Nihilism

Nihilism (från latinets nihil, "ingenting") är den filosofiska ståndpunkt som förnekar all kunskap och värde i det mänskliga livet. Nihilism presenteras ofta i form av existentiell nihilism, som argumenterar för att livet saknar objektiv mening eller intrinsikalt värde. Morala nihilister anser att moral inte existerar och att det alltså inte finns några moraliska värden med vilka man kan upprätthålla en regel eller logiskt föredra en handling framför en annan. Nihilism kan också anta epistemologiska, ontologiska eller metafysiska former, som vardera i någon aspekt innebär att kunskap inte är möjligt eller att livet inte existerar. Epistemologisk nihilism påstår att all kunskap är osäker; se även filosofisk skepticism.

Nihilister som argumenterar för att det inte finns någon objektiv moral kan hävda att existensen inte har någon intrinsikal (inneboende) högre mening eller mål. De kan också hävda att det inte finns något rationellt bevis eller argument för att en högre makt eller skapare skulle existera, samt att om en högre makt skulle existera så har mänskligheten ändå ingen moralisk skyldighet att avguda den.

Termen nihilism används ibland synonymt med anomi för att beskriva en generell känsla av hopplöshet och meningslöshet i existensen. Rörelser såsom futurism och dekonstruktion, bland andra, har identifierats av kommentatorer som "nihilistiska" i olika tidsperioder med olika kontext. Ofta betyder detta att den som anklagar en annan vill få sina egna åsikter att framstå som mer substantiella eller sanningsenliga, medan motståndarpartens åsikter framhävs som nihilistiska, därmed jämförbara med "inget" (eller helt enkelt destruktivt amoralistiska).

Nihilism är också ett karaktärsdrag som har satts på olika tidsperioder, till exempel har Jean Baudrillard och andra kallat postmoderniteten för en nihilistisk epok, och vissa kristna teologer och personer med religiös auktoritet har hävdat att postmoderniteten och många aspekter av moderniteten representerar frånstötandet av Gud, och därför är nihilistiska.

Nihilism (ryska nigilizm) är även en föråldrad, godtyckligt vald beteckning för de politiska ytterlighetsrörelserna i Ryssland, särskilt på 1860- och 1870-talen. I den ryska litteraturen användes ordet första gången av kritikern Nikolaj Nadezjdin i betydelsen skeptiskt förnekande, men fick sin egentliga ryktbarhet genom Bazarov, den mot all auktoritetstro och allt bestående hänsynslöst opponerande studenten i Ivan Turgenjevs roman Fäder och söner. På 1880-talet försvann detta på konservativt litterärt håll brukade slagord ur den ryska litteraturen, men fanns länge kvar i den europeiska pressen och folkuppfattningen som gemensam benämning på ryska revolutionära rörelser och den ryska anarkistiska emigrantlitteraturen i allmänhet.

Nihilism i skönlitteraturen 
Uttrycket lär i sin moderna användning komma från rysk litteratur och då i betydelsen "om Gud inte existerar så är allt tillåtet" ur Dostojevskijs roman Bröderna Karamazov, nihilism är även ett återkommande tema i Onda Andar av samma författare, senare använt även av Jean-Paul Sartre som existentialistiskt begrepp. Den ryska bonderörelsens narodniker och attentatsmän kallades också för nihilister, men då i en överförd betydelse.

Den svenska författaren Anne Charlotte Leffler skrev 1879 tragedin Nihilisterna, men kom av okänd anledning aldrig att fullborda detta verk.

Nihilism i filosofi 

Framstående filosofer som tagit upp ämnet är bland andra Friedrich Nietzsche och Martin Heidegger. Nietzsche beskrev kristendomen som en nihilistisk religion eftersom den konstant undviker utmaningen att hitta en mening med jordelivet och som i stället har skapat en andlig projektion (himmelriket) där moral och lidande inte existerar. Han ansåg att nihilism var resultatet av Guds död. Heidegger beskrev nihilism som det tillstånd där "det inte finns något existerande kvar".

Nihilismen i teologin 
Nihilismen finns som skolastisk term, som fått sitt namn av att Petrus Lombardus framställde satsen att Guds sons människoblivande inte varit ett egentligt ingående i mänskligheten, utan bara ett antagande av mänsklig gestalt. Åsikten förkastades på flera synoder (1163 och 1179).

Se även 
 Absurdism
 Ateism
 Emotivism
 Existentialism
 Fatalism
 Hedonism
 Pessimism
 Moralisk skepticism
 Värdenihilism

Källor

Fotnoter

Tryckta källor

Externa länkar 
 Counterorder
 Nationalencyklopedin: Värdenihilism
 

Rörelser inom metafysik
Nihilism