Stormen

Stormen (originaltitel The Tempest) är en komedi av William Shakespeare och en av hans sista pjäser. Stormen brukar tillsammans med Cymbeline, En vintersaga och Pericles räknas till sagospelen (romances). Cymbeline och Pericles är de försonande sluten till trots klassade som tragedier, medan En vintersaga och Stormen hör till komedierna. Alla fyra är till sin karaktär tragikomiska.

Rollfigurerna Caliban, Ariel, Ferdinand, Stephano, Trinculo, Miranda och Prospero har gett namn åt Uranus månar Caliban, Ariel, Ferdinand, Stephano, Trinculo, Miranda och Prospero. Ytterligare en av Uranus tjugosju månar är namngiven efter Stormen, nämligen Sycorax som omnämns som Calibans mor men som inte själv uppträder i pjäsen.

Tillkomsthistoria

Datering
Den tidigaste dokumenterade föreställningen ägde rum 1 november 1611 och pjäsen tros vara skriven något år innan dess. Pjäsen tros bygga på källor som var tillgängliga från 1610.

Pjäsens källor
Intrigen i Stormen är helt och hållet Shakespeares verk, men det finns andra verk som behandlar liknande ämnen. I commedia dell'arte-pjäsen Li Tre Satiri är trollkarlens betjänter andar i form av vildmän. Några skeppsbrutna åtrår oskulden Phillis och Zanni flyr från en klippa där han hållits fången av en annan trollkarl eftersom han vägrat lyda, på samma vis som Ariel låtit bli att lyda häxan Sycorax. Också i en annan commedia dell'arte-pjäs, Arcadia Incantata, frammanar en vit magiker en storm och de skeppsbrutna hindras från att äta av andar. Shakespeares pjäs når dock ett helt annat djup och de element som gör den djupare är helt och hållet Shakespeares innovationer; däribland rollfigurerna Ariel och Caliban liksom Prosperos relation till sina fiender och hur han når fram till att förlåta dem. I spanjoren Antonio de Eslavas Noches de Invierno från 1609 leds en usurpators förskjutna son av en detroniserad trollkarl till dennes palats under havet för att bli brudgum åt trollkarlens dotter. En magiskt frammanad storm krossar usurpatorns favoritson som sitter på tronen. I tredje delen av Diego Ortuñez de Calahorras Espejo de Principes y Cavalleros som översattes till The Mirror of Knighthood 1578 finns andra likheter. Riddaren av Solen landsätts på en ö som styrs av en häxa, vars son avlats av djävulen.

29 juli 1609 led fartyget Sea Venture som var på väg till Virginia-kolonin skeppsbrott på Bermuda efter en storm, vilket tros ha inspirerat Shakespeare. Händelsen skildras i William Stracheys brev The True Reportary of the Wracke and Redemption of Sir Thomas Gates daterat 15 juli 1610. Strachey var en av passagerarna på skeppet men brevet publicerades dock inte förrän 1625, men tros ha spridits redan efter 1610. Själva förlisningen i första aktens första scen liksom Ariels beskrivning av Sankt Elmselden i första aktens andra scen är direkt hämtade härifrån. Bermuda hade rykte om sig att vara vindpinat och hemsökt av andeväsen och trolldom. Öarna hade skildrats i flera skrifter: Richard Edens History of the Travayle in the West and East Indies (1577), Sylvester Jourdans A Discovery of the Bermudas 1610 och Virginia Companys A True Declaration of the Colonie i Virginia också från 1610. I A True Declaration skildras svårigheterna att upprätthålla den auktoritet som annars tas för given när ett fartyg har strandat på en öde ö.

Namnet till Caliban liksom andra mindre lån kan Shakespeare ha fått från Michel de Montaignes essä Des cannibals i John Florios översättning 1603. Det mest direkta lånet från Montaigne är den hederlige rådsherren Gonzalos vision av ett utopiskt samhälle utan rika och fattiga, tjänare och herrar i andra aktens första scen. Det finns även ekon från Vergilius Aeneiden och talet när Prospero tar farväl av trolldomen är slående likt Medeas tal i Ovidius Metamorfoser. Prosperos exil har paralleller till Aeneas flykt och Gonzalos diskussion med Adrian och Sebastian om Dido är en direkt allusion til Aeneiden. Ferdinands glädje i att bära ved förevisar likheter med passager i Augustinus Bekännelser. Prosperos namn kan vara hämtat från William Thomas History of Italy (1549) där Prospero Adorno, avsatt hertig av Genua, omnämns men det ligger närmare till hands att Shakespeare fått namnet från Ben Jonsons pjäs Every Man in His Humour från år 1600, en pjäs Shakespeare själv medverkade i.<ref name="Boyce560">Charles Boyce: Critical Companion to William Shakespeare sid 560</ref>

Tryckningar och textStormen trycktes första gången i samlingsverket av Shakespeares pjäser, First Folio 1623, som sammanställdes av Shakespeares skådespelarkolleger John Heminges och Henry Condell och publicerades av Edward Blount och Isaac Jaggard.The Oxford Companion to Shakespeare sid 145 Texten tros vara nedskriven av den professionelle skrivaren Ralph Crane med en sufflörs exemplar som förlaga. De ovanligt utförliga scenanvisningarna tros vara Cranes verk med en läsande publik i åtanke.

Handling
Resumé
Prospero har blivit avsatt som hertig av Milano av sin bror Antonio med stöd av Alonso, kung av Neapel. Prospero sattes tillsammans med sin då treåriga dotter Miranda på en flotte som flöt iland på ön där handlingen utspelar sig. Prospero har magiska krafter och befriar luftanden Ariel från fångenskapen hos häxan Sycorax, som därefter förvisas från ön. Kvar där är hennes son Caliban, ett missfoster som är dum och elak. Caliban har lärt Prospero hur man överlever på ön och Prospero har i gengäld lärt honom religion och språk. Men Caliban har försökt att våldta Miranda, varför Prospero straffat honom med att göra honom till sin slav. Detta är situationen då handlingen tar sin början; då har tolv år förflutit sedan Prospero och Miranda kom till ön.

Prospero får reda på att Antonio och Alonso håller på att passera ön med ett skepp. Prospero skapar en storm som får fartyget att förlisa. Förutom av Antonio och Alonso består de skeppsbrutna av Alonsos bror, Sebastian, sonen Ferdinand och rådgivaren Gonzalo. Dessutom finns två suputer, Stephano och Trinculo. Prospero ser till att de skeppsbrutna skiljs åt i olika grupper. Alonso tror att hans son Ferdinand är död och vice versa. Härefter följer handlingen tre parallella intriger. Caliban slår sig i slang med Stephano och Trinculo och de företar sig att försöka mörda Prospero, vilket misslyckas. Antonio och Sebastian konspirerar om att mörda Alonso och Gonzalo vilket Prospero avstyr med Ariels hjälp. Ferdinand träffar Miranda och de förälskar sig i varandra.

Prospero styr så de skeppsbrutna närmar sig hans boning, där de till slut strålar samman. Därpå uppstår en stor försoning. Prospero återinsätts som hertig och förlåter Antonio och Alonso. Ferdinand och Miranda skall få gifta sig när sällskapet anländer till Milano. Ariel befrias slutligen och löses upp i luften. Alla avseglar tillsammans med Alonsos flotta och Prospero avsvär sig sina trolldomskunskaper. Hur det går för Caliban får man inte veta.

Kända citat
 "O brave new world" (Miranda V:1, "Du sköna, nya värld" i Carl August Hagbergs översättning.)William Shakespeare: Stormen akt V scen 1 i Shakspere's dramatiska arbeten. Bd 11, översättning Carl August Hagberg, sid 66
 "We are such stuff / As dreams are made on" (Prospero IV:1, "Av samma tyg, som drömmar göras av, / vi äro gjorda" i Carl August Hagbergs översättning.)William Shakespeare: Stormen akt IV scen 1 i Shakspere's dramatiska arbeten. Bd 11, översättning Carl August Hagberg, sid 56

Analys
Teman och motiv
Civilisation mot natur
Pjäsen behandlar skillnaden mellan naturtillstånd och civilisation och uppfostran, en diskussion som låg i tiden genom de geografiska upptäckterna och den begynnande koloniseringen av Amerika. Den vanföre slaven Caliban, öns urinvånare, representerar naturen medan civilisationen representeras av det nyanlända skeppsfolket liksom av öns härskare Prospero.Charles Boyce: Critical Companion to William Shakespeare sid 547 Som vanligt är Shakespeares gestaltning inte förenklad, båda motpolerna är skildrade med komplexitet med både ljusa och tarvliga sidor. Tvetydigheten är ett av Shakespeares främsta kännetecken som dramatiker. Calibans förankring i naturen förleder honom att försöka våldta Miranda medan det för Prospero är disciplin som leder till lycka. Både Prospero, Ferdinand och Miranda har en självdisciplin som Caliban saknar. Deras lycka ställs mot Calibans misär. Man måste vidta sina mått och steg med intelligens och inte bara rumla runt. Naturen är otillräcklig och måste tuktas av civilisationen. Caliban är intelligent nog för att lära sig att tala, men samtidigt är han oförmögen till moraliskt omdöme. Hans enfaldiga inbillning att Stephano är en gud kontrasterar mot Prosperos visdom, hans påstådda ondska kontrasterar mot Mirandas oskuld, hans omoral mot Ferdinands höviskhet och inte minst kontrasterar hans primitiva motvilja mot Prospero mot Antonios medvetna oförsonlighet. Flera inslag i Calibans karaktär och bakgrund signalerar en kolonial aspekt. Hans mors gud Setebos var under Shakespeares livstid känd som en sydamerikansk gud och hans nyfunna begär efter Stephanos sprit påminner om hur Amerikas ursprungsbefolkning reagerade på den alkohol som européerna introducerade.

Upptäckten av Amerika och dess ursprungsbefolkning ledde till en debatt om ifall ursprungsbefolkningen var vildar som drevs av animaliska drifter eller om den representerade ett oskuldsfullt tillstånd. Den senare uppfattningen kommer till tals i Gonzalos tal medan Calibans natur på sätt och vis motsäger denna. Hans namn är ett anagram på kannibal.

Samtidigt framstår Shakespeare som en naturfilosof före Jean-Jacques Rousseau. Gonzalo får beskriva ett idealsamhälle utan kultur och hierarkier där alla lever i oskuld i ett naturenligt primitivt tillstånd. Som alltid skildrar Shakespeare naturen och historien som grymma och att människan förgäves försöker vara herre över sitt öde. Stormen handlar om förlorade illusioner, en bitter visdom och ett bräckligt men trosvisst hopp. Pjäsen behandlar gränserna för mänsklig kunskap, herraväldet över naturkrafterna och hotet mot den moraliska ordningen.

Prosperos dotter Miranda som vuxit upp på ön och aldrig sett någon annan man än sin far representerar naturens oskuld. Hon är helt omedveten om sin höga rang och när hon möter Ferdinand talar hon med erotisk underton, men utan uppenbart begär.Carl-Göran Ekerwald: Shakespeare - liv och tänkesätt sid 158 Miranda tror att Ferdinand är en gudom och han i sin tur tror att hon är öns gudinna. Miranda presenteras som själva urbilden av oskuld vilket kontrasterar mot Calibans primitiva drifter.

2000-talet
År 2000 spelades Prospero av Vanessa Redgrave på the Globe Theatre i London. I samma uppsättning, regisserad av Mark Rylance, gjorde skådespelaren Jasper Britton Caliban återigen till en komisk figur som hade direktkontakt med publiken. Brittons Caliban hade dock inte Herbert Beerbohm Trees känslighet utan snarare karaktären av en fotbollshuligan. År 2001 regisserade Michael Boyd en hyllad uppsättning med Royal Shakespeare Company. När Michel Lemieux, Victor Pilon och Denise Guilbault regisserade Stormen på Théâtre du Nouveau Monde i Montréal i Québec, Kanada 2005 framfördes andar och gudar som tredimensionella hologram.The Tempest, Lemíeux Pílon 4d art (läst 23 december 2015) 2011 sattes Stormen upp av Declan Donnellan på Théâtre des Gémeaux i Sceaux i Île-de-France, Frankrike med en rysk ensemble. Föreställningen skildrade maktkamper i ett postsovjetiskt Ryssland.

Uppsättningar i Sverige
1812 gästades Stockholm av en tysk skådespelerska som reciterade och framförde scener ur Tempest.

 1900 med August Lindberg (enmansföreställning)
 1921 Dramaten, regi Olof Molander, med Gustaf Molander
 1928 Radioteatern, regi Per Lindberg, med Gabriel Alw
 1934 Göteborgs stadsteater, regi Torsten Hammarén (invigningsföreställning)
 1934 Radioteatern, regi Olof Molander, med Ivar Kåge, Anders de Wahl & Arnold Sjöstrand
 1943 Radioteatern, regi Alf Sjöberg, med Ivar Kåge, Anders de Wahl, Holger Löwenadler & Frank Sundström
 1951 Radioteatern, översättning Hjalmar Gullberg & Ivar Harrie, regi Henrik Dyfverman, med Anders de Wahl, Olof Widgren & Per Oscarsson
 1954 Helsingborgs stadsteater, översättning Allan Bergstrand, regi Johan Falck med Max von Sydow & Ulla Smidje
 1963 Malmö stadsteater, översättning Allan Bergstrand, regi Gösta Folke, med Georg Årlin, Gösta Prüzelius & Mimmo Wåhlander
 1968 Dramaten, översättning Hjalmar Gullberg & Ivar Harrie, regi Donya Feuer, med Anders EkStormen, Rollboken, Dramaten (läst 14 mars 2019)
 1971 Arena teaterbåten, regi Per Edström (adaption)
 1972 Göteborgs stadsteater, regi Ulf Fredriksson
 1973 Myrsky, gästspel av Tampereen Tyvöväen Teatteri på Riksteatern
 1974 Blekinge Husmansteater (barnteater)
 1974 Stormen, TV-teatern, regi Mats Lönnerblad
 1982 Stockholms läns- och skärgårdsteater (Arena teaterbåten), översättning & regi Per Edström
 1982 Dramaten, översättning Allan Bergstrand, regi Göran Järvefelt, med Ingvar Kjellson
 1982 Sommarteatern i Södertälje, översättning & regi Magnus Bergquist
 1984 Picknickteatern, Bandhagen, regi Johan Sundberg (dockteater)
 1985 Dockteaterverkstan, Osby (dockteater)
 1985 Östgötateatern, översättning Allan Bergstrand, regi Göran Sarring
 1989 Spegelteatern, Gripsholms slott, översättning Bengt Anderberg, regi Peter Böök
 1990 Unga Klara, översättning Bengt Anderberg, regi Etienne Glaser, med Gösta Bredefeldt, Pia Johansson, Malin Ek, Niklas Ek, Rikard Wolff & Lars Göran Persson
 1991 Teater Bastard, Göteborg, översättning Carl August Hagberg & Sven Collberg, regi Katarina Jonsson
 1992 Profilteatern, Umeå, översättning Bengt Anderberg, regi Leif Norinder
 1993 Teater Halland, översättning Bengt Anderberg, regi Gun Jönsson
 1994 Teaterensemblen på Romateatern, Gotland, regi Harald Vallgårda
 1994 Stormen "Nu" , Riksteatern, regi Tom Fjordefalk (tyst teater)
 1994 Bohusläns Teater, översättning Bengt Anderberg, regi Birgitta Bergström
 1996 Riksteatern, översättning Magnus Bergquist, regi Guðjón Pedersen
 1998 TV-teatern, översättning Allan Bergstrand, regi Göran Stangertz, med Staffan Göthe, Claes Ljungmark, Rikard Wolff & Per Oscarsson
 2000 Picknickteatern, Bandhagen, regi Tomas Alldahl (dockteater)
 2002 Teater Västernorrland, översättning Bengt Anderberg, regi Tomas Melander
 2002 Göteborgs stadsteater, översättning Bengt Anderberg, regi Jasenko Selimovic
 2002 Västmanlands länsteater, översättning Magnus Bergquist, regi Tomas Tjerneld
 2002 Teater Blanca, Uppsala, regi Magnus Dahlerus
 2002 Skånska teatern, regi Anette Norberg (adaption)
 2003 Dalateatern, översättning Bengt Anderberg, regi Patrik Pettersson
 2003 Mellby scenkonst, Hässleholm, översättning Jan Mark, adaption av Jonas Jarl, regi Sara ErlingsdotterCarl Håkan Larsén: Stormvarning är utfärdad, Sydsvenskan 4/7 2003
 2003 Norrbottensteatern, översättning Bengt Anderberg, regi Olle Törnqvist
 2004 Stockholms stadsteater, översättning Bengt Anderberg, regi Jan Maagaard, med Peter Haber
 2008 Malmö stadsteater, regi Guðjón Pedersen
 2010 Dramaten, översättning Britt G. Hallqvist & Claes Schaar, regi John Caird, med Örjan Ramberg
 2010 Lilla Stormen, Dramaten, adaption av Kristin Hallberg, regi Sally Palmquist Procopé
 2012 Shakespeare på Gräsgården, Vadstena, översättning Bengt Anderberg, regi Magnus Munkesjö
 2012 Sommarteater på Krapperup, Höganäs, översättning Jan Mark, regi Martha Vestin
 2013 Ung Cirkör, Norsborg, Botkyrka kommun, producent Hannah Wiker
 2015 Borås stadsteater, adaption & regi Josefine AnderssonPeter Grönborg: En storm på poetisk grund, Borås Tidning 8/2 2015
 2016 Örebro länsteater, översättning Jan Mark, regi Michael Cocke
 2022 Stormen - Mirandas Saga, Teatersmedjan i Karlshamn, av Peter Elmers, Eli Frankel och Ola Rydberg, regi Peter Elmers

Filmatiseringar (urval)

Pjäsen har filmatiserats oerhört många gånger.

 1979 The Tempest (Stormen), regi Derek Jarman
 1982 Tempest (Stormen), regi Paul Mazursky, med John Cassavetes, Gena Rowlands & Susan Sarandon
 1989 Resan till Melonia, regi Per Åhlin
 1991 Prospero's Books, regi Peter Greenaway, med John Gielgud
 2010 The Tempest, regi Julie Taymor, med Helen Mirren

Verk som bygger på Stormen
Författarna Iris Murdoch, Aimé Césaire och W.H. Auden har inspirerats av Stormen, liksom konstnärerna Henry Fuseli och William Hogarth.

Margaret Atwoods roman Häxyngel (Hag-Seed) från 2016 är en återberättelse av pjäsen.

Den svensk-norska animerade filmen Resan till Melonia från 1989 skrevs fritt efter Stormen och med inspiration av bland annat Charles Dickens Oliver Twist och Jules Vernes bok Maskinön.

Referenser
Noter

Originalcitat

Källor
Primärkällor
 William Shakespeare: Stormen, översättning Bengt Anderberg, Stockholm 2012, 
 William Shakespeare: Stormen, Skakespeare's dramatiska arbeten översatta af Carl August Hagberg, elfte bandet, Lund 1861 (Projekt Runeberg)
 William Shakespeare: The Tempest (1611), OpenSource Shakespeare 

Sekundärkällor
Bokkällor
 Gösta M. Bergman: Den moderna teaterns genombrott, Stockholm 1966
 Charles Boyce: Critical Companion to Willam Shakespeare, New York 2005, 
 Oscar G. Brockett: History of the Theatre, London1982, 
 Dympna Callaghan: Who Was William Shakespeare?, Chichester 2013, 
 Michael Dobson & Stanley Wells (red): The Oxford Companion to Shakespeare, Oxford 2001, 
 Carl-Göran Ekerwald: Shakespeare - liv och tänkesätt, Stockholm 1998, 
 Claes Englund (red): Världens största teater: Riksteatern 1958-1976, Norsborg 2003, 
 Gustaf Fredén: Shakespeare i Sven Rinman m.fl. (red): Litteraturens världshistoria: Renässansen, Stockholm 1991, 
 Gustaf Fredén: William Shakespeare, Stockholm 1963
 Gustaf Fredén: William Shakespeare - handbok till Radioteatern, Stockholm 1960
 Erik Frykman: Shakespeare, Södertälje 1986, 
 Margareta de Grazia & Stanley Wells (red): The New Cambridge Companion to Shakespeare, Camebridge 2010, 
 Ingvar Holm: Drama på scen, Simrishamn 1981, 
 David Scott Kastan (red): A Companion to Shakespeare, Oxford 1999, 
 Jan Kott: Shakespeare vår samtida, Stockholm 1972, 
 Ulla-Britta Lagerroth & Ingeborg Nordin Hennel (red): Ny svensk teaterhistoria - 1800-talets teater, Stockholm 2007, 
 Russ McDonald: The Bedford Companion to Shakespeare, Basingstoke 1996, 
 Nils Molin: Shakespeare och Sverige intill 1800-talets mitt, Göteborg 1931
 Kenneth Muir: The Sources of Shakespeare's Plays, London 1977, 
 Teater i Göteborg 1910-1975 II, Stockholm 1978, 
 Teater i Stockholm 1910-1970 II, Göteborg 1982, 
 Teaterårsboken 1982, Jönköping 1982, 
 Teaterårsboken 1983, Jönköping 1983, 
 Teaterårsboken 1985, Jönköping 1985, 
 Teaterårsboken 1990, Jönköping 1990, 
 Teaterårsboken 1991, Jönköping 1991, 
 Teaterårsboken 1992, Jönköping 1992, 
 Teaterårsboken 1993, Jönköping 1994, 
 Teaterårsboken 1994, Jönköping 1995, 
 Teaterårsboken 1995, Jönköping 1995, 
 Teaterårsboken 1997, Jönköping 1997, 
 Teaterårsboken 1999, Jönköping 1999, 
 Teaterårsboken 2000, Stockholm 2001, 
 Katja Waldén (red): Teatern i centrum, Borås 1990, 
 Stanley Wells & Sarah Stanton (red): The Cambridge Companion to Shakespeare on Stage, Cambridge 2002, 

Tidningskällor och andra mediekällor
 Peter Andersson: Stormen sveper över Landskrona, Helsingborgs Dagblad 28/2 2002
 Theresa Benér: Declan Donnellan sätter upp en rysk Stormen, i aktuell version, OBS, Sveriges Radio P1 7/2 2011
 Michael Billington: In Britain, a Proliferation of Prosperos, The New York Times 1/1 1989
 Curt Bladh: Teater som mirakel, Sundsvalls Tidning 13/10 2002
 Patrik Boström: Stormen för skolbruk, Norrländska Socialdemokraten 27/2 2003
 Margaret Croyden: Peter Brook's Tempest, The Drama Review (TDR) Vol. 13, No. 3 (Spring 1969)
 Peter Grönborg: En storm på poetisk grund, Borås Tidning 8/2 2015
 Carl Håkan Larsén: Stormvarning är utfärdad, Sydsvenskan 4/7 2003
 Calle Pauli: Teater flyttar ut i det gröna, Dagens Nyheter 28/11 2002
 Lars Ring: Ung storm vågar ta ut svängarna, Svenska Dagbladet 12/4 2003
 Claes Wahlin. Lugn i Stormen, Aftonbladet 1/10 2002
 Teater Blanca gör egen tolkning av Stormen, Upsala Nya Tidning 5/11 2002

Övriga tryckta källor
 Stormen, programblad, Helsingborgs stadsteater 1954
 Stormen, programblad, Malmö stadsteater 1963
 Stormen'', programblad, Blekinge Husmansteater 1974

Onlinekällor
 ArtikelSök, Bibliotekstjänst, Lund
 The Tempest i Internet Movie Database  (läst 27 juni 2015)
 Stormen, Rollboken, Dramaten (läst 27 juni 2015)
 Scendatabasen (läst 27 juni 2015)
 Stormen, Shakespearesällskapet (läst 28 juni 2015)
 Stormen i Svensk mediedatabas (läst 27 juni 2015)

Externa länkar

 The Tempest by William Shakespeare i Project Gutenberg 

Shakespeares komedier
Italien i fiktion