Vindelns kommun

Vindelns kommun är en kommun i Västerbottens län i landskapet Västerbotten i Sverige. Centralort är Vindeln.

Området är kuperat och domineras av barrskog och myrmark. Det är också skogen som traditionellt utgjort basen för näringslivet och även tillverkningsindustrin har fortsatt vara relaterad till skogen. 

Sedan kommunen bildades har befolkningstrenden varit negativ, men en viss uppsving kunde skönjas i slutet av 2010-talet. Historiskt har borgerliga partier styrt politiken, men ett skifte skedde efter valet 2014.

Administrativ historik 
Kommunens område hörde ursprungligen till Umeå socken. När Lycksele församling inrättades 1606 fördes även bondbyarna Tegsnäset, Granö, Kussjö, Tväråträsk och Hjuken dit, men de återfördes till Umeå socken 1617 då Lycksele första pastorat upplöstes. Degerfors församling bildades genom utbrytning 1768 som kapellförsamling. Omkring 1800 var 
Degerfors socken etablerad. Vid kommunreformen 1862 bildades Degerfors landskommun.

Granöns municipalsamhälle inrättades 21 november 1941 och upplöstes vid utgången av 1958. Hällnäs municipalsamhälle inrättades 30 juli 1937 och upplöstes vid utgången av 1962. Vindelns municipalsamhälle inrättades 12 december 1924 och upplöstes vid utgången av 1958. 

Kommunreformen 1952 påverkade inte indelningarna i området, då varken Västerbottens eller Norrbottens län berördes av reformen.

1969 namnändrades kommunen till Vindelns landskommun. Vindelns kommun bildades vid kommunreformen 1971 genom en ombildning av Vindelns landskommun. 

Kommunen ingick från bildandet till 1982 i Umebygdens domsaga och kommunen ingår sedan 1982 i Umeå domkrets.

Kommunen ingår sedan 2019 i Förvaltningsområdet för samiska, kommunnamnet på samiska är Vyöddalen kommuvdna .

Geografi

Topografi och hydrografi

Myrområden liksom moränmarker klädda med barrskog dominerar den kuperade urbergsterrängen. De djupare sprickdalarna går från nordväst till sydöst och sjöar och vattendrag följer dessa. Längs de stora älvarna, Umeälven och Vindelälven, fylls dalgångarna av grusiga, sandiga isälvsavlagringar, vilka ofta är bevuxna med tallskog. Vindelälven är ännu oreglerad och har på vissa sträckor bildat höga nipor och sidoraviner där den skurit ner i sedimenten. Odlingsmark återfinns primärt kring älvdalarna samt enstaka sjöar.

Naturskydd
År 2022 fanns 53 naturreservat i Vindelns kommun. I Vorrbergets finns både gammelskog och sumpskog med träd som är över 300 år gamla. Där trivs växter som den sällsynta orkidén skogsfru och de hotade arterna lappticka och rynkskinn. I närheten av Vindeln ligger Vindelforsarnas naturreservat, som även är klassat som Natura 2000-område. Förutom de mäktiga forskarna finns även växter så som klot- och ögonpyrola, vänderot, harsyra och kanelros. I området finns också ett 30-tal fornlämningar.

Administrativ indelning
Fram till 2016 var kommunen för befolkningsrapportering indelad i ett enda område, Vindelns församling.

Från 2016 indelas kommunen istället in i två distrikt – 
Vindeln och 
Åmsele.

Tätorter
Befolkningen är koncentrerad till områdena kring Umeälven och Vindelälven.

Vid tätortsavgränsningen av Statistiska centralbyrån den 31 december 2015 fanns det fyra tätorter i Vindelns kommun. 

Centralorten är i fet stil.Vindeln, liksom Tvärålund och Hällnäs, är belägen vid Vindelälven och Granö vid Umeälven.

Styre och politik

Styre 
Fram till 2014 hade kommunen genomgående styrts av borgerliga partier – Centerpartiet och Folkpartiet. Efter valet 2014 bildade Socialdemokraterna tillsammans med Vänsterpartiet en knapp majoritet med 16 mandat mot oppositionens 15. Politiskt drev de frågor om bostadsbyggande, ungdomar och personalfrågor. Efter valet 2018 tog en regnbågskoalition bestående av Kristdemokraterna, Socialdemokraterna och Vänsterpartiet makten. Partierna enades om att politiskt driva frågor om bland annat personalens arbetssituation, fritidssektorn, privatisering av välfärdstjänster och att utveckla näringslivet.

Kommunfullmäktige

Presidium

Mandatfördelning i Vindelns kommun 1970–2018

Nämnder

Kommunstyrelse 
Totalt har kommunstyrelsen 11  ledamöter, varav fem tillhör Socialdemokraterna, Centerpartiet och Moderaterna har två vardera medan Kristdemokraterna och Vänsterpartiet var sin ledamot.

Lista över kommunstyrelsens ordförande

Övriga nämnder

Partiernas starkaste valdistrikt i kommunvalet 2018 

Exklusive uppsamlingsdistrikt

Ekonomi och infrastruktur

Näringsliv
Vindelns naturtillgångar i form av skog har under lång tid utgjort basen för det lokala näringslivet. I början av 2020-talet var knappt var tionde förvärvsarbetande i kommunen sysselsatta inom jord- och skogsbruket. Men många av tillverkningsindustrierna var fortsatt relaterade till skogsnäringen genom exempelvis Cranab AB som tillverkar skogskranar, Rototilt Group AB som tillverkar tiltrotatorer och Indexator Rotator Systems AB som tillverkar rotatorer. I Avanäs finns också sågverket Martinsons. Kommunen är den största arbetsgivaren och bland andra offentliga arbetsgivare återfinns Vindelns folkhögskola samt LVM-hemmet Renforsen.

Infrastruktur

Transporter
Europaväg 12 följer Umeälven genom kommunen medan Länsväg 363 följer Vindelälven. I höjd med Åmsele är Länsväg 363, samt två andra mindre vägar i närheten,  också gamla vägbaser. I närheten ligger också Åmsele flygbas, utbyggd enligt Bas 90 1985 som inordnades under flygflottiljen F15 i Söderhamn. Flygbasen avvecklades efter kalla krigets slut. Genom kommunen går också järnvägen Ånge–Boden.

Befolkning

Demografi

Befolkningsutveckling

Utländsk bakgrund
Den 31 december 2015 utgjorde antalet invånare med utländsk bakgrund (utrikes födda personer samt inrikes födda med två utrikes födda föräldrar) 502, eller 9,35 % av befolkningen (hela befolkningen: 5 371 den 31 december 2015). Den 31 december 2002 utgjorde antalet invånare med utländsk bakgrund enligt samma definition 221, eller 3,71 % av befolkningen (hela befolkningen: 5 960 den 31 december 2002).

Utrikes födda
Den 31 december 2015 utgjorde folkmängden i Vindelns kommun 5 371 personer. Av dessa var 441 personer (8,21 %) födda i ett annat land än Sverige. I denna tabell har de nordiska länderna samt de 12 länder med flest antal utrikes födda (i hela riket) tagits med. En person som inte kommer från något av de här 17 länderna har istället av Statistiska centralbyrån förts till den världsdel som deras födelseland tillhör.

Kultur

Kulturarv
De tidigaste historiska uppgifterna om det område som idag utgör Vindelns kommun förekommer i 1539 års skattelängd. Där upptas byarna Tegsnäset och Granö, som ligger vid Umeälven, Överrödå, Degerfors (nuvarande Vindeln) och Hjuken, som ligger vid Vindelälven, samt Tväråträsk (nuvarande Tvärålund) vid sjön Tväråträsket och Kussjö vid Kussjön, båda belägna mellan de stora älvarna. Omkring 1630 tillkom byn Petisträsk vid sjön Petisträsket som tillhör Sävaråns vattensystem. Först under 1700-talets första hälft kom kolonisationen igång på allvar. Så tillkom Åmsele och Ekträsk 1737, Ekorrträsk 1738, Mårdsele 1749 och därefter ytterligare ett 50-tal byar under 1700-talet.

"De vita slotten i skogen" kallades Hällnäs sanatorium för när det användes för stt behandla patienter som insjuknat i tuberkulos. Sanatoriet invigdes 1926 och den sista lungkliniken stängdes under 1970-talet. Byggnaden har därefter använts till andra ändamål. 

I kommunen finns två byggnadsminnen, Gamla tingshuset i Vindeln (Degerfors gamla tingshus) och Åströmska gården.

Kommunvapen 
Blasonering: Sköld, karvskurestyckad av blått, vari en balkvis ställd lax av silver med röda fenor, och av silver, vari en balkvis ställd blå slaga.

Vapnet föreslogs på 1950-talet av en rektor i kommunen. Laxen kommer från Umeå tingslags sigill och slagan syftar på jordbruk. Det fastställdes för dåvarande Degerfors landskommun av Kungl. Maj:t 1957 och registrerades för Vindelns kommun hos Patent- och registreringsverket 1974.

Se även
Personer med anknytning till Vindelns kommun

Källor

Externa länkar 
 Vindelns kommuns officiella webbplats

Sveriges kommuner
 
Kommuner i Förvaltningsområdet för samiska språket (Sverige)