kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Glaukonit

Glaukonit, även kallat grönsand, är ett grönt, hydroxylhaltigt kaliumjärnsilikat med mycket växlande sammansättning, mest med 5 – 10 % kaliumoxid (K2O) som förekommer i små, runda korn, ofta bildade kring en stenkärna. Glaukoniten bildas på havsbotten och uppträder främst i sedimentära bergarter. Glaukonit är ett lågtemperaturmineral.

Förekomst 
I Sverige hittar man mineralet i de fossilförande systemens sandstenar, kalkstenar, krita och märgelstenar, ibland i så stor mängd att den är karaktäristisk för bergarten. I Danmark förekommer glaukoniten i äldre och yngre grönsand, grönsandsten, grönsandkalk, vilken dels förekommer på Bornholm, dels på Själland.

Användning 
I New Jersey finns glaukonithaltig grönsand med 6 – 7 % kaliumoxid, vilken har använts som kaligödning. Glaukonit används också som grön färg förutom att den har en inte obetydlig jonbytande förmåga.

Källor 

Silikatmineral
Gösta Lindeberg

Sten Gösta Lindeberg, född den 15 april 1910 i Lund, död där den 11 oktober 1995, var en svensk historiker och politiker. Han var son till Gustaf Lindeberg.

Efter studentexamen 1927 blev Lindeberg filosofie magister i Lund 1931, filosofie licentiat 1937, filosofie doktor 1942 och  docent i historia vid Lunds universitet samma år. Han var lärare vid Lunds privata elementarskola 1934–58 och genomförde provår vid Katedralskolan 1941. Han var lektor vid folkskoleseminariet i Lund 1945–60 samt i högstadiets metodik vid Lärarhögskolan i Malmö från 1960. Han var initiativtagare till Utrikespolitiska föreningen i Lund, bildad 1935. Lindeberg var även kommunpolitiker i Lund för Centerpartiet och under tre år, januari 1974 till december 1976, kommunstyrelsens ordförande i Lunds kommun. Han vilar på Norra kyrkogården i Lund.

Bibliografi
Svensk ekonomisk politik under den görtzka perioden (doktorsavhandling, 1941)

Lindeberg medverkade även i läroboksserien Genom tiderna.

Källor

Noter

Kommunalråd i Lunds kommun
Svenska docenter
Personer verksamma vid Lunds universitet
Svenska historiker under 1900-talet
Svenska politiker under 1900-talet
Politiker från Lund
Forskare från Lund
Gravsatta på Norra kyrkogården i Lund
Födda 1910
Avlidna 1995
Män
Vall (jordbruk)

En vall är en åker som är besådd med vallväxter. Målet för vallodling är skörd av hö eller grönmassa för ensilering. I sällsynta fall anläggs vallar för att uteslutande tjäna som betesmark.

I Sverige ligger vanligen vallen i två till fyra år innan den bryts och åkern besås med en annan gröda. Beroende på klimat, val av vallväxter, gödsling och mål med odlingen (i huvudsak avvägning mellan kvantitet och kvalitet) kan vallen slås olika antal gånger och i olika växtstadier. Tidig förstaskörd ger högre energihalter och mer smältbart protein per kilo torrsubstans, medan skörden blir större om man väntar längre.

I Sverige är det vanligt att delar av gårdens vallareal används till bete efter att förstaskörden tagits.

Vallodling kan generellt sägas vara mer miljövänlig än odling av spannmål eftersom jorden aldrig ligger bar (vilket motverkar läckage av närsalter och därigenom uppkommande övergödning, men vid själva vallbrottet kan mycket kväve läcka ut) och flera olika typer av växtarter odlas samtidigt (Men det ger inte biologisk mångfald såsom en slåttermark gör. Men minskat beroende av bekämpningsmedel). I ekologiskt jordbruk sätts stor vikt vid vallen, särskilt då odling av den viktiga vallväxten klöver är ett av få sätt som kväve kan tillföras den ekologiskt drivna gårdens växtföljd.

Historia 
Starkt bidragande till att odling av grovfoder på åkrar kunde föras in i växtföljden var Linnés import av kvävefixerande baljväxter som klöver och foderlusern på 1700-talet. Tidigare hade man varit hänvisade till att ta höet från lågavkastande ängar som aldrig gödslades. Gödseln från djuren som levde på ängshöet under vintern användes istället för tillföra näringsämnen till åkrarna där spannmål och andra grödor odlades. Från detta förhållande kommer talesättet att "ängen är åkerns moder".

Med tiden blev ängsmarken allt näringsfattigare och man fick låta den ligga i träda med jämna mellanrum. När de kvävefixerande vallväxterna började användas blev det möjligt att odla grödor på åkrarna som faktiskt förbättrade markens näringsstatus och inte bara förbrukade näringsämnen. Man fick "råd" med att odla grovfoder på den värdefulla åkermarken istället för, som tidigare, bara på de svårbrukade ängarna. 

Under 1800-talet noterades stora skördeökningar av både vallväxter och andra grödor när ett modernt växeljordbruk med vallodling som ett naturligt inslag i växtföljden infördes. 

Idag spelar odling av kvävefixerande vallväxter sin största roll vid ekologisk odling, där den ofta är helt avgörande för att åkermarkens avkastningsförmåga ska kunna upprätthållas, medan man i konventionellt jordbruk styr kvävetillförseln genom användning av konstgödsel och ofta, särskilt vid storskalig spannmålsodling, helt har uteslutet vallen från växtföljden.

Se även 
 Plöjningsfri odling
 Landskap

Jordbruksanläggningar
Jordbruk
Markvård
Centralposthuset

Centralposthuset kan syfta på:

 Centralposthuset, Malmö – ett byggnadsminnesmärkt hus vid Skeppsbron
 Centralposthuset, Stockholm – ett före detta posthus i centrala Stockholm
Centralposthuset, Zagreb – ett posthus i Zagreb i Kroatien

Se även
Centralpostkontoret
Posthuset
General Post Office
Muntra musikanter (1930)

Muntra Musikanter (engelska Animal Crackers) är en amerikansk film från 1930 med Bröderna Marx, regisserad av Victor Heerman.

Bakgrund
Filmen är den andra publicerade filmen med Bröderna Marx. Denna film är den andra långfilmen med filmbolaget Paramount Pictures. Den var ursprungligen en pjäs med samma namn som spelades för utsålda hus på Broadway åren 1928-1929. Filmen är också anmärkningsvärd för att Zeppo Marx får yttra sin enda roliga replik i en film, när han som Grouchos sekreterare läser upp det brev som Groucho just dikterat för honom.
Filmen hade amerikansk premiär den 28 augusti 1930 och släpptes sedan i hela USA den 6 september 1930.

Handling
Filmen handlar om hur en stulen tavla återfinns. Tavlan stjäls under en bjudning som den rika Mrs. Rittenhouse (Margaret Dumont) håller för att hedra en nyss hemkommen Afrikaforskare. Groucho spelar upptäcktsresanden Captain Jeffrey T. Spaulding och Zeppo hans assistent Horatio Jamison. Tavlan togs med till bjudningen av den berömde konstkännaren Roscoe W. Chandler (Louis Sorin) och stals av betjänten Hives (Robert Greig). 

Vad denne inte visste var att tavlan precis byts ut mot en kopia målad av den okände konstnären John Parker (Hal Thompson) som är kär i Mrs. Rittenhouses dotter Arabella (Lillian Roth). Till bjudningen anländer också musikern signor Emmanuel Ravelli (Chico Marx) och dennes medarbetare The Professor (Harpo Marx). Förväxlingarna kan börja. 

Filmen har flera klassiska scener, bland annat när Chico ber Harpo om en flash (ficklampa) och Harpo som hela tiden missförstår plockar upp en rad olika föremål ur sin rockficka och Grouchos brev till advokatfirman Hungerdunger, Hungerdunger, Hungerdunger, Hungerdunger and McCormick. I slutet på filmen utspelas den stora uppgörelsen innan det lyckliga slutet.

Kända repliker
 Groucho käbblar med Mrs. Rittenhouse och hon säger: "Captain, detta gör mig mållös." Varpå Groucho svarar: "Se till att det förblir så."
 Groucho berättar om sina äventyr i Afrika. "En morgon sköt jag en elefant iklädd min pyjamas. Hur han kom in i min pyjamas vet jag inte."

Externa länkar
 
 
 filmaffisch

Amerikanska komedifilmer
Filmer 1930
Bröderna Marx (filmserie)
Engelskspråkiga filmer
Jazzrock

Jazzrock, även benämnd fusion, är en blandform av flera moderna musikstilar. Det är främst en blandning av jazz och rhythm & blues-baserade populärmusikstilar som rock, soul och funk. Stilen skapades i slutet av 1960-talet av artister som Miles Davis, Soft Machine, Jeremy Steig, Gary Burton och Larry Coryell. 

Stildrag som är typiska för jazzrocken är tonvikt på elektrisk förstärkning, elektriska instrument, avancerad harmonik och rockmusikrytmer eller rytmer hämtade från andra kulturer som ligger till grund för improviserade jazzsolon.

Se även
Fusion (musik)

Referenser

Musikgenrer
Jazz
Rockgenrer
Swing

Swing är en typ av jazz som utvecklades under 1930- och 40-talen. Swing är dansvänlig tack vare det jämna rytmiska pulserandet. "Swing" eller "swingdans" används även som övergripande namn på de danser man dansar till den, och till besläktad musik.

Framträdande musiker inom swingjazzen var klarinettisterna och storbandsledarna Benny Goodman (kallad "King of Swing") och Artie Shaw, pianisten och storbandsledaren Count Basie samt pianisten Duke Ellington. Nämnas kan även storbandsledarna Glenn Miller och Tommy Dorsey samt gitarristen Charlie Christian. Den senare anses också vara en övergångsfigur och pionjär till bebopjazzen.

Musiken och kulturen runt den motarbetades bland annat av Nazityskland, och 1935 utfärdades „das endgültige Verbot des Niggerjazz für den ganzen deutschen Rundfunk“ (det slutgiltiga förbudet för neger-jazz i hela den tyska radion). Förbudet fattades av Reichskulturkammer och omfattade även offentliga dansrestauranger.

Se även
Swingdans
Danssport
Lindy Hop
Boogie Woogie
Bugg
Dubbelbugg
Rock'n'roll (dans)
Balboa
Charleston
Bop
Schlager
Swing-Jugend
Swing Kids – de sista rebellerna
Ragtime

Källor

Fotnoter

Jazz
Pelletter

Pelletter eller vardagligt pellets är material som pressats till små, hårda kulor eller stavar. Typiska exempel på pellets är olika typer av djurfoder, malm (exempelvis järnmalm) och så kallade bränslepellets.

Pellets används ofta för att värma upp hus. De förbränns då i en pelletsbrännare, och värmeenergi leds sedan fram till och strålar värme ur värmeelement.

Namn på svenska
Språknämnden rekommenderar att man använder den svenska pluralformer pelletter istället för den engelska pluralformen pellets.

Galleri

Referenser

Noter 

Produkter
Kenichi Fukui

Kenichi Fukui, född 4 oktober 1918 i Nara, död 9 januari 1998 i Kyoto, var en japansk kemist. Han tilldelades tillsammans med Roald Hoffmann Nobelpriset i kemi 1981, "för deras var för sig utvecklade teorier för kemiska reaktioners förlopp".

Fukui och Hoffmann utvecklade, oberoende av varandra, teorier utgående från atomernas elektronstrukturer, som förklarade vissa kemiska reaktioners förlopp.

Asteroiden 6924 Fukui är uppkallad efter honom.

Källor

Externa länkar 
 Nobelprize.org, Nobelpriset i kemi 1981
 Nobelprize.org, Kenichi Fukui - självbiografi

Nobelpristagare i kemi
Japanska nobelpristagare
Födda 1918
Avlidna 1998
Män
Alumner från Kyoto universitet
Roald Hoffmann

Roald Hoffmann, född Roald Safran den 18 juli 1937 i Złoczów i dåvarande Polen (idag Zolotjiv i nuvarande Ukraina), är en polsk-amerikansk teoretisk kemist. Han tilldelades, tillsammans med Kenichi Fukui, nobelpriset i kemi 1981 "för deras var för sig utvecklade teorier för kemiska reaktioners förlopp".

Hoffmann, som sedan 1965 är verksam vid Cornell University, har utvecklat den utökade Hückelmetoden, som är en kvantkemisk metod för att beräkna elektronstrukturen i molekyler, baserat på utseendet och energinivån hos molekylorbitaler. Tillsammans med Robert Woodward utvecklade han Woodward-Hoffmanns regler, som kan användas för att förutsäga resultatet av vissa organisk-kemiska reaktioner. Fukui utvecklade oberoende av dem en liknande modell.

Hoffmann är ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien.

Utmärkelser

Källor

Externa länkar 
 Nobelprize.org, Nobelpriset i kemi 1981
 Nobelprize.org, Roald Hoffmann – självbiografi

Amerikanska kemister under 1900-talet
Fysikaliska kemister
Amerikanska nobelpristagare
Nobelpristagare i kemi
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Födda 1937
Levande personer
Män
Alumner från Harvard University
Mottagare av Priestleymedaljen
Ledamöter av Royal Society
Arvid Nordquist (näringslivsman)

Erik Arvid Nordquist, född 30 mars 1858 i Almunge, Uppsala län, död 9 september 1922 i Stockholm, var en svensk specerihandlare, grundare av och sedan 1907 verkställande direktör för Arvid Nordquist H.A.B.

Biografi
Efter folkskola och handelsskola hade Nordquist olika affärsanställningar. År 1884 tog han över speceri- och delikatessbutiken Brunanders Kryddbod i hörnet av Nybrogatan 42 och Kommendörsgatan på Östermalm i Stockholm. Hans affärsidé var att saluföra varor av hög kvalitet samtidigt som han och personalen skulle uppträdda med kvalitet. Han själv och alla manliga butiksbiträden bar mörk kostym och vit skjorta. Sedan företaget 1907, under hans namn men med tillskott av aktiekapital även från andra intressenter, hade ombildats till aktiebolag som Arvid Nordquist handelsaktiebolag, blev Nordquist VD. 

Redan 1910 utsåg kung Gustav V Arvid Nordquist till kunglig hovleverantör. Butiken fortlevde under samma namn även efter hans död 1922. Då övertogs verksamheten av Ernst Thelén, som anställts i företaget redan 1893. Vid dennes bortgång 1941 efterträddes han av Arvid Nordquists son Bengt som var VD fram till 1975 och därefter styrelseordförande.

Butiker
Speceriaffären låg på olika adresser i Stockholm. År 1892 hade ursprungsbutiken vid Nybrogatan 42 blivit för liten och man flyttade verksamheten till Sturegatan 38. Affären öppnade klockan sju på morgonen och stängde vid tio på kvällen. Många kända personer handlade här, bland dem konstnären Anders Zorn och poeten Erik Axel Karlfeldt. 1927 förvärvade Nordquist fastigheten på Birger Jarlsgatan 24 och öppnade sin butik där. 1968 flyttade man därifrån till Nybrogatan 39 intill Östermalmstorg. 

I en egen reklambroschyr förklarade företaget inför flytten till Östermalmstorg: "Den gammaldags vänliga service Ni vant Er vid hos Arvid Nordquist kommer vi behålla [...] Här kommer Ni att finna Arvid Nordquists butik till år 2000. Hoppas vi. Längre kan vi inte planera". Det blev inte år 2000 utan 1981 när butiken stängde för gott. Grossistverksamheten leds numera (2017) av Arvid Nordquists sonson Anders Nordquist.

Familj
Arvid Nordquists föräldrar var befallningsmannen Pehr Erik Nordqvist (född 1827) och Aurora Maria Forsberg (född 1829). Han gifte sig 1907 med Walborg Taube (född 1883) från Helsingborg. Paret fick två barn, sonen Bengt Arvid (född 1912) och dottern Karin Aurore (född 1908). Han är begravd på Norra begravningsplatsen tillsammans med sin maka.

Butiken på Birger Jarlsgatan 24 (1968)

Utmärkelser
  Riddare av första klassen av Vasaorden, 1916.

Se även 
 Classic kaffe

Referenser 
 Carl Henrik Carlsson, "Nordquist, Erik Arvid"; Svenskt biografiskt lexikon, bd 27, s. 427.

Noter

Källor
Arvid Nordquists historia.

Externa länkar 

 Arvid Nordquist handelsaktiebolag, officiell webbplats.

Grosshandlare i Stockholm
Män
Födda 1858
Avlidna 1922
Personer från Almunge socken
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Riddare av Vasaorden
Svenska grosshandlare under 1900-talet
Livet är ett mirakel

Livet är ett mirakel är en fransk/serbisk film från 2004.

Handling
Filmen utspelas på Balkan i en förgången tid och handlar om visionären Luka och hans fru Jadranka, en schizofren operasångerska. Luka byggde en järnväg så att turisterna skulle kunna komma och beundra hans land. Jadranka rymde och parets son Miloš hamnade på "fel" sida i kriget. För att få tillbaka Miloš kom Luka i kontakt med Sabaha, som han skulle utväxla mot sin son. Istället blev han kär i Sabaha. Han var serb och hon bosnisk muslim – en omöjlig kärlekshistoria i ett hopplöst krig.

Om filmen
Livet är ett mirakel är regisserad av Emir Kusturica.

Filmen hade fransk publikpremiär den 14 maj 2004. Den svenska biopremiären ägde rum den 10 september.

Rollista (i urval)
Slavko Štimac – Luka
Nataša Šolak – Sabaha
Vesna Trivalić – Jadranka
Vuk Kostić – Miloš

Kritik
Den 9 september sade Fredrik Sahlin i Kulturnyheterna: "Jag hade mina föraningar redan när jag såg titeln 'Livet är ett mirakel' helt fritt från ironi och där kändes det som att här kommer livsbejakande upptåg à la Cirkus Scott. (...) Framför allt tror jag att han har fått för mycket 'credit' för den, så att säga, charmiga, mustiga, köttiga inramningen av de tidigare filmerna. (...) Det är en orgie av burleskerier rakt igenom hela filmen."

Externa länkar
Officiell webbplats
 

Filmer 2004
Franska komedifilmer
Serbiska komedifilmer
Filmer i regi av Emir Kusturica
Serbiskspråkiga filmer
Engelskspråkiga filmer
Tyskspråkiga filmer
Ungerskspråkiga filmer
Järnväg på film
Jugoslaviska krigen på film
Oleg Cassini

Oleg Cassini, född 11 april 1913 i Paris, Frankrike, död 17 mars 2006 i Manhasset på Long Island, New York, var en amerikansk modeskapare.

Cassini designade exklusiva klänningar för en rad celebriteter, bl.a. Jackie Kennedy, Grace Kelly och Gene Tierney.

Han var för övrigt gift med Gene Tierney åren 1941–1952 samt förlovad med Grace Kelly, som dock bröt förlovningen för att istället gifta sig med furst Rainier III av Monaco.

Källor

Externa länkar 
 

Amerikanska modeskapare
Födda 1913
Avlidna 2006
Män
United Nations Mission in Kosovo

United Nations Mission in Kosovo (egentligen United Nations Interim Administration Mission in Kosovo), förkortat UNMIK, är FN:s civila administration i Kosovo. UNMIK instiftades 10 juni 1999 genom FN:s säkerhetsråds resolution nummer 1244.

Chefer för UNMIK

Externa länkar 
UNMIK

FN-organ
Organisationer bildade 1999
Organisationer i Kosovo
Kosovos samhälle
Digital Visual Interface

Digital Visual Interface (DVI) är en digital anslutningstyp för överföring av rörliga bilder (video), som tagits fram av organisationen Digital Display Working Group (DDWG).

DVI används exempelvis för anslutning av LCD-skärmar till persondatorer, för att inte behöva gå omvägen via analoga signaler då både grafikkortet och bildskärmen arbetar digitalt. DVI används även på vissa platta TV-apparater, av plasma- eller LCD-typ, och används då även i kombination med kryptering med HDCP av upphovsrättsskäl.

Det finns tre typer av DVI-kontakter:

 DVI-A innehåller enbart analoga signaler.
 DVI-D innehåller enbart digitala signaler.
 DVI-I innehåller förutom de digitala signalerna även analoga RGB-signaler, och kan därför med enkel mellankontakt kopplas till VGA-skärmar.

Se även 
 HDMI
 VGA
 Displayport

Externa länkar 

Datorgrafik
Kontaktdon
306

306 (CCCVI) var ett normalår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Juli 
 25 juli – Konstantin den store utropas till romersk kejsare av sina soldater.

Oktober 
 28 oktober – Maxentius, son till före detta kejsaren Maximianus, utropas till kejsare.

November 
 November eller december – Marcellus I efterträder Marcellinus som påve.

Okänt datum 
 Flavius Valerius Severus utnämns till augustus.
 Santa Maria Maior de Lisboa byggs i Lissabon.
 Frankerna går över Rhen, men slås tillbaka av Konstantin.
 Konciliet i Elvira fastslår, att dödande med hjälp av en trollformel är en synd och djävulens verk.
 Metrophanes blir patriark av Konstantinopel.
 Kristendomen etableras i Britannien. Brittiska biskopar deltar i koncilierna i Arles (314), Nicaea (325) and Arminum (349).
 De åtta prinsarnas krig i Kina tar slut.

Födda 
 Efraim syriern, kristet helgon och psalmförfattare (född i Nisibis i Mesopotamien omkring detta år)

Avlidna 
 25 juli – Constantius I Chlorus, romersk kejsare 293–305 (död i Eboracum (York))

Externa länkar
293

293 (CCXCIII) var ett normalår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Mars 
 1 mars – Diocletianus och Maximianus utnämner Constantius Chlorus och Galerius till caesarer. Detta anses vara inledningen på tetrarkin.

Okänt datum 
 Constantius Chlorus återupprättar den norra Rhengränsen efter att ha besegrat frankerna. Frankerna fortsätter att leva i norr, eftersom den romerska befolkningen har flytt.
 Allectus tar makten i Gallien efter att ha mördat Carausius.
 Probus efterträder Rufinus I som patriark av Konstantinopel.
 Bahram III efterträder Bahram II som shah av Persien, vilken dock snart efterträds av Narseh.
 Tuoba Fu efterträder Tuoba Chuo som hövding av den kinesiska tuobastammen.

Födda

Avlidna 
 Carausius, usurpator i norra Gallien och Britannien
 Tuoba Chuo, hövding över den kinesiska tuobastammen

Externa länkar
Skoklack

Klack (franska: claque, av claquer, "klappa, smälla"), är en skodonsdetalj som är placerad under hälen.

Historik
Under antiken bar egyptiska slaktare klackar "för att höja sig över de dödliga". Mongoliska ryttare hade klackar för att få fastare grepp i stigbygeln. 

Då den kortvuxna Katarina av Medici 1533 gifte sig med dåvarande hertigen av Orléans, bar hon styltklackar, så kallade chopine, och skapade ett första klackmode. Styltklackarna kunde vara upp till 35 centimeter höga, varför man behövde käpp för att balansera på dem. De visade sig utmärkta på teatern för skådespelare som skulle höja sig över mängden.

På 1600- och 1700-talet var höga klackar tecken på att man tillhörde högre klasser, och användes av både män och kvinnor. Särskilt märkvärdigt var röda klackar på Ludvig XIV:s tid, en detalj som förbjöds under och efter franska revolutionen.

Klacktyper i urval
 Blockklack, helt rak och klumpig klack, modell skyskrapa.
 Chockklack, rak klack som strävar ut i vinkel från hälen.
 Commaklack, C-formad klack svängd inåt mot hålfoten.
 Cromwell, hög klack svängd utåt, rak inåt, med fäste precis mot hålfoten, en modifierad västerländsk variant på den kinesiska lotusskon.
 Engelsk klack, rak klack med cirkelsvängd insida.
 Fransk klack, 1700-tal, rak insida, svängd från hälen.
 Kilklack, trekantig klack som går i kil in under hålfoten, populär på 1930-talet.
 Kubansk klack, konformad träklack i flera lager, rak in mot hålfoten, snedställd utifrån. Den typiska westernbootklacken.
 Louis XIV, 1700-tal, sula och klack i en sektion, helt rak och rödfärgad.
 Platåsula/Styltklack, sula och klack i platå, klackarna upp till 20–25 cm höga. 
 Pompadourklack, 1700-tal, kort kurvig klack, svängd likt ett timglas.
 Pyramidklack, variant på spansk klack, trekantsformad klack uppbyggd i tre faser, som tre klossar på varandra.
 Spansk klack, trekantsformad klack, rak insida och kantig yttersida, själva klackavtrycket blir trekantigt.
 Spolklack, rak, rund och klumpig klack.
 Esilexklack, en lite tjockare modell av stilettklack. Sitter vanligast på knähöga stövlar.
 Uranevklack, en avsmalnande klack från hälens fäste till marken. Sitter till 97% på stövlar
 Stiletto/Stilettklack, hög, extremt smal klack, först kallad spikklack, sitter vanligast på pumps eller stövlar.
 Taxklack, mycket kort, svängd och krum klack.

Se även
Klackjärn

Externa länkar
"Why did men stop wearing high heels?". (BBC)

Referenser 

Fotbeklädnader
Lilly

Lilly är ett brittiskt kvinnonamn som troligtvis från början är ett smeknamn för Elisabet. En ovanligare stavning är Lillie. Eventuellt kan det i stället komma från det engelska ordet för lilja.  Det har använts i Sverige sedan 1800-talet.

Namnet var ett modenamn i början på 1900-talet, men efter 1930 gick populariteten neråt. Den 31 december 2012 fanns det totalt 12 418 personer i Sverige med namnet Lilly eller Lillie, varav 5 262 med det som tilltalsnamn/förstanamn .
År 2003 fick 138 flickor namnet, varav 27 fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 6 september, (sedan 2001, 1986–1992: 18 oktober).

Personer med namnet Lilly
Lilly Berggren, skådespelare
Lilly Berglund, sångare
Lillie Björnstrand, skådespelerska och författare
Lilly Cronwin, skådespelare
Lilly Gräber, konstnär och skådespelare
Lilly Jacobsson, skådespelare
Lilly Kjellström, skådespelare
Lillie Langtry, brittisk skådespelare
Lilly Lundequist, författare och översättare
Lillie Marie Peiser (artistnamn Lilli Palmer), tysk-brittisk skådespelare
Lilly Sundström, journalist och lärare
Lilly Wahlberg, skådespelare
Lilly Wasmuth, skådespelare

Se även 
Lili Marleen

Referenser 

Kvinnonamn
Midja

Midja eller liv den del av människans kropp som ligger mellan bröstkorgen och höfterna, och som vanligtvis är bålens smalaste del. I utvidgad betydelse benämning på motsvarande del av vissa klädesplagg, främst klänningar.

Begreppet liv används även vidare inom teknik för mittdelen till tekniska kroppar (snarlik midja eller buk) samt dess innandöme; exempelvis ammunitionskroppar såsom flygbomber och granater.

Se även 
 Getingmidja
 Bukfetma
 Midja-höftkvot

Referenser 

Kroppsvikt och mått
torso