kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
1438

1438 (MCDXXXVIII) var ett normalår som började en onsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 Januari – Upproren i Dalarna och Värmland nedslås i och med att upprorsmännen besegras i striden mot Ingelsson.

Mars 
 6 mars – Karl Knutsson (Bonde) lämnar rikshövitsmannaämbetet på ett möte i Arboga.

Juni 
 25 juni – Vid ärkebiskop Olov Larssons död väljs Nils Ragvaldsson till ny svensk ärkebiskop.

Oktober 
 5 oktober – Karl Knutsson gifter sig med Katarina Karlsdotter (Gumsehuvud).
 Oktober – Karl Knutsson väljs under kuppartade former till den nya titeln riksföreståndare.

November 
 November – Karl Knutsson håller möten i Dalarna för att kväsa den upproriska allmogen.

Okänt datum 
 Kung Erik av Pommern beger sig till Gotland.
 Danska riksrådet uppsäger Erik tro och lydnad. Man tillfrågar hans systerson, Kristofer av Bayern, om han är villig att överta kronan.
 Under året utbryter uppror i Finland.
 Franciskanerna i Lund öppnar sin lärda ordensskola, Studium Generale, vid Gråbrödraklostret.
 Magister Andreas Bondonis håller föreläsningar i Uppsala (universitetet finns ännu inte).
 Gallikanska kyrkan skapas genom pragmatiska sanktionen i Bourges.
 All Souls College vid Oxfords universitet grundas av Henrik VI av England och ärkebiskop Henry Chichele av Canterbury.

Födda 
5 februari – Filip II av Savojen, hertig av Savojen.

Avlidna 
 25 juni – Olov Larsson, svensk ärkebiskop sedan 1432.
 Nang Keo Phimpha, regerande drottning av Laos.

Externa länkar
Interregnum

Interregnum, från latinets inter- ("mellan") och rēgnum ("regerande", från rex - "kung"), kallas tiden mellan en ledares eller regerings avgång eller avsättning och valet av dess efterträdare. Typiskt har det historiskt handlat om tiden mellan en monark och en annan.

Politik och tid
Romersk rätt
Kris- och katastrofberedskap
Politisk filosofi
Rättsfilosofi
Latinska ord och uttryck
Minut

Minut, förkortat min, är som tidsenhet 60 sekunder samt 1/60 timme.

Förkortningen min skrivs utan punkt som internationell beteckning för en måttenhet, vilket inte är att förväxla med den i svenskan förekomna förkortningen min. som utläses minimum.

Att en timme är uppdelad på 60 minuter anses härstamma från sumererna, vars talsystem baserades på talet 60. Systemet inspirerade senare babylonierna, som förde det vidare till bland annat grekerna.

En eller två gånger per år kan en minut bestå av 61 eller 59 sekunder, för att hålla tiden i takt med jordens oregelbundna rotation, se skottsekund.

Referenser

Tidsenheter
Timme

En timme, dialektalt timma, förkortat h (lat. hora) är en tidsenhet. 1 timme = 60 minuter = 3 600 sekunder.

I svenska myndigheters texter används den internationella förkortningen h endast i strikt tekniska sammanhang. I andra sammanhang används den svenska förkortningen tim.

Babylonierna delade in dygnet i tolv timmar för ungefär 4 000 år sedan. Timmen i betydelsen en tolftedel av den ljusa dagen infördes i Egypten i samma tider, medan också natten där delades in i tolv timmar senare. Babylonierna övergick också till detta tjugofyratimmarsdygn. Även de gamla kineserna delade upp den ljusa dagen i tolftedelar, medan man i Indien delade dygnet i sextio delar. Den egyptiska timmen var olika lång efter hur dagens längd varierar med året. Förslag att övergå till jämnlånga timmar framställdes åtminstone av Hipparchos under antiken, men bristen på ur gjorde att tanken förföll.

1 geografisk timme avser en longitudskillnad om 360° / 24 = 15°, numera sällan använt som mått annat än vid tidszonindelningen.

Se även
 Kinesisk kvart
 Swatch beat

Källor 

Tidsenheter
Kim Basinger

Kimila Ann "Kim" Basinger, född 8 december 1953 i Athens i Georgia, är en amerikansk skådespelare, sångare och tidigare fotomodell. Basinger filmdebuterade i Det hårda landet (1981) och har därefter medverkat i filmer som Never Say Never Again (1983), Den bäste (1984), 9 ½ vecka (1986), Blind Date (1987), Batman (1989), Prêt-à-Porter (1994), L.A. konfidentiellt (1997), Jag drömde om Afrika (2000), 8 Mile (2002), The Door in the Floor (2004), Cellular (2004), Hotet inifrån (2006), Grudge Match (2013) och Fifty Shades Darker (2017).

Biografi 
Kim Basinger föddes 1953 i Athens. Hon är dotter till Donald Wade Basinger och Ann Cordell.

Basinger slog igenom som fotomodell och tjänade 1 000 dollar om dagen redan som 20-åring 1973. Samtidigt studerade hon drama på the Neighborhood Playhouse, och uppträdde i Greenwich Village under artistnamnet Chelsea. 1976 flyttade hon till Los Angeles och fick små roller i TV-serier som till exempel Charlies änglar. Hon fick sitt genombrott i James Bond-filmen Never Say Never Again (1983) och befäste sin storhet som fotografen Vicki Vale i Batman (1989). 

Hon var gift med makeupartisten Ron Snyder-Britton åren 1980–1989 och gifte sig 1993 med skådespelarkollegan Alec Baldwin, de förblev gifta fram till 2001. Paret fick en dotter och Basinger stannade i flera år hemma med barnet. Hon återkom till filmen i rollen som lyxprostituerad i L.A. konfidentiellt 1997 och fick för rollen en Oscar för bästa kvinnliga biroll.

Kim Basinger värnar om djurens rätt och är strikt vegetarian.

Filmografi

Referenser

Externa länkar 

 

Skådespelare från Georgia
Amerikanska röstskådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Bondbrudar
Födda 1953
Personer från Athens, Georgia
Kvinnor
Levande personer
Oscar för bästa kvinnliga biroll
Alumner från University of Georgia
Alec Baldwin

Alexander Rae "Alec" Baldwin III, född 3 april 1958 i Massapequa, Long Island, New York, är en amerikansk skådespelare, författare, komiker, filmproducent och politisk aktivist.

Biografi 
Han är äldre bror till Daniel, William och Stephen Baldwin. Alec Baldwin var gift med skådespelaren Kim Basinger 1993–2001, och de har ett barn tillsammans. I juni 2012 gifte Baldwin om sig med yogainstruktören Hilaria Thomas. Paret har sju barn tillsammans.

År 2003 Oscarsnominerades han i kategorin Bästa manliga biroll för sin roll i The Cooler. Baldwin medverkade i TV-serien 30 Rock från starten 2006 i rollen som Jack Donaghy. För denna roll har han tilldelats tre Golden Globe Awards och två Emmy Awards. Han är även en av de värdar som återkommit flest gånger till Saturday Night Live. Baldwin och tidigare hustrun Kim Basinger har medverkat som röstskådespelare, i rollerna som sig själva, i den tecknade TV-serien The Simpsons. 

Tillsammans med Steve Martin var han värdpar för Oscarsgalan 2010.

Alec Baldwin är vegetarian och förespråkare för djurens rättigheter sedan 1990-talets äktenskap med Kim Basinger, även hon vegetarian.

Filmografi i urval 

 (berättarröst)

 (röst)
 (röst)

 (röst till Timmy som vuxen i Channel Chasers)

 (röst)

 (röst)

 (röst)

 (röst)

Se även 
 Coffee's for closers

Referenser

Externa länkar 

Amerikanska röstskådespelare
Amerikanska scenskådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Veganer
Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Amerikanska skådespelare under 2000-talet
Skådespelare från delstaten New York
Personer från Massapequa
Födda 1958
Levande personer
Män
Alumner från New York University Tisch School of the Arts
Alumner från George Washington University
Upplands runinskrifter 859

Upplands runinskrifter 859 i Ballingsta socken, står vid avfartsvägen från riksvägen 55 vid korsningen med cykelvägen som nu följer den gamla banvallen. Två av stenens hörn är bortslagen, men i övrigt är stenen och runslingan välbevarad.

Inskriften

Inskriften i runor

ᚠᛆᛋᛏᛒᛁᚢᚱᚿ᛫ᚢᚴ᛫ᚦᚢᚱᚢᚿ᛫ᛚᛁᛏᚢ᛫ᚱᛁᛏᛆ (skadat hörn)
ᛒᚱᚢ᛫ᚴᛁᚱᚢ᛫ᛆᛒᛏᛁᛦ᛫ᛁᚿᚴᛁᚠᛅ (skadat hörn)
ᛆᚿᛏᛅ᛫ᛋᛁᚾ᛫ᚴᚢᚦ᛫ᚼᛁᛆᛚᛒᛁ᛫ᚭᚿᛏ᛫ᚭᛋᛘᚢᚿᚱᛏ᛫ᚱᛁᛋᛏᛁ᛫ᚱᚢᚿᛆᛦ

Historia 
Runstenen är ristad av den kända och produktiva runmästaren Åsmund Kåreson, som var verksam under 1000-talets första hälft. Stenen står vid en väg som haft stor betydelse, den var nämligen huvudrutten för resande från Uppsala mot Södermanland och Götaland.

Den har förmodligen skapats vid samma tillfälle som, och hör ihop med, U 860, vilken dock är flyttad från sin ursprungliga plats i närheten av U 859.

Bildgalleri

Se även 
Alfabetisk lista över runinskrifter
Lista över Upplands runinskrifter
Lista över fasta fornminnen i Uppsala kommun (Balingsta)

Referenser

Noter 

Upplands runinskrifter
Runinskrifter i Uppsala kommun
Daniel Baldwin

Daniel Leroy Baldwin, född 5 oktober 1960 i Massapequa, Long Island, New York, är en amerikansk skådespelare, regissör och producent. Han är bror till skådespelarna Alec Baldwin, William Baldwin och Stephen Baldwin. Han var gift med Cheryl Baldwin mellan åren 1990 och 1996.

Filmografi 

Amerikanska filmregissörer
Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Amerikanska dokusåpadeltagare
Personer från Massapequa
Födda 1960
Levande personer
Män
Amerikanska skådespelare under 2000-talet
Skådespelare från delstaten New York
William Baldwin

William Joseph Baldwin, född 21 februari 1963 i Massapequa, Long Island, New York, är en amerikansk skådespelare, producent och författare. Han är bror till Alec Baldwin, Daniel Baldwin och Stephen Baldwin.

Filmografi

Källor 

Amerikanska fotomodeller
Skådespelare från delstaten New York
Personer från Massapequa
Födda 1963
Levande personer
Män
Stephen Baldwin

Stephen Andrew Baldwin, född 12 maj 1966 i Massapequa, Long Island, New York, är en amerikansk skådespelare, producent, regissör och politisk aktivist.

Stephen Baldwin är bror till Alec Baldwin, Daniel Baldwin, William Baldwin och han har även två systrar; Beth och Jane. Han är pånyttfödd kristen och har ägnat sig åt evangelisering genom sin organisation "Breakthrough Ministry". Baldwin är gift med Kennya Baldwin (dotter till den brasilianska musikern Eumir Deodato), med vilken han har två barn.

2006 utgav han sin självbiografi, The Unusual Suspect.

Filmografi

Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Amerikanska dokusåpadeltagare
Personer från Massapequa
Födda 1966
Levande personer
Män
Amerikanska skådespelare under 2000-talet
Skådespelare från delstaten New York
Åsmund Kåresson

Åsmund Kåresson, Asmundr Kara sunn, var en runristare i Uppland och hans verksamhet med centrum kring Uppsala varade från 1020-talet till seklets mitt. Hans arbetsområde sträckte sig uppifrån Gävletrakten i norr och ner till Stockholms regioner i söder.  

Hans införande av den uppländska runstensstilen var som konstart banbrytande och utfördes med en skicklig elegans, väl anpassad efter stenens form, och med en konstnärlig säkerhet som överträffade de flesta av hans efterföljares. Ett tjugotal ristningar är signerade av Åsmund Kåresson och minst lika många osignerade kan tillskrivas honom.  

Vissa teorier hävdar att han är samme person som den hos Adam av Bremen omnämnde engelske klerken Osmundus, vilken installerades som biskop av kung Emund den gamle i strid med ärkebiskop Adalbert av Bremen. Teorin anses dock dåligt underbyggd.

Nyare studier av språket och ristningstekniken i Åsmunds stenar tyder på att han vuxit upp i vad som idag är Medelpad, flyttat till Uppland och därefter gått som lärling i Gästrikland, innan han sedan verkade som självständig mästare.

Ristningar av Åsmund Kåresson

U 22, osignerad
U 194, osignerad
U 203, osignerad
U 301, signerad: aosmuntr kla markaþi
U 343, osignerad
U 344, Orkestastenen, osignerad
U 356, signerad: in osmuntr markaþi
U 409, osignerad
U 442, Odensala, parstenen till den nyfunnet fragment i Odensala kyrkas bogårdsmur, osignerad.
U 446 Försvunnen runsten, Droppsta, Odensala.
U 824, signerad: osmuntritsi runaʀ
U 847, signerad:  ' osmun[tr '] h[iu] ru[n]a(r)| |(r)itaʀ þim ' raþa skal ¶ ia ' osmuntr ---aþi risti
U 859, signerad: osmunrt risti runoR, tillsammans med parsten U 860
U 871, signerad: in osmuntr hiu
U 875, osignerad
U 884, signerad osmuntr ' s--- ... ...ʀ markaþu þisaʀ runo
U 901, osignerad
U 904, osignerad
U 932, signerad: osmuntr inkialt
U 956, signerad: asmuntr karasun markaþi
U 969, signerad: in osmunrthiu
U 981, vid Gamla Uppsala prästgård, signerad osmunrt risti
U 998, signerad: [osmun](r)t ' markaþi
U 1003, osignerad
U 1009, osignerad
U 1031, osignerad
U 1043, osignerad
U 1142, signerad:  ' osmuntristi ['] uk uihmar +
U 1144, signerad:  ' osmuntristi ' uk hiriaʀ ' 
U 1145, osignerad
U 1149  'suain ouk osmunrt markaþu stin þino
 Gs 11,  Järvsta i Gävle kommun, signerad osmuntr ' kara sun ' markaþi
 Gs 13, Trefaldighetskyrkan i Gävle, signerad [' suain ' uk osmunrt ' þaiʀ markaþu] + 
U SD2013;24 fragment i Odensala kyrkas bogårdsmur, hittad i juni 2012, signerad: + osmunt … runaʀ þisaʀ …

Bildgalleri

Referenser och fotnoter

Vidare läsning
 Språktidningen nr 4/2008: Åsmund hämtade trenden från norr.

Se även
Lista över runristare
Lista över Upplands runinskrifter

Födda okänt år
Runristare
Män
Avlidna okänt år
Personer i Sverige under 1000-talet
Svenska konstnärer under 1000-talet
Hö

Hö är vallfoder som har torkats. Det används som vinterfoder för boskap som står inne mellan betessäsongerna och långtidslagras i regel inomhus i lador (på "höskullen").

Torkmetoder
Förr torkades höet ute på fältet i någon form av hässja.

Idag görs det i regel "på slag", liggande utbrett på fältet i 3–5 dagar. Höet vänds regelbundet för att snabba på torkningen och pressas sedan samman genom balning med balmaskin till höbalar. Antingen tillverkas löspressade balar som är mindre och fyrkantiga och lämpade att vidarehanteras för hand. Eller så tillverkas stora, hårdpressande rundbalar. Höet kan också tas in och lagras löst på höskullen. Torkning "på slag" är en vädermässigt vanskligare metod än hässjning men är ur arbetssynpunkt betydligt lindrigare.

Oavsett lagringsmetod (småbal, storbal eller löshö) så måste hö lagras fritt från fukt och direkt solljus. Alternativt kan höet sluttorkas inomhus av en skulltork, efter att gräset förtorkats ute 1–2 dagar.

Ordet "hö" kan beläggas i svenska språket sedan yngre fornsvensk tid.

Användning

Hö fungerar som "vinterfoder" för gräsätare, som hästar, kaniner, kor med flera. Det är en viktig del i djurets mathållning och behövs för att tarmsystemet ska fungera. När man ger hö till djuret ska man alltid ge mer hö än kraftfoder eller pellets.

Se även
Ensilage
Hösilage
Halm
Hässja
Krake (jordbruk)
Stacksto
Volme

Referenser

Externa länkar

Djurfoder
Häljesta

Vid Häljesta i Munktorps socken, Köpings kommun, finns Västmanlands största hällristningar. På två hällar finns 225 symboler och figurer. Ristningarna upptäcktes år 1957 av Bengt-Göran Larsson, en pojke som bodde vid gården. Fälten nedanför var en vik av Mälaren under bronsåldern när ristningarna gjordes.

Hällarna vid Häljesta har flera ovanliga motiv, bland annat plöjningsmotiv, en bågskytt och ett annars okänt rutmönster som antagits symbolisera åkermark. De är samtida med ristningarna kring Tanums socken i Bohuslän där det finns många likartade avbildningar.

Se även 
 Hällristning

Källor

Fornminnen från bronsåldern i Sverige

Hällristningar i Sverige
Fornminnen i Västmanland
Fornminnen i Köpings kommun
Roger Fry

Roger Eliot Fry, född 14 december 1866 i Highgate i London, död 9 september 1934 i London, var en brittisk målare, konstkritiker, konstpedagog och museiman.

Biografi 
Roger Fry blev konstkritiker på Atheneum 1901. Han verkade vid Metropolitan Museum of Art 1905–1910. Han var redaktör på The Burlington Magazine 1910–1919 och dessutom föreståndare för Omega Workshop (ett konsthantverkarkooperativ) 1913. Han blev professor vid universitetet i Cambridge 1933. 

Roger Fry var medlem av Bloomsburygruppen och fick som konstkritiker och pedagog stort inflytande över det engelska konstlivet. Bland annat organiserade han två utställningar (1910 respektive 1912) med postimpressionistisk konst på Grafton Galleries i London. Utställningarna, som bland annat visade verk av Henri Matisse, Paul Cézanne, Vincent van Gogh och Paul Gauguin, betraktas som milstolpar i det brittiska konstlivet då de starkt bidrog till att ge modernismen fotfäste i Storbritannien.

Fry och Clive Bell var formalismens främsta förkämpar. Fry skrev, förutom monografier över Paul Cézanne och Henri Matisse, uppsatser som envetet betonade konstverkens formella kvaliteter.

Bildgalleri

Bibliografi 

 Giovanni Bellini (1899)
 Vision and Design (1920)
 Twelve Original Woodcuts (1921)
 A Sampler of Castille (1923)
 Duncan Grant (1923)
 The Artist and Psycho-Analysis (1924)
 Art and Commerce (1926)
 Transformations (1926)
 Cézanne. A Study of His Development (1927)
 Flemish Art (1927)
 Henri Matisse (1930)
 Arts of Painting and Sculpture (1932)
 Characteristics of French Art (1932)
 Art History as an Academic Study (1933)
 Last Lectures (1933)
 Reflections on British Painting (1934)

Biografi 

 Roger Fry. A Biography - Woolf, Virginia (1940)

Se även 
 Konst
 Konstvetenskap
 Postimpressionism

Referenser

Externa länkar 

Brittiska konstnärer
Brittiskt museifolk
Födda 1866
Avlidna 1934
Män
Alumner från Universitetet i Cambridge
Back (skrovdel)

Back benämns på båtar och fartyg den främre delen av fördäck. Backen kan vara byggd i en högre nivå än däcket i övrigt. På ett segelfartyg betecknas i regel  utrymmet för om främsta masten back. Under backen befann sig i äldre tider skansen, som var manskapets utrymme med kojer samt förpiken, förvaringsplats för segel.

På äldre fartyg kallades det också för förkastell.

Referenser

Skrovdelar och delar fästa på skrovet
Göteborgskalaset

Göteborgskalaset var en stor stadsfestival och gatufest som ägde rum åren 1991–2005 i stora delar av centrala Göteborg. 

Göteborgskalaset arrangerades varje år under andra veckan i augusti, då festplatser anlades på flera platser i staden. På festplatserna byggdes scener och tillfälliga serveringslokaler, öl- och restaurangtält. På flera platser spelade musiker i många olika genrer. Vissa år dukades bord för "räkfrossa" på Avenyn.

Det största arrangemanget anordnades i samband med att Göteborg var värd för VM i friidrott 1995. Som repetition inför det stora kalaset 1995 ordnades liknande stadsfester i mindre skala från 1991. Det mest spektakulära på festen 1993 var invigningen på Götaplatsen då Staffan Mossenmark lät framföra "konsert för 24 glassbilar". År 2001 samordnades kalaset med Sveriges radios musiksatsning Popstad, vilket innebar att kalaset utökades och förändrades. De följande åren ordnades kända musikframföranden i Frihamnen. Det sista kalaset ägde rum 2005 och den 4–13 augusti 2006 hölls istället EM-festen i samband med att Göteborg var värd för EM i friidrott 2006. Detta kalas var dock i samma storleksordning som det som hölls 1995.

2007 ersattes Göteborgskalaset med Kulturkalaset, som det året ägde rum under tredje veckan i augusti. En viktig orsak till namnbyte och omorientering var att politikerna oroade sig för att antalet fall av fylleri och brott ökade kraftigt under Göteborgskalaset, och man ville sätta en mer städad prägel på evenemanget.

Referenser

Externa länkar
Göteborgs kulturkalas
Nyheten om Kulturkalaset 2007

Nöjen i Göteborg
Nedlagda stadsfestivaler
Svenska folkfester
Återkommande evenemang med premiär 2007
Bildkonst

Med bildkonst avses traditionellt måleri, teckning, grafik och skulptur. Ibland räknas också fotografi och film hit. Bildkonst räknas både till de fria konsterna och de sköna konsterna. Begreppet konst används ofta synonymt med bildkonst, ibland kompletterat med arkitektur och konsthantverk.

Grenar 
Konstnärligt bildskapande brukar vanligtvis delas in i någon av följande kategorier:
 Föreställande bilder
 Abstrakta bilder
 Imaginära bilder

Referenser
Bildanalys

För bildanalys i betydelsen bildbehandling, se bildanalys (bildbehandling).

Bildanalys syftar till förståelse och kategorisering av bilder.

Det finns många infallsvinklar, man gör ofta en distinktion mellan de metoder och läror som, å ena sidan, vill beskriva de element som bygger upp en bild och de regler som får dem att samverka, d.v.s. bildens inre struktur och, å andra sidan, de som vill förklara en bild utifrån den kontext bilden fungerar i eller på annat vis hänvisar till universella principer för att göra distinktioner mellan olika bilder. 

Vad ser du i bilden?
färger former och linjer - hur inverkar de på uttrycket?

Konstens tekniker
Semantik

Semantik (av grekiska sema, "tecken") avser det vetenskapliga studiet av språklig betydelse eller studiet av teckensystems innebörd och tolkning. 

Semantik som begrepp infördes 1897 av den franske lingvisten Michel Bréal (då som betecknande av språklig betydelseförändring), men får sin slutliga betydelse med den amerikanske filosofen Charles Sanders Peirce resonemang kring semiotik, genom spridningen av den amerikanske filosofen Charles Morris verk under 1930-talet. Morris föreslog att beskrivningen av ett teckensystem skulle omfatta de tre aspekterna: syntax, semantik och pragmatik.     

Semantik sorteras under lingvistiken, men ses också som en viktig del inom filosofi, logik och i förlängningen därmed inom matematik och datavetenskap, för att beskriva och hantera strukturen hos system.

Inom filosofin har intresse ägnats åt betydelser hos, inom detta område intressanta, ord som orsak, rörelse, förklaring, objektivitet med flera. Under 1900-talet har även en diskussion förts om frågan vad betydelse innebär och i vilket förhållande ett tecken eller en symbol står, till det som betecknas.

Enligt vissa filosofer som exempelvis Alfred Tarski, handlar semantiken uteslutande om semantiska termer som betydelse, mening, denotation, konnotation och liknande.
Sanning, som egenskap hos språkliga satser, hör också till dessa.

Se även 
 Filosofi
 Lingvistik
 Pragmatik
 Retorik
 Språk
 Semiotik
 Argumentationsanalys
 Konnotation
 Denotation
 Begrepp

Källor 
 Bezhanishvili, Lobner, Schwabe, Spada, Logic, Language and Computation, Springer Verlag 2009.

Vidare läsning 
 Mats Dahllöf, Språklig betydelse: En introduktion till semantik och pragmatik, Studentlitteratur, Lund (1999). . Kan laddas ned: pdf.
	
 Arne Næss; Empirisk semantik, Esselte studium, Uppsala (1981). .