Helsingborgstegel

Helsingborgstegel är ett rödbrunt till violett, hårdbränt murtegel som tillverkats av Helsingborgs Ångtegelbruk.

Allmänt
Stenarna skiftar mellan olika rödbruna nyanser, men den mest kända är den hårdbrända mörkrödbruna nyansen. Teglet kallades i Helsingborg även för "Persategel" efter brukets ägare konsul Nils Persson. Teglet blev populärt i hela Sverige efter uppförandet av Terrasstrapporna i Helsingborg 1899-1903 och den stora Slöjd- och industriutställning som hölls i stadens park Slottshagen samma år. Innan dess hade teglet bland annat använts som tegel vid medeltidsborgen Kärnans restauration 1893-94 och som murtegel i Helsingborgs rådhus, men i och med detta blev det populärt som fasadtegel. Till en början användes det till monumentalbyggnader, ofta sådana i nationalromantisk stil, såsom rådhus, kyrkor och skolbyggnader, men kom senare även att användas som fasadtegel i villor, flerbostadshus och industribyggnader, bland annat under 20-talsklassicismen.

Byggnader med Helsingborgstegel i urval

Sverige

Helsingborg
1877 – Gamla kyrkogårdens begravningskapell, arkitekt: Mauritz Frohm
1881 – Biet 1 (Nedre Eneborgsvägen 3A), arkitekt: Mauritz Frohm
1893–94 – Kärnan (restaurerad enligt ritningar av arkitekt Alfred Hellerström för att efterlikna äldsta kända medeltida illustration)
1898 – Helsingborgs rådhus (som murtegel, fasaden är av tyskt förbländertegel), arkitekt: Alfred Hellerström
1899–1903 – Terrasstrapporna, arkitekt: Gustaf Améen
1904 – Ringstorps vattentorn, arkitekt: Ernst Stenhammar
1907–1908 – Telegrafhuset, arkitekt: Fredrik Olaus Lindström
1908–1909 – Olympiastationen, transformatorstation, arkitekt: Alfred Hellerström
1912 – Raus skoldaghem, arkitekt: Gustav W. Widmark
1917 – Råå vattentorn, arkitekt: August Ewe
1922 – Miljonhuset, arkitekt: Alfred Hellerström
1924–1925 – Grand Hotel, arkitekt: August Stoltz
1922–1927 – Olympiahuset vid Helsingborgs lasarett, arkitekt: Salomon Sörensen
1920-talet – Margaretahuset vid Helsingborgs lasarett
1925–1928 – Oskar II 4, 9 & 11, flerbostadshus, arkitekt: Arnold Salomon-Sörensen
1930–1931 – Karl XI södra 20, flerbostadshus, arkitekt: Filip Lundgren
1939–1941 – Simhallsbadet, arkitekt: Mogens Mogensen
1941–1942 – Maria församlingshem, arkitekt: Rune Welin
1943 – Tretorns gummifabrik, arkitekt: Mogens Mogensen. Med sina 51 000 kvm är detta högst troligen den största byggnaden byggd i Helsingborgstegel.
1954–1955 – Restaurang Parapeten (bottenvåning), arkitekt: Bengt Gate
1960 – Allmänna Brands hus, arkitekt: Anders Tengbom
1965 – Stadsbiblioteket, arkitekt: Jörgen Michelsen
1963–1966 – Trygg-Hansa-huset, arkitekt: Carl Nyrén

Stockholm
1908 – Tjenstemannabanken (Drottninggatan 15), arkitekt: Ernst Stenhammar
1911 – Kungliga Vetenskapsakademien, arkitekt: Axel Anderberg
1911 – Vattentornet i Hagalund, arkitekter: Ivar Tengbom och Ernst Torulf
1912 – Stockholms stadion, arkitekt: Torben Grut
1912 – Vattentornet i Sundbyberg, arkitekt: Ivar Tengbom
1912 – Badhus (Borgmästaregatan), arkitekt: Ivar Engström
1912 – Riddaren 27, Östermalm, arkitekt: Cyrillus Johansson
1913 – Vanadislundens vattenreservoar, Vasastaden, arkitekt: Gustaf Améen
Sex stadsvillor i Lärkstaden
Tofslärkan 2 1914, arkitekt Victor Bodin
Tofslärkan 3 1912, arkitekt Victor Bodin
Tofslärkan 4 1913, arkitekt Hugo Jahnke
Tofslärkan 5 1912, arkitekterna Osvald Almqvist och Gustaf Linden
Tofslärkan 6 1914, arkitekt Folke Zettervall
Tofslärkan 7 1910, arkitekt Folke Zettervall (Zettervalls egen villa)
1907–1916 – Naturhistoriska riksmuseet, arkitekt: Axel Anderberg
1957–1960 – S:t Tomas kyrka, Vällingby, arkitekt: Peter Celsing
1956–1963 – Markuskyrkan, Björkhagen, arkitekt: Sigurd Lewerentz
1964 – Åhléns City, arkitekter: Sven Backström och Leif Reinius
1963–1968 – Riksarkivets huvudbyggnad, Kungsholmen, arkitekt: Åke Ahlström
1978–1981 – Riksgäldskontoret, kvarteret Loen på Norrmalm, arkitekt: Åke Wallgård

Övriga Sverige
1907 – Borås rådhus, arkitekter: Ernst Torulf och Ivar Tengbom
1907 – Norrköpings rådhus, arkitekt: Isak Gustaf Clason
1907 – Skånes Enskilda Bank, Lund, arkitekt: Salomon Sörensen
1908 – Hamnförvaltningen, Malmö (hyser numera World Maritime University), arkitekt: Harald Boklund
1909 – Lunds gamla vattentorn (Sölvegatan 27), arkitekt: Alfred Arwidius
1909 – Landsarkivet i Göteborg, arkitekt: Gustaf Améen
1909 – Nordisk Resebureau, Göteborg, arkitekt: Karl S. Hansson
1911 – Vattentornet i Trelleborg, arkitekt: Ivar Tengbom
1909–1912 – Östersunds rådhus, arkitekt: Frans Bertil Wallberg
1910–1913 – Uppenbarelsekyrkan, Saltsjöbaden, arkitekt: Ferdinand Boberg
1914 – Telegrafverket (numera Juridicum), Lund, arkitekt: Aron Johansson
1915 – Ribbingska sjukhemmet, Lund, arkitekt: Alfred Hellerström
1915 – Älvkarleby kraftverk, arkitekt: Erik Josephson
1916 – Södervärns vattentorn, Malmö, arkitekt: Salomon Sörensen
1928–1929 – Tobaksmonopolets hus ("Pagoden"), Göteborg, arkitekt: Cyrillus Johansson
1956 – Härlanda kyrka, Göteborg, arkitekt: Peter Celsing
1962–1966 – Sankt Petri kyrka, Klippan, arkitekt: Sigurd Lewerentz
1967 – Göteborgs polishus, arkitekter: Sven Backström och Leif Reinius
1971 – Landsarkivet, Lund (tillbyggnad), arkitekt: Bernt Nyberg
1976 – Sankt Mikaels kyrka, Malmö, arkitekter: Bror Thornberg och Einar Jangbro

Finland
1912 – Jakobstads gamla brandstation, arkitekt: Torben Grut
1913 – Hankkija-huset, Helsingfors, arkitekt: Jarl Eklund
1913 – Centraltryckeriets hus, Helsingfors, arkitekt: Lars Sonck
1914 – Joensuus stadshus, Joensuu, arkitekt: Eliel Saarinen
1914 – Lahtis stadshus, Lahtis, arkitekt: Eliel Saarinen
1915 – Tölö telefoncentral, Helsingfors, arkitekt: Lars Sonck
1915 – Berghäll telefoncentral, Helsingfors, arkitekt: Lars Sonck
1916 – Stockmanns varuhus (del av), Helsingfors

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar

Det berömda Helsingborgsteglet, Helsingborgs Museer

Tegel
Helsingborg