kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ballong

Ballong, mjuk gasbehållare som hålls ut av det inre trycket. De vanligaste typerna är leksaksballonger och prydnadsballonger, väderballonger och ballongfarkoster.

Ballonger kan fyllas med luft som är lättillgängligt men inte ger någon lyftkraft. "Flygande ballonger" är fyllda med väte som ger bästa lyftkraften men är explosivt, eller helium. Ballonger som fylls med vatten kallas vanligen vattenballonger.

Astronomiska observationer störs av atmosfärens inverkan. Detta är ett avgjort hinder för röntgenastronomi och gammaastronomi. Ett sätt är därför att lyfta upp detekterande instrument till lämplig höjd med stratosfärballonger.

Se även
 gasballong
 luftskepp
 transportmedel
 varmluftsballong
 uppblåsbar byggnad
 ballongsläpp, en ceremoni där flygande ballonger släpps upp i luften

Externa länkar

The Early Years of Sport Ballooning
Farkost

Farkost (historiskt även fartyg, exempelvis luftfartyg) är ett fortskaffningsmedel för transport av gods och människor via land, vatten, luften eller rymden.

Ordet används ofta om anordningar som inte är konventionella transportmedel – såsom rymdfarkoster, ballonger, isjakter och diverse andra specialkonstruktioner. En farkost på land benämns ofta fordon.

Typexempel 
Exempel på farkoster är bland annat:
Amfibiefarkost (förväxla ej med amfibiefartyg) – farkoster som utför både sjö- och landtransport, uppgjord av amfibiefordon (amfibiebilar, svävare) och amfibieflygplan (avseende dess landningsunderlag).
Fordon (landfarkost, markfarkost) – farkoster som utför landtransport, uppgjord av bland annat hjulfordon (cyklar, bilar med mera), släpfordon (släpvagnar, släpslädar), bandfordon (helbandvagnar, halvbandvagnar), spårfordon (järnvägsfordon), snöfarkoster med mera.
Luftfarkost (luftfartyg, flygfarkost) – farkoster som utför luftfart, uppgjord av aerostater (luftballonger, luftskepp) och aerodyner (flygplan, rotorplan), samt rymdfarkoster som startar inom jordens atmosfär
Rymdfarkost (rymdfartyg, rymdskepp) – farkoster som utför rymdfart, uppgjord av bland annat rymdraketer, rymdfärjor, rymdskyttlar, rymdkapslar, rymdsonder.
Snöfarkost – farkoster som utför transport i snö, uppgjord av bland annat snövesslor, snöskotrar, slädar, kälkar, sparkstöttingar, pulkor med mera.
Vattenfarkost (sjöfartyg, sjöfarkost) – farkoster som utför sjöfart, uppgjord av bland annat skepp, båtar, ubåtar, flygbåtar, kanoter, kajaker, flottar, pråmar, pontoner med mera.

Se även 
 Farkostteknik

Referenser

Nationalencyklopedin

Noter
Transport (olika betydelser)

Transport kan syfta på:
 Transport innebär att förflytta t.ex.  materia i något aggregationstillstånd från en plats till en annan: 
 av passagerare eller varor med hjälp av transportmedel,
 av gaser och vätskor genom konvektion eller i rör genom rörströmning, vilket bland annat leder till
 värmetransport,
 av information genom informationsöverföring i informationssystem.
 förflyttning av ett värde i en tabell eller liknande.
 fackförbund inom LO, se Svenska Transportarbetareförbundet.

Etymologi
Trans- som prefix betyder över, bortom, att gå bortom, från latinets trans-, som preposition över, gå över, bortom, det troliga ursprunget är från trare-, som betyder att korsa (se igenom).

Transporter:
The Transporter, film 
Transporter 2, film
Transporter 3, film
Harburger Transporter, bilmodell
Volkswagen Transporter, bilmodell

Noter
Täthet (textil)

Täthet i textila sammanhang mäts inte i den enskilda trådens densitet eller det färdiga tygets totala vikt per kvadratmeter, utan i antalet inslag per centimeter samt antal varptrådar per centimeter. 

Det är något anmärkningsvärt att man i modern tid inte längre kan uppbringa de extremt tunna trådar som tillverkades redan på 1700-talet, när hantverket var helt manuellt. De damastdukar som finns på Löfstad slott i Östergötland är vävda med sån stor täthet att motsvarande vävar inte går att producera idag eftersom man inte kan få tag i så tunn tråd.

Vävning
Pådragningsknekt

Pådragningsknekt är en anordning som monteras tillfälligtvis på främre delen av en vävstol för att möjliggöra att pådragning av varpen kan skötas av en person.

Konstruktionen bygger på att man förlänger det avstånd som varpen löper från varpbom till där varpens spänning sker. Varpflätan förses med motvikter som motsvarar det stadiga tag om varpflätan som annars hålls av en hjälpande hand vid pådragningen. Vattenfyllda dunkar eller någon tegelsten per del av varpflätan knyts fast i varpen.

Vävredskap
Strålning

Strålning (även radiation) är utsläpp eller överföring av energi i form av vågor eller partiklar genom rum eller genom ett materialmedium. De tre huvudsakliga formerna av strålning är elektromagnetisk strålning, partikelstrålning och gravitationsstrålning. 

Det förekommer även att ljudvågor betraktas som "akustisk strålning", men i det fallet medverkar mediet, och inga ljudvågor är möjliga i avsaknad av ett medium.

Huvudsakliga former av strålning

Elektromagnetisk strålning 

Elektromagnetisk strålning är strålning i form av elektromagnetiska vågor, som består av ett elektriskt fält och ett magnetiskt fält. Exempel på elektromagnetisk strålning av olika våglängd är synligt ljus, mikrovågsstrålning, infraröd strålning, röntgenstrålning och gammastrålning.

Partikelstrålning 

Partikelstrålning är strålning i form av partiklar. Exempel på partikelstrålning är alfastrålning, betastrålning och neutronstrålning.

Gravitationsstrålning

Andra indelningar

Typer av strålning efter sammansättning 
 Alfastrålning
 Betastrålning
 Gammastrålning
 Neutronstrålning

Typer av strålning efter källa 
 Röntgenstrålning
 Ultraviolett strålning
 Infraröd strålning
 Värmestrålning

Se även 
 Svartkroppsstrålning
 Radioaktivitet
 Joniserande strålning

Källor
Simfenor

Simfenor (även simfötter eller dykfenor) är ett hjälpmedel som fästs på fötterna för att underlätta framfarten vid simning och dykning. Simmare använder fenor för att öka hastigheten i vattnet medan dykare använder fenan för att inte belasta benen lika mycket och på så sätt använda benen så lite som möjligt.

Olika typer av simfenor
Det finns både korta och långa simfenor. Den korta är till för att öka hastigheten i vattnet samt stärka benstyrkan och öka flexibiliteten i fotleden medan den långa simfenan används då man inte ska använda benen så mycket. Den långa simfenan belastar dock knän och vrister betydligt mer än vad den korta fenan gör. Materialet består oftast av antingen gummi eller silikon, hälremmen och fotfickan brukar vara tillverkad av neopren, medan bladet av någon form av termoplast. Ju hårdare bladet på fenan är desto svårare är de att använda. Det finns både fenor med öppen- och stängd häl beror på vilken användning fenan har.

Fenor används antingen i par, fäst vid vardera foten, eller enskild så kallad monofena. Monofena används vid fensimning och fridykning.

Parfenor använd i första hand vid dykning och snorkling. Parfenor förekommer i två varianter: Helfotsfenor (i vilka man trär i bara foten) eller Hälremsfenor (i vilka man bär våtdräktsboots). Den vanligaste varianten är hälremsfenor, då många av de effektivaste fenorna är av denna typ. Helfotsfenor används ofta bara i varma vatten, där man inte behöver våtdräktsboots.

Användning
Simfenorna ökar kraftigt den möjliga hastigheten genom vattnet när bäraren använder sig av fensparkar. Det finns olika typer av fensparksteknik, varav "flutterkick" (alternerande bensparkar med ganska sträckta ben) är den vanligaste. Andra fensparkstekniker är "frogkicks" (bensparkar liknande de man använder i bröstsim) och "modifierad flutterkick" (flutterkick med böjda ben där man vickar på fötterna).

Se även
Fena (olika betydelser)

Referenser

Dykutrustning
Simning
Konvektion

Konvektion (strömning) är en rörelse i en vätska eller gas (fluid) som till exempel vatten eller luft. Konvektion är en av de tre typerna av värmetransport. Konvektion studeras inom strömningsmekanik. Termik är en form av konvektion.

Konvektion av luft i ett rum 
Fönstren i ett rum är (normalt) kallare än resten av rummet, varvid luften där kyls ned, får högre densitet och sjunker mot golvet. En sådan kall luftström benämns kallras. För att motverka detta placeras värmeelementen under fönstren, där de värmer upp den kalla luften vid fönstren, som då får lägre densitet och stiger mot taket; därvid kommer sval luft nära golvet att strömma till elementen där den värms upp. Om värmekällan däremot placeras på annat ställe kommer vid fönstret att uppstå förstärkt kallraseffekt.

Konvektion mellan ett material och en gas 

Värmekonvektion mellan en gas (t.ex. luft) och ett material brukar korreleras till Newtons lag för värmeöverföring:

Vid naturlig konvektion ligger värdet på h mellan 5 och 25 W m^-2 K^-1, emedan forcerad konvektion höjer h till mellan 25 och 250 W m^-2 K^-1.

Bildgalleri

Se även 
 Advektion
 Termik
 Naturlig konvektion

Referenser 

Strömningsmekanik
Termodynamik
Värmeöverföring
Mekanisk spänning

Spänning är inom mekanik och hållfasthetslära termen för negativt tryck (med SI-enheten pascal).

Ordet spänning kan också syfta på spännkraft, som är den totala kraft som spänner till exempel snören och strängar (med SI-enheten newton).

Inom hållfasthetslära skiljer man på dragspänning (normalspänning) och skjuvspänning. Normalspänning verkar i planets normalriktning medan skjuvspänning verkar längs planet. Krafterna normeras med planets yta, så att dessa spänningar har enheten för tryck. Vanligtvis betecknas dragspänning med den grekiska bokstaven sigma, så att man skriver:

där F betecknar kraften och A betecknar arean. 

I en dragprovkurva kan man se sambandet mellan spänning och töjning för ett material. Särskilt viktigt är det att veta hur stora spänningar ett material tål, det vill säga brottspänning och spänningen där elastisk deformation övergår i plastisk deformation (sträckgräns).

Se även
Hookes lag
Elasticitetsmodul

Externa länkar 

Hållfasthetslära
Mekanik
Fysikaliska storheter
Balkteori

Balkteori är en gren av hållfasthetsläran som behandlar sambandet mellan mekanisk spänning och deformation i en balk under böjning. 

Den tidigaste och enklaste balkteorin togs fram av Bernoulli och Euler. Denna bygger på superposition, det vill säga att spänningar och deformationer från ett sammansatt lastfall (vilket skulle kunna bestå av till exempel balkens egentyngd + en last placerad mitt på spännvidden) är lika med summan av deformation och spänning från respektive dellast. Superpositionsmöjligheten i kombination med enkelhet gör den tacksam att arbeta med för enklare fall. Eftersom Bernoulli-Eulers balkteori bygger på en rad ingenjörsmässiga förenklingar blir den otillräcklig när deformationerna inte är att betrakta som "små" och därmed börjar påverka varandra. Dessutom fungerar den inte för balkar där spännvidden är liten i förhållande till balkens höjd, till exempel prefabricerade betongväggar.

För denna typ av balkar kan Timosjenkos balkteori användas. Denna är dock mer komplicerad att arbeta med, varför man idag framför allt använder finita elementmetoden, som ger en numerisk approximation av belastningarna i utvalda punkter för balken/ramverket. FE-modellering har tillräckligt god precision för att användas i hållfasthetsberäkningar.

Balkteorin är grundläggande inom bland annat bygg- och maskinteknik samt skeppsbyggnad.

Se även 
 Eulers knäckningsfall
 Elastiska linjens ekvation

Hållfasthetslära
Teorier
Strand

Strand är gränsområdet mellan öppet vatten och fastare land. Stränder kan i vissa fall ha torvbildande vegetation. De kan vara skogbevuxna och skogen kallas då strandskog eller strandsumpskog. Stränder påverkas ofta av vågor och tidvatten.

Indelning
Stränder indelas i:
 limniska våtmarker (våtmarker med sötvatten)
 marina våtmarker
 havsstränder
 stränder utmed sjöar och vattendrag

Våtmarker längs sjöar och vattendrag delas in i strandskogar, strandängar (fuktängar), mader, vassar, flytblads- och undervattensvegetation. Beroende på både klimatet och näringsrikedomen i insjön kommer olika typer av växter och djur att dominera på sjöstranden. Kring näringsrika (eutrofa) sjöar finns ofta större artrikedom än kring näringsfattiga (oligotrofa) sjöar.

Sandstränder är ofta populära utflyktsmål, för exempelvis utomhusbadning och simning, ofta vid mer eller mindre iordningställda badplatser. I Sverige gör allemansrätten att det normalt sett är tillåtet att bada ute i naturen. Det kan även finnas promenader och annan form av rekreation.

Strandtomter är normalt attraktiva objekt på fastighetsmarknaden. I Sverige omfattas stränder av ett lagskydd, strandskyddet.

Svensk flora

Sjöstränder 
Arten vass (Phragmites australis) växer vid alla sorters sjöar, men bara kring de näringsrika blir bestånden riktigt kraftiga. Klibbal (Alnus glutinosa) är ett vanligt träd vanlig kring sjöarna i Syd- och Mellansverige.

I de rika vassbäddarna kring näringsrika sjöar finns ofta inslag av jättegröe (Glyceria maxima) och gråvide (Salix cinerea). Även bredkaveldun (Typha latifolia) kan hittas med sina iögonfallande cigarrliknande honax. Blomvass (Butomus umbellatus), svärdslilja (Iris pseudacorus), sjöranunkel (Ranunculus lingua), vattenmärke (Sium latifolium), sprängört (Cicuta virosa), stor igelknopp (Sparganium erectum), vattenstäkra (Oenanthe aquatica) samt de skräpporna vattenskräppa (Rumex hydrolapathum) och hästskräppa (R. aquaticus) är också vanliga.

Kring näringsfattiga sjöar finns endast lite vass (Phragmites australis) blandat med lite säv (Schoenoplectus lacustris) och sjöfräken (Equisetum fluviatile).

Havsstränder 
Sandstränder vid havet har ofta växter som är anpassade till den torka som salt och vattenbrist orsakar. Sådana anpassningar ger egenskaper som hårda sega eller köttiga blad och stjälkar. Vanliga arter är sandbindarna strandråg (Leymus arenarius) och sandrör (Ammophila arenaria) som har en förmåga att hålla kvar flygsand. Den i Sverige införda och fullständigt naturaliserade arten vresros (Rosa rugosa) börjar på vissa platser tränga ut den ursprungliga vegetationen. På sandstränder som är mindre exponerade kan sandstrandsvegetationen övergå i havsstrandängar

På steniga havsstränder och klippor vid havet finns en annan flora än på havssandstränder; arter som strandaster (Tripolium vulgare), strandkål (Crambe maritima) och trift (Armeria maritima). På steniga stränder främst kring Östersjön finns havtorn (Hippophaë rhamnoides) och vejde (Isatis tinctoria).

Se även 
Kust
Strandäng
Havsstrandäng

Referenser

Externa länkar 

 
Biotoper
Det nya partiet

Det nya partiet (d) var ett politiskt parti som grundades av Ian Wachtmeister våren 1998 och som ställde upp i riksdagsvalet 1998.

Partiprogrammet hade stora likheter med Ny demokratis, exempelvis skattesänkningar, privatiseringar, restriktiv invandringspolitik och konservativ familjepolitik. Efter valet, där (d) fick knappt en halv procent av rösterna (25 276 röster) upplöstes partiet, men partibeteckningen var fortfarande inför valet 2006 registrerad. Ett av partiets slagord var "Både sälar och människor behöver kärnkraft".

Partiets dåliga valresultat skyllde Ian Wachtmeister på att medierna teg ihjäl det.

Logotyp och kampanjlåt 
Det nya partiets logotyp var en sammansmältning av ett d och ett snabel-a. På grund av detta uppstod en konflikt mellan Det nya partiet och Datainspektionen, som hade en liknande logotyp.

Det nya partiet utgav kampanjlåten "Säg ja till framtiden", som spelades på olika torgmöten under valkampanjen 1998. Låten skrevs av Ian Wachtmeister själv men blev aldrig lika populär som Ny Demokratis partilåt "Häng Med-Häng Med", som skrevs av Paul Paljett inför valet 1991.

Källor

Webbkällor 
 Reportage i Aftonbladet
 Blågula frågor (BGF): Partiprogram för Det nya partiet

Noter 

Politiska partier bildade 1998
Historiska politiska partier i Sverige
Dynamik

Dynamik kan syfta på:

Dynamik (mekanik) – gren inom mekaniken som behandlar partiklars och kroppars rörelse under påverkan av krafter
Dynamik (musik) – ljudvolym hos musik och plötsliga eller gradvisa förändringar i denna
Dynamik – en benämning inom elektrotekniken som vanligen avser förhållandet mellan nyttosignal och brus, se Signal-brusförhållande
Dynamik (prosodi) – talets variationer i ljudnivå eller tryck
Dynamiskt system – en matematisk modell i vilken en variabels värde ändras i tiden enligt en väldefinierad regel
Dynamisk psykoterapi – en behandlingsmetod
Analytisk mekanik

Analytisk mekanik är teori i klassisk mekanik för att beräkna rörelseekvationer för mekaniska system med en eller flera frihetsgrader i generaliserade koordinater.

De rörelseekvationer man får ut är differentialekvationer som med hjälp av begynnelsevärden visar systemets rörelse över tiden.

Historik
Den analytiska mekaniken började utvecklas under 1700-talet.

Se även
 Lagranges ekvationer
 Hamiltonfunktion
 Lagrangefunktion
Spola

Spola är det moment under vävning då inslagsgarnet spolas upp på färdiga spolrör eller på en pappersbit som rullas på spolmaskinens ten. Därefter läggs spolen i skytteln.

Spolens form är oftast tjockast på mitten för att minimera risken att garnet rasar av spolen. Vid vävning med lintråd är det viktigt att ge ordentligt med plats i kanterna på spolrullen och inte spola upp för mycket garn på mitten. Linets glatta yta har lättare att få tråden att glida av spolen än för bomullsgarn och ullgarner. Spolens garn utsätts för belastning vid inslaget i skälet, då varptrådarna stryker jäms med spolen.

För vissa vävtekniker skall inslaget utgöras av dubbelspolat garn. Antingen har man då en dubbelskyttel för två spolar samtidigt eller så spolar man upp med två trådar samtidigt på spolröret.

Referenser 

Vävredskap
Kontramarsch

Kontramarsch är en anordning i vävstolen som underlättar vävning med många skaft. Utrustningen anbringas ovanför skaften och fordrar dubbel uppsättning lattor ner till tramporna för att fungera. Redskapet arbetar med motgående rörelser och förstärker skäl-bildningen genom att aktivt samtidigt sänka och höja de olika solvskaften.

Vävredskap
Troll (bil)

Troll var en norsk bilmodell som tillverkades 1956. Troll hade en 2-sitsig kupékaross av glasfiberarmerad plast med separat 4-hjulsfjädring. Motorn var en 2-cylindrig tvåtaktsmotor av den tyska biltillverkarens Gutbrods konstruktion. Man hade köpt delar av Gutbrodbolaget efter att det företaget gått omkull.

Tillverkaren Troll plastik- og bilindustri i Lunde i Telemark hade planerat en serie på 15 bilar men hann bara tillverka 5 bilar innan företaget gick i konkurs. Bilen designades av den tyske konstruktören Hans Trippel.

Referenser

Källor
 Svenskt billexikon 1885-1969 sid. 568

Externa länkar
Troll-bilen

Norska biltillverkare
Gutbrod

Gutbrod Motorenbau GMBH var en tysk biltillverkare under perioden 1949 - 1954.

Motorn användes senare i den norska bilen Troll.

Externa länkar 

Ej längre existerande tyska biltillverkare
Dubbelsvans

Dubbelsvans är en heraldisk detalj som förekommer i vapensköldar med olika djur, till exempel lejon, där djurets svans är kluven nästan ända ned till roten och de två förgreningarna tvinnade.

Lejon med dubbelsvans är känt bland annat från Böhmens vapen (som numera ingår i Tjeckiens riksvapen). Den äldsta svenska förekomsten är från Gustav II Adolfs Nürnbergsriksdaler från 1632. Sköldhållarna i Sveriges stora riksvapen har dubbelsvansar.

Heraldik
Kristall

Kristall är en fas hos vissa ämnen där atomerna, molekyler eller joner bildar en regelbunden struktur som upprepar sig i alla tre dimensioner. Ordet kristall härstammar från grekiskans kry'stallos som betyder både is och bergkristall. 

Kristallina material behöver inte ha en sammanhängande struktur genom hela materialet, det är i många material vanligt att den ordnade kristallina strukturen är samlad i många små områden som kallas korn. Varje korn är en kristall med ordnad struktur, hela materialet består av många sådana korn och materialet kan då betecknas som polykristallint (mång-kristallint). Ofta menar man med "kristall" ett prov bestående av en enda region. 

Kristaller kan bildas i ett flertal geometriska mönster, kristallstrukturer. Ju mera tätpackade dessa är, desto högre densitet har materialet.

Kristallinitet förekommer hos de flesta typer av material, oavsett typen av kemisk bindning. Rena metaller är så gott som alltid ordnade i kristallmönster. Andra exempel är snöflingor, salt och diamanter. Trä och plast är vanligtvis delvis kristallina och delvis amorfa. Glas är ett amorft material, även om glas kan se ut som kristaller. Inte ens kristallglas är kristallint. 

Motsatsen – amorfa faser – är faser helt utan ordning. Dessutom finns kvasikristallfaser, där ämnena är ordnade, men på ett sätt som inte upprepar sig.

Se även 
 Kristallisation
 Kristallen

Referenser

Noter

Externa länkar 

Kristallografi
Mekanisk energi

Mekanisk energi är summan av kinetisk energi och potentiell energi för ett system. Den mekaniska energin för ett system behandlas ofta med en hamiltonian, ett slag av funktion som ofta används inom kvantmekaniken.

Se även
 Motor

Energi
Skälpinnar

Skälpinnar är de pinnar på varpställningen som varpen träs över och under vid varje varv för att skapa det lang som behövs för att hålla isär trådarna så de kommer i rätt skäl och i rätt ordning.

Vävredskap
Potentiell energi

Potentiell energi är energi som är lagrad i ett föremål beroende på dess position i ett kraftfält eller lagrad i ett system vars energi är beroende av systemets tillstånd. 

Ett mekaniskt system som kan lagra energi är pilbågen. När bågen spänns lagras en energimängd (lika med det arbete som krävs för att spänna bågen), vilken frigörs när strängen släpps och en del av energin omvandlas till pilens kinetiska energi.

I ett oscillerande system som en pendel, sker en kontinuerlig omvandling mellan potentiell och kinetisk energi.

SI-enheten för energi är Joule vilken betecknas J.

Exempel på former av potentiell energi

Lägesenergi

I ett kraftfält är ett objekts potentiella energi det arbete som måste utföras för att flytta objektet från en referenspunkt till objektets position om arbetet är oberoende av förflyttningsvägen, det vill säga om de verkande krafterna är konservativa. Exempel på konservativa krafter är tyngdkraften och den elektrostatiska attraktionskraften. Däremot är ett högfrekvent elektromagnetiskt växelfält, som till exempel i en cyklotron, inte konservativt på grund av att fältet inte är virvelfritt (fältet har förluster).

Lägesenergin för en massa i ett likformigt gravitationsfält kan beräknas som
 
där m är massan, h är höjden och g tyngdaccelerationen, som antas vara konstant över höjdskillnaden.

Lägesenergin för två elektriska laddningar med inbördes avstånd r, beräknas enligt

där k är Coulombs konstant.

Elastisk energi
Elastisk energi är den potentiella energi som lagras i ett elastiskt objekt som utsätts för deformation, till exempel ett gummiband som töjs eller en spiralfjäder som pressas samman. Om Hookes lag gäller under deformationen, är den potentiella energin proportionell mot kvadraten på objektets förlängning eller kontraktion:

där k är elasticitetskonstanten och x0 jämviktsläget.

Kemisk potential

Den kemiska potentialen är en form av potentiell energi och är en del av termodynamiken. Om syre och väte blandas kan en upphettning leda till en exotermisk reaktion, det vill säga att energi frigörs vilken motsvarar de ingående ämnenas kemiska potentialer i just detta fall.

Den fundamentala ekvationen inom den kemiska termodynamiken för ett system av n beståndsdelar, där beståndsdel i har Ni partiklar, är i termer av Gibbs energi

där S är systemets entropi, T temperaturen, V volymen och P är trycket. Vid konstant temperatur och tryck förenklas detta till

Definitionen av den kemiska potentialen av beståndsdel i, μi, följer genom att sätta alla  Nj, utom  Ni, till konstanta värden:

Externa länkar 

Energi
Mekanik
Gravitation
Dixie

Dixie, ibland Land of Dixie eller Dixieland, benämning på sydstaterna i USA. Namnet sägs härstamma från en tiodollarssedel utgiven under tidigt 1800-tal i Louisiana med texten "Ten" på ena sidan, och "Dix" ("tio" på franska) på den andra sidan.

Se även
Dixie's Land
Dixieland
Dixie Chicks
Dixiekraterna
Dixie Station

Referenser 

Kultur i USA