikansk republikansk politiker, senator för Ohio
 John Hilke, svensk skådespelare 
 1967 – Giacomo Russo, italiensk racerförare
 1968 – Helga Brofeldt, svensk skådespelare 
 1971 – Paul Karrer, schweizisk kemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 1937
 1974 – Georgij Zjukov, sovjetisk militär och Marskalk av Sovjetunionen 
 1977 – Holger Löwenadler, svensk skådespelare 
 1980 – Eva Wikman, svensk skådespelare 
 1982 – Curd Jürgens, fransk-tysk-österrikisk skådespelare 
 1984 – Tyra Fischer, svensk skådespelare 
 1989 – I.F. Stone, amerikansk undersökande journalist 
 1999 – Bob Bullock, amerikansk demokratisk politiker, viceguvernör i Texas
 2008 – Jean Delannoy, fransk filmregissör 
 2009 – Hortensia Bussi, chilensk kvinna, chilensk presidentfru 1970–1973 (gift med Salvador Allende) 
 2010 – José Saramago, portugisisk författare, mottagare av Nobelpriset i litteratur 1998
 2011
 Jelena Bonner, rysk medborgarrättsaktivist 
 Frederick Chiluba, zambisk politiker, Zambias president
 Clarence Clemons, amerikansk saxofonist 
 Gustaf Kjellvander, svensk musiker och låtskrivare 
 2012 – Brian Hibbard, brittisk sångare och skådespelare 
 2014
 Folke Abenius, svensk operaregissör och operachef 
 Stephanie Kwolek, amerikansk kemist, uppfinnare av kevlar 
 Horace Silver, amerikansk jazzpianist och orkesterledare 
 2018 – XXXTENTACION, amerikansk rappare, sångare och låtskrivare
 2020 – Vera Lynn, brittisk sångerska och skådespelerska

Källor

Externa länkar