kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Magnus, hertig av Östergötland

Magnus, född 25 juli 1542 på Stockholms slott, död 20 juni 1595 på Kungsbro, var en svensk prins och hertig av Östergötland. Han var son till Gustav Vasa och dennes andra gemål drottning Margareta.

Biografi 

Av Gustav Vasas söner överlevde fyra till vuxen ålder och av dessa var Magnus den ende som inte blev kung av Sverige. 1555 utnämndes han till hertig av Östergötland, Kindas och Ydre härader i dåvarande Småland, landskapet Dalsland, Sundbo härad i Närke, Kåkind, Valla och större delen av Vadsbo härad i Västergötland.

Magnus led av en sinnessjukdom som visade sina första tecken 1563 och som senare blev permanent. På grund av hans sinnessjukdom förvaltades hans hertigdöme från 1574 av kungen (Johan III). En mindre del av Magnus förläningar tillföll hertig Karl.

Magnus största residens var Vadstena slott, som ombyggdes från fästning till palats för hans räkning. Vadstena kloster förde under hans tid en tynande efterreformatorisk tillvaro med mycket få nunnor. Enligt en notering av den påvliga legaten Antonio Possevino skall Magnus vid ett tillfälle ha fört bort tre unga kvinnor till slottet och låtit mörda dem, och även styrt ut helgonbilder i klostret i löjliga dräkter. Detta skall enligt Possevino ha skett innan sinnessjukdomen bröt ut, och han tolkade den som ett straff för uppträdandet. Lars-Olof Larsson ifrågasätter därför sanningshalten i notisen.

Magnus ägde även Kungs Norrby vid Motala ström samt Kungsbro vid strömmens utlopp i sjön Roxen och det var på det senare herresätet som han avled 1595. Hans stoft bars i kortege till Vadstena och jordfästes i Klosterkyrkan. Enligt en tradition hängdes hans kista i kedjor för att undvika besök av spindlar.

Sägner och balladtexter 
Magnus sjukdomstillstånd och hans omvittnade musikaliska begåvning har givit upphov till ett stort antal sägner och balladtexter, med tonvikt på hans kontakter med sagoväsen som "havsfrun" och älvor.

Det finns en rad historier om Magnus från hans tid på Vadstena slott. En av de mest kända berättar om hur han från sitt fönster ska ha sett en sjöjungfru i slottets vallgrav och att han ska ha kastat sig ner i hennes armar. Han ska då ha varit närapå att drunkna. Berättelsen kan inte bevisas historiskt, men kan ha sin grund i en händelse när han inspekterade byggnationen av slottets vindbrygga, då han ska ha fallit i vallgraven. Berättelsen har gett inspiration till bland annat Clas Livijns lyriska drama Hafsfrun och Ivar Hallströms operett Hertig Magnus och sjöjungfrun.

Barn 
Med frilla: Valborg Eriksdotter: 
 Virginia Magnusdotter (1560—ca 1572?)
 Lucretia Magnusdotter (Gyllenhielm) (1562—1624) gm. Christoffer von Warnstedt
Med frilla: Anna von Haubitz 
 Helena Gyllenhielm (1572—1630) gm. Wollmar Yxkull

Släktträd

Se även 
 Vasaätten
 Sveriges hertigdömen

Källor

Vidare läsning

Externa länkar 

Svenska prinsar
Vasaätten
Personer under äldre vasatiden
Födda 1542
Avlidna 1595
Män
Filmfestival

En filmfestival är ett kulturevenemang där film visas och som vanligen återkommer på samma plats med viss regelbundenhet. En del filmfestivaler är specialiserade på en viss genre, till exempel science fiction-filmer. Exempel på internationellt kända filmfestivaler är Filmfestivalen i Venedig, Filmfestivalen i Cannes, Filmfestivalen i Berlin och Sundance.

Det är vanligt att filmer har sin premiär på en filmfestival, för att först senare gå upp på de vanliga biograferna. Detta är också ett sätt för producenterna att skapa uppmärksamhet för sin film, samtidigt som de försöker sälja distributionsrättigheter till filmdistribuenter. Många filmfestivaler har tävlingar i flera klasser, där publiken eller en särskild jury röstar fram pristagarna.

Världens äldsta filmfestival är Filmfestivalen i Venedig. Den började 1932 och har sedan dess ägt rum varje år i sena augusti eller tidiga september på ön Lido i Venedig i Italien.

Kända filmpriser 
Guldbjörnen - Filmfestivalen i Berlin
Guldpalmen - Filmfestivalen i Cannes
Guldlejonet - Filmfestivalen i Venedig

Filmfestivaler i urval

A - G
Amsterdam Lift-Off Film Festival
Animafest Zagreb
Angeläget Filmfestival
Berlin & Beyond Film Festival
Bloody Horror International Film Festival (i Ottawa)
BUFF Filmfestival (i Malmö)
CPH:PIX i Köpenhamn
Digital Griffix Film Festival (Online)
Filmfestivalen i Berlin
Filmfestivalen i Cannes
Filmfestivalen i Karlovy Vary
Filmfestivalen i Venedig
Göteborg Film Festival

H - N
 Los Angeles Cinefest
 Lund International Fantastic Film Festival

O - U
Tabloid Witch Awards (i Santa Monica)
Tokyo Lift-Off Film Festival
Tokyo International Film Festival
Toronto International Film Festival
Tribeca Film Festival
Seattle International Film Festival
Seol Lift-Off Film Festival
Shock Stock (i London, Kanada)
Sundance Film Festival
Stockholms filmfestival
Umeå filmfestival
Uppsala Internationella Kortfilmfestival

V - Ö
Västerås filmfestival
Wien Kortfilmfestival

Se även
Film
Kortfilm
Festival

Externa länkar

Lista över filmfestivaler

 
Filmtermer
Filmgenre

En filmgenre är en typ av filmer som har vissa drag gemensamma i handling och upplägg. Alla filmer grupperas inte inom en filmgenre; för en typisk västernfilm finns vissa förväntningar som är knutna till den genren, medan ett drama inte har några sådana (eller i varje fall inte tydliga) genrebegränsningar.

Olika länder har även lokala genrer. Således finns Heimatfilm (Tyskland), Devotionals och Mythologicals (Hindifilmen i Indien, om helgon och religiösa figurer, respektive myter från legender och litteratur), Cabaretera (mexikanska melodramer om prostituerade) och Ha-ha mono (japanska filmer om självuppoffrande kvinnor).

Filmgenrer kan vara smalt eller brett definierade. Exempelvis innehåller skräckfilm en mängd undergenrer, och det finns många olika sorters komedier. Det går också att avgränsa genrer baserat på effekten hos åskådaren; genrer som ger direkta fysiska åskådarreaktioner kan samordnas under begreppet kroppsgenrer.

Filmgenrer i urval 

 Actionfilm
 Agentfilm

 Deckare/Mysteriefilm
 Dokumentärfilm
 Dramafilm

 Fantasyfilm
 Feelgood (genre)
 Film noir

 Gangsterfilm/Kriminalfilm
 triadfilm
 Yakuza Eiga
 maffiafilm

 Katastroffilm 

 Komedi
 fars
 mo lei tau
 pilsnerfilm
 parodi
 romantisk komedi
 satir
 screwballkomedi
 slapstick
 sofistikerad komedi
 svart komedi

 Krigsfilm
 beredskapsfilm

 Martial art
 kung fu-film
 jiang shi-film

 Musikalfilm

 Polisfilm
 Pornografisk film

 Science fiction-film

 Skräckfilm
 gotisk skräck
 kannibalfilm
 rape-revenge
 rysare
 monsterfilm
 zombiefilm
 vampyrfilm
 varulvsfilm
 slasher
 sleazefilm
 splatter
 terrorfilm

 Thrillerfilm
 erotisk thriller
 giallo
 psykologisk thriller

 Västernfilm
 spaghetti-western

 Äventyrsfilm

Referenser

Noter

Övriga källor 
 The Oxford History of Cinema (1996)
 Bordwell/Thompson: Film genres i Film art, s 51 (Fifth international edition)
 Susan Hayward: Key concepts in cinema studies
 Barsam/Monahan: Looking at movies (2010)
 Chapter 3 (s 59) tar upp Types of movies (Narrative, Documentary, Experimental), Hybrid Movies, Genre conventions (Theme, Setting, Presentation, Character Types, Story Formulas, Stars) och Six major American genres (Gangster, Film Noir, Science Fiction, Horror, The Western, The Musical)
 Tom Ryall: Genre and Hollywood i The Oxford Guide to Film Studies, s 327

Externa länkar 
 IMDb:s indelning av filmgenrer
Pölsa

Pölsa är en maträtt bestående av senor, hjärta, lunga och lever från nöt eller älg samt korngryn och hackad lök. Ibland kan maträtten även innehålla malet och kokt kött. Pölsan smaksätts med kryddor som peppar, kryddpeppar och mejram. Rätten har traditionellt varit vanlig i norra delar av Sverige, och serveras oftast med potatismos eller kokt potatis och rödbetor, och ibland även med stekt ägg eller fläsk. På senare år har maträtten minskat i popularitet och i samband med detta gör få idag sin egen pölsa.  I de flesta välsorterade matbutiker finns dock färdig pölsa på konserv och i rullpack. En del mindre butiker kokar egen pölsa.

Referenser

Se även 
 Haggis
 Svenska maträtter

Svenska maträtter
Kötträtter
Kalvdans

Kalvdans eller råmjölkspannkaka (kallas även på vissa platser kalvost) är en efterrätt gjord av råmjölk. Råmjölken kryddas och kokas tillsammans med socker och salt, i vattenbad i ugnen tills den stelnar till en krämig konsistens. En vanlig kryddning är kanel eller kardemumma men även saffran, vanilj,  lakrits eller andra kryddor samt russin förekommer. Kalvdans serveras sedan varm, ljummen eller kall med sylt. Den kan också serveras brynt, alltså lättare stekt i skivor.

En variant av kalvdans utan råmjölk, kallad "falsk kalvdans" eller "mjölkpudding", kan tillagas med torrmjölk, proteinberikad baristamjölk och ägg, som då får ersätta den proteinrika råmjölken.

Se även 
 Svenska maträtter

Referenser 

Desserter
Mejeriprodukter
Självständighet

Självständighet eller oavhängighet innebär att en stat är fullständigt oberoende gentemot andra och räknas som ett eget subjekt med handlingsförmåga i det internationella samfundet. Reglerna kring självständighet regleras i folkrätten. 

Självständighet behöver inte betyda att landet tidigare var en del av ett annat land. Det kan likaväl ha varit obebott land som ingen har haft anspråk på. Det kan också ha varit ett protektorat (en stat under stort indirekt inflytande från skyddsmakten). Kolonier som frigjorde sig bildade stater genom frigörandet.

En självständighetsförklaring görs när ett land utropar sig självständigt. Man skiljer på deklarerad och erkänd självständighet. Deklarationen görs av det enskilda landet och erkännandet får man av andra självständiga stater. I vår tid uttalas erkännanden ibland även av organisationer som Europeiska unionen eller Förenta Nationerna, fast då handlar det egentligen om att det är de enskilda medlemsländerna i de organisationerna som erkänner den nya staten. 

I vissa fall blir inte ett land självständigt genom en självständighetsförklaring, utan genom att det skapas av ett eller flera länder som redan är självständiga. Det blir då i stället självständigt genom statsrättslig succession, det ärver så att säga självständigheten från tidigare länder. Exempel på detta är när England och Skottland 1707 gick samman i unionen Kungariket Storbritannien eller när Sovjetunionen skapades genom att Ryssland 1922 delades upp på ett antal delstater i en union (varav Ryssland blev en delstat i den unionen).

Olika länders självständighet

Källor 

Internationell politik
Holland

Holland eller holländsk  kan syfta på:

 Holland (region) – en region i Nederländerna, sedan 1840 administrativt uppdelad i Nordholland och Sydholland. Historiskt kan avses
 Grevskapet Holland 1018–1840 – ett grevskap i Västeuropa, motsvarande nuvarande Nordholland och Sydholland
 Kungariket Holland 1806–1810 – en fransk lydstat som skapades av Napoleon I
 Holland – en vardaglig benämning för landet Nederländerna, ett av de fyra länderna inom Konungariket Nederländerna, eller historiska föregångare
 Republiken Förenade Nederländerna 1581-1795 – en förbundsrepublik i Västeuropa under tidigmodern tid
 Kungariket Förenade Nederländerna – en monarki i Europa 1815–1839 som bestod av nuvarande Nederländerna, Belgien och Luxemburg
 Holland, Indiana – en ort i Indiana i USA
 Holland, Michigan – en ort i Michigan i USA
 Holland, Massachusetts – en ort i Massachusetts i USA
 Holland River – en å i Ontario i Kanada
 Holland Tunnel
 Holländsk – något från regionen Holland, men vardagligt också ofta för något från hela Nederländerna

Personer 
 Holland (efternamn) – ett efternamn samt personer med namnet

Personer med Holland som förnamn
Den 31 december 2014 hade 2 män i Sverige Holland som förnamn men ingen som tilltalsnamn.
 Holland Roden (född 1986), amerikansk skådespelerska
 Holland Smith (1882–1967), amerikansk general i marinkåren
 Holland Taylor (född 1943), amerikansk skådespelerska
 R. Holland Duell (1824–1891), amerikansk politiker, republikan, kongressrepresentant för New York

Kultur 
 Holland (musikalbum) – en LP utgiven av The Beach Boys

Se även
 Holländare – flera betydelser
 Hollandssjön – flera betydelser
 New Holland – flera betydelser
 Nya Holland – det australiensiska fastlandet
 Holländsk dvärg – gammal dvärghönsras
 Holländsk körhäst – hästras som utvecklades i Nederländerna
 Holländsk ridponny – hästras som utvecklats i Nederländerna
 Hollandaisesås – sås som i Frankrike anses ha holländskt ursprung

Källor

Mansnamn
Kvinnonamn
Den lilla svarta

Den lilla svarta, ibland förkortad DLS (franska Petite robe noire; engelska Little black dress, LBD) är en svart, kort (ofta knappt knäkort) klänning som i regel kännetecknas av elegans. Den används vid festliga tillfällen eller andra tillfällen då vårdad klädsel är önskvärd.

Beskrivning
Ursprungligen lanserades den lilla svarta av Coco Chanel den 1 oktober 1926. Likt många andra innovationer dröjde det en tid för denna klänning att bli allmängods i modevärlden. Dess glansdagar inföll på 1950-talet och 1960-talet.

Den lilla svarta har av många kommit att ses som ett av de viktiga basplaggen i en kvinnas garderob. Eftersom plagget ofta är ganska enkelt är accessoarerna viktiga och Chanel själv använde gärna stora oäkta pärlhalsband och liknande.

Klänningen var från början enkel och i det närmaste T-formad med långa ärmar och skuren så att midjan sitter på höfterna. Den var på 1920-talet en motreaktion mot de stora, tunga långklänningar som då var på modet, kläder som gjorde det mer eller mindre svårt att röra sig och därför kom "den lilla svarta" att ses som ett plagg för den moderna frigjorda kvinnan. Även det faktum att Chanel lånade färgen svart från 1910- och 1920-talets avantgardistiska konstnärer, en färg som vid denna tid inte ansågs vara en modefärg för kvinnor utan en färg enbart att använda vid sorg, gav plagget en atmosfär av kvinnlig frigörelse och förändring. 

En klassisk variant är den ärmlösa "lilla svarta" som skapades av Hubert de Givenchy för Audrey Hepburn till filmen Frukost på Tiffany's från 1961. På grund av filmens stora popularitet kom "den lilla svarta" att en gång för alla etablera sig som ett av modevärldens klassiska plagg.

Galleri

Referenser
 
 Pelenius, Linda, Din lilla svarta: ett säkert kort i garderoben. Stockholm: Wahlström & Widstrand 1999.

Noter

Externa länkar 
The little black dress

Klänningar
Formella kläder
Mode
Flicknamn

Flicknamn eller födelsenamn är efternamnet på en person före namnbytet vid giftermålet. I sammanhang där en personens flicknamn/födelsenamn anges, till exempel i dödsannonser, föregås det ofta av förkortningen "f." (född). En annan variant är née. I bland annat amerikansk namntradition lever moderns flicknamn vidare som mellannamn för barnen, till exempel Richard Milhous Nixon.

Typer av namn
Kristina (olika betydelser)

Kristina eller Christina kan syfta på:

 Kristina – ett kvinnonamn

Geografi
 Kristina församling – en församling i Jönköping
 Kristina kommun – en kommun i Södra Savolax i Östra Finlands län
 Christinafloden – ett vattendrag i USA

Kultur
 Kristina - en pjäs av August Strindberg
 Kristina från Duvemåla – en musikal av Benny Andersson och Björn Ulvaeus
 Christina (opera) – opera med musik av Hans Gefors och libretto av Lars Forssell och Hans Gefors.
Patriark

Patriark kan avse:

Patriark (kyrkligt ämbete) – biskoplig hederstitel bundet till vissa biskopsstolar
Patriark (Bibeln) – personer i gamla testamentet
Konfektion

Ej att förväxla med konfekt.

Konfektion är färdigsydda kläder tillverkade på fabrik inom textilindustrin, till skillnad från skräddarsydda kläder.

Skräddarsydda kläder anpassas efter individens kroppsmått och behov, medan konfektionskläder tillverkas i ett storlekssystem som bygger på statistiska mätningar och genomsnittsberäkningar. Det är av gemensamt intresse för kunder och tillverkare att kunna använda ett pålitligt storlekssystem, men i praktiken är variationerna stora mellan olika klädesplagg med samma storleksbeteckning.

Historia 
Före 1800-talet var handeln med färdigsydda kläder mycket begränsad. Det första varuhuset med konfektionskläder öppnade i Paris 1824. I Sverige blev butikshandel med konfektionskläder tillåten efter en lagändring 1834.

Det var inte minst med symaskinen, vilken blev vanligare från 1850-talet och framåt, som det började få en industriell nivå. Idag köper de flesta människor konfektionskläder även om skräddarsydda kläder fortfarande förekommer.

Referenser

Se även 
 Kläder
 Textilindustri
 Textilkrisen i Sverige

Textilindustri
Kläder
Julgransplundring

En julgransplundring, Knutsfest, Knutsdans eller julgransskakning är en tradition i samband med att julen tar slut, som innebär att man bland annat "klär av" och "kastar ut" julgranen och ställer undan advents- och julsakerna, vilket i Sverige ofta sker på tjugondag Knut, som infaller den 13 januari. Många julgransplundringar hålls dock någon närliggande dag. I äldre svensk tradition, och på många håll i Europa tar julen slut en vecka tidigare, efter trettonhelgen. Förändringen i Sverige skedde under 1600-talet med anledning av en kyrkohögtid med åtta dagars efterfest (oktav).

Traditionen, som kommer från Norden, har förändrats väldigt lite sedan 1870-talet.
Julgransplundringar var vanligast under efterkrigstiden.

Under 1900-talet började tjugondag Knut att förknippas med barn och godis. Man "plundrade" julgranen på godsaker, som barnen åt upp, och annat julgranspynt. Godsakerna i julgranen bestod ursprungligen av äpplen och bakverk, senare även av (hårt) godis som polkakäppar och fyllning i smällkarameller. En annan tradition som sannolikt legat till grund för julgransplundringarna är de upptåg som förekom i bondesamhällets byar. Då sprang barn och ungdomar från stuga till stuga för att tigga mat och dryck, samtidigt som de ropade ut julen.

Julgransplundringen brukar ses som en avslutning på den över en månad långa period av julfirande som inleds med första advent, och omfattar adventsveckorna, lucia, jul, nyår och trettonhelgen. Naturgranen "kastas ut", medan plastgranen, julgransfoten, adventsljusstaken och mycket annat av julpyntet ställs undan till följande jul.

I samband med julgransplundringen kan det anordnas nöjesaktiviteter som dans kring julgranen, olika lekar, rivning och förtäring av pepparkakshus, lotteri, fiskdamm och öppnande av fyllda smällkarameller. Detta sker både i hemmen och i offentliga sammanhang som Folkets hus, förskolor, skolor, sportklubbar och kristna samfund.

Värmen inomhus brukar försämra julgranens skick och många väljer därför att kasta ut granen i förtid. När man kastar ut julgranen ska det ske enligt lokala bestämmelser. Att kasta granen på fel plats kan klassas som nedskräpning och ge böter eller fängelse.

Referenser i populärkultur
Sista versen av julsången "Raska fötter springa tripp, tripp, tripp" från 1901, skriven av Sigrid Sköldberg-Pettersson och Emmy Köhler, skildrar hur "julegranen bäres ut", vilket gör att en julgransplundring särskilt kan betona sista versen.
Astrid Lindgren skildrar traditionell julgransplundring i Sverige bland annat "Pippi Långstrump har julgransplundring" från 1979.
I berättelsen "Klaga lagom, Alfons Åberg" (senare kallad Lycklige Alfons Åberg), skriven av Gunilla Bergström och utgiven 1984, förekommer ingen traditionell julgransplundring, i stället kastas julgranen ner från lägenhetens balkong i januarisnön, en modern variant för barn i det alltmer urbaniserade Sverige under 1900-talet.

Källor

Fotnoter

Januari
Jul i Europa
Fredag

Fredag är en veckodag som i Norden är, enligt vissa forskare, uppkallad efter den fornnordiska guden Odens hustru Frigg. Andra forskare menar dock att den uppkallats efter gudinnan Freja, som eventuellt var samma gudinna som Frigg. Åtminstone sågs Frigg på sydgermanskt område som en motsvarighet till romerska mytologins Venus (som gett namn åt samma dag på romanska språk).

I länder med latinska språk, såsom Frankrike och Spanien, förknippas dagen med den romerska mytologins Venus (gudinna).

Fredag kommer efter torsdag och före lördag.

Fredagen i historien 
Då USA köpte området Alaska från Ryssland 1867 följdes fredagen den 6 oktober omedelbart av fredagen den 18 oktober eftersom USA använde den gregorianska kalendern medan Ryssland då fortfarande använde den julianska kalendern. Normalt bibehåller man veckodagarna i obruten följd vid kalenderbyte, men vid det här tillfället flyttade man även datumgränsen till att gå väster om Alaska.

Fredagen i kulturen 
 I kristen tradition är fredagen en fastedag, eftersom Jesus blev korsfäst en fredag. Särskilt högtidlighålls Jesu korsfästelse på långfredagen, fredagen före påsk.
 Fredag ansågs förr som en dag som var olämplig att börja med ett större arbete på, till exempel så sin gröda. Det var också olämpligt att starta en resa, särskilt en längre resa till sjöss.
 Fredagen den trettonde är enligt skrock en otursdag.
 Black Friday är en dag som infaller första dagen efter Thanksgiving, då julhandeln officiellt inleds.
 Muslimerna har sin fredagsbön denna dag.
 I Daniel Defoes roman Robinson Crusoe kallar huvudpersonen sin infödde följeslagare för "Fredag".
 Fredag nämns ofta i musiken bland annat i Nancy Sinatras Friday Child, the Cures Friday I'm in love och Rebecca Blacks Friday.
 Greta Thunbergs Skolstrejk för klimatet har ofta genomförts på fredagar. , och rörelsen kallas också Fridays for Future.
 I modern svensk folkkultur förekommer fredagsmys på fredagskvällar, då man brukar koppla av, umgås samt äta middag och tilltugg tillsammans med övriga familjemedlemmar eller andra närstående.

Se även 
Fräcka fredag (ett TV-program)
Fredagen den 13:e (filmserie)

Referenser

Externa länkar 

 5
Lördag

Lördag är en veckodag som i Norden fått sitt namn efter den fornsvenska traditionen att bada; löga sig (från urgermanskans laugō – 'vatten, vattenfall') på denna dag, lögardagen. Att bada på lördagskvällen var även vanligt i andra länder i början av 1900-talet, men avtog i mitten av 1900-talet när det blev standard att badkar fylldes med vatten från en kran och likaså duschhandtag i duschen. Lördag kommer efter fredag och före söndag. Lördagen är sedan 1973 veckans sjätte dag.

Lördagen i Sverige 
Lördagar är generellt sett ledig dag i skolor och de flesta arbetsplatser i Sverige och i de flesta andra länder. Detta infördes mestadels på 1960-talet i Sverige. Innan dess var lördagen vanligen (förkortad) arbetsdag, undantaget helgdagsafton. Butiker har fortsatt att ha öppet på lördagar och på senare år är det stora flertalet butiker öppna även på söndagar.

 Under 1950-talet blev lördagsgodis ett begrepp i Sverige, i syfte att begränsa barns intag av godis till just lördagar.
 1982 beslutade regeringen att Systembolaget skulle hålla stängt på lördagar. Först år 2000 blev det lördagsöppet igen.

Lördagen i andra länder 

Namnet lördag med mindre avvikelser används på alla nordiska språk. På engelska heter lördag Saturday, vilket kommer från det latinska dies Saturni, vilket betyder Saturnus dag, vilket kommer från den romerska guden Saturnus. I flera språk har lördagen namngivits efter sabbaten, till exempel franskans samedi. Kyrkan beslutade under den tidiga medeltiden att byta namn på lördagen (och fler veckodagar) på latin från det hedniska dies Saturni till Sabbatum, vilket kommer från det hebreiska ordet Shabbat (שַׁבָּת).

I många muslimska länder är fredag och lördag arbetsfria dagar, medan söndag är arbetsdag.

Referenser

Externa länkar 

 6