kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Stridsfordon

Stridsfordon är ett samlingsbegrepp för alla typer av markfordon ämnade för deltagande i strid, till exempel stridsvagn, pansarskyttefordon och pansarbil. För flygande och sjögående farkoster används motsvarande samlingsbegrepp, till exempel: stridsflygplan, stridshelikopter och stridsfartyg.

Sedan slutet av 1970-talet används begreppet också för en speciell stridsfordonstyp, som i grunden är ett pansarskyttefordon som försetts med så kraftig beväpning att det kan bekämpa andra pansrade fordon.

Historik

Antika stridsfordon 

Huvudartikel: Häststridsvagn

De första stridsfordonen utvecklades sannolikt i Mesopotamien cirka 2600 före Kristus. De var hästdragna stridsvagnar försedda med någon form av skydd och med plats för en kusk samt en eller fleta bågskyttar eller spjutbärare.

 Moderna stridsfordonenHuvudartiklar: Pansartåg, Pansarbil och Stridsvagn''

Stridsfordonens historia i modern tid började med pansartåg, vilka utvecklades redan under mitten av 1800-talet. Dessa var tåg, som beväpnats och bepansrats för att kunna delta i strid. De förfinades, och vid 1900-talets bygga särskilda pansartåg med kanontorn och eget pansarskytte. Vid 1900-talets början togs också pansarbilen.

Under första världskriget genomgick stridsfordonen en genomgripande utveckling, då Storbritannien satte in de första landskeppen i syfte att bryta genom de tyska skyttegravssystemen. Dessa landskepp blev de första stridsvagnarna, vilka blev bas den fortsatta utvecklingen av stridsfordon.

Under mellankrigstiden utvecklades de taktiska metoderna för hur stridsfordon kan användas på slagfältet och samordnas med andra vapensystem. Under slutet av andra världskriget utgjorde stridsfordonen en avgörande del av de krigförandes arsenal. Utan stridsfordon kunde man generellt inte genomföra anfall i större skala utan fick tillämpa en defensiv taktik.

Nutida strid 
För strid används numera i huvudsak de två typerna stridsvagnar och pansarskyttefordon. Stridsvagnens huvuduppgift är att bekämpa fiendens stridsfordon, medan pansarskyttefordonens huvuduppgift är att transportera trupp fram till anfallsmålet och därefter ge eldunderstöd.

Typer av stridsfordon 
Stridsvagn
Pansarvärnskanonvagn
Infanterikanonvagn
Luftvärnskanonvagni
Pansarskyttefordon
Pansarbil
Pansartåg

Referenser

Noter
Krauss-Maffei

Krauss-Maffei, grundad 1931, är en tysk industrikoncern med huvudkontor i München.

Krauss-Maffei skapades 1931 då de två bayerska företagen Maffei (grundat 1838) och Krauss & Co. (grundat 1860 av Georg Krauss) slogs samman i München. Båda var tillhörde redan innan de ledande tyska tillverkarna av olika sorters lokomotiv, Maffei byggde också andra fordon med ångdrift. Idag har företaget sitt huvudkontor i Allach utanför München. Företaget ingår i Buderus-koncernen i Wetzlar. 

Under 1930-talet började man tillverka pansarfordon. Under andra världskriget ställdes produktionen fullständigt om, framförallt pansarbyggandet. Efter kriget tillverkades tidvis bussar. I samband med att Västtyskland åter fick ha en armé tog man åter upp den militära tillverkningen. År 1963 fick Krauss-Maffei uppdraget att utveckla stridsvagnen Leopard 1 som 1972 ersattes av Leopard 2. År 1976 påbörjades tillverkningen av Flakpanzer Gepard efter en utvecklingstid på 10 år. Under 1970-talet var Krauss-Maffei med om att utveckla Transrapid.

År 1999 fusionerades Krauss-Maffei med Mannesmann DEMAG AG till Mannesmann Demag Krauss Maffei AG. Den militärtekniska delen gjordes om till ett samriskföretag tillsammans med rustningsfirman Wegmann till Krauss-Maffei Wegmann. Mannesmann Demag Krauss Maffei AG såldes av Vodafone till Siemens AG och idag ingår man i Atecs Mannesmann AG, ett holdingbolag som ingår i Siemens-koncernen.

Produkter
Leopard 1
Leopard 2 
Gepard
Dingo
Terrier
Mungo

Externa länkar
EPM AB - svensk leverantör av Krauss Maffei-produkter

Tyska vapentillverkare
Företag bildade 1931
Sankta Katarina kyrka

Sankta Katarina kyrka kan syfta på:
Sankta Katarina kyrka, Nyköping – en kyrka i Nyköping i Strängnäs stift
Sankta Katarina kyrka, Malmö – en kyrka i Malmö i Lunds stift
Sankta Katarina kyrka, Karis – en kyrka i Karis i Finland
Sankta Katarina kyrka, Åbo – en kyrka i Åbo i Finland
Sankta Catharina kyrka – en kyrka i Hammarland på Åland i Finland, se Hammarlands kyrka
Sankta Katarina kyrka, Sankt Petersburg, en kyrka i Sankt Petersburg i Ryssland
Sankta Katarinas kyrka, Zagreb – en kyrka i Zagreb i Kroatien
Sankta Katarina kyrka, Åbo – en kyrka i Finland

Se även
Katarina kyrka – en kyrkobyggnad vid Högbergsgatan 15 på östra Södermalm i Stockholm
Kalmar nation

Kalmar nation kan syfta på:

Kalmar nation, Lund – en av tretton studentnationer vid Lunds universitet
Kalmar nation, Uppsala –  en av tretton studentnationer vid Uppsala universitet
Sankta Katarina kyrka, Sankt Petersburg

Sankta Katarina kyrka () i Sankt Petersburg är en svenskspråkig luthersk församling grundad 1632 i dåvarande Nyen. Den är därmed den äldsta kristna församlingen i S:t Petersburg. Under staden S:t Petersburgs uppbyggnad hölls församlingens verksamhet vid liv av svenska krigsfångar som tillfångatagits vid slaget vid Poltava. Den nuvarande kyrkobyggnaden ritades av arkitekten Carl Andersson och uppfördes 1865. Byggnationen finansierades av svenskar boende i S:t Petersburg. Församlingen har aldrig tillhört Svenska kyrkan fastän dess tro och gudstjänstordning är identiska med Svenska kyrkans. Gustaf Mannerheims äktenskap välsignades i Sankta Katarina kyrka.

Efter oktoberrevolutionen 1917 blev kyrkan och dess präster förföljda och situationen blev ohållbar. Kyrkobyggnaden övertogs slutligen 1934 av en sovjetisk sportskola. Dennas hyreskontrakt sades upp av staden 2005 och kyrkobyggnaden övertogs av den återbildade församlingen som sedan början av 1990-talet hade kämpat för kyrkans återlämnande. I kyrkan firas nu högmässa varje söndag. 

Kyrkoherde är finlandssvensken Eero Sepponen som också är kyrkoherde i Åbo domkyrkas svenska församling.

Församlingen hade på 1880-talet nästan 7 000 medlemmar.

Se även 

 Svenskar i Ryssland

Källor

Externa länkar

 S:ta Katarina svenska församling i S:t Petersburg hos Riksarkivet

Kyrkobyggnader i Sankt Petersburg
Relationer mellan Ryssland och Sverige
Lutherska samfund
Alleghany County

Alleghany County kan syfta på:

Alleghany County, North Carolina
Alleghany County, Virginia

Se även
Allegany County – flera
Allegheny County
Burke County

Burke County kan syfta på flera olika countyn i USA

 Burke County, Georgia 
 Burke County, North Carolina 
 Burke County, North Dakota
Linderås kyrka

Linderås kyrka är en kyrkobyggnad i Linderås församling, Småland. Den ligger en knapp mil sydväst om Tranås och tillhör Linköpings stift.

Kyrkobyggnaden
Linderås kyrka är byggd 1793-1794 i nyklassicistisk stil med torn och med sakristia i öster.

Historik
Tidigare fanns här en romansk stenkyrka. Från denna härstammar en dopfunt och ett triumfkrucifix, som numera finns i nuvarande kyrka.

Inventarier
Dopfunt av kalksten, oidentifierad upphovsman (ev. bestiariusgruppen), från omkr. 1200, [ (bilder)].
Triumfkrucifix av lövträ, från 1300-talets tredje fjärdedel, [ (bilder)].

Orglar
1678 anskaffades ett nytt orgelverk med sex stämmor och tremulant från Norrköping. Gesällen Magnus satte upp verket.
1693 byggdes ett positiv med sex stämmor av en okänd orgelbyggare.
1754 byggde Jonas Wistenius en piporgel.
1864 byggde Erik Nordström, Flisby, en mekanisk tvåmanualig piporgel med bihangspedal och vita undertangenter i manualen. Tonomfång: manual C - f³, pedal C - h°. Alla fasadpipor är stumma. Den renoverades 1948 av Lindegren Orgelbyggeri AB, varvid elektrisk fläkt installerades och öververket byggdes in i ett crecendoskåp. Samma firma renoverade orgeln 1961 då en ny fläkt och ny, mindre magasinsbälg monterades. År 1976 restaurerades instrumentet av Nils-Olof Berg som tog bort crescendoskåp och magasinsbälg samt tätade väderlådorna och vid en ytterligare restaurering 2000 av Åkerman & Lund Orgelbyggeri återställdes orgeln till 1864 års skick. Dock återstår att restaurera fasaden.

Litteratur och källor

Haas, Jonas (2006). Linderås kyrka: Linderås socken i Tranås kommun, Jönköpings län, Linköpings stift : kulturhistorisk karakterisering och bedömning. Jönköping: Jönköpings läns museum

Eksjö-nässjöbygdens orgeldagar 2001
Linderås C:2 (sid 4)
Linderås CI:1 (sid 68)

Externa länkar

Jönköpings läns museum, rapport
Medeltidens bildvärld, Historiska museet.

Kyrkobyggnader i Tranås kommun
Kyrkobyggnader i Linköpings stift
Orgeldispositioner
Kyrkobyggnader invigda 1794
1794 i Sverige
Cleveland County

Cleveland County kan syfta på flera olika countyn i USA

 Cleveland County, Arkansas
 Cleveland County, North Carolina
 Cleveland County, Oklahoma
Durham County

Durham County kan syfta på:

 Durham County, North Carolina i USA
 Durham County, Ontario i Kanada (avskaffat 1974)
 Durham County, New South Wales i Australien
 Durham County (TV-serie), en kanadensisk tv-serie

Se även
 County Durham i England
 Durham
Graham County

Graham County kan syfta på tre olika countyn i USA:

 Graham County, Arizona
 Graham County, Kansas
 Graham County, North Carolina

Se även 
 Graham
Halifax County

Halifax County kan syfta på:

Geografi

Kanada 

 Halifax County (county i Kanada), Nova Scotia,

USA 

 Halifax County, North Carolina, county, 
 Halifax County, Virginia, county, 

Robotskapade Kanadaförgreningar
Robotskapade USAförgreningar
Mitchell County

Mitchell County kan syfta på flera olika countyn i USA

 Mitchell County, Georgia 
 Mitchell County, Iowa 
 Mitchell County, Kansas 
 Mitchell County, North Carolina 
 Mitchell County, Texas
Moore County

Moore County kan syfta på flera olika countyn i USA

 Moore County, North Carolina 
 Moore County, Tennessee 
 Moore County, Texas
Northampton County

Northampton County kan syfta på

Geografi

USA
 Northampton County, North Carolina - ett county i North Carolina
 Northampton County, Pennsylvania - ett county i Pennsylvania
 Northampton County, Virginia - ett county i Virginia

Se även
 Northamptonshire - ett grevskap i England
Richmond County

Richmond County kan syfta på

Geografi

Kanada 

 Richmond County (county i Kanada), Nova Scotia,

USA 

 Richmond County, Georgia, county, 
 Richmond County, North Carolina, county, 
 Richmond County, Virginia, county, 
 Richmond County, New York, 

Robotskapade Kanadaförgreningar
Robotskapade USAförgreningar
Birgit Rausing

Kirsten Birgit Solveig Rausing, född Mayne 26 oktober 1924 i Simrishamn, är en svensk konsthistoriker och författare.

Birgit Rausing är  filosofie kandidat och blev 1990 filosofie hedersdoktor vid Lunds universitet. Hon arbetade som konstkritiker i dagspressen under 1950-talet. Hon har medverkat i Allhems konstnärslexikon och skrivit flera konstnärsmonografier, i första hand om kvinnliga konstnärer med anknytning till Skåne, exempelvis Tora Vega Holmström, Ester Almqvist, Ellen Trotzig och Agda Holst. Rausing har även dokumenterat sin far, konstnären Henry Mayne. 

Hon grundade 1995, tillsammans med sin man, Birgit och Gad Rausings stiftelse för Humanistisk Forskning med ändamål att i Sverige och utomlands främja avancerad vetenskaplig svensk forskning inom humaniora, i första hand inom arkeologi, historia, konstvetenskap, litteraturvetenskap och språkvetenskap.

Birgit Rausing är sedan 2000 korresponderande ledamot (nummer 261) i Vitterhetsakademien. Hon tilldelades 2015 Hans Majestät Konungens medalj, 12:e storleken i Serafimerordens band, för framstående insatser för svensk kultur.

Birgit Rausing är dotter till Henry Mayne och Ester Svensson. Hon gifte sig 1949 med industrimannen Gad Rausing. De fick barnen Kirsten Rausing, Finn Rausing och Jörn Rausing. År 2000 ärvde hon, tillsammans med sina tre barn, Tetra Laval-koncernen efter maken. Hon bor sedan 1980-talet i Schweiz och i Simrishamn.

Bibliografi i urval

 Agda Holst – livet, konsten. Carlsson, Stockholm 2010 (244 sid) 
 Min far Henry Mayne – liv och konst. Carlsson, Stockholm : 2008 (211 sid) 
 Ellen Trotzig – Österlens första målarinna. Carlsson, Stockholm 2003 (197 sid) 
 Ester Almqvist och hennes krets. Signum, Lund 1998 (255 sid) 
 Rainer Maria Rilke och Tora Vega Holmström. Signum, Lund 1989 (151 sid) 
 Tora Vega Holmström. Rabén & Sjögren, Stockholm 1981 (264 sid)

Källor 
  Birgit Rausing i Libris, Kungliga biblioteket
  Korresponderande ledamot #261 i Vitterhetsakademien
 Birgit Rausing tilldelas Konungens medalj i 12:e storleken
 Birgit Rausing
  Birgit och Gad Rausings Stiftelse för humanistisk forskning

Noter

Personer inom Sveriges näringsliv
Svenska författare
Svenskar i Schweiz
Kvinnor
Födda 1924
Levande personer
Mottagare av Hans Majestät Konungens medalj
Personer från Simrishamn
Birgit
Wilson County

Wilson County kan syfta på flera olika countyn i USA

 Wilson County, Kansas
 Wilson County, North Carolina
 Wilson County, Tennessee
 Wilson County, Texas
Granada (provins)

Granada är en provins i Andalusien i södra Spanien. Huvudstaden heter även den Granada. 2006 bodde här 876.184 personer. Provinsens natur är mycket mångsidig, alltifrån Costa Tropical vid Medelhavet till bergskedjan Sierra Nevada där man under säsong (dec - 1 maj) kan åka skidor.

Städer:
 Almuñécar
 Armilla
 Baza
 Granada
 Guadix
 Loja
 Maracena
 Motril
Antonia Johnson

Antonia Johnson kan avse:

 Antonia Ax:son Johnson – svensk affärskvinna
 Antonia Johnson (programledare) – svensk programledare och youtubare
Albaicín

Albaicín (även Albayzín) är "gamla stan" i Granada, Spanien. Stadsdelen har kvar mycket av arkitekturen från morernas välde före 1492. Stadsdelen ligger på en kulle med utsikt över Alhambra, som troligen beboddes av iberer redan på 600-talet f.Kr.

I området finns lämningarna efter ett arabiskt badkomplex, Granadas arkeologiska museum och San Salvadors kyrka, uppförd över ruinerna av en morisk moské. Albaicín har även några ursprungliga moriska hus och en mängd restauranger.

Albaicín togs upp på Unescos världsarvslista 1984 tillsammans med Alhambra.

Externa länkar 
 
 
 
 

Världsarv i Spanien
Granada
Hans Rausing

Hans Anders Rausing, KBE, född 25 mars 1926 i Göteborg, död 30 augusti 2019 i Wadhurst i East Sussex i England, var en svensk företagsledare. Rausing var VD för Tetra Pak från 1954 till 1981 eller 1983, därefter styrelseordförande i AB Tetra Pak och sedermera Tetra Laval till 1993.

Biografi
Rausing är son till Tetra Paks grundare Ruben Rausing och Elisabeth Varenius samt bror till Gad Rausing och Sven Rausing. Efter studentexamen i Lund 1944 skrevs han in vid Lunds universitet där han studerade ekonomi, statistik och ryska språket och 1948 nlev fil. kand. Han var VD för Tetra Pak International AB 1954–1981, styrelseordförande där 1981–1983, Executive Chairman för Tetra Pak Gruppen 1983–1985, styrelseordförande från 1985, Executive Chairman och VD för Tetra Pak Alfa Laval Gruppen från 1991.

Rausing var styrelseledamot i AB Åkerlund & Rausing och AB Östanå pappersbruk 1951–1965, Metior AB och AB Purac från grundandet till 1966, Stockholms Enskilda Bank 1970–1972, SEB 1973–1982, Lund och Malmös högskoleregion 1975–1980 och Business International i New York 1975–1979.

Förmögenhet
Rausing var en av världens rikaste människor med en förmögenhet på 10 miljarder dollar. Han var fram till sin död bosatt utanför London.

Privatliv 
Hans Rausing var gift med fil. lic. Märit Norrby, född 1930, dotter till åkeriägaren Nils Norrby (1898–1971) från Rödöns församling och Kerstin, född Zachrisson (1896–1972) från Los. De fick tre barn: Lisbet Rausing (född 1960), Sigrid Rausing (född 1962) och Hans Kristian Rausing (född 1963).

Hans Rausing är begravd på Raus kyrkogård.

Utmärkelser
Hans Rausing, som har donerat stora belopp till forskning, har utsetts till:
 Ekonomie hedersdoktor vid Lunds universitet 1979
 Ekonomie hedersdoktor vid Handelshögskolan i Stockholm 1987
 Medicine hedersdoktor vid Lunds universitet 2001
 Teknologie hedersdoktor vid Kungl. Tekniska högskolan
 Hedersdoktor vid Mälardalens högskola 2004 (efter att under tre år ha varit gästprofessor i innovation och entreprenörskap vid högskolan)
 Utnämndes av drottning Elizabeth II till kommendör av Brittiska imperieorden, första klassen, KStbEmpO1kl (Honorary Knight Commander of the Most Excellent Order of the British Empire, KBE), 2006
 Ledamot av Ingenjörsvetenskapsakademien (LIVA, 1984)
 Ledamot av Vetenskapssocieteten i Lund (LVSL)

Se även
Tetra Pak
Ecolean
Hans Rausing-professuren i vetenskapshistoria
Ekonomie hedersdoktor vid Handelshögskolan i Stockholm

Referenser

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 

 Dokumentär om Hans Rausing – Den evige entreprenören, Youtube, 47:32 minuter (2017).

Svenska företagsledare
Näringslivspersoner från Göteborg
Svenska miljardärer
Personer inom Sveriges näringsliv
Svenskar i Storbritannien
Hedersdoktorer vid Lunds universitet
Hedersdoktorer vid Kungliga Tekniska högskolan
Hedersdoktorer vid Handelshögskolan i Stockholm
Hedersdoktorer vid Mälardalens högskola
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Ledamöter av Vetenskapssocieteten i Lund
Personer verksamma vid Handelshögskolan i Stockholm
Födda 1926
Avlidna 2019
Män
Alumner från Lunds universitet
Hans
Nätverkseffekt

En nätverkseffekt är en effekt där nyttan av en vara eller tjänst ökar med antalet instanser av den, genom att den är uppbyggd som ett nätverk. Ett exempel på en nätverkseffekt är telefonen, vars nytta ökar ju fler som har en telefon.

Se även
 Metcalfes lag
 Reeds lag
 Specialiering § Nätverkseffekter

Mikroekonomi
Beteendeekonomi
Öppen spis

En öppen spis är en fast eldstad med skorsten. Öppen spis var förr den vanligaste värmekällan, ända in i modern tid, och länge även den enda ljuskällan. Den öppna spisen är ej ekonomisk att elda i. Efterhand som det har kommit moderna kaminer och kakelugnar har den öppna spisen nästan försvunnit. En öppen spis tillför värme +-10% i en fastighet och den kan även transportera ut värme genom skorstenen.

Historia 
Den öppna spisens ursprung är en enkel härd - äril - i husets mitt. I sin enklaste form utgörs denna endast av en krets av stenar, belägen så långt som möjligt från väggarna. Småningom flyttades härden närmare ett hörn, kanske i samband med att ett fönster togs upp på en vägg. Då fick man ju ljus från två håll. För att väggarna inte skulle antändas murades då med sten ett skydd upp till taket. Senare försågs härden med en rökgång (skorsten) samt en spiskåpa. Med tiden flyttades den så nära väggen att det inte längre gick att gå runt den. I såväl slott som koja har spisen sedan utsmyckats med mer eller mindre utarbetade fodral. Det är så vi idag är vana att se den öppna spisen.

Utformning 
För att öka effektiviteten finns det anordningar så som termatorn, som består av stålplåtar som den öppna spisen är klädd med invändigt. Stålplåtarna ligger i dubbla skikt med luftspalt mellan. När man eldar i den öppna spisen blir termatorns plåtstomme varm, varvid luft strömmar in genom luftintag i termatorns botten och ut genom luftutsläpp i termatorns överkant. Ofta finns även stålrör från den bakre luftspalten, till öppna spisens framkant. Dessa rör passerar därmed rökgaskanalen, vilket ytterligare absorberar värme. En termator ger snabbt värme i rummet, men bibehåller inte värmen särskilt länge efter att elden falnat. Om luftintaget till termatorns botten är kopplad till ett angränsande rum kan man få luftcirkulation i huset, då kalluften tas från annat rum och strömmar ut som varm luft i det rum där termatorn (öppna spisen) finns.

Se även 
 Kakelugn
 Kamin
 Gjutjärnsspis
 Rörspis
 Vedspis

Referenser 

Uppvärmning
Eld
Tegel
Värmekraftverk

Värmekraftverk är ett samlande begrepp för de kraftverk som använder värme för att producera elektrisk energi. Stora värmekraftverk är oftast så kallade kondenskraftverk. Ett kondenskraftverk producerar enbart el medan ett kraftvärmeverk också tar tillvara överbliven värme, till exempel som fjärrvärme.

Tekniken 
Den vanligaste modellen är att man genom förbränning av ett bränsle, exempelvis kol, trä eller brännbart avfall, producerar ånga som driver en ångturbin. I en gasturbin låter man istället förbränningsgaserna driva turbinen. Dessa två kan även kombineras i ett kombikraftverk. Ytterligare en variant är dieselkraftverk.

Förutom förbränning av fossila bränslen och biobränslen hör även fission, i kärnkraftverk, och solenergi, i termiska solkraftverk, till de värmekällor som används.

Se även 
Värmeverk
Kraftvärmeverk
Kondenskraftverk

Källor
 Nationalencyklopedin om värmekraftverk

Externa länkar 

Kraftverk
William Kirby Cullen

William Kirby Cullen, född 9 mars 1952 i Santa Ana, Kalifornien, är en amerikansk skådespelare. Han är mest känd i rollen som Josh Macahan i TV-serien Familjen Macahan.

Cullen filmdebuterade 1970 i John Waters undergoundfilm Multiple Maniacs. Han hade svårt att få någon fart på karriären efter Macahans, senast han sågs i tv-rutan var 1985. Han spelade då en medicinstudent som var amfetaminberoende i "Highway to Heaven", säsong 2 avsnitt 12. En serie som skapats av Michael Landon, känd för rollerna som Lille Joe i "Bröderna Cartwright" och Charles Ingalls i "Lilla huset på prärien".

Externa länkar

Amerikanska TV-skådespelare
Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Skådespelare från Kalifornien
Personer från Santa Ana, Kalifornien
Födda 1952
Levande personer
Män
Boj

En boj är en flytande anordning, avsedd för till exempel förtöjning, angöring eller navigering. Bojar avsedda för
navigering har i allmänhet färger (System A, bland andra sidomärken/lateralmärken: röda babordsmärken och gröna styrbordsmärken, gul/svarta väderstrecksmärken/kardinalmärken), toppmärken, reflexer och fyrkaraktärer som motsvarande prickar. Bojen kan vara förtöjd i ett bojankare.

Några typer av bojar är isboj klockboj, klotboj, ljudboj, lockboj, lysboj, pelarboj, plattboj, spetsboj och förtöjningsboj.

En annan funktion av en boj kan vara som rundningsboj inom vattensporter.

Ett bojankare är ett ankare för en boj. Ett bojankare är gjort för mer permanent förankring än ett fartygsankare. Det kan bestå av en betongklump gjuten kring en stålkätting.

Bilder

Källor

Se även 
Flöte
Prick
Sonarboj
Vakare
Fyr

System A:
Mittledsmärke
Punktmärke
Sidomärke/lateralmärke
Specialmärke
Väderstrecksmärke/kardinalmärke

Externa länkar 

Sjömärken
Sjöfartsanläggningar
Projektion (psykologi)

Projektion, en term som används inom psykologin för att beskriva en försvarsmekanism som en person begagnar sig av då den inte vill eller kan kännas vid sina egna svagheter tillskriver andra personer eller sin omgivning dessa egenskaper för att försvara sin självbild. Enligt Sigmund Freud är detta en psykologisk försvarsmekanism, som verkar för att förmildra ens egna oönskade tankar, värden, etc. Personen (A) vill bli "rentvådd", varför denne projicerar sin svaghet på en annan person (B), i till exempel sociala sammanhang för att få bekräftelsen av andra att svagheten ej längre kan associeras med en själv och på så sätt rentvår sig själv (A).

Se även
 Identifikation med förövaren, en introjektiv identifikation
 Självbedrägeri
 Projektiv identifikation

Försvarsmekanismer
Beteendesymtom
Leende

Leende eller smil är ett ansiktsuttryck som signalerar glädje, lycka eller nöje. Det kan också vara ett ofrivilligt uttryck för ångest. Leendet skapas av ansiktsmuskler och styrs av vilja eller reflex.

I ansiktet finns flera små ytliga muskler som bland annat gör att man kan le och visa ansiktsuttryck. Det krävs färre muskler för att le jämfört med att se arg, sur eller irriterad ut. Tänderna kan både visas eller vara dolda vid ett leende. Människan ler oftast vid glatt humör eller vid fotografering, men ibland även vid nervositet och sarkasm.

Ett leende kan vara äkta eller falskt. Duchenne-leende innebär att mungiporna dras upp, musklerna kring ögat är aktiva och det bildas skrattrynkor runt ögat. Det räknas ofta som äkta. Forskning visar att Duchenne-leendet är kopplat till äkta upplevelser av glädje och välbefinnande.

Enligt amerikansk forskning från 2009 är den som känner sig utanför bättre på att skilja fejkade leenden från äkta. Det är också, bland annat av professor Ulf Dimberg som forskar om ansiktsuttryck vid Uppsala universitet bevisat att leenden "smittar av sig".

Referenser

Externa länkar 

 Ordspråk om leende

Psykofysiologi
Kroppsspråk