kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Howard Walter Florey

Sir Howard Walter Florey, född 24 september 1898 i Adelaide,  Australien, död 21 februari 1968 i Oxford, England, var en australisk farmakolog.

Florey fick sin gymnasieutbildning vid St Peter's College i Adelaide och studerade medicin vid University of Adelaide mellan 1917 och 1921.

Florey erhöll Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1945 tillsammans med Sir Alexander Fleming och Sir Ernst Boris Chain. Han fick det för sin forskning om penicillinet och dess terapeutiska effekt. Florey adlades 1944. Han tilldelades Copleymedaljen 1957.

Asteroiden 8430 Florey är uppkallad efter honom.

Källor

Externa länkar 

 Nobelprize.org, Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1945
 Nobelprize.org, Sir Howard Florey – biografi

Australiska farmakologer
Ledamöter av Royal Society
Nobelpristagare i medicin
Australiska nobelpristagare
Mottagare av Copleymedaljen
Personer i Storbritannien under 1900-talet
Personer från Adelaide
Födda 1898
Avlidna 1968
Män
Kommendörer av Hederslegionen
Alumner från Magdalen College, Oxford
Rhodesstipendiater
Verkshöjd

Verkshöjd betyder att något uppnår en nivå av personligt skapande, och är ett juridiskt begrepp som används inom upphovsrätten för att avgöra när en skapare av ett verk med vissa restriktioner har ensamrätt till detta. Verkshöjd är ett mått på ett verks originalitet, individualitet och dess självständighet. 

Verkshöjd innebär att ett verk inte ska ha kunnat framställas av någon annan, oberoende av den förre. Verkshöjden inbegriper inte idéerna, motivet eller innehållet i ett verk, utan dess unika form, uttryck och gestaltning. Ett verk som vem som helst skulle kunna komma på har mycket låg verkshöjd och ger inte de speciella förmåner till skaparen av verket, som ett verk av godkänd verkshöjd ger.

Fotografi

Verkshöjd för fotografier bygger, liksom för andra konstformer, på i vilken grad fotografiet avspeglar skaparen. Ett fotografi som kunde ha tagits av någon annan i samma situation bör i allmänhet inte räknas som ett fotografiskt verk. Bedömningen är subjektiv och varierar från land till land. Normala turistfoton, pressbilder och enklare porträtt räknas inte som verk i en del länder, medan andra utesluter närmast bilder tagna utan personlig insats. Rättsfallen är ofta för få för att gränsdragningen skulle kunna anses etablerad.

I flera länder, däribland Finland och Sverige, får fotografier som inte uppnår verkshöjd ett speciellt skydd som fotografiska bilder.

Musik 
Inom musik diskuterar man alltid verkshöjden när det till exempel finns en misstanke om plagiat. Detta är väldigt vanligt inom populär radiomusik och schlagerlåtar eftersom de i stor utsträckning strävar efter att ge igenkänning till annan musik.

Patent 
För att en uppfinning ska vara patenterbar måste den vara ny och ha uppfinningshöjd, vilken skiljer sig från verkshöjden.

Källor

Externa länkar

Immaterialrätt
Förarbete

Förarbete, även kallat lagmotiv, är ett samlingsbegrepp på de tryck (till exempel utredningar, propositioner och betänkanden) som ges ut av departement, lagråd och regering med flera inför en lagändring.

Sverige 
I Sverige anses förarbetena vara en rättskälla i sig och bedöms vara av betydligt större vikt som sådan än i många andra länder. Propositioner, yttranden från Riksdagens utskott och yttranden från Lagrådet är exempel på viktiga förarbeten.

Externa länkar 
 regeringens hemsida med sökbara förarbeten
 lagrummet.se med länkar till olika förarbeten

Juridiska termer
Rättsvetenskap
Juridisk litteratur
Rysslands herrlandslag i basket

Rysslands herrlandslag i basket vann EM 2007 i Spanien, efter seger med 60-59 mot Spanien i finalmatchen i Madrid.

Ryssland har även spelare i den amerikanska proffsligan NBA.

VM: 
VM-guld: -
VM-silver: 1994, 1998
VM-brons: -

EM: 
EM-guld: 2007
EM-silver: 1993
EM-brons: 1997, 2011

OS: 
OS-guld: -
OS-silver: -
OS-brons: 2012

Basket
Basketlandslag
Basket i Ryssland
Landslag startade 1992
Sovjetunionens landslag i basket

Sovjetunionens landslag i basket kan syfta på:

Sovjetunionens damlandslag i basket
Sovjetunionens herrlandslag i basket
Processortid

Processortid (eller CPU tid) är tiden som en CPU aktivt har använts för att köra instruktioner från ett program. Processortid mäts i sekunder eller "ticks". Det är ofta användbart att mäta processortid som en procentandel av den totala processorkapaciteten, vilket då ger den totala processoranvändningen.

Se även 
 Latens
 Svarstid

Datateknik
Italiens herrlandslag i basket

Italiens herrlandslag i basket kontrolleras av Federazione Italiana Pallacanestro (Italian Basketball Federation).

Italien spelade sin första landskamp den 4 april 1926 i Milano, och besegrade Frankrime med 23–17.

Meriter
 Europamästerskap: 
 EM-guld: 1983, 1999
 EM-silver: 1937, 1946, 1991, 1997
 EM-brons: 1971, 1975, 1985, 2003

 Olympiska spel: 
 OS-silver: 1980

Externa länkar
Italienska basketförbundets webbplats 

Basketlandslag
Basketherrarna
Herrlandslaget
Landslag startade 1926
Henrika

Henrika eller Henrica är femininformen av Henrik. Det är ett forntyskt namn som är bildat av orden heim (hem) och rik (härskare). Det äldsta belägget i Sverige är från år 1676.

Den 31 december 2014 fanns det totalt 434 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Henrika eller Henrica, varav 77 bar det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 22 augusti (sedan 2001, 1986-1992 19 januari)

Personer med namnet Henrika 
Henrika Juliana von Liewen, svensk friherrinna och hovdam
Henrika Ringbom, finlandssvensk författare och journalist
Henrika Tandefelt, finlandssvensk historiker
Henrika Widmark, svensk författare

Varianter 
Enrica (italienska)
Harriet, Henrietta (engelska)
Heike (tyska, frisiska, holländska)
Heinrike (tyska)
Heintje, Hendrika, Hendrikje (holländska)
Henna, Henriikka (finska)
Henriette (franska)
Henryka (polska)

Källor 

Kvinnonamn
Svenska kvinnonamn

pl:Henryka
Holländare

Holländare kan syfta på

 Holländare – personer som lever i, eller härstammar från den nederländska regionen Holland (region)
 Holländare – även felaktigt för nederländare, dvs personer från hela Nederländerna
 Holländare (väderkvarn) – typ av väderkvarn
 Holländare (äpple) – äpplesort
 Holländare (pappersmassa) – maskin för bearbetning av pappersmassa
 Holländarn – pjäs av August Strindberg från 1902
 Holländarn (tv-opera) – svensk tv-opera från 1967 baserad på Strindbergs pjäs

Se även 
 Holland
 Den flygande holländaren – flera betydelser
Signe

Signe är ett fornnordiskt kvinnonamn (ursprungligen Signý), bildat av ordleden Sig- ("seger") och -ny. Fram till 1800-talet användes namnet främst i Skåne, men sedan spreds det över hela landet. 

I början av 1900-talet hörde det till de allra vanligaste flicknamnen i Sverige, och namnets popularitet ökar nu åter. Den 31 december 2007 fanns det totalt 16 980 personer i Sverige med namnet Signe, varav 7 853 med det som tilltalsnamn/förstanamn. 
År 2003 fick 318 flickor namnet, varav 104 fick det som tilltalsnamn/förstanamn.

Det äldsta belägget i Sverige är från år 1382. Namnsdag: 23 augusti

Andra Signe 
 Swedbergs psalm från 1694 Herre, signe du och råde som ofta avslutade folkskolans arbetsdag har i den senaste svenska psalmboken nummer 77.
 Första, instrumentella, spåret på Eric Claptons album Unplugged heter Signe, efter den yacht den skrevs på.  
 Signe Tillisch är en mestadels grön eller gulaktig äppelsort av typen kalvill.

Personer med namnet Signe 
 Signe, mytologisk figur
 Signe Anderson, sångerska
 Signe Bergman, rösträttsaktivist
 Signe Björnberg, författare
 Signe Enwall, skådespelare
 Signe Hammarsten-Jansson, tecknare
 Signe Hasso, skådespelare
 Signe Hebbe, operasångerska
 Signe Kolthoff, skådespelare
 Signe Mörne, skådespelare, recitatris och författare
 Signe Persson-Melin, konstnär
 Signe Lundberg-Settergren, skådespelare
 Signe Stade, skådespelare
 Signe Svendsen, dansk sångerska
 Signe Tørsleff, dansk politiker
 Signe Vessman, svensk politiker
 Signe Wirff, skådespelare
 Signe Wranér, redaktör och författare
 Signe Yletyinen, finlandssvensk konstnär
 Signe Augusta Elisabet Östrand, överstelöjtnant i Frälsningsarmén

Referenser 

Kvinnonamn
Fornnordiska kvinnonamn
Saint-Léonards underjordiska sjö

Saint-Léonards underjordiska sjö () är den största naturliga underjordiska sjön i Europa. Sjön ligger i byn Saint-Léonard c:a 5 km öster om Sion i Valais i Schweiz.

Historia
Utanför den nuvarande entrén till sjön låg fram till 1946 en sjö som dolde i princip hela öppningen till den grotta som sjön återfinns i. Våren 1943 tog sig Jean-Jacques Pittard in med hjälp av en luftdriven kanot i grottan, som då endast hade ett par decimeter mellan tak och vattenyta. Vid en jordbävning 1946 (5,6 på Richterskalan) sänktes vattennivån så att den utanförliggande sjön försvann och delar av grottans tak rasade. 1949 öppnades grottan för allmänheten och har sedan dess varit en välbesökt turistattraktion.

Egenskaper
Grottans norra vägg består av marmor, den södra av skiffer och taket av gips. Gipstaket har sakta eroderats sönder av vattnet inne i grottan och skapat det hålrum där sjön ligger. Sjön är 300 m lång och 20 m bred. Längst in i grottan finns en öppning till en djupare grotta som är 1500m lång men som inte är öppen för allmänheten och kräver avancerad utrustning för att kunna ta sig in i.

Vattnet i sjön är helt klart och med belysning kan man se botten i hela sjön. Vattnet saknar helt växtlighet och det enda levande som finns i sjön är trettiotal inplanterade regnbågsöringar, som måste matas för att överleva. Vattentemperaturen är 11 grader året om och lufttemperaturen ligger konstant på 15 grader.

Längst in i grottan återfinns grottans skyddshelgon Sankta Barbara, som vakar över grottan och ser till så att ingen förolyckas där. Trots hennes vakande återfinns det tre sjunkna båtar på botten i sjön.

Sägner
Det sägs att flickor som tittar ned i vattnet vid midnatt den 24 december ser ansiktet på sin blivande make. Detta är dock inte möjligt att verifiera, eftersom grottan endast är öppen april–oktober.

Referenser
 Beskrivning, 2003-06-16 Swissinfo.ch, schweiziska radions internationella program

Externa länkar

Insjöar i Valais
Stadsparken, Lund

Stadsparken är en park belägen centralt i Lund. Den ligger inom den historiska Lunds stads område i Lunds kommun i Skåne. Parken började utvecklas kring Lunds medeltida stadsvall, Högevall. I parken finns flera skulpturer gjorda av bland andra Gunnar Nordborg och Egon Möller-Nielsen samt en liten trädgårdslabyrint utformad av Oscar Reutersvärd. Parken firade 100-årsjubileum år 2011 med invigning den 19 juni.

Historia
Parkbolagets Trädgård anlades kring Högevall av Lunds Parkbolag som bildats 1860 och tomten köptes 1904 av Lunds stad. 1907 användes tomten för Lundautställningen. 1909 köpte kommunen tomten av Lunds Andelsmejeri. Delar av parken anlades till Lundautställningen och sedan mellan 1909 och 1911. Stadsparken invigdes 1911. Området innanför stadsvallen hade dessförinnan varit betesmark. Utanför Högevall anlades parken på den bördiga Lundaslätten.

Stadsparken
I parkens sydvästra del finns en stor gräsplätt med en utomhusscen av vitmålad betong i ena änden. Vid bra väder används ofta detta område av lundaborna för olika utomhusaktiviteter. Bakom denna scen finns ett café.

I norra delen av parken ligger Högevallsbadet, det enda allmänna inomhusbadet inom tätorten. I norra delen av parken ligger även Lunds gamla observatorium. I parkens sydligare del ligger Kulturmejeriet.

Firandet av siste april, på valborgsmässoafton, i stadsparken har utvecklats till en av landets största spontana fester. Firandet saknar arrangör men lockar 15 000-17 000 ungdomar som har picknick och lyssnar på musik. Tidigare förekom en hel del bråk och skadegörelse i parken i samband med att så många människor samlades på en mycket begränsad yta, inte minst på grund av hög berusningsgrad. På senare år har dock samordnade insatser mellan kommun, polis och studentorganisationer förbättrat situationen avsevärt.

Stadsparken i Lund är ett Natura 2000-område på grund av förekomsten av den sällsynta
hålträdsklokryparen (Anthrenochernes stellae).

Förnyelse
2009 presenterades ett förslag för att förnya och utöka stadsparken. Utvecklingsplanen beskriver en förändringsprocess som kommer att ta flera år men som bland annat innebär att en ny entré anläggs från väster, att Stadsparkscaféet renoveras och kompletteras med en ny restaurangdel, att ett nu angränsande byggnadsminne Observatorieparken införlivas med stadsparken med mera. Arbetet utförs i etapper varav den första var klar till parkens  2011.

I etapp två, som avslutades 2016, byggdes lekplatsen om, planterades träd och växter samt anlades en skatebordpark. I etapp tre restaureras Observatorieparken och en anläggningen av en "nordisk djungel".

Källor

Externa länkar

Mer information från Lunds kommun
 Stadsparken 100 år: följ jubileet 2011 på www.facebook.com/stadsparkenilund
 http://kartor.lund.se/wiki/bevaringsprogram/index.php/Stadsparken

Parker i Lund
Lund
Natura 2000-områden i Skåne län
Bartolomeus

Bartolomeus eller Bartholomeus är ett mansnamn, som hör till de allra ovanligaste namnen, men som ändå har en plats i almanackan som en ursprunglig helgondag. Namnet är en grekisk-latinsk form av ett bibliskt namn med betydelsen "Talmajs son" på arameiska och är inte besläktat med de liknande namnen Bert och Bertil som är av germanskt ursprung. 

Den 31 december 2009 fanns det 66 män i Sverige vid namn Bartolomeus/Bartholomeus, varav 8 med det som tilltalsnamn/förstanamn. . Detta gör det till det ovanligaste namnet i almanackan. De senaste åren har enstaka personer fått namnet, men endast som andranamn.

Namnsdag: 24 augusti. 

Bartolomeus var en av Jesu lärjungar (i Bibel 2000 skrivs hans namn Bartolomaios efter den antika grekiska formen). Datumet var svensk helgdag, Bartolomeusdagen, fram till 1772 och kallades förr Barsmäss, vilket räknades som början på hösten med dess lantliga göromål.

Personer med namnet Bartolomeus
 Aposteln Bartolomeus
 Bartholomeus I av Konstantinopel, patriark av Konstantinopel
 Bartholomeus Breenbergh, holländsk konstnär
 Bartholomeus Bruyn den äldre, tysk målare
 Bartolomeo Columbus, italiensk upptäckare, bror till Christofer Columbus
 Bartholomæus Deichman, dansk-norsk biskop
 Bartolomeu Dias, portugisisk upptäcktsresande
 Fra Bartolommeo, florentinsk renässansmålare
 Bartholomeus van der Helst, nederländsk porträttmålare
 Bartholomeus Maton, nederländsk konstnär
 Bartholomew Roberts, walesisk sjörövare
 Bartholomeus Spranger, flamländsk konstnär

Fiktiva figurer med namnet Bartolomeus
 Bartholomew "Bart" Simpson

Se även
Bartolomeinatten

Referenser
Institutet för språk och folkminnen, "Bartolomeusdagen

Noter

Mansnamn
Namn från Bibeln
Djurgårdens IF Damfotbollsförening

Djurgårdens IF Damfotbollsförening var fram till bildandet av Djurgården/Älvsjö 2003 den svenska idrottsföreningen Djurgårdens IF:s damfotbollssektion. Den 16 augusti år 2000 vann man Svenska cupen genom att besegra Älvsjö AIK med 3-1 i finalmatchen på Enskede IP.

Källor

Externa länkar

Damfotbollsförening
Upplösta fotbollsklubbar i Sverige
Sportklubbar upplösta 2003
Hølands kommun

Hølands kommun () var en kommun i Akershus fylke i östra Norge. 

Høland är också namnet på ett pastorat i Oslo stift, sydöstra Norge bestående av socknarna Løken, Søndre Høland, Bjørkelangen samt Setskog.

Administrativ historik 
Høland bildade 1838 en kommun i Akershus fylke. 1905 delades kommunen och Setskogs kommun bildades. 1924 delades kommunen i Søndre Høland och Nordre Hølands kommuner. 1966 slogs dessa tre kommuner samman med Aurskogs kommun och bildade Aurskog-Hølands kommun.

Historia 
26 februari 1716 överrumplade och tillfångatog Karl XII en mindre norsk styrka vid Hølands kyrkby och tillbakaslog 27 februari ett anfall av översten Ulrik Kristian Kruse, varvid den sistnämnde svårt sårad tillfångatogs och hans män gav vika för övermakten. Fredrik av Hessen och Stanisław Poniatowski sårades båda svårt i striderna. Genom striden vid Høland genombröts den norska ställningens centrum, men snöstorm hindrade svenskarna att snabbt utnyttja framgångarna.

Noter 

Tidigare kommuner i Akershus fylke
Aurskog-Hølands kommun
Sveriges militärhistoria
Ulrik Christian Kruse

Ulrik Kristian Kruse, född 12 augusti 1666, död 17 augusti 1727,  var en dansk general. Han var son till Mogens Kruse. 

Kruse deltog 1692-1698 som officer vid ett danskt dragonregemente i kejserlig tjänst under krig i Ungern, blev 1699 kompanichef vid Första sunnanfjällska dragonregementet i Norge och överste och regementschef 1710. Han utmärkte sig i mars 1716 vid ett plötsligt överfall på Karl XII i Hølands prästgård. Själv blev han sårad och fången; Karl XII visade honom den största aktning och skänkte honom sitt eget svärd. År 1716 blev han brigadjär, 1717 generalmajor och 1722 kommendant i Fredrikstad.

Källor 
 

Danska generaler
Män
Födda 1666
Avlidna 1727
Mogens Kruse

Mogens Kruse, född 1629, död 1678, var en dansk militär. Han var far till Ulrik Kristian Kruse.

Han utmärkte sig som rytteriöverste i slaget vid Nyborg 1659 och slaget vid Lund 1676.

Födda 1629
Avlidna 1678
Danska militärer under 1600-talet
Män
Deltagare i slaget vid Lund
Jacob van Campen

Jacob van Campen, född 2 februari 1596 i Haarlem, Nederländerna, död 13 september 1657 i Amersfoort, nederländsk arkitekt och konstnär.

Jacob van Campen hade flera inspirationskällor för sin arkitektur: Andrea Palladio, Louis Le Vau och François Mansart. 

Mest känd är van Campen sannolikt för Mauritshuis (1633) i Haag, ritat av van Campen och uppfört av Pieter Post. Byggnaden, som uppfördes för prins Maurits av Nassau, ligger mitt i en sjö i Haags centrum och dominerar staden trots sin anspråkslösa storlek. Detta beror på att van Campen i fasadens pilastrar använde en kolossalordning, vilket kom byggnaden att verka mer imposant. Pilastrarna samt pedimentets allegoriska basrelief utgör denna återhållsamma byggnads enda dekoration. Byggnaden företer ett släktskap med den franska klassicismen, men det saknas bevis för ett direkt franskt inflytande. Dess interiör är byggd omkring ett centralt trapphus.

Han planerade även Stadshuset (1648-1665) i Amsterdam, som idag är kungligt slott (Paleis op de Dam). Bland dem som ombads måla för stadshusets räkning fanns Rembrandt, men hans förslag Batavernas trohetsed förkastades. I Haarlem byggde han om rådhuset och uppförde i klassisk stil Nya kyrkan.

van Campen var även en skicklig tecknare och arbetade även som målare.

Källor 
 Svensk uppslagsbok, Lund 1930

Nederländska arkitekter
Män
Födda 1596
Avlidna 1657
Personer från Haarlem
TF

TF, Tf eller tf kan betyda:

 TF – en av Sveriges grundlagar och antogs 1949, se Tryckfrihetsförordningen
 TF – en svenskspråkig nation vid Aalto-universitetet i Esbo, se Teknologföreningen
 TF – norsk kommunistisk organisation, se Tjen folket
 tf. – en person i en tjänst eller befattning under viss tid, se tillförordnande
 .tf – franska sydterritoriernas toppdomän
 TFC – Team Fortress Classic, mod till förstapersionsskjutspelet Half-Life
TF - Tunefighter, artist med studentlåten 2010.

Se även
 Överföringsfunktion (engelska "transfer function") – en beskrivning av sambandet mellan insignal och utsignal för ett linjärt tidsinvariant system
Olympiad

En olympiad är en period av fyra år mellan två olympiska spel.

Olympiader i äldre tider 
I det antika Grekland var en olympiad en period av fyra år, som började med spelen (eller "lekarna" som man ibland säger) i Olympia. Den första historiskt kända olympiaden började år 776 f.Kr.

Spelen hölls i början av olympiadens första år. Årets början räknades från första fullmånen närmast efter sommarsolståndet. (Efter 330 f.Kr. räknades olympiadens år något annorlunda.)

Olympiader i modern tid 
Termen olympiad har i modern tid länge använts som benämning för själva spelen, men numera använder Internationella Olympiska Kommittén (IOK) begreppet olympiad för att beteckna en period av fyra år.

Början och slut 
Den moderna olympiaden börjar med firandet av olympiaden, eller mera noga uttryckt genom firandet av de olympiska sommarspelen.

Kulturolympiad 
En "kulturolympiad" instiftades i Aten, vilken inrymmer alla kulturevenemang som anordnas av den olympiska rörelsen. Med denna olympiad betecknas de fyra åren 2001-2004.

Annan användning 
Utanför IOK används termen olympiad ibland för att beteckna själva de olympiska spelen. Den används också för andra tävlingar, såsom internationella vetenskapsolympiaderna för ungdomar och Schackolympiaden. I de fallen används begreppet olympiad vanligtvis för att beteckna själva tävlingen.

Olympiska spelen
Magnor skans

Magnor skans i Eidskogs kommun i Norge, nära värmländska gränsen, byggdes av norrmännen våren 1644, och i juli samma år uppkastade de ytterligare en liten skans vid den över Vrangsälven ledande Magnor bro, där Eda glasbruk sedermera lades; gränsen ansågs nämligen då gå häröver. Sistnämnda skans intogs i september av svenskarna under Gustaf Stake och raserades, men iståndsattes sedan åter av norrmännen. I slutet av maj 1645 ryckte Gustaf Otto Stenbock efter norrmännens utdrivande ur Värmland mot broskansen, vars besättning då förstörde denna och drog sig till Magnor skans, men då Stenbock genast följde efter, utrymde och raserade de även denna skans, som emellertid återställdes och för en tid besattes av svenskarna. 1808 anlade svenskarna befästningar vid bron och bestyckade dem med sex stycken sexpundiga kanoner; i juli samma år, överrumplade överstelöjtnant Georg Adlersparre mitt på dagen en norsk postering vid Magnor by.

Källor

Befästningar i Norge
Sveriges militärhistoria
Eidskogs kommun
Ugglan
Eidskogs kommun

Eidskogs kommun (norska: Eidskog kommune) är en kommun i Innlandet fylke, sydöstra Norge. Eidskogs kommun gränsar i syd till Eda kommun (Värmlands län), i norr mot Kongsvinger och Sør-Odal, i väst mot Aurskog-Høland och Nes. Den administrativa huvudorten är Skotterud. 

Halva Morokulien inklusive halva fredsmonumentet från 1914 ligger i kommunen. De andra två delarna finns i svenska Eda kommun.

Kommunen är med i den nordiska samarbetsregionen ARKO.

Historia 

Kommunen bildades 1864 genom en delning av Vingers kommun. En mindre gränsjustering skedde 1986 då ett område med 14 invånare överfördes från Kongsvingers kommun.

Källor 

Kommuner i Innlandet fylke
Norges kommuner

Norges kommuner är 356 till antalet (2020). De täcker hela Fastlands-Norge, medan Jan Mayen och  Svalbard utgör kommunfria områden. Dock har Longyearbyen på Svalbard sedan 2004 en kommunliknande administration kallad lokalstyre.

Utöver de 356 primärkommunerna finns även 11 fylken, vilka motsvarar de svenska länen. I varje fylke finns en fylkeskommun som motsvarar regionerna i Sverige. Oslo kommun fyller funktion som såväl primär- som fylkeskommun.

Uppgifter 
Till kommunernas huvuduppgifter hör barnomsorg, grundskola, primärvård, hemsjukvård, samhällsplanering och tekniska tjänster.

Administration 
Alla kommuner har samma status och styrs i enlighet med Kommuneloven från 1992. Högsta beslutande organ är kommunestyret (kommunfullmäktige) som väljs vart fjärde år, och skall ha mellan 11 och 85 ledamöter (alltid ett ojämnt antal).

Historia 
Den 1 januari 1838 delades Norge in i 392 formannskapsdistrikt, varav 37 städer och resten landsbygdsdistrikt. Dessa kom senare att kallas bykommuner (stadskommuner) respektive herredskommuner (landskommuner). Antalet kommuner var i begynnelsen betydligt mindre än i till exempel Sverige. Man valde här att inte utgå från de enskilda socknarna utan indelningen baserades på prestegjeld, som vanligen utgjordes av fler socknar. Detta gjorde möjligen att behovet av genomgripande rikstäckande kommunreformer inte varit lika stort som i Danmark och Sverige. Antalet kommuner är således i dag bara något färre än det var 1838. Dock har antalet kraftigt reducerats sedan toppåret 1930, då Norge hade 747 kommuner. År 1964 upphörde cirka en tredjedel av landets dåvarande kommuner genom sammanläggningar. Sedan år 2020 är antalet 356.

Genom 1992 års kommunallagar avskaffades de sista administrativa skillnaderna mellan stads- och landskommuner.

Pågående kommunreform

2015 antog Stortinget en lag om en omfattande kommunreform.

Se även 
Lista över Norges kommuner
Kommunvapen i Norge

Referenser

Externa länkar 

 Norges kommunal- och regionaldepartement