kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bariya

Bariya (Baria) var ett furstendöme som grundades av Rawal Patai, en kung i Champaner, på 1400-talet. Furstarna tillhörde den hinduiska dynastin Kicchi-Chauhan. Under tiden som brittisk vasallstat under stora delar av 1800- och 1900-talen hade furstendömet en yta av 2 106 km². Efter den indiska självständigheten 1947 integrerades Bariya i delstaten Gujarat.

Externa länkar 
Worldstatesmen - Bariya

Historiska indiska stater
Byggmästarbostad

Byggmästarbostad var den bostad som byggmästaren sparade till sig själv vid byggandet av flerfamiljsbostäder uppförda under perioden 1850-1920. Oftast var den belägen en trappa upp (i avsaknad av hiss) och mer utsmyckad än övriga bostäder i huset.

Bostad
Rune Lindström

Gustaf Rune Lindström, född  28 april 1916 i Västanfors i Västmanland, död 25 april 1973 i Leksand i Dalarna, var en svensk manusförfattare och skådespelare.

Biografi

Rune Lindström var en mångsidig person, manusförfattare, poet, tecknare, regissör och skådespelare. Han hade tänkt sig att bli präst och började studera teologi vid Uppsala universitet, men avbröt studierna när han fick oväntat stor framgång med Himlaspelet - Ett spel om en väg som till Himla bär. Vid pjäsens premiär 1941 i universitetsaulan i Uppsala spelade han själv huvudrollen.
 
Lindström kom att svara för tre kända bygdespel i Dalarna, förutom Himlaspelet som framförts i Leksand varje sommar sedan 1949, har han även skrivit Ingmarsspelen i Nås 1959 och Skinnarspelet som alltsedan premiären i juni 1967 inleder midsommarfirandet i Malung. År 1946 fick Rune Lindström uppdraget att läsa Alfred Tennysons dikt Nyårsklockan på Skansen vid tolvslaget.  

Han skrev flera filmmanus och medverkade också som filmskådespelare. Hans eget Himlaspelet filmatiserades redan 1942 med Lindström i huvudrollen. Under 1960-talet var han anställd vid Stockholms stadsteater.

Rune Lindström satte också text till flera melodier som blivit visklassiker, däribland Visa vid midsommartid, Te' dans mä Karlstatösera och Balladen om Joe Hill. Som illustratör illustrerade han bland annat Kaj Munks Jesu liknelser återutgivna för barn och Dalahistorier.

Rune Lindström är begravd på Leksands kyrkogård.

Filmografi (urval)

TV-produktioner (urval)

Regi

Manus

Teater

Roller

Scenografi

Vistexter (urval)
Balladen om Joe Hill (musik: Earl Robinson)
De' e' någe' visst me' de''' (musik: Lille Bror Söderlundh) ur filmen Luffaren och RasmusDå väntar jag vid vägarna (musik: Anders Börje)En herrskapstrall (musik: Wilhelm Peterson-Berger)Te' dans mä Karlstatösera (musik: Erik Uppström)Visa vid midsommartid (musik: Håkan Norlén)

Källor
  band 23, sid 656, 1981
 Lindström, G. Rune i Vem är vem? sid 510, 1964
Svenskt konstnärslexikon del III, sid 566, Allhems Förlag, Malmö. 
 
 Östgötateaterns arkiv
 Gustaf Rune Lindström på Gravar.se

Externa länkar 
 Rune Lindström från dalalitteraturen.se
 

Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska manusförfattare under 1900-talet
Svenska sångtextförfattare
Mottagare av Illis Quorum
Personer från Västanfors socken
Födda 1916
Avlidna 1973
Män
D’Hondts metod

d’Hondts metod eller heltalsmetoden är en metod för att fördela mandat vid olika former av val. Den är uppkallad efter den belgiska juristen Victor d’Hondt (1841–1901).

I d’Hondts metod används så kallade jämförelsetal. De fås fram genom en enkel formel: partiernas röstetal (antalet personer som har röstat på partiet) divideras med antalet hittills erhållna mandat plus ett. Det innebär att ett parti har sitt röstetal som jämförelsetal innan man har fått sitt första mandat. Det största partiet får alltid det första mandatet. Efter detta divideras röstetalet med två och ett nytt jämförelsetal, som är hälften så stort som det förra, erhålls. Skulle detta fortfarande vara det största jämförelsetalet tilldelas partiet ett mandat till och får ett nytt jämförelsetal på röstetalet genom tre. Processen fortsätter till dess att alla mandat är tillsatta.

Metoden anses gynna stora partier. Detta kan uppfattas som en önskvärd egenskap: till exempel regeringsförhandlingar är ofta lättare mellan ett fåtal stora partier än mellan många små. För att motverka effekten används ofta utjämningsmandat då mandaten per valkrets är få. Där metoden används är det också vanligt med valallianser.

Historik i Sverige 
På den tid heltalsmetoden användes för mandatfördelning vid riksdagsval förekom valteknisk samverkan även i dessa fall, eftersom det var tillåtet på den tiden. Då socialdemokraterna (s, alt. SAP) och kommunisterna (k, alt. SKP) 1928 hade sådan samverkan under beteckningen Arbetarepartiet använde den dåvarande högern i sin valpropaganda argumentet att en röst på Arbetarepartiet var en röst på Moskva. 1928 års val – det så kallade kosackvalet – blev ett katastrofval för socialdemokraterna.

Även de borgerliga partierna hade motsvarande samverkan. Då bondeförbundet – nuvarande centerpartiet – i början av 1950-talet ingick i en koalitionsregering med socialdemokraterna ville man inte längre delta i sådan valteknisk samverkan; bondeförbundet genomdrev då en förändring av valsystemet. Den jämkade uddatalsmetoden togs fram av den centerpartistiske riksdagsmannen Sten Wahlund, som också var professor i statistik.

Se även 
 Jämkade uddatalsmetoden

Referenser 

Valsystem
Statsvetenskap

fr:Scrutin proportionnel plurinominal#Méthode d'Hondt
Vårdplikt

Vårdplikt, föreslagen plikt för alla medborgare att under en period arbeta inom offentlig vård eller omsorg. De flesta som föreslår en sådan plikt tänker sig att den ska hanteras parallellt med värnplikten och civilplikten så att de flesta ungdomar, oavsett kön, skrivs in i någon typ av plikttjänstgöring.

Bland annat Feministiskt Initiativ förespråkar vårdplikt som en del av en allmän samhällsplikt.

Argument för och mot vårdplikt
Ett argument för vårdplikten är att den innebär en säker tillgång på arbetskraft för den offentliga sektorn.
Ett argument mot vårdplikten är att den skulle utgöra tvångsmässigt arbete (i praktiken livegenskap), till skillnad från totalförsvarsplikten som är tänkt att vara utbildning (om än tvångsmässig).
Dessutom har ett av syftena med allmän värnplikt varit att demokratisera landets militär och på så sätt minska risken för att den blir maktfullkomlig; detta argument för värnplikt används sällan i dag.
Kritiker till förslag om vårdplikt menar också att den kan komma att cementera traditionella könsroller, i den mån att pojkar huvudsakligen skulle skrivas in i värnplikten och flickor skrivas in i vårdplikten.

Se även
Tjänstepliktig personal

Politik i Sverige
Huygens

Huygens (efter Christiaan Huygens) är en rymdsond utsänd av ESA den 15 oktober, 1997 som den 14 januari, 2005 landade på en av Saturnus månar, Titan, efter att ha separerats från moderfarkosten Cassini den 25 december, 2004. Sonden kom in i atmosfären 11:13 och landade 13:45. Titan anses vara av extra vetenskapligt intresse eftersom dess atmosfär har stora likheter med Jordens innan livets uppkomst.

På farkosten fanns tolv vetenskapliga experiment. De mätte atmosfärens innehåll (på ett flertal olika sätt, både med avseende på olika gaskoncentrationer och aerosoler), vindhastigheter, planetytans egenskaper med mera.

De flesta mätningarna utfördes som planerat under den cirka 2 timmar långa nedstigningen. Om sonden skulle överleva själva landningen var ända sedan projektets planering en öppen fråga och det ansågs mest som en lyckosam bonus ifall man skulle få någon data från månens yta. Landningen gick dock bra och Huygens sände data och bilder via Cassini tillbaka till jorden under några timmar.

De signaler som sändes togs emot av Nasas Deep Space Network och vidarebefordrades till Esas kontrollstation i Darmstadt, Tyskland. De första signalerna togs emot klockan 17:19.

Vetenskapliga resultat
Mätningar från atmosfären visar att månens stratosfär består av en likformig blandning av metan och kvävgas. I troposfären ökar metanhalten med minskad höjd. Moln av metan finns på 20 kilometers höjd.

Nedfarten genom atmosfären gick ryckigare än förväntat på grund av en oväntad vindprofil på 25 kilometers höjd.

Galleri

Källor 

ESA: Cassini-Huygens

Fotnoter

Rymdsonder
1997 i Europa
Rymdfartsåret 1997
Karin Bojs

Anna Karin Bojs, född 4 mars 1959 i Brämaregårdens kyrkobokföringsdistrikt, Göteborgs och Bohus län, är en svensk journalist och författare. Hon var fram till mars 2013 Dagens Nyheters vetenskapsredaktör.

Karin Bojs utbildade sig till journalist vid Göteborgs universitet. År 1994 grundade hon den svenska avdelningen av Reportrar utan gränser. År 2015 tilldelades hon Augustpriset för boken Min europeiska familj: De senaste 54 000 åren.

När svininfluensan bröt ut 2009 var Bojs aktiv i debatten om massvaccinationer, där hon försvarade de svenska myndigheternas beslut att tillåta vaccinering. Hon bedömde också massmedias rapportering som i stort sett korrekt.

Karin Bojs är dotter till överläkaren Göran Bojs (1931–2008) och läkaren Anita Bojs (1930–2014), född Gottfriedz, samt sondotter till läraren och konstnären Eric Bojs. Karin Bojs tävlade 2022 i På Spåret tillsammans med Marit Bergman.

Priser och utmärkelser
2000 – Vetenskapliga mediepriset, instiftat av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien (IVA) och Stiftelsen för Vetenskapsinformation, med motiveringen att hon "förenar aktuell journalistik med relevant forskning. Hon knyter samman stor sakkunskap med journalistisk energi och språklig klarhet i sina tre roller som vetenskapsredaktör, reporter och krönikör".
2008 – Hedersdoktor vid Stockholms universitets naturvetenskapliga fakultet
2008 – Kunskapspriset, utdelat av Nationalencyklopedin.
2015 – Augustpriset för Min europeiska familj – de senaste 54 000 åren
2016 – Årets bok om svensk historia 2015 för Min europeiska familj – de senaste 54 000 åren 
2017 – Årets bok om svensk historia 2016 för Svenskarna och deras fäder - de senaste 11 000 åren (tillsammans med Peter Sjölund).

Bibliografi
 Vikten av gener – hur DNA påverkar din vikt (med Anna Bratt), Natur och kultur 2011,  2011 
Syra själv – konsten att förädla grönsaker med hälsosamma bakterier, Max Ström 2012, 
Min europeiska familj – de senaste 54 000 åren, Albert Bonniers förlag 2015,  (utsågs till Årets bok om svensk historia)
Svenskarna och deras fäder - de senaste 11 000 åren (med Peter Sjölund) Albert Bonniers förlag 2016,  (utsågs till Årets bok om svensk historia)

Källor

Noter

Externa länkar

Karin Bojs webbplats

Svenska journalister under 1900-talet
Svenska vetenskapsjournalister
Kvinnor
Födda 1959
Levande personer
Hedersdoktorer vid Stockholms universitet
Vinnare av Augustpriset
Sommarvärdar 2016
Journalister från Göteborg
Svenska journalister under 2000-talet
DNA-släktforskning
Författare från Göteborg
Makroskopi

Makroskopi är en fysikalisk term som betyder ungefär "storskalig", "synlig för blotta ögat" eller "enkel att se". 

I fysiken avser man med "makroskopisk" de objekt och fenomen som följer den klassiska fysikens lagar snarare än kvantfysiken, och som kan liknas vid ett kontinuum.

Motsatsen till makroskopisk är mikroskopisk, som betyder småskalig, och betecknar de objekt som endast kan ses med stark förstoring.

Källor

Noter 

Grundläggande fysikaliska begrepp
Danta

Danta är en ort i den indiska delstaten Gujarat, och tillhör distriktet Banaskantha. Folkmängden uppgick till 7 784 invånare vid folkräkningen 2011. Danta var förr huvudort för ett indiskt furstendöme med samma namn (1908-1947).

Noter 

Orter i Gujarat
Hjalmar

Hjalmar är ett nordiskt mansnamn som är sammansatt av ord med betydelsen ”hjälm” och ”krigare”. Den finska formen är Jalmari med kortformen Jari. Namnet har länge varit ovanligt, men från och med 2008 har det varit ett av de 100 vanligaste namnen bland nyfödda i Sverige. 

Förnamnet var populärt runt förra sekelskiftet, men var därefter mycket ovanligt i flera decennier. Det har ökat i popularitet i Sverige efter millennieskiftet, och under perioden 2008–2015 fick varje år över 120-180 pojkar namnet som tilltalsnamn, med en uppåtgående trend. Från och med 2008 var också namnet ett av de 100 mest vanliga namnen bland nyfödda pojkar (mellan 95:e och 80:e vanligaste).

I slutet av 2008 fanns det totalt 8 266 personer i Sverige som bar namnet, varav 1 448 hade det som tilltalsnamn. 

Hjalmar har namnsdag den 16 januari i den svenska almanackan.

Personer med namnet Hjalmar

Kända författare 
Hjalmar Bergman (1883-1931), författare till romanerna Chefen fru Ingeborg, Farmor och Vår Herre, Hans nåds testamente, romanen/pjäsen Markurells i Wadköping och pjäsen Swedenhielms.
Hjalmar Gullberg (1898-1961), poet och översättare.
Hjalmar Söderberg (1869-1941), författare till romanerna Doktor Glas och Den allvarsamma leken och pjäsen Gertrud.

Övriga 
Hjalmar den hugstore, sagokung
Hjalmar Andersen (”Hjallis”), norsk skrinnare
Hjalmar Andersson, terränglöpare
Hjalmar Bergström, längdskidåkare
Hjalmar Branting, socialdemokratisk statsminister
Hjalmar Cedercrona, gymnast, OS-guld i lag 1908
Hjalmar Danell, teolog
Hjalmar Edgren, svensk-amerikansk lingvist, högskolerektor
Hjalmar Frisk, lingvist, universitetsrektor
Hjalmar Hammarskjöld, ämbetsman, politiker och professor
Hjalmar Högquist, utomäktenskaplig son till kung Oscar I
Hjalmar Johansson, simmare, simhoppare, OS-guld i simhopp 1908
Hjalmar Karlsson, seglare
Hjalmar Klarkvist, bandyspelare
Erik Hjalmar Linder, författare
Hjalmar Lindroth, språkvetare
Hjalmar Lindroth, teolog
Hjalmar Lundbohm, geolog, kemist och företagsledare
Hjalmar Lundin, brottare
Hjalmar Mehr, socialdemokratisk politiker
Hjalmar Meissner, dirigent
Hjalmar Mellander, friidrottare
Hjalmar Mörner, målare, tecknare och grafiker
Hjalmar Nilson i Spånstad, svensk politiker (Bf), konsultativt statsråd
Hjalmar Nilsson, socialdemokrat och landshövding
Hjalmar Nordling, finländsk författare
Hjalmar Procopé, finländsk poet
Hjalmar J. Procopé, finländsk politiker
Hjalmar Rantanen, sverigefinsk fackligt aktiv och före detta kommunist
Hjalmar Schacht, tysk politiker och finansexpert
Hjalmar Selander, skådespelare, regissör, teaterdirektör
Hjalmar Stolpe, entomolog, arkeolog, etnograf, forskningsresande och tecknare
Hjalmar von Sydow, jurist och politiker
Hjalmar Westring, ämbetsman och politiker
Hjalmar Öhrwall, professor i fysiologi

Se även
Hjalmar från Viby, Peter Flacks revyfigur.
Hjálmar, isländsk musikgrupp
Hjalmar och Hulda, visa
Hjalmar Bergström, sång av Owe Törnqvist

Referenser 

Mansnamn
Svenska mansnamn
Nordiska förnamn
Helmer

Mansnamnet Helmer kommer från forntyskans Heilmar och är sammansatt av ord som betyder lycka (heil) och beröm (mar).

Namnet var populärt kring förra sekelskiftet, men har under större delen av 1900-talet varit ovanligt. Trenden är dock just nu uppåtgående. Den 31 december 2008 fanns det totalt 4 768 personer i Sverige med namnet, varav 591 med det som tilltalsnamn.
År 2003 fick 62 pojkar namnet, varav 16 fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 16 januari (1901–2000: 10 oktober).

Personer med förnamnet Helmer
Helmer Alexandersson, violinist och tonsättare
Helmer Bäckström, Sveriges förste professor i fotografi
Helmer Furuholm, författare
Helmer Grundström, författare
Helmer Gustavson, runolog
Helmer Hanssen, norsk polarforskare
Helmer Key, litteratur- och musikvetare, chefredaktör
Helmer Linderholm, författare
Helmer Lång, skånsk litteraturvetare och författare
Helmer MasOlle, konstnär
Helmer Mörner, greve, militär, ryttare, OS-guld i fälttävlan 1920
Helmer Osslund, konstnär
Helmer Ringgren, professor i religionshistoria och exegetik
Helmer Syk, arkitekt

Personer med efternamnet Helmer
Lone Helmer, dansk skådespelerska
Thomas Helmer, tysk fotbollsspelare

Övrigt 
Jazzorkestern Helmer Bryd's Eminent Five Quartet i Mosebacke Monarki
Stig Helmer Olsson, huvudperson i flera av Lasse Åbergs filmer
Doktor Stig Helmer, en av huvudpersonerna i serien Riket
Advokat Torvald Helmer, rollfigur i Ett dockhem av Ibsen
Helmer Mudd, figur i Looney Tunes
Humlan Helmer, sagofigur

Referenser 

Mansnamn
Efternamn
Lillebil Kjellén

Britta Lillebil Sofia Nordrum, känd under flicknamnet Lillebil Kjellén, född 3 december 1921 i Drammen, Norge, död 7 mars 1994 i Katarina församling, Stockholm, var en svensk skådespelare.

Biografi
Hon föddes i Norge av svenska föräldrar men växte upp i Stockholm. Hennes föräldrar var ingenjören Einar Kjellén (1895–1975) och Gunhild, ogift Berg (1901–1977). 

Lillebil Kjellén gick på Kungliga Dramatiska Teaterns Elevskola och filmdebuterade 1938. Hon medverkade i ett tiotal uppsättningar vid Dramaten åren 1942–1946. I mitten av 1960-talet bosatte hon sig på Teneriffa.

Kjellén var 1945–1953 gift med mästerkocken Tore Wretman (1916–2003)  och 1953–1971 med den norske skådespelaren Lars Nordrum (1921–1973). Hon fick döttrarna Ann-Sofie 1946 och Charlotta 1949 i äktenskapet med Wretman. Ann-Sofie Wretman Uväng är matskribent och var en tid gift med skådespelaren Jonas Bergström.

Filmografi 
Enligt Svensk Filmdatabas:

Teater

Roller (ej komplett)

Källor

Externa länkar 
 

Svenska skådespelare under 1900-talet
Skådespelare från Stockholm
Personer från Drammen
Födda 1921
Avlidna 1994
Kvinnor
Kurwai

Kurwai var en vasallstat i Brittiska Indien, nu i distriktet Vidisha i indiska delstaten Madhya Pradesh. 

Furstendömet Kurwai grundades 1730 av Mohammed Dalal Khan, som gjorde sig själv till den förste nawaben. Britterna erövrade det 368 km² stora riket under tidigt 1800-tal. Den förste nawabens ättlingar styrde sitt rike till 15 juni 1948, vid vilken tidpunkt nawaben överlämnade sitt territorium till den nybildade delstaten Madhya Bharat. Denna delstat uppgick sedan 1 november 1956 i Madhya Pradesh.

Externa länkar 
 Worldstatesmen - Kurwai

Historiska indiska stater
Karlshamns kastell

Karlshamns kastell är en befästning på Frisholmen i Karlshamns hamninlopp.

Historia
Från början fanns en skans på Boön. Den började uppföras 1659, till skydd åt den innanför liggande örlogshamnen, som började anläggas 1663, men lades ned 1677. Man planerade istället 1675 en befästning på Frisholmen, som fick namnet Karlshamns kastell. Den uppfördes delvis av byggnadsmaterial som hämtades från anläggningen på Boön, som nu revs. Kastellet tog i bruk 1675 och räknades fram till 1865 till rikets försvarsverk.

Kommendanter på kastellet  (påbörjad lista)

1675-1676 - Carl (Adolf) Hård, överstelöjtnant. Blev den förste kommendanten på kastellet utnämnd av General-Kvartermästaren Erik Dahlberg. Lämnade över kastellet till danskarna under deras belägring 8 oktober 1676 och blev 10 mars 1677 av Krigsrätten dömd att arkebuseras. Dagen innan arkebuseringen hade Riksrådet greve Johan Löwenstjerna återtagit kastellet.

(?)-1681 - Friherre Löwenstjerna, kapten. Dog 1681.

1681-1700 - Mathias Salmont, adlad von Königsfelt 1683, överstelöjtnant. Blev kommendant i Kalmar år 1700.

1701-1707 - (Hans Christopher) Ehrenman, kapten. Ingick därefter vid Pommerska regementet år 1707.

(?)-1711 -  En kapten Undén nämns 1709. Dog 1711.

(?)-1717 - von Dreves, överstelöjtnant. Nämns 1713 och blev kasserad 19 november 1717 eftersom han låtit fiskebåtar passera kastellet under krigstider.

1717-1739 - Gudmund Lindblad, adlad Lindenkrona 1719, överstelöjtnant. tillträdde 2 december 1717 och dog på kastellet 19 september 1739 där han begrovs den 21 september.

1740-1745 - Filip Johan Tabbert, adlad Stralenberg 1707, överstelöjtnant. Var med vid slagen vid Frauenstadt, Holoszin och Poltava. Blev rysk krigsfånge 1709-1722 där han skrev sitt "Historisch-Geographische Beschreibung des Nord- und Ostlichen Teils von Europa und Asia." som trycktes i Stockholm 1730. Begravdes i Getinge kyrka  1745.

1746- (?) - Konrad Fredrik Grak, major. Nämns 1746 och 1759.

(?) -(?) - Linderstedt, kapten.

(?)-1782 - Gustaf Fredrik von Hertell, major. Tog avsked 1782.

(?) - 1810 - Johan Burman, kapten. Dog 27 december 1810.

1811-() - Jesper Albrekt Wenzelstjerna, kapten.

Kastellet idag
Kastellet är idag en populär plats för sommarutflykter och sommarteater. Lions i Karlshamn har våffelcafé  varje sommar.  Kastellkyrkan, som är uppbyggd av Lions är en populär vigsel- och dopkyrka inom Karlshamns församling. Kastellet har sedan 1989, nästan varje år, utgjort spelplats för Teatersmedjans sommarteater.

Illustrationer

Se även
Frisholmens kastellförsamling

Källor

Noter

Byggnader och anläggningar i Karlshamn
Befästningar i Sverige
Blekinge skärgård
Ruiner i Blekinge
Limbdi

Limbdi är en stad i den indiska delstaten Gujarat, och tillhör distriktet Surendranagar. Folkmängden uppgick till 42 769 invånare vid folkräkningen 2011. 

Limbdi ligger längs Bhogavofloden, i Saurashtraregionen. Resenärer till staden når sitt mål lättast med buss från Ahmedabad. Det går även att resa med tåget från Bombay (the Saurashtra Mail train) med uppehåll i Ahmedabad och Surendranagar.

Historia
Limbdi var tidigare ett furstendöme, styrt av Jhaladynastin. Efter den indiska självständigheten tvingades Limbdi liksom alla andra furstendömen ge upp sitt monarkiska styresskick och integreras i en näraliggande delstat. Av särskilt intresse i Limbdis koloniala historia är den flickskola (Lady Wellingdon Girls School, nu kallad Municipal school number 3) som grundades i staden Limbdi redan 1 mars 1859.

Noter 

Orter i Gujarat
Britta Holmberg

Britta Alice Holmberg, gift Olin, född 21 december 1921 i Fors, Södermanlands län, död 3 juni 2004 i Falsterbo, Skåne län, var en svensk skådespelare.

Holmberg studerade vid Willy Koblancks teaterskola på 1940-talet. Efter studierna arbetade hon på ett flertal teaterscener i Stockholm. 1944 gifte hon sig med Stig Olin och paret skildes 1980. Deras barn är skådespelarna Lena Olin och Mats Olin. Tillsammans med sin man spelade hon under 1950-talet in ett flertal grammofonskivor. På 1980-talet engagerades hon vid Dramaten i Stockholm. Hon är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Filmografi

Teater

Roller

Radioteater

Roller

Radioteater

Roller

Referenser

Externa länkar 
Holmberg i en husmorsfilm

Födda 1921
Avlidna 2004
Svenska skådespelare under 1900-talet
Skådespelare från Eskilstuna
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Kvinnor
Ashokas inskrifter

Den indiske kejsaren Ashokas regering dateras till 259–222 f.Kr. Han lät på flera ställen i sitt rike hugga in en ganska omfångsrik ediktsamling i klippor, främst de 14 edikten i flera versioner, nämligen två i trakten av Peshawar i nordvästra Indien (nuvarande Pakistan), en vid Girnar i Gujarat och två i Odisha.

Var och en av dessa versioner är avfattad på olika dialekter, och man har all grund att anta, att detta är den dialekt, som på Ashokas tid i nämnda trakter talades av folket. Med språket i Dhauli- och Jaugadainska versionerna i Odisha överensstämmer väsentligen en redaktion av edikten vid Khalsi vid övre Yamuna och åtskilliga andra inskrifter från samma tid, speciellt de s.k. pelarinskrifterna från Delhi, Allahabad o.s.v., varför man antar, att det representerar Ashokas officiella språk, den dåvarande dialekten (magadhi) i Magadha (omkring mellersta Ganges).

Indiens språk och litteratur