kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
In utero

In utero (latin för "i livmodern") används inom medicin för att beteckna sådant som sker inne i livmodern, både ett fosters utvecklingsfas under dess tid i livmodern, och även till exempel medicinska behandlingar som utförs på foster i livmodern.

Se även 
 In vitro
 In situ
 Extrauterin
 Kejsarsnitt

Latinska ord och uttryck
Fosterutveckling
Straight eller gay?

Straight eller gay?, originaltitel Playing it Straight, dokusåpa producerad i USA. Har sänts i svenska Kanal 5.

Den unga vackra kvinnan Jackie får tillfälle att umgås med fjorton män, som antingen är hetero- eller homosexuella. Hon ska skicka hem dem en i taget, tills bara en återstår. Om han är heterosexuell får han och Jackie en halv miljon dollar var, men om han är homosexuell får han en miljon dollar själv.

Dokusåpor
Fabian

Mansnamnet Fabian kommer av det romerska namnet Fabius och betyder "en som hör till Fabius hus" eller "från staden Fabia". En annan tolkning är att namnet är bildat av ordet faba som betyder "böna".

Äldsta belägget i Sverige är från år 1571.  
 
Namnet hade en viss popularitet kring förra sekelskiftet, men uppnådde då troligtvis inte dagens nivåer. Den 31 december 2005 fanns det totalt 4 271 personer i Sverige med namnet, varav 2 871 med det som tilltalsnamn. År 2003 fick 230 pojkar namnet, varav 176 fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 20 januari, tillsammans med Sebastian.

Personer med förnamnet Fabian
 Fabian von Bellingshausen, balttysk sjöfarare och officer som verkade i rysk tjänst
 Fabian Bengtsson,  VD för Siba, son och arvtagare till Bengt Bengtsson
 Fabian Cancellara, schweizisk tävlingscyklist
 Fabian Casimir Wrede (1724–1795), svensk friherre och general
 Fabian Dahlström, finländsk musikvetare, professor i musikvetenskap vid Åbo Akademi 1978–1993
 Fabian De Geer, friherre, bruksdisponent och landshövding
 Fabian Kastner, författare
 Fabian Månsson, politiker och författare
 Fabian Tamm, viceamiral och chef för marinen
 Fabian Wrede (1641–1712), svensk greve, ämbetsman och statsman
 Fabian Wrede (1694–1768), svensk friherre och politiker
 Fabian Wrede (1760–1824), svensk greve, militär och politiker
 Fabian Wrede (1802–1893),  svensk friherre, kammarherre och generallöjtnant
 Fabian Wrede (1654–1709), svensk friherre och överstelöjtnant
 Fabian von Fersen (1626–1677), fältmarskalk

Fiktiva personer med förnamnet Fabian
 Fabian Prewett, person i J.K. Rowlings böcker om  Harry Potter
 Fabian Scholke, en av pojkarna i Sigfrid Siwertz roman Mälarpirater från 1911.
Fabian Bom. Påhittad soldat spelad av Nils Poppe.
Förnamn
Mansnamn
Romerska namn
Svenska förnamn
Svenska mansnamn

en:Fabian
es:Fabián
ru:Фабиан
sk:Fabian
Fanny

Fanny  eller Fannie är en engelsk kortform av den latinska namnet Franciska som betyder "fransyska" (se Frans och Franciscus). Det äldsta belägget i Sverige är från år 1788.

Namnet blev känt i Sverige sedan diktaren Frans Michael Franzén börjat använda det i sin poesi. Populariteten ökade markant på 1980-talet efter att Ingmar Bergmans film Fanny och Alexander hade haft premiär. 

Den 31 december 2014 fanns det totalt 10 770 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Fanny eller Fannie, varav 8 111 bar det som tilltalsnamn. Varianten Fany förekommer.

Namnsdag: 9 februari sedan 1901 – detta till ära för biskopen och skalden Frans Michael Franzén, som föddes detta datum i Uleåborg och vars så kallade sångmö (diktade idealflicka) hette Fanny.

Personer med namnet Fanny eller Fannie
 Fanny Alving, svensk författare
 Fanny Ambjörnsson, svensk socialantropolog
 Fanny Ardant, fransk skådespelerska
 Fanny de Beauharnais, fransk författare
 Fanny Blankers-Koen, nederländsk friidrottare
 Fanny Brate, svensk konstnär
 Fanny Brice, amerikansk sångerska, huvudpersonen i musikalen Funny Girl
 Fanny Burney, brittisk författare
 Fanny Cerrito, italiensk ballerina
 Fanny Chmelar, tysk alpin skidåkare
 Fanny Churberg, finsk konstnär
 Fanny Crosby, amerikansk psalmförfattare
 Fanny Elssler, österrikisk ballerina
 Fanny Falkner, svensk skådespelerska och konstnär
 Fannie Farmer, amerikansk-kanadensisk kokboksförfattare
 Fanny Fischer, tysk kanotist
 Fannie Flagg, amerikansk skådespelerska och författare
 Fanny Gjörup, svensk skådespelerska
 Fani Halkia, grekisk friidrottare
 Fanny Hamlin, svensk sångerska
 Fanny Hensel, tysk musiker
 Fanny Angelina Hesse, tysk-amerikansk mikrobiolog
 Fanny Hjelm, svensk konstnär
 Fanny Härgestam, svensk journalist och författare
 Fanny Janse, Sveriges första kvinnliga postmästare
 Fanny Jensen, dansk politiker, minister
 Fanny Kaplan, rysk anarkist och attentator
 Fanny Kemble, brittisk skådespelerska och författare
 Fanny Klefelt, svensk skådespelare
 Fanny Lewald, tysk-judisk författare
 Fanny Lundin, finlandssvensk radioprofil
 Fanny Låstbom, svensk konstnär
 Fanny Rask, svensk ishockeyspelare
 Fanny Risberg, svensk skådespelerska
 Fanny Rizell, svensk politiker (kd)
Fanny Roos, svensk friidrottare
 Fanny Strömberg, svensk skådespelerska och teaterdirektör
 Fanny Stål, svensk pianist
 Fanny Suenssen, dansk författare
 Fanny Tuxen, dansk författare
 Fannie Ward, amerikansk skådespelerska
 Fanny Welle-Strand Horn, norsk skidskytt
 Fanny Westerdahl, svensk skådespelerska

Fiktiva personer med namnet Fanny
 Den kvinnliga huvudpersonen i många av Frans Michael Franzéns dikter. 
 Fanny, titelperson i Erica Jongs roman med samma namn från 1980 
 Fanny, person i Marcel Pagnols dramatrilogi Marius, Fanny och César från 1929-1936
 Fanny och Alexander, filmdrama av Ingmar Bergman från 1982
 Fanny Hill, titelperson i John Clelands roman Memoirs of Fanny Hill från 1750 som filmatiserats ett flertal gånger
 Fanny Knös, tecknad figur i Kalle Ankas universum av Walt Disney

Källor

Kvinnonamn
Ferdinand

Mansnamnet Ferdinand är av forntyskt ursprung och sammansatt av ord som betyder fred och djärv. Eventuellt är betydelsen beskyddare. Den spanska formen är Fernando. Namnet har använts i Sverige sedan 1600-talet.

Namnet är inte vanligt som förstanamn. Sedan 1920-talet har trenden varit nedåtgående ända fram till de senaste åren.
31 december 2005 fanns det totalt 2253 personer i Sverige med namnet, varav 144 med det som tilltalsnamn.
År 2003 fick 50 pojkar namnet, varav 9 fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 3 april.

Personer med namnet Ferdinand
Kungliga
 Ferdinand I, tysk-romersk kejsare
 Ferdinand II, tysk-romersk kejsare
 Ferdinand III, tysk-romersk kejsare
 Ferdinand II av Aragonien
 Ferdinand VII av Spanien
 Ferdinand I av Rumänien
 Franz Ferdinand, österrikisk tronföljare

Övriga
 Ferdinand Boberg, arkitekt
 Ferdinand Bol, nederländsk målare
 Ferdinand Braun, tysk fysiker, Nobelpriset i fysik 1909
 Ferdinand Flodin, hovfotograf
 Ferdinand Foch, fransk fältmarskalk
 Ferdinand de Lesseps, fransk diplomat, skapare av Suezkanalen
 Ferdinand Magellan, portugisisk upptäcktsresande
 Ferdinand Piëch, österrikisk ingenjör och företagsledare
 Ferdinand Porsche, österrikisk-tysk bilkonstruktör, Teknologie doktor samt hedersdoktor
 Ferdinand Anton Ernst Porsche, österrikisk-tysk bilkonstruktör
 Ferdinand Alexander Porsche, tysk formgivare
 Ferdinand von Richthofen, tysk friherre, geolog, geograf och forskningsresande
 Ferdinand de Saussure, schweizisk lingvist
 Ferdinand Schörner, nazitysk generalfältmarskalk 
 Ferdinand Zellbell d.y., kompositör och organist
 Ferdinand Zellbell d.ä., tonsättare, organist
 Ferdinand von Zeppelin, tysk greve, militär och uppfinnare
 Anton Ferdinand, engelsk fotbollsspelare
 Rio Ferdinand, engelsk fotbollsspelare

Se även
Tjuren Ferdinand

Förnamn
Mansnamn
Svenska förnamn
Svenska mansnamn
Franciska

Franciska är ett latinskt kvinnonamn som betyder fransyska. Det är den feminina formen av mansnamnet Franciscus. Det äldsta belägget för Franciska i Sverige är från år 1694.

Namnet finns i många olika varianter:
 Francesca (italienska) 
 Francisca (spanska och portugisiska)
 Franziska (tyska)
 Frances (engelska)  

Den 31 december 2014 fanns det totalt 232 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Franciska, varav 66 bar det som tilltalsnamn. Motsvarande siffror var 504 respektive 216 för Francesca, 482 respektive 171 för Francisca, 330 respektive 129 för Franziska samt 451 respektive 109 för Frances.

Namnsdag: 9 februari (sedan 2001) (1986–1992: 4 oktober)

Personer med namnet Franciska, Francesca, Francisca och Franziska

 Francisca av Brasilien, brasiliansk och fransk prinsessa
 Franciska av Rom, italienskt helgon
 Franziska van Almsick, tysk simmare
 Francesca Annis, brittisk skådespelare
 Franziska Becker, tysk tecknare och serieskapare
 Francesca Caccini, italiensk kompositör
 Franciska Clausen, dansk konstnär
 Francisca Duarte, nederländsk sångerska
 Franziska Hildebrand, tysk skidskytt
 Franziska von Hohenheim, hertiginna av Württemberg
 Franziska Kinsky, furstinna av Liechtenstein 
 Franziska Kinz, österrikisk skådespelare
 Franziska Pixis, tysk sångerska
 Francesca Salesia, franskt helgon
 Franziska Schenk, tysk skridskoåkare
 Francesca Schiavone, italiensk tennisspelare
 Franziska Stading, tysk-svensk skådespelare och sångerska
 Franziska Walser, tysk skådespelerska
 Franziska Weber, tysk kanotist
 Francisca Zubiaga y Bernales, hustru till den peruanske presidenten Agustín Gamarra

Personer med namnet Frances

 Frances Abington, brittisk skådespelare
 Frances Brandon, hertiginna av Suffolk
 Frances Brooke, brittisk författare
 Frances Brudenell, grevinna av Newburgh
 Frances Cleveland, amerikansk presidentfru, hustru till Grover Cleveland
 Frances Bean Cobain, amerikansk konstnär, dotter till Kurt Cobain och Courtney Love
 Frances Conroy, amerikansk skådespelare
 Frances Dee, amerikansk skådespelare
 Frances Farmer, amerikansk skådespelare
 Frances Fisher, brittisk-amerikansk skådespelare
 Frances Fyfield, brittisk advokat och kriminalförfattare
 Frances Goodrich, amerikansk manusförfattare
 Frances Hardinge, brittisk författare
 Frances Mary Hodgkins, brittisk konstnär
 Frances Hodgson Burnett, amerikansk författare
 Frances Hyde, grevinna av Clarendon, engelsk grevinna
 Frances Langford, amerikansk sångerska och skådespelare
 Frances McDormand, amerikansk skådespelare
 Frances Marion,  amerikansk journalist, författare och manusförfattare
 Frances O'Connor, brittisk skådespelare
 Frances Partridge, brittisk författare
 Frances Perkins, amerikansk politiker, USA:s första kvinnliga minister
 Frances Reid, amerikansk skådespelare
 Frances Ridley Havergal, brittisk sångförfattare
 Frances Ruffelle, brittisk sångerska
 Frances de la Tour, brittisk skådespelare
 Frances Trollope, brittisk författare
 Frances Walsingham, grevinna av Essex
 Frances Wright, amerikansk socialreformator

Se även
 Fanny, kortform av Franciska
 Frances Bulwark, travhäst

Källor

Kvinnonamn
Metrosexualitet

Metrosexualitet är en subkultur eller livsstil bland heterosexuella män, där man intresserar sig för estetik och månar om sitt utseende och livsstil. 1994 myntade den brittiske journalisten Mark Simpson uttrycket i en artikel publicerad i The Independent kallad "Here Come the Mirror Men". Det var en sammanskrivning av orden "metropol" och "heterosexuell" och förklarades med att de män som var bosatta i metropoler, stora städer, hade börjat bejaka sina feminina sidor och vågade vara lika trendiga som kvinnorna. Ibland används ordet retrosexuell som detta ords motsats. Retrosexuell signalerar då en konservativ social inställning.

En annan syn på metrosexualitet kan innebära att man oavsett egentlig sexuell läggning framhåller stilfullhet före det mesta.

Den metrosexuella mannen kan sägas ha en livsstil och ett utseende som kan vara både extremt macho/maskulint eller precis tvärtom. I det avseendet kan den metrosexuella mannen till utseende och stil liknas vid stereotypen av den homosexuella mannens. Metrosexualitet är dock ingen egentlig sexualitet.

Många metrosexuella män är inte främmande för att använda smink.

Den vanliga missuppfattningen att ordet metrosexuell skulle vara en sammanskrivning av "metropolit" och "heterosexuell" grundar sig på att man förväxlar det aktuella, engelska ordet "metropolitan" (som betyder storstads-, huvudstads-, eller världsstads-) med svenskans "metropolit" (kyrklig ledare). 

Metrosexuell betyder alltså i grund och botten världsstadssexuell.

Se även 
 Dandy
 Homosexualitet
 Yuppie

Subkulturer
Pite havsbad

Pite havsbad är en småort i Piteå kommun som ligger vid Bottenviken cirka 10 km sydost om Piteå vid Piteälvens utlopp invid en kilometerlång sandstrand.

Historia
Havsbadet började med en kiosk och några enkla campingstugor på 1940-talet. På 1950-talet hade Pite Havsbad under tre år i följd Sveriges varmaste badvatten, och fick i samband med detta benämningen Norrbottens riviera.

Vid hotellet invigdes år 1995 ett stort äventyrsbad.

Samhället
Pite havsbad är en av Sveriges största camping- och konferensanläggningar. Hotellet har över 500 rum. Campingen är bara öppen på sommaren men anläggningen i övrigt är öppen året runt.

Havsbadet
Sandstrandens nordligaste del är avsett för naturister.  Före detta kupolbiografen Akva har byggts om till ett upplevelsecenter och heter numera Skeppet, där man fortfarande erbjuder kupolbiograf under sommaren, plus ett antal andra attraktioner såsom minigolf, biljard m.m. Intill detta finns en utomhusbassäng med vattenrutschbanor. Vid hamnen finns Strandfyren (invigd 2003) som har relaxavdelningar med bastu för grupper.

Evenemang
Piteå Dansar och Ler arrangeras sista helgen i juli

Pite havsbad i TV
2013 sände TV3 dokumentärserien Svenska rivieran om Pite Havsbad.

Noter

Externa länkar
Officiell webbplats

Orter i Piteå kommun
Badorter i Sverige
Badplatser i Sverige
Campingplatser i Sverige
Konferensanläggningar
Småorter i Sverige
Mellan-Grevie kyrka

Mellan-Grevie kyrka är en kyrkobyggnad i Mellan-Grevie. Den tillhör Vellinge-Månstorps församling i Lunds stift.

Kyrkobyggnaden
Innan den nuvarande kyrkan byggdes brukade församlingen en romansk absidkyrka, belägen söder om den nuvarande.

Den nuvarande kyrkan uppfördes 1892-1894 i nygotisk stil efter ritningar av arkitekt Salomon Sörensen. Kyrkan är byggd av rött tegel och består av ett rektangulärt långhus med vapenhus och sakristia vid södra sidan. Vid nordvästra sidan finns ett kyrktorn med tornspira. Taken är klädda med skiffer.
Vid en renovering 2002 avlägsnades kyrkbänkarna som ersattes med lösa stolar.

Inventarier
 Altartavlan är målad av Frans Krebs och är en kopia av Carl Blochs tavla "Christus consolator".
 En tavla föreställande nattvarden fanns troligen i gamla kyrkans altaruppsats.
 En ljuskrona av kristall och mässing är från 1885. En ljuskrona av mässing är från 1890.
 En kyrkklocka av malm, som fortfarande är i bruk, är gjuten 1601.

Orgel
Tidigare användes ett harmonium i kyrkan.
Nuvarande mekaniska orgel med 18 stämmor och två manualer som tillkom 1957 är tillverkad av Mårtenssons orgelfabrik. Tidigare orgel från 1838 saknade pipor.

Referenser

Tryckta källor

Webbkällor
 Vellinge-Månstorps församling
 Information från kommunen

Externa länkar

Kyrkobyggnader i Vellinge kommun
Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader invigda 1894
Tegelkyrkor
1894 i Sverige
Vitantonio Liuzzi

Vitantonio "Tonio" Liuzzi, född 6 augusti 1980 i Locorotondo, är en italiensk racerförare.

Liuzzi bor i Pescara.

Racingkarriär 
Liuzzi började köra karting som nioåring. Han tävlade i formel 3 2002 och i formel 3000 året efter. Han blev årets rookie i formel 3000 2003 och vann mästerskapet i klassen 2004. 

Liuzzi debuterade i Formel 1 som förare och testförare för Red Bull Racing . Han tog poäng i sitt debutlopp i . Liuzzi var under de följande två säsongerna försteförare i systerstallet Toro Rosso. Säsongen  blev han test- och reservförare för Force India. När Giancarlo Fisichella efter Belgiens Grand Prix 2009 gick över till Scuderia Ferrari blev Liuzzi andreförare i Force India F1. Till säsongen 2011 gick han över till Hispania Racing

F1-karriär

Noter

Källor 
 
 http://www.statsf1.com/

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Födda 1980
Italienska racerförare
Italienska Formel 1-förare
Red Bull F1-förare
Toro Rosso-förare
Force India F1-förare
Formel 3000-förare
Tyska F3-mästerskapsförare
Män
Levande personer
Formel E-förare
Hispania F1-förare
Red Bull Junior Team
566



Händelser

Okänt datum 
 Enligt legenden grundas furstendömet Udaipur detta år.
 Datering efter Kristi födelse börjar användas.

Födda 
Gaozu av Tang, kinesisk kejsare.
Kirtivarman I, kung av Chalukya.
Xiao (Sui Yang), kinesisk kejsarinna.

Avlidna 
Domnall Ilchelgach, kung av Irland.
Forggus mac Muirchertaig, kung av Irland.
Pulakesi I, kung av Chalukya.
Wen av Chen, kinesisk kejsare.

Externa länkar
Kyalami

Kyalami Grand Prix Circuit är en racerbana i provinsen Gauteng norr om Johannesburg i Sydafrika. Här kördes bland annat Sydafrikas Grand Prix i formel 1 säsongerna 1967-1985 och 1992-1993.
På senare tid har även MotoGP körts på banan.

F1-vinnare

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Kyalami Racing

Racerbanor i Sydafrika
Formel 1-banor
Peter Simon Pallas

Peter Simon Pallas (: Pjotr Simon Pallas), även kallad Petrus, född 22 september 1741 i Berlin, död där 8 september 1811, var en tysk (preussisk) naturforskare.

Peter Simon Pallas skrev år 1759 sin dissertation om parasitmaskar, De infestis viventibus intra viventes. Efter de zoologiska arbetena Elenchus Zoophytorum (1766), Miscellanea zoologica och Spicilegia zoologica (1767), ansågs han som en av den jämförande anatomins grundläggare.

Efter studieresor i ett flertal länder, antog han Sankt Petersburgsakademiens erbjudande att som dess medlem ställa sig i spetsen för en stor sibirisk expedition år 1768. Han ägnade sedan större delen av sin fortsatta levnad åt det ryska rikets utforskande inom naturhistoriens olika grenar. 

Hans resa i Sibirien (1768–1774) förde med sig att han kan betraktas som en av århundradets främsta forskare och mångsidigaste lärde. Han var också en av Carl von Linnés mest värderade korrespondenter. Under de följande två årtiondena, sysselsatte han sig med bearbetning av sina reseanteckningar och samlingar. Efter en forskningsresa i södra Ryssland, slog han sig ned på Krim. Han vistades där 1795–1810 med frikostigt underhåll av kejsarinnan Katarina den stora.

Bibliografi 
Pallas var lika framstående som faunistisk och floristisk författare. Till hans större arbeten räknas: 
 Reise durch verschiedene Provinzen des russischen Reiches (3 band, 1771–1776)
 Neue nordische Beiträge zur physikalischen und geographischen Erdbeschreibung (7 band, 1781–1796)
 Sammlungen historischer Nachrichten über die mongolischen Völkerschaften (1776–1802)
 Spicilegia zoologica (14 häften, 1767–1804)
 Flora rossica (1784–1788)
 Species Astragalorum descriptæ et iconibus coloratis illustratæ (1800, monografi)
 Illustrationes plantarum imperfecte vel nondum cognitarum (1803)
 Bemerkungen auf einer Reise in die südlichen Statthalterschaften des russischen Reiches in den Jahren 1793 und 1794 (1799, 1805)

Peter Simon Pallas blev år 1776 invald som utländsk ledamot nummer 98 av Kungliga Vetenskapsakademien och år 1786 som nummer 5 av Vitterhetsakademien.

Källor 
 
 International Plant Name Index (IPNI)

Tyska ornitologer
Tyska botaniker under 1700-talet
Tyska botaniker under 1800-talet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Ledamöter av Vitterhetsakademien
Zoologer under 1700-talet
Tyska forskare under 1700-talet
Personer från Berlin
Födda 1741
Avlidna 1811
Män
Ugglan
Ledamöter av Royal Society
Alumner från Leidens universitet
Alumner från Göttingens universitet
Charles Aznavour

Charles Aznavour (), ursprungligen Chahnour Varinag Aznavourian (), född 22 maj 1924 i Paris, död 1 oktober 2018 i Mouriès i Bouches-du-Rhône, var en fransk-armenisk viskompositör, sångare och skådespelare. Aznavour tillhörde Frankrikes mest populära sångare under ett halvt sekel. Hans genombrott kom när Edith Piaf tog med honom på turné i Frankrike och USA. Riktigt erkänd blev Aznavour i början på 1960-talet. Bland hans mest kända sånger finns "She" från 1974.

Aznavour talade flera språk och sjöng på såväl franska, engelska, tyska, spanska som italienska, något som underlättade hans internationella karriär. I en omröstning 1998 på Time Online och CNN utsågs han till århundradets artist med 18% av rösterna, före Elvis Presley, Bob Dylan och Frank Sinatra.

Förutom att vara sångare medverkade Aznavour också som skådespelare i ett stort antal filmer. Sin sista turné inledde han 2014.

Aznavour var sedan 1968 gift med svenskan Ulla, född Thorsell.

Filmografi i urval

Utmärkelser

Referenser

Externa länkar 

  

Födda 1924
Franska vissångare
Sångare inom populärmusik
Franska skådespelare under 1900-talet
Män
Avlidna 2018
Musiker från Paris
Skådespelare från Paris
Kommendörer av Hederslegionen
Franska sångare under 1900-talet
Carl Axel Arrhenius

Carl Axel Arrhenius, född 29 mars 1757 i Stockholm, död 20 november 1824, var en svensk militär och kemist, sonsons son till Jakob Arrhenius.

Arrhenius blev tidigt anställd vid artilleriet och deltog med utmärkelse i 1788 års fälttåg i Finland. År 1801 befordrades han till fälttygmästare och major vid Svea artilleriregemente. 1816 fick han som befattning att hålla uppsikt över kruttillverkningen och krutproberingen i riket, en befattning som han innehade till sin död. Sina kunskaper inom kemin inhämtade han på Kungliga Myntets laboratorium, under ledning av kemisten Petter Jakob Hjelm. Tillgången till Bergskollegiets mineraliesamling inspirerade honom till att studera mineralogi, som han ständigt sysselsatte sig med på lediga stunder. Under sina forskningar i denna vetenskap upptäckte han vid Ytterby gruva nära Vaxholm ett nytt mineral, ytterit, sedermera känt under namnet gadolinit - ett mineral, i vilket Johan Gadolin upptäckte ytterjorden och Carl Gustaf Mosander senare erbiumoxiden.

Arrhenius utsågs att åtfölja Anders Sparrman på en med allmänna medel bekostad resa till Senegal (1787-1788), men han vände snart tillbaka och vistades på återresan någon tid i Paris. Han kom där i kontakt med den tidens främsta kemister och vanns över till den reformrörelse inom kemin, som utgick från Antoine Laurent de Lavoisier (och som bland annat innebär att avfärda flogistonteorin) och som hemma i Carl Wilhelm Scheeles och Torbern Bergmans land betraktades såsom ett avlägset och sannolikt snart kuvat kätteri. Arrhenius blev efter sin återkomst en ivrig förkämpe för den nya kemin. Sedan han 1816 avgått från tygmästarebefattningen, arbetade han på Jacob Berzelius laboratorium och närvarade ständigt vid dennes föreläsningar, ända tills den sjukdom, som slutligen ledde till hans död, hindrade honom att lämna sitt hem.

Arrhenius hade ett stort intresse och fallenhet för vetenskaplig forskning. Han upphörde aldrig att beklaga, att han så tidigt rycktes bort från studierna och kastades in i det praktiska livets göromål. Han utsågs 1799 till ledamot av Krigsmannasällskapet (sedermera Krigsvetenskapsakademien) och invaldes 1817 i Vetenskapsakademien. Han dels författade, dels översatte flera avhandlingar om salpeter- och krutprobering, som finns införda i Vetenskapsakademiens och Krigsvetenskapsakademiens handlingar. Han författade även en mineralanalytisk avhandling, som finns införd i "Avhandlingar i fysik, kemi och mineralogi"

Källor

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 
  skapat av Armémuseum

Svenska kemister under 1700-talet
Ledamöter av Kungliga Krigsvetenskapsakademien
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Födda 1757
Avlidna 1824
Män
Forskare från Stockholm
Svenska kemister under 1800-talet
Svenska militärer under 1700-talet
Svenska militärer under 1800-talet
SBH
Ugglan
Militärer från Stockholm