kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Koppa

Koppa eller Qoppa (versal: Ϟ, gemen: ϟ) är en grekisk bokstav som i modern grekiska endast används för att beteckna tal med det joniska talbeteckningssystemet, exempelvis vid datering av juridiska dokument. Koppa har talvärdet 90. 

Via det feniciska alfabetet lånade de tidiga grekerna in den semitiska bokstaven qoph (𐤒), som kom att ingå i tidiga former av det grekiska alfabetet. Bokstaven försvann dock när det grekiska alfabetet standardiserades i början av 400-talet f.Kr. Utseendet var annorlunda under klassisk tid, och liknade mer latinets Q, vilket även avspeglas i dess placering mellan Π och Ρ (versal: Ϙ, gemen: ϙ). Etruskerna, som använde en variant av det grekiska alfabetet, fortsatte att använda koppa för k-ljud i kombination med u och v, [kʷu] eller [kʷv], och på det sättet fördes bokstaven sedan vidare som Q, q till det latinska alfabetet.

Dess ljudvärde var ett bakre velart eller uvulart k-ljud:  eller . Flera källor anger att det troligtvis också stod för ett främre labialiserat ljud:  eller . Språkliga förändringar som gjorde att vissa k-ljud övergick i p-ljud (som stavades med pi och fi) gjorde att koppa inte längre behövdes, och den försvann ur alfabetet. Ett exempel av denna förskjutning är namnet Pompeius, som innehåller samma stam som quinque = fem.

Unicode

Se även 
 Koppa (kyrilliska) (Ҁ ҁ), relaterad bokstav i gamla kyrilliska alfabetet som härstammar från grekiska koppa.

Källor 
 Nick Nicholas Koppa (nonattic), 2009-01-01, Koppa (numeral), 2009-01-01. Källor finns på sidan Greek Unicode Issues av samma författare. Läst 2009-01-01. Notera att hela andra stycket verifieras av denna källa, utom uppgiften om namnet.

Noter 

Grekiska alfabetet
Al-Anbar

al-Anbar är en provins i Irak som sträcker sig från Bagdad till den syriska gränsen. Provinsen har en yta på 137 808 km², och hade 1 483 359 invånare 2009. Huvudstad i provinsen är al-Ramadi. Befolkningen är i huvudsak koncentrerad längs floden Eufrat, som rinner genom provinsen i nordvästlig riktning. al-Anbar är en huvudsakligen sunniarabisk provins, och det väpnade motståndet mot USA:s militära styrkor anses ha varit starkare i al-Anbar än i någon annan irakisk provins.

Jordbruk
Bland de viktigaste grödorna är vete, potatis, men även vete, korn, gul majs och lök. Det finns ett stort antal fruktträdgårdar i området och totalt 2,5 miljoner träd, huvudsakligen palmer. Jordbruket är beroende av konstbevattning, naturliga källor och regnvatten.

Turism
Anbar har många turistmål, som sjöarna Lake Habbaniyah, Lake Qadisiyah, Lake Anah och vattenkällorna i Wadi Hajlan.

Det finns också flera arkeologiskt intressanta platser, som Castle Heet och de historiska vattenhjulen.
 
Turistnäringen i Anbar drabbades hårt vid den amerikanska invasionen och efter krigsslutet av terrorism, men har återhämtat sig de senaste åren.

Administrativ indelning
al-Anbar är uppdelat i åtta distrikt och styrs av ett lokalt råd.

Distrikt 
Anah
al-Falluja
al-Haditha
Hit
al-Qaim
al-Ramadi
Rawah
al-Rutbah

De största orterna i provinsen är al-Falluja, Haditha, al-Qaim och al-Ramadi.

Källor

Iraks provinser
Basra (provins)

Basra (arabiska: البصرة, al-Baṣrah) är en provins i sydöstra Irak, med gräns mot Iran i öster, Kuwait i söder, samt en ytterst kort gränssträcka mot Saudiarabien vid provinsens sydvästra spets. Provinsen har även kust mot Persiska viken i sydost. Den administrativa huvudorten är staden Basra. Provinsen hade 2 405 434 invånare 2009, på en yta av 19 070 km².

Administrativ indelning 
Provinsen är indelad i sju distrikt: Abu al-Khaseeb, Basra, al-Faw, al-Midaina, al-Qurna, Shatt al-Arab och al-Zubayr.

Se även 
 Basra Eyalet

Källor 

Iraks provinser
Al-Muthanna

al-Muthanna (även Muthanna, arabiska المثنى) är en provins i Irak med en yta på 51 740 km², och 683 126 invånare 2009. Provinshuvudstad är al-Samawa, som är belägen vid floden Eufrat i den norra delen av provinsen.

Fornstaden Uruk ligger i provinsen. Efter Irakkriget fick den USA-ledda ockupationsmakten mycket kritik för att de inte förmådde skydda de forntida platserna.

Administrativ indelning 
Provinsen är indelad i fyra distrikt:
al-Khithir, al-Rumaitha, al-Salman, al-Samawa

Källor 

Iraks provinser
Al-Qadisiyya (provins)

al-Qadisiyya (arabiska: القادسية) är en provins i centrala Irak och täcker ett område som ligger mellan de stora floderna Eufrat i väster och Tigris något öster om provinsen. Den administrativa huvudorten är al-Diwaniyya. Provinsen har en yta på 8 153 km², och en folkmängd på 1 077 614 invånare 2009.

Administrativ indelning 
Provinsen är indelad i fyra distrikt:
Afaq, al-Diwaniyya, al-Hamza, al-Shamiya

Källor 

Iraks provinser
Kirkuk (provins)

Kirkuk (under perioden 1976-2006 benämnd at-Ta'mim) är en provins i norra Irak. Den hade en uppskattad folkmängd på 1 325 853 invånare 2009, på en yta av 9 679 km².

Den administrativa huvudorten är staden Kirkuk. Befolkningen består av kurder, turkmener, araber och assyrier. Området är mycket rikt på olja och naturgas.

Administrativ indelning 
Provinsen är indelad i fyra distrikt: 
Daquq, Dibis, al-Hawiga, Kirkuk

Parallellt med arbetet om ett eventuellt sammangående med irakiska Kurdistan arbetar man med att försöka återinföra fyra distrikt som förr tillhörde provinsen. Dessa är Chamchamal och Kalar i Sulaymaniyya, Kifri i Diyala och Tooz (alternativt Tuz Khurmatu) i Saladin.

Källor

Se även
Sharazor Eyalet

Iraks provinser
Babil

Babil (eller Babylon, arabiska بابل) är en provins i centrala Irak, och är belägen strax söder om Bagdad mellan floderna Eufrat och Tigris. Provinsen hade en uppskattad folkmängd på 1 729 666 invånare 2009, på en yta av 5 119 km². Den administrativa huvudorten är al-Hilla.

Ruinerna efter staden Babylon finns i provinsen.

Administrativ indelning 
Provinsen är indelad i fyra distrikt:
al-Hashimiya
al-Hilla 
al-Mahawil
al-Musayab

Källor 

Iraks provinser
Bagdad (provins)

Bagdad är en av Iraks provinser och omfattar landets huvudstad, staden Bagdad, och dess närmaste omgivning. Provinsen har totalt 6 962 650 invånare (2006) på en yta av 4 843 km², varav ungefär 6 miljoner bor i själva staden.

Administrativ indelning 
Provinsen är indelad i åtta distrikt:
Abu Ghurayb, Adhamiyya, Karkh, al-Mada'in, al-Mahmudiyya, al-Risafa, al-Taji, al-Tarmiyya

Källor

Se även
Bagdad Vilayet
Bagdad Eyalet

Iraks provinser
Dahuk

Dahuk (kurdiska: Dihok, arabiska: دهوك Dahūk; arameiska: ܢܘܗܕܪܐ, Nohadra), är en stad i norra Irak och är belägen nära floden Tigris. Den är den administrativa huvudorten för provinsen med samma namn, som är en del av Irakiska Kurdistan. Det finns inga officiella uppgifter från sen tid över stadens befolkning, men det distrikt som hör till staden hade en uppskattad folkmängd av 308 302 invånare 2009, på en yta av 1 045 km². Innan Kuwaitkriget 1991 var Dahuk ett populärt resemål för irakier från de södra delarna av landet.

Demografi 
Befolkningen i Dahuk består främst av kurder och assyrier. 2014 hade många jezidier och assyrier flytt till Dahuk från Daesh frammarsch i Irak och Levanten.

Sport 
I staden finns fotbollslaget Duhok FC.

Personligheter 
Den kurdiske författaren och redaktören Bilind Mihemed kommer från staden.

Kvarter i staden Dahuk
Nizarkê (Nazarke)
Serhildan (Sarhaldan)
Mehabad (Mahabad)
Diyarî (Diyari)
Beroşkê (Barushke)
Kanî Mehmedikê (Kani Mahmadke)
Xebat (Khabat) 
Şêlê (Shele)
Mezar (Mazar)
Birayetî (Brayati)
Bazar (Bazar)
Gelî (Gali)
Azadî (Azadi)
Sê Girika (Se Grka)
Bin Tike (Bn Tika)
Ronahî (Runahi)
Serbestî (Sarbasti)
Kanî Xişmena (Kani Khshmana)
Reza (Raza)
Şindoka (Shindukha)
Geverkê (Gavarke)
Malta Xwarû (Malta Lower)
Nuhedira (Nuhadra)
Mazî (Mazi)
Malta Jor (Malta Upper)
Zîrka - Masîkê (Zirka - Masike)
Aşitî (Ashti)
Aşitî - Girê Besê - Newroz (Ashti - Gre Base - Nawroz)
Şoreş (Shurash)
Şehîdan - Girê Besê (Shahidan - Gre Base)
Şexikê (Shakhke)

Källa: UN Humanitarian Information Centre, Dahuk. Namn inom parentes är den translittererade formen som förekommer på vägskyltar.

Källor

Orter i Dahuk (provins)
Kurdistan
Dhi Qar

Dhi Qar (alternativ stavning Thi-Qar, arabiska: ذي قار) är en provins i sydöstra Irak. Den hade 1 744 398 invånare 2009, på en yta av 12 900 km². Provinsens administrativa huvudort är al-Nasiriyya. Namnet Dhi Qar fick området efter en drabbning mellan araber och sasaniderna under tiden  Khusrov II regerade (mellan åren 599 till 628).

Administrativ indelning 
Provinsen är indelad i fem distrikt:
al-Chibayish, al-Nasiriyya, al-Rifai, al-Shatra, Suq al-Shoyokh

Källor 

Dhi Qar
Diyala

Diyala (alternativt Diala) är en provins i Irak mellan huvudstaden Bagdad och den iranska gränsen. Diyala är även namnet på den flod som rinner från Zagrosbergen genom provinsen och mynnar i Tigris. Provinsen har en yta på 17 685 km², och 1 397 717 invånare 2009. Provinshuvudstad är Baquba.

Administrativ indelning 
Provinsen är indelad i sex distrikt:
Al-Khalis distrikt (Al-Khalis), Al-Muqdadiyya distrikt (Al-Muqdadiyya), Balad Ruz distrikt (Balad Ruz), Baquba distrikt (Baquba), Khanaqin distrikt (Khanaqin).

Källor

Se även 
 Mandali, Irak

 
Iraks provinser
Maysan

Maysan (alternativt Missan, arabiska ميسان) är en provins i sydöstra Irak, med gräns mot Iran. Den har en yta på 16 072 km², och 922 890 invånare 2009. Den administrativa huvudorten är al-Amara. Provinsen genomkorsas av floden Tigris.

Administrativ indelning 
Provinsen är indelad i sex distrikt:
Ali al-Gharbi, al-Amara, al-Kahla, al-Maimouna, al-Mejar al-Kabi, Qalat Saleh

Källor 

Iraks provinser
Ninawa

Ninawa (eller Nineve, engelska: Nineveh, uppkallad efter den forntida assyriska staden med detta namn) är en provins i nordvästra Irak, med gräns mot Syrien i väster och nuddar vid gränsen mot Turkiet i norr. Provinsen har 2 722 930 invånare (2006) på en yta av 37 323 km². Den administrativa huvudorten är Mosul.

Det pågår en diskussion om att Nineveslätten i Ninawa ska bli en assyrisk provins i Irak. Frågan har kommit upp i FN-möten. Assyrier har vurmat för en egen provins då de anser sig utsatta i Irak. Oroligheter förekommer i provinsen.

Den största koncentrationen av assyrier, i provinsen Ninawa, är på Nineveslätten.

Administrativ indelning

Provinsen är indelad i tio distrikt:
Aqra, al-Baaj, al-Hamdaniyya, Hatra, Mosul, Shekhan, al-Shikhan, Sinjar, Telafar, Tilkaif

Större städer

Mosul
al-Shikhan
Telafar

Källor

Iraks provinser
Saladin (provins)

Saladin (alternativt Salah ad-Din eller Salah al-Din) är en provins i Irak med en yta på 24 075 km² och 1 147 402 invånare (2006). Den administrativa huvudorten är Tikrit, medan den största staden i provinsen är Samarra.

Provinsen har fått sin namn efter den kurdiske krigsherren Saladin som levde på 1100-talet.

Administrativ indelning

Provinsen är indelad i sju distrikt:
Baiji, Balad, al-Dawr, Samarra, al-Shirqat, Tikrit, Tooz

En källa anger även ett åttonde distrikt, al-Faris.

Källor

Iraks provinser
Wasit

Wasit (arabiska: واسط, Wāsiţ) är en provins i östra Irak, med gräns mot Iran. Provinsen har 1 032 838 invånare (2006) på en yta av 17 153 km². Den administrativa huvudorten är al-Kut. Före 1976 hette provinsen Kut.

Floden Tigris rinner genom provinsen.

Administrativ indelning 

Provinsen är indelad i fem distrikt:
 Badra, Al-Hai, Al-Kut, Al-Numaniyya, Al-Suwaira och Al-Aziziyya .

Personer från Wasit
 Abd al-Karim Qasim
 Amal Taha
 Izz ad-Din Tabo

Källor 

Wasit
Iraks provinser
Iraks politik under Baathepoken

Irak styrdes innan Saddam Husseins fall 2003 officiellt av Baathpartiet genom ett niomannaråd som utövade sin makt genom att utfärda dekret. Rådets ordförande (statschef och högste befälhavare för krigsmakten) valdes med tvåtredjedels majoritet i rådet. Detta råd valde ett ministerråd som hade verkställande och i några fall lagstiftande befogenheter. De flesta västerländska observatörer betraktade dock Irak som en diktatur där Saddam i praktiken innehade all makt och inte kunde ställas till svars inför någon. Vicepresidenten hette Taha Yassin Ramadan.

Irak hade ett nationellt parlament som valdes vart fjärde år. Parlamentet hade 250 medlemmar, varav 220 valdes i allmänna val och trettio tillsattes av presidenten som representerade de tre nordliga provinserna. Parlamentet valdes sista gången i mars 2000. Irak är uppdelat i 18 provinser som var och en under Saddams regim hade en guvernör med omfattande verkställande befogenheter.

Iraks juridiska system var baserat på den franska modellen som introducerades under osmanska väldet. Det har tre sorters lägre rättsliga instanser – den medborgerliga, den religiösa, och den speciella som behandlade fall som berörde den nationella säkerheten (i vidaste bemärkelse). 

Baathpartiet kontrollerade regeringen och var det enda tillåtna partiet på de territorier som regimen kontrollerade. I de sista valen tilläts endast de kandidater som godkänts av Baathpartiet, vilket bl.a. ledde till att Uday Hussein valdes till nationalförsamlingen med 99,99% av rösterna. I de norra kurdiska territorierna som inte regimen i Bagdad kontrollerade fanns till exempel Partî Demokratî Kurdistan som styrs av  Masoud Barzani och Kurdistans patriotiska union som styrs av Jalal Talabani och båda dessa partier kontrollerade var sitt område och tillät politisk opposition och val som internationella observatörer kallat ”i stort sett rättvisa”.

Massförgiftningen i Irak 1971-1972

Efter två år av torka och tomma spannmålslager var de irakiska myndigheterna till slut tvungna att importera säd från utlandet för att förhindra en hungerkatastrof. Man bestämde sig för att köpa in 73 000 ton Mexipak, en högproduktiv vetesort från Mexiko, och 22 000 ton korn från USA. För att motverka växtsjukdomar var säden behandlad med metylkvicksilver, och därmed dödligt giftig för människor och djur att svälja. Avsikten var att distribuera ut säden till jordbrukarna så de kunde så den, men trots dödskallar och varningstexter (på spanska) valde många att baka bröd av den istället. Inom några veckor visade sig följderna. Människor kräktes och kollapsade. Vid årsskiftet 71-72 var sjukhusen överfulla med förgiftade patienter.

Efter att det några veckor senare uppdagats att bönder hade utfodrat sina djur med det förgiftade kornet valde regeringen att stänga landets alla slakthus.

Enligt officiella siffror i Irak dog 459 personer i massförgiftningen medan utomstående experter uppskattade antalet döda till 6000 och kanske 100 000 skadade.

Källor 
Världens största katastrofer av Nigel Blundell och Roger Boar ()

Iraks politiska historia
Irak under 1900-talet

es:Gobierno y política de Iraq
Abraham Rydberg

Abraham Rydberg, född 3 april 1780 i Lidköping, död 23 mars 1845 i Stockholm, var en svensk grosshandlare, skeppsredare och donator.

Biografi 
Prästsonen Rydberg studerade i Uppsala år 1798 och arbetade sig upp från fattigdom till välstånd och anseende. Han var mycket generös med donationer, bl.a. till förbättrad sjömansutbildning genom Abraham Rydbergs stiftelse och till grunden för Hotell Rydberg.

Tre skolfartyg som ägts av stiftelsen bar hans namn: det första en fullriggare om 144 nettoton, byggd 1879, såld 1912, det andra ett fullriggat stålskepp om 193 nettoton, det tredje, Abraham Rydberg, en fyrmastad bark av stål om 1.966 nettoton inköpt 1929 (byggd 1892) och såld till Portugal 1942.

Rydberg var från 1827 ägare till fastigheten Skeppsbron 34 (numera Nordström & Thulins hus) vid Skeppsbron i Stockholm. Han är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Referenser

Noter

Vidare läsning
 

Personer inom Sveriges näringsliv
Alumner från Uppsala universitet
Födda 1780
Avlidna 1845
Män
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Personer från Lidköping
Hassuna

Hassuna är en mesopotamisk boplats i de norra delarna av Irak,  daterad till ungefär 6000 f.Kr. Den arkeologiska fyndorten har sitt namn efter det nutida ortnamnet Tell Hassuna. Hassunakulturen behärskade jordbruk och framställde enklare keramik. Den arkeologiska kulturen identifieras av den särpräglade keramiken i rödaktig ton med krämvita detaljer.

Se även
 Halaf
 Samarra
 Nineve

Referenser 

Fornminnen i Irak

de:Hassuna-Kultur
fr:Hassuna
lt:Hasunos kultūra
pl:Hassuna
Fälteffekttransistor

Fälteffekttransistor, FET, är en speciell typ av transistor.

I en fälteffekttransistor styr man mängden elektrisk ström som passerar mellan elektroderna drain och source genom att lägga en elektrisk spänning på den isolerade styret, så kallad styrspänning, och därigenom skapa ett elektriskt fält. Det elektriska fältet styr i sin tur bredden på den kanal i vilken elektronerna (eller hålen) kommer att färdas.

FET finns av flera typer. Vanligast är MOSFET av kisel (Si). Vid högre frekvenser och effekter används MESFET (metal-semiconductor FET). En annan FET är JFET (junction FET). FET har hög ingångsimpedans, speciellt i JFET.

Se även
 Signalförstärkning
 Transistor
 Bipolär transistor
 MOSFET
 CMOS

Externa länkar 

Transistor
Elektronik
Kanesh

Kanesh var en hettitisk stad som låg vid dagens Kayseri i Turkiet. Staden hade sin blomstringstid omkring 2000 f.Kr. - 1700 f.Kr. men platsen där den ligger har varit befolkad sedan åtminstone 3000 f.Kr.

Assyriska köpmän som verkade i staden har efterlämnat över 14 000 kilskriftstavlor genom vilka man kunnat studera hur handel bedrevs under denna epok.

Externa länkar 

Historiska platser i Turkiet
Mindre Asien
Shamshi-Adad I

Shamshi-Adad I (1813–1781 f.Kr.) var en amoritisk kung över Assyrien. Han var son till Ila-Kabkabu, gift med en akkadisk prinsessa, och far till Ishme-Dagan I.

Hans far regerade i ett mindre, amoritiskt rike. Shamshi-Adad gjorde sig dock gällande som krigare och besegrade med tiden assyrierkonungen Erishum II. Han hävdade sig senare vara ättling till en tidig assyrisk kung.

Detta amoritiska kungarike som skapades av Shamshi-Adad var en stor territorialstat som under sin korta livstid omfattade det syriska och nordmesopotamiska området ända bort till Zagrosbergskedian öster om Tigris. kung Shamshi-Adad inrättade sin huvudstad i Habur-området, en stad som nu är bekant som Tell Leilan. Han grundade en dynasti som faktiskt kom att regera i Assur sedan den vida större staten brutit samman. Denna dynasti fördrevs emellertid från Assur under ett regelrätt uppror som leddes av en viss Puzur-Sin.

Shamshi-Adad I enade alla oberoende, assyriska stadsstater i norra Mesopotamien och styrde sitt rike från staden Shubat-Enlil. Hans rike omfattade även städerna Assur och Mari. Han satte sin äldste son Ishme-Dagan som kung i Ekallatum och en annan son, Yasma-Adad, som kung i Mari. I flera brev klagade Shamshi-Adad över den sistnämnde sonen och beskyllde honom för att vara upptagen med nöjen och att därmed försumma sitt ämbete.

Shamshi-Adad I dog i strid 1791 f.Kr. eller 1781 f.Kr. Då han dog blev Ishme-Dagan I kung. Stora delar av riket gick efterhand förlorat till Hammurabis rike.

Shamshi-Adad I:s rike har kallats det första assyriska imperiet, men invånarna i Assur hade mycket lite att göra med hans imperium och han förkastades av senare assyriska härskare.

Assyriska kungar
Män
Ishme-Dagan I

Ishme-Dagan I (1781-1741 f.Kr.) var en assyrisk härskare omkring 1770 f.Kr. Son till Shamshi-Adad I.

Assyriska kungar
Män
Tell Leilan

Tell Leilan eller Tall Laylan på arabiska var omkring 1800 f.Kr. den assyriske kungen Shamshi-Adad I:s huvudstad under namnet Shubat-Enlil. Staden låg i det som idag är norra Syrien och på platsen har man dokumenterat ett palats och kilskriftstexter. Tell Leilan är beläget i Khaburs floddal vid Jarrah-floden.

Stadens tidiga historia 
På platsen uppkom omkring 5000 f.Kr. en liten jordbruksby som växte till en större stad som kallades Shehna under Akkaderrikets tid vid mitten av det tredje årtusendet f.Kr. En klimatförsämring som inleddes omkring 2200 f.Kr. ledde till en torka vilken innebar slutet för stadens första storhetstid.

Staden Shubat-Enlil 
Området erövrades av den amoritiska kungen Shamshi-Adad I av Assyrien på 1700-talet f.Kr. Kungen valde ut platsen till en ny huvudstad i sitt rike och döpte om staden från Šehna till Šubat-Enlil "guden Enlils högsäte". Området låg i ett rikt jordbruksområde vilket nu hade återhämtat sig från klimatförsämringen i slutet av det tredje årtusendet f.Kr. I staden uppfördes ett kungligt palats och ett tempel ovanpå den gamla ruinkullen, akropolen. Nedanför denna låg stadens bostadskvarter. Hela staden var muromgärdad, och en rak stenlagd gata ledde från stadsporten upp till akropolen. Staden täckte en yta av 90 ha och kan ha haft en befolkning av upp till 20 000 invånare. Shubat-Enlil blomstrade fram tills det att den babyloniska kungen Samsu-iluna intog staden. På platsen bosatte sig senare hurriter och den var därefter en obetydlig småstad i Mitanni-riket.

Arkeologiska upptäckter 

Ruinhögen Tell Leilan har grävts ut av amerikanska arkeologer från Yale universitet under ledning av Harvey Weiss. Undersökningar av platsen inleddes 1979 och pågår fortfarande. Den mest betydelsefulla upptäckten är ett arkiv med 1100 lertavlor skrivna med kilskrift. Dessa har avslöjat hur staden administrerades och vilka kontakter man hade med andra städer. En omfattande studie har även gjorts av regionens klimatförändringar utifrån arkeologiska fynd.

Källor

 Van de Mieroop, Marc: The Mesopotamian City, Oxford University Press 1999.

Externa länkar
Tell Leilan project, på engelska med omfattande litteraturförteckning

Assyrien
Mesopotamska städer
Iraks förhistoria

De äldsta spåren efter människans närvaro i Irak är de 60 000-80 000 år gamla neandertalgravar man funnit vid Shanidar i bergstrakterna i närheten av Iran. Efter den senaste istiden för drygt 10 000 år sedan ökade de mänskliga aktiviteterna dock avsevärt i området. Omkring 4500 f.Kr. hade bosättningarna i norra Mesopotamien utvecklats till varaktiga samhällsbildningar och sedan dess har konsten att bemästra jordbruk och boskapsskötsel existerat oavbrutet i Irak. I nuvarande Irak låg Assyrien från ca 2000 f.Kr. till 612 f.Kr. och Babylonien från ca 2000 f.Kr till 539 f.Kr.
 
Iraks historia
Köksredskap

Köksredskap är redskap som används inom matlagning och andra närliggande sysslor som utförs i köket. Dessa redskap är vanligen gjorda av materialen plast, metall och/eller trä. Köksredskap är en typ av husgeråd (redskap och materiel/material som används till olika sysslor i ett hushåll). 

I ett kök finns en mängd olika typer av redskap. Eldrivna och mer komplicerat mekaniska köksredskap är en typ av hushållsapparater.

Vanliga köksredskap 
Några vanliga köksredskap i svenska kök:
 Diskborste
 Diskställ
 Durkslag
 Förskärare
 Grytlapp
 Karott
 Kastrull
 Konservöppnare
 Potatisskalare
 Potatispress
 Potatisstöt
 Rivjärn
 Skärbräda
 Slaskrensare
 Slev
 Stekpanna
 Visp

Hushållsapparater 
Huvudartikel: Hushållsapparater
 Elvisp
 Hushållsassistent
 Kaffebryggare
 Matberedare
 Mikrovågsugn
 Våffeljärn

Se även 
 Husgeråd

Referenser
Xi (bokstav)

Xi eller xei, även ksi eller ksei, (grekiska ξι xi) (versal: Ξ, gemen: ξ) är den 14:e bokstaven i det grekiska alfabetet. Dess ljudvärde i både klassisk och modern grekiska är , det vill säga samma som X, x i det latinska alfabetet. Trots detta är det inte xi utan chi som har gett upphov till det den latinska bokstaven.

I det joniska talbeteckningssystemet hade xi värdet 60.

Unicode

Källhänvisningar

Grekiska alfabetet