kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
1642

1642 (MDCXLII) var ett normalår som började en onsdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
17 januari – Fransmännen besegrar kejsarens trupper i slaget vid Kempen.

Maj 
8 maj – Säters stad får stadsprivilegier.
21 maj – Svenskarna besegrar kejsarens trupper i slaget vid Schweidnitz.

September 
20 september – Nyen får stadsprivilegium.

Oktober 
23 oktober – Svenskarna under Lennart Torstenson besegrar kejsarens trupper i det andra slaget vid Breitenfeld, även känt som slaget vid Leipzig. Svenskarna intar Leipzig.
29 oktober – Kristinehamn. och Järle får stadsrättigheter.

November 
24 november – Tasmanien upptäcks av Abel Tasman.
25 november – Fyra av Slottet Tre Kronors torn störtar samman vid en hotande eldsvåda, och drottning Kristina måste fly ur sina rum.

December 
13 december – Nya Zeeland upptäcks av Abel Tasman.

Okänt datum 
En ungdomsbrottsling avrättas för första gången i Amerika, efter tidelag med en ko och en häst.
Svenska hären rycker fram i Schlesien, där man intar fästningen Glogau och snart även Mährens huvudstad Olmütz.
Drottning Kristinas sluss vid Söderström står färdig.
Det första steget mot en fast, lagstadgad svensk fattigvård tas med den så kallade tiggarordningen. Fattigstugor i socknarna skrivs in i lagen.
Det kungliga och adliga ägandet i Nya Sverigekompaniet förstärks, när de nederländska köpmännen säljer sina andelar.
Bibeln utges i sin helhet på finska, med tillhjälp av Eskil Petræus.
Johan Printz, småländsk prästson och degraderad general under trettioåriga kriget, utnämns till guvernör över Nya Sverige.
Drottning Kristina låter bygga ett litet lusthus vid Kungsträdgården i Stockholm. Detta leder till att allt fler adelsmän börjar bygga hus där och stadsdelen blir stadens mest fashionabla.
Blaise Pascal konstruerar en mekanisk räknemaskin.
Tryckerimetoden mezzotint introduceras av Ludwig von Siegen.
Hertig Ernst den fromme av Sachsen-Gotha inför statlig folkskola och allmän skolplikt för pojkar och flickor.
Thomas Hobbes ger ut De cive, en avhandling om staten och medborgaren.

Födda 
24 april – Samuel Columbus, svensk diktare och språkforskare.
31 oktober – Jakob Arrhenius, svensk historiker.
5 november – Nils Gyldenstolpe, svensk greve, ämbetsman och diplomat samt kanslipresident 1702–1709.
30 november – Andrea Pozzo, italiensk målare och arkitekt.
25 december – Isaac Newton, engelsk fysiker och naturvetare.
Okänt datum – Marie Anne de La Trémoille, spansk politiker.
 Louise-Anastasia Serment, fransk naturfilosof.

Avlidna 
8 januari – Galileo Galilei, italiensk vetenskapsman.
14 juni – Saskia Uylenburgh, Rembrandts modell och maka.
3 juli – Maria av Medici, fransk drottning och regent.
18 augusti – Guido Reni, italiensk målare.
1 november – Jean Nicolet, fransk upptäcktsresande.
28 november – Simon de la Vallée, fransk-svensk arkitekt, dödad i duell.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Majestic 12

Majestic 12 (MJ-12, Operation Majestic Twelve etc) är, enligt en populär konspirationsteori, en hemlig organisation i USA som länge känt till och hemlighåller att främmande civilisationer (UFOn) besökt jorden. Syftet är att studera den främmande civilisationens teknologi och utnyttja de vunna kunskaperna. Stanton Friedman är en av de ufologer som hävdar dess äkthet.

Organisationen skall ha bildats av USA:s president Harry Truman efter Roswellincidenten i New Mexico år 1947. Bland medlemmarna skall ha funnits bland andra: James Forrestal, Vannevar Bush och Robert Oppenheimer. Efter detta har organisationen vuxit till internationella proportioner: såväl Ryssland som Kina anses vara inblandade.

Dokumenten som "avslöjade" Majestic 12 har senare bevisats vara förfalskningar.

I populärkultur 
Konspirationsteorin om Majestic 12 är i princip kopierad rakt av till huvudtemat i TV-serien Arkiv X, en serie som för övrigt bygger på flera moderna konspirationsteorier. Temat ingår också i filmen Men in Black. En TV-serie som kanske inte är så känd, men som har många hängivna anhängare, är Dark Skies som är uppbyggd kring Majestic 12-idén. Även datorspelet Deus Ex handlar om olika konspiratoriska organisationer som denna och Illuminati.

Se även 
 Whitley Streiber

Källor

Externa länkar
 Majestic Documents
Konspirationsteorier
Ufologi
Simblåsa

Simblåsa är ett luftfyllt organ som det stora flertalet fiskar har. Genom att reglera mängden luft i simblåsan kan fisken hålla sig flytande på ett visst djup utan att behöva anstränga sig. Endast benfiskar har simblåsa, men som i fallet med till exempel ordningen plattfiskar saknas den ibland hos vuxna exemplar. Broskfiskar såsom hajar och rockor saknar alla helt simblåsa.

Fiskar i djupare vatten använder simblåsan även för att motverka vattentrycket.

Andra fiskar som saknar simblåsa är till exempel makrill. Fiskar med simblåsa drabbas av dykarsjuka om de fångas på djupare vatten och kan därmed inte överleva vid sportfiske.

Källhänvisningar

Djuranatomi
Pyrrhusseger

En pyrrhusseger avser en dyrköpt seger; en seger med stora egna förluster. Innebörden i uttrycket kan även vara att resultatet av "segern" visar sig leda till en förlust längre fram.

Uttrycket härrör från Pyrrhus, kung av Epirus, som efter sin seger mot romarna i Slaget vid Asculum år 279 f.Kr. skall ha yttrat: "En sådan seger till, och jag är förlorad."

I samtida källor 
Plutarchos relaterar till Dionysios från Halikarnassos när han berättar om slutet av slaget:

Källor

Externa länkar 

Antikens Grekland
Krigföring
Språkliga uttryck
Romerska republiken
Säkerhetspolitik
Lista över ryska fältmarskalkar

Detta är en lista över ryska fältmarskalkar.

 Charles Eugène de Croy (1651–1703), fältmarskalk 1700
 Fjodor Golovin (1650–1706) fältmarskalk 1700
 Boris Sjeremetiev (1652–1719) fältmarskalk 1702
 George Ogilvie  (1644–1710) fältmarskalk 1704
 Aleksandr Mensjikov (1673–1729, fältmarskalk 1709
 Michail Golitsyn (1675–1730) fältmarskalk 1724
 Anikita Ivanovitj Repnin (1668v1726) fältmarskalk 1725
 Jan Kazimierz Sapieha (1675–1730) fältmarskalk 1726
 Jakov Bruce (1670–1735) fältmarskalk 1726
 Vassilij Dolgorukij (1667–1746) fältmarskalk 1727
 Ivan Trubetskoj (1667–1750) fältmarskalk 1728
 Burkhard Christoph von Münnich (1683–1767) fältmarskalk 1732
 Peter von Lacy (1678–1751)  fältmarskalk 1736
 Aleksander Buturlin (1694–1767) fältmarskalk 1756
 Aleksej Razumovskij (1709–71) fältmarskalk 1756
 Stepan Apraksin (1702–58) fältmarskalk 1757
 Pjotr Saltykov (1698–1772) fältmarskalk 1759
 Aleksander Sjuvalov (1710–71) fältmarskalk 1761
 George Brown (1698–1792) fältmarskalk 1761
 Pjotr Sjuvalov (1711–62) fältmarskalk 1761
 Aleksej Bestusjev-Rjumin (1693–1766) fältmarskalk 1762
 Nikita Trubetskoj (1699–1767) fältmarskalk 1762
 Grigorij von Lieven fältmarskalk 1762
 Kirill Razumovskij (1728–1803) fältmarskalk 1764
 Aleksander Golitsyn  (1718–83) fältmarskalk 1769
 Pjotr Aleksandrovitj Rumjantsev (1725–1796) fältmarskalk 1770
 Zackarij Tjernysjev (1722–84) fältmarskalk 1773
 Grigorij Potemkin (1739–91) fältmarskalk 1784
 Charles Joseph de Ligne (1735–1814) fältmarskalk 1787
 Aleksandr Suvorov (1729–1800) fältmarskalk 1794
 Nikolaj Saltykov  (1736–1816) fältmarskalk 1796
 Ivan Saltykov (1730–1805) fältmarskalk 1796
 Aleksander Prozorovskij (1732–1809) fältmarskalk 1796
 Nikolaj Repnin (1734–1801) fältmarskalk 1796
 Michail Kamenskij (1738–1809) fältmarskalk 1797
 Ivan Tjernysjev (1726–97 fältmarskalk 1796
 Ivan Gudovitj (1741–1820) fältmarskalk 1807
 Michail Kutuzov (1745–1813), fältmarskalk 1812
 Michail Barclay de Tolly (1761–1818) fältmarskalk 1814
 Arthur Wellesley (1769–1852) fältmarskalk 1815
 Ludwig Adolf Peter von Sayn und Wittgenstein (1769–1843), fältmarskalk 1823
 Fabian von Osten-Sacken (1752–1837) fältmarskalk 1826
 Ivan Dibitj (1785–1831) fältmarskalk 1829
 Ivan Paskevitj (1782–1856) fältmarskalk 1829
 Joseph Radetzky von Radetz (1766–1858) fältmarskalk 1836
 Pjotr Volkonskij (1776–1852) fältmarskalk 1850
 Michail Vorontsov  (1782–1856) fältmarskalk 1856
 Aleksander Barjatinskij (1815–79) fältmarskalk 1859
 Friedrich Wilhelm Rembert von Berg (1793–1874) fältmarskalk 1866
 Helmuth von Moltke (1800–91) fältmarskalk 1871
 Josif Gurko (1828–1901) fältmarskalk 1894
 Dmitrij Miljutin (1816–1912) fältmarskalk 1898

Fältmarskalkar
Ryska fältmarskalkar
Lista över preussiska fältmarskalkar

Detta är en lista över preussiska fältmarskalkar.

 26 juni 1657 – Otto Christoph von Sparr (1599–1668)
 24 januari 1670 – Johan Georg II av Anhalt-Dessau (1627–1693)
 18 februari 1670 – Georg von Derfflinger (1606–1695)
 28 juni 1675 - Fredrik II av Hessen-Homburg (1633–1708)
 1 maj 1688 – Hans Adam von Schöning (1641–1696)
 12 mars 1691 – Alexander von Spaen (1619–1692)
 16 april 1691 – Heino Heinrich von Flemming (1632–1706)
 11 januari 1696 – Hans Albrecht von Barfus (1634–1704)
 23 mars 1706 – Alexander Hermann von Wartensleben (1650–1734)
 2 december 1712 – Leopold I av Anhalt-Dessau (1676–1747)
 27 februari 1713 – Philipp Karl von Wylich und Lottum (1650–1719)
 5 september 1713 – Alexander zu Dohna-Schlobitten (1661–1728)
 3 juni 1728 – Dubislaw Gneomar von Natzmer (1654–1739)
 2 maj 1733 – Albrecht Konrad Finck von Finckenstein (1660–1735)
 15 juli 1737 – Friedrich Wilhelm von Grumbkow (1678–1739)
 16 juli 1737 – Adrian Bernhard von Borcke (1668–1741)
 5 augusti 1739 – Erhard Ernst von Röder (1665–1743)
 29 juni 1740 – Hans Heinrich von Katte (1681–1741)
 31 juli 1740 – Kurt Christoph von Schwerin (1684–1757)
 3 juni 1741 – Caspar Otto von Glasenapp (1664–1747)
 12 juni 1741 – Samuel von Schmettau (1684–1751)
 16 maj 1742 – Kristian August av Anhalt-Zerbst (1690–1747)
 17 maj 1742 – Leopold II av Anhalt-Dessau (1700–1751)
 15 januari 1745 – Friedrich Wilhelm von Dossow (1669–1758)
 16 januari 1745 – Wilhelm Dietrich von Buddenbrock (1672–1757)
 16 maj 1747 - Joachim Christoph von Jeetze (1673-1752)
 24 maj 1747 – Henning Alexander von Kleist (1676–1749)
 24 maj 1747 – Christoph Wilhelm von Kalckstein (1682–1759)
 18 september 1747 – James Keith (1696–1758)
 22 januari 1751 – Johann von Lehwaldt (1685–1768)
 21 december 1751 – Friedrich Leopold von Gessler (1688–1762)
 5 december 1757 – Moritz av Anhalt-Dessau (1712–1760)
 14 december 1758 – Ferdinand av Braunschweig-Wolfenbüttel (1721–1792)
 1 januari 1787 – Karl Vilhelm Ferdinand av Braunschweig-Wolfenbüttel (1735–1806)
 17 augusti 1793 – Wichard von Möllendorff (1724–1816)
 20 maj 1798 – Alexander von Knobelsdorff (1723–1799)
 1805 – Wilhelm Magnus von Brünnecke (1727–1817)
 22 juli 1807 – Wilhelm René de l’Homme de Courbière (1733–1811)
 22 juli 1807 – Friedrich Adolf von Kalckreuth (1737–1818)
 19 oktober 1813 – Gebhard Leberecht von Blücher (1742–1819)
 16 november 1818 - Arthur Wellesley (1769-1852)
 5 maj 1821 – Ludwig Yorck von Wartenburg (1759–1830)
 5 maj 1821 – Friedrich Kleist von Nollendorf (1763–1823)
 18 juni 1825 – August von Gneisenau (1760–1831)
 6 februari 1839 – Hans Ernst Karl von Zieten (1770–1848)
 5 oktober 1847 – Karl von Müffling (1775–1851)
 7 oktober 1847 – Hermann von Boyen (1771–1848)
 9 oktober 1847 – Karl Friedrich von dem Knesebeck (1768–1848)
 14 mars 1854 – Karl Friedrich Emil zu Dohna-Schlobitten (1784–1859)
 15 augusti 1856 – Friedrich von Wrangel (1784–1877)
 28 oktober 1870 – Fredrik Karl av Preussen (1828–1885)
 28 oktober 1870 – Fredrik III av Tyskland (1831–1888)

Preussiska fältmarskalker
1523

1523 (MDXXIII) var ett normalår som började en torsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Januari 
20 januari – Jylländska stormän gör uppror mot Kristian II och avsätter honom som dansk och norsk kung, genom att uppsäga honom tro och lydnad.

Mars 
26 mars – Kristian II:s farbror Fredrik I hyllas av danska adelsmän som dansk och norsk kung i Viborg.

April 
13 april – Kristian II avseglar från Danmark och flyr till Nederländerna.
14 april – Fredrik I hyllas även som dansk-norsk kung i hertigdömena i Sønderjylland.

Maj 
27 maj – Svenskarna erövrar Kalmar.

Juni 

2–7 juni – Ett riksmöte hålls i Strängnäs.
6 juni – Gustav Vasa väljs till kung av Sverige under detta möte, vilket markerar slutet på Kalmarunionen, som därmed i praktiken är upplöst. Konflikterna är dock långtifrån lösta.
16 juni – Stockholm erövras av svenskarna.
17 juni – Stockholms slott dagtingar, det vill säga kapitulerar.
24 juni – Gustav Vasa håller sitt högtidliga intåg i Stockholm.

Augusti 
3 augusti – Fredrik I vill inte att unionen upplöses och sätter Sverige i svår penningknipa på grund av de privilegier han utfärdar till Hansan genom en handfästning. Sverige har dessutom en skuld på 120 000 lübska mark till Lübeck för behjälpligheten i befrielsekriget.

Oktober 
10 oktober – Det sista danskhållna fästet i Sverige, Viborgs slott, kapitulerar för svenskarna.

November 
19 november – Sedan Hadrianus VI har avlidit den 14 september väljs Giulio di Giuliano de' Medici till påve och tar namnet Clemens VII.

Okänt datum 
Älvsborgs fästning bränns för andra gången av danskarna.
Lübeck, som tillsatt både Gustav Vasa och Fredrik I som kungar, får privilegier av dem båda.
Johannes Magnus väljs till svensk ärkebiskop och blir därmed landets siste katolske sådan.
Laurentius Andreæ blir Gustav Vasas sekreterare.
Gustav Vasa börjar konfiskera kyrkans värdeföremål och konstskatter, för att kunna betala sina utgifter.

Födda 
 14 mars – Helena Magenbuch, tysk apotekare.
 5 april – Blaise de Vigenère, fransk diplomat och kryptograf.
 18 oktober – Anna, drottning av Polen.
 Gaspara Stampa, italiensk poet.

Avlidna 
 7 januari – Timoteo Viti, italiensk målare
 14 september – Hadrianus VI, född Adrian Florisz d'Edel, påve sedan 1522.
 30 juli – Juan de Anchieta, baskisk kompositör

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Gäddbandmask

Gäddbandmaskar (Triaenophorus) är parasit, bandmaskar, som har gädda som huvudvärd och som förekommer i både sött och bräckt vatten. Den vuxna parasiten är lokaliserad i gäddans tarm där den producerar stora mängder ägg som kommer ut med fiskens avföring. Äggen tas upp av hoppkräftor (copepodea). Övriga fiskar blir mellanvärd genom att äta infekterade hoppkräftor. Parasiten är ej överförbar till människa.

Det finns minst två arter av gäddbandmask, Triaenophorus nodulosus och Triaenophorus crassus som har olika fiskarter som mellanvärd och återfinns i skilda organ. Triaenophorus nodulosus finner man ofta inkapslad som vita knutor i levern på abborre, lake m.fl. arter. Triaenophorus crassus kan påträffas som långa vita trådar i muskulaturen hos sik, siklöja, regnbåge m.fl. arter.

Externa länkar
 Fisksjukdomar - SVA

Djursjukdomar
Parasiter
Plattmaskar

Plattmaskar (Platyhelminthes) är en stam djur med bilateral symmetri. Vissa bandmaskar kan bli mer än 10 meter långa, den längsta som någon har uppmätt var 30 meter lång och av arten bred binnikemask (Diphyllobothrium latum). Stammen innehåller runt 100 000 ännu existerande arter, vilket gör den till den största stammen med acoelomater.

Anatomi
Plattmaskar är den enklaste djurgruppen med ett centralt nervsystem som förmedlar nervimpulser från olika delar på kroppen samt de enkla ögonen, som bara kan skilja på ljus och mörker. Nervsystemet består av två längsgående nerver med förgreningar och en ansamling av ganglier i huvudänden, vilken fungerar som en enkel hjärna. Vissa släkten har förlorat sin syn, då de lever parasitiskt.

Plattmaskarna saknar inre organ för cirkulation, och gas- närings- och slaggproduktsutbytet sker i interstitialvätskan.

Förökning
Plattmaskar är hermafroditiska, det vill säga att varje individ producerar både ägg och spermier. När två plattmaskar parar sig så byter de spermier så att båda blir befruktade. Vissa plattmaskar, såsom Pseudobiceros hancockanus, deltar i en penisfäktning, där två individer försöker tränga igenom den andres skinn med sin penis. Den som först lyckas befrukta den andra individen slipper gå och bära på de befruktade äggen. Plattmaskar befruktar vanligtvis inte sina egna ägg utan andras.

Klasser
 Virvelmaskar (Turbellaria)
 Sugmaskar (Trematoda) / Monogenea och Digenea
 Bandmaskar eller binnikemaskar (Cestoda)

Noter
Hans Gädda

Hans Gädda, född 25 oktober 1725 i Tossene, död 25 december 1779 i Rommele, var magister, kyrkoherde och prost i Rommele. Han var även magister i Rostock år 1748. Gädda prästvigdes år 1749. Sonsons sonsons son till Gude Axelsson Gedda.

Han gifte sig år 1753 med Gunilla Catharina Öhrwall i Harplinge och senare med Elisabeth Brag, dotter till kyrkoherden Wilhelm Brag och dennes andra hustru Else Margreta Lauterbach. Gädda och Brag gifte sig den 28 juli 1767.

Svenska präster under 1700-talet
Personer från Tossene socken
Födda 1725
Avlidna 1779
Män
Gäddor

Gäddor (Esocidae) är en familj benfiskar som innehåller fem arter, samtliga i släktet Esox. Alla gäddor är utpräglade rovfiskar. De har en avlång, torpedliknande kropp som möjliggör snabba utfall mot bytesdjur, samt en i förhållande till kroppsstorleken ovanligt stor, tandförsedd mun. Hos gäddorna sitter vissa vitala organ, som exempelvis levern, i huvudet snarare än i bukhålan.

Namnet "gäddor" har sitt ursprung i det fornnordiska ordet gaddr, som betyder 'spik', 'spets'.

Arter och underarter 
 Esox americanus - förekommer i Nordamerika.
 Rödfenad pickerell (Esox americanus americanus)
 Gräspickerell (Esox americanus vermiculatus)
 Gädda (Esox lucius) – Typart för släktet. Förekommer i Europa, Asien och Nordamerika.
 Maskalung (Esox masquinongy) – förekommer i Nordamerika.
 Kedjepickerell (Esox niger) – förekommer i Nordamerika.
  Amurgädda (Esox reichertii) – förekommer i Asien.
 Esox cisalpinus – förekommer i Italien.

Utöver de taxa som anges ovan finns även sterila hybrider mellan maskalung och gädda som på engelska kallas "tiger muskie".

Källor

Externa länkar
Francesco Maria Piave

Francesco Maria Piave, född 18 maj 1810 i Murano, död 5 mars 1867 i Milano, var en italiensk librettoförfattare som bland annat skrev libretton till flera av Giuseppe Verdis mest berömda operor.

Se även 
 La Traviata
 Macbeth
 Rigoletto

Italienskspråkiga författare
Italienska författare
Italienska librettister
Män
Födda 1810
Avlidna 1867
Leka Zogu

Leka omdirigerar hit. För människo- och djurlek, se lek.

Leka I Zogu, född 5 april 1939 i Tirana, död 30 november 2011 i Tirana, var en albansk tronpretendent och självutnämnd kung. Han var son till kung Zog I av Albanien och Geraldine Apponyi. 

När Leka Zogu endast var ett par dagar gammal flydde hans föräldrar från landet med honom, då Italien invaderade Albanien. Han var efter det bosatt i Frankrike, Spanien, Rhodesia och Sydafrika. Vid faderns död 1961 utropade han sig till konung av Albanien som Leka I. Det skedde på Hotel Bristol i Paris i närvaro av en skyndsamt inkallad tillfällig nationalförsamling. 

Vid en middagsbjudning i Sydney, Australien 1975 förälskade han sig i australiensiska Susan Cullen-Ward, dotter till en fårfarmare. De gifte sig senare samma år i Biarritz, Frankrike. Paret var bosatt i Madrid, Spanien, men blev utvisat ur landet sedan man funnit ett vapenlager i deras hem. De flyttade då till Rhodesia, nuvarande Zimbabwe, och vidare till Sydafrika, men förlorade diplomatiska förmåner efter Nelson Mandelas tillträde.

Leka Zogu försökte göra politisk comeback i Albanien 1997, och lyckades genomdriva en folkomröstning om monarkins återinförande, som han dock förlorade. Leka Zogu kallade sig dock ändå kung och hävdade att han var landets rättmätige arvtagare och ledare. 

Sommaren 2002 flyttade han för gott tillbaka till Albanien. På senare år bodde han i ett mycket välbevakat hus utanför Albaniens huvudstad Tirana. Leka Zogu råkade ofta i konflikt med myndigheterna på grund av sin förkärlek för vapen. Det påstås att han hade tvivelaktiga kontakter och sysslade med olaglig vapenhandel. 

Han gifte sig den 10 oktober 1975 med Susan Cullen-Ward (född 1941, död 18 juli 2004 av lungcancer). Han är far till Leka II (född 26 mars 1982).

Referenser 

Albaniens kungligheter
Tronpretendenter
Födda 1939
Avlidna 2011
Män
Personer från Tirana
Zog

Zog kan syfta på:

Zog-Mati – furstehus i Albanien
Ahmet Zogu (1895–1961), kung av Albanien som Zog I
ZOG – en konspirationsteori enligt vilken judarna i hemlighet styr ett land, se Zionist Occupation Government
Zog - en liten drake som är huvudperson i bilderböcker av Julia Donaldson (i senare svenska upplagor dock med namnet ändrat till Zogg)
Johann von Werth

Johann von Werth, Johann von Werdt, Jean de Weert, född 1591, död 12 september 1652, greve, tysk militär.

Johann von Werth föddes i Büttgen i dåvarande hertigdömet Jülich. Hans föräldrar var bönder. I början av 1620-talet tjänade han som enkel ryttare i den spanske generalen Ambrogio Spinolas här samt stred i Nederländerna och Elsass. Omkring 1630 gick han i bayersk tjänst och blev 1633 överste där. Werth inlade stora förtjänster i det s.k. "lilla kriget" och hade god andel i segern i slaget vid Nördlingen 1634 genom sitt angrepp på svenskarnas vänstra flygel, varför han utnämndes till riksfriherre och fältmarskalklöjtnant.

I januari 1635 erövrade Werth Speier, företog därefter med Karl av Lothringen ett strövtåg till Elsass och Spanska Nederländerna och inföll 1636 i Picardie med planen att gå mot Paris, men nödgades dra sig tillbaka. Han tvingade 1637 Ehrenbreitstein att ge sig. Fången i slaget vid Rheinfelden 1638 och internerad i Frankrike, utväxlades Werth jämte två kejserliga generaler 1642 mot Gustaf Horn och utnämndes s.å. till general av kavalleriet.

Överfallet på fransmännen i slaget vid Tuttlingen 1643 var hans verk. Därefter deltog han 1645 i slaget vid Jankov, slaget vid Herbsthausen och slaget vid Allerheim. Efter Bayerns vapenstillestånd med svenskarna och fransmännen sökte han dra sina trupper över i kejsarens tjänst, men de följde honom inte. Kurfursten förklarade honom fredlös och satte ett pris på hans huvud. Kejsaren gav honom anställning som general i kavalleriet, upphöjde honom i riksgrevligt stånd och begåvade honom med herrskapet Benatek i Böhmen, där tidigare Tycho Brahe bott. År 1648 kämpade han i det av svenskarna översvämmade Bayern.

Källor

Noter

Personer i trettioåriga kriget
Tyska generaler
Män
Födda 1591
Avlidna 1652
Deltagare i slaget vid Jankov
Deltagare i slaget vid Nördlingen
Systemoperatör

En systemoperatör eller sysop är en mycket välanvänd term för att beteckna administratörer på till exempel en BBS eller ett speciellt område på Internet eller, historiskt, en operatör över ett datorsystem, särskilt en stordator (en. mainframe). Termens användande var störst i början av 1990-talet och refererade då endast till operatörer på en BBS; en person som gör liknande jobb på Internet kallas oftast "sysadmin" (systemadministratör) eller kort och gott "admin". Termen används dock fortfarande på Internet, men är ovanligare än tidigare nämnda varianter.

Internet