kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ebba Pauli

Ebba Helena Pauli, född 12 juni 1873 i Västerhaninge, död 28 juli 1941 i Stockholm, var en socialt verksam svensk författare.

Biografi
Hon var dotter till kanslisekreterare Carl Gustaf Pauli och Emma Charlotta Swartling. Pauli studerade 1901-1902 vid universitetet i Lausanne. Hon blev vald till sekreterare i den första fattigvårdsutredningen 1905–1906 och var ledamot av fattigvårdslagstiftningskommittén 1907–1916 samt av Stockholms kyrkliga socialråd 1928–1932.

Pauli var med och grundade Centralförbundet för Socialt Arbete och S:t Lukasstiftelsen, samt tillsammans med Natanael Beskow Sveriges första hemgård, Birkagården, den 26 november 1912 och var därefter dess biträdande föreståndare.

Hon tilldelades 1916 medaljen Illis Quorum. Hon var ogift.

Bibliografi

 - 2. utvidgade upplagan 1905.

 - Ur Social Tidskrift. - 2. utvidgade upplagan 1915.

 - Medförfattare: Sam Thysell.

 - Tillsammans med: Helfrid Roland och Sigurd Åstrand.

Referenser

Vidare läsning

Bengtsson, Ingvar (2019), Rörelseni stillhet och kraft.  En organisationsbiografi över S:t Lukasstiftelsen  som blev Förbundet S:t Lukas..  (Bibliotheca Historico-Eccleesiastica Lundensis 65)  ..

Födda 1873
Avlidna 1941
Svenskspråkiga författare
Kvinnor
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Mottagare av Illis Quorum
Sarpsborgs kommun

Sarpsborgs kommun (norska: Sarpsborg kommune) är en  kommun i Viken fylke i Norge. Centralort är staden Sarpsborg, som ingår i den sammanväxta tätorten Fredrikstad/Sarpsborg

Administrativ historik 
Sarpsborgs kommun upprättades 1839 genom utbrytning ur Tune kommun. Detta i samband med att den gamla staden Sarpsborg åter igen hade fått stadsprivilegier. Den nybildade stadskommunen hade 1 325 invånare vid upprättandet.

Mellan 1884 och 1980 genomfördes ett antal gränsregleringar där olika områden successivt fördes över från Tune kommun till Sarpsborgs kommun:
 1 januari 1884: obebott område
 1 januari 1912: bebott område (696 invånare)
 1 juli 1925: bebott område (1008 invånare)
 1 juli 1957: bebott område (66 invånare)
 1 januari 1980: bebott område (10 invånare)

Den 1 januari 1992 gick kommunerna Skjeberg och Tune samt huvuddelen av Varteigs kommun upp i Sarpsborgs kommun. Kommunen ökade då från 11 826 invånare före sammanslagningen till 46 608 invånare efter. Kommunkoden ändrades samtidigt från 0102 till 0105.

Kommunvapen 
Blasonering: På gull bunn en gående svart bjørn over en svart borg.(I fält av guld en gående svart björn varunder en svart borg.)

Kommunvapnet godkändes genom kunglig resolution den 11 mars 1966. Vapnet är en fritt tolkad rekonstruktion av den medeltida staden Sarpsborgs sigill. Det är enbart känt från en efterlikning från 1500-talet. Slottet anspelar på stadens nav medan björnen är hämtad från vapnet till Alv Erlingsson, som på 1280-talet kallades Sarpsborgs jarl.

Vapen för tidigare kommuner inom den nuvarande kommunen

Tätorter
 Hasle
 Ise
 Jelsnes
 Sarpsborg (centralort, del av sammanhängande tätorten Fredrikstad/Sarpsborg)
 Skivika (större delen i Fredrikstads kommun)
 Skjeberg
 Stikkaåsen
 Ullerøy

Vänorter 
Kommunen har följande vänorter:

Referenser

Externa länkar 
 Sarpsborgs officiella webbplats

Kommuner i Viken fylke
Tidigare stadskommuner i Norge
1391

1391 (MCCCXCI) var ett normalår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Juni
 juni - Massakern 1391 utlöser pogromer över hela Spanien.

Oktober 
 7 oktober – Birgitta Birgersdotter, heliga Birgitta, helgonförklaras.

Okänt datum 
 Hamnar under de mecklenburgaska hertigarna öppnas för Vitaliebröderna.
 Vitaliebröderna hjälper Stockholm som fortfarande behärskas av Albrekttrogna tyskar och som börjar belägras av Margareta detta år.
 Stillestånd sluts mellan Margareta och Albrekts här under året.
 Hjularöds slott i Harlösa socken i Skåne omnämns för första gången.
 Académie de Saint-Luc grundas i Paris.

Födda 
 6 november – Edmund Mortimer, engelsk earl av Ulster och March.
 Johanna av Frankrike (hertiginna av Bretagne)

Avlidna 
 Nils Hermansson, biskop av Linköping.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1571

1571 (MDLXXI) var ett normalår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Mars 
 16 mars – Ryssarna upphäver belägringen av Reval.
 Mars – Svenskarna besegrar ryssarna i slaget vid Ubagall (efter 16 mars).

Juni 
27 juni – Jesus College vid Oxfords universitet grundas av drottning Elisabet I av England. Colleget är det första protestantiska colleget att grundas i Oxford.

Augusti 
 Augusti – Erik XIV med familj förs till Kastelholms slott.
15 augusti – Famagusta blir venetianska befästningen på Cypern, som faller i osmanernas händer.

Oktober 

 7 oktober – Osmanska riket kämpar mot en allians bestående av Spanien, Kyrkostaten, Venedig och Malta i slaget vid Lepanto, och efter slaget börjar galärernas tillbakagång.
 Oktober – Erik XIV med familj förs till Gripsholms slott.

Okänt datum 
 Laurentius Petris kyrkoordning antas i Sverige.
 En skolordning, med vilken den lutherska kyrkan slutgiltigt övertar det pedagogiska ansvaret från sin katolska föregångare, antas i Sverige. Latin behålls dock som ett huvudämne.
 Tartarer ödelägger Karelen och Savolax.
 Petrus Michaelis Fecht utnämns till kanslisekreterare under Johan III.
 För att svenska staten skall få medel till Älvsborgs lösen påläggs befolkningen en förmögenhetsskatt.
 Johan Baptista Pahr och hans bröder Dominicus och Franciscus inbjuds som arkitekt respektive byggmästare till Sverige.
 För att göra sig av med katolska högtider minskas antalet arbetsfria helgdagar i Sverige under året till 32 (förutom söndagar) genom den så kallade helgdagsreduktionen.
 Det engelska underhuset introducerar förslaget pro forma.

Födda 
 31 mars – Pietro Aldobrandini, italiensk kardinal och konstmecenat.
 14 augusti – Anders Bure, svensk generalmatematikus, krigsråd, den svenska kartografins fader. 
 27 december – Johannes Kepler, tysk astronom.
 Lucrezia Marinella, italiensk poet, filosof och författare.

Avlidna 
 3 januari – Joakim II av Brandenburg, kurfurste av Brandenburg.
 13 januari – Johan av Brandenburg-Küstrin, markgreve av Brandenburg-Küstrin.
 24 maj – Gustaf Olofsson till Torpa, svensk friherre och riksråd, lagman i Västergötland samt riksmarsk sedan 1569.
 7 oktober – Dorothea av Sachsen-Lauenburg, drottning av Danmark och Norge 1534–1559, gift med Kristian III.
 Antonios Eparchos, grekisk humanist.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1212

1212 (MCCXII) var ett skottår som började en söndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Mars 
 20 mars – Augustinkorherrarnas kloster i Leipzig grundas, med den klosterskola som sedermera blir Thomasschule.

Juli 
 16 juli – En korstågshär besegrar almohaderna i slaget vid Navas de Tolosa.

Okänt datum 
 Barnkorståget inleds.
 Sankta Klaras orden instiftas av Klara av Assisi.
 Böhmen erkänns som ett ärftligt kungarike.
 Grunden läggs till katedralen i Reims.

Födda 
Isabella II av Jerusalem, drottning av Jerusalem, kejsarinna av Tysk-romerska riket och drottning av Sicilien.
 Maria av Tjernigov, rysk krönikör, furstendömet Rostovs regent.

Avlidna 
 12 maj – Dagmar av Böhmen, drottning av Danmark sedan 1205, gift med Valdemar Sejr (död detta eller nästa år).
 Roger Bacon (död omkring detta år).

Externa länkar
1465

1465 (MCDXLV) var ett normalår som började en tisdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 4 januari – Biskop Jöns Bengtssons här besegrar Karl Knutssons i slaget på Stockholms isar.
 30 januari – Fred sluts mellan Karl Knutsson och Jöns Bengtsson med flera i Stockholm, varvid Karl abdikerar som kung av Sverige för andra gången men får Finland som förläning. Kettil Karlsson väljs till riksföreståndare för andra gången.

Juli 
 16 juli – Burgunderna under Karl den djärve besegrar de kungliga franska trupperna under Ludvig XI av Frankrike i slaget vid Montlhéry under fransk-burgundiska kriget.

Augusti 
 11 augusti – När Kettil Karlsson dör väljs ärkebiskop Jöns Bengtsson till Sveriges riksföreståndare för andra gången.

Okänt datum 
 Nya fientligheter utbryter mellan kung Karl Knutsson (Bonde) och biskoparna Jöns Bengtsson (Oxenstierna) och Kettil Karlsson (Vasa).
 Kyrkomålaren Albertus Pictor dyker upp i svenska källor för första gången, då han antas som borgare i Arboga.
 I Frankrike utmanar adeln Ludvig XI genom Förbundet för allas välfärd. Bakom manifestet står hertigarna av Bourbon, Berry, Bretagne, Nemours och Kalabrien samt grevarna av Charolais, Anjou, Armagnac, Saint-Pol och Dunois med flera.

Födda 
 Karl Karlsson (Bonde), son till Karl Knutsson.
 Mette Ivarsdotter (Dyre), svensk riksföreståndargemål 1504–1512, gift med Svante Nilsson (Sture).
 Bernardo Accolti, italiensk skald.
 Cassandra Fedele, italiensk författare.

Avlidna 
 11 augusti – Kettil Karlsson (Vasa), biskop av Linköping sedan 1459 och svensk riksföreståndare sedan 1464 (död i pesten).
 Cecilia Petersdotter, svensk nunna. 
 Isabella av Taranto, regerande prinsessa av Taranto och drottning av Neapel.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1705

1705 (MDCCV) var ett normalår som började en torsdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en måndag i den julianska kalendern samt ett normalår som började en söndag i den svenska kalendern.

Händelser

Maj 
 6 maj – En källa med ovanligt hög järnhalt upptäcks i blekingska Ronneby, vilket leder till grundandet av Ronneby brunn.

Juli 
 16 juli – Svenskarna under generalmajor Adam Ludvig Lewenhaupt besegrar ryssarna under fältmarskalk Boris Sjeremetiev i slaget vid Gemauerthof.
 21 juli – Svenskarna besegrar polackerna i slaget vid Rakowitz.

November 
 18 november – Fred sluts mellan Sverige och Polen i Warszawa.

December 
 21 december – Nils Gyldenstolpe blir ny svensk kanslipresident.

Okänt datum 
 Ett fälttåg österut påbörjas och svenskarna förföljer ryssarna ända in i Volynien.
 En längre period av missväxt drabbar Sverige.

Födda 
 1 januari – Adolf Mörner, svensk friherre, greve av Morlanda.
 27 februari – Peter Artedi, svensk biolog, iktyologins fader.
 6 juli – Louise de Ramezay, kanadensisk feodal godsägare och industrialist. 
 19 september - Marguerite-Antoinette Couperin, fransk musiker.
 31 oktober – Clemens XIV, född Giovanni Vincenzo Antonio Ganganelli, påve 1769–1774.
 okänt datum - Faustina Pignatelli, italiensk matematiker.

Avlidna 
 5 februari – Philipp Jakob Spener, tysk teolog.
 5 maj – Leopold I, tysk-romersk kejsare 1658–1705.
 15 augusti – Johan Gabriel Stenbock, svensk statsman.
 16 augusti – Jakob Bernoulli, schweizisk matematiker.
 29 september – Lovisa Dorotea av Preussen, gift med Fredrik av Hessen-Kassel.
 30 november – Katarina av Braganza, drottning av England, Skottland och Irland 1662–1685 (gift med Karl II)
 10 november - Justine Siegemundin, tysk barnmorska och författare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1763

1763 (MDCCLXIII) var ett normalår som började en lördag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
27 januari – Brasiliens huvudstad flyttas från Salvador till Rio de Janeiro.

Februari 
 10 februari – Parisfreden undertecknas.
 15 februari – Sjuårskriget slutar, genom att de inblandade parterna sluter fred i Hubertsburg.

September
 20 september – Silangupproret på Spanska Filippinerna slås ned och dess ledare Gabriela Silang avrättas.

December 

 13 december – Första moderna svenska Luciafirandet omtalas vid ett slott i Västergötland.

Okänt datum 
 En period av ekonomisk kris inleds i Sverige, varför många manufakturer tvingas läggas ner.
 Sverige och Storbritannien återupprättar handelsförbindelser igen, efter 15 års fientlighet.
 Ett förbud mot skatteköp införs, till de svenska böndernas stora förargelse.
 Investeringarna i Finlands största exportvara, tjära, minskar på grund av rädslan för en rysk invasion.
 Den svenska hospitalsordningen införs och innebär att varje församling skall försörja de fattiga. Det blir dock stora lokala variationer, eftersom det är upp till socknarna hur det ska lösas.
 Ett nytt Kina slott byggs i mer varaktigt material än det första träslottet. Carl Fredrik Adelcrantz inreder slottet med hjälp av Jean Eric Rehn.
 Stockholms invånarantal uppgår till 73 000. De näst största städerna Göteborg och Karlskrona uppges ha ca 10.000 invånare vardera.
 Den första upplagan av Almanach de Gotha publiceras.

Födda 
 3 januari – Joseph Fesch, fransk kardinal.
 17 januari – John Jacob Astor, amerikansk entreprenör.
 26 januari – Jean Baptiste Bernadotte, fransk marskalk, kung av Sverige och Norge 1818–1844.
 9 februari – Buckner Thruston, amerikansk jurist och politiker, senator 1805–1809.
 21 mars – Jean Paul, tysk författare.
 7 maj – Józef Antoni Poniatowski, polsk general.
 24 september – Ezra Butler, amerikansk politiker, guvernör i Vermont 1826–1828.
 14 november – Stanley Griswold, amerikansk politiker, senator 1809.
 2 september – Caroline Schelling, tysk författare, översättare och salongsvärd.

Avlidna 
 12 februari – Pierre de Marivaux, fransk författare.
 11 maj – Thure Gabriel Bielke, svensk militär, diplomat och politiker; riksråd.
 29 juni – Hedvig Charlotta Nordenflycht, svensk författare.
 11 juli – Peter Forsskål, svensk naturforskare, orientalist och filosof.
 12 augusti – Olof von Dalin, svensk skald, prosaskriftställare och hävdatecknare.
 oktober – Anna Maria Garthwaite, brittisk textildesigner. 
 10 november – Joseph François Dupleix, fransk generalguvernör i Indien.
 27 november – Isabella av Parma, prinsessa.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1747

1747 (MDCCXLVII) var ett normalår som började en söndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Maj 
 3 maj – En brittisk flotta på 16 skepp besegrar en fransk flotta på 38 skepp i sjöslaget vid Kap Finisterre.
 Maj
 Sverige sluter subsidieförbund med Frankrike.
 Sverige sluter defensivallians med Preussen, för att försvara Adolf Fredriks tronföljd.

Juli 
 8 juli – Överste Hans Henrik von Liewen, löjtnant Alexander Mikael von Strussenfelt och överstelöjtnant Augustin Ehrensvärd beger sig till Finland. Deras uppgift är att utse plats för tre gränsbefästningar, vilket leder till att fästningen Sveaborg, utanför Helsingfors, börjar byggas.

Oktober 
 17 oktober – Kungliga Vetenskapsakademien får ensamrätt att ge ut almanackor i Sverige, vilket blir en god inkomstkälla.

December 
 5 december – Carl Gustaf Tessin blir ny svensk kanslipresident. Han lyckas minska det ryska inflytandet på svensk politik och ökar rådets makt gentemot kungahuset. Han genomdriver också giftermålet mellan Gustav III och Sofia Magdalena av Danmark, vilket inte är populärt i hovet och leder till att han senare tvingas lämna politiken.

Okänt datum 
 Det svenska Jernkontoret inrättas i syfte att reglera produktionen och exporten och därigenom hålla priserna uppe. Man lånar också ut pengar till järnbruk och hyttor.
 Hattarna låter avrätta Fredrik I:s livmedikus A. Blackwell efter anklagelser om förräderi.
 Olof von Dalins Svea rikes historia i fyra band börjar utkomma.
 Den svenske nationalekonomen Anders Berch ger ut Inledning til almäna hushålsordningen, vilken blir minst lika viktig som hans föregående bok.
 Den längsta kända sillperioden i Sveriges historia inleds och varar till 1809. Fiskerinäringen och tranutvinningen i Bohuslän får ett rejält uppsving.
 En av Carl von Linnés lärjungar, finländaren Pehr Kalm, påbörjar en treårig forskningsresa till Nordamerika.
 Arbetet med Polhems slussled i Trollhättan inleds.
 En grupp borgare från Marstrands stad framlägger förslaget att staden skall bli frihamn, för att stimulera ekonomin där, dock utan att vinna gehör i den svenska riksdagen.

Födda 
 1 januari – Henrik Gahn, svensk läkare, känd för att ha lyckats ympa skyddskoppor, vilket ledde till vaccination mot smittkoppor.
 28 februari – Justin Morgan, amerikansk hästuppfödare och kompositör.
 27 maj – Malte Ramel, svensk hovkansler, riksråd och ledamot av Svenska Akademien samt tillförordnad kanslipresident 1785–1786.
 2 juli – Rose Bertin, Frankrikes första internationella modeskapare.

Avlidna 
 19 mars - Katarina Opalinska, drottning av Polen.
 3 april – Leopold I av Anhalt-Dessau, preussisk fältmarskalk.
 19 juni – Jakob Benzelius, svensk ärkebiskop sedan 1744.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Konstruktion

Konstruktion kan syfta på:

 Byggnadskonstruktion –  läran om hur man dimensionerar och utformar de bärande delarna i byggnader
 Skeppskonstruktion – konstruktion av fartyget
 Mekanikkonstruktion – utveckling, beräkning och dimensionering av maskiner.
 Social konstruktion – begrepp i samhällsvetenskap
 Syntaktisk konstruktion – begrepp i lingvistik, syntaktiskt sammanhållen ordgrupp, på såväl frasnivån som satsnivån

Se även 
 Produktutveckling –  processen att utveckla en idé till ny produkt eller att förbättra en redan befintlig produkt
 Implementation
 Konstruktivism
 Design
1471

1471 (MCDLXXI) var ett normalår som började en tisdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Januari 
17 januari – Príncipe upptäcks.

Mars 
 Mars – Danmark går i krig mot Sverige.

April 
 9 april – Stillestånd sluts mellan Sverige och Danmark i Kungsäter.
 11 april – Henrik VI, som tillfälligt har återtagit den engelska kungatronen hösten föregående år, blir nu avsatt för gott av sin tronrival Edvard IV, som nu förblir kung av England och herre över Irland till sin död 1483. En månad senare blir Henrik mördad i Towern, troligen på Edvards order.
 April – Ett möte med lübeckare som representerar Danmark hålls i Stockholm.

Maj 
 4 maj – Edvard IV av ätten York besegrar Henrik VI:s hustru, drottning Margareta av Anjou i slaget vid Tewkesbury under det engelska inbördeskriget rosornas krig, vilket medför slutet för ätten Lancasters makt.

Juli 
 23 juli–10 oktober – Vapenvila med Danmark upprätthålls i Stockholm i och med Stockholmsförhandlingarna.

Augusti 
 9 augusti – Sedan Paulus II har avlidit den 26 juli väljs Francesco della Rovere till påve och tar namnet Sixtus IV.

Oktober 
 10 oktober – Sten Sture den äldre och dalkarlarna besegrar Kristian I och hans män i slaget vid Brunkeberg.
 14 oktober – Lagen om att hälften av en svensk stads rådmän måste vara tyskar upphävs. Det blir nu alltså förbjudet för utlänningar att vara borgmästare och rådmän i svenska städer, detta som straff för att Hansan stöder Danmark.

Okänt datum 
 Det av partistrider försvagade Novgorod erkänner Moskvas överhöghet, vilket är första steget mot Novgorods inlemmande i Ryssland.

Födda 
 21 maj – Albrecht Dürer, tysk målare och grafiker.
 7 oktober – Fredrik I, kung av Danmark och Norge 1523–1533.
 Zhang, kejsarinna av Kina.

Avlidna 
 mars – Alessandra Macinghi Strozzi, italiensk köpman och brevskrivare.
 21 maj – Henrik VI, kung av England och herre över Irland 1422–1461 och från 1470 till 11 april detta år (mördad).
 25 juli – Thomas a Kempis, tysk-nederländsk augustinkorherre och författare.
 26 juli – Paulus II, född Pietro Barbo, påve sedan 1464.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1697

1697 (MDCXCVII) var ett normalår som började en tisdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Mars 
Mars – Frankrikes ockuption av Saint John's hävs.

April 
 5 april – Karl XI dör i magcancer och efterträds som kung av Sverige av sin 15-årige son Karl XII. Då denne är omyndig installeras en förmyndarstyrelse under änkedrottningen Hedvig Eleonoras ledning.

Maj 
 7 maj – Slottet Tre Kronor i Stockholm, som uppfördes i mitten av 1200-talet, brinner ner. Kungafamiljen flyttar till Wrangelska palatset. Trots ett frenetiskt evakueringsarbete uppslukas stora delar av Riksarkivet och det kungliga biblioteket i lågorna.

Juni 
 2 juni – 29 gardessoldater i Stockholm, som hjälper till med rivningsarbetet efter slottsbranden, dödas då ett stycke av den gamla muren rasar.
 21 juni – Förmyndarregeringen godkänner Nicodemus Tessins planritningar för ett nytt kungligt slott i Stockholm.

Oktober 
 Oktober – För att förhindra liknande brandkatastrofer i framtiden stadgas i ett kungligt brev, att facklor inte får användas på Riddarholmen. Husägarna där beordras också att gemensamt bekosta 16 lanternor att uppsättas vid husen. Detta blir Sveriges första gatlyktor.

November 
 8 november – Karl XII förklaras myndig av riksdagen, trots sin låga ålder (15 år).
 29 november – Karl XII övertar styrelsen.

December 
 14 december – Karl XII kröns i Storkyrkan i Stockholm. Han sätter själv kronan på sitt huvud och avlägger inte någon kungaed, vilket bekräftar det kungliga enväldet.

Okänt datum 
 På initiativ av Christopher Polhem inrättas en teknisk skola och experimentverkstad, Laboratorium mechanicum, i Stockholm.
 Den svenska hungersnöden kulminerar: 500 000 tunnor spannmål importeras till Stockholm från Östersjöprovinserna, främst Livland, för att råda bot på den rådande hungersnöden.
 Jacob Reenstierna den yngre får privilegium att vid Hults bruk i Östergötland starta tillverkning av skeppsspik.
 En svensk lagändring medför att den tidigare regeln om att utomäktenskapliga barn skall bo hos sin mor de tre första åren och hos sin far de fyra kommande tas bort. Istället skall barnet stanna hos modern, medan fadern blir underhållsskyldig.
 En kvarnkommission ger svenska kronan vattenregale över strömmar och vatten, beskattningsrätt för kvarnar och förfoganderätt.

Födda 
 1 januari – Joseph François Dupleix, fransk generalguvernör i Indien.
 6 augusti – Nicola Salvi, italiensk skulptör och arkitekt.
 10 november – William Hogarth, brittisk målare, grafiker och karikatyrtecknare.
 25 november – Gerhard Tersteegen, tysk reformert mystiker och psalmdiktare.
 okänt datum - Helena Arnell, finländsk konstnär.
 okänt datum - Antoine Dérizet, fransk arkitekt.

Avlidna 
 5 april – Karl XI, kung av Sverige sedan 1660 (myndig 1672) (död i magcancer).
 31 oktober – William Moore, kapten William Kidds kanonjär, av blödning sedan kapten Kidd slagit honom i huvudet med en hink.
 12 juni - Ann Baynard, engelsk naturfilosof.
 Karin Thomasdotter, finländsk fogde och länsman.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1674

1674 (MDCLXXIV) var ett normalår som började en måndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari 
19 februari – England och Nederländerna undertecknar Westminsterfördraget, där Nederländerna erkänner att England erhåller Nya Amsterdam, som blir New York.

December 
29 december – Sverige håller avtalet med Frankrike och en svensk här under Carl Gustaf Wrangel infaller i Brandenburg, vilket utlöser Skånska kriget.

Okänt datum 
Italienaren Lorenzo Magalotti utger en reseskildring, Sverige under år 1674, med bland annat redogörelser för svenskarnas äktenskaps-, bad- och bastuvanor.
Vallarna och bastionerna runt Landskrona, ritade av Erik Dahlbergh, står klara.
Gustav Düben ger ut sin tonsättning av Samuel Columbus diktsvit Odæ Sveticæ, en av stormaktstidens med känsta sångsamlingar.
Juridikprofessorn Johan Stiernhöök ger ut en bok om det svenska rättsväsendets historia, De jure sveonum et gothorum vetusto.
Stockholms Auctions- och Adresse Cammare, Sveriges äldsta auktionshus, inrättas och går sedermera under namnet Stockholms stads auktionsverk.
Riddarhuset i Stockholm står färdigt.

Födda 
5 april – Elisabeth Sofia av Brandenburg, kurländsk regent. 
17 augusti – Johann Georg Gmelin den äldre, tysk kemist och apotekare
5 december – Iver Rosenkrantz, dansk statsman, Danmarks statsminister 1730–1735

Avlidna 
 5 januari - Ebba Brahe, svensk brukspatron. 
 Oktober – Robert Herrick, engelsk författare och präst.
8 november – John Milton, engelsk diktare och publicist.
Lasse Lucidor, svensk lärare, lyriker, författare och sångare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar