kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Malteserkors

Malteserkors, även johanniterkors, johannitkors eller maltakors, är ett likarmat åttauddigt kors där armarna består av spjutspetsar vilka möts i centrum. Korset finns avbildat på bland annat Maltas handelsflagga, Italiens örlogsflagga, Queenslands flagga och Mönsterås kommunvapen. Det används av riddare av Johanniterorden, Venerable Order of Saint John, Malteserorden  med flera legitima ordnar inom Johanniteralliansen.

Uddarnas betydelse 
De åtta uddarna på korset sägs symbolisera de åtta ridderliga dygderna eller de åtta saligprisningarna i Jesu bergspredikan.

De ridderliga dygderna
 Heder och ära respektive de som törstar efter rättfärdighet
 Tapperhet respektive de som sörjer
 Fromhet respektive de som håller fred
 Frikostighet respektive de ödmjuka
 Hjälpsamhet mot fattiga och sjuka respektive de barmhärtiga
 Vördnad för kyrkan respektive de renhjärtade
 Dödsförakt respektive de som förföljs
 Trofasthet respektive de fattiga i anden

Saligprisningarna
 De som törstar efter rättfärdighet
 De som sörjer
 De som håller fred
 De ödmjuka
 De barmhärtiga
 De renhjärtade
 De som förföljs
 De fattiga i anden

Kors
Georgskors

Georgskors eller Sankt Georgskors (efter Sankt Georg) kan avse två typer av kors, samt två utmärkelser.

Korsformer
Likarmade kors, som regel röda, men av annars olika former, har tidigt kallats Sankt Georgskors, som en erinran om legenden. I det första korståget år 1099 utgjorde Sankt Georg ett skyddshelgon och de standar man bar i striden pryddes av likarmade röda kors, som fick namn efter honom.

Vanligen avses dock med georgskors det som även kallas ulrikskors; ett likarmat kors med armar som smalnar av kraftigt mot mitten. Ett rött kors av den typen, frimurarkorset, används av Frimurarorden. Även det röda kors mot vit bakgrund som återfinns på Englands och korstågsflaggan kallas Sankt Georgskors. Georgiens flagga har fyra Sankt Georgskors, eller till och med fem, om man räknar det stora som tillhör den andra varianten av Sankt Georgskors. Klädnaderna inom romersk-katolska kyrkan är beprydda med röda Georgskors.

Georgskorset i olika länder

Brittiska Georgskorset: George Cross (GC)

Georgskorset är den högsta civila utmärkelsen i Storbritannien och instiftades den 24 september 1940 av kung Georg VI för hjältemodiga insatser och tapperhet under farliga omständigheter.

Ryska Georgskorset: Георгиевский крест

Sankt Georgsorden är en rysk orden instiftad 1769 av kejsarinnan Katarina den stora. Orden återupplivades 2000 genom dekret av Rysslands president. Georgskorset är en militär utmärkelse för tapperhet i fält tillhörig denna orden.

Katalonien

Det katalanska Georgskorset – Creu de Sant Jordi de la Generalitat de Catalunya – är en förtjänstutmärkelse och som sådan en av de högsta i Spanien. Det instiftades 1981 av det katalanska regionstyret.

Utmärkelsen har namn efter Sankt Göran, Kataloniens skyddshelgon. Fotbollslaget FC Barcelona har korset som en del av sitt klubbemblem.

Italien
Städerna Genua och Milano har samma flagga sedan medeltiden. Sedan säsongen 2007/2008 spelar fotbollslaget FC Internazionale från Milano i Italien med det röda korset på sina bortatröjor.

Bildgalleri

Källhänvisningar 

Kors
Ryska medaljer
Sankt Göran
Grekiskt kors

Grekiskt kors är ett kors där armarna är lika långa. Det grekiska korset finns i bland annat i Greklands, Tongas och Schweiz flaggor.

Exempel

Källor 

 Greek Cross | Symbols (symbolsproject.eu)

Referenser 
Kors

Se även 

 Latinskt kors
Latinskt kors

Latinskt kors (latin: crux immissa) är ett kors som har tvärbjälken infogad i stammen till skillnad från taukorset där tvärbjälken är en överliggare till stammen. Bland forskare hävdar man att det kors som Jesus blev korsfäst på hade den formen.

Latinska korset är även den vanligaste symbolen inom kristendomen som bland annat finns i kyrkor, katedraler och religiösa konstverk.

Historia 
Det latinska korset tros ha varit en symbol för kristendomen sedan 300-talet, efter den romerska kejsaren Konstantin den stores konvertering till kristendomen.

Bilder

Källor 
 Frithiof Dahlby, De heliga tecknens attribut, Stockholm: Verbum, åttonde upplagan, 1963

Noter 

Kors

ar:الصليب المسيحي
eo:Kristana kruco
ko:십자가
hr:Križ (kršćanstvo)
li:Kruus
nl:Kruis (christendom)
pt:Cruz Cristã
simple:Christian cross
sl:Krščanski križ
zh-yue:聖十字
Lista över grundämnen

Lista över grundämnen.

Se även 
 Periodiska systemet

Källor 

Grundämnen
 Lista
Husarrest

Husarrest innebär att en person är fängslad i sitt eget hem. I Sverige kan man verkställa kortare fängelsestraff genom intensivövervakning som är en form av husarrest. Den som är husarresterad vaktas ofta, för att den husarresterade personen inte flyr.

Bestraffningsformer
Frihetsberövande
1541

1541 (MDXLI) var ett år som började en lördag i den Julianska kalendern.

Händelser

Juni 
 18 juni – Irland ingår nominell personalunion med England.

September 
 11 september – Santiago de Chile förstördes av Mapuchestyrkor under Araucokriget. 
 15 september – I Brömsebro sluts ett fördrag mellan Gustav Vasa och Kristian III av Danmark om en allians på 50 år mellan Sverige och Danmark. Kristian lovar att stödja Sverige mot Lübeck och att inte stödja Berent von Mehlen.
 21 september – Paracelsus dikterar i Salzburg på värdshuset Vita hästen sitt testamente för en notarius publicus.

Okänt datum 
 Bibeln i sin helhet trycks på svenska i Uppsala av Georg Richolff d.y.
 Georg Norman inspekterar kyrkor i Småland och låter för kronans räkning beslagta alla silverföremål som inte bedömdes som nödvändiga för gudstjänsten.

Födda 
 El Greco.
 Magdalena Moons, hjältinna under de Nederländska frihetskriget.

Avlidna 
 27 maj – Margaret Pole, grevinna av Salisbury, saligförklarad.
 26 juni – Francisco Pizarro, spansk sjöfarare och erövrare.
 24 september – Paracelsus, eg Theophrastus Bombastus von Hohenheim, schweizisk läkare, alkemist och mystiker.
 september – Beatriz de la Cueva, Guatemalas guvernör.
 18 oktober – Margareta Tudor, drottning av Skottland 1503–1513 (gift med Jakob IV)

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Gibibyte

Gibibyte (GiB) är en informationsenhet som motsvarar 1 073 741 824 (230 = 10243) byte. Namnet kommer av det binära prefixet gibi (Gi) och byte (B). Enheten ingår inte i SI, men däremot i IEC.

Gibibyte är relaterat med enheten gigabyte, som antingen definieras som en gibibyte eller en miljard byte. Gibibyte kan användas istället för gigabyte när man vill specificera 230 byte, för att undvika tvetydighet bland de olika värdena av gigabyte.

Källor 
 Prefix för binära multipler – NIST 

Informationsenheter
Halvmetall

En halvmetall är ett grundämne på gränsen mellan de rena metallerna och icke-metallerna, både vad gäller egenskaper och placering i det periodiska systemet.

Egenskaper
Halvmetaller har avvikande egenskaper för bland annat ledningsförmåga för elektricitet och värme. När det gäller elektrisk ledningsförmåga är halvmetallerna oftast halvledare snarare än ledare, och även i övrigt kan graden av metalliska egenskaper variera mycket beroende på tryck, temperatur och renhet.

Namn och medlemmar
Ett alternativt namn för halvmetaller är metalloider, och speciellt i engelskt språkbruk är termen metalloid vanlig. Ordet är dock lite tvetydigt och kan därför betraktas som mindre lämpligt och undviks normalt numera i svenskt språkbruk.

Vanligtvis räknas följande grundämnen till halvmetallerna, men det finns inte någon klar regel för vad som särskiljer en halvmetall från de båda andra grupperna, och ibland klassas några av dem alternativt som rena metaller resp. icke-metaller: 

bor (B)   – ev. icke-metall 
kisel (Si) – ev. icke-metall 
germanium (Ge)
arsenik (As)
antimon (Sb) – ev. metall
tellur (Te)
polonium (Po) – ev. metall

Nationalencyklopedin anger även tenn (Sn) och astat (At) vara halvmetaller, men normalt klassas de som metall respektive icke-metall (halogen). Där anges också antimon (Sb) och polonium (Po) som metaller.

I periodiska systemet uppträder halvmetallerna längs en diagonal linje från bor till polonium. Grundämnen ovanför och till höger är icke-metaller; de nedanför och till vänster är metaller.

Referenser

Periodiska systemet
Metalloid

Termen metalloid (av metall och grek. -ειδής -eidés -liknande) föreslogs 1808 som beteckning på alkali- och jordartsmetaller, innan man riktigt var ense om dessa var verkliga metaller eller ej, men termen kom inte i bruk. Jöns Jacob Berzelius började emellertid redan 1811 använda begreppet för ämnen som inte är metaller, det vill säga det vi idag normalt kallar icke-metaller, och detta kom att bli den vedertagna betydelsen. Nordisk familjebok betecknar dock 1909 bruket som vanligt, men "alldeles oriktigt", och 1951 som "oegentligt".

Senare kom metalloid att användas om halvmetaller. Detta är fortfarande vanligt i engelskt språkbruk, men på svenska undviks numera vanligtvis ordet.

Källor 
 Nationalencyklopedin

Noter 

Periodiska systemet
Spårämne

Ett spårämne är ett kemiskt ämne, vanligen ett grundämne, som förekommer i liten mängd eller låg koncentration i något sammanhang. Begreppet används med lite olika betydelse i olika kemiska sammanhang.

Inom näringsläran är begreppet mer eller mindre synonymt med mineralämne och är ett ämne som är livsnödvändigt i kosten i mycket små mängder. Exempel är järn, koppar, selen, jod, zink, kobolt, molybden.

Se även
 Vitamin
 Mikronutrient

Kemiska substanser
Näringsämnen
Nereus

För asteroiden, se 4660 Nereus.
 
Nereus var en havsgud i grekisk mytologi. Han var son till Pontos (Havet) och Gaia (Jorden), gift med Doris och far till en lång rad havsnymfer (50 eller 100) som efter honom kallades för nereiderna; till dem hörde Amfitrite, Galatea och Thetis.

Nereus beskrivs som ärevördig och i stånd till att uttala profetior.

Nereus finns avbildad på många grekiska vaser.

Se även 
 Mytologi: Havet

Källor 

Gudar i grekisk mytologi
Havsgudar
Nergal

Denna artikel handlar om det mesopotamiska guden Nergal, för den polske sångaren Adam "Nergal" Darski, se Nergal (sångare).

Nergal var en underjordsgud bland Annunakis i mesopotamisk mytologi, ibland omnämnd som make till Ereshkigal då de ska ha fått barnen Ninazu och Sebitti. 

Nergal skall ha förkroppsligat den brännande och ödeläggande hettan; samt var även pest- och krigsgud. Han var även stadsgud i Kutha. Nergals namn är knutet till en myt om hur underjordsgudinnan kunde besegras första var Nergal, som därefter blev underjorden och de dödas härskare.

Se även
 Gilgamesh-eposet

Noter 

Gudar i mesopotamisk mytologi
Solgudar
Nesaru

Nesaru var i kosmogonin hos Arikarafolket i Nordamerika en himmelsande som skapade människorna, förde upp dem från underjorden och gav dem kunskapen att odla majs.

Se även 
 Mytologi: Lagen

Gudar i amerikansk mytologi
Skapargudar
Himmelsgudar
Nessos

Nessos var en av kentaurerna i grekisk mytologi. 

Han var bland annat med i striden med lapitherna och ska ha varit färjeman på floden Évinos Potamós. 

Nessos försökte föra bort Herakles hustru Deianeira i samband med att hon skulle ta sig över floden tillsammans med sin man. Herakles sköt en förgiftad pil mot Nessos, som sårades allvarligt. Döende av giftet rådde Nessos Deianeira att samla upp hans blod och bevara detta för att använda det som ett kärleksmedel, för det fall att Herakles kärlek till henne så småningom skulle svikta. Deianeira följde Nessos råd och tog vara på blodet. När Herakles långt senare intresserade sig för en annan kvinna, skänkte Deianeira honom en mantel insmord med Nessos blod. Herakles tog på sig manteln, men då trängde giftet från Nessos blod in i honom. När han försökte ta av sig manteln följde delar av hans kött med. Herakles lät bränna sig själv på bål eftersom smärtorna blev outhärdliga.

Sagan om Nessos hämnd har gett upphov till ordet "nessosmantel" – en olycksbringande gåva.

Se även 
 Ovidius: Metamorfoser
 Likas
 7066 Nessus

Källor

Externa länkar 

Varelser i grekisk mytologi
Nestor

Nestor kan syfta på:

 Nestor Burma – privatdetektiv i böcker av Léo Malet 
 Nestor Halambique – en fiktiv karaktär som är skapad av tecknaren Hergé
 Nestor (seriefigur) – en återkommande bifigur i Tintin-serierna
 Nestor (släkte) – släkte papegojfåglar
 659 Nestor – trojansk  asteroid, satellit till Jupiter

Personer från äldre tid
 Nestor (mytologisk kung) – vördad äldre grekisk kung av Pylos,deltagare i trojanska kriget
 Nestorius (omkring 381–451), patriark av Konstantinopel, företrädare för nestorianismen
 Nestorianism – kristen riktning med särmeningar om föreningen av Jesu gudomliga och mänskliga naturerr
 Nestorianska kyrkan – en assyrisk kristen kyrka i Mellanöstern
 Nestorianska stelen – kristet minnesmärke i Xi'an, Kina från år 781
 Nestor (författare) (1056–1114), östslavisk munk och författare
 Nestorskrönikan – beskriver Kievrikets och dess områdes historia från syndafloden till år 1110

Personer från nyare tid

Med Nestor som efternamn
 Daniel Nestor (född 1972), kanadensisk-serbisk tennisspelare

Med Nestor som förnamn
 Nestor (namn) – flera personer, verkliga och fiktiva

Se även
 HMS Nestor – flera fartyg i Storbritanniens örlogsflotta
 Mount Nestor – berg i Antarktis och Kanada
Nibelung

Nibelung var i germansk mytologi kung över dvärgarna, härstammandes från sagoätten Nibelungar och ägare av en väldig skatt han döpt efter sig själv – Nibelungen – främst skildrad i det medelhögtyska hjälteeposet Nibelungenlied från 1200-talet. Hans skatt bevakades av dvärgen Alberich (Andvare i nordisk mytologi), vilken senare stals av Oden, Höner och Loke för att ges som skadestånd till en man vid namn Reidmar, som sin tur fick den stulen av sin son Fafner och slutligen stulen av Siegfried (Sigurd Fafnesbane i nordisk mytologi) när han var på uppdrag att stjäla den till Reidmars andra son Regin. Skatten innehöll en magisk ring, Nibelungens ring, som gav olycka till den som stal den, varav Reidmar, Fafner, Regin och Siegfried blir mördade med ringen i sin ägo.

Se även 
 Poetiska Eddan – kvädsamling av Snorre Sturlason
 Nibelungens ring – operatetralogi av Richard Wagner
 Nibelungar/Niflungar
 Dvärgar – mytologisk gestalt

Germansk mytologi
Ningirsu

Ningirsu var i mesopotamisk mytologi ett namn på Ninurta. Ningirsu var staden Girsus huvudgud.

Källor
 

Gudar i mesopotamisk mytologi
Ningizzida

Ningizzida betyder det välväxta trädets härskare och var i mesopotamisk mytologi en gestalt som vaktade porten till himlen. 

Ningizzida var barn till Ninazu och därmed barnbarn till Nergal. Ningizzida var ursprungligen en fruktbarhetsgud men utvecklades med tiden till att bli en läkedomsgud.

Se även 
 Heimdall
 Thot
 Gilgamesheposet
 Mytologi: Fruktbarhet
 Mytologi: Läkemedel

Externa länkar 

Mesopotamisk mytologi
Fruktbarhetsgudar
Drakar i mytologi
Ninhursag

Ninhursag (”moder”) var en modergudinna i sumerisk mytologi, moder till Ninurta, ibland omnämnd som hustru till Enki.

Namn 
Hennes akkadiska namn var Belet-Ili. Hon är även känd som Aruru, Ninmah, Nintu, Mama, Mami och Ninki.

Se även 
 Gilgamesheposet
 Mytologi: Jorden

Referenser 

Gudar i mesopotamisk mytologi
Modersgudar
Ninigi

Ninigi (eg. Ninigi-no-Mikoto) är i japansk mytologi anfader till den kejserliga dynastin, sonson till solgudinnan Amaterasu, make till Konohanasakuyahime, fader till Hoderi och Hoori.

Det var Ninigi som mottog de kejserliga regalierna spegel, svärd och ädelstenar ur Amaterasus händer och medförde dem till Japan.

Se även
 Mytologi: Anfäder

Japansk mytologi
WP:Projekt Japan
Ninki

Ninki var i mesopotamisk mytologi en av flera versioner av modergudinnan Ninhursag.

Se även
 Gilgamesheposet

Källor

Gudar i mesopotamisk mytologi
Rörskridskor

Rörskridskor är skridskor där skenan är infälld i ett rör som sedan är fäst i en sko. De blev populära runt 1907-1909.  Ett svenskt slangord för skridskor är just 'rör', 'hockeyrör' eller 'bandyrör' etc. Halvrör är samma typ av skena och fäste men utan fast sko.

En norsk variant som kallades löpare (tidig modell år 1893) eller rörlöpare (något senare år 1907) var längre (cirka 50 cm) och användes huvudsakligen vid hastighetsåkning. En ytterligare variant av skridsko är den som används som långfärdsskridskor. På de äldre varianterna av långfärdsskridsko fäste man skenan i en träplatta ("stock") och spände fast skon med hjälp av läderremmar.

Andra typer av skridskor är:
isläggar
rörlöpare
långfärdsskridskor
trälöpare
konståkningsskridskor

Issport
Skridskor
Ninlil

Ninlil var i mesopotamisk mytologi en betydande gudinna som tillbads i Nippur, maka till Enlil. Tillsammans fick de sonen Nergal, underjordens gud.

Se även
Mylitta

Referenser 

Gudar i mesopotamisk mytologi
Ninsun

Ninsun var i mesopotamisk mytologi en gudinna som tillbads i Uruk, moder till hjälten Gilgamesh.

Det var Ninsun som gav Gilgamesh hans vishet och hans insikt om sitt övernaturliga öde.

Se även
 Gilgamesheposet

Referenser 

Gudar i mesopotamisk mytologi
Ninurta

Ninurta var i mesopotamisk mytologi den hårda sydvindens gud och mer allmänt en krigsgud. Han var fiende till och förgörare av demonen Asag. Ninurta och Tor är möjligtvis varianter av en äldre gud, men detta är ganska spekulativt.

Referenser 

Gudar i mesopotamisk mytologi
Krigsgudar
Vädergudar
Niobe

Niobe var en lydisk prinsessa och drottning av Thebe i grekisk mytologi. Hon var dotter till Tantalos och gift med kung Amphion av Thebe. Tillsammans hade de sju söner och sju döttrar och enligt vissa myter var de även föräldrar till Ismenos.

Niobes straff 

Ovidius version

Den mest kända myten om Niobes straff är den som Ovidius skrev om i sitt verk Metamorphoses och den var som följande:

Niobe och Amphion hade tillsammans sju söner och sju döttrar som alla var oändligt vackra. Ingenting skänkte Niobe så mycket glädje och tillfredsställelse som hennes barn. Detta gjorde att hon ofta skröt om sitt höga antal barn och hånade titandottern Leto för att hon endast hade två barn. Leto, mor till tvillinggudarna Apollon och Artemis, förargades och ville straffa Niobe för hennes skrytsamhet. Hon kallade till sig sina barn och bad dem döda alla Niobes barn. 

Apollon och Artemis tog sig in i palatset i Thebe och Apollon sköt ihjäl de sju sönerna medan Artemis sköt de sju döttrarna med sina silverpilar. Leto gladdes inte bara över att hennes son och dotter var bättre än Niobes, utan att Niobe nu stod helt barnlös. Niobe, utom sig av sorg, flydde till berget Sipylus, där hon blev till sten och hennes hejdlösa gråt började rinna från det förstenade ansiktet. Sipylus naturliga bildning kan tas för en kvinnas huvud, och det har redan av geografen Pausanias satts i samband med Niobe. Den "Gråtande Klippan" (Turkiska: Ağlayan Kaya) är en kalkstensformation, vars porer släpper igenom regnvatten. 

En version av sagan säger att en av döttrarna fick leva; Chloris, Nestors moder - dennes långa liv skulle då vara ett slags kompensation för alla de år som hans morbröder och mostrar aldrig fick uppleva...

Parthenius version

Den grekiska poeten Parthenius skrev dock en annan version som var följande:

Niobe var Assaons dotter, inte Tantalos, och hon var gift med Philottos istället för Amphion. När Niobe skröt om sina barn, straffade Leto henne genom att först se till att Philottos omkom under en jakt. Sedan gjorde hon så att Assaon förälskade sig i sin egen dotter och ville gifta sig med henne. När Niobe vägrade och avvisade hans närmanden, bjöd han in hennes barn till en bankett där han brände dem alla till döds. När Niobe fick vet vad han hade gjort, kastade hon sig ut för ett stup där hon omkom.

Niobeberättelserna har varit ett populärt motiv inom den romerska och grekiska konsten. Förutom den kända Niobeskulpturen på Uffizierna i Florens märks en grupp om tre niobider påträffade i Rom från mitten av 400-talet f. Kr., som troligen prytt en tempelgavel. Två av skulpturerna finns idag på Ny Carlsberg Glyptotek, den tredje i Rom. Den i Rom placerade bilden, föreställande en av Niobes döttrar träffad i ryggen av en pil kallas ofta efter sin fyndort Niobiden från Banca commerciale.

Se även 
 Ovidius: Metamorfoser
 Grundämnet niob har fått sitt namn från Niobe.

Noter

Externa länkar 

Personer i grekisk mytologi
Nkunare

Nkunare var i mytologin hos Chagafolket i östra Afrika den äldre av två bröder som besteg berget Kilimanjaro. 

Nkunare lyckades sämre i livet än sin bror efter att ha förolämpat en grupp kortväxta människor genom att behandla dem som barn.

Afrikansk mytologi
Nodens

Nodens är en latinisering av ”Nudd”, en läkemedelsgud i keltisk mytologi av döma av arkeologiska utgrävningar i Lydney i Gloucestershire i Storbritannien.

Referenser 

Gudar i keltisk mytologi
Läkegudar
Nokomis

Nokomis ("farmoder")  är modergudinna i mytologi hos algonkinindianerna i Nordamerika, farmor till Nanabush och Chiabos.

Se även 
 Mytologi: Jorden

Referenser 

Gudar i amerikansk mytologi
Modersgudar
Nuadha

Nuadha Airgeadlámh var i den keltiska mytologin kung av Irland vid den tid då Lug landsteg på ön. Nuada var den förste kungen hos trollfolket som tidigt befolkade Irland, Tuatha Dé Danann. I strid med firbolgerna miste han sin ena arm. Det betydde att han inte längre enligt folkets tradition kunde regera som kung. Han ersattes som kung av Bres.

Emellertid fick Nuada sin förlorade arm ersatt med en ny i silver av Dian Cécht och kunde ta tillbaka sitt styre efter sju år. Det var då Nuada fick sitt smeknamn Airgeadlámh (silverhand). Han regerade sedan i 20 år till.

Referenser

Personer i keltisk mytologi
Trälöpare

Trälöpare är en skridskomodell. De är en sorts löpare där skenan inte är fästad direkt i skon utan i en trästock. Den snörs sedan fast på skon i likhet med den så kallade holländska skridskon från 1200-talet. Trälöparmodellen var tidigare vanlig vid långfärdsskridskoåkning. Trälöpare benämns ofta för Gillbergare efter en dominerande leverantör av sådan skridskor, Gillbergs.

Issport
Skridskor
Num

Num kan avse:
 Num (mytologi) – en himmelsgud inom mytologin hos olika folkgrupper i Sibirien
 NUM – ett företag som tillverkar styrsystem för CNC-maskiner
 NUM, National Union of Mineworkers – en fackförening för kolgruvearbetare i Storbritannien
Nun (mytologi)

Nun var det ursprungliga kaoset i egyptisk mytologi. 

Nun tänktes som en vattenansamling och gestaltades som en människa, eller ibland en groda eller en orm, nedsänkt i vatten. Nuns roll i den egyptiska skapelsemyten är något kluven – han framstår både som ett abstrakt medium, som är alltings ursprung, och hotar att återigen uppsluka all ordning, och en aktiv gudomlighet som skapade de första gudarna.

Referenser 

Egyptisk mytologi
Nut

Nut var i egyptisk mytologi himlens gudinna, dotter till Shu och Tefnut och maka till jordens gud, Geb.  Nut var mor till gudarna Osiris, Horus, Seth, Isis och Neftys.

Nut identifierades med sarkofagen där döde ingick för att  återfödas, och avbildas ofta på insidan av sarkofaglock. Nut avbildades ofta som en kvinna som böjer sig i en båge över jordguden Geb där hon hålls upp av luftguden Shu. Nut svalde solen varje kväll för att sedan varje morgon föda fram solen igen. Nut avbildades också som ko. Som ko bar hon solguden Re på sin rygg.

Se även 
 Mytologi: Himlen

Källor 

Gudinnor i egyptisk mytologi
Himmelsgudar
Nyamé

Nyamé är i mytologin hos ashantifolket i Västafrika en gestalt som associerades med månen.

Nyamé beskrivs som en abstrakt varelse som både är mycket avlägsen och allestädes närvarande. Han tros verka på jorden genom en serie andra gudar.

Hos många av ashantifolkets grannar förekommer gudomligheter som är identiska med eller starkt påminner om Nyamé: till exempel nzambi hos lundafolket och nzamé hos andra bantugrupper i Kongobäckenet. En liknande gestalt i Zambia associeras istället med solen.

Se även
 Mytologi: Gud över gudar

Referenser 

Gudar i afrikansk mytologi
Mångudar
Nyikang

Nyikang är i mytologin hos Shillukfolket i Sydsudan i Afrika den anfader som grundade den kungliga dynastin. Idag har han fått en roll som nationalhjälte.

Se även 
 Mytologi: Anfäder
 Mytologi: Folkhjältar

Afrikansk mytologi
Nyunza

Nyunza  är i mytologin hos Angolafolket i Sudan i Afrika en gestalt som besöker ”den andra världen” och tävlar med döden. Han återvänder till slut med de frön som gav Angola de odlade växterna.

Se även
 Mytologi: Besök i annan värld

Afrikansk mytologi