kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Fuxing

Fuxing () eller Fupan () är i kinesisk mytologi en av de tre lyckobringande gudarna Sanxing. Fuxing är personifieringen av lycka och förmögenhet. Fuxing identifieras med planeten Jupiter

I litteratur från Mingdynastin (1368–1644) beskrivs att Fuxing var en inspektör från Daozhou (dagens Dao i Hunan) som levde under Tangdynastin (618–907). Hans namn var Yang Gong (楊公) eller Yang Cheng (楊成). Han beundrades av befolkningen för sin kamp att dvärgar inte skulle användas för underhållning i hovet. Med tiden blev han gudomlig och tillbedd för att få lycka och rikedom.

Fuxing visualiseras klädd som tjänsteman eller  vetenskapsman med en bokrulle där ordet Fu (福) är synligt. Han har kejserliga skor och är klädd i röda kläder med broderade drakar och utsmyckad med kedjor av jade. Han håller en ruyispira i handen. Hans ansikte är ljust och glatt och har långt skägg. Ibland avbildas ett berg av guld och silver över hans huvud. Ibland är han tillsammans med en fladdermus eftersom ordet för fladdermus (蝠) uttalas samma som Fu. Ibland håller han ett barn eller är omgiven av barn.

Se även 
 Shoulao
 Luxing
 Mytologi: Lyckan

Referenser

Noter 

Gudar i kinesisk mytologi
WP:Projekt Kina
Ärkeängeln Gabriel

Gabriel (גַּבְרִיאֵל, hebreiska Gavri'el, tiberiansk hebreiska Gaḇrîʼēl, latin Gabrielus, grekiska Γαβριήλ, Gabriēl, arabiska جبريل Jibrīl eller جبرائيل Jibrail, arameiska Gabri-el, bokstavligen "Herre, av Gud", egentligen en Herre, som är "av Gud" eller "Guds kämpe") anses inom de abrahamitiska religionerna vara en ärkeängel och tros tjäna som sändebud från Gud.

Beskrivning 
Gabriel är en av de tre namngivna änglarna i Bibeln. Han framträder för första gången i Daniels bok såsom uttydare av Daniels syner och i Lukasevangeliet som den som förkunnar Johannes döparens och Jesu födelse. Han omnämns även i Henoks bok. Gabriel firas inom katolska kyrkan den 29 september.

Enligt Jesu Kristi Kyrka av Sista Dagars Heliga levde Gabriel sitt dödliga liv som patriarken Noa. Gabriel och Noa betraktas som en och samma individ; Noa anses vara hans jordiska namn och Gabriel hans himmelska.

I konsten avbildas han mestadels i bebådelsescener, där han ofta framställs med en vit liljestängel i handen.

Gabriel nämns även i olika skrifter inom bahá'í-tron, främst i Bahá'u'lláh's mystiska bok Haft-Vádí.

Enligt islam uppenbarades Koranen för den islamiske profeten Muhammed av ärkeängeln Gabriel, som Gud hade sänt.

Se även 
 Mikael
 Rafael
 Uriel

Not: I Bibelns 66 böcker nämns inte ängeln Gabriel som någon ärkeängel. Den enda som benämns ärkeängel är Mikael (Judas vers 9).

Referenser

Externa länkar

Ärkeänglar
Bibeln
Personer i Koranen
Personer i Muhammeds liv
Dzongkha

Dzongkha (av dzong, "fort", och kha, "språk") är ett tibeto-burmanskt språk med cirka 130 000 modersmålstalare och 470 000 andraspråkstalare, främst i Bhutan, där det är officiellt språk. Språket skrivs med tibetansk skrift.

Dzongkha är nära besläktat med j'umowa, den tibetanska dialekt som talas Chumbidalen, och med sikkimesiska, det officiella språket i det gamla kungadömet Sikkim. Språket är också besläktat med den tibetanska dialekt som talas i Lhasa, men språken är inte omedelbart ömsesidigt förståeliga.

Tidigare användes klassisk tibetanska som utbildningsspråk i Bhutan, men det ersattes av dzongkha på 1960-talet. 

Dzongkha och dess dialekter är modersmål för befolkningen i de åtta västra distrikten i Bhutan (Phodrang, Punakha, Thimphu, Gasa, Paro, Haa, Dagana och Chukha). det finns också talare av dzongkha nära den indiska staden Kalimpong, som tidigare tillhörde Bhutan men tillhör Västbengalen. Dzongkha är obligatorisk språk i alla skolor i Bhutan och språket är lingua franca i de distrikt i södra och östra Bhutan där det inte talas som modersmål. På grund av de få antalet talande finns det farhågor om att dzongkha håller på att trängas ut till förmån för större språk.

I oktober 2005 slutade Microsoft att använda namnet "dzongkha" på språket i företagets mjukvara och ersatte det med "Tibetan-Bhutan". Detta skedde efter påtryckningar från Kinas regering som ansåg att ordet dzongkha kunde förknippas med den landsflyktige tibetanske ledaren Dalai Lama.

Fonologi

Konsonanter 

Källa:

Vokaler 

Källa:

Referenser

Noter

Övriga källor 
 
 
 

Sinotibetanska språk
Språk i Bhutan
Kosmos 1402

Kosmos 1402 () var en rysk övervakningssatellit som inte lyckades nå omloppsbana. Normalt brinner sådana satelliter upp harmlöst när de återinträder i jordens atmosfär. Kosmos 1402 var dock atomdriven. En liknande satellit (Kosmos 954) störtade i Kanada år 1978 och radioaktiva fragment spreds då över ett stort (obebott) område.

Kosmos 1402 sköts upp den 30 augusti 1982. Satelliten hade ett nytt säkerhetssystem som skulle skjuta upp reaktorn i en högre omloppsbana, men detta misslyckades. Kosmos återinträdde i jordens atmosfär den 23 januari 1983, situationen var allvarlig eftersom satelliten inte gick att kontrollera. Den störtade dock i Indiska oceanen, reaktorhärden återinträdde den 7 februari och störtade i Sydatlanten utanför Argentinas kust.

Kosmos 1402 ingick i RORSAT-programmet och hade en massa på 3 800 kg.

Källor

Fotnoter

Spionsatelliter
Kosmosprogrammet
Rymdfartsåret 1982
Linjär funktion

En linjär funktion är en funktion f(x) som uppfyller följande två krav:
  för alla x och y, och
  för alla skalärer .
Det är inget krav att x eller y är reella tal utan de kan vara element i ett godtyckligt vektorrum, funktioner eller operatorer.

Ovanstående regler innebär allmänt att om  är ett antal vektorer och  är ett motsvarande antal skalärer så gäller att

vilket är en mycket användbar egenskap hos funktionen.

Om en funktion inte uppfyller ovanstående krav kallas den en olinjär funktion, eller en icke-linjär funktion.

Problem som ger upphov till linjära funktioner är oftare enklare att lösa än de som ger upphov till olinjära funktioner. Därför lineariseras i praktiken gärna icke-linjära system, det vill säga de approximeras med ett linjärt system, så att de blir lättare att lösa.

Polynom av grad ett kallas också, något oegentligt, för linjära, trots att de inte behöver uppfylla ovan nämnda krav. Ett vanligt namn för de polynomen är affina funktioner. Orsaken till förbistringen är att den grafiska bilden av en affin funktion alltid är en rät linje, medan bara de räta linjer som går genom origo representerar linjära funktioner enligt definitionen - "addition av x-värden ger adderat funktionsvärde".

Se även 
 Linjär ekvation

Funktioner

cs:Linearita
Pelkosenniemi

Pelkosenniemi är en kommun i landskapet Lappland i Finland, belägen vid Kemi älv där denna flyter samman med Kitinen. Pelkosenniemi har  invånare () och har en yta på  km². Kommunen gränsar till Sodankylä kommun i norr och väster, Savukoski kommun i nordost, Salla kommun i öster samt Kemijärvi stad i söder.

Huvudort i kommunen är Pelkosenniemi kyrkoby som också utgör kommunens enda tätort enligt Statistikcentralens definition. Den 31 december 2015 hade Pelkosenniemi kyrkoby 356 invånare och Pelkosenniemi kommun hade då en tätortsgrad på 38,5 %.

En del av nationalparken Pyhä-Luosto ligger i kommunen.
Pelkosenniemi är en enspråkigt finsk kommun.

Historia
Pelkosenniemi kommun bildades 1916 genom utbrytning ur Sodankylä kommun. Den 1 januari 1992 skedde gränsjusteringar mellan Pelkosenniemi och kommunerna Kemijärvi stad, Salla, Savukoski och Sodankylä.

Politik

Mandatfördelning i Pelkosenniemi kommun, valen 1976–2021

Demografi

Befolkningsutveckling

Språk
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2021. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande. För språk med färre än 10 talare är siffran dold av Statistikcentralen på grund av sekretesskäl. För Pelkosenniemi kommun betyder det att inget främmande språk framgår i tabellen på grund av för få antal talare.

Externa länkar

Källor

Noter

Pelkosenniemi
Finlands kommuner
Definitionsmängd

En definitionsmängd eller en domän är inom matematiken mängden av alla möjliga argument eller 'invärden' för en funktion. Givet en funktion , så är mängden  definitionsmängd för  och mängden  målmängden för . Mängden av alla värden som  antar kallas värdemängden till , betecknas ofta ,  eller . För varje funktion är dess värdemängd en delmängd av dess målmängd.

En väldefinierad funktion avbildar varje element i sin definitionsmängd på exakt ett element i sin värdemängd.
Till exempel definierar
 
ej en funktion med de reella talen  som definitionsmängd, eftersom högerledet ej är definierat för .
 är däremot en funktion med definitionsmängden , det vill säga mängden av alla nollskilda reella tal. Funktionen

kan ha  som definitionsmängd.  sägs då vara en funktion över .

Se även 
 Värdemängd
 Målmängd
 Injektiv
 Surjektiv
 Bijektiv

Källor
 Forsling och Neymark. Matematisk analys en variabel. Liber AB, 2004. Sid 65-66.

Noter

Matematisk terminologi
Elizabeth Inchbald

Elizabeth Inchbald, född 15 oktober 1753 i Staningfield, Suffolk, död 1 augusti 1821 i London, var en brittisk författare, dramatiker och skådespelerska.  

Hon prövade lyckan som skådespelerska 1772, samma år som hon gifte sig med Joseph Inchbald. Hon gjorde ett stort antal framträdanden tills hon drog sig tillbaka från scenen 1789. 

1782 spelades hennes första pjäs upp. Totalt skrev hon under sin livstid ungefär ett dussin pjäser. 1791 kom hennes första roman ut och den blev väldigt populär. Hon hade förberett att ge ut sin biografi, men på inrådan av en Dr. Poynter verksam vid en katolsk församling i London brände hon manuskriptet.

Bibliografi
A Simple Story (1791)
Nature and Art

Skådespel
Appearance is Against Them (1785)
I'll Tell You What (1785)
The Widow's Vow (1786)
All on a Summer's Day (1787)
The Midnight Hour (1887)
A Mogul's Tale (1788)
Animal Magnetism (1788)
Such Things Are (1788)
The Married Man (1789)
Next Door Neighbors (1791)
The Hue and Cry (1791)
Young Men and Old Women (1792)
Everyone Has His Fault (1793)
The Wedding Day (1794)
Wives as They Were and Maids as They Are (1797)
Lover's Vows (1798)
The Wise Man of the East (1799)
To Marry or Not To Marry (1805)
The Massacre (ej utgiven)

Källor 

Kvinnor
Engelska dramatiker
Engelska författare
Brittiska skådespelare
Födda 1753
Avlidna 1821
Engelska skådespelare under 1700-talet
Distributivitet

I abstrakt algebra inom matematiken sägs en operator, , vara distributiv med avseende på en annan operator, +, om det för alla x, y och z i en mängd S gäller att

och

Till exempel är multiplikation distributiv med avseende på addition i mängden av reella tal.

Mer precist kallas operationen   vänsterdistributiv (med avseende på +), om den första likheten alltid gäller, och högerdistributiv, om den andra likheten alltid gäller. Operationen är således distributiv om och endast om den är både vänsterdistributiv och högerdistributiv.

Till exempel är exponentiering högerdistributiv men inte vänsterdistributiv med avseende på multiplikation i mängden av positiva heltal:

men

Se även 
 Algebraisk struktur
 Aritmetik
 Associativitet
 Distributiv (kasus)
 Kommutativitet

Abstrakt algebra
Binära operationer
Distributiv

Distributiv kan syfta på:

Distributiv (kasus) – ett kasus, vars huvudsakliga funktion är att ange fördelning
Distributivitet – en egenskap hos operatorer i abstrakt algebra
Koefficient

Inom matematiken betecknar en koefficient en multiplikativ faktor i en term som också består av en eller flera variabler i ett polynom, serie eller annat uttryck. I polynomet

är koefficienten för x6-termen 7, för x4-termen 2 och så vidare. I exempelvis uttrycket

är a och b koefficienter. Om c skall anses vara en koefficient är en tolkningsfråga.

För polynom kan man anse att varje potens förekommer upp till polynomets grad. Till exempel kan polynomet (1) skrivas

där de potenser som inte förekommer i (1) tilldelats koefficienten 0 och de termer som inte har explicita koefficienter tilldelats koefficienten 1. I detta fall är sista termen i (1) en koefficient.

Koefficienter förekommer bland annat i potensserier i en variabel, i polynom och potensserier av flera variabler och i linjärkombinationer av uppsättningar av vektorer, eller allmännare, för element i en given modul över en koefficientring. Detta betyder, att man kan identifiera exempelvis koefficienter i ett polynom olika, beroende på vilka faktorer man definierar som variabler och vilka som ses som möjliga delar av koefficienterna.

Ofta indexeras koefficienter och objekt på samma sätt, vilket leder till uttryck som exempelvis

eller

där ai och ci är koefficienter.

Specialfall av koefficienter är riktningskoefficienter, binomialkoefficienter, och allmännare multinomialkoefficienter.

Även inom andra områden där matematiska modeller tillämpas (som inom ekonomiska vetenskaper) talar man om koefficienter.

Referenser 

Matematisk terminologi
Vektorfält

Ett vektorfält associerar en vektor med varje punkt i rummet. Vektorfält används ofta inom fysiken, till exempel för att ange en hastighet och riktning för en flytande vätska i rummet, eller storleken och riktningen för en kraft som varierar från punkt till punkt i rummet.

Vektorfält kan jämföras med skalärfält, vilka sammankopplar en skalär (ett tal) till varje punkt i rummet.

För kontinuerliga vektorfält kan divergens och rotation beräknas. Om divergensen är 0, så är fältet källfritt, solenoidalt. Om rotationen är 0 är det virvelfritt, konservativt. Konservativa vektorfält har en skalärpotential och solenoidala vektorfält har en vektorpotential.

Externa länkar 

Vektoranalys
Faktorisering

Inom matematiken innebär en faktorisering (faktoruppdelning) att man uttrycker ett objekt som en produkt av flera objekt, eller faktorer. Till exempel kan talet 15 faktoriseras i primtal som 3 ⋅ 5; och polynomet x2 - 4 kan faktoriseras som . Vilka sorters objekt och produkter som avses beror på sammanhanget. Exempelvis har talet 5 betraktat som naturligt tal bara den triviala faktoriseringen

uppfattat som ett vanligt heltal har det dessutom ännu en trivial faktorisering:

men om man uppfattar 5 som ett gaussiskt heltal har det flera icke-triviala faktoriseringar, såsom

Syftet med faktoriseringar är ofta att reducera något till "grundläggande byggstenar", såsom heltal till primtal eller polynom till irreducibla polynom.

Faktorisering i vissa fall
Tredjegradsuttryck a3 - b3 och a3 + b3 kan faktoriseras som:

Primtalsfaktorisering för stora heltal verkar vara ett svårt problem. Det finns inga kända metoder för att lösa detta på kort tid. Detta är grunden för vissa kryptografiska algoritmer.

En matris kan faktoriseras till en produkt av en ortogonal matris eller unitär matris och en triangulär matris. Det finns olika typer av sådana faktoriseringar till exempel LDU, QR, LQ, QL, RQ och RZ, se matrisfaktorisering.

Se även
Aritmetikens fundamentalsats
Faktorsatsen

Talteori
Matematisk analys
Algebra
Elementär algebra
Magma (olika betydelser)

Magma kan syfta på:

 Magma – en smält bergartsmassa blandat med gaser och kristaller
 Magma (djur) – ett släkte tvåvingar
 Magma (geologi) – smält bergartsmassa blandat med gaser och kristaller
 Magma (matematik) – en enkel algebraisk struktur
 Magma (musikgrupp) – en fransk musikgrupp
 Magma (tankesmedja) – en tankesmedja i Finland
 Lac Magma – en sjö i Kanada

Se även
 MAGMA – en obemannad luftfarkost, se BAE Systems MAGMA
Bönsyrsor

Bönsyrsor (Mantodea) är en ordning insekter med över 2 300 olika arter som är indelade i 16 olika familjer. I Mellaneuropa finns enbart en art – bönsyrsa (Mantis religiosa). Hos bönsyrsorna är det främre benparet omvandlat till två effektiva kloförsedda fångstredskap, med vilka bönsyrsorna fångar sina byten som främst är andra insekter.

Bönsyrsor har fått sitt namn av att den position de intar medan de väntar på ett byte påminner om en människa försjunken i bön. Arterna i ordningen är vanligen 4 till 8 centimeter långa, men arter så små som 1,2 centimeter och så stora som 16 centimeter finns. Honan är fyra gånger så stor som hannen. En bönsyrsa kan leva uppemot ett år.

Bönsyrsan är känd för att honan ibland äter upp hanen under själva parningsakten, sexuell kannibalism. Detta sker oftare i fångenskap än ute i naturen, men även sedan honan bitit huvudet av hanen kan denne slutföra parningsakten.

Källor 
 Delar av denna artikel är baserade på en översättning från tyska Wikipedia.

Mantodea
Ottokar I av Böhmen

Ottokar I, född omkring 1158, död 15 december 1230, var en przemyslidisk kung av Böhmen 1198–1230. Han var son till Vladislav II av Böhmen och far till Dagmar, vars make Valdemar Sejr var kung av Danmark. Gift med Adelheid av Meissen och sedan med Constance av Ungern.

Ottokar blev efter långvariga tronföljdsstrider 1197 hertig av Böhmen, medan hans bror Vladislav Henrik blev markgreve av Mähren. Redan 1198 erhöll han kungatitel. Genom att ansluta sig till kejsar Fredrik II vann han 1212 genom en "gyllene bulla" reglering av Böhmens förhållande till kejsarriket. Ottokar arbetade även på att öka sitt inflytande över de böhmiska biskoparna och på att säkra kronan åt sin ätt. Under hans sista är märktes motsättningar mellan det på uppåtgående Böhmen och Österrike.

Galleri

Källor

Externa länkar 
 

Böhmens regenter
Huset Přemyslid
Personer i Böhmen under 1100-talet
Personer i Böhmen under 1200-talet
Födda 1100-talet
Avlidna 1230
Män
Margareta av Danmark

Margareta av Danmark kan avse:
 Drottning Margareta (1353–1412), regerande drottning av Danmark och Norge 1387–1412 och av Sverige 1389–1412
 Margareta av Danmark (skotsk drottning) (1456–1486), dansk kungadotter genom sitt äktenskap med Jakob III drottning av Skottland
 Margrethe II av Danmark (1940–), Danmarks regerande drottning sedan den 14 januari 1972
Olof av Danmark och Norge

Olof (da. Oluf II, no. Olav IV Håkonsson), född i början av december 1370, död den 3 augusti 1387 på Falsterbohus, var kung av Danmark från 1376 och kung av Norge från 1380, son till Håkan Magnusson och drottning Margareta och barnbarn till kungarna Valdemar Atterdag och Magnus Eriksson. Han var också prins av Sverige och gjorde anspråk på den svenska tronen gentemot Albrekt av Mecklenburg. Olof var på sin modersida ättling till de gamla danska kungarna, stammande ända tillbaka till Gorm den gamle, och han härstammade också på modersida från Volodymyr den store av Kiev, Romanos I Lakapenos, kejsare av Bysans och Erik Segersäll av Sverige. På sin fadersida var han ättling till den svenska Bjälboätten stammande från Birger Jarl. Via sin farmor Blanka av Namur härstammade Olof också från såväl kung Ludvig VIII av Frankrike, Karl den store som Isaac II Angelos, kejsare av Bysans. Han var även ättling till de gamla norska kungarna, stammande från Harald Hårfager.

Med Olofs död utslocknade den kungliga grenen av Bjälboätten.

Olof är ett fornnordiskt mansnamn med betydelsen 'ättling', och sällan har i svensk historia ett namn varit så passande som med Olof Håkansson, vilken trots att han var prins av Sverige, tillika kung av både Danmark och Norge, är en av de mer okända gestalterna i nordisk historia, men som just ättling har spelat en stor roll genom att ärva den norska kronan och bli vald till den danska och därigenom passivt skapa den nordiska union som hans mor utvecklade i egenskap av änkedrottning. Som person är litet känt om honom, och han dog officiellt i lunginflammation på Falsterbohus i tonåren. Modern Margareta ärvde då tronanspråken, men efter Olofs död fick man försöka upprätthålla den avsedda dynastiska personalunionen mellan de tre länderna genom att övergå till kvinnliga släktgrenar, vilket skedde genom att Margareta adopterade sin systerdotterson Erik av Pommern, som senare ersattes på tronen av sin systerson Kristofer av Bayern.

Se även 
 Falske Olof

Antavla

Källor 

Danmarks regenter
Bjälboätten
Olav 04
Födda 1370
Avlidna 1387
Män
Avlidna i barndomen
Personer i Danmark under 1300-talet
Personer i Norge under 1300-talet
Pretendenter till Sveriges tron
Med (fordonsteknik)

En med är underdelen av en kälke, släde, sparkstötting eller liknande och är avsedd att glida mot underlaget. Oftast finns det två medar. En med brukar vara gjord av trä, plast, dock vanligast av metall, ofta stål, och är relativt smal och hög. Framändan brukar vara uppsvängd för att underlätta framkomligheten på ojämnt underlag. Medens funktion är att utöva ett kraftigt tryck på en liten kontaktyta av is eller snö så att vattnet smälter och bildar en tunn flytande film som kraftigt minskar friktionen mot underlaget, vilket gör att meden lätt glider fram.

Den medliknande delen under en skridsko för åkning på is kallas skena.

Fordonsteknik
Ingegerd Birgersdotter (Bjälboätten)

Ingegerd Birgersdotter, född omkring 1180, död 7 april okänt år (möjligen 1230), var dotter till den svenske jarlen Birger Brosa och den norske kungen Harald Gilles dotter Birgitta (änka efter den svenske tronpretendenten Magnus Henriksson och svensk titulärdrottning 1160–1161). När hon 1200 gifte sig med Sverker den yngre blev hon Sveriges drottning, vilket hon var fram till sin makes avsättning 1208.

1202 utropade hon och maken sonen Johan till jarl efter hennes far. 1204 försämrades förhållandet mellan hennes släkt och kungen och 1205 stupade Knut Erikssons söner i slaget vid Älgarås. Hon agerade medlare mellan maken och släkten, men misslyckades och 1208 avsattes maken genom slaget vid Lena. Hon tros sedan ha tillbringat sitt liv hos sin bror Magnus, i Skåne eller i Danmark. Hennes dödsår är okänt; årtalet 1230 har föreslagits.

Barn:
Johan  (1201–1222), svensk kung 1216 (ej att förxäxla med Jon Jarl). 
Ingrid, abbedissa i Vreta

Noter

Litteratur och källor
Agneta Conradi Mattsson: Riseberga kloster, Birger Brosa & Filipssönerna, Vetenskapliga skrifter utgivna av Örebro läns museum 2, 1998, 
Dick Harrison: ''Jarlens sekel - En berättelse om 1200-talets Sverige, Ordfront, Stockholm, 2002, 
Åke Ohlmarks : Alla Sveriges drottningar

Externa länkar
http://runeberg.org/sqvinnor/0229.html

Kvinnor
Födda 1180
Avlidna 1230
Sveriges drottningar
Bjälboätten
Personer i Sverige under 1200-talet
Medelvärde

Ett medelvärde eller medium är ett lägesmått för ett genomsnittligt värde av ett urval eller en population. I dagligt tal menar man med medelvärde normalt det aritmetiska medelvärdet. I fall där variationen är stor kan ibland medianen vara mera meningsfull.

Definitioner
Ett medelvärde är en reellvärd funktion M av flera reella variabler x = x1, ..., xn som uppfyller min(x) ≤ M(x) ≤ max(x). Funktionen är oftast, men inte nödvändigtvis, kontinuerlig.

Ett medelvärde kallas:
 Strikt om min(x) < M(x) < max(x) då min(x) < max(x).
 Homogent om M(cx) = cM(x).
 Symmetriskt om M(x) = M(P(x)) för varje permutation P.

Vanliga typer av medelvärden 

Det gäller alltid att Kvadratiskt  Aritmetiskt  Geometriskt  Harmoniskt.

Viktat medelvärde
Ibland är de värden man skall räkna medelvärde på inte lika betydelsefulla, till exempel kan man då man räknar medellivslängden i Europa utgående från statistik från de enskilda länderna tilldela vikter enligt ländernas folkmängd. För att räkna det viktade aritmetiska medelvärdet multiplicerar man varje värde med dess vikt och ersätter antalet värden i nämnaren med summan av vikterna. Ofta väljer man vikterna så att deras summa blir ett.

Vikter används allmänt för att kompensera för skillnader i urvalssannolikhet, som förekommer till exempel vid enkätundersökningar. Vikterna kan då väljas så att individer i grupper i vilka bortfallet är eller antas vara stort får en större vikt, eller så att egenskaper vars faktiska fördelning är känd (ålder, inkomst, utbildning) kommer att få samma fördelning i det viktade stickprovet.

I samband med tidsserier använder man ofta glidande medelvärden, där observationer närmast en viss tidpunkt får större vikt medan man bortser från värden långt före eller långt efter. Motsvarande metod kan användas också för andra variabler än tiden.

Se även
 Median
 Typvärde
 Väntevärde
 Precision
 Standardavvikelse
 Standardfel

Källor
 Jonathan Borwein & Peter Borwein. Pi and the AGM: A Study in Analytic Number Theory and Computational Complexity. John Wiley, New York, 1987. 
 https://web.archive.org/web/20140201194109/http://www.mittag-leffler.se/pdf/specialarbeten/winkler.pdf

Externa länkar 

Statistik
Flervariabelanalys

es:Promedio
it:Promedio