kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Dictatus Papae

Dictatus Papae är de 27 kyrkopolitiska grundsatser som formulerades 1075 av påven Gregorius VII och gav den första stora uppgörelsen mellan den Katolska Kyrkan och staten en programmatisk och rättslig karaktär.

Romersk-katolska kyrkans dokument
Katolska kyrkans historia
Justitiemord

Justitiemord är en term som idag vanligen används för att beteckna en situation då en person oskyldigt dömts för ett allvarligt brott. Från början avsågs endast de fall, då någon felaktigt hade dömts till döden, och således hade mördats av rättsväsendet, men i överförd bemärkelse avses numera samtliga fall där någon har blivit dömd felaktigt till ett kännbart straff.

En annan, dock ovanligare, definition är att det är en situation där ett korrupt eller korrumperat rättsväsen dömer och straffar en oskyldig fiende för att försöka oskadliggöra denne. Enligt denna definition möjliggörs justitiemord genom bristande rättssäkerhet. Det förekommer regelmässigt i auktoritära stater, men är per definition ovanligt i fungerande demokratier.

Kända fall
Kring faktiska och förmodade justitiemord uppstår ofta starka kontroverser. Följande lista innehåller fall som kallats justitiemord.

Haymarketmassakern (USA, 1880-talet)
Alfred Dreyfus (Frankrike, ca. 1900)
Joe Hill (USA, avrättad 1915)
Sacco och Vanzetti (USA, 1920-talet)
Moskvarättegångarna (Sovjetunionen, 1930-talet)
Timothy Evans (Storbritannien, avrättad 1950)
Steven Truscott (Kanada, dömd 1959)
Da Costa-fallet (Sverige, 1980-talet)
Fallet Kevin (Sverige, 1998)
Joy Rahman (Sverige, dömd 1994)
Sture Bergwall (Sverige)
Södertäljefallet (Sverige 1992−1994)
Fallet Ulf (Sverige)
Kaj Linna (Sverige)

Se även
 In dubio pro reo
 Rättsövergrepp
 Skenprocess
 Kategorin Resningar i Sverige

Processrätt
Sveriges rättsväsen

Sveriges rättsväsen är ett samlingsbegrepp för de institutioner som ansvarar för rättssäkerhet och rättstrygghet i Sverige, allt från Polisen till Högsta domstolen och kriminalvården. Det svenska rättsväsendet upprätthåller svensk lag bland annat genom att förebygga brott, utreda brott, verkställa påföljder samt ge stöd till brottsoffer.

Domstolar och myndigheter är organiserade under justitiedepartementet.

Myndigheter

Domstolarna utgör stommen i rättsväsendet. För Sveriges domstolar finns det en särskild administrativ myndighet, Domstolsverket, som lyder under regeringen. För den som saknar ekonomiska möjligheter att ta till vara sin rätt finns möjlighet att få rättshjälp.

Till rättsväsendet räknas även de brottsförebyggande och utredande myndigheterna: Polismyndigheten, Säkerhetspolisen, Åklagarmyndigheten, Ekobrottsmyndigheten, Tullverket och Skattebrottsenheten. Även andra myndigheter som Rättsmedicinalverket och Kronofogdemyndigheten har uppgifter inom rättsväsendet, liksom Brottsoffermyndigheten, som samlar och distribuerar information och forskningsresultat. Kriminalvården är det statliga verk som handhar svensk kriminalvård och därmed verkställande av straff.

Kontroll av myndigheterna utövas av Justitieombudsmannen, Justitiekanslern och de centrala förvaltningsmyndigheterna.

Lista över myndigheter inom Sveriges rättsväsen
Brottsförebyggande rådet (BRÅ)
Brottsoffermyndigheten (BrOM)
Ekobrottsmyndigheten (EBM) 
Domstolsverket
Justitiekanslern (JK)
Kriminalvården
Kronofogdemyndigheten
Kustbevakningen
Polismyndigheten
Riksdagens ombudsmän ("Justitieombudsmannen", JO)
Rättshjälpsmyndigheten
Rättsmedicinalverket (RMV)
Skatteverket
Säkerhets- och integritetsskyddsnämnden (SIN)
Säkerhetspolisen (SÄPO)
Tullverket
Åklagarmyndigheten

Övrigt
Till rättsväsendet bör räknas Advokatsamfundet, som inte är en myndighet men har offentligrättslig ställning genom att dess stadgar fastställts av regeringen enligt 8 kap rättegångsbalken. Den som är misstänkt för ett allvarligt brott och den som är frihetsberövad har alltid rätt att få en offentlig försvarare, i allmänhet en advokat, förordnad.

När det gäller tvister mellan konsumenter och näringsidkare finns det en möjlighet för konsumenterna att vända sig till Allmänna reklamationsnämnden (ARN).

I Sverige förekommer det också att tvister inom näringslivet avgörs av skiljemän. Skiljeförfarandet är en form av privat rättskipning. Stockholms Handelskammares Skiljedomsinstitut är ett av världens främsta institut för tvister mellan företag i västvärlden och företag i Kina, Ryssland, Ukraina, Kazakstan med flera länder.

Se även
Svensk rätt
Svensk författningssamling
Brottslighet i Sverige

Referenser

Webbkällor

Noter

Externa länkar
Åklagarväsendet
Kriminalvården
Rättsmedicinalverket
Gentekniknämnden
Brottsoffermyndigheten
Ekobrottsmyndigheten
Skatteverket
Sveriges Advokatsamfund
Kriminalvård

Kriminalvård, tidigare fångvård, är en form av anstaltsvård i verkställighet av fängelsestraff och frivård.

Kriminalvården i världen

Europa

Danmark
 I Danmark är termen kriminalforsorg. Den administreras av Direktorat for kriminalforsorgen.

Finland
I Finland är termerna fångvård och kriminalvård. De administreras av Brottspåföljdsmyndighetens två huvudavdelningar: Fångvårdsväsendet/Vankeinhoitolaitos (fängelsestraff och häkten) och Kriminalvårdsväsendet/Kriminaalihuoltolaitos (frivård och ungdomsstraff).

Norge
I Norge är termen kriminalomsorg. Den administreras av Kriminalomsorgen, tidigare Fængselsvesenet. Kriminalomsorgens centralförvaltning är en avdelning i justitiedepartementet.

Sverige
I Sverige administreras kriminalvården av myndigheten Kriminalvården.

Se även
Statens institutionsstyrelse
Fängelse
Johan Ture Bielke

Johan Ture Bielke, senare Ture Stensson, född den 10 maj 1742, död den 22 mars 1792, var en svensk friherre och delaktig i mordet på Gustav III.

Biografi
Johan Ture Bielke var son till Sten Carl Bielke och Hedvig Maria Brauner. Han ingick i yngre år med titeln kunglig sekreterare i konungens kansli. Då han bevistade riksdagen 1792 i Gävle valdes han till fullmäktig och ordförande i riksgäldskontoret. Han kom emellertid aldrig att inträda i denna befattning.

Mordet på Gustav III

Bielke deltog i sammansvärjningen mot Gustav III. Efter mordet tog han gift, för att på så sätt slippa de påföljder hans medbrottslingar drabbades av. När han låg för döden skickade han efter en präst, dåvarande kyrkoherden och sedermera biskopen Magnus Lehnberg, och erkände för honom sin delaktighet i mordkomplotten och redogjorde för de motiv han haft för att delta i den. Då han, trots Lehnbergs uppmaningar, envist nekade att förråda några av de sammansvurna, var Lehnberg svag nog att anmäla förhållandet till polisen. Polismästaren Nils Henric Liljensparre skyndade genast till Bielke för att förmå honom till bekännelse och anskaffa en läkare. Men trots alla ansträngningar avled Bielke några få timmar efter att han tagit giftet. 

Sedan Svea hovrätt hade fått Lehnberg att berätta vad Bielke hade anförtrott honom under bikten, dömde rätten att Bielke »förverkat adeligt namn och värdighet samt att Ture Stenssons döda kropp skulle av skarprättaren utföras samt grävas i galgbacken neder». Domen gick också i verkställighet. Med Johan Bielke utgick på svärdssidan den friherrliga ätten Bielke. Han var sedan 1768 gift med Hedvig Charlotta von Fuhrman.

Se även
 Bielkeätten

Källor

Noter

Personer under gustavianska tiden
Svenska friherrar
Johan Ture Bielke
Födda 1742
Avlidna 1792
Män
Bureätten
Personer som begått självmord
Konspiratörer
Loiredalen

Loiredalen är området runt det mittersta avsnittet av floden Loire i centrala Frankrike. Det är en vindal med många arkitektoniskt intressanta slott, bland annat Amboise, Angers, Blois, Chambord, Chenonceaux, och Montsoreau. Dalen är även känd för sina Loireviner. Dalens område mellan Sully-sur-Loire och Chalonnes-sur-Loire är sedan år 2000 ett världsarv.

Bildgalleri

Referenser 

Frankrikes geografi
Världsarv i Frankrike
Världsarv inskrivna 2000
Franska vindistrikt
Praxis

Praxis kan syfta på:

 Sedvänja (sedvana)– en vana hos en grupp att göra på ett visst sätt

 Rättspraxis – ett samlingsbegrepp för vägledande rättsliga avgöranden
 Konstitutionell praxis – ett begrepp sedvänja i tillämpningen av ett lands grundlagar
 Filosofisk praxis – en filosofisk rörelse
 Praxis (musikgrupp) – en amerikansk musikgrupp
 Praxis (djur) – ett släkte av fjärilar

Se även 

 Rättsregler
 Sedvanerätt
 Best practice
Charles Lynch (politiker)

För andra personer med samma namn, se Charles Lynch.

Charles Lynch, född 1783, död 9 februari 1853, överste, demokratisk politiker i Mississippi, USA. Ledamot av Mississippis delstatssenat 1827 och 1832–1833. Efterträdde i juli 1833 Abram L. Scott som guvernör, efter dennes frånfälle, och avgick från posten i november samma år sedan Hiram Runnels valts till ny guvernör i fyllnadsval. Kandiderade i ett senare val själv som guvernör, vann, och satt som guvernör även januari 1836 – januari 1838.

Referenser

Guvernörer i Mississippi
Män
Födda 1783
Avlidna 1853
Alistair Burt

Alistair James Hendrie Burt, född 25 maj 1955 i Bury i Lancashire, är en brittisk konservativ politiker. Han var ledamot av underhuset för Bury North mellan 1983 och 1997 samt North East Bedfordshire mellan 2001 och 2019.

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Tidigare brittiska underhusledamöter
Födda 1955
Män
Levande personer
Personer från Bury
Alumner från St John's College, Oxford
Charles Lynch (godsägare)

För andra personer med samma namn, se Charles Lynch.

Charles Lynch, född 1736, död 29 oktober 1796, var en plantageägare i delstaten Virginia och ledamot i delstatssenaten som deltog i Amerikanska frihetskriget. 

Han har gett namn åt lynchning.

Biografi
Lynch deltog på den patriotiska sidan under amerikanska revolutionen och ledde då en ståndrätt som bestraffade lojalister med piskning eller hängning. 

Den ståndrätt Lynch organiserade var en frivillig sammanslutning "till bekämpande av den laglöshet, som under befrielsekriget gripit omkring sig". För brott misstänkta greps och ställdes inför en domstol bestående av honom och hans närmaste grannar, och de, som befanns skyldiga, bands vid ett träd på hans plantage och piskades eller så hängdes de upp i trädet. Dylika organisationer för självtagen rättsskipning hade emellertid förekommit redan tidigare i de osäkra gränsdistrikten; och varför denna anordning kommit att anknytas till Lynchs namn är fortfarande okänt.

Referenser

Noter

Externa länkar

Amerikanska politiker under 1700-talet
Amerikanska eponymer
Män
Födda 1736
Avlidna 1796
Ugglan
Godsägare under 1700-talet
Allmänfarlig ödeläggelse

Allmänfarlig ödeläggelse är ett brott i svensk lag. Brottet finns beskrivet i brottsbalken 13 kapitel, 3 §. Man gör sig skyldig till allmänfarlig ödeläggelse om man åstadkommer explosion, översvämning, ras, skeppsbrott, flyg- eller tågolycka eller något annat som medför fara för liv eller hälsa eller omfattande förstörelse av egendom. 

Straffet för allmänfarlig ödeläggelse är fängelse i lägst två år och högst åtta år. Är brottet lindrigt är straffet fängelse i ett till tre år. Om det bedöms som grovt är straffet fängelse i sex till arton år eller på livstid.

Straffsatsen för detta brott är alltså densamma som för mordbrand.

Externa länkar
 13 kap. 3 § Brottsbalken

Se även
Allmänfarliga brott
Allmänfarlig vårdslöshet
Dråp
Mord
Mordbrand
Sprängattentat i Sverige
Sabotage 
Terrorism

Allmänfarliga brott
Skadegörelse
Ståndrätt

Ståndrätt är en domstol som i krig och enligt några länders lagstiftning även vid myteri eller uppror eller dylika utomordentliga tillfällen i fredstid sammankallas för att på stående fot rannsaka och döma vid svåra förbrytelser.

Sverige
Enligt Strafflagen för krigsmakten och Lagen om krigsdomstolar och rättegången därstädes, båda från 1914, kunde ståndrätt sammankallas endast i krigstid eller vid marsch till krig och utgöras av vederbörande befälhavares närmaste man som ordförande och, som ledamöter, oberoende av den tilltalades grad, två officerare av minst kaptens grad, två subalternofficerare, två underofficerare, tre av manskapet och en auditör. 

Sammanträdet skulle ske genast inför samlad trupp, och rätten fick inte åtskiljas förrän dom var avkunnad. Till behandling upptogs endast brott  som enligt strafflagen för krigsmakten var belagt med dödsstraff. Domen gick ut på 1) dödsdom, 2) målets överlämnande till annan domstol eller 3) frikännande. För den tilltalades dömande fordrades åtta röster. Sedan rätten blivit upplöst, överlämnades utslaget och protokollet till högste befälhavaren på stället, som genast lät befordra dödsstraff till verkställighet, som i Sverige skedde genom arkebusering. Hade dödsdom inte verkställts inom 24 timmar efter utslagets avkunnande, skulle målet överlämnas till vederbörlig krigsöverdomstol för att där upptas till prövning.

Senaste svensk avrättad efter ståndrättsdom
Den senaste svensken som dömts genom ståndrättsförfarande torde vara Giuseppe Franchi (Josef Francke) soldat i Svenska kåren i Estland, avrättad genom arkebusering i Estland 1918. Franchi var tidigare löjtnant i Finlands vita armé och tidigare militärmusiker vid ett gardesregemente i Stockholm. Han åtalades av ståndrätten i den Svenska kåren för olovlig värvning och försök till myteri. Omständigheterna anses oklara, liksom åtalet och ståndrättsförfarandet, vilket väckte uppseende i svensk press vid tiden.

Se även
 Militärdomstol
 Regementskrigsrätt
 Krigshovrätt

Referenser

Noter

Övriga källor 

Svensk historisk krigsrätt
Svenska historiska domstolar
John Butterfill

Sir John Valentine Butterfill, född 14 februari 1941 i Kingston upon Thames i London, död 7 november 2021, var en brittisk konservativ politiker. Han var parlamentsledamot för valkretsen Bournemouth West från 1983 till 2010. Han adlades 2003 för "services to Parliament".

Källor 

Brittiska parlamentsledamöter
Födda 1941
Män
Avlidna 2021 
Personer från Kingston-upon-Thames
Brittiska politiker under 1900-talet
Brittiska politiker under 2000-talet
Carl Wilhelm Cederhielm

Carl Wilhelm Cederhielm, född 1705, död 1769, var en svensk friherre och kammarherre. Han var son till riksrådet Josias Cederhielm och Anna Åkerhielm.

Carl Wilhelm Cederhielm riksdagsmedamot 1734–1746 och var vid 1734 års riksdag förslagställare till grundandet av Vadstena adliga jungfrustift och 1739 en av de sex grundarna av Vetenskapsakademien vid dess instiftande. Han författade även en stor mängd av vetenskapsakademins handlingar och i dessa införda "rön". 1741 begav han sig i avsikt att undersöka möjligheten för nyodlingar upp till Åsele lappmark tillsammans med Arwid Ehrenmalm, som 1743 utgav en skildring av den märkliga resan. 

Han var gift med Anna Margareta von Strokirch.

Barn
Josias Carl Cederhielm

Se även
 Släkten Cederhielm

Bibliografi

Översättning 
 Voltaire: Brutus sorge-spehl, skrefwen uti fem afhandlingar (Stockholm, 1739)

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Lund 1930.

Noter

Svenska politiker under 1700-talet
Svenska friherrar
Svenska översättare under 1700-talet
Översättare från franska
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Födda 1705
Avlidna 1769
Män
Examination

Examination är det eller de moment i en kurs som ger underlag för betygssättning. Rättssäker examination vid högskola eller universitet kan utgöras av ett skriftligt eller muntligt tidsbegränsat prov, exempelvis salstentamen, hemtentamen, datorbaserade prov (exempelvis med hjälp av lärplattform) eller duggor (korta prov). Alternativt kan examination utgöras av inlämninguppgift (hemuppgift), laborationsuppgift, praktik med omdöme av lokal handledare i samverkan med lärosätets examinator, diskussionuppgift muntligen i seminarieform eller skriftligen i lärplattformens diskussionsforum, skrivande av kortare pm, eller längre uppsats, samt praktisk projektuppgift eller längre examensarbete med muntlig och skriftlig redovisning (projektrapport), och ibland opposition på annan students uppsats. Kurser kan ha kontinuerlig examination, så att alla redovisningsuppgifter under kursens gång sammanvägs och påverkar slutbetyget, eller så kan betyg sättas baserat på avslutande prov, medan övriga redovisningsuppgifter ses som instuderingsuppgifter som endast krävs för att passera godkäntgränsen.

Den som fattar beslut om betyget benämns examinator.

Fusk vid examination på högskola eller universitet kan föranleda avstängning 2–3 månader.

Se även 
 Examen

Källor

 

en:Examination
Patrik Fahlgren

Patrik Erik Fahlgren, född 27 juni 1985 i Partille, är en svensk handbollstränare och tidigare handbollsspelare.

Klubbkarriär 
Patrik Fahlgren började spela handboll i Partilleklubben IK Sävehof, där han debuterade 17 år gammal i IK Sävehofs A-lag 2002. Under sina år 7 år Sävehof hade han Rustan Lundbäck som tränare. Han var med och vann två SM-guld i IK Sävehof 2004 och 2005. 2009 skrev han kontrakt med tyska storklubben SG Flensburg-Handewitt. 2011 skiftade han till MT Melsungen efter att inte ha fått förlänga med Flensburg.  

Efter 8 säsonger i bundesliga vände han hem till Sverige och Hammarby IF. Han vann under sin första säsong skytteligan och blev vald till Handbollsligans MVP. Säsongen efter tog han över som spelande tränare för Hammarby IF. 2019 avslutade han sin spelarkarriär, och fortsatte i Hammarby som tränare.

Landslagskarriär 
Fahlgren fick debutera i ungdomslandslagen och spelade 50 u-kamper med 181 gjorda mål i dessa. Han har spelat 53 A-landskamper och gjort 67 mål för Sveriges landslag.Han landslagsdebuterade i en träningslandskamp före VM 2009 den 9 januari mot Kuwait. Patrik Fahlgren mästerskapsdebuterade vid VM 2009 i Kroatien  efter att Lukas Karlsson hade skadat sig. Sedan  dröjde det 5 år innan Fahlgren gjorde sin nästa mästerskapsturnering. Fahlgren deltog även vid EM 2014 i Danmark och VM 2015 i Qatar. Sista landskampen spelade han den 26 januari 2015 i VM mot Polen.

Tränarkarriär 

Fahlgren ledde Hammarby till vinst i Allsvenskan 2020/2021, och Hammarby uppflyttades åter till Handbollsligan efter två säsonger i Allsvenskan.

Säsongen 2022/2023 ledde han Hammarby till final i Svenska cupen, och till första SM-semifinalen på 14 år. Han blev då uttagen i Handbollsligans All star team som Årets tränare.

Individuella utmärkelser 
Som spelare
 Skytteligavinnare Handbollsligan 2017/2018
 MVP (Mest Värdefulla Spelare) Handbollsligan 2017/2018
 Handbollsligans bäste mittnia 2007/2008 och 2008/2009

Som tränare
 All star team Handbollsligan som Årets tränare 2022/2023

Referenser

Externa länkar 

Svenska handbollsspelare
Svenska mästare i handboll
Spelare i IK Sävehof
Spelare i SG Flensburg-Handewitt
Spelare i MT Melsungen
Spelare i Hammarby IF HF
Personer från Partille kommun
Födda 1985
Levande personer
Män
Montesa (företag)

Montesa är i grunden en spansk motorcykelfabrik som köptes av Honda i mitten av 1980-talet. Nu tillverkas mopeder och motorcyklar där och Montesas trialcyklar anses som de bästa av alla trialcyklar. Från år 2005 tillverkas endast fyrtaktstrial.

Externa länkar
Hemsida

Spanska motorcykeltillverkare
Avalanche

Avalanche kan syfta på:

 Operation Avalanche – det engelska namnet på slaget vid Salerno
 Avalanche (datorspel) – ett datorspel
 Avalanche (seriefigur) – en seriefigur
 AVALANCHE – en organisation i spelet Final Fantasy VII
 Avalanche Crest – en plats i Kanada
 Avalanchediod
 Avalanche Photo Diode
 Avalanche Rocks – en plats i Antarktis
 Avalanche Software – ett spelföretag
 Avalanche Studios – ett spelföretag
Kimstads kyrka

Kimstads kyrka är en kyrkobyggnad i Kimstad, Kimstads socken och Norrköpings Borgs församling, Östergötland. Den ligger ca 12 km sydväst om Norrköping och är församlingskyrka i Norrköpings Borgs församling i Linköpings stift.

Kyrkan hör nära samman med Löfstad slott, vars ägare erhöll patronatsrätt 1699. Till formen är den en enskeppig salkyrka, med ett fullbrett korparti och med tornet placerat i väst. Kyrkan betraktas som en av landets ståtligaste barockkyrkor. Den ger ett enhetligt intryck, men har en mer invecklad byggnadshistoria.

Kyrkans gatuadress är Kimstadsvägen 87, 610 20 Kimstad.

Kyrkobyggnaden
En i koret inmurad lockhäll till en gravkista från 1000-talet tyder på en tidig kyrka på platsen. Nuvarande kyrka har rektangulärt långhus med rakslutet kor, västtorn med svängd huv, sakristia i norr och ett gravkor utbyggt på södra sidan. Långhusets sydmur härstammar från en 1100-talskyrka, till vilken fogades nytt kor och ett gravkor på 1650-talet. Från denna period härstammar även nordväggens skulpterade portal, tidigare placerad längre österut. Under 1730-talet byggdes kyrkan om och fick sin nuvarande form, förutom ombyggnad av långhuset höjdes koret och gravkorets gavelröste revs. Tornhuven uppfördes 1770. Inga större förändringar har gjorts sedan 1700-talet. Kyrkan har två klockor.

Speciellt för Kimstads kyrka är de två ryttarna av plåt på långhusets taknock. Enligt Dalin (1747) är det ett minnesmärke till minne av två tronpretender som ska ha dödat varandra i ett envig år 1060 i närheten.

Inventarier
Altaruppsatsen antas ha utförts av någon bildhuggare verksam på Stockholms slott under 1730-talet. Dess målning, ett tidigt exempel på rokokomåleri i Sverige, är utförd av fransmannen Guillaume Taraval som kommit till Sverige för att arbeta på Stockholms slott. Altarets solsymbol har de fyra hebreiska bokstäverna JHWH (se bild till höger), som står för Guds egennamn i Bibeln. Namnet uttalas på svenska Jahvé eller Jehová. 
Predikstolen, i senrenässans, övertogs från 1600-talskoret och är gjord av Mäster Staffan 1660–1669. 
Dopfunten har daterats till 1661.
I kyrkan finns en runristad gravhäll till minne av Gerulf.
På kyrkogården står en runsten till minne av Jarl med en ovanligt invecklad kristen bön.

Orgel
Från 1695 till åtminstone 1717 finne ett skänkt orgelverk med 6 stämmor.
1771: Orgelbyggare (privilegierad) Jacob Westervik, Stockholm, bygger orgelverk. Den erhåller 10 orgelstämmor. Fasaden ritad av arkitekt Carl Fredrik Adelcrantz (1716–1796). Orgeln är skänkt av greve Fersen och kostade 9000 daler.

1895 eller 1897: Åkerman och Lund, Stockholm, ersätter Jacob Westerviks orgel med ett 9-stämmigt verk bakom Adelcrantz fasad.
1950: Åkerman och Lund bygger bakom samma fasad en ny orgel med pneumatisk traktur och registratur. Huvudverkets slejflåda från 1897 pneumatiseras. Övriga verk erhåller rooseveltlådor. 

Disposition:

Galleri

Källor

Borgs församlings hemsida.

Noter

Litteratur och källor

Kimstad CI:3 (sida 11)
Kimstad CI:2 (sida 7)

Kyrkobyggnader i Norrköpings kommun
Kyrkobyggnader i Linköpings stift
Orgeldispositioner
Trinär (logik)

Trinär eller ternär betyder inom matematiken och logiken trevärd. Ett trinärt objekt kan inta tre tillstånd (-1, 0 och + 1). Detta har bland annat använts i digitala modelljärnvägar, baserade på Motorolas kommunikationskretsar MC145026, -27 och -28, och i datorsystem i Sovjetunionen.

Se även 
 Binär (logik)

Logik
3 (tal)
Tretal
Everything2

Everything2 är ett digitalt uppslagsverk som beskriver sig självt som att ha växt från en mycket enkel användarskriven encyklopedi till ett online-community med fokus på att skriva, publicera och redigera en kvalitetsdatabas av information, insikter och humor.

Till skillnad från andra internetuppslagsverk som Wikipedia krävs att skribenten är inloggad, och endast en sidas (en nods) författare alternativt en moderator kan redigera vad som redan är skrivet. Everything2 kräver inte att texterna ska släppas under någon specifik licens – det är upp till varje bidragslämnare.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Everything2

Engelskspråkiga uppslagsverk
Webbplatser
Bildanden 1988