Kamomill

Kamomill, , finns både vild och odlad.

Beskrivning
Kamomill är ettårig, blir cirka 20 cm hög och blommar juni–september.

Alla arterna i släktet Matricaria har blomkorgar som mycket liknar dem i släktet Chrysanthemum. Men arter i släktet Matricaria känns lätt igen på de findelade bladen med nästan trådsmala flikar. Blomfästet är hos Matricaria mera upphöjt, kägelformigt, och dessutom hos Matricaria recutita ihåligt.

Vid slutet av blomningstiden böjer sig de vita strålblommorna nedåt.

Frukten är en endast 1 mm lång, fårad nöt.

Kamomill innehåller i ännu högre grad än de flesta av sina släktingar en eterisk (flyktig) olja, framför allt i blomkorgarna. Oljan ger växten en sötaktig kryddlukt. 

Kromosomtal 2n = 18.

Förväxlingsart är baldersbrå,

Synonymer

Anthemis vulgaris L. ex Steud., 1821
Chamaemelum chamomilla (L.) E.H.L.Krause, 1905
Chamaemelum vulgare Garsault, 1764
Chamaemelum vulgare (L. ex Steud.) Bubani, 1899
Chamomilla courrantiana (DC.) C.Koch, 1851
Chamomilla meridionalis C.Koch, 1843
Chamomilla officinalis C.Koch, 1843
Chamomilla patens Gilib., 1782
Chamomilla recutita (L.) Rauschert, 1974
Chamomilla recutita var. bayeri (Kanitz) J.Dostál, 1984
Chamomilla vulgaris (L. ex Steud.) S.F.Gray, 1821
Chrysanthemum chamomilla (L.) Bernh., 1800
Courrantia chamomilloides Sch.Bip., 1844 nom. illeg.
Leucanthemum chamaemelum Lam., 1779
Matricaria bayeri Kanitz, 1862
Matricaria chamomilla auct.
Matricaria chamomilla Blanco, 1837
Matricaria chamomilla subsp. bayeri (Kanitz) H.Neumayer
Matricaria chamomilla var. coronata J.Gay ex Boiss., 1840
Matricaria chamomilla var. coronata Coss. & Germ. nom. illeg.
Matricaria chamomilla f. kochiana (Sch.Bip.) Fiori
Matricaria chamomilla var. pappulosa Margot & Reut., 1840
Matricaria chamomilla var. recutita (L.) Fiori, 1927
Matricaria chamomilla var. recutita (L.) Grierson, 1974
Matricaria chamomilla var. recutita L.) Grierson, 1974
Matricaria chamomilla var. recutita (L.) Fiori, 1927
Matricaria chamomilla var. salina Schur
Matricaria coronata (J.Gay ex Boiss.) W.D.J.Koch, 1843
Matricaria courrantiana DC. [Fiori & Paol., 1903
Matricaria deflexa Gilib., 1782
Matricaria exigua Tuntas, 1901
Matricaria kochiana Sch.Bip., 1844
Matricaria kochianum Sch.Bip.
Matricaria littoralis Rouy, 1903
Matricaria obliqua Dulac, 1867
Matricaria patens Gilib. nom. inval.
Matricaria pusilla Willd., 1809
Matricaria pyrethroides DC., 1838
Matricaria recutita L., 1753
Matricaria recutita var. coronata (J.Gay ex Boiss.) Fertig, 1978
Matricaria recutita var. kochiana (Sch.Bip.) Greuter, 1976
Matricaria recutita var. pappulosa (Margot & Reut.) Feinbrun, 1976
Matricaria salina Schur, 1853
Matricaria salina Nyman, 1879
Matricaria suaveolens L., 1755 nom. illeg.
Matricaria tenuifolia Salisb., 1796
Matricaria tenuifolia Poir., 1814
Pyrethrum hispanicum Salzm. ex Boiss., 1840 nom. inval.
Pyrethrum hispanicum Willk., 1865

Habitat
Kamomill finns över hela Europa och i västra Asien. I Sverige finns den i stora delar av Götaland och Svealand.

Introducerad i Australien.

Utbredningskartor
 Norden 
 Norra halvklotet
 Ej ursprunglig i Nordamerika

Biotop
Trivs i soliga lägen med näringsrik mylla. Indikatorväxt för lerhaltig mark.
Kamomill är vanlig på åkrar, trädor, i sand- och grusmarker, vid vägkanter och gator. Den har spritts med vägbyggen och odling upp till nordligaste Skandinavien. När kamomill förekommer i åkermark, betraktas den som ogräs.

Kamomill odlas även på stora fält i Tyskland, Nederländerna, Ungern, Frankrike och Italien.

Etymologi
 Släktnamnet Matricaria kommer av latin matrix = moder.
 Artepitetet recutita är senlatin och betyder studsa tillbaka, avskuren, trubbig, flådd. Av latin cutis = hud, skal.
 Kamomill kan härledas från grekiska khamaimêlon, egentligen = jordäpple, därmed syftande på en äppleliknande doft.

Vad Linné tänkte på, när han myntade det vetenskapliga namnet är oklart. Möjligen tog han fasta på betydelsen livmoder i släktnamnet Matricaria och syftade därmed på den ihåliga blomkorgen.

Enligt signaturläran kan beredningar av den livmoderliknande ihåliga blomkorgen användas för att lindra menstruation- och förlossningsmärtor.

Medicinsk användning
Kamomill anses traditionellt kunna användas mot förkylnings- och matspjälkningbesvär, och som inslag i magsaft- och galldrivande s k teer.  Förr användes det även mot feber.

Innehållsämnen  

Växtdelarna innehåller 0,3–1,5 % eteriska oljor:

 alpha-bisabolol (Kamillosan),(5–70 %), C15H26O, 
 alpha‐Cubeben, C15H24, 
 alpha‐Muurolen, C15H26O
 Bisabololoxid,   och , C15H26O2, 
 Calamenen, C14H18O
 Chamazulen, C14H16, 
 trans-β-farnesen, (7–45 %), C15H24, 
 Enyndidicycloether [Enyndicycloether?], (2–30 %), C13H12O2, 
 Guajanderivater (ca 1 %):
 Spathulenol, C15H24O, 
 Chamaviolin, C14H14O, , kraftigt violettfärgat.
 Xanthoxylin, C10H12O4, 
 γ‐Terpinen, C10H18O
 λ3‐Karen, C10H16

Kamomill ingick tidigare i den svenska farmakopén, där benämnd Chamomillæ nostratis herba.

Kamomillte hjälper till med matsmältningen, gärna tillsammans med honung och mjölk.   Vitaminer och mineraler i mjölken och honungen förstärker verkan av de antioxidanter som finns i kamomillteet. 

En kompress med de kokta, heta blommorna påstås traditionellt läka tandvärk i inflammerade tandrötter. Det kan även användas som gurgelmedel, omslag och i bad.

Kamomill användes tidigare som en medicinalväxt. Blomkorgarna samlades in vid torrt och soligt väder, och torkades till ett upplivande, desinficerande, inflammationshämmande, kramplösande, svettdrivande och värkstillande läkemedel. Denna medicin intogs mest i infusionsform.

Folktro
Kamomill lagd i ett barns vagga ansågs hindra djävulen från att stjäla barnet, eller trollen från att ersätta barnet med en bortbyting, som genom förtrollning liknade ett mänskligt barn.

Bygdemål

Bilder

Se även
 Romersk kamomill
 Gatkamomill

Källor

Externa länkar
Den Virtuella Floran

Kryddor och kryddblandningar
Korgblommiga växter
Ka Växtindex
Färgväxter
Örtteer