kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Åderförkalkning

Ateroskleros, även kallat åderförfettning och åderförkalkning, är en progressiv sjukdom med förträngning i artärernas väggar, som blir tjockare och förlorar i rörlighet. Det finns ingen heltäckande förklaring till hur tillståndet uppstår, men lågdensitetslipoproteiner (LDL) har en viktig roll. Sjukdomen har stor geografisk skillnad i incidens, exempelvis är hjärtsjukdom orsakad av ateroskleros åtta gånger vanligare i Sverige än i Japan. Denna variation är beroende av såväl genetiska faktorer som livsstilsfaktorer.

Riskfaktorer 
Betingelserna för åderförkalkning uppstår ofta redan i ungdomen. De mest centrala riskfaktorerna är genetiska betingelser, hyperkolesterolemi, hypertoni, rökning, diabetes mellitus och inflammation.

Uppkomstmekanism 
Ateroskleros är en sorts arterioskleros. Arterioskleros är en generell term som syftar till en förtjockad kärlvägg och en minskad elasticitet.

Mekanismen för hur arterioskleros uppkommer är inte helt klarlagd. Mycket tyder dock på att LDL-kolesterol har en central roll i sjukdomens utveckling. Vid hög oxidativ stress (fria radikaler) och höga nivåer av LDL-kolesterol kan LDL-kolesterol i blodet reagera med de fria syreradikalerna och därmed genomgå oxidation.

Oxiderat LDL-kolesterol, samt ooxiderat kolesterol, läcker ut i kärlväggen där de tas upp av makrofager vilket gör dem till så kallade skumceller, celler med små fettdroppar i sin cytoplasma. Dessa ger upphov till en kronisk inflammatorisk reaktion i kärlväggen vilken manifesteras i uppkomst av de karaktäristiska placken. Dessa minskar kärlets diameter, vilket i sin tur ökar kärlresistansen varpå blodflödet genom kärlet minskar. Under omständigheter med kraftiga påfrestningar på placket kan detta spricka eller gradvis eroderas. När blodet då kommer i kontakt med plackinnehåll bildas en blodpropp inuti kärlet vilket ger ett i det närmaste totalt upphävt blodflöde och risk för död av vävnader som därmed förlorar sin energitillförsel, en infarkt.

Komplikationer 
Ateroskleros kan leda till många allvarliga komplikationer, beroende på vilket målorgan som drabbas. Några komplikationer är kärlkramp (angina pectoris), fönstertittarsjukan, hjärtinfarkt, stroke och TIA.

Referenser 

Kärlsjukdomar
Geriatriska sjukdomar
Fettomsättningsrubbningar
kalciumomsättningsrubbningar
Skleros
Stenos
Sterilisering

Sterilisering kan avse:

 Sterilisering (ingrepp) – kirurgiskt ingrepp för att ta bort fortplantningsförmågan
 Sterilisering (mikrobiologi) – ett föremål befrias från mikroorganismer
Massachusetts Institute of Technology

Massachusetts Institute of Technology, också känt som MIT, är ett amerikanskt privatägt universitet och forskningsinstitut beläget i Cambridge i Massachusetts. Institutionen ligger i närheten av Harvard University, som också ligger i Cambridge.

MIT grundades 1861, men de första eleverna kunde inte börja förrän 1865 på grund av det mellankommande amerikanska inbördeskriget. Mottot för skolans arbete lyder Mens et manus, det vill säga ungefär "andens och handens arbete integreras i verksamheten".  Undervisningen skulle vara både teoretisk och praktisk. MIT fick stor betydelse för den snabba utvecklingen av industrialismen i USA. Satsningen på vetenskap och teknik låg rätt i tiden och fick efter hand en allt högre status. Ännu viktigare för USA:s ställning som kommande supermakt i efterkrigstiden blev satsningen på modern teknik med bland annat rymdforskningen som den främsta.

MIT är framstående inom sina sex verksamhetsområden arkitektur, ingenjörsvetenskap, humaniora, konst, samhällsvetenskap och medicin. Sammanlagt 63 nobelpristagare kommer från MIT (2007). Forskningen vid MIT finansieras till 70 procent med statliga medel, medan 20 procent kommer från privata finansiärer.

Universitetet anses ett av de mest anrika och prestigefyllda i världen, något som framgår av flertal rankingförfaranden och rapporter av U.S. News & World Report, QS World University Rankings, och Academic Ranking of World Reasearch Council.

Sedan 2007 publicerar MIT material från största delen av sina kurser på Internet, under en Creative Commons licens (”CC by-nc-sa”), som tillåter vidare bearbetning och spridning för icke-kommersiella syften. Arbetet som ledde till projektet inleddes 1999, och 2002 publicerades på försök 50 kurser. År 2009 var antalet kurser uppe vid 1 950. Projektet innebär inte fri studie- eller examensrätt av något slag, men ger tillgång till en stor del av det material som skapats för kurserna.

Campus

MIT:s campus på norra sidan om Charles River sträcker sig omkring en mile längs floden

Fotnoter

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar 

Officiell webbplats
Nu metal

Nu metal [eng. uttal nju: metl] är en subgenre inom heavy metal.

Nu metal bygger på att man ofta blandar det tunga ur metal med en annan mer eller mindre orelaterad stil, till exempel hiphop eller punk. Kända band är exempelvis Korn, som av många anses vara det första riktiga nu metal-bandet, och Linkin Park, som tillhör den så kallade andra vågen av nu metal som kom i slutet av 90-talet.

Ett viktigt namn inom nu metal är producenten Ross Robinson som har fått smeknamnet "The Godfather of Nu Metal". Det här beror på att han producerade och upptäckte band som Korn, Limp Bizkit, Deftones och Slipknot.              

Många kopplar nu metal med en blandning mellan hiphop och metal. Stilen fick MTV: stöd under 1990-talet, och det var även MTV som myntade begreppet 'nu metal'.

Karaktärsdrag i nu metal 
Nu metal är en musikstil som tar inflytande från stilar som heavy metal, alternativ metal, funk metal, rapmetal, industrimetal, groove metal, grunge, hiphop, funk, elektronisk musik, punk, pop och rap.

Nu metal-musik använder sig mestadels av Synkop och baseras på riff, mid-sångavbrott och bristande solon, något som skiljer nu metal från andra metalgenrer. Nu metal använder också mycket av den traditionella popstrukturens verser, refränger och bryggor. Sångstilar varierar mellan melodisk sång, rap, skrikande och growling. Ibland används ett stort antal av dessa stilar inom en och samma låt.

Många nu metal-band använder sjusträngade gitarrer i stället för traditionella sexsträngade gitarrer. De här gitarrerna gav också upphov till basgitarrer med fem eller sex strängar. IIbland använd också DJs för ytterligare rytmiska instrument med bl.a musiksampling, scratching och elektroniska bakgrundsljud.

Klädesmässigt kopplas nu metal ofta ihop med säckiga skjortor, för stora kläder, träningsbyxor och mycket piercingar samt tatueringar.

Kritik 
Nu metal har ofta fått negativ kritik från fans av de äldre metalstilarna, främst för sin mainstreamstämpel och karaktärsdragen från hiphop och elektronisk musik. Ibland kan det vara svårt att definiera vad som kan kallas nu metal eftersom stilen blandas ihop med så många andra musikstilar.  Det internet- och användarbaserade metaluppslagsverket Encyclopaedia Metallum: The Metal Archives ser inte nu metal som en metalgenre, och utesluter därför band som klassas som nu metal om de inte släppt någon skiva som ansetts vara övervägande "metal".

Exempel på grupper 
Följande grupper har blivit beskrivna av media som nu metal:
 Adema
 Black Sonic
 Coilbox
 Crazy Town
 Deftones
 Disturbed
 Godsmack
 Headplate
 Ill Niño
 Korn
 Limp Bizkit
 Linkin Park
 maNga
 Papa Roach
 Powerman 5000
 P.O.D.
 Soil
 Slipknot
 Static-X
 Trapt

Se även 
 En mer komplett lista över nu metal-band på engelskspråkiga Wikipedia
 Crossover
 Alternativ metal
 Rapmetal

Undergenrer till metal
Hadding

Hadding (möjligen "hårfager som en kvinna") var i nordisk mytologi en hjälte hos Saxo och en av Odens krigare. Möjligen tillbads han tidigare som en av vanerna. Han var gift med  jättinan Ragnhild.

Enligt Saxos skildring var Haddings far kung av Danmark och dödades av Svipdag som var kung av Norge. Hadding var då en ung pojke och kom därefter att uppfostras av jättar och svor att inte klippa sig förrän han hade hämnats sin far. Han lyckades också att dräpa Svipdag. I berättelserna om Hadding uppträder Oden ofta och krigarens gestalt tycks ofta sammanfalla med antingen Odens eller Njords. Oden omnämns som Haddings beskyddare och lär honom att strida. Vid beskedet om vännen och sveakungen Hundings död hängde han sig själv, liksom Oden. Berättelserna om Hadding och hans hustru överensstämmer med de om Njord och Skade.

Se även
 Haddingjar
 Saxo Grammaticus, Gesta Danorum

Referenser

Nordisk mytologi
Roy Andersson (fotbollsspelare)

Bror Roy Andersson, född 2 augusti 1949 i Kirseberg, är en svensk före detta fotbollsspelare (mittback) som började spela i Kirsebergs IF men därefter spelade hela karriären i Malmö FF. Därutöver spelade han 20 matcher med det svenska landslaget och deltog i VM 1978. Andersson fick Guldbollen 1977 och var en del av det Malmö FF som fick Bragdguldet 1979.

Biografi 
Andersson växte upp på Solgatan i Malmö och bredvid fotbollen tränade han brottning. Han debuterade i Malmö FF 1967 dit han värvades från Kirseberg för 5000 kronor. 1973 togs Andersson ut på ett landslagsläger men fick inte chansen i landslaget förrän 1974 då han spelade sin första landskamp. Under en period tackade han nej till landslagsspel då han prioriterade familjen. Under sin aktiva karriär arbetade han heltid på Skanska.

1977 återkom han i landslaget och tilldelades Guldbollen 1977. I motiveringen hette det att han fick priset för "sina avgörande insatser i såväl klubb- som landslag". Han togs ut i VM-truppen 1978 och spelade alla tre matcher Sverige spelade.

1979 tog sig Malmö FF till final i Europacupen men Andersson kunde inte spela på grund av en knäskada. Finalen vanns av Nottingham Forest. Efter 14 månaders skadefrånvaro återkom Anderson i MFF där han spelade fram till 1983 för att sedan varva ner i Höllviken.

Två av Roy Anderssons söner, Patrik Andersson och Daniel Andersson, har bägge varit professionellt aktiva som fotbollsspelare. Patrik Andersson fick Guldbollen två gånger.

Referenser

Externa länkar
 Sydsvenskan.se - Backapågen näst meste MFF:aren
 

Svenska fotbollsspelare
Fotbollsspelare i Malmö FF
Födda 1949
Män
Levande personer
Svenska landslagsspelare i fotboll
Idrottare från Malmö
Svenska idrottare under 1900-talet
Svenska mästare i fotboll
Haddingjar

Haddingjar ("de med hår som kvinnor") var i nordisk mytologi två bröder, möjligen tvillingar, och söner till kämpen Arngrim. De kan vara en nordisk motsvarighet till det klassiska tvillinggudparet Castor och Pollux. Det förekommer dock inga säkra bevis på tvillinggudar i nordisk religion, vilket talar emot den teorin. Det kan också vara så att de två ursprungligen mytologiska brödernas gestalter reducerades till en enda pseudohistorisk person — den i sägnen om Hadding.

Se även
Saxo Grammaticus
Gesta Danorum
Heidreks saga
Poetiska Eddan
Hyndlas sång

Referenser

Människor i nordisk mytologi
Hagbard

Hagbard och Signe är i nordisk mytologi ett älskande par. Den danske sagohjälten Hagbard förälskade sig i henne och de trolovade sig mot hennes fars, kung Sigars, vilja. Hagbard greps av Sigars män och dömdes till hängning. Signe begick då självmord genom att sätta eld på sin jungfrubur och hänga sig. När Hagbard såg flammorna förstod han att Signe hade varit honom trogen och innan sin egen avrättning, sjöng han ut sin önskan att få återförenas med den älskade efter döden.

Se även
Nordisk mytologi
Saxo Grammaticus
Gesta Danorum
Hagbards galge
Hagbard Handfaste

Referenser 

Gestalter i nordisk sagalitteratur
Ham (Bibeln)

Ham är i Gamla testamentet i Bibeln en av Noas söner och far till Kush, Mizraim, Phut och Kanaan.

Källor 
Store norske leksikon/ Kam

Se även 
 Hamitiska språk
 Hamiter

Personer i Gamla Testamentet
Hamn (mytologi)

En hamn eller ham är i nordisk mytologi en gestalt som själen, huge, kunde uppenbara sig i under en dröm eller i en extas lämnade kroppen. Ordet kommer från fornisländskans hamr: (ett djurs) yttre beklädnad, skyddsande, fylgja. 

Man trodde att själen kunde vandra mellan kroppen och olika skepnader genom så kallade "hamnskiften". I synnerhet trollkunniga personer ska ha kunnat försätta sig i sådana tillstånd att de kunde se in i andra världar genom att anta en sådan skepnad. De olika hamnarna kunde vara varghamn, fårahamn (jämför uttrycket "en ulv i fårahamn", en som inte visar sitt rätta jag) eller olika varianter av fjäderhamn, såsom örnhamn, svanhamn (jämför med när Zeus förför Leda) eller falkhamn. Ofta framställs fjäderhamnen närmast som en fjäderskrudsdräkt som man ikläder sig. 

Bland asarna är Frejas falkhamn den mest omtalade. Hon lånade ibland ut den till andra gudar när de behövde resa ut i världen. Jättarna Tjatse och Suttung hade en örnhamn.

Se även
Freja
Hamnskiftare
Huge 
Idun 
Loke 
Oden 
Sejd

Referenser

Nordisk mytologi
Volym (olika betydelser)

Volym kan syfta på:

  Volym – mätetalet för mängden tredimensionell rymd
 Volymenhet – måttenheter som används för att mäta volym
 Volym (bok) – enskilda böckerna i ett bokverk
 Volym – en partition på ett datorminne, se Diskpartitionering
 Volym (arkiv) – en förvaringsenhet i arkivsammanhang
 Ljudvolym – ljuds styrka uttryckt i decibel
Euripides

Euripídes, född omkring 480 f.Kr., död omkring 406 f.Kr., var en grekisk tragediförfattare. Han är, vid sidan av Aischylos och Sofokles, Greklands store tragöd. Av hans omkring åttio dramer finns idag arton bevarade, varav några översatts till svenska av Hjalmar Gullberg.

Aischylos skildrar gudar som moraliskt vägledande medan Sofokles skildrar dem som styrande i människans öden. I Euripides berättelser är däremot gudarna förmänskligade: De visas upp som hänsynslösa översittare och Euripides sympatier ligger helt hos människan och hennes kamp för ett anständigt liv.

Euripides analyser av moraliska problem har i hög grad behållit sin giltighet. Han utsatte även gudarna för mänskliga moraliska värderingar. Hans inflytande på det europeiska dramat blev stort; han inledde den psykologiserade dramatiken.

Bibliografi, bevarade verk 
(Svenska översättningar med indrag)
 Kyklopen
 (Alfred Selahn, i "Euripides' Skådespel. Del 1", 1868) (Björn Collinder, Natur och kultur, 1955)
 Alkestis
 (Alfred Selahn, i "Euripides' Skådespel. Del 1", 1868) (Hjalmar Gullberg, Geber, 1933)
 Medea
 (Victor Emanuel Öman, 1860) (Alfred Selahn, i "Euripides' Skådespel. Del 1", 1868) (Hjalmar Gullberg, Geber, 1931) (Sigurd Möller, 1931) (Agneta Pleijel och Jan Stolpe, Ellerström, 1995. 2., rev. utg. 2012)
 Hippólytos
 (Alfred Selahn, i "Euripides' Skådespel. Del 2", 1869) (Hjalmar Gullberg, Geber, 1930)
 Herakliderna
 Andromake
 (Andromache, Alfred Selahn, i "Euripides' Skådespel. Del 1", 1868)
 Hekuba
 (Hekabe, Alfred Selahn, i "Euripides' Skådespel. Del 1", 1868)
 De skyddssökande
 (Tord Bæckström, Forum, 1970)
 Ion
 (Rudolf Röding, 1932) (Tord Bæckström, Forum, 1966)
 Herakles
 (Den rasande Herakles, Alfred Selahn, i "Euripides' Skådespel. Del 1", 1868) (Tord Bæckström, Forum, 1966)
 Trojanskorna
 (Erik Wilhelm Westling 1921, Emil Zilliacus 1952 på Gebers förlag samt Agneta Pleijel och Jan Stolpe 2014 på Ellerströms förlag)
 Helena
 (Axel Gabriel Sjöström, 1843-1845) (Jan Stolpe och Lars-Håkan Svensson, Ellerström, 1996)
 Ifigenia i Tauris
 (Alfred Selahn, i "Euripides' Skådespel. Del 2", 1869) (Tord Bæckström, Forum, 1965)
 Elektra
 (Axel Gabriel Sjöström, 1843)
 De fenikiska kvinnorna
 (Feniciskorna, Carl Anton Melander, 1888) (Feniciskorna, Aron Martin Alexanderson, i Oidipus-sagans tragedier i svensk tolkning, Norstedt, 1921) (Tord Bæckström, Forum, 1970)
 Orestes
 (Tord Bæckström, Forum, 1958)
 Ifigenia i Aulis
 (Iphigeneia i Aulis, Axel Gabriel Sjöström, 1845-1846) (Alfred Selahn, i "Euripides' Skådespel. Del 2", 1869) (Tord Bæckström, Forum, 1965) (Göran O Eriksson och Jan Stolpe, Atlantis 2014)
 Backanterna
 (Bakkantinnorna, Johannes Paulson, 1907) (Backantinnorna, Jan Mogren, Gleerup, 1950) (Tord Bæckström, 1954) (Göran O Eriksson och Jan Stolpe, Atlantis, 1987)

Källor

Se även 
2930 Euripides

Externa länkar 

 
 

Födda 480 f.Kr.
Avlidna 406 f.Kr.
Antikens grekiska dramatiker
Män
Gigabit

Gigabit (Gb eller Gbit) är en informationsenhet samt en multipel av bit. Namnet kommer av SI-prefixet giga (G), för en miljard, och bit (b).

Gigabit är relaterat till enheten gibibit (Gib) – en multipel baserad på det binära prefixet gibi (Gi) – som motsvarar . Ibland används gigabit som synonym till gibibit, trots att SI och IEC avråder från detta.

Gigabit används för att ange överföringshastighet i datornätverk, då i form av gigabit per sekund (Gbps). Överfört till enheten byte är 1 Gbps detsamma som 125 megabyte per sekund (1 byte = 8 bitar).

Källor 
 Prefix för binära multipler – NIST 

Informationsenheter
NiL

NiL (rekursiv akronym för NiL isn't Liero) är en fri programvaru-variant av det förr populära freeware-spelet Liero för DOS. NiL kan köras på GNU/Linux och Microsoft Windows och är släppt under GNU General Public License. NiL är inte, liksom Liero, begränsat till två spelare framför samma tangentbord då det har stöd för ett obegränsat antal spelare över ett lokalt nätverk eller Internet.

Projektet påbörjades av Flemming Frandsen vintern 1999 efter att han stött på Liero, som han gillade så pass mycket att han bestämde sig för att implentera det under Linux. Han övergav dock projektet fem månader senare av tidsbrist. NiL låg därefter i dvala fram till början av 2004 då dess nuvarande utvecklare och underhållare, Christoph Brill, upptäckte projektet och tog över. Därefter anslöt sig Daniel Schneidereit projektet, men lämnade kort därpå. Andra bidragsgivare inkluderar Nils Thuerey, Harri Ilari Tapio Liusvaara och Phil Howlett.

Externa länkar
 NiL isn't Liero
 SourceForge.net: Project Info - NiL isn't Liero

Se även
Liero
Lieros föregångare MoleZ
Worms

Fria datorspel
Rekursiva akronymer
Linuxspel
Windows-spel
Julbocken

Julbocken kan syfta på:

 Julbock – en symbolisk figur i juletid under mycket lång tid i Skandinavien och norra Europa
 Julbocken i Gävle – egentligen två bockar; den stora och den lilla i Gävle
 Julbocken (sång) – av Alice Tegnér även känd som En jul när mor var liten.
 Julbocken (TV-serie) – svensk-norsk dramaserie i TV som var en parodi på dokusåpor
 Julbocken (serie) – tecknad serie av Rune Andréasson.
Synoptiska evangelier

Synoptiska evangelier eller synoptikerna är de tre evangelierna Matteusevangeliet, Markusevangeliet och Lukasevangeliet. Dessa tre bibelböcker uppvisar många paralleller, bearbetar samma berättelser (ofta i samma ordning) och använder likartade formuleringar. Detta ser man tydligt i en synops, en bok där evangelierna uppställts parallellt i spalter. De synoptiska evangelierna kontrasterar tydligt mot Johannesevangeliet, som förmodas ha nedskrivits senare. 

Hur texterna har påverkat varandra, det synoptiska problemet, har varit en livligt omdiskuterad problemställning under århundradena, och har resulterat i flera konkurrerande hypoteser. Den mest gängse uppfattningen är den så kallade tvåkällshypotesen: grundstommen har givits av Markus, som sedan har utgjort förlaga för Matteus och Lukas. Den stora mängden Jesusord (logia), som finns hos Matteus och Lukas, men saknas hos Markus förklaras med den hypotetiska Q-källan (av tyska Quelle, "källa"). Q-källan har dock aldrig påträffats i handskrifter.

Andra hypoteser som förekommer som förklaring till identiska formuleringar är att den tidens muntliga berättartradition baserades på utantillinlärning och recitation, samt förekomsten av flera i dag okända källor som författaren till Lukasevangeliet menar sig ha satt sig in i.

Källor

Externa länkar 

Nya testamentet
Synops

Synops är en teologisk term, för en bok i vilken texterna i Nya Testamentets tre första evangelier, de så kallade synoptiska evangelierna är uppställda i parallella kolumner. Detta format infördes av Johann Jakob Griesbach och används inom exegetiken.

Nya testamentet
Exegetik
Hate

För månen, se Hati.
Hate (fvn ”han som hatar”, ”fiende”) Hróðvitnisson (”son till den stolte ulven”, d.v.s. Fenrisulvens son) är en jättelik varg i nordisk mytologi som tillsammans med sin bror Skoll förföljer Sól (”Sol”) och Máni (”Måne”). Vid Ragnarök slukas de båda himlakropparna av bestarna. Hate förekommer i Sången om Grimner och i Völvans spådom och kallas i Snorres Edda för Månegarm.

I den Poetiska Eddan 
Hate är ganska säkert den varg som nämns i Völvans spådom stroferna 40 och 41, här i översättning av Erik Brate:
Österut i Järnskogen 
den åldriga satt 
och födde där 
Fenrers avkomlingar. 
En bliver mest 
av alla förnämlig, 
tunglets rövare, 
i trolls skepnad.

Han mättar sig med lik 
av män, som dött, 
gudars boning 
med blod besudlar. 
Svart blir solskenet 
om somrarne efter, 
all väderlek vansklig. 
Veten I än mer och vad?

I Sången om Grimner berättar Oden om Fenrisulvens söner, även här i översättning av Erik Brate:
Skoll heter den ulv, 
som till skogens hägn 
den glänsande guden förföljer; 
en annan är Hate, 
han är ättling av Rodvitner, 
skall stänga strålande himlabrud vägen.

Jätten Hate 
Hate är också namnet på en jätte omtalad i Helgakviða Hjǫrvarðssonar. Om denne Hate vet vi inte mer än vad som kan extraheras ur den i Helgakviða ingående dikten Hrímgerðarmál. Hate bodde i Hatafjǫrðr (”Hates fjord”) och hade en dotter vid namn Hrimgerd (Hrímgerðr Hatadóttir). I det prosastycke som inleder dikten sägs att Helge Hjörvardsson ”dräpte jätten Hate, där han satt på ett berg”. Kung Helge använde därvid det svärd som han fått av sin käresta, valkyrian Svava Eylimesdotter (Sváfa Eylimadóttir). Orsaken till dråpet omtalas inte, men kan ha haft att göra med vad dottern Hrimgerd berättar i strof 17 (6), där hon presenterar sig och skryter om sin far:

Kung Helge befriade alltså bygden från en brudrövare av rang. Då jättinnan Hrimgerd sedan om natten ger sig av till Helges skepp för att kräva mansbot för sin far, slutar det med att Helges jarl retar upp henne med smädelser så till den grad att hon glömmer tiden och dröjer sig kvar så länge att hon träffas av det första gryningsljuset. Då förvandlas hon till sten.

Se även 
 Skoll
 Månegarm

Referenser 

Djur i nordisk mytologi
Monster i nordisk mytologi
Vargar i mytologi
Helblinde

Helblinde (isländska Helblindi) är enligt Snorres Edda i nordisk mytologi son till åskjätten Farbaute ("den som slår häftigt") och Laufey ("löv-ön") och bror till Byleist och Loke. Enligt Lars Magnar Enoksen betyder Helblinde "den som bländar dödligt". Farbauti befruktade Laufey med en åskvigg, och de tre sönerna Loke, Byleist och Helblinde föddes ur förödelsen.

Helblinde är enligt Sången om Grimner ett av Odens många binamn. Enligt Norrøn ordbok är namnet Helblindi en variant av Odennamnet Herblindi.

Se även 
 Loke
 Lista över namn på Oden

Referenser 

Jättar i nordisk mytologi
Helhäst

Helhäst, Hels häst eller dödshästen, är ett övernaturligt väsen i danska folksägner och i svensk folktro. Den framställs vanligen som en trebent, svart och någon gång huvudlös häst, vilken förebådar döden för den som möter honom. Den uppenbarar sig mest i närheten av kyrkogårdar. Man föreställer sig också ibland att döden rider på denna trebenta häst. Folksägnen uppger att helhästen uppstått av en häst som begravts levande på varje kyrkogård, innan någon människa fick jordas där (jämför kyrkogrim). Historierna kring Helhästen lever delvis kvar i Danmark där ordspråket "han går som en helhest" fortfarande används.

Helhästens ursprung kan antas härstamma från den förkristna fornnordiska mytologin där dödsgudinnan Hel har just en trebent häst som även är känd som Heldrasill. Historierna kring Hel och hennes häst har troligen ändrats och anpassats i och med kristnandet av norden.

Referenser

Vidare läsning 
H. F. Feilberg, "Ordbog över jyske almuesmål" art. Hellhæsten,
O. Schoning, "Dödsriger i nordisk hedentro" (1903), s. 16 ff.,
H. Schück, "Studier i nordisk litteratur- och religionshistoria", d. 2 (1904), s. 171 ff.

Hästar i nordisk mytologi
Mytologiska hästar
Övernaturliga väsen