kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
South Carolina

South Carolina, Sydkarolina, är en delstat i sydöstra USA. Huvudstaden heter Columbia. 1776 var det en av de ursprungliga 13 brittiska kolonier som inledde uppror mot britterna och grundade USA, och den 23 maj 1788 antog man USA:s konstitution. 1860-1861 var det en självständig republik, för att sedan ingå i Amerikas konfedererade stater innan man 1868 åter anslöts till USA. Delstaten var från 1848 den enda som inte utsåg sina delegater till elektorskollegiet genom folkval; dessa utsågs istället av delstatskongressen, ett system som behölls till rekonstruktionstiden. Presidentvalet 1868 var därmed det första som hölls på gräsrotsnivå i samtliga delstater genom någon form av allmän rösträtt.

Större städer 
De tio största städerna i South Carolina (2007). 
 Columbia – 124 818  
 Charleston – 110 115
 North Charleston – 91 421
 Rock Hill – 64 858
 Mount Pleasant – 64 707
 Greenville – 58 754
 Summerville – 44 036
 Spartanburg – 38 843
 Sumter – 38 782
 Goose Creek – 36 466

Några kända personer från South Carolina 
 Joe Frazier, professionell boxare
 Arthur Freed, textförfattare och filmproducent
 Althea Gibson, tennisspelare
 Dizzy Gillespie, jazzmusiker
 Nikki Haley, politiker
 Andrew Jackson, USA:s president nummer 7
 Jesse Jackson, pastor, människorättsaktivist
 Eartha Kitt, sångerska, skådespelerska
 James Longstreet, general
 William Westmoreland, general

Se även 
 Lista över countyn i South Carolina

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

USA:s delstater
South Dakota

South Dakota, Syddakota, är en delstat i norra USA. Huvudstaden heter Pierre, men största stad är Sioux Falls. Delstatens smeknamn är "The Mount Rushmore State" ("dakota" är sioux och betyder "bundsförvanter"). Delstatens motto är: Under God the people rule vilket betyder Under Gud styr folket.

Geografi 

South Dakota gränsar i norr till North Dakota; i söder till Nebraska; i öster till Iowa och Minnesota; och i väst till Wyoming och Montana. Det är en av sex stater i Frontier Strip.

Missourifloden rinner igenom den centrala delen av South Dakota. Öster om floden ligger låga kullar och sjöar formade av glaciärer. Fruktbar odlingsmark täcker området. Väster om floden består landet av djupa raviner och vidsträckta slättland.

South Dakota har fyra större regioner: Drift Prairie, Dissected Till Plains, Great Plains och Black Hills.

Drift Prairie täcker större delen av östra South Dakota. Detta är landet av låga kullar och glaciärsjöar. Detta område kallades Coteau des Prairies (Präriekullarna) av tidiga franska köpesmän. I norr gränsar den östra delen av Coteau des Prairies till Minnesota River ravinen och i väster till James Rivers avrinningsområde. James Rivers avrinningsområde utgörs till största delen av lågland, som följer James River igenom South Dakota från norr till söder.

Större städer 
De åtta största städerna i South Dakota (2016). 
 Sioux Falls - 174 360
 Rapid City - 74 048
 Aberdeen - 28 415 
 Brookings - 23 895 
 Watertown - 22 172 
 Mitchell - 15 729 
 Yankton - 14 566
 Pierre - 14 008

Befolkning
Drygt 40% av statens befolkning har tyska anor.

Kända personer födda i South Dakota 
 Tom Brokaw, journalist.
 Tom Daschle, politiker, amerikansk senator 1987-2005.
 Mary GrandPré, illustratör.
 Crazy Horse, siouxhövding.
 Hubert H. Humphrey, politiker, amerikansk vicepresident 1965-1969.
 Ernest Lawrence, fysiker, nobelpristagare.
 George McGovern, politiker.
 Karl Earl Mundt, politiker, amerikansk senator 1948-1973.
 Red Cloud, siouxhövding.
 Sitting Bull, siouxhövding.
 John Thune, politiker.

Andra personer med anknytning till South Dakota 
 Laura Ingalls Wilder, författare, inte född i staten, men här utspelar sig handlingen i flera av hennes nio böcker i serien Lilla huset på prärien. Familjen Ingalls var bland de allra första nybyggarna på den plats som blev staden De Smet. Här bodde Laura Ingalls Wilder och hennes familj från 1880.

Historiska händelser 
 1890 - massakern vid Wounded Knee

Se även 
 Lista över countyn i South Dakota

Externa länkar 

 South Dakotas officiella hemsida

USA:s delstater
South Dakota
West Virginia

West Virginia är en delstat i östra USA. Huvudstad och största stad är Charleston. 

Vid folkräkningen 2020 hade West Virginia 1 793 716 invånare, vilket var en minskning med nära 60 000 invånare sedan 2010. Befolkningen var som störst 1950, då strax över två miljoner människor bodde i delstaten.

West Virginia frigjorde sig från övriga Virginia under det amerikanska inbördeskriget och upptogs som delstat i unionen 20 juni 1863. Endast två andra delstater, Vermont och Maine, är på samma sätt skapade genom att en existerande delstat delats. Bakgrunden var att den västra delen av Virginia hade en annan social struktur än den östra delen, med småbrukare snarare än slavdrivna storjordbruk. När Virginia bröt sig ut ur USA, bröt sig därför västra Virginia ut ur delstaten.

West Virginia är känt för sina kolgruvor och skogsindustri och populärt som resmål för friluftsaktiviteter som forsränning, skidåkning, bergsklättring, vandring och sportfiske. Arbetslösheten har varit relativt hög och snittinkomsten låg i West Virginia. Många ungdomar har tagit värvning i amerikanska armén.

Geografi 
Hela West Virginia är beläget i bergskedjan Appalacherna och detta märks i delstatens terräng som nästan helt och hållet är av bergskaraktär. Detta har också gett upphov till smeknamnet The Mountain State. Den sydöstra delen, mot angränsande Virginia, består av en platå med ett klimat och ekosystem som liknar det man kan finna i New England och östra Kanada. Här finner man också delstatens högsta bergstoppar, med 1 482 meter höga Spruce Knob som den högsta.

Spruce Knob ligger i det stora skogsområdet Monongahela National Forest som till söder avgränsas av New River Gorge, en 304 meter djup kanjon som skapats av floden New Rivers flöde. Den inhemska växtligheten i West Virginia består till stor del av skog som utgörs av ek, kastanj, lönn, bok och gran samt viden och plataner utmed vattenvägarna.

Största städer 

De tio största städerna i West Virginia (2008).
 Charleston - 50 302 
 Huntington - 49 185 
 Parkersburg - 31 611 
 Wheeling - 28 913 
 Morgantown - 29 642 
 Fairmont - 19 024 
 Weirton - 18 748 
 Martinsburg - 17 020 
 Beckley - 16 832 
 Clarksburg - 16 441

Klimat 
Klimatet i de centrala och norra delarna ger, på grund av höjden över havet, varma och fuktiga somrar och kalla, snöiga vintrar. Sydvästra delen, som är mer låglänt, har ett mer subtropiskt klimat med heta, fuktiga somrar och mildare vintrar.

Se även 
 Lista över countyn i West Virginia

Källor

Externa länkar 

 West Virginias officiella webbplats
Wisconsin

Wisconsin, är en delstat i USA, belägen i Mellanvästra USA och grundad som landets trettionde delstat 1848. Staten har kust mot Övre sjön i norr och Michigansjön i öster. Wisconsin har gräns mot fyra andra stater, nämligen Minnesota och Iowa i väster, Illinois i söder samt Michigan norrut. Namnet är en anglifiering av franskans Ouisconsin, som ursprungligen var namnet på floden Wisconsin på något algonkinspråk. Exakt vilket språk och ordets betydelse är omdebatterat, men en ledande teori anser att det är Miami-Illinois för ”det ligger rött”, syftande på flodbäddens röda sandsten.

Historia 
Fransmannen Jean Nicolet var den första europén som upptäckte Wisconsin när han gick iland nära det som idag är Green Bay, 1634. Frankrike kontrollerade området fram till 1763 då det blev brittiskt. Från och med 1783 har området tillhört USA. 1836 blev Wisconsin ett eget territorium och 29 maj 1848 blev Wisconsin USA:s 30:e delstat. Under slutet av 1800-talet och början av 1900-talet lämnade många Skandinavien och Tyskland för att söka ett bättre liv i Amerika och skandinaverna blev den tredje största etniska gruppen. Tillsammans med norrmän, danskar och finnar slog sig många svenskar ned i distrikten i norr och väster och de blev ofta verksamma som gruv- och skogsarbetare och jordbrukare.

Större städer 
 Appleton
 Green Bay
 Eau Claire
 Kenosha
 Madison, huvudstad i staten
 Milwaukee, den största staden i staten
 Oshkosh
 Racine
 Janesville
 Rhinelander
 Wausau
 La Crosse
 Marshfield
 Waukesha
 Sheboygan

Kända personer födda i Wisconsin 
 Paul Ryan, politiker
 William Rehnquist, chefsdomare i USA:s högsta domstol 1986-2005.
 Phil Kessel, ishockeyspelare 
 Orson Welles, regissör och skådespelare.
 Gene Wilder, skådespelare.
 Frank Lloyd Wright, arkitekt.
 Sterling North, journalist och författare (Min tvättbjörn Slarver).
 Paul Harris, grundare av Rotary
 Mark Ruffalo, skådespelare
 Kurtwood Smith, skådespelare
 Jeff Loomis, gitarrist i Metal-bandet Nevermore.
 Justin Vernon, artist
 Andy Biersack, sångare i Hårdrocks-bandet Black Veil Brides
 Joseph McCarthy, politiker
J.J Watt, amerikansk fotbollsspelare
Jeffrey Dahmer, seriemördare, nekrofil och kannibal

Populärkultur 
TV-serien That '70s Show utspelar sig i den fiktiva orten Point Place i Wisconsin.

Komediserien Happy Days utspelar sig i Milwaukee, Wisconsin under 1950-talet.

Se även 
 Lista över countyn i Wisconsin

Referenser

Externa länkar 

 Wisconsins officiella hemsida 

USA:s delstater
Trenton

Trenton i Mercer County vid Delawarefloden är huvudstad för delstaten New Jersey i USA och har en areal på 21,1 kvadratkilometer. i 2010 års United States Census var antalet invånare 84 913.

Trenton ingår i Greater New York City Combined Statistical Area och gränsar i väster till ytterkanten av Philadelphias storstadsområde.

Historia 
Den bosättning som lade grunden för dagens Trenton bildades av kväkare 1679 i Provinsen New Jersey. 

Under amerikanska frihetskriget ägde slaget vid Trenton rum 26 december 1776 vilket var George Washingtons kontinentalarmés första seger med 2400 man över Hessen-Kassels garnison på 1 500 soldater. Under några månader 1784 var Trenton USA:s tillfälliga huvudstad.

Staden utsågs till delstaten New Jerseys huvudstad 1790, men blev efter formellt beslut av New Jerseys lagstiftande församling inkorporerarad först 1798.

Antalet invånare var 1990 88 675 invånare (1990) och 85 403 under 2000; alltså en minskning med 3,7 procent. 1990 var Trenton den sjunde största staden i New Jersey, men föll tillbaka till nionde plats år 2000.

Referenser

Externa länkar 

 
Orter i New Jersey
Montpelier, Vermont

Montpelier är huvudstad i delstaten Vermont i USA, med 8 035 invånare år 2000 och 7 855 invånare 2010. Montpelier är dessutom administrativ huvudort i Washington County. Det är den minst befolkade delstatshuvudstaden i USA och ligger utefter Winooskifloden i Vermontdalen.

Staden utsågs till Vermonts delstatshuvudstad 1805, och namngavs efter Montpellier i Frankrike.

Montpelier är även känt för att vara den enda huvudstaden i någon av USA:s delstater som saknar McDonald's.

Kända personer från Montpelier 
 George Dewey, amiral
 Patrick Leahy, politiker
 John Mellen Thurston, politiker

Se även 
East Montpelier

Källor

Fotnoter

Externa länkar 

 Stadens webbplats
 Vermont State House

 
Orter i Vermont
Paul Nilsson

Lars Johan Paulinus (Paul) Nilsson, född 22 juni 1866 i Längjums församling, död 28 oktober 1951, var en svensk prästman  och författare som gav ut flera psalmboksförslag. 

Paul Nilsson avlade teoretisk och praktisk teologisk examen i Uppsala 1890. Han prästvigdes i Skara år 1891 och innehade sedan prästtjänster i Lekåsa, Levene, Tived, Ryda och Gudhem. Han blev kyrkoherde i Häggum 1909, i Sjogerstad 1922 samt extra ordinarie hovpredikant 1908. Han var även hedersledamot av Västgöta nation i Uppsala. Nilsson utgav flera religiösa diktsamlingar, psalmboksförslag, predikosamlingar varibland mest känd Gud med oss. Fältpredikningar (3 band 1904-08) och läroböcker.

Nilsson finns representerad i 1986 års psalmbok med sju originalverk (nr 98, 110, 135, 161, 168, 415 och 597) därtill en bearbetning (nr 93).

I 1937 års psalmbok finns han representerad med 11 verk (nr 47, 70, 129, 239, 242, 248, 413, 498, 505, 530 och 596).

Några av Paul Nilssons texter är tonsatta av Otto Olsson i dennes Advents och julsånger op. 33, (för blandad kör och orgel), bland annat den mycket populära Advent, som framförs av många kyrkokörer Första söndagen i advent. Vidare Julsång, Det brinner en stjärna i Österland och Jungfru Marias lovsång.

Hans texter är fria från upphovsrättsligt skydd år 2021.

Psalmer
Ett vänligt ord kan göra under (1986 nr 98) skriven 1933
Gud är mitt ibland oss översättning av Gerhard Tersteegens text. Finns i Kyrklig sång 1928 nr 25 a.
Gud, vår Gud, för världen all (1986 nr 99) bearbetad 1916 och 1934 (varav vers nio nyskriven) men inte omnämnd som hans upphov i 1986 års psalmbok
Han kommer i sin kyrka (1986 nr 110) skriven 1905
Helige Ande, låt nu ske (1986 nr 161) skriven 1934
I makt utan like (1921 nr 540, 1986 nr 415) skriven 1906
Jerusalem, du högtbelägna stad (1937 nr 596) bearbetad 1916  i Carl Axel Toréns version.
Jesus, Guds Son, träd in i denna skara (1986 nr 93) bearbetat översättningen 1908
Kom inför Herren med tacksamhet (1986 nr 168) skriven 1908
Konung och Präst, träd in i denna skara (1937 nr 239) bearbetad 1908
När stormen ryter vilt på hav (1921 nr 639, 1986 nr 597) skriven 1914
När till Jordan vår Herre drog (1921 nr 554)
Se, vi går upp till Jerusalem (1986 nr 135) skriven 1906

Profana sånger
Jag hälsar dig, Västgötarike, landskapssång

Referenser

Noter

Vidare läsning 
 
Ingemar Magnusson, "Guds sånglärka. Om den västgötske sångarprästen Paul Nilsson 1866–1951."  Skara stift under 100 år 1917–2017, red. av Sten-Åke Engdahl. (Skara stiftshistoriska sällskapsskriftserie nr 106.) Skara 2021.
 Ingemar Magnusson, Guds sånglärka. Fakta och fria tankar kring den västgötske sångarprästen Paul Nilsson. (Skara stiftshistoriska sällskaps skriftserie 109) Skara 2021

S

Svenska psalmförfattare
Evangelisk-lutherska psalmförfattare
Präster i Svenska kyrkan
Svenska hovpredikanter
Hedersledamöter vid Västgöta nation i Uppsala
Svenska präster under 1900-talet
Personer från Längjums socken
Födda 1866
Avlidna 1951
Män
Var hälsad, sköna morgonstund

Var hälsad, sköna morgonstund är en julpsalm, eller snarast en julottepsalm, med text av Johan Olof Wallin. Psalmen tillhör de sista som togs med i 1819 års psalmbok och diktades samma år som psalmboken kom ut (ev. julhelgen året innan). Den kom snart att ersätta psalmer som Var kristtrogen fröjde sig och Den signade dag som obligatoriska julottepsalmer. Nils-Arvid Bringéus har påvisat att önskan att få sjunga denna psalm bidrog till att julottan återinfördes i Lunds stift under 1800-talet, efter att i danskt kyrkoliv ha försvunnit vid reformationen.

Psalmen har i allmänhet sjungits stående som inledning av julottan i Svenska kyrkan. Psalmen är därför märkt med en asterisk (*) i psalmboken. Efter 1986 har den ibland bytts ut mot När juldagsmorgon glimmar som ingångspsalm vid julottan. Den gamla traditionen att låta de tre slutverserna inleda även andra gudstjänster i juletid är i avtagande, men förekommer ännu på sina håll.

Inledningsstrofen anger psalmens julkaraktär, men annars uppehåller den sig inte särskilt vid krubba och stall, utan handlar om kyrkoårets tider och presenterar Jesus som de kristnas ännu levande herde och konung. Hans jordeliv och hans gärning idag, i våra liv, vävs samman. Himmelen, hans tillkommande rike, ställs fram som det stora målet.

Musiken (2/2-takt, C-dur) är komponerad av Philipp Nicolai omkring 1597 och publicerad i ett bihang till hans psalmbok Freudenspiegel des ewigen Lebens (Det eviga livets glädjespegel) (1599). Melodin har kallats "koralernas drottning".

Utgåvor

Julsångböcker
Julens vackra sånger 1, 1968, som nr 4
Julens önskesångbok, 1997, under rubriken "Traditionella julsånger".

Psalmböcker
1986 års Cecilia-psalmbok/ under rubriken "Jul
Den svenska psalmboken
 under rubriken "Jesu kärleksfulla uppenbarelse i mänskligheten: Jesu födelse (julpsalmer)".
 under rubriken "Jul". 
 verserna 1-4
1986 års psalmbok/ under rubriken "Jul".
Finlandssvenska psalmboken 1986 som nr 27 under rubriken "Jul
Frälsningsarméns sångbok

 under rubriken "Högtider och särskilda tillfällen - Jul"
 under rubriken "Högtider - Jul"
Frälsningsarméns sångbok 1990/ under rubriken "Jul
 under rubriken "Guds uppenbarelse i Kristus: Jesu födelse"

 under rubriken "Jul"
Psalmer och Sånger 1987/ under rubriken "Jul"
Segertoner

Segertoner 1988 -  under rubriken "Jul
Sionstoner
 under rubriken "Psalmer", med verserna 1-4

 under rubriken "Högtider, Jul"
Svenska Missionsförbundets sångbok
 under rubriken "Jesu födelse"
 under rubriken "Jesu födelse"

Söndagsskolsångböcker
Lilla Psalmisten 1909 som nr 16 under rubriken "Kristus: Hans födelse, död, uppståndelse."
 med verserna 1 och 4

Övriga sångböcker
Barnens svenska sångbok, 1999, under rubriken "Året runt".

Se även 
 Koralernas konung

Källor

Noter

Externa länkar
 Hos Svenska Akademien återfinns psalmtexten från 1819 i "Den gamla psalmboken" i PDF
Hos Projekt Runeberg finns /sondag/0045.html noterna till melodin.

Julottepsalmer
Verk av Johan Olof Wallin
Svenska psalmer
Svenska julsånger
Marknadsekonomi

En marknadsekonomi är ett kapitalistiskt ekonomiskt system som bygger på avtalsfrihet, enskild äganderätt, fri prissättning och konkurrens. Priser på varor och tjänster bestäms i en marknadsekonomi fritt av utbud och efterfrågan. Grundläggande för en marknadsekonomi är dels att det kapital som krävs för produktion av en vara eller en tjänst kräver avkastning, dels tillgång till riskvilligt kapital på en kapitalmarknad och tillgång till arbetsresurser på en arbetsmarknad.

I praktiken har inget land i modern tid varit en renodlad marknadsekonomi. Alla länder har någon form av blandekonomi, vilken kan se ut på många olika sätt. 

Tidskriften The Economist skrev 1994 att det inte var en tillfällighet att ekonomier som tillämpat marknadsekonomi, som uppmuntrar risktagande, har överlevt ekonomier som tillämpat planhushållning, som inte uppmuntrar risktagande.

Statens roll i en marknadsekonomi 
Staten anses ha en nödvändig institutionell roll för en väl fungerande marknadsekonomi, i att upprätthålla ett rättsväsende som skyddar äganderätten och medger säljare och köpare att upprätthålla ingångna avtal och utkräva skadestånd vid avtalsbrott. Staten fyller även en roll i att motverka marknadsimperfektioner, såsom kollektiva varor och externa effekter, samt motverka konkurrensbegränsningar genom till exempel kartellbildning.

Se även
Anarkokapitalism
Blandekonomi
Fri marknad
Individualanarkism
Kapitalism
Liberalism
Marknadsliberalism
Marknadssocialism
Mutualism
Planekonomi

Referenser

 
Politisk ekonomi
Ekonomiska ideologier
Ekonomiska system
Handel
Ekonomisk historia
Upp, psaltare och harpa

Upp, psaltare och harpa av Johan Olof Wallin var "ingångspsalm" (d.v.s. nummer 1) i både 1819 års psalmbok och 1937 års psalmbok. I 1986 års psalmbok har psalmen bara första och sista versen med. 

Melodi från 1400-talet, bearbetad 1540 av Hans Kugelmann i hans körverk Concentus novi trium vocum accomodati Melodin finns publicerad i 1695 års psalmbok till nr 86 Min själ skall lova Herran och samma melodi används i 1937 års psalmbok till Min själ skall lova Herran, En Fader oss förenar, Gud gav i skaparorden och Han kommer i sin kyrka. I Sionstoner 1889,1935 och 1972 är titeln "Dig skall ditt Sion sjunga" vilket är vers 7, av "Upp, psaltare och harpa".

Publicerad som
Nr 1 i 1819 års psalmbok som ingångspsalm.
Nr 433 i Sionstoner 1889 med vers 7, under rubriken "Psalmer"
Nr 1 i 1937 års psalmbok som ingångspsalm.
Nr 52 i Sionstoner 1935 med titelraden "Dig skall ditt Sion sjunga", under rubriken "Guds lov".
Nr 4 i Sionstoner 1972 med titelraden "Dig skall ditt Sion sjunga".
Nr 326 i 1986 års psalmbok under rubriken "Lovsång och tillbedjan".

Externa länkar
Hos Svenska Akademien återfinns psalmtexten från 1819 i "Den gamla psalmboken" i PDF

Svenska psalmer
Svante Alin

Svante Alin, född den 19 maj 1852 i Skarstads socken, död den 20 september 1930, var en svensk präst. 

Alin var teologie doktor, prost och kyrkoherde i Sventorps församling i Billings kontrakt i Skara stift. Han gav ut flera förslag till ny psalmbok och finns nu representerad i 1986 års psalmbok med originaltexten till ett verk (nummer 375). Han var far till Sven Alin.

Bibliografi
Om dopet, 1886 flera utgåvor varav 6:e 1912, 7:e 1916
Bestämmer regeringsformen svenska kyrkans lära, 1892
Bekännelsefrågan, 1893
Psalmboksfrågan, 1897
Om andens verksamhet i församlingen, 1901
Psalmboksförslag, 1903
Återlösarens lof, 1909
Minne från Gustaf Adolfsfesten i Svenstorps kyrka d. 6 nov. 1911. 1911
Till ungdomen vid en sextonårings begrafning, 1913
Till ungdomen, 1915
Anteckningar vid läsningen af Nya testamentets senaste öfversättning, 1915
Emigranterna, 1916
Martin Luther och jubelåret, 1917
Sjungen till Herrens ära! : Psalmer och andra religiösa dikter, 1918
Kyrka och universitet : några anmärkningar, 1923
Några ord om "Den allmänneliga kristna tron" af Gustaf Aulén beträffande dess ställning till Den heliga skrift, 1927
Det olika samlandet af ägodelar : Afskedspredikan i Sventorp och Forsby, 1928
På tredje dagen uppstånden igen ifrån de döda : Vår tro på Kristi lekamliga uppståndelse, 1930

Psalmer
Nya psalmer 1921
508 Jag om en konung sjunga vill  bearbetat
524 Johannes såg så klar en syn översatt
549 Framfaren är natten (1986 nr 375) skriven 1906 med ny titelrad 1986: Upp, Sion, att prisa 
558 Till dig, o milde Jesu Krist författat
564 O Jesus, du som själv har tagit (1937 nr 229) författat 1908 
579 O Herre Gud barmhärtig var (1819 nr 181 i Franzéns version, 1937 nr 270) bearbetat 1903 
600 Herre, du min tröst och fromma (1921 nr 600) bearbetat
607 Lyft, min själ, ur jordegruset  författat 
608 Frukta Gud och låt dig nöja! (1921 nr 608) tolkad 
618 På Gud, som åt fågeln bereder författat 
670 Jerusalem, du högtbelägna stad (1937 nr 596) översatt 

O Jesu gör oss väl beredda, text 1930 av Svante Alin, tonsatt 1986 av Karl-Gustaf Gunneflo.
Vi önska nu vår brudgum och brud (1937 nr 232) bearbetat 1908

Källor

Noter

Externa länkar 
 

Svenska psalmförfattare
Svenska präster under 1900-talet
Personer från Skarstads socken
Födda 1852
Avlidna 1930
Män
Ordklass

En ordklass är en grupp av ord som delar ett antal grammatiska särdrag, vilka är relevanta för språket i fråga. Hur många och vilka ordklasser som används inom ett språk varierar i hög grad.

Det finns många olika sätt att bestämma vilken ordklass ett ord tillhör. Dels kan man kategorisera ord efter deras betydelse (semantik), dels efter hur ordet böjs eller sammanfogas med andra ord (morfologi), och slutligen efter hur ordet används i en sats (syntax). Vanligen måste man använda sig av alla dessa kategoriseringsmetoder samtidigt.

Ordklasser brukar indelas i öppna och slutna klasser, där de öppna klasserna lätt kan utökas med nya medlemmar, medan de slutna klasserna endast undantagsvis får fler medlemmar. Exempel på öppna ordklasser är substantiv, adjektiv och verb. Exempel på slutna ordklasser, vilka ibland beskrivs som uppräkningsbara, är pronomen, artiklar och prepositioner.

Svenskans ordklasser 
Vilka ordklasser som finns i svenskan och hur de ska definieras, vilken vikt som bör läggas vid vilka kriterier och så vidare, varierar beroende på vem man frågar. Vissa räknar till exempel verbens participformer till verben, andra till adjektiven, medan ytterligare några föredrar att placera dem i en egen ordklass. Vanligtvis brukar man dock säga att ordklasser behandlar orden i sin enskildhet, medan satslösningen analyserar ordens roll utifrån det sammanhang de befinner sig i.

Historik
Ordens klassificering går i stort sett tillbaka till antika grekiska grammatiker. Adjektiven infördes dock som en särskild grupp först under medeltiden - greker och romare hade inte skilt mellan adjektiv och substantiv, eftersom de böjdes likadant.

Olika språk har olika ordklasser. Sålunda brukar de kinesiska grammatikerna bara räkna med två ordklasser, "fulla" ord och "tomma" ord. De senare motsvarar närmast våra prepositioner, konjunktioner och vissa ändelser.

De grekiska och latinska grammatikernas indelning gjordes mest på grundval av ordens böjning. I de mer böjningsfattiga moderna språken görs klassificeringen i första hand på grundval av vilken funktion orden fyller i satsen.

Källor
 Bra Böckers lexikon, 1978.

Lexikologi