kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Jean-Baptiste Charles Bouvet de Lozier

Jean-Baptiste Charles Bouvet de Lozier, född 14 januari 1705 i Frankrike, död 1786 i Saint-Malo, var en fransk sjömilitär och upptäcktsresande. Han upptäckte Bouvetön 1739.

Bouvets tidiga liv
Charles Bouvet blev som sjuåring föräldralös. Han växte upp i Paris och kom sedan till Saint-Malo för att studera sjöfart och navigation.

1731 blev han befordrad till löjtnant i Compagnie des Indes (Franska Ostindiska Kompaniet) och 1733 föreslogs en expedition som skulle söka efter nya områden och handelsmöjligheter i södra Atlanten.

Expeditionen till södra Atlanten

Den 19 juli 1738 lämnade Charles Bouvet hamnstaden Lorient med fartygen "L'Aigle" och "La Marie".

De nådde Santa Catarinaöarna utanför Brasilien i oktober där de stannade i en månad för reparationer och lastning.

Därefter fortsatte resan söderut och den 10 december kom expeditionen slutligen fram till okända vatten bortom 45:e breddgraden. De drabbades av tjock dimma i flera dagar och när den lättade siktades bara isberg och pingviner, vilka Charles Bouvet beskrev som "ett amfibiskt kreatur, som ser ut som en lång anka men har fenor istället för vingar".

Dimman återkom medan expeditionen fortsatte i sicksack-kurs i sökandet efter land. Den 1 januari 1739 siktades åter land som var högt och snötäckt. Charles Bouvet troode att han hade funnit en del av Sydlandet Terra Australis och namngav området Kap Circumcision men lyckades dock inte att landstiga.

Under resans gång drabbades större delen av besättningen av sjukdomar, framförallt skörbjugg, varför Charles Bouvet tvingades att avbryta resan. Expeditionen satte kurs österut för att ta sig till Godahoppsudden där de anlände den 24 februari och fyra månader senare nådde de åter Lorient den 24 juni 1739.

Bouvets sena liv
Efter hemkomsten blev man övertygad om att ett eventuellt Sydland skulle möjligen ligga längre söderut än man tidigare trodde.

I mars 1750 utnämndes han till guvernör i Maskarenerna fram till 1752 och ytterligare en period mellan åren 1757 till 1763.

Senare drog han sig tillbaka till Frankrike och dog i Saint-Malo 1786.

Litteratur / Referenser
 Alan Gurney, Below the Convergence: Voyages Towards Antarctica 1699-1839, New York, (1997)

Externa länkar
 om J-P C Bouvet de Lozier
 om J-P C Bouvet de Lozier resa

Franska upptäcktsresande
Födda 1705
Avlidna 1786
Män
Kokosöarna

Kokosöarna alternativt Cocosöarna, Cocos Islands, Keeling Islands, är en australisk ögrupp i Indiska Oceanen. Den är belägen väster om Julön, sydväst om Indonesien. År 2014 beräknades det att det bodde 596 personer på öarna. Huvudorten är West Island och största ort är Bantam Village på Home Island.

Geografi 
Kokosöarna består av två låga korallatoller, 14 km² stora. Högsta höjden är fem meter över havet. Klimatet är varmt med sydostliga vindar under nio månader om året. De enda naturresurserna är fisk och kokos och på ön råder det brist på färskvatten. Den norra atollen består av en enda obebodd ö North Keeling Island. Den södra atollen, South Keeling Islands, består av 24 öar varav endast West Island och Home Island är bebodda. De två största obebodda öarna är Horsburgh Island och South Island.

Näringsliv 
Det finns en mindre turistindustri som baseras på sol, bad och natur. Det finns en flygplats på West Island med flyg till Australien. En del kokosodling och fiske finns också.

Historia 
Ögruppen upptäcktes av kapten William Keeling 1609 men den var obebodd fram till den 6 december 1825 då kapten John Clunies-Ross började röja mark. Han och hans efterföljande blev rika genom att skörda kokos. 1857 blev den en del av Brittiska samväldet. Den 23 november 1955 överfördes ansvaret till Australien. 1978 köpte Australien marken från Clunies-Ross. Den 4 april 1984 röstade invånarna för att ögruppen skulle tillhöra Australien.

Jordbävningen i Indiska oceanen 2004 orsakade inte några dödsfall på Kokosöarna.

Referenser

Externa länkar 

Australiens externa territorier
Avhängiga territorier i Asien
Ögrupper i Indiska oceanen
Asiens ögrupper
Darwin

Darwin kan syfta på:

 Darwin – en 3D skrivare i projektet RepRap
 Darwin (auktor) – en auktorsförkortning  för flera personer
 Darwin (operativsystem) – operativsystem till Macintosh
 Darwin (rymdteleskop) – ett rymdteleskop
 Darwin Airline – ett regionalt flygbolag baserat i Lugano, Schweiz
 Darwin Brewery Ltd – ett bryggeri i Sunderland, Storbritannien
 Darwins evolutionsteori – en nödvändig delprocess i evolutionen
 Darwinism – ett begrepp som används för olika teorier inspirerade av Charles Darwins evolutionsteori
 1991 Darwin – en asteroid i huvudbältet

Personer med efternamnet Darwin 
 Charles Darwin (1809–1882), brittisk biolog och författare
 Erasmus Darwin (1731–1802), brittisk läkare, botanist, farfar till Charles Darwin
 Francis Darwin (1848–1925), brittisk botaniker, son till Charles Darwin
 George Darwin (1845–1912), brittisk matematiker och astronom, son till Charles Darwin

Skolor
 Charles Darwin University – ett universitet i Australien
 Darwin College, Cambridge – ett collage i England

Geografi

Antarktis

 Darwin Island, Antarktis  – ö i Västantarktis
 Cap Darwin – udde i Östantarktis
 Darwin Mountains – bergskedja

Argentina

 Darwin (ort i Argentina) – en ort i, Río Negro

Australien

 Darwin, Northern Territory – huvudstad i delstaten Northern Territory i Australien
 Darwin International Airport
 Port Darwin – hamnen i Darwin

Ecuador

 Darwin Island (Galapagosöarna) – en ö i Galapagosöarna

Falklandsöarna

 Darwin, Falklandsöarna – en bosättning på Östra Falkland

Kanada

 Darwin Sound – en strömfåra i provinsen British Columbia

USA

 Darwin, Minnesota

Se även
 Cordillera Darwin – flera berg i Chile
 Isla Darwin – flera
 Mount Darwin – flera

Engelska efternamn
Timorsjön

Timorsjön är namnet på det havsområde i det Australasiatiska medelhavet som ligger mellan ön Timor och Australiens nordkust.

Geografi
Timorsjön ligger mellan Indiska Oceanen och Arafurasjön som gränsar till Stilla havet i öster och har tre viktiga inlopp till den norra australiensiska kusten, Joseph Bonaparte Gulf med  Beagle Gulf och Van Diemen Gulf. Staden Darwin är den största staden i Nordterritoriet. 
Timorsjön är cirka 610 000 km² stor och den djupaste delen av sjön ligger i de nordvästra delen och är på 3300 meter. Större delen av sjön är mindre än 200 meter djup.

Meteorologi
På grund av Timorsjöns ringa djup uppstår ofta tropiska stormar uppstår och hotar sjöfart och oljeproduktion till havs.

Konflikt med Australien

Östtimor har stora tillgångar av olja och naturgas. Australien har gjort anspråk på en stor del av oljetillgångarna i havet och hävdat att den maritima gränsen skall gå mitt emellan Timor och Australien. 2018 kom länderna överens om Östtimors ekonomiska zon till havs.

Se även 
 Medelhav

Referenser

Noter

Asiens geografi
Oceaniens geografi
Hav
Australasiatiska medelhavet

Australasiatiska medelhavet kallas den del av Stilla havet som ligger mellan Asien och Australien. Det består av en mängd mindre hav med en stor mängd större (mellan haven) och mindre (i haven) öar.

Avgränsning
Havet avgränsas av:
 ön Taiwan, Filippinerna, Moluckerna, Nya Guinea, Kap York och Kap Talbot i Australien
 Timor och Sundaöarna
 Singapore på Malackahalvön och det asiatiska fastlandet.

Ibland räknas även Andamansjön in.

Det största av delhaven är Sydkinesiska havet. Andra delhav är (i söder) Arafurasjön, Timorsjön, Sawusjön, Floressjön och Javasjön, (i nordöst) Halmaherasjön, Seramsjön och Molucksjön samt (i norr) Sulawesisjön, Sulusjön, Boholsjön, Visayasjön, och Sibuyasjön. Dessutom finns en stor mängd vikar och sund.

Havet räknas som del av Stilla havet, genom att sunden ut mot resten av Stilla havet är bredare och släpper igenom mer vatten, än motsvarande sund mot Indiska oceanen.

Karaktär
Australasiatiska medelhavet sträcker ut sig längs med "landbryggan" mellan Asiens fastland och Nya Guinea/Australien. Delar av havet består till stora delar av vidsträckta kontinentalsocklar (bland annat sydvästra Sydkinesiska havet och Javasjön, liksom Arafurasjön och Carpentariaviken). Dessa områden har helt eller delvis legat ovan havsytans nivå under delar av de gångna istiderna; därmed underlättades folkvandringar och spridning av olika djurarter. Andra delar av området består främst av djuphav (främst i öster, med Bandagravens 7 440 m u.h. i Bandasjön som största djup).

Området är en möteszon mellan flera kontinentalplattor, och den djupa Bandagraven i öster ligger i en subduktionszon mellan två sådana plattor. Dessutom finns i området en stor mängd aktiva vulkaner. Vid sidan av Sydkinesiska havet inramas större delen av Australasiatiska medelhavet av Indonesiens övärld. Det landet räknas politiskt och geografiskt till Asien, medan den botaniska och zoologiska gränsen mellan väst och öster ofta placeras rakt igenom Indonesien – längs med Wallacelinjen. Denna linje skiljer också grunda hav i väster från djupa (och därför genom historien mer svåråtkomliga) hav i öster.

Etymologi
Havet har fått sitt namn efter benämningen Australasien. Det är ett medelhav, det vill säga ett hav som ligger mellan (större) landmassor.

Referenser

Hav
Kiritimati

Kiritimati (även Christmas Island, "Julön") är en ö i Polynesien som tillhör Kiribati. Ön skall inte förväxlas med Julön i Indiska oceanen.

Geografi
Kiritimati är en ö bland Line Islands som tillhör ö-nationen Kiribati  och ligger 3 250 km nordost om landets huvudö Tarawa samt 2 150 km söder om Hawaii.

Ön ingår i en korallatoll, och det ligger en rad småöar inom atollen. Kiritimati är den största korallatollen i världen och Kiribatis största ö med en total yta (inklusive inre vatten) om cirka 624 km². Den har en landmassa på cirka 388 km², och står därmed för nästan halva Kiribatis landareal. Utsträckningen i längdled är cirka 44 km, bredden cirka 39 km. Den högsta höjden Joe's Hill är på 12 m ö.h.

Befolkningen uppgår till cirka 5 100 invånare fördelade på 4 byar – London (huvudort), Banana, Poland och Tabwakea.

Kiritimati har en flygplats nära Banana Cassidy International Airport (flygplatskod "CXI") för internationellt flyg.

Historia
Ön upptäcktes av kapten James Cook den 24 december 1777. Kiritimati är det lokala uttalet av Christmas.

USA gjorde 1856 anspråk på ön, men 1889 annekterades ön av Storbritannien. Den införlivades 1919 i kolonin Gilbert och Elliceöarna, en del i det Brittiska Västra Stillahavsterritoriet.

Den 15 maj 1957 provsprängde Storbritannien sin första vätebomb här.

1979 införlivades atollen i den nya nationen Kiribati.

2003 installerade japanska JAXA (Japan Aerospace Exploration Agency) en spårningsstation för sina satelliter på ön.

Referenser

Externa länkar
 om Kiritimati
 om Kiritimatis geografi

Polynesien
Kiribatis öar
Ascension

Ascension är en brittisk ö i södra Atlanten, cirka 1 300 kilometer nordväst om Sankta Helena. Den tillhör det brittiska utomeuropeiska territoriet Sankta Helena, Ascension och Tristan da Cunha, dit förutom Sankta Helena bland annat Tristan da Cunha hör. 

Ön har en yta på omkring 88 km² och cirka 1 100 invånare. Den största orten är Georgetown på västkusten, med 560 invånare (2003).

Natur 
Ön är vulkanisk och karg, nästan helt utan vegetation, bortsett från ett mindre område runt toppen av Green Mountain (859 meter över havet). Årsnederbörden varierar från 150 mm vid kusten till 635 mm i bergen. Många havssköldpaddor besöker ön mellan januari och maj för att lägga ägg.

Näringsliv 
Ascension är ett viktigt telekommunikationscenter, och här finns en brittisk station för satellitkommunikation samt en radiosändare (BBC). På ön finns också den brittisk-amerikanska flygbasen RAF Ascension Island (Wideawake Airfield). Under apartheidtiden i Sydafrika använde SAL/SAA denna flygplats för mellanlandning på rutten London–Johannesburg, då de inte fick flyga över afrikanska kontinenten. Wideawake hade en central roll i Operation Black Buck under Falklandskriget år 1982.

Dessutom har den europeiska rymdorganisationen en markstation till Ariane-uppskjutningar från Kourou.

Det odlas frukt och grönsaker på ön. Sportfisketurism förekommer.

Historia 
Ön upptäcktes den 21 maj 1501 av den portugisiske kaptenen João da Nova, och fick namnet Ascension eftersom den upptäcktes på Kristi himmelfärdsdag. Den är en brittisk koloni sedan 1815; då Napoleon I kom till Sankta Helena förlades en brittisk garnison i Georgetown. Ön införlivades 1922 i Saint Helena and Dependencies-området.

Källor

Externa länkar 
Ascension Island Government

Sankt Helena
Diego Garcia

Diego Garcia är en brittisk ö i Indiska oceanen med en storlek på 44km², den största av Chagosöarna. Den tillhör sedan 1965 förvaltningsområdet Brittiska territoriet i Indiska oceanen och används i dag som militärbas för USA och Storbritannien.

Bakgrund
Ön upptäcktes på 1500-talet av den spanske sjöfararen Diego García de Moguer som också har gett ön dess namn. Den befolkades 1793 då fransmännen skapade flera plantager på ön med slavbefolkning. 

Hela den infödda lokalbefolkningen, ilwa, även kallade chagossier, evakuerades mot sin vilja av den brittiska regeringen 1968-1973 på grund av ögruppens militära och strategiska betydelse. Den brittiska regeringen, under ledning av premiärminister Harold Wilson, skapade i kronrådet Brittiska territoriet i Indiska oceanen och hävdar att lokalbefolkningen inte är att betrakta som infödd befolkning och därmed inte har rätt att återvända enligt FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna. Enligt ett PM skrivet av en brittisk utrikestjänsteman år 1966 bestod lokalbefolkningen av "några få Tarzan och några män som Fredag, deras ursprung är oklart". De har fått viss kompensation, men har inte tillåtits återvända. En komplicerad rättsprocess fördes genom flera instanser. År 2012 beslöt Europadomstolen att chagossierna genom att ha accepterat finansiell kompensation inte längre kunde anses vara offer för brott mot de mänskliga rättigheterna.

Diego Garcia i Wikileaksskandalen 
År 2010 offentliggjorde Wikileaks dokument från 2009 som gör gällande att den brittiska regeringen sökt förklara Diego Garcia för ett marint naturreservat, världens största, med bevekelsegrunden att juridiskt förhindra ursprungsbefolkningen ilwa att återvända.

Camp Justice 
På ön finns den för USA:s väpnade styrkor strategiskt viktiga militärbasen och flygfältet Camp Justice som bland annat spelat en viktig roll i samband med den iranska revolutionen, Kuwaitkriget, samt Irakkriget. Flygfältets storlek möjliggör landning och tankning av bombplan av typen B-52 samt B-2. USA uppskattas ha 2000 soldater stationerade på ön. Vissa uppgifter gör gällande att militärbasen också har använts för fångförvar av misstänkta för terroristbrott.

Geografi och naturliv 
Diego Garcia har ett rikt djur- och växtliv och är hem för flera utrotningshotade djur, bland annat karettsköldpaddan och grön havssköldpadda.
Atollen består av en U-formad huvudö, där flygbasen ligger samt av tre småöar vid lagunens mynning; West Island, Middle Island och East Island.

Referenser

Externa länkar 

Stealing a Nation, en dokumentär av John Pilger
Solidaritetsorganisation för chagossierna

Öar i Indiska oceanen
Storbritanniens öar
USA:s militära anläggningar utanför USA
Storbritanniens militär
Atoller i Indiska oceanen
Skotsk

Skotsk kan avse

 Skottland – en självstyrande riksdel inom Storbritannien
 Skotsk gaeliska – det keltiska språk som talas i Skottland, främst i höglandet och på Hebriderna
 Skotsk engelska – en dialektgrupp av engelska, som talas av skottar och andra med härkomst från Skottland
 Skottar – människor ifrån landet Skottland
 Skoter (folk) – en folkstam med ursprung i Irland

Se även
 Skotska
Filip av Parma

Filip av Spanien, född 1720, död 1765, hertig av Parma, infant av Spanien. Son till Filip V av Spanien och Elisabet Farnese. Han fick tack vare sin moders ihärdiga ansträngningar genom freden i Aachen 1748 det gamla farnesiska hertigdömet Parma och Piacenza samt Guastalla, som 1731-1735 innehafts av hans äldre bror don Carlos (sedermera Karl III av Spanien), men därefter av Österrike.

Biografi
Starkt påverkad av upplysningsfilosofin sökte han med hjälp av sin minister, fransmannen Dutillot, regera i den upplysta despotismens anda. Han genomförde en del nyttiga reformer, gynnade personligen vetenskap och konst, understödde handel och jordbruk, inskränkte efter förmåga kyrkans makt och fördrev jesuiterna, varför han bannlystes av påven. Filip var stamfar för den parmesanska linjen av släkten Bourbon.
Gift med Marie-Louise-Elizabeth av Frankrike (1727-1759) , 25 oktober 1739.

Barn

 Isabella Maria av Parma (1741– 1763), gift med kejsar Josef II
 Ferdinand av Parma (1751–1802), näste hertig av Parma
 Maria Luisa av Parma (1751–1819), gift med kung Karl IV av Spanien

Referenser 

Födda 1720
Avlidna 1765
Huset Bourbon
Huset Bourbon-Parma
Parmas regenter
Män
Hertigar
1409

1409 (MCDIX) var ett normalår som började en tisdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Juni 
26 juni – Pietro Filargi utses till motpåve under namnet Alexander V.

Okänt datum 
Det sista skriftliga vittnesbördet om att nordbornas koloni på Grönland fortfarande existerar härrör från detta år.
Universitetet i Leipzig grundas.
I Pisa hålls ett kyrkomöte, konciliet i Pisa, för att bilägga den så kallade stora schismen.

Födda 
1 oktober – Karl Knutsson (Bonde), kung av Sverige 1448–1457, 1464–1465 och 1467–1470 samt av Norge 1448–1450 (född detta eller föregående år).
René av Anjou, kung av Neapel 1435–1442.
Bernardo Rossellino, italiensk arkitekt och skulptör.

Avlidna 
 13 september – Isabella av Valois, drottning av England 1396–1399 (gift med Rikard II)

Externa länkar
Italiensk

Italiensk kan syfta på

 Italiensk – del av landet som bildades 1861, se Italien
 Italienska - ett romanskt språk som är officiellt språk i Italien och delar av Schweiz
 Italienare – ett folkslag på Apenninska halvön som härstammat från Italiker
 Italienska köket – den typiska kokkonst som utvecklats i Italien

Se även
 Apenninska halvön – Italienska halvön, en halvö i Medelhavet som i dag utgör huvuddelen av republiken Italien men som behärskades helt eller delvis av många olika stater innan 1861
1413

1413 (MCDXIII) var ett normalår som började en söndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Mars 
20 mars
 Då danska Landskrona får stadsprivilegier med avsikt att det ska bli en uppehållsort för engelska och holländska köpmän.
Vid Henrik IV:s död efterträds han som kung av England och herre över Irland av sin son Henrik V.

April 
16 april – På palmsöndagen utfärdar Erik av Pommern ett påbud om gästgivargårdar, vilket dock får en närmast obetydlig effekt.

Maj 
5 maj – Erik av Pommern utfärdar ett privilegiebrev till bergsmännen i Åtvidaberg för kopparframställning. Denna dag räknas därför som ortens födelsedag.

Juli 
25 juli – Fredsförhandlingar hålls mellan Erik av Pommern och holsteinarna i Nyborg. Dessa misslyckas dock, då Erik låter döma hertigarna för majestätsbrott, något som dessa inte finner sig i.

Okänt datum 
Erik utfärdar en räfstetingsstadga i Stockholm, som svar på protesterna från det svenska frälset. Frälseegendomar, som tidigare tillfallit kronan och skattebönderna, kan genom denna återkrävas av kyrkan och adeln.
Bondeplågaren Jösse Eriksson utnämns till fogde i Västerås slottslän (Västmanland, Dalarna och Jämtland).
Skövde får troligtvis stadsprivilegium.
Hjo omnämns som stad för första gången.
Tranemo omnämnds som socken för första gången. 
En pestepidemi drabbar Sverige.

Födda 
8 september – Katarina av Bologna, konstnärernas skyddshelgon.
19 november – Fredrik II av Brandenburg, kurfurste av Brandenburg.

Avlidna 
20 mars – Henrik IV, kung av England och herre över Irland sedan 1399.
Knut Tordsson (Bonde), svensk riddare och riksråd, far till kungen Karl Knutsson.

Externa länkar
Koppargruppen

Koppargruppen (även myntmetaller) är en samlande benämning på grundämnena i periodiska systemets grupp 11, det vill säga koppar, silver och guld. Även det syntetiska grundämnet röntgenium ingår i grupp 11.

Periodiska systemets grupper
Zinkgruppen

Zinkgruppen kallas gruppen grundämnen i periodiska systemets grupp 12. Zinkgruppen innehåller:

 Zink
 Kadmium
 Kvicksilver
 Copernicium

Periodiska systemets grupper
Primitiv rot

En primitiv rot modulo m är inom talteorin ett heltal av maximal ordning modulo m. Denna ordning ges av Eulers sats och är φ(m).

Med andra ord är en primitiv rot modulo m ett heltal r för vilket (r, m) = 1 och ordmr = φ(m).

Talteori
Vladislav I Herman

Vladislaw I Herman, född omkring 1043 i Polen, död 4 juni 1102, var furste av Polen från 1079 till sin död. Han var son till Kasimir I av Polen och Dobronega av Kiev, och gifte sig första gången omkring 1080 med Judith av Böhmen, samt andra gången omkring 1089 med Judith Maria av Franken.

Barn 
Med Judith av Böhmen:

Boleslaw III, född ca 1086, död 1138; gift 1103 med Zbyslawa av Kiev.

Med Judith Maria av Franken: 

en dotter, född efter 1088; gift före 1108 med Jaroslaw I, furste av Vladimir, död 1123.
 Agnes, född ca 1090, död ca 1126/27; abbedissa i Gandersheim 1111/12, sedan i Quedlingburg.
Adelajda, född 1090/91, död 1127; gift före 1118 med Dietpold III, greve av Vohburg, markgreve av Nordgau, död 1146.

Referenser
 

Polens regenter
Huset Piast
Födda 1043
Avlidna 1102
Män
Personer i Polen under 1000-talet
Wratislav II av Böhmen

Wratislav II av Böhmen, född cirka 1035, död 14 januari 1092, son till Břetislav I av Böhmen och Judith av Schweinfurt, var kung av Böhmen från 1086 till sin död. Han var gift med Adelaide av Ungern och fick med henne dottern Judyta (född cirka 1056) samt sönerna Bretislav II, Borivoj II och Vladislav I.

Referenser

Externa länkar 
 

Böhmens regenter
Födda 1035
Avlidna 1092
Män
Huset Přemyslid
Personer i Böhmen under 1000-talet
Body (tidskrift)

Body, tidigare B&K Sports Magazine var en svensk bodybuildingtidning grundad 1981 av Ove Rytter och Ingemar Dahl. Den var från början en ren bodybuilding-tidning och hette då "Bodybuilding & Kraftsport", men har sedan dess även införlivat andra närbesläktade sporter som till exempel atletisk fitness och kom då att heta B&K Sports Magazine.

Tidningen, som i februari 2005 bytte namn till Body, då en av Sveriges största sporttidningar, och i redaktionen ingår bl.a. den kände svenske kroppsbyggaren Anders Graneheim.

Den 13 november 2019 berättade Anders Eriksson, chefredaktör på Body Magazine, att utgivningen av tidningen har upphört.

Referenser

Externa länkar
Body (tidningens nya namn fr.o.m. februari 2005)

Nedlagda svenska idrottstidningar
Marcus Schenkenberg

Marcus Lodewijk Schenkenberg van Mierop, född 4 augusti 1968 i Solna, Stockholms län, är en svensk skådespelare, författare och världens första manliga supermodell. Schenkenberg har nederländska föräldrar. Han medverkade i Let's Dance 2012 där han slutade på tredje plats.

Schenkenberg blev i början av 1990-talet känd för sin kropp, främst den så kallade "tvättbrädan".

Marcus Schenkenberg har även skrivit en bok, New rules, om sitt liv som modell. 

Han bodde i New York i trettio år och är sedan flera år tillbaka bosatt i Stockholm.

Externa länkar 
 
 Officiell webbsida

Svenska fotomodeller
Svenska skådespelare
Engelskspråkiga fackboksförfattare
Män
Födda 1968
Levande personer
Deltagare i Let's Dance
Personer från Solna