kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Fam Ekman

Fam Kristina Ekman, född 6 oktober 1946 i Gustav Vasa församling i Stockholm, är en svensk-norsk konstnär och författare. 

Hon är dotter till regissören Hasse Ekman och skådespelaren Eva Henning. Hon flyttade 1954 från Sverige till Oslo med sin mor. Hon utbildade sig vid Statens håndverks- og kunstindustriskole 1965–1968 och Statens Kunstakademi 1979–1983, Hon debuterade med "Det kan hända" 1969. Temat är det ensamma barnet som genom sin fantasi når okända världar. Med hjälp av en magisk penna ritar sig Jonas in i en serievärld.

Fam Ekmans bilder är influerade av bland annat tidigare konstnärer, som Ivar Arosenius, Henri Rousseau och Matisse. Hon använder till exempel bildlån och pastischer. Ekman är representerad vid bland annat Göteborgs konstmuseum.

Familj 
Fam Ekman tillhör skådespelarsläkten Ekman. Hon är halvsyster till Gösta, Krister, Mikael och Stefan Ekman samt sondotter till  skådespelaren Gösta Ekman den äldre och kostymtecknaren Greta Ekman.

Filmografi 
 1963 - Min kära är en ros

Bibliografi (urval) 
 Akk ja sann 
 Da solen gikk ned 
 Dagbok forsvunnet 
 Den nye vesken 
 Det kan hända! 
 Ett moln över Stina-Pina 
 Fredag den trettende
 Frida - en hundhistoria (text: Beate Audum) 
 Frøken Mosekvist og det flyvende teppe 
 Kaffebønneslekten 
 Kattens skräck 
 Kyss katta 
 Näsduken 
 Rödhatten och vargen 
 Skon 
 Sonate for en fiolin 
 Vad ska vi göra med lilla Jill?

Priser och utmärkelser 
 Kultur- och kyrkodepartementets priser för barn- och ungdomslitteratur 1977 för Kyss katta
 Kirke- og undervisningsdepartementets billedbokpris 1978
 Kultur- og vitenskapsdepartementets illustratsjonspris 1985 och 1996
 Lennart Hellsings Silverhornet 1986
 Kultur- och kyrkodepartementets priser för barn- och ungdomslitteratur 1988 för Den nye vesken
 Bragepriset 1992
 Kultur- och kyrkodepartementets priser för barn- och ungdomslitteratur 1992 för Kattens skrekk
 Nordiske tegneres pris 1994
 Riksmålsförbundets barn- och ungdomsbokspris 2007

Källor

Vidare läsning 
Författare & illustratörer för barn och ungdom", 2 (BTJ, )

Representerade vid Göteborgs konstmuseum
Svenska författare av barn- och ungdomslitteratur
Norskspråkiga författare av barn- och ungdomslitteratur
Svenska målare under 1900-talet
Norska konstnärer under 1900-talet
Svenska författare under 1900-talet
Svenska författare under 2000-talet
Författare från Stockholm
Konstnärer från Stockholm
Födda 1946
Levande personer
Kvinnor
Fam
Svenska målare under 2000-talet
Lista över väpnade konflikter i Europa efter 1989

Detta är en lista över väpnade konflikter i Europa efter 1989, det år Berlinmuren och järnridån öppnades, vilket blev början till slutet på kalla kriget och terrorbalansen.

Baltikum
Ej pågående
 Estland: Sovjetisk intervention 1991. Inga skott avlossades (se även Den sjungande revolutionen). Självständighet 1991.
 Lettland: Sovjetiskt angrepp 1991. Självständighet 1991.
 Litauen: Sovjetiskt angrepp 1991. Självständighet 1991.

Forna Jugoslavien
Ej pågående
 Kosovo (Serbien): Utbröt 1998. Fredsavtal 1999. Övervakas av FN och NATO (se även Kosovos politiska status)
 Bosnien-Hercegovina: Jugoslaviskt angrepp 1992. Självständighet 1992. Daytonavtalet 1995 (se även Bosnienkriget). Övervakas av EU.
 Kroatien: Jugoslaviskt angrepp 1991. Självständighet 1991. Daytonavtalet 1995 (se även Kroatiska självständighetskriget). Övervakades av FN till 1998.
 Makedonien: Albanska separatister (UÇK). Utbröt 2000, slut 2001. Övervakas av NATO.
 Slovenien: Jugoslaviskt angrepp 1991. Självständighet 1991.

Kaukasus
Pågående
 Abchazien (Georgien): Utbröt 1992. Senaste stilleståndsavtal i Sotji 2003. Övervakas av FN.
 Georgien: I augusti 2008 utbröt krig mellan Ryssland och Georgien om Abchazien och Sydossetien (se Kriget i Georgien 2008) Olöst. Pågående.
 Sydossetien (Georgien): Utbröt 1989. Fredsavtal 1996. Övervakas av OSSE.
 Tjetjenien (Ryssland): Utbröt 1994, slut 1996. Ny konflikt utbröt 1998 (se även Första Tjetjenienkriget och Andra Tjetjenienkriget).
 Nagorno-Karabach (Azerbajdzjan): Utbröt 1988. Vapenstillestånd sedan 1994. Försök till fredsförhandlingar har organiserats av OSSE.

Ukraina
Pågående
 Krim: Krimkrisen 2014 mellan Ukraina och Ryssland. Krim annekterat av Ryssland, ej erkänt av det internationella samfundet.
 Östra Ukraina: Utbröt 2016. Proryska rebeller med stöd av rysk militär. Olöst. Pågående.
 Rysslands invasion av Ukraina 2022. Pågående.

Övriga Europa
Ej pågående
 Baskien (Spanien): Utbröt 1968. Separatistorganisationen ETA klassad som terroristorganisation av EU 2001. ETA upplöstes 2018.
 Korsika (Frankrike): Utbröt 1975. Flera separatiströrelser har varit aktiva, den största är Fronte di Liberazione Naziunale di a Corsica (FLNC). Upphörde maj 2016.
 Nordirland (Storbritannien): Utbröt på 1960-talet, fredsavtal 1998 (Långfredagsavtalet (Belfast Agreement), se även Konflikten i Nordirland). Förnyat självstyre 2007.
 Transnistrien (Moldavien): Utbröt 1991. Stilleståndsavtal 1992. Övervakas av Ryssland. (se även Kriget om Transnistirien)

Se även
 Lista över stater som saknar fullt internationellt erkännande

Källor
 Uppsala Conflict Database, Uppsala universitet
 International Crisis Group
 Conflict Map, Nobelstiftelsen
 Säkerhetspolitik.se, Försvarsmakten

Listor med anknytning till Europa
Listor över krig
Sven Gustafsson

Sven Alfred Gustafsson, född 26 juli 1898 i Katarina församling i Stockholm, död 27 januari 1967 i Santa Fe, New Mexico, USA, var en svensk-amerikansk konstnär och skådespelare. 

Gustafsson var en äldre bror till skådespelerskorna Greta och Alva Garbo. Han kallade sig en period Sven Garbo men blev stämd av Greta Garbos amerikanska filmbolag och återgick till att kalla sig Gustafsson.

Filmografi

Referenser

Externa länkar 
 
 

Svenska skådespelare under 1900-talet
Skådespelare från Stockholm
Svenskamerikaner
Svenskar utflyttade till USA
Födda 1898
Avlidna 1967
Män
Söderköpingsvägen

Söderköpingsvägen är en utfartsväg från Norrköping och en del av E22. Den börjar vid Norrköpings innerstad och går genom förorterna De första kilometrarna norrifrån har vägen motorvägsstandard.

Europavägar i Sverige
Gator i Norrköping
Norrleden

Norrleden kan syfta på:

 Norrleden, Göteborg – en väg från Skändla till Angeredsbron, se E6.20
 Norrleden (Växjö) – går genom norra delen av Växjö tätort
Rederi AB Norrleden
S/S Norrleden I – ett fartyg
S/S Norrleden II – ett fartyg

Se även
Norrortsleden
Norra länken
Söderleden
Västerleden
Österleden
ESV

ESV är en speciell typ av stolpar för väg- och gatubelysning. De är åttakantiga istället för konventionellt runda.
Uttrycket "ESV" kommer från uppfinnarna Enquist-Svensen-Vanke.

Principen för en ESV-stolpe går ut på att den ska vika sig om ett fordon kolliderar med den. Detta innebär att det blir mindre häftig stöt mot det kolliderande fordonet och det därmed kan bli mindre personskador för dem som sitter i bilen. ESV-stolparna har dock nackdelen att de är dyrare än cirkulära stolpar.

ESV-stolpar tillverkas av AB Varmförzinkning i Smålandsstenar.

Samma tanke med stolpe som viker sig ligger bakom en fackverkskonstruktion med kvadratisk genomskärning, tillverkades av WIBE i Mora.

Källor 

Vägteknik
Fackverk

För skogsbruksmetoden, se fackverk (skogsbruk).

Fackverk är en benämning på dels den teknik som används i bland annat korsvirkeshus, där utrymmet mellan de korsade stockarna fylls ut med fyllnadsmaterial (trä, sten, tegel, lera eller dylikt), dels den konstruktions- och dimensioneringsmetod som används för bärverk i till exempel broar, där man önskar låg vikt i kombination med god bärighet. Det som gör fackverk stabilt är att vikten fördelas mellan flera punkter.

Fackverkshus

Fackverkshus med trä eller tegel som fyllningsmaterial, så kallade korsvirkeshus, var allmänna i stora delar av Europa under hela medeltiden och renässansen; i Danmark och södra Sverige har byggnadssättet hållit sig ända in i vår tid.

Fackverkshus med brädpanel började strax efter 1800-talets mitt att ersätta äldre byggnadstekniker.

En särskild typ av fackverksbyggnader bildar det japanska boningshuset, vars trästomme utfylles med skjutbara väggar av bambu, siden eller papper.

Fackverk (konstruktion)

Fackverk (fackverkskonstruktion), konstruktionssystem bestående av stänger som kopplas samman så att ett stabilt bärverk erhålls. Fackverksprincipen bygger på att stängerna bildar ett stort antal trianglar. Detta blir mycket stabilt eftersom en triangels former och vinklar är entydigt bestämda av sidlängderna, d.v.s. i fackverkets fall stängerna. Fackverk kan vara plana eller i tre dimensioner (rymdfackverk).

I ett renodlat fackverk betraktar man knutpunkterna som gångjärn där stängerna kan vrida sig fritt. Alla stänger som saknar egen last blir därmed momentfria. Momentfriheten gör att det blir lätt att beräkna hur krafterna som lasten ger upphov till fortplantar sig i fackverket. I praktiken är stängerna oftast fast hopfogade, men eftersom vridstyvheten i knutpunkterna som regel är mycket mindre än hållfastheten i stängerna kan man vid beräkningar betrakta knutpunkterna som rörliga och momentfria.

Beroende på hur fackverkets belastningar fördelas kan stängerna utsättas för dragkrafter eller tryckkrafter (kompression). Om en triangelsida under alla arbetsförhållanden utsätts enbart för dragkrafter, kan stången ersättas av en stållina, som då blir fullständigt momentfri. Att ersätta styva stänger med linor kan ge vinster på flera sätt:
Reducerad vikt
Mindre vindlast
Genom att linan enkelt kan ges en förspänning minskas glapp i knutpunkterna, vilket är fördelaktigt för det samlade fackverkets vridstyvhet
Lägre kostnad

Fackverk användes redan av romarna. Kända konstruktioner var kejsar Trajanus träbro över Donau och kejsar Konstantins över Rhen.

Den mest kända fackverkskonstruktionen är förmodligen Eiffeltornet (1889), med stänger av smidesjärn.

Spektakulära fackverkskonstruktioner i Sverige är Älvsborgsbrons (Göteborg) 4,65 m höga, 417 m långa förstyvningsbalkar i stål samt inomhusarenan Globens (Stockholm) takkonstruktion, sammansatt av 13 000 stålrör.

Exempel

Se även
 Stomme
 Stålbyggnad
 Normalprofil
 Svetsad balk
 Takstol
 Träbyggnad
 Vierendeelbalk

Byggteknik
Stålbyggnad
Godegård

Godegård är en småort i Motala kommun. Godegård ligger cirka 30 km norr om Motala och 2 km norr om Godegårds kyrka. Samhället genomkorsas av järnvägen Mjölby-Hallsberg. Orten förlorade sin status som tätort 2015 på grund av att folkmängden minskat till under 200 invånare. Istället avgränsades här en småort.

Namnet 
Namnet (1295 Guthagarthom) kommer från kyrkbyn. Förleden innehåller ett mansnamn, Godhe eller Gudhi. Efterleden är gård, 'inhägnad plats'.[8] Gode var förr även titeln för en manlig präst inom asatro[9], och Godegård (Gutha-garthom) skulle således även betyda "prästens gård" eller mao. "prästgård", vilket skulle kunna stämma överens med närheten till Godegårds gamla kyrka och kyrkbyn. Kyrkor byggdes ursprungligen ofta på platser med tidigare hednisk religiös aktivitet.

Befolkningsutveckling

Se även
Godegårds socken
Godegårds bruk

Referenser 

Orter i Motala kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Småorter i Sverige
Godegårds församling

Godegårds församling är en församling i Linköpings stift inom Svenska kyrkan. Församlingen ingår i Borensbergs pastorat och ligger i Motala kommun i Östergötlands län.

Församlingskyrka är Godegårds kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen utgjorde till 1962 ett eget pastorat. Från 1962 till 2014 bildade församlingen pastorat med Västra Ny församling, före 1 oktober 1969 som moderförsamling, därefter som annexförsamling. Från 2014 ingår församlingen i Borensbergs pastorat.

Namnet 
Namnet (1295 Guthagarthom) kommer från kyrkbyn. Förleden innehåller ett mansnamn, Godhe eller Gudhi. Efterleden är gård, 'inhägnad plats'.[8] Gode var förr även titeln för en manlig präst inom asatro[9], och Godegård (Gutha-garthom) skulle således även betyda "prästens gård" eller mao. "prästgård", vilket skulle kunna stämma överens med närheten till Godegårds gamla kyrka och kyrkbyn. Kyrkor byggdes ursprungligen ofta på platser med tidigare hednisk religiös aktivitet.

Series Pastorum

Organister och klockare

Se även
Godegårds socken

Referenser

Externa länkar
 Västra Ny och Godegårds kyrkliga samfällighet

Församlingar i Linköpings stift

Indelningar i Motala kommun
Godegårds kyrka

Godegårds kyrka är en kyrkobyggnad i Godegård i Linköpings stift. Den är församlingskyrka i Godegårds församling och ligger två kilometer söder om Godegård och cirka 29 kilometer norr om Motala.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan av sten med smalare kor ska enligt traditionen vara invigd 1251. Ett vapenhus i söder tillkom under senmedeltiden. Vid en ombyggnad 1723-24 tillkom en stor korsarm i norr. I samband med detta flyttades altaret till sydväggen och vapenhuset omgjordes till sakristia. Klockstapeln vid kyrkans nordvästra hörn är i sitt nuvarande skick från 1708. En större ombyggnad genomfördes åren 1911-12 under ledning av arkitekt Magnus Dahlander. I kyrkorummet sattes fyra kolonner in i övergången mellan långhus och kor. Ett nytt golv av kalksten lades in på betongunderlag. Ett nytt vapenhus byggdes vid kyrkans norra sida.

Inventarier
Korets altartavla är målad av Pehr Hörberg. Den föregående altaruppsatsen från 1716 är bevarad liksom tre medeltida träskulpturer. Dopfunten av koppar är tillverkad av mässingsslagaren Daniel Zerl i Norrköping och levererad 1716. Nuvarande predikstol är tillverkad 1808 av Anders Gustaf Malmström, far till konstnären August Malmström.

Orgel
1743 sätter Jonas Wistenius, Linköping upp en orgel med 7 eller 8 stämmor.

1896 byggde E. A. Setterquist & Son, Örebro en mekanisk orgel med rooseweltlådor. Fasaden är samtida med orgeln. Den omdisponerades 1965. Omkring 1995 satte Henrik Lind Orgelbyggare i Flemma Snavudden, Vreta kloster, in en Flöjt Octaviant 4' istället för Blockflöjt 2'. Han satte även in en öppen träbas till Salicional 8'.
Disposition:

Källor

Externa länkar 
 Godegårds kyrka, Östergötlands länsmuseum

Kyrkobyggnader i Linköpings stift
Kyrkobyggnader i Motala kommun
Christoffer Lundquist

Carl Christoffer Lundquist, född 16 januari 1970 i Lund, är en svensk musikproducent, låtskrivare och musiker. Han växte upp i Lund som son till statsvetaren Lennart Lundquist. 

I Lundquists inspelningsstudio The Aerosol Grey Machine Studio i Vollsjö i Skåne har  långt över hundra skivor spelats in sedan starten 1998, ofta med Lundquist som producent eller inspelningsledare. Förutom Per Gessles senare skivor – Mazarin, Son of a Plumber, En händig man, Party Crasher och Gyllene Tiders Finn 5 fel! – har svenska artister som Moneybrother, Sahara Hotnights, Ulf Lundell, Eldkvarn, Joakim Thåström, Wilmer X, Peter Jöback och Edda Magnason spelat in där. 

Lundquist är multi-instrumentalist och har spelat med Per Gessle solo och i Roxette. Han spelar också bas i bandet Brainpool, som han också skrivit en mängd låtar till. Även deras senaste musikalskiva Junk - A Rock Opera spelade han in tillsammans med Jens Jansson och David Birde i sin studio i Skåne. 

Som soloartist gav Lundquist 2011 ut sitt debutalbum Through the Window. Han skrev sångerna på skivan tillsammans med Michael Saxell. Han fick vidare som första person Sir George Martin Music Award 2011 på en gala i Malmö.

Galleri

Referenser

Externa länkar
 Christoffer Lundquist i Ystads Allehanda.  Läst 23 april 2021.
Aerosol Grey Machines / Christoffer Lundquists webbplats

Svenska musikproducenter
Svenska popmusiker
Svenska låtskrivare
Män
Födda 1970
Levande personer
Musiker från Lund
Hans Crispin

Hans Fredrik Adrian Crispin, född 17 april 1959 i Stockholm, är en svensk inspelningsledare, författare, producent, skådespelare och programledare på TV4.

Crispin genomgick en helikopterpilotutbildning 1978 i USA. Han fortsatte sedan studierna på Europafilm 1981-1983 där han studerade film och videofotografi. 
1986 startade han företaget Second Unit AB som kom att göra ett hundratal produktioner för TV4 under 1990-talet.
Han träffade Mikael Dubois i mitten på 1980-talet och tillsammans bildade de duon Angne & Svullo (1988).

Han har skrivit och medverkat i femtiotalet sketcher i olika program i Sveriges Radio P3 samt skrivit hundratalet sketcher för TV och medverkat i många. Han har producerat över 250 TV-program på TV4 såsom Gladiatorerna, Fyrverkeri-VM och Nyårsmagi med Joe Labero.

2010 gick Second Unit AB upp i The Chimney Pot Sverige AB där Hans Crispin fortsätter att verka som teknisk chef för distributionen av digitala medier.

2012 berättade Crispin att han lider av Parkinsons sjukdom.

Källor
 "Hans Crispin om sin Parkinsonsjukdom och sorgen efter Svullo". TV4play.com. 23 dec 2012. Läst 4 januari 2014.

Noter

Svenska TV-programledare
Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenskspråkiga författare
Födda 1959
Män
Levande personer
Personer från Stockholm
Svenska skådespelare under 2000-talet
Tennäng

Tennäng är en fäbod som ligger utefter vasaloppsspåret, vid Vanån, i Älvdalens socken i Älvdalens kommun. Tennäng är ingen kontroll på Vasaloppet, men många åskådare kommer dit för att se åkarna. Platsen är känd för att vara ett köldhål, med ofta flera grader lägre temperatur än omgivningen.

Vasaloppet
Orter i Älvdalens kommun
Fäbodar i Älvdalens kommun
Lista över politiska partisymboler i Indien

Lista över politiska partisymboler i Indien

Det som följer är en ej komplett lista över de symboler som olika partier använde vid valen till Lok Sabha 2004. Dessa symboler anses som mycket viktiga i Indien, eftersom på sina håll en stor del av valmanskåren är analfabeter, och symbolerna fördelas av Indiens valkommission.

Partier på unionsnivå
fullständig lista

 Vattenlilja (lotusblomman) - Bharatiya Janata Party 
 Majskärve och skära - Communist Party of India 
 Hammaren och skäran - Communist Party of India - Marxist 
 Hand - Kongresspartiet 
 Klocka - Nationalist Congress Party
 Elefant - Bahujan Samaj Party (utom i Assam och Sikkim där vissa delstatliga partier tilldelats denna symbol)

Partier på delstatsnivå
partiell lista, ordnad efter delstat

 Cykel - Telugu Desam Party (Andhra Pradesh)
 Elefant - Asom Gana Parishad (Assam)
 Pil - Janata Dal (United) (Bihar, Jharkhand, Karnataka, Nagaland)
 Oljelampa - Rashtriya Janata Dal (Bihar, Jharkhand)
 Glasögon - Indian National Lok Dal (Haryana)
 Telefon - Himachal Vikas Congress (Himachal Pradesh)
 Plog - Jammu & Kashmir National Conference (Jammu och Kashmir)
 Bläckhorn och gammaldags bläckpenna - People's Democratic Party (Jammu och Kashmir)
 Pil och båge - Jharkhand Mukti Morcha (Jharkhand)
 Kvinnlig lantbrukare med risskål på huvudet - Janata Dal (Secular) (Karnataka)
 Två blad - Kerala Congress (Mani) (Kerala)
 Stege - Muslim League (Kerala)
 Pil och båge - Shiv Sena (Maharashtra)
 Snäcka - Biju Janata Dal (Odisha)
 Våg - Akali Dal (Punjab)
 Paraply - Sikkim National Front (Sikkim)
 Två blad - All India Anna Dravida Munnetra Kazhagam (Tamil Nadu)
 Soluppgång - Dravida Munnetra Kazhagam (Tamil Nadu)
 Handpump - Rashtriya Lok Dal (Uttar Pradesh)
 Cykel - Samajwadi Party (Uttar Pradesh)
 Lejon -  All India Forward Bloc (Västbengalen)
 Blommor och gräs - Trinamoolkongressen  (Västbengalen)

Se även
Lista över partisymboler

Externa länkar 
 Indiens vallagar
 Valkommissionens underrättelse om partisymboler 2004

Listor med anknytning till Indien
Listor med anknytning till politik
Politik i Indien
Lasse Petterson

Ej att förväxla med Lasse Pettersson (född 1954). För liknande namn, se Lars Pettersson

Lasse Petterson, folkbokförd Lars Anders Pettersson, född 8 april 1935 i Östersund, död 30 mars 2019 i Stockholm, var en svensk skådespelare. Han var från 1970 engagerad vid Stockholms Stadsteater.

 Biografi 
Petterson debuterade 1958 som skådespelare på Tantolundens friluftsteater, och filmdebuterade 1959 i militärfarsen 91:an Karlsson muckar. Han medverkade under 1960-talet i flera turnerande teatergrupper och kom i slutet av 1960-talet till Länsteatern i Västerås.

På 1970-talet kom han till Stockholms stadsteater, där han under drygt 30 år hörde till den fasta ensemblen. Han gjorde nästan 70 roller i uppsättningar som "Ett drömspel", "Flykt", "Svarta fanor" och senast "Hamletmaskinen" 2013.

Efter några TV-teaterframträdanden på 1970-talet kom han på allvar att börja synas i film och TV på 1980-talet. Han medverkade i många av Lars Molins TV-produktioner och hade en lite större biroll i dennes serie Tre kärlekar där han spelade drängen Gusten. Han spelade även poliskommissarie i åtta avsnitt av Varuhuset. Han var fortsatt aktiv in på 2010-talet med roller för TV och film, bland annat i Kay Pollaks filmer Så som i himmelen (2004) och Så ock på jorden'' (2015).

Han var 1973−1979 gift med skådespelaren Britt-Louise Tillbom (född 1942) och fick med henne barnen Martina (född 1968), Andreas (född 1971) och Sandra (född 1973).

Filmografi 

 (kortfilm)

Teater

Roller (ej komplett)

Referenser

Externa länkar 
 

Födda 1935
Avlidna 2019
Svenska skådespelare
Män
Skådespelare från Östersund
Barbro Christenson

Barbro Maria Christenson, ursprungligen Christensson, född 16 september 1950 i Malung, är en svensk skådespelare.

Christenson utexaminerades från Scenskolan i Malmö 1977.

Filmografi

Teater

Roller (ej komplett)
Källa:

Källor

Externa länkar

Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska skådespelare under 2000-talet
Kvinnor
Födda 1950
Levande personer
Personer från Malungs socken
Hans Ullberg

Hans Gustaf Ullberg, född  21 augusti 1920 i Helsingborg, död 9 oktober 1996 i Bromma, var en svensk teaterman.

Ullberg knöts redan på tidigt 1950-tal till Riksteatern (som i samband med sammanslagningen med Folkets Husföreningarnas och Folkparkernas Centralorganisations Svenska Teatern 1966 fick namnet Svenska Riksteatern). Han utsågs till direktörsassistent 1955 och till verkställande direktör 1958 (tf vd 1957), en befattning han innehade till slutet av 1982.

Ullberg var också ordförande i Nordiska teaterunionen 1969–1976 och blev ordförande i Teatrarnas riksförbund 1975. 

Han var gift 1947–1975 med Margareta Silverstolpe (1923–1981), dotter till professor Gunnar Silverstolpe och Signhild, född Arpi. Ullberg blev senare sambo med skådespelaren Barbro Hiort af Ornäs.

Hans Ullberg är begravd på Rö kyrkogård.

Filmografi
1993 - Roseanna 
1990 - Fiendens fiende (TV)

Teater

Roller (ej komplett)

Referenser

Fotnoter

Födda 1920
Avlidna 1996
Svenska teaterchefer
Svenska skådespelare under 1900-talet
Mottagare av Illis Quorum
Skådespelare från Helsingborg
Brommabor
Män
Birger Österberg

Birger Olof Albert Österberg, född 12 december 1964 i Ludvika, Dalarna, är en svensk skådespelare. Han är känd för sin roll som den korkade polisen Kvant i Beckfilmerna med Gösta Ekman 1993–1994.

Filmografi

Referenser 

Svenska skådespelare
Födda 1964
Män
Levande personer
Personer från Ludvika
Tom Younger

Tom Younger, född Thomas Harris Younger den 17 oktober 1922 i New York, död 30 januari 1996 på Lidingö, var en amerikansk skådespelare, filmproducent och regissör verksam i Sverige från 1950-talet.

Filmografi

Regi

Filmmanus

Producent

Externa länkar

Amerikanska filmproducenter
Amerikanska filmregissörer
Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Amerikanska TV-skådespelare
Män
Födda 1922
Avlidna 1996
Personer från New York