Ludvig Norman

Fredrik Wilhelm Ludvig Norman, född 28 augusti 1831 i Stockholm, död där 28 mars 1885, var en svensk tonsättare, musiklärare och musikskribent.

Biografi

Ludvig Norman var son till bokhandlaren Johan Norman, som avled 1840 i Gamla Stan i Stockholm. Efter skolgång vid Nya elementarskolan bedrev han musikstudier i Stockholm först för Wilhelmina Josephson och sedan för pianisterna Theodor Stein och Johan van Boom samt för tonsättaren Adolf Fredrik Lindblad. Därefter åkte han till Sachsen och studerade kontrapunkt för Moritz Hauptmann, pianospel för Ignaz Moscheles och komposition för Julius Rietz vid musikkonservatoriet i Leipzig 1848–1850. Åren 1850–1852 bedrev han privatstudier för Hauptmann och Rietz. Under tiden i Tyskland uppmärksammades han av Robert Schumann. Norman återvände till Stockholm 1852 med planer på att förbättra huvudstadens musikliv. Han samarbetade i tidskrifter med Albert Rubenson och Frans Hedberg.  I mitten av 1850-talet etablerade han sig som pianopedagog i Stockholm och var lärare vid Musikaliska Akademien 1858–1861, 1868–1870, 1872–1875 och 1880–1882. 1 juli 1861 blev han tillförordnad och ett år senare ordinarie hovkapellmästare samt förste hovkapellmästare från 1 juli 1872.

Som lärare, skribent och pianist inledde han en period av etablering, som kröntes av tjänsten vid Musikaliska Akademiens musikkonservatorium 1858, där han undervisade bland andra Valborg Aulin och Helena Munktell i komposition,  och som hovkapellmästare vid 30 års ålder. Från 1879 ledde han enbart  Kungliga Teaterns symfoniorkestrar och uppförde många svenska verk, som operorna Frondörerna, Estrella de Soria, Blenda samt Franz Berwalds och Oscar Byströms symfonier.

Från 1860 reoganiserade han även tillsammans med Julius Günther Harmoniska Sällskapet under namnet Nya harmoniska sällskapet och blev också dess dirigent. 1880 grundade han tillsammans med Vilhelm Svedbom Musikföreningen i Stockholm.

Som ledare för Musikaliska konstföreningen bedrev Ludvig Norman propaganda för den på 1860- och 70-talet motarbetade tonsättarkollegan Franz Berwald. 1864 gifte han sig med violinisten Wilma Neruda och blev far till alpinisten Ludvig Norman-Neruda; makarna skildes 1869.

Norman hade klen hälsa. Hans bipolära sjukdom förmodas ha resulterat i skilsmässan från hustrun och reumatism åsamkade honom stort fysiskt lidande. Tomas Löndahl har i artikeln Makten att begära och tvånget att försaka framkastat att Norman skulle ha lidit av Tourettes syndrom.

Norman tillhörde svenskt musiklivs viktigaste gestalter i Sverige under 1800-talets senare hälft. Han betydde mycket för moderniseringen av konsertrepertoaren och introduktionen av nya verk i konsert- och operaverksamheten. Stödet för svenska tonsättare som Per August Ölander, Valborg Aulin och Franz Berwald kan här särskilt nämnas.

Ludvig Norman är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Verkförteckning

Verk för orkester
Konsertuvertyr Ess-dur opus 21, 1856
Symfoni nr 1 F-dur opus 22, 1857
Symfoni nr 2 Ess-dur opus 40, 1871
Sorgmarsch b-moll opus 46, 1876 (skriven för August Södermans begravning.)
Konsertstycke för piano och orkester opus 54, rev. 1880
Symfoni nr 3 d-moll opus 58, 1881
Uvertyr till Shakespeares skådespel Antonius och Kleopatra, opus 57, 1881
Uvertyr över fosterländska motiv till Kongl Operans sekularfest, 1882

Kammarmusik
Violinsonat d-moll opus 3 1848
Stråkkvartett nr 1 Ess-dur, 1848
Pianotrio nr 1 D-dur opus 4, 1849
Fünf Tonbilder im Zusammanhange opus 6 (violin och piano), 1851
Stråksextett A-dur opus 18, 1854
Stråkkvartett nr 2 E-dur opus 20, 1855
Pianokvartett e-moll opus 10, 1855–57
Stråkkvartett nr 3 d-moll opus 24, 1858
Tio karaktärstycken opus 27, 1863–83 (violin och piano)
Cellosonat D-dur opus 28, 1867
Stråkoktett C-dur opus 30, 1866–67
Sextett för piano, stråkkvartett och kontrabas a-moll, 1868–69, rev. 1873
Violasonat g-moll opus 32, 1869
Stråkkvintett c-moll opus 35, 1870
Pianotrio nr 2 h-moll, 1871–72
Stråkkvartett nr 4 C-dur opus 42, mellan 1871 och 1883
Stråkkvartett nr 5 a-moll opus 65, 1884

Pianoverk
Två karaktärsstycken, opus 1. Utgiven 1850.
Allegro commodo
Der Sonntagsritt

Fyra karaktärsstycken, opus 2. Tillägnad Aurore Öberg. Utgiven 1851.
Con moto
Andante cantabile
Vivace con fuoco
Andante sostenuto 

Zwei Klavierstücke (Leipzig), 1852

Fantasistycken, opus 5. Tillägnad Ivar Hallström. Utgiven 1852.
Allegro moderato
Andantino
Canon
Allegro molto quasi presto

Capriccio över två svenska folkvisor, opus 8. Utgiven 1857.

Fyra klaverstycken, opus 9. Utgiven 1856.

Albumblad , opus 11. Utgiven 1857.
Preludium
Menuett
Idyll
Elegi
Folkdans
Impromptu
Marsch

Nya albumblad opus 14, 1850–72
Barnens dansar och lekar opus 47, omkr. 1878
Livets åldrar opus 51, 1878
Kontraster opus 61, 1880–84
Tre albumblad opus 64, 1883

Körverk (urval)
Sju sånger för blandad kör a cappella opus 15, 1851
Sånger för mansröster opus 23
Rosa rorans bonitatem opus 45, kantat för mezzosopran, kör och stråkar, 1876
Motett op 50 (Johan Olof Wallin), 1878
Det guddommelige lys
Humleplockningen opus 63, kantat, soli, kör, orkester. Text ur Karl Alfred Melins dikt, 1884
Kung Hakes död
Adils gästabud
Fem sånger för blandad kör opus 66, 1884–85

Röst(er) och piano
Åtta smärre sånger opus 13, 1850–51
Duetter opus 17, 1851–72
Sånger opus 23
1. Stille Sicherheit (Nikolaus Lenau)
Waldlieder op 31, (Wolfgang Müller von Königswinter) 1867
1. Im grünen Wald, im grünen Wald
2. Was rauschet über mir in trüber Luft?
3. Die Heide ist braun
4. Mir war das Herz so wund und krank
5. Wieder grünen diese Tale
6. Es streckt der Wald die Zweige so grün
Sånger och visor opus 37
2. Själens frid (Zacharias Topelius)
3. Blomstring (Johan Sebastian Welhaven)
Tolv sånger (Carl David af Wirsén) opus 49, 1877–78
1. Hvad du liknar
2. Månestrålar
3. Aftonklockan
4  Ögonkast
5. Böcker och kärlek
6. Ungt mod
7. Den döda
8. Mitt tycke
9. Den ångrande
10. Återvunnet hopp
11. Höst
12. Ännu (Till en sångare)
Sånger (Carl David af Wirsén) opus 55, 1880
1. Sången
2. Pagens visa
3. Från sol och stjärnor
4. Kom!
5. Längtan till landet
6. Varför tvista?
7. Ahasverus
8. Skogvaktarens dotter

Bibliografi

Referenser

Fotnoter

Källor
Sohlmans Musiklexikon, band 4. Sohlmans förlag AB (1977)
 
Ludvig Norman i Levande musikarv (2022)

Vidare läsning

*
Seid, Marianne (2010). "Pojklekar – om vänskapen mellan Ludvig Josephson och Ludvig Norman". | Dokumenterat nr 42. Bulletin från Musik- och teaterbiblioteket vid Statens musiksamlingar, s. 15

Externa länkar
 
 Ludvig Normans arkiv i Musik- och teaterbiblioteket (Musikverket) 

Svenska romantiska kompositörer
Svenska klassiska kompositörer under 1800-talet
Svenska kapellmästare
Ledamöter av Kungliga Musikaliska Akademien
Personer verksamma vid Kungliga Musikhögskolan i Stockholm
Medlemmar av Kungliga Hovkapellet
Svenska musiker under 1800-talet
Svenska lärare under 1800-talet
Musiker från Stockholm
Lärare från Stockholm
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1831
Avlidna 1885
Män