Svenska Dagbladet

"SvD" och "Svenskan" omdirigerar hit. För andra betydelser, se SVD (olika betydelser) respektive svenska

Svenska Dagbladet (SvD eller Svenskan) är Sveriges tredje största abonnerade morgontidning och utges i Stockholm. Tidningen grundades 1884 och ägs av den norska förlagskoncernen Schibsted. Politiskt betecknar sig tidningens ledarsida som "obunden moderat". 

Chefredaktör, VD och ansvarig utgivare för tidningen är sedan oktober 2019 Anna Careborg.

Svenska Dagbladet är den tidning som tillsammans med Skånska Dagbladet får det största statliga presstödet (driftsstöd) i Sverige. Svenska Dagbladet fick år 2013 knappt 54 miljoner kr i presstöd och enligt de nya beräkningsmodeller som numer gäller sjunker stödet gradvis, vilket innebär att det år 2017 uppgår till ca 40 miljoner kronor. 

2016 blev resultatet 74 miljoner kronor.

Historia 

Svenska Dagbladet grundades 1884. Det första numret publicerades den 18 december samma år. Flera personer medverkade vid grundandet av tidningen, av vilka den förste chefredaktören Axel Jäderin (1850-1925) och andre redaktören Oscar Norén (1844-1923) var särskilt drivande. Lösnummerpriset för stockholmsupplagan var 5 öre; landsortsupplagans lösnummer kostade 10 öre. Det första numret innehöll endast en väderleksrapport och annonser men en av de stora nyheterna det året var tryckfrihetsåtalet mot August Strindberg för hädelse i Giftas.

Åren 1885–87 gavs Svenska Dagbladet också ut i en kvällsupplaga. Från början var tidningen tullvänlig och konservativ. Efter 1897, när Helmer Key blev chefredaktör, intog den en mer liberal hållning. Flera framstående kulturpersonligheter medverkade såsom Verner von Heidenstam och Ellen Key under Helmer Keys första period. Han efterträddes i ett mellanspel av Gustaf Zethelius 1907–09, men återkom 1909 och stannade till 1934. År 1910 blev tidningen högerns (nuvarande moderaterna) tidning; sedan 1977 är den obundet moderat, "vilket innebär en blandning av liberalkonservativa idéer i marknadsekonomisk riktning". Länge skilde sig Svenska Dagbladet typografiskt från andra dagstidningar genom att första sidan enbart innehöll annonser.

Den första redaktionen låg i ett hus vid korsningen Kungsgatan/Vasagatan. År 1887 flyttades officinen till Karduansmakargatan 12, och från 1897 flyttades den till Klara södra kyrkogata 6 / Karduansmakargatan 13. År 1915 inköptes grannfastigheten, Karduansmakargatan 11, och ett nytt hus uppfördes. År 1962 flyttade tidningen till Rålambsvägen 7 i Marieberg, år 1995 flyttade den till Gjörwellsgatan 28. År 2001 flyttade redaktionen åter till centrala Stockholm, denna gång till Mäster Samuelsgatan. Under 2011 samlades Schibsted-koncernens olika delar, inklusive Svenska Dagbladet och Aftonbladet, i Kungsbrohuset. En stor del av Svenska Dagbladets tryckning sker i ett tryckeri i Södertälje, där även Aftonbladet trycker delar av sin upplaga.

Tidningen delar varje år ut Svenska Dagbladets litteraturpris, Svenska Dagbladets guldmedalj för årets bästa idrottsprestation ("bragdguldet"), Svenska Dagbladets operapris, och Thaliapriset.

Åren 1923–64 gav SvD ut Svenska Dagbladets årsbok. Denna gick därefter upp i årsboken Anno, som utges av Corona förlag. År 1960 utkom Svenska Dagbladets Historia 1884–1940, del I av dess chefredaktör Ivar Anderson. Den följdes 1965 av del II, med undertiteln Litteratur, konst, teater och musik i SvD 1897–1940. Historien kompletterades till hundraårsjubileet 1984 med del III: SvD under Ivar Anderssons tid 1940–55 av Elisabeth Sandlund.

År 1974 startades Idagsidan, som var banbrytande inom dagstidningsjournalistiken, med artiklar om livssyn, sociala frågor och filosofi. Denna sida redigerades då av journalisterna Marianne Fredriksson och Ami Lönnroth. Till 100 års-minnet 1984 utgavs 100 år med Svenska Dagbladet 1884–1984 under redaktion av Lars Lagerstedt, f d redaktionschef vid tidningen. Den består av faksimiler av valda sidor från alla hundra åren, jämte en kort textsammanfattning för varje decennium. Samtidigt utgavs en jubileumstidning i A4-format: Ett hundraårigt äventyr! med en översikt av de 100 åren med text samt reproduktioner av äldre och nyare annonser.

Investor AB, som länge kontrollerat Svenska Dagbladet, förde under 1998 förhandlingar om att sälja tidningen. Det slutade med att norska Schibsted presenterades som köpare av aktiemajoriteten i bolaget den 10 juli 1998.

Efter att länge varit i Broadsheet-format övergick SvD till Tabloidformat i och med numret den 16 november 2000.

2010 utsågs SvD till Årets Dagstidning med juryns motivering: "Vi trodde att vi hade sett Svenskans omgörning. Men detta är företaget som har byggt in ständig förändring i sin kultur på ett sätt som alltid gör det till herre över sina omständigheter. Resultatet är bättre lönsamhet, högre upplaga, större räckvidd  och en ännu bättre tidning.”

Tidningens delar
Svenska Dagbladet består i huvudsak av tre delar, alla i tabloidformat. Tidningens huvuddel innehåller ledare, inrikes- och utrikesnyheter, samt på vardagar Kultur och ävene Idagsidan (se nedan). Här finns även information om vädret.

Delen Näringsliv är en ekonomitidning med företags- och ekonominyheter, börstabeller och nyheter om privatekonomi. Där återfinns även sport

Delen Kultur som på vardagar ingår i huvuddelen, och på söndagar utgör en egen del, innehåller kulturnyheter, recensioner av musik, film och teater, reportage, samt TV- och radiotablåer. I kulturdelen finns dagligen en så kallad understreckare, en daglig essä på en helsida i något akademiskt ämne. Benämningen har sin förklaring i den tid då tidningen gavs ut i fullformat och essän placerades på nedre delen av sidan under en linje, därav vinjetten "under strecket".

På lördagar utkommer bostadsbilagan Magasinet med SvD. Den innehåller reportage om bland annat boende, inredning och trädgård. På fredagar finns en bilaga om motor och bilar och på söndagar en om resor.

Hösten 2015 lanserades SvD Junior, en nyhetstidning för barn och unga. Stina Cederholm, som arbetat på SvD i över tio år, är chefredaktör och ansvarig utgivare. Barn och unga tas på allvar med ambitionen att beskriva aktuella händelser på ett enkelt sätt. Tidningen utkommer med ett nytt nummer varje tisdag. SvD Junior nominerades under hösten 2016 till Årets Tidskrift, ett pris som delas ut av Sveriges Tidskrifter. SvD Junior har haft intervjuer med profiler som Zara Larsson, Peter "Foppa" Forsberg och f.d. kultur- och demokratiminister Alice Bah Kuhnke.

Idagsidan
Idagsidan är tidningens avdelning för psykologi, existentiella frågor, manligt-kvinnligt, barn och unga, relationer och sex, trender i samhället samt kropp och hälsa. Artikelserier i dessa ämnen har varit sidans signum genom åren. Redaktionen ger också stort utrymme, både i tidningen och på webben, för synpunkter och berättelser från läsare.

Idagsidan startades 1974 med Marianne Fredriksson som redaktör. Den första artikelserien hade namnet ”Ont i själen” och handlade om psykisk ohälsa. Under hennes ledning skapades en i dagspressen ny inriktning som kom att kallas insiktsjournalistik. Vinjetten Idag fanns även innan dess men syftade då på det dagliga kåseriet i SvD. På internet har www.svd.se/idag funnits sedan 1999.

Nya ord har skapats eller fått större spridning genom Idagsidans serier, exempelvis: ”privatreligiös”, ”maskrosbarn”, ”curlingföräldrar” och ”kvartslivskrisen”.

2006 utnämndes Idag-redaktionen till Årets förvillare av föreningen Vetenskap och Folkbildning "för publiceringen av en grovt vilseledande artikelserie om s.k. energimedicin".

Redaktörer:
 Marianne Fredriksson 1974–1987
 Ann Lagerström 1988–1992
 Catarina Baldo Zagadou 1992–2000
 Anders Haag 2001–2006
 Per Söderström 2006–2009
 Susen Schultz 2009–2013
 Agneta Lagercrantz 2013– 
 Maria Carling, Anna Lagerblad, Anna Asker 2014–

Historiskt sidarkiv 
I slutet på 2016 lanserade SvD sitt historiska sidarkiv, i vilken alla utgivna exemplar av SvD sedan starten 18 december 1884 finns digitaliserade och indexerade för sökning. Endast 42 datum saknas, 41 av dessa datum är efter 1986. Bland annat kan man ta del av 35 000 sidor "Under strecket" som är fördjupningsartiklar om kultur och vetenskap. Tjänsten är enbart öppen för prenumeranter.

Personer verksamma vid tidningen

Chefredaktörer 

Axel Jäderin, 1884–1888
Hjalmar Sandberg, 1888–1891
Dan Åkerhielm, 1891–1893
Gustaf E. Ericson, 1893–1896
Hjalmar G. Wallgren, 1896–1897
Helmer Key, 1897–1907
Gustaf Zethelius, 1907–1909
Helmer Key, 1909–1934
Carl Trygger, 1934–1940
Ivar Anderson, 1940–1955
Allan Hernelius, 1955–1969
Sven Gerentz, 1969–1973
Gustaf von Platen, 1974–1982
Ola Gummesson, 1982–1987
Hans L Zetterberg, 1987–1988
Lennart Persson, 1989
Bertil Torekull, 1989–1991
Mats Svegfors, 1991–2000
Hannu Olkinuora, 2000–2001
Lena K. Samuelsson, 2001–2013
Fredric Karén, 2013-2019
Anna Careborg, 2019-

Verkställande direktörer 

Carl Trygger 1934–?
Sven Gerentz 1962–1973
Olof Ljunggren 1974–1978
Håkan Lambert-Olsson 1978-1981, koncernchef 1981-1986
Stefan Strömquist, 1981–1991
Sven Höök, 1991–1996
Kåre Gustafson, 1996–1999
Gunnar Strömblad, 1999–2006
Raoul Grünthal, 2006–2009
Gunilla Asker, 2009–2018
Fredric Karén, 2018–2019
Anna Careborg, 2019-

Politiska chefredaktörer 

Otto Järte 1932-1952
Karl Axel Tunberger 1969–1978 (ansv utg 1963–1978)
Axel Waldemarson 1978–1983
Mats Svegfors 1983–1991
Håkan Hagwall, 1991–2000
Mats Johansson, 2000–2003
P.J. Anders Linder, 2003–2013
Tove Lifvendahl, 2013-

Kulturchefer 

Gunnar Brandell, 1950–1962
Åke Janzon, 1963–1968
Leif Carlsson, 1969–1981
Ingmar Björkstén, 1981–1991
Lars Lönnroth, 1991–1993
Peter Luthersson, 1993–2001
Carl Otto Werkelid, 2001–2008
Stefan Eklund, 2009–2010
Kaj Schueler, 2010–2012
Martin Jönsson, 2012–2013
Daniel Sandström, 2013–2014
Lisa Irenius, 2015- (utsedd i april 2014)

Tecknare och illustratörer 

Anders Andersö (Tecknar-Anders)
Jan Berglin
Gösta Chatham
Hjalmar Eneroth
Albert Engström
Pelle Forshed
Fibben Hald
Riber Hansson
Nils Melander

Övriga kända medarbetare vid tidningen 

Maria Abrahamsson
Knut Ahnlund
Lena Andersson
Anders Andersö
Bengt Bedrup
Frans G Bengtsson
Jan Berglin
Karl Bergman - dödades i tjänst 1979 i Uganda
Fredrik Böök
Andreas Cervenka
Cordelia Edvardson
Lotten Ekman skrev recensioner, reportage med mera under 41 olika signaturer, bland andra Nitouche
Albert Engström
Bengt Frithiofsson
Gustaf Fröding
Mats Gellerfelt
Karl Ragnar Gierow
Alf Grandien
Lars Gustafsson
Kerstin Hallert
Sven Hedin
Hedvig Hedqvist
Verner von Heidenstam
Mikael Holmström
Märit Huldt (Hiram)
Ulf Hård af Segerstad progressiv design- formgivningsskribent i SvD från 1937
Marianne Höök
Erik Zetterström (Kar de Mumma)
Ellen Key
Agneta Lagercrantz
Olof Lagercrantz
Pär Lagerkvist
Oscar Levertin
Ingmar Lindmarker
Sture Linnér
Erik Ljungberger (Kaifas)
Caj Lundgren (Kajenn)
Vilhelm Moberg
Sofia Nerbrand
Ester Blenda Nordström
Ven Nyberg
Anders Olsson grundare av Stockholm Marathon
Olof Palme
Moses Pergament
Susanna Popova
Ture Rangström
Ludvig Rasmusson
Filippa Reinfeldt styrelseledamot i Svenska Dagbladets ägarstiftelse.
Annie Reuterskiöld
Jesper Sandström
Sten Selander
Steve Sem-Sandberg
Mattias Svensson
Anna Sissak-Bardizbanian
Göran Skytte
August Strindberg skrev en artikelserie under rubriken Världshistoriens mystik 1903
Stig Strömholm
Kjell Swanberg
Richard Swartz
Carl-Henrik Svenstedt ”Henri”, författare, journalist, dokumentärfilmare. Numera vid Malmö högskola
Sune Sylvén
Hjalmar Söderberg skrev populära kåserier under signaturen Tuppy
Elisabeth Sörenson filmkritiker, fick Guldbagge 1999 för Kreativa insatser i svensk film
Margaretha af Ugglas
Gunnar Unger
Prins Wilhelm
Elin Wägner
Hasse Zetterström
Marianne Zetterström (Viola)
Carl-Gunnar Åhlén
Anders Österling

Referenser

Externa länkar
Svenska Dagbladets webbplats
Allmänhetens pressombudsman, 6 ärenden som rör Svenska Dagbladet 2004-mars 2012
SvD: Kända medarbetare i Svenska Dagbladets historia
SvD: Åren som formade SvD

Dagstidningar startade 1884
Svenska dagstidningar
Svenskspråkiga dagstidningar
Konservativa tidningar