kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Brevlåda

Brevlåda är en behållare avsedd för postförsändelser. En brevlåda tillhör ett postföretag, varvid de postförsändelser som lämnas i brevlådan sorteras och vidarebefordras av postföretaget till adressatens postlåda, postbox, fastighetsbox eller brevinkast. Särskilt värdefulla försändelser och större försändelser, som inte ryms i brevlådan eller brevlådans inkast, lämnas i stället in på ett postkontor eller hos ett postombud.

De första svenska brevlådorna 

De första svenska brevlådorna infördes 1835. Det var Kungl Maj:t som den 7 mars 1835 gav ut en tryckt kungörelse angående villkoren för brevs befordran med ångfartyg, seglande fartyg och diligenser. I denna förordning bestämdes bland annat att det skulle finnas en låst brevlåda ombord på varje fartyg som gjorde reguljära resor med passagerare mellan bestämda orter. Nycklar till brevlådan skulle förvaras hos berörda postkontor. När de första svenska frimärkena gavs ut 1855 beslöt regeringen att även brevlådor skulle införas. Nu behövde man inte längre gå in på postkontoret för att betala det brev man ville skicka. 

Men förutsättningen för att brevet skulle befordras var att det var frankerat med fullt porto. Brevlådorna skulle sättas upp vid alla postanstalter och i städerna även på andra lämpliga ställen. Om kommunen begärde så kunde brevlådor även sättas upp utefter postvägarna. I de fall det i städerna sattes upp brevlådor på andra ställen än vid postkontoren berodde på om postmästarna ville tömma lådorna utan ersättning från Poststyrelsen. Några särskilda brevlådetömmare hade man inte råd med. I juli 1855 fanns i Stockholm 23 brevlådor utplacerade på allmänna platser i staden. På Norrmalm fanns 10 brevlådor, i Gamla stan 5, på Södermalm 3, på Kungsholmen 2, på Östermalm 2 och på Djurgården 1 brevlåda.

År 1870 prövade man i Stockholm en ny brevlåda som var så konstruerad att den tömningsväska som användes samtidigt öppnade brevlådans bottenklaff. På så sätt kom aldrig brevlådetömmaren åt innehållet. Det var ett sätt att förena enkelhet med säkerhet i tömningen av brevlådor. Brevlådan som var konstruerad av filosofie doktor Martin Wiberg blev en succé och rättigheterna såldes till bland annat Tyskland 1873.

I oktober 1893 beslöt postverket att köpa Wibergs uppfinning för 2 000 kronor.

Galleri 
Brevlådor från olika länder

Se även 
E-post
Fältpost i Sverige

Källor

Externa länkar 

Postväsen
Birger Simonsson

Birger Jörgen Simonsson, född 3 mars 1883 i Uddevalla, död 11 oktober 1938 i Stockholm, var en svensk målare. 

Simonsson studerade i Paris 1906–1913 och tillhörde 1909 års män. Senare ingick han i konstnärsgruppen De åtta.

Han var betydelsefull för modernismens genombrott i Sverige vid 1900-talets början. Han var 1916–1919 lärare och föreståndare för Valands målarskola i Göteborg. År 1931 blev han professor vid Konsthögskolan.

Senare bosatt i Kungälv blev han vid sidan av Gösta Sandels grundläggare av det färglysande västkustmåleriet, ur vilket göteborgskolorismen utvecklades. Han målade soldränkta bohuslänska landskap, kvinnor och barnporträtt. Simonsson är representerad vid Nationalmuseum i Stockholm, Göteborgs konstmuseum, Norrköpings konstmuseum, Kalmar konstmuseum och Bohusläns museum. 

Han var son till handlaren Johan Anton Simonsson och Maria Regina Christina Wideberg och från 1915 gift med Ingrid Emerence Maria Gustafsson. Simonsson ligger begravd på Gamla kyrkogården i Kungälv.

Galleri

Källor
Svenskt konstnärslexikon del V sid 152, Allhems Förlag, Malmö.

Noter

Vidare läsning 
 
 Ingrid Simonsson: Konstliv kring det unga seklet, Albert Ekmans fond, Göteborg 1970

Externa länkar 

 Konstnären Birger Simonsson
 

Svenska målare under 1900-talet
Män
Födda 1883
Avlidna 1938
Personer från Uddevalla
Representerade vid Nationalmuseum
Representerade vid Göteborgs konstmuseum
Representerade vid Norrköpings konstmuseum
Min framtidsdag är ljus och lång

Min framtidsdag är ljus och lång är en hemlandssång med text och musik av Nils Frykman. Tryckt med författarens melodi (D-dur, 3/4) i Sanningsvittnet den 8 november 1883. 

Sången framställer i första versen himmelens eviga glädje, men redan i den andra versen kommer författaren "ner på jorden." Fortsättningen handlar om Guds ledning under vandringen mot himmelen. Sista versen är en bön om att få leva mer helt för Jesus den tid som är kvar.

Publicerad i
Sanningsvittnet, november 1883
Nr 206 i Svensk söndagsskolsångbok 1908 under rubriken "Guds barns trygghet".
Nr 193 i Lilla Psalmisten 1909 under rubriken "Lovsånger".
Nr 270 i Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 under rubriken "Trosvisshet".
Nr 140 i Svensk söndagsskolsångbok 1929under rubriken "Guds barns glädje och trygghet".
Nr 352 i Segertoner 1930 under rubriken "Hemlandet".
Nr 489 i Sionstoner 1935 under rubriken "Nådens ordning: Trosliv och helgelse".
Nr 450 i Guds lov 1935 under rubriken "Hemlandssånger".
Nr 131 i Sions Sånger 1951
Nr 404 i Frälsningsarméns sångbok 1968 Under rubriken "Det Kristna Livet - Erfarenhet och vittnesbörd".
Nr 302 i Den svenska psalmboken 1986, 1986 års Cecilia-psalmbok, Psalmer och Sånger 1987, Segertoner 1988 och Frälsningsarméns sångbok 1990 under rubriken "Pilgrimsvandringen".
Nr 687 i Lova Herren 1987 under rubriken "Det himmelska hemmet".
Nr 230 i Sions Sånger 1981 under rubriken "Längtan till hemlandet".

Svenska psalmer
Jean-Luc Picard

Jean-Luc Picard är en rollfigur i Gene Roddenberrys fiktiva Star Trek-universum, spelad av den brittiske skådespelaren Patrick Stewart. Namnet kommer av astronomen Jean Picard. Rollfiguren återfinns främst i serien Star Trek: The Next Generation, i flera Star Trek-filmer och i Star Trek: Picard.

Han har också haft ett kort gästspel i Star Trek: Deep Space Nine.

Biografi

Uppväxt 
Picard föddes den 13 juli 1956 på planeten Jorden i Labarre, Frankrike. Han är son till Maurice och Yvette Picard och har en bror, Robert Picard. Det framgår i Star Trek Generations att han har ett avlägset släktskap med Auguste Piccard.

Karriären i Stjärnflottan 
Som ung drömde Picard om att en dag gå med i Stjärnflottan och få utforska rymden. Drömmen blev till slut sann, när han genomgått utbildningen på akademin. Efter flera år i tjänst fick han sitt första befäl över skeppet U.S.S. Stargazer. Senare i sin karriär, ses han i första avsnittet av Star Trek: The Next Generation, "Encounter at Farpoint", borda det femte skeppet av sitt slag, nämligen Enterprise-D. Det är detta skepp som han främst förknippas med.

Picard var med om flera betydelsefulla händelser under sin tid på Enterprise. Han assimilerades till exempel av borgerna i avsnittet "The Best of Both Worlds", och i avsnittet "The Chain of Command" torterades han av cardassierna.

En tid efter att Enterprise-D förstörts, vid en sammandrabbning med systrarna Duras, får Picard befälet över Enterprise-E.

Medverkan 
Picard medverkar i följande serier och filmer:

Star Trek: The Next Generation
Star Trek: Deep Space Nine
 "Emissary"
Star Trek: Picard

Star Trek-filmer
 Star Trek Generations
 Star Trek: First Contact
 Star Trek: Insurrection
 Star Trek: Nemesis

Källor

Externa länkar 
 Jean-Luc Picard på StarTrek.com 

Rollfigurer i Star Trek: The Next Generation
Rollfigurer i Star Trek-filmserien
Fiktiva figurer från Frankrike
Fiktiva figurer introducerade 1987
Android

En android är en robot som är gjord för att efterlikna en människa. Ordet kommer från grekiska: "andro-" man + "eides" form.

Nordisk familjebok från 1876 och 1904 beskriver en android enligt följande:

Science fiction 
Androider är vanliga i science fiction.

Exempel: 
 Karaktären Data (Brent Spiner) från Star Trek The Next Generation.
 Karaktären Bishop (Lance Henriksen) från Aliens.
 Robotkroppen som Krang i Teenage Mutant Ninja Turtles använder brukar också kallas android.
 Philip K. Dicks roman Androidens drömmar och Ridley Scotts lösa filmatisering Blade Runner.
 Marvin the Paranoid Android i liftarens guide till galaxen av Douglas Adams.
 Armaroid Lady i mangatidningen Cobra av Buichi Terasawa.
 Hubotarna i Äkta människor.

Se även 
 Automat
 Talmaskin
 Artificiell intelligens
 Droid
 Frankenstein
 Golem
 Humanoid
 Uncanny valley

Referenser

Noter

Andra källor 
 
 

Robotar
Science fiction-koncept
Materia

Materia (av latinets materia, "ämne", "material") är de fysiska beståndsdelar som universum är uppbyggd av. 
Den traditionella definitionen av materia är att det är "allt som har både massa och volym".

Materia uppträder normalt i aggregationstillstånden fast, flytande eller gasform. Under extrema temperatur- och/eller tryckförhållanden även som plasma, supervätska eller Bose–Einstein-kondensat.
Exempel på olika aggregationstillstånd:

Materias uppbyggnad

Den materia vi normalt observerar består av atomer, som grupperats i kemiska föreningar, polymerer, legeringar, blandningar och rena grundämnen. 

Materiens atomer består i sin tur av mindre partiklar, elementarpartiklar. Dessa kan grupperas i:

 Fermioner
 baryoner, till exempel protoner och neutroner vilka i sin tur är uppbyggda av tre kvarkar
 leptoner, till exempel elektroner

 Bosoner, till exempel mesoner (uppbyggda av en kvark och en antikvark) och fotoner 

Materia har massa. Albert Einstein visade att massa och energi är ekvivalenta genom sin berömda formel E = mc², där E står för energi, m för massa, och c för ljusets hastighet i vakuum. Massa har dessutom en inbyggd attraherande fundamental kraft, gravitationen.

Observationen att materia upptar en volym går tillbaks till antiken. Varför det är så har dock förklarats först under modern tid, en förklaring som utgått från Pauliprincipen.

Se även 
 Antimateria
 Mörk materia
 Mörk energi
 Material

Referenser

Noter

Källor 
 

Grundläggande fysikaliska begrepp
Elementarpartiklar
Kemi
Infibulation

Infibulation (även kallat "faraonisk omskärelse") har praktiserats särskilt i Östafrika och är den mest omfattande typen av kvinnlig könsstympning och innebär att klitorisollon, klitorishuvan, de inre blygdläpparna samt delar av de yttre blygdläpparna skärs bort. Huden sys sedan ihop och ett litet hål lämnas för att menstruationsblod och urin ska kunna passera. Infubilation leder till många allvarliga fysiska och psykiska konsekvenser för den drabbade.

Ingreppet görs för att hindra könsumgänge före bröllopet, då blygdläpparna sprättas upp.

En motsvarande behandling av pojkars förhud har också praktiserats.

Källor
Bra Böckers lexikon, 1976

Se även
Könsstympning
Kvinnlig könsstympning
Waris Dirie

Externa länkar
Svenska Amnestys sidor om kvinnlig könsstympning

Kvinnans könsorgan
Viktor Rydberg-sällskapet

Viktor Rydberg-sällskapet är ett sällskap som verkar för att bevara minnet av, och sprida kunskap om, författaren Viktor Rydberg.

Tillkomst 
Hösten 1985 gick författaren  Halvdan Renling ut med ett upprop i sin tidskrift Metamorfos: han konstaterade att Viktor Rydberg, en författare som vid sin död 1895 var en av Sveriges mest uppburna kulturpersonligheter, och som är en viktig länk i den svenska litteraturhistorien, vid tiden för uppropet blivit praktiskt taket bortglömd. Renling önskade därför grunda ett Rydbergssällskap.

Den första interimsstyrelsen till detta sällskap sammanträdde den 18 december 1985 (Rydbergs födelsedag) på Café Piastowska i Stockholm; i februari 1986 hölls sällskapets konstituerande sammanträde på Stockholms Stadsmuseum. Sällskapet har sedan dess haft regelbunden mötesverksamhet och ger ut tidskriften Veritas.

Kulturhuset Lilla Hornsberg 
1989 blev Renling orolig för ännu en sak: det gamla kulturhuset Lilla Hornsberg, som de senaste decennierna disponerats av Sveriges Författarförbund men som ägdes av Stockholms Stad, riskerade nu – när SFF flyttat till nya lokaler – att ställas till den kommersiella marknadens förfogande. På hans förslag tog Viktor Rydberg-sällskapet därför initiativet till bildandet av De litterära sällskapens samarbetsnämnd, DELS, som kom att samtidigt fylla två viktiga funktioner: att rädda Lilla Hornsberg, och att underlätta samarbetet mellan de litterära sällskapen i Sverige.

Övrigt 
2005 flyttade sällskapet från Stockholm till Jönköping.

Externa länkar
Viktor Rydberg-sällskapets webbplats

Svenska litterära sällskap tillägnade enskilda författarskap
Viktor Rydberg
1606

1606 (MDCVI) var ett normalår som började en söndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Mars 
4 mars – Nederländske kaptenen Willem Janszoon upptäcker Australien vid Cape York.
 Mars–april – Vid en riksdag i Örebro diskuterar man sätt att hindra det polska hotet om återinsättning av Sigismund på tronen och återinförande av den katolska läran.

September 
 2 oktober – Karl IX grundar staden Vasa i Finland genom att Mussor får stadsprivilegium.

December 
 26 december – Shakespeares Kung Lear uruppförs för kung Jakob I i bankettsalen på Whitehall Palace.

Okänt datum 
 Johan III:s son Johan blir hertig av Östergötland.

Födda 
 10 februari – Christine Marie av Frankrike, regent i Savojen.
 28 februari – William Davenant, engelsk poet och pjäsförfattare
 3 mars – Edmund Waller, engelsk poet. 
 12 maj – Joachim von Sandrart, tysk konsthistoriker och konstnär
 23 maj – Juan Caramuel y Lobkowitz, spansk författare
 6 juni – Pierre Corneille, fransk författare.
 10 juli – Corfitz Ulfeldt, dansk diplomat och riksgreve.
 15 juli – Rembrandt, nederländsk konstnär.
 18 september – Preben von Ahnen, lensmann (senare amtman) över Nordlands län (senare Nordlands amt) i Norge.
 Giovanni Francesco Grimaldi, italiensk arkitekt och konstnär.
 Pierre du Ryer, fransk dramatiker

Avlidna 
 31 januari – Guy Fawkes, brittisk katolsk konspiratör (avrättad).
 23 mars – Toribio av Mongrovejo, spanskt helgon.
 6 augusti – Ottaviano Mascherino, italiensk arkitekt.
 2 september – Carel van Mander, holländsk konstnär och poet.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1410

1410 (MCDXI) var ett normalår som började en onsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Februari 
17 februari – Holsteinska riddare våldgästar danskvännen och biskopen Skondeleff, sårar honom och mördar flera i hans hushåll, något som blir inledningen till ett krig mellan Erik av Pommern och de holsteinska hertigarna om herraväldet över Schleswig och Sønderjylland.

Maj 
17 maj – Johannes XXIII utnämns av konciliet i Pisa till motpåve mot Gregorius XII i Rom och Benedictus XIII i Avignon.

Juli 
 15 juli – Polen och Litauen besegrar en riddarhär från Tyska Orden i slaget vid Tannenberg.

Augusti 
28 augusti – Kung Erik avrättar sin närmaste man Abraham Brodersson (Tjurhuvud) för våldtäkt.

Okänt datum 
Erik besegras av grevarna i slaget vid Eggebæk vid Solderups hed.

Födda 
Lekë Dukagjini, furste av Albanien.
Gustav Anundsson Sture, svensk riddare och riksråd.
Ólöf Loftsdóttir, politiskt aktiv isländsk stormannakvinna.

Avlidna 
17 februari – Karl Ulfsson (Sparre av Tofta), svensk riddare, riksråd, lagman i Uppland, marsk 1364–1371 samt morfar till Karl Knutsson (Bonde) (begravd detta datum).
18 april – Jacob Gertsen Ulfstand, dansk ärkebiskop sedan 1392.
3 maj – Alexander V, född Pietro Filargi av Candia, motpåve sedan 1409.
Ruprecht III av Pfalz, kung av Tyskland.
Nicholas Flamel, fransk astrolog.

Externa länkar
1669

1669 (MDCLXIX) var ett normalår som började en tisdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 2 januari – En stor brand utbryter i Göteborg, varvid 50 hus förstörs.

Maj 
 10 maj – Ytterligare en brand utbryter i Göteborg, varvid 80 hus förstörs, däribland rådhuset.

Juli 
 Juli – Den sista Hansedagen hålls.

Augusti 
 23 augusti – 23 kvinnor döms till döden i Mora och avrättas dagen därpå. En kunglig trolldomskommission under riksrådet Lorentz Creutz har tillsatts och allmän kyrkobön mot trolldom införs.

Okänt datum 
 Sverige ansluter sig till den antifranska garantitraktaten i Haag, genom vilken spanska kronans rätt till Spanska Nederländerna garanteras.
 Trolldomsprocesser inleds även i Bohuslän.
 Fosfor upptäcks av den hamburgske alkemisten Henning Brand, när han försöker skapa guld av mänsklig urin.
 1669 års förmyndaordning

Födda 
 13 februari – Jean-Charles de Folard, fransk militär och militärteoretiker.
 Jakob Fredrik Below, svensk läkare.
 Bernardino Cametti, italiensk barockskulptör.
 Elżbieta Sieniawska, politiskt aktiv polsk magnat och konstmecenat.

Avlidna 
 23 april – Johannes Canuti Lenaeus, svensk ärkebiskop sedan 1647.
 16 maj – Pietro da Cortona, italiensk målare och arkitekt.
 19 augusti – Seved Bååth, svensk ämbetsman, president för Svea hovrätt 1661–1668 och riksskattmästare sedan 1668.
 10 september – Henrietta Maria av Frankrike, drottning av England, Skottland och Irland 1625–1649 (gift med Karl I)
 4 oktober – Rembrandt, nederländsk konstnär.
 9 december – Clemens IX, född Giulio Rospigliosi, påve sedan 1667.
 Lars Wivallius, svensk skald och äventyrare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Amfibieförband

Amfibieförband har utvecklat förmåga att behärska två medier och dessutom medieövergången mellan land och vatten. Denna förmåga att klara av två medier, vilket i sin tur kräver särskild teknik, stridsteknik, taktik, transportkapacitet, materiel och utbildning.

Sverige
Den svenska amfibiebataljonen består av kustjägare och amfibiesoldater. Dessa besätter olika tjänster inom bataljonen såsom robotförband, minförband, granatkastarförband, skytteförband och jägarförband. Bataljonen transporteras huvudsakligen med båtar men på senare år även mekaniserat efter införandet av 1.Amfibiekompaniet.

Se även
Svenska marinen
Amfibiekåren
Marinkår
Royal Marine Commandos
United States Marine Corps
Svenska marinen
68

68 (LXVIII) var ett skottår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Juni 
 8 juni – Den romerska senaten accepterar Galba som kejsare.
 9 juni – Kejsar Nero begår självmord.

Okänt datum 
 Lucius Clodius Macer gör uppror mot kejsar Nero.
 Den romerska senaten förklarar Nero vara persona non grata och Galba efterträder honom.
 De fyra kejsarnas år inleds. Galba (68), Otho (69) och Vitellius (69) regerar alla en kort tid, innan Vespasianus blir romersk kejsare.
 Detta är det sista året som täcks i Tacitus' Annaler, en historiebok över det romerska riket.
 Legio I Macriana liberatrix och I Adiutrix skapas.
 Trajanus far Marcus Ulpius Trajanus blir konsul i Rom.
 Markusevangeliet skrivs troligen detta år.
 Ignatios av Antiochia blir den tredje biskopen av Antiochia.
 En hängbro upphängd i järnkedjor konstrueras i Kina.
 Buddhismen kommer officiellt till Kina, då Vita hästens tempel byggs.

Födda

Avlidna 
 9 juni – Nero, romersk kejsare sedan 54 (självmord)
 Vindex, upprorisk romersk guvernör.
 Onesimus, biskop av Byzantium.

Externa länkar
Korsettdjur

Korsettdjur ((Loricifera) (ordet härstammar från det Latinska lorica, korsett, och ferre, att bära)) är en stam av mikroskopiskt små (endast 0,25-0,5 mm långa) vattenlevande djur. Stammen omfattar 21 kända arter i sex släkten. Stammen upptäcktes 1983 av Reinhardt Kristensen.  

Djuren har ett huvud, en mun och ett matsmältningssystem samt en uppsättning fjäll som liknar skelettet av ett paraply i vardera änden. Dessa fjäll används för rörelse. De saknar blodomlopp och endokrint system. Kroppshålan är en pseudocoel med en mun och ett anus.

Korsettdjuren är hermafroditer och troligen ovipara.  Det finns inga funna fossil av korsettdjuren.

Deras närmaste släktingar tros vara Kinorhyncha och Priapulida tillsammans med vilka de utgör taxonet Scalidophora.

Källor
Delar av denna artikel är baserade på en översättning från engelska Wikipedia Loricifera
1210

1210 (MCCX) var ett normalår som började en fredag i den Julianska kalendern.

Händelser

Juli 
 18 juli – Erik Knutsson besegrar åter Sverker den yngre och hans danska allierade, denna gång i slaget vid Gestilren, där Sverker stupar.

November 
 21 november – Erik Knutsson kröns, vilket är den första kända kungakröningen i Sveriges historia. Strax därefter, troligtvis i nära anslutning till kröningen, gifter sig Erik med den danska prinsessan Rikissa, för att stärka relationerna till den forna fienden Danmark. Eftersom Erik har tagit makten i Sverige med våld tvingas han dock arbeta hårt för att få påven att erkänna hans kungamakt. Kröningen och bröllopet (som utförs av ärkebiskop Valerius) blir därmed en del i detta.

Födda 
 22 juli – Joan av England, drottning av Skottland 1221–1238 (gift med Alexander II)
 Gregorius X, född Teobaldo Visconti, påve 1271–1276 (född omkring detta år)
 Honorius IV, född Giacomo Savelli, påve 1285–1287 (född omkring detta år)
 Martin IV, född Simon de Brion, påve 1281–1285 (född omkring detta år)
 Xie Daoqing, Kinas kejsarinna 1227-1264 och regent 1274-1276

Avlidna 
 18 juli
 Stupade i slaget vid Gestilren:
 Sverker den yngre, kung av Sverige 1196–1208
 Folke Birgersson, svensk jarl under Sverker den yngre
 Maud de Braose, engelsk adelsdam.

Noter

Källor 

 Troedsson, Ingegerd (red.), Striden i Gestilren 1210, Enköpings kommuns kulturförvaltning, 2009

Externa länkar
Vattendrag i Sverige (M–O)

Siffrorna efter vattendragens namn står för deras längd i kilometer. För längder på minst 2 mil har en avrundning till hel- och halvmil skett. Vattendrag med flodområden på minst 4 kvadratmil har angivits med fet stil.

Se även 
 Lista över vattendrag i Sverige

Vattendrag i Sverige, M-O
Vattendrag, M-O
 M-O
Vattendrag i Sverige (T–U)

Siffrorna efter vattendragens namn anger deras längd. Längder på minst 2 mil är avrundade till halv- eller helmil. Vattendrag med flodområden på över 4 kvadratmil är skrivna med fetstil.

 Tabergsån 35
 Takajoki 30
 Tallån 35
 Tallåsbäcken 16
 Talvatissjöbäcken 15
 Tandlaån 25
 Tandsjöån 13
 Tandån 20
 Tangån 30
 Tannbäcken 25
 Tansbäcken 15
 Tansån 16
 Tanumsälven
 Tarfalajåkka 11
 Tarmsälven 30
 Taruantojoki 55
 Tarån 20
 Taske å 12
 Tassbyälven 15
 Tavelån 65
 Tegabäcken 18
 Tegelsmoraån 9
 Telebäcken 50
 Teletöisenjoki 16
 Temminkijoki 11
 Tengeliönjoki 125
 Tennan 40
 Tenningån 25
 Tertojåhka 50
 Testeboån 110
 Teurajoki 70
 Tevån 18
 Tidan 185
 Timsån 11
 Timsälven 125
 Tingsjöån 20
 Tingvastobäcken 18
 Tingån
 Tinnerbäcken 18
 Tivsjöån 25
 Tiån 14
 Tjaktjaurälven 30
 Tjartsebäcken 18
 Tjatitjjåhkå 20
 Tjatsvaggejåhkå 20
 Tjautjerbäcken 18
 Tjengaljåhkå 17
 Tjeurajåhkå 18
 Tjidtjajåhkå 30
 Tjipkobäcken 13
 Tjulån 40
 Tjuoltajåhkå 30
 Tjuonavaggejåhka 14
 Tjuoukutimjåhkå 16
 Tjutebäcken 11
 Tjålojåhka 14
 Tjåterbäcken 20
 Tjäpsjukke 15
 Tjärekullaån 20
 Tjärngetbäcken 13
 Tjärnsälven 45
 Tjörningabäcken 13
 Tobyälven 18
 Toftaån 9
 Tolitaälven 25
 Tolkbäcken 17
 Tolkkijoki 25
 Tommarpaån 45
 Torasjoki 15
 Torisbäcken 11
 Torneälven 520
 Torpabäcken 20
 Torpaån 20
 Torpedalsälven 20
 Torpån 20
 Torrebergabäcken 14
 Torrfinnån
 Torsbäcken 16
 Torshagsån 14
 Torsjöån 20
 Torsmovasseln 13
 Torvsjöån 40
 Torvån 12
 Torån 20
 Toskbäcken 16
 Tranebergsälven 25
 Trankvillsån 20
 Trinnan 18
 Trollbosjöån 10
 Trosaån 70
 Trosbyån 17
 Tryssjöbäcken 13
 Trändeån 40
 Träppjaån 20
 Trödjeån 20
 Trönningeån 11
 Trösälven 35
 Tsåkaurjåhkå 12
 Tukijåhkå 25
 Tullstorpsån 20
 Tulusjoki 11
 Tumbaån 16
 Tunaån 70
 Tunnersjöbäcken 25
 Tuoljebäcken 20
 Tuolpukkajoki 12
 Tuorpunjåhkå 20
 Tuortapebäcken 18
 Tupojoki 25
 Turingeån 25
 Tutturjåhka 17
 Tuvattsån 13
 Tuvebäcken 14
 Tvååkers kanal 20
 Tväringsån 20
 Tvärlikan 14
 Tvärån 8
 Tvärån 17
 Tvärån 9
 Tvärån 13
 Tvärån 16
 Tvärån 40
 Tvärån 20
 Tvärån 8
 Tvärån 13
 Tvärån 30
 Tvärån 14
 Tvärån 35
 Tvärån 115
 Tvärälven 30
 Tvärälven 17
 Tynnsån 25
 Tyresån 30
 Tåmälven 40
 Tångsån 30
 Tångån 14
 Tåsan 45
 Täckelån 20
 Täfteån 45
 Täftån 16
 Tälgslättån 45 
 Täljareån 8
 Täljeån 20
 Tällvattsbäcken 30
 Tällån 16
 Tämnarån 100
 Tängvattsbäcken 35
 Tännån 65
 Tärendöälven 50
 Tärnaån 75
 Tärnickån 17
 Töftedalsån 40
 Töjsan 20
 Töreälven 75
 Törlan 20
 Törnaån 10
 Törnan 9
 Uddbäcken 10
 Udtjabäcken 45
 Udtjajåhkå 20
 Ugan 18
 Uggelforsån 15
 Ukerån 12
 Ullersjöbäcken 10
 Ullersättersbäcken 16
 Ullnaån 6
 Ullångsån 30
 Ulvsnäsabäcken 14
 Ulvån 12
 Umeälven 465
 Unnan 50
 Upmasjåhkå 35
 Upperudsälven 145
 Urstjärnälven 25
 Urtomanjoki 18
 Utansjöån 30
 Utbyån 9
 Utsulån
 Utterbäcken 11
 Utterån 60
 Uvan
 Uvån

Se även 
 Lista över vattendrag i Sverige

Vattendrag i Sverige, T-U
Vattendrag, T-U
 T-U