kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Dizzy Gillespie

John Birks "Dizzy" Gillespie, född 21 oktober 1917 i Cheraw, Chesterfield County, South Carolina, död 6 januari 1993 i Englewood, New Jersey, var en amerikansk jazztrumpetare, orkesterledare, sångare och kompositör.

Dizzy Gillespie var en av huvudpersonerna i jazzens utveckling under 1940-talet. Med sina harmoniska och rytmiska innovationer hjälpte han till att förändra jazzens musikaliska språk till ett modernistisk uttryck som fångade lyssnare världen över.

Mest är Dizzy Gillespie känd som skaparen av "bebop" - en originaljazz som bestod av snabba, komplicerade och atonala melodier sammankopplade med en "offbeat"-rytm - distanserar han sig från saxofonisten Charlie Parker, som många jazzhistoriker tidigare ansett vara mannen bakom denna musikaliska innovation.

Musiken fanns i hans blod och han lärde sig spela trumpet. I mitten av 1930-talet flyttade han till Philadelphia, Pennsylvania och senare till New York, där han etablerade sig som en skicklig ung musiker med en speciell stil. Han arbetade med ett antal kända "svarta" band, bland annat det berömda Cab Calloways storband. 1943 började han spela i Earl Hines band.

Dizzy Gillespie hade från och med slutet av 1960-talet tro och starkt stöd för Bahá'í-tron, vilket gjorde bland annat att han såg sig som en världsmedborgare.

Han besökte Sverige 1948, 1953 och 1955.

År 1989, när Gillespie var över 70 år, etablerade han Förenta nationernas orkester. Den bestod av en mängd musiker från hela den amerikanska kontinenten och visade att jazz hade blivit en internationell musikstil.

Gillespie fick 1993 ta emot Polarpriset (postumt) tillsammans med Witold Lutosławski.

Asteroiden 5831 Dizzy är uppkallad efter honom.

Den böjda trumpeten
Gillespie använde under en stor del av sin karriär en böjd trumpet där klockstycket var böjt 45 grader uppåt. Enligt Gillespies biografi var det ett resultat av en olycka den 6 januari 1953 på frun Lorraines födelsedagsfest, där några dansare trillade över hans trumpet som stod på ett trumpetställ. Gillespie gillade ljudet som blev resultatet i trumpeten men lämnade dock in den för reparation redan dagen därpå. Han gillade dock ljudet i den böjda trumpeten, som han inte kunde få fram i en vanlig. Han skickade därför en skiss till instrumentmakaren "Martin" som 1954 tillverkade en sådan trumpet med klockstycket böjt 45 grader uppåt. Denna trumpet använde han sedan från juni 1954 och det kom att bli en del av Dizzy Gillespies varumärke. Han lät under sin karriär tillverka flera böjda trumpeter. 
Sedan 1986 finns en av hans böjda trumpeter på National Museum of American History. En annan såldes på Christie's i New York 1995 för 63 000 dollar.

Diskografi

Referenser

Externa länkar 

 
 Dizzy Gillespie på allmusic.com
 Diskografi på Discogs

Amerikanska orkesterledare
Amerikanska jazztrumpetare
Amerikanska jazzkompositörer
Polarprismottagare
Personligheter inom bahai
Födda 1917
Avlidna 1993
Män
Position

position kan syfta på:

 Position – en plats på en sfär (jorden), se Geografiska koordinatsystem
 Position –  stjärnors och andra himlakroppars positioner, avstånd och rörelser att göra, se Astrometri
 Galaktiskt koordinatsystem – koordinatsystem som används för att bestämma positioner i en galax
 Supergalaktiskt koordinatsystem – det koordinatsystem som används för att bestämma positioner med utgångspunkt från det supergalaktiska planet
 Position (balett) – placering av kroppsdelar i klassisk balett
 Position (poker) – ett begrepp inom poker
 Position (hierarki) – inom hierarkier en persons plats eller ställning, exempelvis i förhållande till beslutshierarkin i en linjeorganisation
 Position (social) –  i förhållande till auktoriteter och inofficiella beslutsstrukturer, eller i förhållande till klassamhällen. 
 Position (tidskrift) – en tidskrift om ledarskap för främst chefer som är medlemmar i Unionen.
 Position (ekonomi) – ett begrepp vid handel på främst finansiella marknader.
 Position X – en TV4-satsning 2002
 Positioner i lagsporter – vilken plats en spelare håller i ett lag
Knappen

Knappen kan avse:

 Knapp – en oftast rund och platt tingest som används för att hålla ihop klädesplagg
 Knappen Peak, bergstopp i Antarktis
 Markus "Knappen" Johansson (1985), svensk programledare
Giv

Giv är ett begrepp inom kortspel som används i tre något olika betydelser.

 Giv kan betyda omgång, dvs. momentet från det att korten delas ut tills man spelat färdigt med dessa kort. De flesta kortspel spelas som flera givar efter varandra. Detta begrepp används framförallt i sticktagningsspel.

 Giv kan även förstås som utdelningen av kort i varje omgång.

 Giv kan också syfta på den person som blandar och delar ut korten inför varje omgång. I alla västerländska kortspel är det en standardregel att man turas om att vara giv och att denna turordning vandrar medsols. I poker använder man ofta en s.k. "knapp" för att lättare hålla reda på vem som är giv för den aktuella omgången. I många pokerspel påverkar nämligen knappens läge i vilken ordning spelarna måste avge sina bud. Den som övertar givens uppgifter på ett kasino kallas dealer eller croupier.

Referenser 

Kortspel
Croupier

En croupier, även kallad casino dealer, är anställd av ett kasino för att leda och övervaka spelet vid exempelvis bordsspel som Black Jack, poker eller roulette. Croupiern ansvarar för spelets gång. Vid Roulettebordet är det croupiern som snurrar på roulettehjulet och ropar ut vinnande nummer. Vid Poker, Baccarat och Blackjack ansvarar casino dealern för utgivningen av spelkort. I arbetet ingår att ta emot insatser och sköta växlingen från pengar till marker åt spelarna för att de skall kunna spela samt att snabbt och korrekt beräkna och dela ut vinster till spelarna. Croupiern ansvarar också för att spelarna vid bordet är korrekt informerade om spelets regler och övervakar att spelet går rätt till. 

Ibland används också begreppet om den som för tillfället är giv i ett privat kortspels parti.

Se även
Kortspel
Spel

Referenser

Hasardspel
Yrken
Button

Button kan syfta på:

 David Button (född 1989), engelsk fotbollsmålvakt
 Dick Button (född 1929), amerikansk konståkare
 Jenson Button (född 1980), brittisk racerförare

Engelska efternamn
Rundcheckning

Rundcheckning är ett begrepp inom poker. 

Rundcheckning är när alla spelare checkar efter varandra bordet runt. I de flesta spel innebär detta att omgången fortsätter direkt med nästa moment. I Texas hold'em exempelvis, innebär rundcheckning att nästa gemensamma kort läggs upp direkt utan att någon betalat något. Man säger då att man får "se kortet gratis". Om det blir rundcheckning i sista satsningsrundan blir det visning direkt, och den som i så fall visar först är spelaren i tidigast position. 

I mörkpoker finns en specialregel angående rundcheckning som ibland används. Enligt denna regel blir det omgiv direkt om det blir rundcheckning i första satsningsrundan. När denna regel är i bruk blir det mer riskabelt att försöka sig på en checkhöjning i första rundan, om man skulle få en mycket bra hand direkt.

Poker
Pass (olika betydelser)

Pass kan syfta på:

 Pass – en identitetshandling
 Pass (arkitektur) – en typ av dekoration inom arkitektur
 Pass – en typ av bud i kortspel, se Bud (kortspel)
 Passgång – en gångart
 Arbetspass – sammanhängande tidsperiod för att vara vis sitt arbete
 Bergspass – en passage mellan två bergsbranter
 Vattenpass – ett snickeriverktyg
 pass- – ett prefix, se Lista över prefix i svenskan

Se även 
Passning
Check

Check kan syfta på:

 Check (betalningsmedel) – ett standardiserat löpande skuldebrev, och ett betalningsmedel
 Check (poker) – en pokerterm
Passa

Passa 

 Passa - en jaktterm för att rensa ett djur. Tappning av blod och urtagning av inälvorna ur ett nedlagt djur, ibland även flåning. 
 Passa – en pokerterm, se checka
 Passa – ett moment i bollsporter, se Passning (bollsport)
 Passa, Pyrénées-Orientales, en kommun i Frankrike
Flopp

Flopp kan syfta på:

 Flopp – en teknik inom höjdhopp, se Fosbury-flopp
 Flopp (misslyckande) – en produkt eller tjänst som aldrig slagit igenom på marknaden.
 Flopp (seriefigur) – en seriefigur, husse till hunden Flippen i Fähunden 1975-1994
 Floppen (Texas hold'em) – de tre första gemensamma korten som läggs uppåtvända på bordet i Texas hold'em

Se även
 Floppy disk eller flexible disk – en böjlig, magnetisk skiva, se Diskett
 Flop – ett slag i golf
 Flip (olika betydelser)
Flipper – flera betydelser
Bord

Ett bord är en möbel med en vågrät, plan skiva, som kan användas exempelvis till att äta, arbeta eller sammanträda vid, eller som avställningsyta för föremål. Bord kan vara tillverkade av olika material såsom glas, trä, metall eller plast. Utformningen varierar stort, bordsskivan kan vara kvadratisk, rektangulär, rund eller asymmetriskt formad, till exempel "njurformad". Antalet ben varierar, vanligast är fyra ben, men det finns bord med ett eller tre ben. Även bord utan ben förekommer. De fästs då ofta i en vägg och får ökad stabilitet genom en tvärslå. Det är inte ovanligt att bordets storlek kan förändras genom tilläggsskivor som antingen placeras i bordsskivans delbara mitt eller läggs till i bordets yttre kanter.

Etymologi 
Bord härstammar från urgermanskans borða i betydelsen bräde eller ribba och har i svenskan haft betydelser som planka, skiva, lucka, och exempelvis specifikt om planka i fartygsskrovets sida, se bordläggning.

Funktion 
Bordets funktion är i huvudsak att utgöra ett förhöjt, plant underlag att placera föremål på. Det förhöjda läget gör att det är lättare att komma åt föremålen. Det finns även bord som tjänar som verktyg, exempelvis mätbordet som används av topografer och lantmätare. Bordet har i detta fall reglerbara ben och en skiva, varpå en kikare monterats, och med denna utrustning kan man göra precisa mätningar av landskapet. Ett annat exempel på ett verktygsbord är hyvelbänken.

Stolar sätts runt bordet för att sitta på, men vissa bordstyper är upphöjda till ståhöjd, så kallade barbord, vilket gör stolar överflödiga. I flera länder i Asien är det brukligt med lägre bord, där man sitter på kuddar direkt på golvet. I det romerska riket låg man till bords. I Japan finns det speciella Kotatsu-bordet som används som värmekälla.

Typer av bord 

Köksbord ingår i det vanliga möblemanget i köket - eller om ett särskilt matrum eller en matsal ingår i bostaden - har matbordet sin plats där. I vardagsrum hittar man ofta soffbord med låg höjd som används av dem som sitter i soffan för att ställa av kaffekoppar samt det som hör till eller glas och flaskor i andra sammanhang. På vardera sidan om soffan finns ofta lampbord. På arbetsplatser finns skrivbord som är utformade för kontorsgöromål. Ytterligare specialbord är ofta mindre, till exempel telefonbord, sybord, spelbord och nattygsbord. Bord kan också användas för sporter, till exempel bordtennisbord och biljardbord.

Slagbord är ett bord som kan förstoras eller förminskas genom att fällskivor fälls upp eller ned. Slagbordet anses vara en engelsk uppfinning och kom till Sverige på 1600-talet.

Se även 
 Bordläggning
 Bockbord
 Kistbord

Referenser

Noter

Externa länkar
Bordet

Bordet kan syfta på:

 Jules Bordet (1870–1961), nobelpristagare i medicin 1919
 Bordet Creek – ett vattendrag i provinsen British Columbia

Se även
 Runda bordet (olika betydelser) – flera betydelser
Stopp (kortspel)

Stopp är ett kortspel som går ut på att så fort som möjligt bli av med de kort man har på handen. 

Spelarna får i given sex kort var. Efter att förhand har spelat ut valfritt kort, ska spelarna i tur och ordning lägga på ett kort i samma färg men med högre valör än det föregående. Den som inte kan göra detta säger ”stopp” och blir överhoppad. När ingen kan lägga ett högre kort än det senast lagda, får den som lade detta kort starta på nytt med ett valfritt kort från handen. Spelet slutar när någon lagt sitt sista kort och ingen av de andra kan sticka över detta, det vill säga lägga ett högre kort. Spelarna betalar marker, eller pengar, till potten i proportion till hur många kort som finns kvar på handen. 

Spelet stopp har fått ge namn åt en hel grupp med kortspel, stoppspelen, som alla har det gemensamt att det gäller att på något sätt bli av med de kort man fått i given eller varit tvungen att under spelets gång ta upp på handen.

Se även
Bluffstopp

Referenser

Kortspel
Stoppspel

Stoppspel är benämningen på en typ av kortspel som alla går ut på att spelarna ska bli av med sina kort så snabbt som möjligt genom att spela ut dem i en viss ordning. Stoppspelen har på så sätt många likheter med patienser. 

Kort som ska spelas ut måste matcha det senast utspelade kortet på något sätt, allt enligt det aktuella spelets regler. Det kan vara att lägga ett valfritt högre kort i samma färg (som i Stopp), det närmast högre kortet i samma färg (Komet) eller ett kort som har samma valör eller färg (Vändåtta).

I flera av spelen delas inte hela kortleken ut till spelarna, utan ett antal kort lämnas med baksidan uppåt och utgör en talong, från vilken den som inte kan spela ut ett giltigt kort får dra kort och sätta på sin hand.

Till stoppspelen räknas också Sjuan, där det inte bara finns ett, utan upp till åtta olika utlagda kort att bygga vidare på.

Exempel på stoppspel
Bluffstopp
Crazy eights
Komet
Mau-Mau
Michigan
Paskahousu
Stopp
Switch
UNO
Vändåtta

Referenser

Kortspel
Falling

För låten av The Rasmus, se F-F-F-Falling.

Falling är ett kommersiellt kortspel konstruerat av James Ernest och producerat av Cheapass Games. Spelas med specialkortlek. "Handlingen" i detta originella spel består i att alla faller och det gäller att vara den som slår i marken sist. 

Man turas om att vara giv. Given, som själv inte deltar i tävlingen, delar ut kort till de tävlande hela tiden så länge omgången varar. Traditionella turordningsregler gäller ej. De tävlande kan göra saker med korten de får enligt vissa regler, det gäller att vara både taktisk och snabbtänkt.

Externa länkar 
Cheapass

Kortspel
Magic

Magic kan syfta på:

 Magic: The Gathering – ett kortspel
 Magic (dryck) – en energidryck
 Magic (musikalbum) – ett musikalbum av Bruce Springsteen
 Magic Roundabout – benämningen på ett antal större cirkulationsplatser i Storbritannien
 Magic! – en kanadensisk musikgrupp
 Orlando Magic – en amerikansk basketorganisation
 R.550 Magic – en fransk jaktrobot

Personer
 Magic Johnson (1959–), en amerikansk före detta basketspelare
 Mats ”Magic” Gunnarsson (1962–2014), en svensk musiker

Se även
Magic number
Stiglucka

Stiglucka, stigport, steglucka eller stegport är en sorts överbyggd kyrkogårdsgrind. Ofta var det trappor på båda sidor av porten, där dess underdel inte öppnades, utan stegs över, vilket gett konstruktionen dess namn. 

I nutida kyrkogårdsmurar syns ofta stigluckan som ett litet hus, inbyggd i kyrkogårdsmuren, med en port med portvalv i bottenplanet genom vilken man går för att komma in på kyrkogården.

Kyrkogården och kyrkobyggnaden var under medeltiden helig mark som lydde under den kyrkliga jurisdiktionen. Ingen fick begå något fridsbrott på dessa platser; människor på flykt kunde temporärt finna en fristad innanför kyrkans fysiska område. Bröt man mot dessa lagar drabbade bannlysningen tungt. 

Vid blodsdåd hade biskopen att infinna sig och med vigvatten stänka bort det onda som hänt på platsen. Med dessa regler blev det därför tidigt ett krav på att tydligt markera denna fysiska gräns mellan Kristi mark och världen.

De äldsta kyrkogårdshägnaderna har sannolikt bestått av mycket enkla trägärden. Efterhand förändrades dessa till kraftiga träkonstruktioner eller stenmurar. Ingångarna markerade entrén mellan världsligt och andligt, en för medeltidsmänniskan mycket påtaglig realitet. Stor omsorg ägnades därför utformandet av dessa ingångar. 

Ordet ”lucka” kanske åsyftar själva portkonstruktionen som ofta var i två delar där den nedre bildade en hög tröskel. Med sådan utformning hindrades djuren att komma in på kyrkogården. Många medeltida stigluckor försvann under 1700- och 1800-talen. 

Stigluckor av trä har varit mycket vanliga men de äldsta i detta material torde numera vara från 1600-talet eller senare, som exempelvis i Nättraby i Blekinge och Granhults kyrka, Växjö stift, Småland. På Gotland finns bortåt ett 60-tal luckor fortfarande bevarade, många av sten. 

Vissa stigluckor är uppförda i två våningar. I Vendels kyrka i Uppland finns över ingången ett litet rum som kanske använts som bostad, kanske som ett välkommet härbärge för vandringsmän. 

Exempel finns också på att dessa överbyggnader under medeltiden använts som tillfälliga predikstolar där prästen kunnat tala till den på kyrkogården församlade menigheten. En sådan funktion kan stigluckan i Trönö gamla kyrka i Hälsingland ha haft.

Bildgalleri

Källor

Vidare läsning

Byggnadsdetaljer
Zeuxis

Zeuxis var en målare i Antikens Grekland som var född i Herakleia i Magna Graecia och verksam omkring 400 f.Kr. Han var en av de målare som sökte ge verklighetsillusion åt sina bilder.

Han utbildade sig i Aten under Apollodoros, som grundlade det egentliga måleriet i Grekland, och skall sedan ha slagit sig ned i Efesos. Han skildras som praktälskande och högmodig och han skänkte till sist bort sina tavlor eftersom han ansåg dem obetalbara.

Till de mest berömda målningarna hörde Zeus på tronen omgiven av de övriga gudarna, Kentaurfamilj som muntert lekande tumlar om på en äng, Helena målad för Heratemplet vid Kroton till vilken han av Krotons borgare fick rätt att välja sig modeller bland stadens vackraste jungfrur, Penelope vilken gällde som en inkarnation av ädel sedlighet och de druvor med vilka han berättas ha tävlat med Parrhasios i illusoriskt verklighetsmåleri. Dessutom målade han Eros, Marsyas och Pan, Herakles, Alkmene och Menelaos samt åtskilliga genrebilder.

Källor 

Grekiska konstnärer
Realistiska målare
Födda 400-talet f.Kr.
Avlidna okänt år
Män
Friedrich Wilhelm Bessel

Friedrich Wilhelm Bessel, född 22 juli 1784 i Minden i Westfalen, död 17 mars 1846 i Königsberg, var en tysk matematiker och astronom. 

Bessel kom vid femton års ålder till Bremen för studier i handelslära, där hans intresse för astronomi och geografi ådrog honom Olbers uppmärksamhet. På dennes rekommendation fick han 1806 anställning vid Schröters privatobservatorium i Lilienthal och kallades 1810 till Königsberg, där han 1811–13 byggde ett nytt observatorium, som försågs med de bästa instrument, bland vilka i synnerhet heliometern är berömd. Med dessa gjorde han många iakttagelser och banade över huvud taget nya vägar för den astronomiska iakttagelsekonsten. Men han var också djupt invigd i astronomins matematiska teorier och skapade fullkomligt nya metoder. Han reducerade James Bradleys fixstjärneobeservationer, som han 1818 publicerade under titeln Fundamenta astronomiæ deducta ex observationibus J. Bradley.

Genom iakttagelser av stjärnorna Sirius och Procyon trodde sig Bessel finna, att de rör sig omkring ett mörkt centrum. Han tillkännagav, att en planet måste finnas bortom Uranus, vilket senare bekräftades.

Bessel var den förste som använde parallax för att beräkna avståndet till en stjärna. År 1838 angav han att stjärnan 61 Cygni hade en parallax på 0,314 bågsekunder mätt vid jordens extremlägen på sin bana runt solen. Detta skulle innebära att avstånd på omkring 10 ljusår, ett värde ganska nära 11,4 ljusår som numera anses vara det korrekta värdet.

Bessel upptäckte och har gett namn till besselfunktionen. Han definierade också formen på den referensellipsoid, vanligen kallad "Bessel 1841", som är bas för många svenska kartor. Tillsammans med Johann Jacob Baeyer genomförde han 1832 den ostpreussiska gradmätningen, och bestämde ur uppgifterna jordens form och storlek.

År 1823 invaldes Bessel som utländsk ledamot nummer 246 av Kungliga Vetenskapsakademien. Han tilldelades Lalandepriset av Franska vetenskapsakademien 1811 och 1816 samt Royal Astronomical Societys guldmedalj 1829.

Asteroiden 1552 Bessel är uppkallad efter honom.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939

Noter

Externa länkar 

Bessel, biografi från universitetet S:t Andrews i Skottland

Tyska astronomer under 1800-talet
Tyska geodeter
Tyska matematiker under 1800-talet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Mottagare av Lalandepriset
Mottagare av Royal Astronomical Societys guldmedalj
Tyska eponymer
Tyska forskare under 1800-talet
Födda 1784
Avlidna 1846
Män
Svensk uppslagsbok
Masarna

Masarna är en speedwayklubb från Avesta i Dalarna. Klubben bildades 1937 av speedwaydelen i Folkare MK.

Hemmaarena är Arena Avesta. Masarna debuterade i Elitserien 1999 och tog sitt första SM-guld år 2000. Säsongen 2008 hamnade klubben på tionde och sista plats i Elitserien och degraderades därmed till allsvenskan. Strax därefter meddelades att Masarna speedway gick i konkurs. Året därpå bildades Masarna speedway AB, ett aktiebolag som skulle hantera bland annat ekonomin runt  förarna skulle hanteras och 2016 körde återigen Masarna i Elitserien efter att ha vunnit den Allsvenska finalen 2015.

Masarna vann guldkampen i Elitserien i speedway 2020. Motståndarna var Indianerna, kampen avgjordes på bortaplan i Sannahed, Kumla kommun. Resultatet blev 39–51.

Den 6 februari 2023 meddelade klubben att man drar sig ur Elitserien. Klubbens aktiebolag, Masarna Speedway AB, gick därefter i konkurs.

Meriter 

 SM-guld: 2 (2000, 2020)
Truppen 2020
David Bellego 🇨🇵
Martin Smolinski 🇩🇪
Alexander Liljekvist 🇸🇪
Aleks Lundquist 🇸🇪
Philip Hellström Bängs 🇸🇪
Team manager: Andreas Sundin 🇸🇪Stefan Bäckström

Framstående förare 
 Leigh Adams
Fredrik Engman
Tony   Rickardsson 
Antonio Lindbäck

Referenser

Externa länkar
Masarna Speedway

Speedwayklubbar i Sverige
Sportklubbar bildade 1937
Sport i Avesta
Lüneburg

Lüneburg är en stad i den nordtyska delstaten Niedersachsen. Staden ligger vid ån Ilmenau, ca 50 km sydost om Hamburg vid randen av ett hedområde som har uppkallats efter staden, "Lüneburger Heide". Lüneburg har cirka  invånare.

Lüneburg har en station för fjärr- och regionaltåg vid järnvägen Hamburg-Hannover. Staden har också en liten hamn vid Elbe-Seitenkanal som förbinder älven Elbe och Mittellandkanalen. Staden har en mycket välbevarad infrastruktur och stora delar av Lüneburg utgörs av byggnader från Hansa-tiden. Lüneburg är en välbesökt turiststad till följd av sina historiska byggnader.

Historia 

I historiska källor omnämns Lüneburg första gången år 956. Större betydelse fick staden genom förstörandet av den närbelägna staden Bardowick. I slutet av 1300-talet blev Lüneburg medlem av hansan. Under långa perioder var Lüneburg huvudstad i ett eget furstendöme, Braunschweig-Lüneburg.

På medeltiden blev staden mycket rik genom handeln med salt. Det fanns flera saliner i stadens omgivning där saltet utvanns och därefter exporterades. Det transporterades längs den gamla saltvägen via Lauenburg till Lübeck och därifrån till alla östersjöländer. Salthandeln gjorde Lüneburg till en av de mäktigaste städerna i hansan. Efter många århundraden då Lüneburg var rik och betydelsefull minskade dess betydelse efter 1600-talet. Salinen stängdes 1980 efter mer än 1000 års drift.
Det moderna Lüneburg har fått ny betydelse genom sitt universitet som grundades 1989.

Kända personer 
 Adolf Ellissen, född i Lüneburg

Källor

Externa länkar

Kommuner och städer i Landkreis Lüneburg
Hansan