Ingenjör

Ingenjör är en titel för en person med teknisk utbildning som arbetar med exempelvis
konstruktioner, beräkningsuppgifter, programmering, material, produktion, utveckling av produkter men även design, behovsanalyser, utveckling, marknadsföring och försäljning. En Ingenjör med utbildning vid en teknisk högskola har titeln högskoleingenjör eller civilingenjör.

Överingenjör är en i Sverige numera sällan använd titel på en ingenjör med chefsbefattning, oftast avdelningschef eller driftschef. Titeln har använts såväl i privat sektor som i offentlig sektor i Sverige. I Norge och Finland används titeln överingenjör fortfarande i betydligt högre utsträckning.

Etymologi och historik 
Det franska ordet ingénieur kommer från italienskans encignerius, som betyder "krigsbyggmästare", från latinets  ingeniare ("för att snärja, utforma") och ytterst från ingenium ("klokhet"). Civilingenjör blir då den civila motsvarigheten till den militära titeln ingenjör. Den allra första civila ingenjörsutbildningen startades i Tyskland år 1702 med inriktning mot gruvbrytning och metallhantering. Därefter etablerades ingenjörsutbildningar i Frankrike. Skolorna hette till en början "slöjdskolor" eftersom man fick lära sig att tillverka sina egna verktyg och bygga egna modeller av grundkonstruktionerna. I Sverige startade den första ingenjörsutbildningen 1851 på Högre artilleriläroverket på Marieberg i Stockholm, vilket upphörde år 1869 för att på nytt uppstå 1885 (se artikeln om väg- och vattenbyggnadskåren). Året efter 1851 började civilingenjörskurser på Falu bergsskola. Skolan hade sedan 1819 bedrivit utbildning inom bergsvetenskapen, men överfördes till Stockholm 1876 och kom då att utgöra grundstommen i Kungliga Tekniska högskolan. Under 2010 hade cirka hälften av de yrkesverksamma ingenjörerna i Sverige en formell ingenjörsutbildning.  

Länge var ingenjörsyrket endast tillgängligt för män. I Sverige examinerades de två första kvinnliga byggnadsingenjörer, Elin Jacobsson och Anna Sandstedt den sista april 1907. De hade båda börjat vid Tekniska skolans kvinnliga avdelning och sedan fortsatt byggnadsyrkeskursen. De båda fick göra sin obligatoriska praktik före studierna "iklädda arbetskläder och murade i djupet av en källarvåning vid Malmskillnadsgatan. På grund av deras kön skedde detta i hemlighet."

Teknisk officer i Sverige 
Typiska arbetsuppgifter för en officer i teknisk tjänst är chef över en teknisk enhet eller att utbilda andra officerare i användandet av teknisk materiel. Utbildningen syftar till att kunna leda och utveckla den tekniska tjänsten samt ge nödvändig teknisk förståelse för de tekniska möjligheter och begränsningar som finns på taktik och stridsteknik. 

Idag innehåller en teknisk officersexamen 180 hp och är lika lång som en högskoleingenjörsexamen. Innan 2005 var utbildningen 120 hp, dvs samma längd som mellaningenjörsexamen. Exempel på teknikområden är sensorteknik, vapenteknik, skyddsteknik, farkostteknik, kommunikationsteknik, elektroteknik och datateknik. Försvarsmakten anställer även civilingenjörer som officerare, så kallade försvarsingenjörer.

Facklig organisation i Sverige 
Tidigare organiserades ingenjörer i Sverige främst i Ingenjörsförbundet och Civilingenjörsförbundet, beroende på utbildning. Från och med 1 januari 2007 har dessa fackförbund gått samman under namnet Sveriges ingenjörer. Fackförbundet Unionen organiserar också ingenjörer. Vissa ingenjörer med specialutbildning kan även organiseras i andra förbund.

Andra organisationer i Sverige 
Ingenjörer och naturvetare utan gränser, INUG, är en organisation som samlar ingenjörer och naturvetare med intresse i biståndsprojekt.

Se även 
 Ingenjörsvetenskap
 :Kategori:Ingenjörer
 Konstruktör
 Ingenjörstitlar i Sverige

Referenser

Externa länkar 
Ingenjörshistoria

Ingenjör
 
Titlar i näringsliv