Hvitfeldtska gymnasiet

{{Infobox skola
| skolnamn      = Hvitfeldtska gymnasiet<small>Hvitfeldtska högre allmänna läroverket(1941–1966)Lorensbergs högre allmänna läroverk(1939–1941)Högre latinläroverket(1882–1938)Göteborgs högre allmänna läroverk(1878–1882)Göteborgs Högre Elementarläroverk(1850–1878)</small>
| bild          = Hvitfeldtska gymnasiet - norra byggnaden.JPG
| bildtext      = Norra byggnaden från 1919
| extrabild = Göteborgs handelsinstitut gamla.JPG
| extrabildtext = Södra byggnaden (tidigare Göteborgs handelsinstitut)
| skoltyp       = GymnasieskolaLäroverk före 1966
| ort           = Göteborg
| postnummer    = 411 33 Göteborg
| gatuadress    = Rektorsgatan 2
| bredgrad      = 
| längdgrad     = 
| Region-ISO    = 
| län           = Västra Götalands län
| land          = Sverige
| ägare         = Göteborgs kommun
| grundad år    = 1647
| nedlagd år    = 
| antal elever  = 1950
| antal lärare  = 
| rektor        = Mikael O. Karlsson  Lasse Keybets  Krista Baker Astrid Kling  Åse Andrén Gustafsson  Jan Andersson Jenny Öhman    
}}
Hvitfeldtska gymnasiet  är den största gymnasieskolan i Göteborg. Skolans historik sträcker sig mer än 350 år tillbaka och skolan inryms i två stora byggnader, 350 meter väster om Götaplatsen i centrala Göteborg.

Historia
Skolan har sitt ursprung i Göteborgs Kongl. Gymnasium bildad 1647 och som 1850 slogs samman med de lägre årskurserna ("nederklasserna") till ett gemensamt elementarläroverk.

Skolans namnutveckling har varit:  Göteborgs Högre Elementar-Läroverk (1850), Göteborgs högre allmänna läroverk (1878), Högre latinläroverket (även Göteborgs Latinläroverk (1905)) (1882, då reallinjen togs bort från läroverket och förlades till ett särskilt realläroverk), Lorensbergs högre allmänna läroverk i Göteborg(1939) sedermera Hvitfeldska högre allmänna läroverket från 1941.

1966 kommunaliserade skolan och fick nuvarande namn. Studentexamen gavs från 1864 till 1968 och realexamen från 1936 till 1965.

 Skolbyggnader 

Drottning Kristina grundade genom en förordning Göteborgs gymnasium 1647, och ett enklare skolhus i trä uppfördes på domkyrkoplan, i korsningen Kungsgatan-Västra Hamngatan. När sedan Margaretha Hvitfeldt 1684 donerade sin stora förmögenhet till undervisning av gossar i Bohuslän, lades ytterligare grund till skolan. År 1823 revs det gamla skolhuset på domkyrkoplan och verksamheten flyttades tillfälligt till fyra rum i det Ostindiska huset. År 1826 fick läroverket nya lokaler vid Västra Hamngatan 15 och 1862 kunde man flytta in i ett större och modernare hus vid Hvitfeldtsplatsen, Högre latinläroverket. Det hade till stor del bekostats med medel ur Margareta Hvitfeldts fond.

Den nuvarande (norra) skolbyggnaden togs i bruk den 16 januari 1919 och invigdes den 30 april samma år, även om det står 1917 på fasaden. Byggnaden ritades av arkitekt Ernst Torulf. I aulan - invigd den 29 april 1919 - uppsattes en över 50 kvadratmeter stor målning av Carl Larsson, "Ute blåser sommarvind", målad 1903

 EU-toppmötet i Göteborg 2001 
Hvitfeldtska gymnasiet blev omskrivet i och med de polisinsatser som gjordes i samband med EU-toppmötet i Göteborg 14 juni 2001 och Göteborgskravallerna, då gymnasiet användes som seminarielokal för många av de sociala motståndsarrangemangen och sovplats för tillresta demonstranter. I en uppmärksammad och i efterhand hårt kritiserad polisinsats spärrades 650 personer in på gymnasiets skolgård.. I efterhand har även Justitiedepartementet kritiserat insatserna.

 Senare historia 
Den 5 februari 2007 brann det i Norra byggnaden, i vad som högst troligt var en anlagd brand. Ingen elev kom till skada, även om det förekom viss materiell förstörelse.

Hvitfeldtskas musikprogram tog 2017 över Göteborgs Lucia. Tredjeårseleverna har sjungit på bland annat Götaplatsen, Rådhuset och Landshövdingeresidenset i Göteborg.

Eftermiddagen den 29 september 2022 skedde en polisinsats på Hvitfeldtska gymnasiet efter att en stor smäll hörts av såväl elever som personal. Skolan utrymdes och beväpnade poliser kontrollerade byggnaden. Det visade sig senare vara en sprängning i samband med Västlänken som missuppfattats som en skottlossning.

Affärslinjen på Hvitfeldska gymnasiet i Göteborg som från år 1988 även var involverade i en försöksverksamhet inom detaljbranschen har även influerats av den tidigare NK-skolans verksamhet. Av de eleverna gick cirka 40% vidare till detaljhandelsföretag i Göteborg.

 Utbildning 
Skolan bedriver sekundärutbildning för ungdomar. På senare tid har skolan kommit att bli mycket populär i Göteborg med över tusen sökande varje år.
Vid Hvitfeldtska gymnasiet erbjuds idag följande utbildningar.
 Ekonomiprogrammet
 Ekonomi
 Juridik
 Affärsprofil
 Handels- och administrationsprogrammet
 Samhällsvetenskapsprogrammet
 Samhällsvetenskap - Jan Eliassons internationella profil
 Beteendevetenskap
 Naturvetenskapsprogrammet
 Matematikspets
 Estetiska programmet
 Musikinriktning
 International Baccalaureate
 Språkintroduktion
 Individuella programmet

 Hvitfeldtska Elevkår 
Hvitfeldtska Elevkår är Hvitfeldtska gymnasiets elevkår och har varit aktiva som organisation sedan år 2008. Hvitfeldtska elevkår är medlemmar i paraplyorganisationen Sveriges Elevkårer. Hvitfeldtska elevkår är en organisation som drivs självständigt av skolans elever, och dess syfte är att "...skapa en mer givande och underhållande skoltid för sina medlemmar genom att tillvarata sina medlemmars akademiska, fackliga, ideella och sociala intressen."
Hvitfeldtska elevkår vann år 2021 priset Årets elevkår, ett pris som delas ut av Sveriges Elevkårer. 

Rektorslängd
1857–1861: August Leopold Trana (1810–1861)
1861–1894: Anders Olof Heurlin (1827–1905)
1894–1913: Gustaf Rudolf Röding (1847–1941)

 Alumniverksamhet 

 Kamratföreningen Gamla Hvitfeldtare 
Kamratföreningen Gamla Hvitfeldtare instiftades 1947 vid 300-årsjubileet av skolans grundande. Kamratföreningen fick först namnet Gamla Latinare, som anspelade på det gamla namnet Göteborgs Latinläroverk, eller bara Latin - en benämning på skolan som höll i sig in på 1960-talet. Idag har cirka 75 000 elever gått ut Hvitfeldtska gymnasiet och dess föregångare.

 Gamla Hvitfeldtares Årsbok 
I samband med skolans 300-årsjubileum beslöts att utge en årsbok som mellan 1947 och 1978 hette Gamla Latinares Årsbok'' och därefter namnändrades till Gamla Hvitfeldtares Årsbok. I mer än 60 år har årsboken regelbundet dykt upp och har förnöjt både 'gamla' som yngre Hvitfeldtare. Bland skribenterna kan nämnas författare och skribenter som Claes Hylinger, Sune Örnberg, Sture Hegerfors, Ronny Ambjörnsson, Björn Clarin, Bertin Steen, Jan Westin, Christer Hedin, Björn Vingård med flera. Bland de namnkunniga årsboksredaktörerna kan nämnas Ebbe Hagard, som var en kulturpersonlighet i Göteborg under 4 decennier och tillika kamratföreningens ordförande under 20 år. Nuvarande årsboksredaktör är Bo Eneroth, student 1964 vid Hvitfeldtska, som ger ut årsboken ihop med bland andra Sven Tesch-Hallström i redaktionen, av årgång 1964.

Kända alumner i urval

Referenser

Noter

Vidare läsning

Externa länkar

 Hvitfeldtska gymnasiet
 Hvitfeldtskas Enade Metal
 Kamratföreningens webbplats

Gymnasieskolor i Göteborg
Byggnader ritade av Ernst Torulf