Eeva Kilpi

Eeva Kilpi, född 18 februari 1928 i Hiitola i Karelen, är en finländsk författare och poet. 

Kilpi arbetade under en kort period som lärare men har i övrigt levt som författare i Esbo.
1939 flydde Kilpis familj från Karelen undan ryssarna.

Biografi 
Eeva Kilpi född Salo växte upp i Hiitola på Karelska näset. Familjen evakuerades  under vinter- och fortsättningskriget. Eeva Kilpi tog studenten vid samskolan i Imatra 1946 och bedrev därefter akademiska studier vid Helsingfors universitet. Hon var klar med sin filosofie kandidatexamen 1953 och var därefter verksam som lärare i engelska vid Helsingin kaksoisyhteislyseo (f.d. Viborgs lyceum i Helsingfors) fram till 1959 då hon gjorde sin författardebut. Hon tillhörde Finlands Författarförbunds styrelse 1971–1973 och var  ordförande i Finlands PENklubb 1970–1975. Mellan 1949 och 1966 var Eeva Kilpi gift med poeten Mikko Kilpi med vilken hon har tre söner.

Författarskap 
Eeva Kilpi skriver på finska och har publicerat noveller, romaner, poesi och essäer. Hennes verk är översatta till ett 20-tal språk. I såväl dikter som prosa skriver hon ur ett kvinnligt perspektiv och i många verk är huvudpersonen en stark och självständig kvinna.  Under 1960-talet skrev Eeva Kilpi flera novellsamlingar och romaner där hon skildrar motsättningar mellan könen, mellan kropp och intellekt och stad och land. Kvinnors sexualitet skildras i diktsamlingen Sånger om kärlek, utgiven 1972 (på svenska 1980), och romanen Tamara, 1972 (1974). I Tamara är huvudpersonen en ogift kvinna som hämningslöst lever ut sin sexualitet med olika män och skildringen är erotiskt frispråkig. En manlig vän som är romanens berättare har ett skärpt intellekt men är fysiskt funktionshindrad och impotent. Eeva Kilpi menar att det krävs en förening av dessa två ytterligheter av mänskliga manifestationer för att kärlek och utveckling ska ske. I diktsamlingen Sånger om kärlek skildrar hon med humor och värme den vardagliga sexualiteten där den mänskliga kroppens fel och brister, rynkor och starr inte utgör hinder för kärlekens sinnliga utlevelse. Sånger om kärlek har utgivits i flera upplagor i Sverige och flera dikter har tonsatts. Med Tamara fick Eeva Kilpi ett internationellt genombrott och romanen har översatts till många språk.

Dödens närvaro är uttalad i flera av Eeva Kilpis verk. I Bröllopsdansen, 1973 (1981), är huvudpersonen en kvinna som befinner sig i ett övergångsskede i livet och tillbringar en tid i ett gammalt släkttorp  Död och förfall presenteras i form av höst och en gammal hund som dör och begravs. Att leva i samklang med naturen är centralt tema. Diktsamlingen Innan döden,1982 (1984), skildrar hur fadern tynar bort och dör. I romanen Evakuerade för livet, 1983 (1985), finns också faderns död i centrum men med den karelska hembygden som spelplats.

Människans plats i naturen och den negativa påverkan som urbanisering och teknisk utveckling medför är ett viktigt tema för Eeva Kilpi. I en intervju bejakar hon beskrivningen av henne som "pacifist, vegetarian och humanekolog". Eeva Kilpi har aldrig slutat hoppas på att Karelen skall återlämnas till Finland. Hon har också kallats "en blandning av hembygdsnostalgiker och militant ekoaktivist". I diktsamlingen Animalia, 1987 (1988), är naturen i fokus och människan, djuren och växterna samexisterar på lika villkor.

I de självbiografiska romanerna Vinterkrigets tid, 1989 (1990), Längtans tid, 1990 (1991), och Fortsättningskrigets tid, 1993 (1995), skildrar Eeva Kilpi det andra världskriget ur ett kvinnligt perspektiv i motsats till exempelvis Väinö Linnas Okänd soldat. I Gränslöshetens tid, 2001 (2005), återvänder hon till barndomen i Karelen. En otäck barndomshändelse utgör bakgrund till författarens uppmärksammande av djurens lidande. Relationen till modern och framför allt farmodern skildras och bearbetas på ett sätt som kan sägas utgöra en fortsättning på teman från diktsamlingen Tack för igår, 1996 (1998), som kom till efter moderns död.

Bibliografi

Novellsamlingar 

 Noidanlukko, WSOY 1959 Sarja lapsuudesta, 1959
 Lapikkaita,WSOY 1966 Kuusi juttua Lapista, 1966
 Rakkauden ja kuoleman pöytä, moraliteetteja, WSOY 1967
 Kesä ja keski-ikäinen nainen, WSOY 1970
 Hyvän yön tarinoita, WSOY 1971
 Se mitä ei koskaan sanota, WSOY 1979
 Kuolema ja nuori rakastaja, Kolme kertomusta, WSOY 1986
 Kootut novellit vuosilta 1959–1986, WSOY 1987

Novellsamlingar, svensk översättning 

 Sommar och en medelålders kvinna: tio valda noveller (översättning Kerstin Holm-Lindqvist, Fripress, 1983)
 Döden och den unge älskaren: noveller (översättning Kerstin Holm-Lindqvist, Fripress, 1988) (Kuolema ja nuori rakastaja)

Diktsamlingar 

 Laulu rakkaudesta ja muita runoja, WSOY 1972
 Terveisin, WSOY 1976
 Runoja 1972–1976, WSOY 1978
 Ennen kuolemaa, WSOY 1982
 Animalia, WSOY 1987
 Laulu rakkaudesta, Eeva Kilven runot, Ellen Thesleffin kuvat, WSOY 1991
 Kiitos eilisestä, WSOY 1996
 Laulu rakkaudesta. Kiitos eilisestä, 2000, kolme äänikasettia, runoja
 Perhonen ylittää tien. Kootut runot 1972–2000, WSOY 2000
 Kuolinsiivous, WSOY 2012

Diktsamlingar, svensk översättning 

 Sånger om kärlek (översättning Ulla-Mari Kankaanpää, Kerstin Lindqvist [m.fl.], Fripress, 1980)
 Innan döden (översättning Kerstin Holm-Lindqvist, Fripress, 1984) (Ennen kuolemaa)
 Min kärleks höga visa (MånPocket, 1985) (tidigare utg. i separata vol: Sånger om kärlek; Innan döden)
 Sånger om kärlek och andra dikter (tolkningar från finska av Kerstin Holm-Lindqvist samt av Ulla-Mari Kankaanpää & Kerstin Thorék, Fripress, 1988)
 Animalia (översättning Kerstin Holm-Lindqvist, Fripress, 1988)
 Om kärleken och döden: samlade dikter (tolkningar av Kerstin Lindqvist och Ulla-Mari Kankaanpää & Kerstin Thorék, Fripress, 1991)
 Tack för igår (översättning Kerstin Lindqvist, Natur och kultur, 1998) (Kiitos eilisestä)

Självbiografiska romaner 

 Talvisodan aika, WSOY 1989
 Välirauha, ikävöinnin aika, WSOY 1990
 Jatkosodan aika, WSOY 1993
 Muistojen aika. Yhteisnide kolmesta edellisestä kirjasta, WSOY 1998 (samlingsvolym av de tre ovanstående romanerna)
 Rajattomuuden aika, WSOY 2001 Kertomus lapsuudesta

Självbiografiska romaner, svensk översättning 

 Vinterkrigets tid: barndomsminnen (översättning Ulla Hornborg, Fripress, 1990) (Talvisodan aika)
 Längtans tid (översättning Kerstin Lindqvist, Fripress, 1991) (Välirauha, ikävöinnin aika)
 Fortsättningskrigets tid (översättning Kerstin Lindqvist, Natur och kultur, 1995) (Jatkosodan aika)
 Gränslöshetens tid: en berättelse om barndomen (översättning Ann-Christine Relander, Natur och kultur, 2005) (Rajattomuuden aika)

Romaner 

 Kukkivan maan rannat, WSOY 1960
 Nainen kuvastimessa, WSOY 1962
 Elämä edestakaisin, WSOY 1964
 Tamara, WSOY 1972
 Häätanhu, WSOY 1973
 Naisen päiväkirja, WSOY 1978
 Elämän evakkona, WSOY 1983
 Unta vain, WSOY 2007 (1973 ilmestyneen Häätanhun "jälkinäytös".)

Romaner, svensk översättning 

 Tamara (översättning Ralf Parland, Askild & Kärnekull, 1974). Ny, rev. och kompletterad uppl., Fripress, 1985 (Tamara)
 Bröllopsdansen (översättning Kerstin Lindqvist, Fripress, 1981) (Häätanhu)
 Evakuerade för livet (översättning Ulla Hornborg, Fripress, 1985) (Elämän evakkona)

Essäer 

 Ihmisen ääni, WSOY 1976

Radiopjäser 

 Uudet jumalat, 1965

Priser och utmärkelser 
 1974 – Pro Finlandia-medaljen
 1990 – Runebergspriset
 2002 – Tack för boken-medaljen  för Gränslöshetens tid
 2007 – Ferlinpriset
 2017 – Aleksis Kivi-priset

Källor

Externa länkar 

SvD En förtrollad trädgård, en vibrerande sång till Karelen

Finländska författare
Finländska poeter
Finskspråkiga författare
Mottagare av Pro Finlandia-medaljen
Personer från Karelen
Födda 1928
Levande personer
Kvinnor