1 januari

1 januari är den 1:a dagen på året i den gregorianska kalendern. Det återstår 364 dagar av året (365 under skottår).

Återkommande bemärkelsedagar

Helgdagar 
 Nyårsdagen firas av de av världens länder som använder den gregorianska kalendern

Högtider 
Maria, Guds moders högtid

Nationaldagar 
  (till minne av självständigheten från Frankrike 1804)
  (till minne av självständigheten från Storbritannien 1956)

Flaggdagar 
  Kuba: Triunfo de la Revolución
  Italien: Konstitutionsdagen
  Litauen: Flaggans dag
  Taiwan: Republikens dag

Övrigt 
 Emancipationsdagen
 Public domain day

Namnsdagar

I den svenska almanackan 
 Nuvarande – Nyårsdagen
 Föregående i bokstavsordning
 Nyårsdagen – Denna dag har aldrig haft något personnamn i den svenska almanackan, utan har sedan gammalt endast haft benämningen Nyårsdagen, vilket inte har ändrats.
 Föregående i kronologisk ordning
 Före 1901 – Nyårsdagen
 1901–1985 – Nyårsdagen
 1986–1992 – Nyårsdagen
 1993–2000 – Nyårsdagen
 Från 2001 – Nyårsdagen
 Källor
 Brylla, Eva (red.): Namnlängdsboken, Norstedts ordbok, Stockholm, 2000. 
 af Klintberg, Bengt: Namnen i almanackan, Norstedts ordbok, Stockholm, 2001.

I den finlandssvenska almanackan 

 Nuvarande (revidering 2020) – Nyårsdagen

 I föregående i revideringar
1929 – Nyårsdag
1950 – Nyårsdag
1964 – Nyårsdagen
1973 – Nyårsdagen
1989 – Nyårsdagen
1995 – Nyårsdagen
2000 – Nyårsdagen
2005 – Nyårsdagen
2010 – Nyårsdagen
2015 – Nyårsdagen
2020 – Nyårsdagen

Händelser

Före 1900-talet 
 153 f.Kr. – Upproren i romerska republikens hispaniska provinser tvingar årets konsuler att ta över sina ämbeten tidigare än årets traditionella inledningsdatum, som är 15 mars, en förändring som blir permanent. Det anses att konsekvensen blir att 1 januari från och med nu blir den första dagen på det romerska året.
 404 – De sista gladiatorspelen hålls i Rom. Anledningen är att det romerska riket nyligen har antagit kristendomen som statsreligion och därmed börjar förbjuda gamla romerska företeelser, som anses ”hedniska”, däribland gladiatorspel.
 1438 – Den österrikiske hertigen Albrekt II, som har blivit kung av Ungern två veckor tidigare, kröns i Stuhlweißenburg, några mil från Budapest. Senare samma år väljs han till både kung av Böhmen och av Tyskland, men stupar i ett fälttåg mot osmanerna året därpå.
 1501 – Den 1 januari 1501 träffades ett antal svenska rådsherrar för att "skydda Sverige mot kungens övervåld", vilket i klartext betydde att de tänkte avsätta danske kung Hans som kung över Sverige. Sten Sture den äldre, Svante Nilsson (Sture) och Hemming Gadh var tre av de mest namnkunniga på mötet. Svenska rikets frihet från den danska kronan är därmed den deklarerade avsikten. Detta lägger grunden för Sten Sture den äldre som återigen regent (Gustav Vasa var Sten Sture den äldres systersons son).
 1559 – Vid Kristian III:s död efterträds han som kung av Danmark och Norge av sin son Fredrik II.
 1719 – Sedan de svenska karolinersoldaterna i Trondheim, under Carl Gustaf Armfeldts befäl, har fått beskedet om Karl XII:s död en månad tidigare, inleder de en ödesdigra marsch för att återtåga till Sverige över fjällen, där många av dem fryser ihjäl i den kyla och snöstorm, som drabbar dem. De första soldaterna når byn Handöl i Jämtland den 3 januari, de sista den 13 januari.
 1739 – En fransk forskningsexpedition ledd av Jean-Baptiste Charles Bouvet de Lozier upptäcker en ö utanför den antarktiska kontinenten, som efter honom får namnet Bouvetön. På grund av packis kan man dock inte landstiga där. 1928 annekteras ön för Norges räkning av en norsk expedition, vars medlemmar blir de första människor som landstiger på ön.
 1804 – Den franska kolonin Saint-Domingue, på västra delen av den västindiska ön Hispaniola, utropar sin självständighet från Frankrike, efter ett framgångsrikt slavuppror och antar namnet Ayiti (som betyder ”Jordens hem/moder” på ett av öns inhemska språk och ”Heligt land” på de afrikanska slavarnas). Frankrike erkänner dock inte självständigheten förrän 1825.
 1855 – Telegrafnätet mellan Sveriges viktigaste städer står klart och förbinds samtidigt med det europeiska nätet genom en kabel under Öresund.
 1869 – Hesslemeteoritens nedslag, första bevittnade meteoritnedslag i Sverige
 1879 – Sverige inför normaltid, så att landets klockor ska visa samma tid oavsett var i landet man befinner sig. Tidigare har det var så mycket som 24 minuters tidsskillnad mellan de västligaste och östligaste delarna av landet, eftersom man har gått efter solens position på himlen. Den nya enhetliga tiden kallas också järnvägstid, eftersom järnvägens exakta tidtabeller är en av anledningarna till att den införs. Tidigare har man nämligen på varje station fått ha en klocka för tågens tider och en för den lokala tiden och även tabeller för hur avgångstiderna ska räknas om till lokal tid.
 1892 – Immigrantstationen på ön Ellis Island i New Yorks inlopp öppnas för att ta emot invandrare till USA. Fram till dess att stationen stängs 1954 passerar 20 miljoner invandrare genom den, varav 12 miljoner släpps in i landet.

1900–1949 
 1901 – De brittiska kolonierna New South Wales, Queensland, South Australia, Tasmanien, Victoria och Western Australia slås samman och bildar Statsförbundet Australien, som en självstyrande dominion inom det brittiska imperiet, då den lag om detta, som har antagits av det brittiska parlamentet året innan, träder i kraft. Den nya staten blir alltså i stort sett självständig från Storbritannien, men behåller ändå den brittiska monarken (då drottning Viktoria) som formellt statsöverhuvud, som representeras i landet av en generalguvernör, även om det blir den australiska premiärministern, som i praktiken leder landets styrelse.
 1911 – Skånska Eslöv, som sedan 1875 har varit köping, då den bröts ut ur Västra Sallerups landskommun, eftersom den då började bli en betydande järnvägsknut, har nu vuxit tillräckligt för att få stadsprivilegium och därmed bli egen stad. Vid den svenska kommunreformen 1971 är orten också tillräckligt stor för att få bilda egen kommun.
 1912 – Sedan det kinesiska kejsardömet har störtats året innan utropas Kina till republik. Kejsar Puyi abdikerar den 12 februari, men får formellt behålla sin kejsartitel fram till 1924, då han fördrivs från den Förbjudna staden.
 1913 – Den svenska Socialstyrelsen börjar sin verksamhet, som innebär att vara förvaltningsmyndighet för frågor som rör hälso- och sjukvård i Sverige.
 1914 – De brittiska protektoraten Norra och Södra Nigeriaprotektoratet slås samman och bildar Kolonin och protektoratet Nigeria. De båda tidigare protektoraten har funnits sedan 1900, men slås nu samman, för att man bättre ska kunna koordinera ekonomin i området och försvaret mot tyskarna, eftersom den militära spänningen mellan Storbritannien och Tyskland blir allt skarpare (på sommaren samma år utbryter första världskriget, där Storbritannien och Tyskland står på motsatta sidor).
 1925
 Sedan den norska huvudstaden Oslo brann ner 1624 har den återuppbyggda staden haft namnet Kristiania efter den dåvarande dansk-norske kungen Kristian IV. Denna dag återtas dock det gamla namnet Oslo.
 Lite mer än nio månader efter att Sveriges radio har grundats, under namnet AB Radiotjänst, inleds dess första radiosändningar, genom att Sven Jerring klockan 10.55 påannonserar en utsändning av högmässan från Sankt Jakobs kyrka i Stockholm. Radioprogrammet är till en början blygsamt, med några timmar varje kväll, men snart utökas det med en halvtimme mitt på dagen och redan 1933 sänder Radiotjänst ungefär åtta timmars radio om dagen.
 1926 – Den uppländska köpingen Lidingö, som har bildats 1910 genom ombildning av Lidingö landskommun, får stadsprivilegium och blir Lidingö stad. Vid kommunreformen 1971 ombildas den till Lidingö kommun.
 1928 – Var verksamheten på Centrala Flygverkstaden Västerås i full gång. Verkstadens syfte var främst reparation av flygplan och radiomateriel med en viss licenstillverkning av flygplan och detaljer till radioutrustning. 
 1929 – Den svenska arbetsdomstolen inrättas och har till uppgift att göra domstolsprövningar i arbetsrättsliga mål. Fackföreningar och arbetsgivare kan väcka talan direkt i arbetsdomstolen, medan enskilda arbetstagare väcker talan i tingsrätten, varvid arbetsdomstolen blir högsta instans.
 1934 – Det amerikanska militärfortet Alcatraz, som ligger på ön Alcatraz Island i närheten av Golden Gate-bron i San Francisco, omvandlas till federalt fängelse, där alltså brottslingar från hela USA kan spärras in. Fram till stängningen 1963 försöker totalt 36 fångar fly, varav 15 omkommer under flyktförsöket och 18 åter infångas. Den 11 juni 1962 flyr fångarna Frank Lee Morris och John och Clarence Anglin, vilka aldrig infångas. Huruvida de lyckas fly är oklart, eftersom deras kroppar aldrig återfinns.
 1939 – På mosaiska församlingens förslag godkänner svenska regeringen att ta emot omkring 1 000 judar från Tyskland som transitoflyktingar. Församlingen får ansvaret för dem och viseringstvång införs för alla utomnordiska flyktingar till landet.
 1940 – Den värmländska orten Karlskoga, som har haft namnet sedan hertig Karls besök i slutet av 1500-talet, får stadsprivilegium och behåller namnet Karlskoga, även om det är på förslag att den nya staden ska anta namnet Bofors.
 1941 – Fem procents omsättningsskatt (oms) införs på så gott som all försäljning i Sverige. Anledningen är att man under det rådande andra världskriget vill öka statens inkomster och efter kriget (1947) avskaffas omsen, för att sedan återinföras 1960.
 1942
 Den hälsingska köpingen Bollnäs slås samman med Björkhamre och bildar Bollnäs stad, som 1971 blir Bollnäs kommun.
 Kumla landskommun i Närke får stadsprivilegium och bildar Kumla stad, vilken 1971 ombildas till Kumla kommun.
 All offentlig belysning i Sverige inskränks och reklamskyltarna släcks. Detta är del av de allmänna mörkläggningskampanjer, som förs över större delen av Europa, för att besättningen på fientliga plan inte ska se att fälla bomber över landets territorium (för Sveriges del främst för att inte krigförande länders plan av misstag ska fälla bomber här).
 1944 – Det gamla svenska radioanropet Stockholm-Motala, som har använts för att Radiotjänst har sitt säte i Stockholm, men utsändningarna har skett via den kraftiga radiosändaren i Motala, byts ut mot Sveriges Radio.
 1947
 Den danska fackföreningen Husassistenternas Fagforbund, som arbetar för att förbättra tjänsteflickornas arbetsförhållanden, byter namn till Husligt Arbejderforbund efter ett beslut föregående år.
 Källskatt (alltså att skatten dras från lönen innan löntagaren har fått pengarna, istället för att man ska behöva spara en del av lönen till skatt, som betalas in efteråt) införs i Sverige. För att underlätta detta införs samma dag personnummer, där samtliga svenska medborgare får ett niosiffrigt nummer, varav de första sex siffrorna utgör personens födelsedatum och de sista tre siffrorna är födelsenummer, som bland annat talar om vilket kön man har. En fjärde kontrollsiffra införs 1967.
 1948
 Den nya svenska rättegångsbalken, som har antagits 1942, träder i kraft och är den ännu () gällande.
 En ny svensk lag om folkpension träder i kraft. I och med denna blir pensionen inte längre inkomstprövad och blir också en rättighet för alla svenska medborgare.

1950–1974 
 1951 – Den värmländska köpingen Säffle får stadsprivilegium och blir därmed den sista svenska ort, som blir stad. Efter följande års kommunreform försvinner nämligen anledningen att utdela stadsprivilegier.
 1952 – Det svenska förbudet mot kloster, som har funnits sedan reformationen på 1500-talet, avskaffas och därmed blir det åter tillåtet att grunda kloster i Sverige. Det dröjer dock till 1963, innan Sveriges första moderna kloster grundas i skånska Glumslöv och även om den en gång svenska Birgittinorden har kunnat återvända till Sverige 1935 är det inte förrän samma år, som dess kloster i Vadstena återupprättas.
 1954 – Riktpriser, som är en rekommendation för prissättningen på varor och tjänster, införs i Sverige. Prissättningen blir dock fri i och med detta, så svenska affärer kan sätta vilka priser de vill.
 1955 – Lagen om allmän, obligatorisk sjukförsäkring, som har antagits av Sveriges riksdag 1947, träder i kraft. Därmed omfattas alla svenska medborgare av det sociala skydd, som den innebär.
 1956 – Den gemensamma brittisk-egyptiska kolonin Sudan blir helt självständig från sina moderländer, efter att landet har haft självstyre sedan 1952, och blir republik med namnet Sudan. Redan före självständigheten har ett inbördeskrig utbrutit, vilket kommer att vara till 1972 och tio år senare utbryter på nytt.
 1959 – Den kubanska revolutionen avslutas, då president Fulgencio Batista flyr från Kuba och den kommunistiska gerillan under Fidel Castros ledning intar huvudstaden Havanna. Därmed tar kommunisterna makten i landet och Castro förblir i praktiken dess ledare fram till 2008, även om han till en början är premiärminister och först 1976 formellt blir president.
 1960
 Kolonialmakten Frankrike och Förenta nationerna beviljar den afrikanska kolonin Kamerun självständighet, sedan det har rått oroligheter i landet ända sedan andra världskrigets slut.
 Den svenska omsättningsskatten, som under andra världskriget uttogs med fyra procent på all försäljning, men avskaffades 1947, återinförs, men nu med fyra procent. 1969 ersätts den av mervärdesskatt (moms).
 1961 – En ny svensk barnavårdslag införs, vilken ersätter den gamla från 1924. Denna gäller fram till 1982, då den ersätts av socialtjänstlagen och lag med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU).
 1965 – Det svenska polisväsendet, som tidigare har varit kommunalt, förstatligas och landet indelas i 119 polisdistrikt (mot tidigare 554). Rikspolisstyrelsen blir central myndighet för polisen och leds av rikspolischefen. I och med denna reform tas också den sedan 1840 använda sabeln bort från polisens utrustning.
 1967
 AB Stockholms Spårvägar, som har funnits sedan 1915, byter namn till Storstockholms Lokaltrafik, då man ända sedan 1925 har bedrivit annan kollektivtrafik än just spårvägstrafik i form av bland annat busstrafik.
 En ny svensk affärstidslag införs, vilken ger affärerna rätt att ha kvällsöppet.
 En mindre svensk kommunsammanslagning genomförs, varvid 95 av Sveriges kommuner försvinner, då de uppgår i andra kommuner. Endast fyra år senare genomförs en större kommunreform, då städerna avskaffas och flera kommunsammanslagningar genomförs.
 Samtliga tullar inom Europeiska frihandelssammanslutningen (EFTA) avskaffas. Det blir därmed tullfritt att sälja varor mellan organisationens medlemsländer (Danmark, Norge, Portugal, Schweiz, Storbritannien, Sverige och Österrike).
 1968 – Det svenska ecklesiastikdepartementet, som har sysslat med skol- och kyrkofrågor, byter namn till utbildningsdepartementet och kommer från och med nu enbart att handha frågor som rör utbildning. Departementschefen bytte titel från ecklesiastikminister till utbildningsminister redan 15 december året innan.
 1969 – Den svenska omsättningsskatten (oms) ersätts av mervärdesskatt (moms). Skillnaden mellan dessa är att oms endast har uttagits på slutförsäljningen av varor och tjänster, medan moms även uttas på alla mellanled.
 1970
 Statsföretag AB bildas för att förvalta de offentliga företagen i Sverige. De har tillsammans 29 000 anställda. 1985 byter företaget namn till Procordia, men upplöses 1993.
 En ny lag ger svenska utomäktenskapliga barn samma arvsrätt efter sina föräldrar som barn födda inom äktenskapet samt rätt att ta faderns efternamn.
 Förbud mot professionell boxning införs i Sverige efter ett beslut i riksdagen 26 november året innan. Under 1980- och 1990-talen avslås flera motioner om att åter tillåta sporten, men 2007 är det åter tillåtet att utöva den, om man har länsstyrelsens tillstånd.
 1971
 I en stor svensk kommunreform avskaffas de olika typer av kommuner, som tidigare har funnits i landet, för att ersättas med en enhetlig typ. I och med detta avskaffas också begreppet stad (vilket en del orter på senare år dock återtar) och antalet kommuner minskar genom sammanslagningar från ungefär 1 000 till som minst 277 i mitten av 1970-talet.
 Så kallad ångervecka införs i Sverige på postorder-, telefon- och hemförsäljning. Detta ger kunden rätt att inom två veckor efter köptillfället häva köpet vid dessa typer av försäljning.
 Det svenska riksskatteverket (RSV) inleder sin verksamhet. Det handhar frågor om beskattning, folkbokföring, bouppteckningar och indrivning.
 Det gamla svenska gymnasiet, fackskolan och yrkesskolan slås samman och ersätts av den enhetliga skolformen gymnasieskolan.
 1973 – Danmark, Irland och Storbritannien går med i Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEC). Därmed lämnar Danmark och Storbritannien EFTA.

1975–1999 
 1975 – Den nya svenska regeringsformen träder i kraft. Första kammaren avskaffas och kungens roll blir symbolisk. Kommunernas rätt till självstyre och beskattning grundlagsfästs. Regeringsformen omfattar 13 kapitel med grundläggande bestämmelser om Sveriges statsskick. Här fastslås, att all offentlig makt utgår från folket, att folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och att alla människor är lika inför lagen och har lika rösträtt. Därmed är också parlamentarismen officiellt inskriven i grundlagen, trots att den i praktiken har gällt i landet sedan 1917.
 1977 – Den svenska medbestämmandelagen (MBL), som reglerar förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare, träder i kraft.
 1978 – Svenskt Stål AB (SSAB) bildas efter ett riksdagsbeslut. Det tar över ståltillverkningen från de krisdrabbade företagen Stora Kopparbergs Bergslags AB, Gränges AB och Norrbottens Järnverk AB.
 1980 – En ändring av den svenska successionsordningen träder i kraft, vilken innebär att kronan från och med nu ska ärvas av regentens äldsta barn, oavsett kön (tidigare gick söner före döttrar). Den knappt åtta månader gamle prins Carl Philip, som dittills har varit Sveriges kronprins, förlorar därmed denna titel (han är från och med nu enbart prins) och hans äldre syster Victoria blir Sveriges kronprinsessa.
 1981 – Grekland blir medlem av Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEC).
 1984 
 Spanien och Portugal blir medlemmar av Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEC).
 Det brittiska protektoratet Brunei, som ligger på den sydostasiatiska ön Borneos nordkust, blir helt självständigt. Det har varit sultanat sedan 1400-talet och detta ändras inte vid självständigheten, utan sultan Hassanal Bolkiah, som har innehaft posten sedan 1967, fortsätter att vara landets statsöverhuvud och är så än idag ().
 1985 – Den amerikanska musikvideokanalen VH1 inleder sina sändningar. Den vänder sig till en något äldre publik än föregångaren MTV.
 1988 – Asea och Brown Boveri gick samman och bildade ABB (Asea Brown Boveri Ltd), ett av världens största företag med inriktning mot elkraft.
 1990 
 Alf Lindahls Advokatbyrå i Stockholm, Dag Magnussons Advokatbyrå i Göteborg, Advokatfirman Lundius, Laurin och Ljungholm i Malmö, Lund och Kristianstad, Advokaterna Ramberg och Stenström i Helsingborg samt Carlbäck & Partners i Örebro går samman och bildar Advokatfirman Lindahl med säte i Stockholm och med namn efter den äldste delägaren Magnus Lindahl. Firman blir en av Sveriges största advokatbyråer och har idag () omkring 370 anställda, varav 250 jurister.
 Västerås firar tusenårsjubileum.
 1993
 Tjeckoslovakien upplöses och delas i Tjeckien och Slovakien.
 En höjning av den svenska bensinskatten med en krona träder i kraft och ger Sverige det högsta bensinpriset i Europa.
 1994
 Den revolutionära vänsterrörelsen zapatisterna inleder ett uppror mot mexikanska staten i den sydliga delstaten Chiapas, vilket pågår än idag ().
 Polis ingriper mot Harry Franzén, som säljer vin i sin ICA-butik i skånska Röstånga. Han åberopar Europeiska unionens monopolförbud, för att få sälja vin i en vanlig affär, trots att Sverige inte är medlem av EU.
 1995 – Sverige, Finland och Österrike blir medlemmar i Europeiska unionen (EU), som därmed utökas från 12 till 15 medlemsstater. I och med detta lämnar dessa länder också EFTA, som sedan dess består av Island, Liechtenstein, Norge och Schweiz.
 1997
 Två svenska länsreformer genomförs, då Kopparbergs län byter namn till Dalarnas län, samtidigt som Malmöhus och Kristianstads län slås samman och bildar Skåne län.
 En länsreform genomförs i Finland, då de dåvarande elva länen slås samman till fem stycken (med undantag för Åland, som står utanför länsindelningen). 2010 avskaffas de finska länen och ersätts av regioner.
 1998
 i Sverige bildas Västra Götalands län genom att Skaraborgs och Älvsborgs samt Göteborgs och Bohus län slås samman.
 Stockholm blir Europas kulturhuvudstad för året, vilket är enda gången en svensk stad har haft denna ställning (2014 är dock Umeå utsedd att vara kulturhuvudstad).
 1999
 Ett år efter att Västra Götalands län har grundats bildas även ett gemensamt landsting för länet, genom att landstingen i de tidigare länen slås samman.
 Euron införs som valuta i Belgien, Finland, Frankrike, Irland, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Portugal, Spanien, Tyskland och Österrike.

2000–2009 
 2000  
 Svenska kyrkan skiljs från svenska staten. Därmed har Sverige inte längre någon officiell statskyrka och Svenska kyrkan blir ett trosförbund på lika villkor med övriga i Sverige.
 Köptes ABB Atom av British Nuclear Fuel Ltd (BNFL) och fick genom integrering i  Westinghouse Electric Company namnet Westinghouse Atom AB. Tre år senare bytte företaget namn till Westinghouse Electric Sweden AB för att förstärka företagets globala kännemärke. Westinghouse ägs sedan oktober 2006 av Toshibagruppen.
 2001 – En ny svensk namnlängd antas, vilken är tänkt att skapa ordning i den förvirring, som har rått i almanackan under 1990-talet.
 2002 – Euroområdet invigs och euron ersätter de nationella valutorna i 12 av EU:s dåvarande 15 medlemsländer (Danmark, Storbritannien och Sverige är ej med i euroområdet). 11 av euroländerna har infört den nya valutan 1999 (Grekland införde den 2001) och under tiden fram tills nu har cirkuleringen av de gamla valutorna gradvis ersatts av euron (i form av sedlar och mynt), men från och med denna dag är de gamla valutorna ogiltigt betalningsmedel i medlemsländerna.
 2003
 Den finska kommunen Veckelax försvinner, då den införlivas i Fredrikshamn.
 Knivsta i Uppland blir en egen kommun, då den frigörs från Uppsala kommun, som den har ingått i sedan 1970.
 2004 
 I Finland bildas kommunen Pieksänmaa bildas då Jäppilä, Pieksämäki landskommun och Virtasalmi slås samman. Redan tre år senare, den 1 januari 2007, försvinner kommunen, då den slås samman med staden Pieksämäki.
 Orterna Pudasjärvi och Ylöjärvi i Finland får stadsstatus.
 2005
 Orten Joutseno i Finland får stadsstatus.
 Kommunerna Saari och Uguniemi i Finland försvinner, då de sammanslås med Parikkala.
 2006 – Det svenska politiska partiet Piratpartiet grundas av Rickard Falkvinge. Det är ett enfrågeparti, eftersom det verkar för begränsning av upphovsrätt och patent, men inte tar ställning i andra politiska frågor.
 2007
 Heby kommun i Sverige överförs från Västmanlands till Uppsala län.
 Rumänien och Bulgarien blir medlemmar i Europeiska unionen.
 Slovenien inför euron som valuta.
 2008 – Cypern och Malta inför euron som valuta.
 2009
 Den svenska FRA-lagen, som ger Försvarets radioanstalt rätt att bedriva signalspaning på kabelburen trafik som passerar Sveriges gränser, träder i kraft. Den blir både innan och efter starkt kritiserad och anses vara ett starkt intrång i den personliga integriteten.
 Den svenska diskrimineringsombudsmannen (DO) inrättas, med uppgift att se till att svenska lagar mot diskriminering efterlevs.
 Slovakien inför euron som valuta.

2010– 
 2010 – Finlands län, som har funnits sedan införandet av den svenska länsindelningen 1634, avskaffas och ersätts av regioner, ledda av varsitt Regionförvaltningsverk.
 2011 – Estland inför euron som valuta.
 2014 – Folkhälsomyndigheten bildas genom en sammanslagning av de tidigare statliga myndigheterna Smittskyddsinstitutet och Statens folkhälsoinstitut.

Födda 
 766 – Ali ibn Musa ar-Rida, muslimsk shiaimam
 1431 – Alexander VI, född Rodrigo Lanzol-Borja y Borja, påve från 1492
 1449 – Lorenzo de' Medici, florentinsk statsman
 1467 – Sigismund I, kung av Polen från 1506
 1484 – Huldrych Zwingli, schweizisk reformator
 1502 – Gregorius XIII, född Ugo Boncompagni påve från 1572
 1516 – Margareta Eriksdotter (Leijonhufvud), Sveriges drottning från 1536 (gift med Gustav Vasa)
 1548 – Giordano Bruno, italiensk filosof
 1559 – Virginia, frillodotter till Erik XIV och Agda Persdotter
 1615 – Seved Bååth, svensk ämbetsman, president för Svea hovrätt 1661–1668, Sveriges riksskattmästare från 1668
 1618 – Bartolomé Esteban Murillo, spansk målare
 1624 – Olov Svebilius, svensk kyrkoman, ärkebiskop i Uppsala stift från 1681
 1650 – George Rooke, engelsk amiral
 1697 – Joseph François Dupleix, fransk generalguvernör i Indien
 1705 – Adolf Mörner, svensk friherre, greve av Morlanda
 1735 – Paul Revere, amerikansk silversmed och soldat under amerikanska revolutionskriget
 1747 – Henrik Gahn den äldre, svensk läkare
 1752 – Betsy Ross, amerikansk sömmerska, som sydde den allra första amerikanska flaggan 1776
 1810 – Warren Winslow, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i North Carolina 1854–1855
 1814 – William Bigler, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i Pennsylvania 1852–1855 och senator för samma delstat 1856–1861
 1821 – Jonas Jonasson i Rasslebygd, svensk hemmansägare och riksdagspolitiker
 1823 – Sandor Petöfi, ungersk nationalskald och revolutionsledare
 1832 – Charles N. Felton, amerikansk republikansk politiker, senator för Kalifornien 1891–1893
 1833 – Johan Alfred Ahlström, svensk tonsättare, kyrkomusiker, kördirigent och musikpedagog
 1839 – Maria Ramé, brittisk författare med pseudonymen Ouida
 1842 – Knut Fredrik Söderwall, svensk professor i nordiska språk vid Lunds universitet, ledamot av Svenska Akademien från 1892
 1853 – Harry A. Richardson, amerikansk republikansk politiker, senator för Delaware 1907–1913
 1854 – George Earle Chamberlain, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i Oregon 1903–1909 och senator för samma delstat 1909–1921
 1863 – Pierre de Coubertin, fransk historiker och pedagog, initiativtagare till de moderna olympiska spelen
 1864 – Alfred Stieglitz, amerikansk fotograf
 1866 – James J. Corbett, amerikansk boxare, världsmästare i tungvikt 1892–1897
 1873 – Gustavo Giovannoni, italiensk arkitekt
 1874
 Frank Knox, amerikansk politiker och publicist, USA:s marinminister från 1940
 Gustave Whitehead, tysk-amerikansk flygpionjär
 1883 – Tage Almqvist, svensk operettsångare och skådespelare
 1884 – Edwin C. Johnson, amerikansk demokratisk politiker, senator för Colorado 1937–1955
 1887 – Wilhelm Canaris, tysk amiral, chef för Tysklands militära underrättelsetjänst under andra världskriget
 1891 – Charles Bickford, amerikansk skådespelare
 1892
 Manuel Roxas y Acuña, filippinsk politiker, Filippinernas president från 1946
 Sven d'Ailly, svensk operasångare, lutspelare, teaterregissör och skådespelare
 1895 
 Jack Beresford, brittisk roddare
 J. Edgar Hoover, amerikansk jurist, chef för den federala amerikanska polisen (FBI) från 1924
 1900 – Chiune Sugihara, japansk diplomat
 1909
 Dana Andrews, amerikansk skådespelare
 Barry Goldwater, amerikansk politiker, senator för Arizona 1969–1987
 1911 – Arne Hendriksen, norsk-svensk operasångare
 1912 – Kim Philby, brittisk spion och dubbelagent
 1919
 Carole Landis, amerikansk skådespelare
 J.D. Salinger, amerikansk författare
 1920 – Osvaldo Cavandoli, italiensk tecknare med pseudonymen Cava, i Sverige mest känd för de tecknade kortfilmerna om Linus på linjen
 1922
 William O. Cowger, amerikansk republikansk politiker
 Nelson Doi, amerikansk demokratisk politiker
 Ernest Hollings, amerikansk demokratisk politiker, senator för South Carolina 1966–2005
 Ensio Siilasvuo, finländsk general
 1923
 Sembène Ousmane, senegalesisk författare
 Kenne Fant, svensk skådespelare
 1928 – Camara Laye, guineansk författare
 1929
 Cordelia Edvardson, svensk författare och journalist
 Wilhy Sandberg, svensk dansare och koreograf
 1938
 Frank Langella, amerikansk skådespelare
 Picko Troberg, svensk racerförare
 1940 – Robert Clifford Olson, kanadensisk seriemördare
 1941 – Martin Evans, brittisk genetiker, mottagare av Nobelpriset i fysiologi eller medicin 2007
 1945
 Jacky Ickx, belgisk racerförare
 Muammer Özer, svensk-turkisk regissör, fotograf, filmproducent och manusförfattare
 1946
 Carl B. Hamilton, svensk professor och folkpartistisk politiker, riksdagsledamot 1991–1993, 1994 och 1997–2014
 Roberto Rivelino, brasiliansk fotbollsspelare
 1954 – Richard Gibson, brittisk skådespelare
 1962 – Richard Roxburgh, australisk skådespelare
 1965 – John Sullivan, amerikansk republikansk politiker
 1966 – Embeth Davidtz, amerikansk skådespelare
 1968 – Davor Šuker, kroatisk fotbollsspelare
 1970 – Michelle Gildernew, nordirländsk politiker för partiet Sinn Féin
 1971 – Jyotiraditya Scindia, indisk politiker
 1972 – Lilian Thuram, fransk fotbollsspelare
 1975 – Marko Lehtosalo, sverigefinländsk artist, rapmusiker och skådespelare med artistnamnet Markoolio
 1976 – Mile Smodlaka, kroatisk vattenpolospelare
 1980 – Elin Nordegren, svensk fotomodell
 1981 – Jonas Armstrong, irländsk skådespelare
 1984 – Paolo Guerrero, peruansk fotbollsspelare
 1990 – Anastasia Lin, kinesisk-kanadensisk skådespelare, skönhetsdrottning och människorättsaktivist
 1991 – Tex Williamsson, svensk ishockeymålvakt

Avlidna 
 379 – Basileios den store, 48, biskop av Caesarea i Kappadokien, kristen kyrkolärare och helgon (född omkring 330)
 898 – Odo, omkring 45, kung av Västfrankiska riket sedan 888 (född efter 852)
 1204 – Håkon Sverresson, 26, kung av Norge sedan 1202 (född 1177)
 1387 – Karl II, 54, kung av Navarra sedan 1349 (född 1332)
 1515 – Ludvig XII, 52, kung av Frankrike sedan 1498 och av Neapel 1501–1504 (född 1462)
 1559 – Kristian III, 55, kung av Danmark och Norge sedan 1534 (född 1503)
 1574 – Johannes Nicolai Ofeegh, biskop i Västerås stift 
 1591 – Andreas Laurentii Björnram, 70, svensk kyrkoman, ärkebiskop i Uppsala stift sedan 1583 (född 1520)
 1617 – Hendrick Goltzius, 58, nederländsk konstnär (född 1558)
 1748 – Johann Bernoulli, 80, schweizisk matematiker (född 1667)
 1782 – Johann Christian Bach, 46, tysk-brittisk tonsättare (född 1735)
 1869 – Martin W. Bates, 82, amerikansk politiker, senator för Delaware 1857–1859 (född 1786)
 1877 – Julie Berwald, 54, svensk operasångare (född 1822)
 1881 – Louis Auguste Blanqui, 75, fransk teoretiker, socialist, revolutionär och politisk aktivist (född 1805)
 1894 – Heinrich Hertz, 36, tysk fysiker (född 1857)
 1905
 Mabel Cahill, 41, irländsk tennisspelare (född 1863)
 Edward Sederholm, 76, svensk riksgäldsfullmäktig och riksdagsman (född 1828)
 1920 – Zygmunt Gorazdowski, 74, polsk präst och helgon (född 1845)
 1931 – Hjalmar Bergman, 47, svensk författare (född 1883)
 1936 – Roger Allin, 87, engelsk-amerikansk politiker, guvernör i North Dakota 1895–1897 (född 1848)
 1939 – Albin Belar, 74, slovensk seismolog, naturforskare, miljökämpe och uppfinnare (född 1864)
 1940 – Oscar Johanson, 69, svensk lantbrukare, arbetare och politiker (lantmanna- och borgarepartiet, senare folkpartiet) (född 1870)
 1947 – Pearl Argyle, 36, brittisk ballerina (född 1910)
 1953 – Hank Williams, 29, amerikansk countrysångare (född 1923)
 1961 – Ernst Brunman, 74, svensk operettsångare och skådespelare (född 1886)
 1966 – Vincent Auriol, 81, fransk politiker, tillförordnad ordförande i Frankrikes provisoriska regering 28 november–16 december 1946, Frankrikes president 1947–1954 (född 1884)
 1972 – Maurice Chevalier, 83, fransk skådespelare och sångare (född 1888)
 1991 – Inga Gentzel, 82, svensk sångare och friidrottare (född 1908)
 1992 – Grace Hopper, 85, amerikansk datorpionjär (född 1906)
 1993 – Ross Bass, 74, amerikansk demokratisk politiker (född 1918)
 1994 – Cesar Romero, 86, amerikansk skådespelare (född 1907)
 1995 – Eugene Wigner, 92, ungersk-amerikansk matematiker och fysiker, mottagare av Nobelpriset i fysik 1963 (född 1902)
 1998 – Åke Seyffarth, 78, svensk skridskoåkare och cyklist (född 1919)
 2001 – Ray Walston, 86, amerikansk skådespelare (född 1914)
 2002 – Julia Phillips, 57, amerikansk filmproducent och författare (född 1944)
 2003 – Joe Foss, 87, amerikanskt flygaräss och republikansk politiker (född 1915)
 2004 – Mikko Juva, 85, finländsk kyrkoman, Finlands ärkebiskop 1978–1982 (född 1918)
 2005 – Shirley Chisholm, 80, amerikansk politiker (född 1924)
 2007 – Tillie Olsen, 94, amerikansk feministisk författare (född 1912)
 2008 – Erich Kästner, 107, tysk jurist, den siste tyske veteranen från första världskriget (född 1900)
 2009
 Claiborne Pell, 90, amerikansk demokratisk politiker, senator för Rhode Island 1961–1997 (född 1918)
 Aarne Arvonen, 111, Finlands äldste man någonsin (född 1897)
 Edmund Purdom, 84, brittisk skådespelare (född 1924)
 Johannes Mario Simmel, 84, österrikisk författare (född 1924)
 Helen Suzman, 91, sydafrikansk politiker och apartheidmotståndare (född 1917)
 2010
 Periyasamy Chandrasekaran, 52, lankesisk politiker (född 1957)
 Mohamed Rahmat, 71, malaysisk politiker, Malaysias informationsminister 1978–1982 och 1987–1999 (född 1938)
 Lhasa de Sela, 37, amerikansk sångare (född 1972)
 Gregory Slay, 40, amerikansk musiker (född 1969)
 John Shelton Wilder, 88, amerikansk politiker (född 1921)
 2011
 Marin Constantin, 85, rumänsk kompositör (född 1925)
 Charles Fambrough, 60, amerikansk musiker (född 1950)
 Gerd Michael Henneberg, 88, tysk skådespelare (född 1922)
 Flemming ”Bamse” Jørgensen, 63, dansk skådespelare och sångare (född 1947)
 John Olguin, 89, amerikanskfödd mexikansk museichef (född 1921)
 Pradeep Vijayakar, 59, indisk sportjournalist (cancer) (född 1951)
 Faizal Yusof, 32, malaysisk skådespelare (hjärtattack) (född 1978)
 2012
 Jorge Andrés Martínez Boero, 38, argentinsk tävlingsmotorcyklist (motorcykelolycka) (född 1973)
 Anders Frandsen, 51, dansk sångare och programledare (född 1960)
 Kiro Gligorov, 94, makedonisk politiker, Makedoniens president 1991–1999 (född 1917)
 Carlos Soria, 62, argentinsk politiker, chef för Argentinas underrättelsetjänst 2002, guvernör i Río Negro sedan 2011 (mördad) (född 1949)
 Yafa Yarkoni, 86, israelisk sångare (född 1925)
 2013
 Christopher Martin-Jenkins, 67, brittisk cricketjournalist (cancer) (född 1945)
 Patti Page, 85, amerikansk sångare (född 1927)
 2014 – Juanita Moore, 99, amerikansk skådespelare (född 1914)
 2015
 Ulrich Beck, 70, tysk sociolog (född 1944)
 Mario Cuomo, 82, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i New York 1983–1994 (född 1932)
 Bo Fransson, 81, svensk travjournalist, travexpert på radiosporten (född 1933)
 Omar Karami, 80, libanesisk politiker (född 1934)
2016
 Dale Bumpers, 90, amerikansk demokratisk politiker (född 1925)
 Brian Johns, 79, australisk affärsman, vd för ABC åren 1995–2000 (cancer) (född 1936)
 Gilbert Kaplan, 74, amerikansk ekonomijournalist, förläggare, amatördirigent och Gustav Mahler-kännare (född 1941)
 Michael Oxley, 71, amerikansk republikansk politiker (född 1944)
 Vilmos Zsigmond, 85, ungersk-amerikansk filmfotograf (född 1930)
 2020 – David Stern, 77, amerikansk advokat och vicepresident för den amerikanska basketligan NBA (född 1942)

Källor

Externa länkar