12 juli

12 juli är den 193:e dagen på året i den gregorianska kalendern (194:e under skottår). Det återstår 172 dagar av året.

Återkommande bemärkelsedagar

Nationaldagar 
 s nationaldag (till minne av självständigheten från Storbritannien denna dag 1979)
 s nationaldag (till minne av självständigheten från Portugal denna dag 1975)

Namnsdagar

I den svenska almanackan 
 Nuvarande – Herman och Hermine
 Föregående i bokstavsordning
 Hanne – Namnet infördes på dagens datum 1986, men utgick 1993.
 Hermagoras – Namnet fanns, till minne av en norditaliensk biskop och martyr, på dagens datum före 1765, då det utgick till förmån för Herman.
 Herman – Namnet infördes på dagens datum 1765 och har funnits där sedan dess.
 Hermine – Namnet infördes på dagens datum 1986 och har funnits där sedan dess.
 Föregående i kronologisk ordning
 Före 1765 – Hermagoras
 1765–1900 – Herman
 1901–1985 – Herman
 1986–1992 – Herman, Hanne och Hermine
 1993–2000 – Herman och Hermine
 Från 2001 – Herman och Hermine
 Källor
 Brylla, Eva (red.): Namnlängdsboken, Norstedts ordbok, Stockholm, 2000. 
 af Klintberg, Bengt: Namnen i almanackan, Norstedts ordbok, Stockholm, 2001.

I den finlandssvenska almanackan 

 Nuvarande (revidering 2020) – Herman

 I föregående i revideringar
1929 – Herman
1950 – Herman
1964 – Herman
1973 – Herman
1989 – Herman
1995 – Herman
2000 – Herman
2005 – Herman
2010 – Herman
2015 – Herman
2020 – Herman

Händelser 
 526 – Sedan Johannes I har avlidit 18 maj väljs Felix IV till påve. Johannes har avlidit i fängelse, där han har spärrats in av den ostrogotiske kungen Theoderik den store och det är också Theoderik som lyfter fram Felix som påvekandidat. Under sitt pontifikat kan Felix dra nytta av att stå i Theoderiks och sedan hans efterträdare Amalasunthas gunst och utfärdar ett edikt om kyrkans jurisdiktionsrätt, som innebär att om någon utanför kyrkan begår ett brott mot en person inom kyrkan ska målet föras till kyrklig domstol och om straffet blir böter ska dessa tillfalla de fattiga, via påven. Innan han dör 530 utser han Bonifatius II till sin efterträdare.
 927 – Sedan den anglosaxiske kungen Æthelstan den ärorike har besegrat det sista vikingariket på Brittiska öarna (York) enar han de sju kungarikena till det enade kungariket England. Samtidigt får han ett löfte av kung Konstantin II av Skottland om att denne inte ska alliera sig med vikingar mot England och därmed kan man börja bygga upp det engelska kungariket utan hot utifrån. Detta är därför det närmaste England kommer att ha ett ”födelsedatum”.
 1191 – Den ayyubidiske befälhavaren Saladins garnison på fästningen i Akko (i nuvarande Israel) kapitulerar till den franske kungen Filip II August efter att de kristna styrkorna har belägrat borgen i två år. Det har då bara gått fyra år sedan de kristna erövrade fästningen från muslimerna och trots att det är de kristna som är belägrarna och muslimerna de belägrade, har det blivit en av de blodigaste händelserna under det tredje korståget, då de kristna har förlorat över 13 000 av sina totalt 25 000 man på belägringen. Detta är också första gången som kungen av Jerusalem personligen har blivit tvungen att delta i försvaret av det heliga landet.
 1561 – Vasilijkatedralen i Moskva invigs efter en byggtid på sex år. Den har beställts av tsar Ivan den förskräcklige till minne av den ryska erövringen av Kazan 1552 och Astrakhan 1556. Katedralen markerar Moskvas geometriska centrum och är idag ett av stadens mer välkända landmärken. Under sovjettiden blir den 1929 sekulariserad och upptas sedan 1990 på Unescos världsarvslista.
 1568 – Hertigarna Johan och Karl inleder ett uppror mot sin halvbror, den svenske kungen Erik XIV. Erik har länge varit psykiskt instabil och det faktum att han en vecka tidigare officiellt har gift sig med sin frilla Karin Månsdotter och låtit kröna henne till Sveriges drottning blir den utlösande faktorn till upproret. Många adelsmän ställer sig på hertigarnas sida, då adeln under Eriks regeringstid i många fall har ansett sig förfördelad. Upproret tar två och en halv månad och i slutet av tredje kvartalet intar hertigarna Stockholm och avsätter Erik, varpå Johan utropas till Sveriges nye kung med namnet Johan III.
 1621 – Luleå stad inrättas 
 1691 – Sedan Alexander VIII har avlidit den 1 februari väljs Antonio Pignatelli till påve och tar namnet Innocentius XII. Hans pontifikat varar i nio år (till hans död 1700) och under det utfärdar han dels en bulla mot nepotism, dels upphäver han de gallikanska friheterna, som sedan 1682 har begränsat påvens handlingsfrihet.
 1730 – Sedan Benedictus XIII har avlidit den 23 februari väljs Lorenzo Corsini till påve och tar namnet Clemens XII. Hans pontifikat varar till hans död 1740, under vilket han mest genomför estetiska förbättringar i Rom, då han bland annat låter bygga en ny fasad på Lateranbasilikan och låter påbörja byggandet av Fontana di Trevi.
 1789 – Dagen efter att den franske kungen Ludvig XVI har avskedat finansministern Jacques Necker håller politikern Camille Desmoulins ett tal i Paris, där han uppmanar folket att ta till vapen, för att rädda fosterlandet. Han är inspirerad av det missnöje, som har börjat gro efter avskedandet och det faktum att många trupper, däribland många utländska, på sistone har blivit stationerade i staden, har börjat leda till rykten om att de som går emot kungens vilja ska avrättas. Hans tal inspirerar stora människoskaror i staden att beväpna sig, vilket de gör under den 12 och 13 juli och dagen därefter inleds den franska revolutionen med stormningen av Bastiljen.
 1806 – Genom ett avtal undertecknat i Paris låter den franske kejsaren Napoleon I grunda det så kallade Rhenförbundet, som en federation mellan sexton olika tyska stater, vilka i princip blir marionettkungadömen till det franska kejsardömet. Den 1 augusti utträder de alla formellt ur det tysk-romerska riket och eftersom de har utgjort huvuddelen av det tvingas den tysk-romerske kejsaren Frans II efter ett ultimatum från Napoleon den 6 augusti upplösa det gamla kejsardömet, som i en eller annan form har existerat i ungefär ett årtusende (sedan 800). När Napoleon några år senare är på väg att bli besegrad låter hans allierade motståndare upplösa Rhenförbundet den 4 november 1813, varpå följer ett och ett halvt års politiskt kaos i de tyskspråkiga områdena, innan det Tyska förbundet grundas den 8 juni 1815.
 1908 – Natten mellan 11 och 12 juli utför de tre arbetslösa ungsocialisterna Algot Rosberg, Anton Nilson och Alfred Stern det så kallade Amaltheadådet i hamnen i Malmö, då de detonerar en bomb vid fartygssidan av Amalthea, där brittiska strejkbrytare är huserade. Arbetaren Walter Close omkommer och 23 personer skadas i attentatet, som får stor uppmärksamhet i hela Sverige – till och med kung Gustaf V besöker de skadade arbetarna. De tre attentatsmännen grips snart och Rosberg och Nilson döms båda till döden, medan Stern döms till livstids straffarbete. Även Rosbergs och Nilsons domar omvandlas emellertid till livstids straffarbete. Före 1910-talets utgång har dock samtliga tre blivit släppta och Nilson lever sedan till 101 års ålder och dör först 1989.
 1910 – Den brittiske flygaren Charles Stewart Rolls, den ene av grundarna av motorbolaget Rolls-Royce Motor Cars, omkommer när han havererar med sitt flygplan nära brittiska Bournemouth. Han blir därmed den förste brittiske piloten som omkommer i en flygolycka. Det sägs ofta att i och med hans död ändras färgen på Rolls-Royce-emblemets sammanflätade R-bokstäver från röd till svart. Det stämmer inte. Färgen ändras först 1933 för att ge bilarna ett mer sobert uttryck.
 1920 – Ryska sovjetrepubliken sluter ett fredsavtal med Litauen i Moskva, där Ryssland erkänner Litauens självständighet, i utbyte mot att ryska trupper får röra sig fritt över litauiskt territorium och att Litauen förhåller sig neutralt under det pågående polsk-sovjetiska kriget. Avtalet reglerar också Litauens östra gräns och under mellankrigstiden hävdar Litauen denna gränsdragning, även om en stor del av östra Litauen befinner sig i polska händer (däribland huvudstaden Vilnius).
 1975 – Ögruppen São Tomé och Príncipe utanför Afrikas sydvästkust blir självständigt från Portugal. Självständigheten har delvis påskyndats av nejlikerevolutionen i Portugal och i november året före har man kommit överens om hur makten över kolonin ska övergå från portugisiska myndigheter till de egna innevånarna.
 1979 – Stillahavsögruppen Kiribati blir självständigt från Storbritannien efter att ha varit brittiskt protektorat sedan 1892. Senare samma år överlämnar USA även Phoenixöarna och Linjeöarna till det nya landet och därmed kommer landet att bestå av dessa ögrupper och Gilbertöarna samt den isolerade ön Banaba.
 2006
 Den libanesiska organisationen Hizbollah beskjuter norra Israel med raketer och kidnappar två israeliska soldater, vilket blir inledningen på ett månadslångt krig mellan Libanon och Israel. Hizbollah kräver att Israel ska frige libanesiska fångar i utbyte mot de kidnappade soldaterna, men Israel svarar med att bombardera och invadera södra Libanon och sätta landet i blockad. En vapenvila framtvingas av FN den 14 augusti och under de följande veckorna avvecklas konflikten, då Israel drar tillbaka sina trupper och häver blockaden.
 Vraket efter det tyska hangarfartyget Graf Zeppelin återupptäcks cirka 55 km utanför Polens kust. Fartyget beställdes före andra världskriget, men blev aldrig färdigbyggt och användes därmed inte under kriget. Det sänktes vid övningar 1947 utanför Świnoujście, men platsen har dittills varit okänd och det dröjer också två veckor efter återupptäckten, innan den polska flottan kan bekräfta, att det verkligen är Graf Zeppelin man har hittat.

Födda 
 1698 – Fredrik Gyllenborg, svensk greve och politiker
 1730 – Josiah Wedgwood, brittisk keramiker och industriman
 1807 – Andrew Horatio Reeder, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i Kansasterritoriet 1854–1855
 1817 – Henry David Thoreau, amerikansk författare, naturalist, transcendentalist, skattemotståndare, utvecklingskritiker och filosof
 1819 – Wilhelmina Fundin, svensk operasångare
 1824 – Eugène Boudin, fransk landskapsmålare
 1837 – Jacob Jonathan Aars, norsk skolman
 1849 – William Osler, kanadensisk läkare
 1850 – Newell Sanders, amerikansk affärsman och republikansk politiker, senator för Tennessee 1912–1913
 1854 – George Eastman, amerikansk uppfinnare 
 1862 - Emil Gustafson, svensk predikant och författare inom helgelseförbundet
 1868 – Stefan George, tysk poet
 1870 – Ludvig II, furste av Monaco från 1922
 1872 – Emil Hácha, tjeckoslovakisk jurist och politiker, Tjeckoslovakiens president 1938–1939
 1873 – Oscar von Sydow, svensk politiker och ämbetsman, Sveriges statsminister 1921, riksmarskalk 1934-1936
 1877 – Arthur Hyde, amerikansk republikansk politiker, guvernör i Missouri 1921–1925, USA:s jordbruksminister 1929–1933
 1880 – Tod Browning, amerikansk filmregissör och skådespelare
 1884 – Amedeo Modigliani, italiensk målare, skulptör och tecknare
 1891 – Yngve Brilioth, svensk teolog och präst, biskop i Växjö stift 1938–1950 och ärkebiskop i Uppsala stift 1950–1958
 1893 – Nils Ekstam, svensk skådespelare
 1895 – Buckminster Fuller, amerikansk visionär, formgivare, arkitekt, uppfinnare och författare
 1897 – Josef Högstedt, svensk författare och poet med pseudonymen Pälle Näver
 1903 – Julius Sjögren, svensk skådespelare
 1904 – Pablo Neruda, född Neftali Reyes, chilensk poet, författare, diplomat och politiker, mottagare av Nobelpriset i litteratur 1971
 1905 – John, brittisk prins
 1908 – Milton Berle, amerikansk manusförfattare, kompositör, komiker och skådespelare
 1911 – Saga Sjöberg, svensk skådespelare och sångare
 1913 – Willis E. Lamb, amerikansk fysiker, mottagare av Nobelpriset i fysik 1955
 1922 – Mark Hatfield, amerikansk republikansk politiker, guvernör i Oregon 1959–1967, senator för samma delstat 1967-1997
 1928 – Elias James Corey, amerikansk kemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 1990
 1932 – Ursula Richter, svensk radioproducent och programledare
 1933 – Donald E. Westlake, amerikansk deckarförfattare
 1934 – Ulf Schmidt, svensk tennisspelare
 1935 – Satoshi Ōmura, japansk biokemist och mikrobiolog, mottagare av Nobelpriset i fysiologi eller medicin 2015
 1937
 Bill Cosby, amerikansk skådespelare, komiker, regissör, filmproducent och författare
 Lionel Jospin, fransk politiker, premiärminister 1997–2002
 1942 – Leif "Loket" Olsson, svensk TV-programledare och handbollsdomare
 1944 – Ulf Stark, svensk författare
 1947
 Anders Ljungberg, fotbollsspelare, kopia av Svenska Dagbladets guldmedalj
 Anne Marie Løn, dansk författare
 1948 – Ben Burtt, amerikansk ljudtekniker
 1950 – Eric Carr, amerikansk musiker, medlem i rockgruppen KISS
 1951
 Brian Grazer, amerikansk manusförfattare och filmproducent
 Cheryl Ladd, amerikansk skådespelare
 1953 – John Ausonius, svensk seriemördare, känd som Lasermannen
 1954
 Marika Lagercrantz, svensk skådespelare
 Betty McCollum, amerikansk demokratisk politiker
 1955 – Nina Gunke, svensk skådespelare
 1956
 Didi Petet, indonesisk skådespelare
 Gregg L. Semenza, amerikansk läkare, mottagare av Nobelpriset i fysiologi eller medicin 2019
 1957
 Rick Husband, amerikansk astronaut
 Adolfo Urso, italiensk politiker
 1959 – Charlie Murphy, amerikansk skådespelare och författare
 1961 – Christer ”Kaka” Karlsson, svensk bandyspelare 
 1962 – Sari Mällinen, finländsk skådespelare
 1967 – John Petrucci, amerikansk musiker, gitarrist i gruppen Dream Theater
 1970 – Aure Atika, fransk-marockansk skådespelare
 1974 – Sharon den Adel, nederländsk sångare och låtskrivare, frontkvinna i gruppen Within Temptation
 1976
Anna Friel, brittisk skådespelare
 Dan Boyle, kanadensisk ishockeyspelare
 Kyrsten Sinema, amerikansk politiker
 1978 – Topher Grace, amerikansk skådespelare
 1984 – Gareth Gates, brittisk sångare
 1991 – Erik Per Sullivan, amerikansk skådespelare
 1995 – Kevin Eires, svensk sångare, låtskrivare och gitarrist med artistnamnet Yohio
 1997 – Malala Yousafzai, pakistansk utbildningsaktivist, mottagare av Nobels fredspris 2014

Avlidna 

 1122 – Sybilla av Normandie, Skottlands drottning
 1292 – Kinga, ungersk nunna och helgon, storhertiginna av Polen
 1429 – Jean Gerson, fransk teolog, mystiker, politiker och författare
 1536 – Erasmus av Rotterdam, nederländsk humanist
 1682 – Jean Picard, fransk astronom
 1702 – Bengt Gabrielsson Oxenstierna, svensk greve, diplomat, ämbetsman och riksråd samt kanslipresident
 1705 – Titus Oates, engelsk konspirationsteoretiker och menedare
 1712 – Richard Cromwell, lordprotektor över England, Skottland och Irland
 1838 – Ezra Butler, amerikansk politiker, guvernör i Vermont
 1855 – Pavel Nachimov, rysk amiral
 1901 – Richard B. Hubbard, amerikansk demokratisk politiker och diplomat, guvernör i Texas
 1910 – Charles Stewart Rolls, brittisk ingenjör, biltävlingsförare, ballongflygare, pilot och biltillverkare
 1917 – Hugo Simberg, finländsk målare, grafiker och skulptör
 1921 – Harry Hawker, australisk flygpionjär och företagare
 1923 – William P. Dillingham, amerikansk republikansk politiker, guvernör i Vermont och senator för samma delstat
 1925 – Sebastian Gripenberg, finländsk arkitekt, senator och bankdirektör
 1926 – Gertrude Bell, brittisk arkeolog, författare, spion och administratör
 1931 – Nathan Söderblom, svensk teolog, ärkebiskop i Uppsala stift, mottagare av Nobels fredspris 1930, ledamot av Svenska Akademien
 1935 – Alfred Dreyfus, fransk judisk officer, huvudperson i Dreyfusaffären
 1942 – Thomas F. Bayard, Jr., amerikansk demokratisk politiker, senator för Delaware
 1949 – Douglas Hyde, irländsk politiker och författare, Irlands president
 1982 – Kenneth More, brittisk skådespelare
 1994 – Signhild Björkman, svensk skådespelare
 1996 – Gottfried von Einem, österrikisk kompositör
 1997 – Ragna Breda, norsk skådespelare
 2008 – Tony Snow, amerikansk journalist och talskrivare, pressekreterare i Vita huset
 2010
 Harvey Peker, amerikansk författare
 Tuli Kupferberg, amerikansk poet och musiker, medlem i The Fugs
 2011
 Ahmad Wali Karzai, afghansk politiker, bror till Hamid Karzai
 Sherwood Schwartz, amerikansk TV-producent
 2014 – Kenneth J. Gray, amerikansk demokratisk politiker
 2015 – Bosse Larsson, svensk TV-programledare

Källor

Externa länkar