kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Formfranska

Formfranska är ett franskbröd gräddat i en rektangulär bakform. Formfranska bakas på vetemjöl och beströs ibland med vallmofrö.

Det är vanligt att skivor av formfranska rostas i brödrost och äts till frukost med pålägg som till exempel marmelad, sylt, ost och skinka. Brödet kan även rostas i ugn tillsammans med pålägg som exempelvis tomat, skinka, champinjoner och ost. Maträtten kallas då varma smörgåsar eller varma mackor. Ytterligare ett alternativ att värma brödet i en smörgåsgrill. När brödet är upphettat kallas det för rostat bröd eller "toast" (lånord från engelskan). Formfranska används även som bas till snittar och smörgåsen landgång. Formfranska i butik brukar säljas färdigskivad.

Formbröd kan även bakas på grahamsmjöl och rågmjöl.

Se även 
 Vitt bröd

Referenser 

Bröd
Svenska bröd
Fyffes

Fyffes är ett varumärke för bananer, ägt av Fyffes plc i Irland. På 1870-talet grundades Fyffes & Hudson, som 1901 slogs ihop med Elder Dempster & Company och bildade Elders & Fyffes Ltd.

Det var på deras initiativ att bananimporten till Norge kom igång 1905 och till Sverige 1909. På 1930-talet salufördes "Fyffes bananer" av AB Banan-Kompaniet i Sverige, bl.a. med reklamen "Har Mor FYFFES hemma idag?".  

År 1969 bytte företaget namn till Fyffes Group Ltd. 1986 köptes företaget upp av FII plc och fick namnet FII Fyffes plc, som 1990 kortades ner till Fyffes plc. Från och med 2007 sköter Fyffes all bananexport från Belize.

Bilder

Externa länkar

Irländska företag
Varumärken för dagligvaror
Livsmedelsföretag
Banansläktet

Banansläktet eller bananer (Musa) är ett släkte av enhjärtbladiga växter som ingår i familjen bananväxter.

Banansläktet beskrevs första gången av botanikern Georg Eberhard Rumphius, men erkändes formellt i Linnés Species Plantarum 1753. När Linné skrev detta verk kände han bara till en sorts bananer som fanns i ett växthus i Nederländerna. Linné kallade dessa Musa paradisiaca, vilka länge ansågs utgöra en naturlig art. Den visade sig senare vara en hybrid. Detta misstag ledde till att banansläktets taxonomi inte blev helt klarlagd förrän på 1950-talet. Numera är den korrekta benämningen på denna "holländska" banan, Musa Kokbanan-Gruppen som har trivialnamnet kokbanan.

På liknande sätt som med kokbanan är många bananer framodlade hybrider eller varieteter och därmed inte egna arter. Exempelvis är de bananer som vanligtvis förekommer i butiker i västvärlden inte en art utan förs till Musa Dessertbanan-Gruppen som har trivialnamnet banan. Inom den gruppen finns det sorter som exempelvis Röd banan (Musa 'Red') och äppelbanan (Musa 'Silk'). En annan grupp är kanariebanan (Musa 'Dwarf Cavendish') som utvecklats ur ädelbananen (M. acuminata). På grund av dessa komplexa förhållanden erkänner olika auktoriteter olika antal arter inom släktet. 

De flesta bananer som används som livsmedel tillagas som grönsaker, det vill säga de måste kokas innan de kan ätas. Några arter ger textilfibrer, bland annat manilahampa och andra används som prydnadsväxter.

Arter 
Arter inom släktet enligt ITIS (i bokstavsordning efter artepitet):
 Ädelbanan (Musa acuminata)
 Musa alinsanaya
 Musa aurantiaca
 Musa azizii
 Musa bakeri
 Balbisbanan (Musa balbisiana)
 Musa banksii
 Musa barioensis
 Basjoohampa (Musa basjoo)
 Musa bauensis
 Musa beccarii
 Musa boman
 Musa borneensis
 Musa bukensis
 Musa campestris
 Musa celebica
 Musa cheesmanii
 Musa chunii
 Praktbanan (Musa coccinea)
 Vietnamesisk banan (Musa exotica)
 Musa fitzalanii
 Musa formosana
 Musa gracilis
 Musa griersonii
 Musa hirta
 Musa ingens
 Musa insularimontana
 Musa itinerans
 Musa jackeyi
 Musa johnsii
 Musa juwiniana
 Musa kattuvazhana
 Musa lanceolata
 Musa laterita
 Musa lawitiensis
 Musa lokok
 Musa lolodensis
 Musa lutea
 Musa maclayi
 Musa mannii
 Musa monticola
 Musa muluensis
 Musa nagensium
 Musa ochracea
 Musa ornata
 Musa paracoccinea
 Musa paradisiaca
 Musa peekelii
 Musa rosea
 Musa rubinea
 Musa rubra
 Musa sakaiana
 Musa salaccensis
 Musa sanguinea
 Musa schizocarpa
 Musa shankarii
 Musa siamensis
 Darjeelingbanan (Musa sikkimensis)
 Musa splendida
 Manilahampa (Musa textilis)
 Musa thomsonii
 Musa tonkinensis
 Musa troglodytarum
 Musa tuberculata
 Sammetsbanan (Musa velutina)
 Musa violascens
 Musa viridis
 Musa voonii
 Musa yamiensis
 Musa yunnanensis
 Musa zaifui

Referenser

Noter

Källor 
Svensk Kulturväxtdatabas
Sorting Musa names
An annotated list of the species of Ensete, Musa and Musella.

Externa länkar 
 

Bananväxter

sl:Banana
Könsmognad

Könsmognad, pubescens, hos en organism innebär att den är tillräckligt utvecklad för fortplantning. Det kan betraktas som synonymt med vuxen ålder, men hos människor omfattar puberteten processen för mognad och vuxenskapet är mer baserat på kulturella definitioner.

Se även 
Pubertet 
Fertilitet

Referenser

Fortplantning
Sexologi
Människans utveckling
Utvecklingsbiologi
Målbrottet

Målbrottet (latin: paraphonia puberum) är den förändring av rösten och talorganen som pojkar och flickor genomgår under puberteten. Målbrottet uppstår när struphuvudet i halsen växer, och på så sätt tänjs stämbanden ut vilket gör rösten djupare.

Runt 2–3 år efter att puberteten börjat är tonhöjden vid vanligt talande densamma som för vuxna män respektive kvinnor, men rösten är inte färdigutvecklad förrän i 17–22-årsåldern. Målbrottet brukar ske från månader till flera år innan man börjar få skägg i ansiktet. Androgenerna gör att struphuvudet växer hos både pojkar och flickor. Struphuvudet växer mer hos pojkar än flickor, vilket gör att rösten sjunker en oktav i tonhöjd vid vanligt talande hos pojkar. Klangfärgen i rösten förändras men eftersom struphuvudet hos flickor inte växer lika mycket sjunker tonhöjden med bara ett par toner vid vanligt talande. Målbrottet är därför lättare att upptäcka hos pojkar än flickor.

Ibland kan målbrottet orsaka ostadigheter i rösten under de första månaderna av puberteten. På grund av att röstregistret (hur många olika toner man kan sjunga utan att anstränga rösten) begränsas anmärkningsvärt kan det vara svårt att sjunga innan rösten utvecklats färdigt vid 17–22-årsåldern.

Referenser 

Fonetik
Logopedi och foniatri
Rösten
Puberteten
Grå

Grå färger ligger på en skala mellan svart och vitt. Om de helt saknar kulörton kallas de neutralgrå. Rent neutralgrå färger är mycket ovanliga, och de flesta grå färger i naturen och på material som hämtats från naturen har en viss dragning mot gult. Detta gäller till exempel betongplattorna på bilden.

Bland HTML-färgerna för bildskärmar finns flera grå färger, varav en hör till de ursprungliga sexton (HTML 4.01). Dess koordinater ses i boxen härinvid.

Historik

Under antiken och medeltiden var grått den färg ofärgat ylletyg hade, och associerades därför med fattiga människor. Grått bars därför av vissa katolska klosterordnar som Cisterciensorden, Franciskanorden och Kapucinorden som betonade deras löften att leva i fattigdom, ödmjukhet, lydnad och kyskhet.  

Under renässansen på 1500-talet blev grått för första gången en populär modefärg. Perioden 1550-1620 var svart den stora modefärgen, och grått harmonierade väl som kombinationsfärg till det svarta. 
Under rokokon på 1700-talet var pastellfärger som rosa, blått, gult och vitt de mest populära färgerna. Grått var dock relativt omtyckt eftersom den ansågs framhäva siden, taft och andra dyrbara tyger på ett vackert sätt. 

Under 1800-talet betraktades grått som en melankolisk och respektabel färg som ansågs lämplig att bära till lättare sorgdräkt. Det var en populär färg och en av få färger som ansågs vara könsneutrala under viktoriansk tid, då den användes ofta av både män och kvinnor. 
Män skulle under 1800-talet helst inte bära någon färg alls, men svart och grått räknades inte som färger och grått tillhörde de få färger som accepterades för män. Män som inte ville klä sig i enbart svart kunde istället bära mörkt grå kostym på vintern och blekt grå på sommaren. 
I 1800-talets Paris var grisette namnet på en kvinna som arbetade i fabrik och även ett öknamn på prostituerade: termen kom från färgen grå, gris, som var en billig färg och därför var den vanligaste för fabriksarbetare. 
Grått blev också med tiden en ofta använd färg för militära uniformer, då den gjorde soldater osynliga på långt håll.

Galleri

Se även 
 Färgord
 Grå utomjording

Referenser

Externa länkar 

Färgord
Elektrisk ledare

Inom fysik och elektroteknik, är en elektrisk ledare ett objekt eller typ av material, som möjliggör flödet av elektrisk ström i en eller flera riktningar. Ledaren kännetecknas av låg resistivitet och stor tillgång till rörliga elektriska laddningar. En elektrisk ledning är en tråd, eller knippe av trådar, av en elektrisk ledare, som kan bära el i dess längdriktning.

I metaller, såsom koppar eller aluminium, är de rörliga laddade partiklarna elektroner.
I en elektrolyt kan katjoner och/eller anjoner vara de mobila laddningarna, såsom i ett batteri, i en bränslecell, i en ackumulator eller i en elektrolyscell.
   
Isolatorer är icke-ledande material med få rörliga laddningar och möjliggör endast obetydliga elektriska strömmar.

Elektroteknik
Material
Ledarsida

En ledarsida eller ledare är en del i en tidning där  tidningens och redaktionens åsikter i politiska frågor uttrycks. Vanligen avgör ägarna tidningens allmänna politiska inriktning. En politisk redaktör eller chefredaktör tillsätts därefter i enlighet med detta, och brukar därefter kunna anställa ytterligare skribenter, vilka tillsammans bildar tidningens ledarredaktion.

Ledarsidor i svensk press 
Ledarsidan är i svensk press traditionellt på sidan två, eller en annan sida med framträdande placering i tidningen. En ledare kan vara osignerad, i vilket fall den anses representera hela tidningens hållning, eller signerad (till exempel i krönikeform), i vilket den ofta uppfattas som representativ främst för skribentens åsikter. Svenska ledarsidor har ofta minst en osignerad text varje dag, vilken brukar beskrivas som "huvudledaren". 

Olika tidningar har olika politisk inriktning. I svensk dagspress är liberala tidningar vanligast. Det är vanligt att tidningens politiska inriktning beskrivs som till exempel "liberal" (förkortat "lib"). Många tidningar lägger också till ordet "oberoende" (till exempel "oberoende liberal", "ob lib") för att markera att de inte är knutna till ett specifikt politiskt parti.

Direkta kopplingar mellan politiska partier och ledarsidor är numera ovanliga, men gällde tidigare främst Liberalerna, Centerpartiet och Socialdemokraterna, som alla hade starka pressröster i Sverige. Däremot lever engagemanget för vissa partier fortfarande kvar informellt på många ledarsidor, och avtecknar sig i den allmänna politiska riktningen. Det är till exempel vanligt att liberala tidningar i Sverige i praktiken har vissa band till Liberalerna, även om de också förhåller sig självständigt till partiets verksamhet och kritiserar den när de anser det vara befogat.

Se även 
 Insändare 
 Debattartikel
 Op-ed-skribent
 Krönikör

Tidningar
Insändare

En insändare är en skrift som skickas till en tidning eller annat massmedium för att publiceras. Insändare kan vara skrivna av privatpersoner eller representanter för organisationer, men de skrivs inte av journalister och ersättning för skrivarbetet utgår inte. Deras syfte är oftast att uttrycka och i mån av plats att argumentera för en åsikt eller att berömma eller klaga på olika företeelser och personer, mest på det lokala planet. Skribenter har möjlighet att vara anonyma och skriva under signatur men redaktionen kräver att få reda på deras identitet av rättsliga skäl. Rena personangrepp förekommer. Ofta ger redaktionen de konkret attackerade personerna, företagen eller myndigheterna samtidigt en möjlighet till replik.

Vanliga ämnen
Vissa ämnen återkommer regelbundet på insändarsidorna. Kring påsk och nyår hoppas bidrag med vädjan om att folk ska avstå från att använda fyrverkerier för att inte hundar ska bli skrämda. Ofta förekommer vågor av insändare om att hundar bör/ska hållas i ledband samt att deras ägare ska ta upp deras avföring och att katter inte borde få gå fria. Andra återkommande frågor berör fotgängares skyldighet att använda en viss del av gemensam gång- och cykelbana för att inte kollidera med cyklar samt allt som har med cykling att göra: hjälmtvång, cyklisters hyfs och liknande. Även andra trafik- och kollektivtrafikfrågor dryftas regelbundet.

Källor

Se även
Debattartikel
Pressmeddelande

Massmedia
Kår

Kår, av fr. corps: kropp är en organiserad grupp personer med samma sysselsättning eller gemensamma intressen som kan syfta på: 

 Brandkår – en organisation för att släcka bränder och annan räddningsverksamhet
 Diplomatkåren – de tjänstemän som företräder sitt lands regering i andra länder
 Kår (Frälsningsarmén) – en indelning av Frälsningsarmén
 Musikkår - en oftast enhetligt klädd orkester, som i huvudsak spelar blåsinstrument
 Scoutkår – en lokalavdelning av ett scoutförbund
 Studentkår – en intresseorganisation för studenter

Militärt
 Armékår – ett större militärt förband, på nittonhundratalet två till fyra divisioner
 Expeditionskår – en militär styrka som agerar i ett område utanför det egna landet
 Kår (militär) – benämning på (mindre) förband  i armén
 Marinkår – en militär styrka med ursprunglig uppgift att delta i landstigningar och andra operationer i kustmiljö
 Skyddskåren (Finland) – en finsk frivillig försvarsorganisation av hemvärnstyp
Marinkår

Marinkår är en militär styrka med ursprunglig uppgift att delta i landstigningar och andra operationer i kustmiljö. Motsvaras i Sverige närmast av amfibiekåren. I förhållande till arméförband är marinkårer i regel lättare beväpnade, vilket medger snabbare rörlighet. I Spanien och dess forna kolonier liksom i Ryssland och det forna östblocket kallar man dessa förbandstyper för marininfanteri, benämningen på marinkårernas historiska ursprung.

Se även
 Kustjägare
 Marinen
 Nederländska marinkåren
 Ryska Marininfanteriet
 Storbritanniens marinkår
 USA:s marinkår

Referenser

Marinkårer
Truppslag
Kommod

En kommod är en möbel (tvättställ) med nedsänkt handfat, oftast under ett lock. Under finns ett skåp, där man till exempel förvarar vattenkrus och hygienartiklar. Om kommoden står i ett sovrum förvaras oftast ett nattkärl (potta) i underskåpet, och därför är det vanligt att möbeln i folkmun kallas "pottskåp".

En större och finare variant av tvättställ är lavoaren. Den har inget nedsänkt handfat, utan detta förvaras i stället i underskåpet och lyfts upp vid behov.

Benämningen kommod har även använts för en typ av långsmal byrå.

Ordet "kommod" finns belagt i svenska språket sedan 1735.

Se även
Badrumsskåp

Referenser 

Badrumsmöbler och badrumsinredning
Krus

Krus är en behållare, oftast av glas eller keramik. Ett krus kan se ut som en stor flaska, ofta med handtag och kork eller som en tillbringare med snås. En känd typ av krus är Höganäskrus. En antik variant är amforan.

Kruset har sitt ursprung i skänkkannan. Från 1300-talet framställdes i Rhendalen enkla stengodskrus med tydliga ränder efter drejningen där foten formades genom tumtryck. Troligen har fotdekorationen, "utkrusningen", givit kärlen deras namn. Begreppet har senare använts om serverings- och dryckeskärl. Efterhand har det i Sverige med tiden främst kommit att syfta på enklare förvaringskärl i ler- eller stengods, men i Sydsverige har fajansstop med tennlock oftast fortsatt att kallas krus.

Se även
Urna
Kruka

Källor

Noter

Förpackningar
Kärl
Brand (olika betydelser)

Brand kan syfta på:

 Brand — snabb förbränning med okontrollerad tillväxt
 Brand — inom medicin äldre ord för sjuklig cell- och vävnadsdöd i en organism, se nekros
 Brand (tidning) — en anarkistisk tidning
 Brand (drama) — ett drama av Henrik Ibsen
 Brand — inom medicinen detsamma som kallbrand
 Brand – inom marknadsföring och ekonomi (särskilt på svenska i Finland) används ordet brand närmast synonymt med ordet varumärke
 Brand (efternamn) - ett efternamn samt personer med namnet
 Brand (auktor) – en auktorsförkortning för flera personer

Geografi

Tjeckien 

 Milíře, ort, Plzeň, Okres Tachov,

Tyskland 

 Brand, Bayern, kommun i Oberpfalz, Bayern,

Österrike 

 Brand (Vorarlberg), ort och kommun, 
 Brand, Niederösterreich, ort i kommunen Brand-Nagelberg, Niederösterreich, 

Robotskapade Tjeckienförgreningar
Åsiktsfrihet

Åsiktsfrihet, medborgarens frihet att uttrycka åsikter utan statens ingripande.

I Sverige är åsiktsfriheten grundlagsskyddad enligt Regeringsformen där man skriver att "Varje medborgare är gentemot det allmänna tillförsäkrad ... yttrandefrihet: frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor", samt genom Sveriges upphöjande till lag av den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna där det framgår att "Var och en har rätt till yttrandefrihet. Denna rätt innefattar åsiktsfrihet samt frihet att ta emot och sprida uppgifter och tankar utan offentlig myndighets inblandning och oberoende av territoriella gränser".

Se även 
 Akademisk frihet
 Fritänkare
 Fri åsiktsbildning
 Religionsfrihet
 Yttrandefrihet
 Åsiktsregistrering
 Religiös förföljelse
 Tryckfrihet

Källor 
 
 

Friheter
Yttrandefrihet
Monokel

En monokel är ett ensamt korrektionsglas som fästs framför ena ögat och bärs fastklämt i ögonvrån.

Monokeln består vanligen endast av en lins med räfflad kant men kan också förses med en upphöjd metallkant för bättre tillpassning. Eftersom en monokel lätt kan tappas är den ofta fäst vid bärarens kläder med en snodd.

I dag används monoklar nästan aldrig, men i komik och satir är de ett vanligt aristokratiskt attribut.

Monokeln kom redan på 1700-talet.

Etymologi 
Ordet kommer från senlatinets monoculus, enögd, via franskans monocle. Latinet har i sin tur härlett ordet från grekiskans mónos, en, ensam, tillsammans med latinets oculus, öga.

Källor
Svensk uppslagsbok

Referenser 

Korrektionsglas
Kitsch

Kitsch är ett lånord från tyska eller jiddisch och syftar på konst eller konsthantverk, ofta massproducerad, av undermålig materiell och estetisk kvalitet.

Ordet lanserades av konsthandlare i 1860- och 1870-talens München som term för billig och sötaktig konst, och begreppet fick internationell spridning under 1920-talet. Så småningom har kitsch fått en vidare betydelse och omfattar nu konstnärliga uttryck av olika slag som karaktäriseras av dålig smak och försök att med hjälp av olika grepp väcka sentimentala känslor, till exempel hötorgskonst och veckotidningsnoveller. 

De senaste decenniernas omvärdering av populärkulturen har också inneburit en ny syn på begreppet. Kitsch kan även vara ett medvetet och ironiskt användande av ett överdådigt formspråk; exempel på kitsch i detta avseende var den svenska popgruppen Army of Lovers.

Se även
 Camp

Källor

Vidare läsning

Externa länkar

Konsttermer
Kvarnholmen

Kvarnholmen kan avse:
 Kvarnholmen, Kalmar – en ö i Kalmar och tillika stadens centrum
 Kvarnholmen, Nacka kommun – en halvö i Nacka
 Kvarnholmen, Norrköping – en (före detta) ö i centrala Norrköping
 Kvarnholmen, Uppsala – en holme i Fyrisån i centrala Uppsala, där Upplandsmuseet är beläget
 Kvarnholmen, Vänern – en ö i Vänern
 Kvarnholmen, Pedersöre – en ö i Larsmosjön, Österbotten, Finland.
 Kvarnholmen, Kronoby – en ö i Perho å, Österbotten, Finland.

Se även
Kvarnholm
Kvarnholmarna
Judeen

Judeen (, Yəhuda, tiberiska: Yəhûḏāh, "ärad", "lovad"; , Ioudaía; ) är ett  landskap som i  biblisk tid var det vanliga namnet på en del av regionen Palestina, väster om floden Jordan, belägen mellan Iduméen i söder och Samarien och Galiléen i norr. Namnet Judeen är ursprungligen en grekisk benämning som betyder "judarnas område".

Området utgörs av Jerusalem samt låglandet vid kusten, alltså Juda stams område (där judarna levde efter återkomsten från Babylon). Judéen, Samarien och Iduméen infogades i romarriket år 6 e.Kr. och styrdes av ståthållare.

Judeen har blivit en alltmer förekommande benämning på den södra delen av Västbanken, efter Israels ockupation 1967 av denna.
Både Israel och Palestina, gör anspråk på Västbanken.

Se även 
 Galileen
 Samarien
 Iudaea

Referenser

Noter

Externa länkar 

Israels geografi
Platser i Bibeln
Galileen

Galileen (; , Ha-Galil; , al-Jalīl) är det bibliska namnet (fortfarande i bruk) på ett landskap i den norra delen av den geografiska regionen Palestina. Idag motsvarar det den nordligaste delen av staten Israel samt en del av Golanhöjderna. Området gränsar mot Medelhavet i väster, mot Libanon i norr samt mot Syrien i öster.

I Nya testamentet skildras hur Jesus verkade runt om i hela Galileen. Många judar flyttade till landskapet från Judeen efter att Jerusalems tempel förstörts år 70 e.Kr. och efter Bar Kokhba-revolten år 135.

Se även 
 Nya Galileen
 Judeen
 Samarien

Referenser

Externa länkar 

Israels geografi
Platser i Bibeln
Trados

SDL Trados Technologies är ett språkteknologiföretag som tillverkar verktyg för datorstödd översättning, s.k. översättningsverktyg. I produktfamiljen ingår verktyg för att dra fördel av s.k. översättningsminnen.

Efter många uppköp och sammanslagningar heter man numera SDL Trados Technologies.

Externa länkar 
 Trados webbplats

Tyska företag
Nymfomani

Nymfomani kallas könsdrift hos kvinnor som i någon mening anses "överdriven". Det nämns under F52.7, överdriven sexualdrift, i sjukdomsklassifikationshandboken ICD-10 från 1992.

Hypersexualitet kan bero på en endokrin störning, till exempel ökade testosteronnivåer. ICD-10 räknar det inte som nymfomani om tillståndet är ett symtom vid en affektiv störning eller ett tidigt skede av demens. Flera författare menar dock att begreppet nymfomani i själva verket speglar en kulturell fientlighet mot ovanliga sexuella beteenden snarare än något egentligt sjukdomstillstånd, och avråder från att man använder det över huvud taget.

Se även
Nymf
Erotomani

Källor
 ICD-10-SE
 The ICD-10 Classification of Mental and Behavioural Disorders, Clinical descriptions and diagnostic guidelines

Noter  

Psykogena sexuella dysfunktioner

pt:Ninfomania
Glyf

Glyf, teckenbild (från gr. γλύφειν, ’ristning’), den synliga eller bildmässiga framställningen av ett skrivtecken. Glyfen är alltså en form som förknippas med ett abstrakt tecken.

Samma tecken kan representeras av flera glyfer. Teckenbilderna a respektive a är exempelvis två glyfer som representerar samma tecken.

Lingvistik 
I lingvistiska sammanhang motsvaras glyfen av allografen och tecknet av grafemet.

Arkeologi 

Inom arkeologi är en glyf en skriftlig symbol som står för ett ljud, ett ord, en idé eller som på annat sätt förmedlar information. En glyf kan vara ett piktogram eller ett ideogram, del av ett skriftsystem och kan som sådant representera en stavelse eller ett logogram.

Se även 
Geoglyf
Hieroglyf

Referenser 

Typografi
Arkeologi
Symboler