kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ludvig XI av Frankrike

Ludvig XI, fr. Louis XI, född 3 juli 1423, död 30 augusti 1483, kung av Frankrike från 1461. Son till Karl VII av Frankrike och Marie av Anjou. Far till Karl VIII av Frankrike. Han kallades "den europeiska diplomatins fader". Det var han som år 1469 fick titeln Allra kristligaste konung, som sedan användes av franska kungar fram till franska revolutionen.

Biografi
Som tronföljare kom han i motsättning till sin far, deltog i praguerieupproret och flydde 1440 från hovet. Efter en försoning residerade Ludvig i Dauphiné, där han visade administrativ duglighet. Efter en ny brytning med fadern 1456 flydde Ludvig till hertig Filip III av Burgund. 

1461 efterträdde han sin far som kung och tog riket i besittning under hertig Filips beskydd. Ludvig tog som sin uppgift att bekämpa de stora kronvasallerna och göra deras län beroende av kronan. Denna hans strävan framkallade en resning av de så kallade Ligue du bien public, ledd av Karl den djärve, greve av Charolais, senare hertig av Burgund. Ligan tvingade Ludvig till stora eftergifter, men Ludvig XI överträdde fredsbestämmelserna, som han lät ständerna annullera. Då han 1468 blev tillfångatagen av Karl den djärve, tvingades han till nya eftergifter. I följande konflikter med Burgund lyckades han dock vinna nya framgångar. 

Sedan Karl den djärve stupat i strid mot schweizarna 1477, försökte Ludvig genom giftermål med Karls dotter Maria av Burgund förvärva dennes område till Frankrike. Detta ledde till krig med kejsaren, där Ludvig besegrades. 1482 erhöll han dock Bourgogne och Artois. Ludvig lyckades genomgående underkuva Frankrikes oberoende länsherrar. Provence, Anjou och Maine indrogs till kronan. 

Ludvig fullföljde Karl VII:s verk att stärka kungamakten och bygga den på fast, ekonomisk grund. Han använde den nya tidens hänsynslösa statsdiplomati till att förinta det burgundiska riket och hålla de stora grannmakterna på avstånd.
Av historiker betraktas Ludvig XI som en av Frankrikes mest betydande regenter - begåvad, bildad och handlingskraftig.

Gift 1436 med Margareta Stuart av Skottland, dotter till kung Jakob I av Skottland; Ludvig XI lät förskjuta henne. Omgift 1451 med den endast åttaåriga Charlotte av Savoyen (äktenskapet fullbordades när Charlotte var 14 år gammal).

Barn 
 Joaquim, född och död 1459
 Anne de Beaujeu (1461 - 1522; under hennes bror Karl VIII:s omyndighet regerade hon Frankrike)
 Jeanne (1464 - 1505; gift med Ludvig XII av Frankrike)
 Karl VIII av Frankrike (1470 - 1498)
 2 söner, 1 dotter, döda i barndomen

Anfäder

Källor

Personer i Frankrike under 1400-talet
Födda 1423
Avlidna 1483
Huset Valois
Frankrikes regenter
Män
Tetrazepam

Tetrazepam, summaformel C16H17ClN2O, är ett bensodiazepinderivat med anxiolytisk och muskelavslappnande verkan.

Substansen är narkotikaklassad och ingår i förteckning P IV i 1971 års psykotropkonvention, samt i förteckning IV i Sverige.

Källor

Bensodiazepiner
Laktamer
Klororganiska föreningar
Narkotikaklassade läkemedel
Malvina Bråkenhielm

Hilda Ingeborg Malvina Gabriella Bråkenhielm, född Runsten den 25 december 1853 i Norrköping, död den 25 december 1928 i Stockholm, var en svensk författare. Hon var syster till Laura Fitinghoff.

Biografi
Föräldrar var kontraktsprosten Jonas Bernhard Runsten och Ottilia Löfvander. Hon var först gift med ingenjören John Reenstierna; i äktenskapet föddes Viva Réenstierna. Efter John Reenstiernas död var hon gift med ingenjören Carl Sven Bråkenhielm (1855–1889).

Bråkenhielm studerade vid Wallinska skolan i Stockholm och därefter solosång vid Kungliga Musikkonservatoriet samt var sånglärare i Uppsala och Karlskrona. Hon bildade föreningarna Genom eget arbete och De gamlas dag. Hon skrev ett stort antal lättare romaner och noveller samt ungdomsböcker.

Bibliografi

Under pseudonymen Rachel

Som Malvina Bråkenhielm

Under pseudonymen Runo Hjelm 
Grefvedottern (1895)
Ett stormigt lif (1896)
Fideikommissarien till Riddersborg (1898)
Hon skrev därtill omkring 250 berättelser för tidningar och tidskrifter.

Källor

Svensk uppslagsbok, Lund 1930

Vidare läsning

Externa länkar 
 

Svenska författare
Födda 1853
Kvinnor
Avlidna 1928
Malvina
Författare publicerade under pseudonym
Magnans syndrom

Magnans syndrom, signe de Magnan, beteckning för de vid kokainpsykos typiska hallucinationerna av djur som krälar på eller under huden. 

Magnan beskrev 1889 tre fall ur sin praktik på följande sätt: 
Köpmannen: klöste sin tunga eftersom han tyckte att svarta maskar krälade ut från tungan. Den andre patienten, 
Apotekaren: klöste sig i skinnet eftersom han föreställde sig att han måste ta bort krälande mikrober med naglarna och genom att gräva i huden med spetsen av en säkerhetsnål.  
Medicinaren, försökte klösa fram kokainkristaller som han menade fanns under huden. 
Dessa störningar, yttringar av överkänslighet i skinnet, var de symtom som först uppträdde hos dessa sjuka människor. Syn-, hörsel- och lukthallucinationerna uppträdde först senare. Valentin Magnans iakttagelser har bekräftats av många senare kliniska iakttagare. Därför används fortfarande beteckningen Magnans syndrom.

Referenser 

Kognitiva symtom
Psykologiska syndrom
Beroende
Drogutlösta psykiska störningar
Kokain
Madhya Pradesh

Madhya Pradesh är en delstat i centrala Indien, och den näst största delstaten till ytan. Sin nuvarande form fick delstaten 1 november 2000 när delstaten Chhattisgarh bildades på en del av Madhya Pradeshs territorium. Den ursprungliga delstaten Madhya Pradesh var den största i det moderna Indien, och började existera 1 november 1956. I Brittiska Indien var större delen av detta område inte direkt under brittiskt styre, utan var organiserat i en rad mindre furstestater.

Historia 
Madhya Pradesh är den indiska delstat som har flest klippmålningar. Under Guptariket kom hela denna region att behärskas av guptahärskarna, för att sedan hamna Harshvardhans rike. När detta rike gick tillbaka bröts nuvarande Madhya Pradesh sönder i ett flertal furstestater, en statsstruktur som blev gällande ända tills det moderna Indiens tillblivelse.

Bland de furstestater som existerade inom nuvarande Madhya Pradesh finns Begum, Malwa, Indore och Gwalior. Arkeologiskt märklig är ruinstaden Khajuraho.

Samhälle 

Madhya Pradeshs befolkning utgörs till 93 % av hinduer. Delstaten ligger i hindibältet och styrdes av en kvinnlig premiärminister, Sushri Umashri Bharti, från hindunationalistiska BJP. Hon tvingades dock avgå hösten 2004, sedan en domstol i Karnataka utfärdat en arresteringsorder mot henne. Indiens förre premiärminister Atal Behari Vajpayee är född i Gwalior. En annan känd politiker från Madhya Pradesh är furstesonen Madhavrao Scindia (omkom 2001 i en flygolycka) och presidenten S.D. Sharma.

Förutom de mer utpräglat nationella partierna märks i delstatens politik även Bundelkhand Mukti Morcha, Gondvana Ganatantra Party, S.K. Paksha och Madhya Pradesh Vikas Congress.

64,1 % av delstatens befolkning är läskunnig, 76,8 % av männen och 50,3 % av kvinnorna. Urbaniseringsgraden är 26,7 %.

Geografi 

Bhopal, Indore och Gwalior är viktiga knutpunkter vid resor och transporter genom norra Indien. Staden Sanchi är sedan gammalt ett viktigt kulturellt centrum.

Distrikt och städer 
Se lista över distrikt. För städer, se lista över städer i Madhya Pradesh.

Ekonomi 
Jordbruket är fortfarande den helt dominerande näringen i delstaten (48,0 % av arealen är åkermark), men man har också lyckats locka till sig utländska investerare. Delstaten är en av de fyra i Indien som har mest utländska investeringar; vilket inte enbart haft positiva effekter. Bhopalkatastrofen, ett utsläpp av metylisocyanat från Union Carbides fabrik i Bhopal, dödade uppemot 8.000 indier och skadade närmare 200.000.

Utländska företag som finns i delstaten nu är bland andra Fujitsu, Procter & Gamble och TISCO.

Externa länkar 

 Delstatens officiella webbsida
Maprotilin

Maprotilin, tetracykliskt antidepressivt preparat med liknande kemisk effekt som tricykliska antidepressiva TCA. Varunamn i Sverige för ämnet är Ludiomil. Maprotilin var länge den mest selektiva återupptagshämmaren av noradrenalin men räknas trots detta i viss litteratur som icke-selektiv återupptagshämmare. Maprotilin är numera avregistrerat.

Externa länkar
FASS.se - Maprotilin

Noradrenalinåterupptagshämmare
Tetracykliska antidepressiva
Antracener
Aminer
Adolf Fredriks församling

Adolf Fredriks församling är en församling som utgör ett eget pastorat i Domkyrkokontraktet i Stockholms stift i Svenska kyrkan. Församlingen ligger i Stockholms kommun i Stockholms län.

Församlingen ligger i Stockholms innerstad på Norrmalm och i Vasastan, och begränsas av Kungstensgatan, Dalagatan, Tegnérgatan, Klara sjö, Olof Palmes gata, Tunnelgatan och Döbelnsgatan.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 1675 under namnet Sankt Olofs församling genom en utbrytning ur Klara församling och införlivning av Kungsbacksförsamlingen. Namnet ändrades 1 maj 1775 till det nuvarande. 1 augusti 1752 utbröts Sabbatsbergs fattighus församling som återuppgick 1 juli 1888. 3 mars 1786 införlivades Barnhusförsamlingen. 1889 införlivades Borgerskapets änkhus församling samt Straff- och arbetsfängelset å Norrmalm församling. 1 maj 1906 utbröts Gustav Vasa och S:t Matteus församlingar.

Församlingen ingick till 1 maj 1775 i Klara pastorat för att därefter utgöra ett eget pastorat.

Areal
Adolf Fredriks församling omfattade den 1 januari 1976 en areal av 0,5 kvadratkilometer, varav 0,5 kvadratkilometer land.

Kyrkobyggnader 
 Adolf Fredriks kyrka

Församlingshem 
Adolf Fredriks församlingshem ligger på Kammakargatan 30. Byggnaden uppfördes 1908-1910 enligt ritningar av Hagström & Ekman.

Kyrkoherdar

Förste komministrar

Andre komministrar

Organister 
Lista över organister.

Körer 
Adolf Fredriks vokalensemble är en av församlingens körer, liksom Adolf Fredriks ungdomskör.

Se även
Stockholms Adolf Fredriks distrikt

Källor 

Organister

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Vasastan
Norrmalm
Församlingar i Stockholms kommun
Korpuskel

Korpuskel kan syfta på:

 Korpuskel – i äldre vetenskapliga texter beteckning för liten kropp eller partikel 
 Röda korpuskler – tidig benämning på en röd blodkropp 
 Meissners korpuskel – en sorts känselreceptorer
 Herbsts korpuskel – en sorts känselreceptorer
 Pacinis korpuskel – en sorts känselreceptorer
 Korpuskler (ljus) – föråldrad beteckning på en infinitesimalt liten partikel av ljus myntad av Isaac Newton, se foton

Källor
Gustaf Vasa församling

Gustaf Vasa församling (stavas av SCB som Gustav Vasa församling) är en församling som utgör ett eget pastorat i Domkyrkokontraktet i Stockholms stift i Svenska kyrkan. Församlingen ligger vid Odenplan i Stockholms kommun i Stockholms län.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 1 maj 1906 genom en utbrytning ur Adolf Fredriks församling och har därefter utgjort ett enförsamlingspastorat.

Areal
Gustaf Vasa församling omfattade den 1 januari 1976 en areal av 0,8 kvadratkilometer, varav 0,8 kvadratkilometer land.

Kyrkoherdar

Förste komministrar

Andre komministrar

Organister
Lista över organister.

Kyrkobyggnader 
 Gustaf Vasa kyrka
 Lillkyrkan & Columbariet
 Sabbatsbergs kyrka

Församlingshemmet
Församlingshemmet ligger på Västmannagatan 63. Huset ritades av Hagström & Ekman och uppfördes av församlingen 1907-09.

Se även
Stockholms Gustav Vasa distrikt

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Vasastan
Gustav Vasa
Församlingar i Stockholms kommun
Engelbrekts församling

Engelbrekts församling är en församling i Östermalms kontrakt i Stockholms stift. Församlingen ligger i Stockholms kommun i Stockholms län. Församlingen utgör ett eget pastorat.

Församlingen täcker hela Norra Djurgården, Hjorthagen, Värtahamns-området norr om Tegeluddsvägen fram till Frihamnen, samt i Stockholms innerstad en del av Östermalm.

Administrativ historik
Engelbrekts församling bildades den 1 maj 1906 (enligt beslut den 15 april 1904) genom en utbrytning ur Hedvig Eleonora församling.

Pastorat
Församlingen utgör sedan 1 maj 1906 ett eget pastorat.

Areal
Engelbrekts församling omfattade den 1 januari 1976 en areal av 11,6 kvadratkilometer, varav 8,9 kvadratkilometer land.

Kyrkoherdar

Förste komministrar

Andre komministrar

Tredje komministrar

Organister
Lista över organister.

Kyrkor 
 Engelbrektskyrkan 
 Hjorthagens kyrka

Se även
 Engelbrekts församlingshem
 Engelbrektskyrkans kolumbarium
 Stockholms Engelbrekts distrikt

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Stockholms kommun
Östermalm
Hjorthagen
Norra Djurgården
Gärdet
Engelbrekt Engelbrektsson
Gujarat

Gujarat är en delstat i nordvästra Indien. Delstatens tillkomst 1960 betingades av att där finns en befolkningsmajoritet som talar gujarati. Delstaten är den näst mest industrialiserade i landet.

Mahatma Gandhi föddes i Porbandar i Gujarat.

Historia 
2500 f.Kr. Harappacivilisationen  
200 f.Kr. Chandragupta Maurya grundar ett rike med huvudstad i Junagadh. Riket når sin höjdpunkt under kejsare Ashoka.  
388 e.Kr. Guptariket med huvudstad i Valabhi grundläggs.  
1299 Muslimerna erövrar Gujarat.
1307 Sultanatet i Gujarat markerar självständighet från härskarna i Delhi.  
1500 Området erövras av stormogulen.   
1531 Portugiserna erövrar gujaratstäderna Daman och Diu.  
1613 Brittiska Ostindiska Kompaniet sätter upp ett högkvarter i Surat.  
1818 Gujarat lyder direkt under britterna.  
1960 Delstaten Bombay delas och Gujarat blir egen delstat.

Geografi 
Delstaten gränsar till Pakistan. Här finns två öknar, varav en av dem med namnet Kachchh är känd från Brittiska Indiens historia. Kusten mot havet (vid Cambaybukten) är längre i Gujarat än i någon annan delstat, totalt 160 mil. Delstaten har flera stora städer, bland annat Ahmedabad, Surat och Vadodara.

Delstaten hyser ett flertal nationalparker, däribland Girskogens nationalpark nära Junagadh, där de sista asiatiska lejonen lever, samt Velavadar nationalpark i Bhavnagardistriktet, Vandsa nationalpark i Bulserdistriktet och Jamnagar Marine National Park vid Kutchbukten.

Städer 
De största städerna är Ahmedabad, Rajkot, Vadodara och Surat. Bland övriga städer märks Amrela, Anand, Bhavnagar, Bhuj, Botad, Dhoraji, Dhrangadhra, Dohad, Gandhidham, Gandhinagar, Jamnagar, Junagadh, Kadi, Keshod, Mahuva, Mehsana, Morbi,  Nadiad, Navsari, Okha Port, Patan, Petlad, Porbandar, Savarkundla, Surajkaradi, Surendranagar, Una, Unjha, Valsad, Vapi, Veraval och Visnagar.

Samhälle 
Hindunationalismen är stark i delstaten och Gujarat styrs för närvarande av hindunationalistiska BJP. 2002 ägde kraftiga sammanstötningar rum mellan hinduer och muslimer. 2011 var 89 procent av befolkningen hinduer, 10 procent var muslimer och 1 procent var jainister.

Konsumtion av alkohol är olagligt i delstaten.

Av befolkningen är 70 procent läskunnig. Urbaniseringsgraden är 37,7 procent.

Ekonomi 
Stapelvaror i jordbruket är ris och vete. Boskapsskötseln är framträdande och Indiens största mejeribransch finns i delstaten; ett av mejerierna kan vara det största i världen.

Jainister i Gujarat är traditionellt verksamma i diamantslipningsindustrin. Näringslivet präglas av mindre företagsamhet.

Utbildning
Maharaja Krishnakumarsinhji Bhavnagar University och Anand Agricultural University ligger i delstaten.

Källor

Se även 
Sahajananda Swami

Externa länkar 
Lista över furstar i gamla Gujarat
Ahmedabad

Ahmedabad är den största staden i delstaten Gujarat i Indien och centralort i ett distrikt med samma namn. Staden ligger vid floden Sabarmati och folkmängden uppgick till cirka 5,6 miljoner invånare vid folkräkningen 2011. Hela storstadsområdet beräknades ha cirka 7,7 miljoner invånare 2018. Gujarats huvudstad Gandhinagar är en förort till Ahmedabad. 

Staden är en av Indiens största industristäder, främst bomullproduktion. I staden finns även en handelshögskola, Indian Institute of Management.

Historia
Staden grundades av Ahmad Shah 1412, och dess blomstring under mogulrikets tid under 1500-1600-talen vittnar fortfarande en mängd storslagna byggnader. Omkring år 1600 var Ahmedabad västra Indiens förnämsta och rikaste stad och Brittiska Ostindiska Kompaniet öppnade verksamhet där 1619.

Ett förfall började med marattstriderna på 1700-talet. På grund av den moderna bomullsindustrin under den brittiska regimen har dock staden återvunnit sin betydelse och har blivit en av Indiens mäktigaste städer.

Källor

Externa länkar 

Orter i Gujarat
Tentativa världsarv i Indien
Liljeholmen (olika betydelser)

Liljeholmen kan syfta på:

 Liljeholmen – en stadsdel i Söderort inom Stockholms kommun
 Liljeholmen (stadsdelsområde) – ett tidigare stadsdelsområde 1997–2007, sammanslaget med Hägersten till Hägersten-Liljeholmens stadsdelsområde
 Liljeholmens municipalsamhälle – ett municipalsamhälle i Brännkyrka landskommun 1898–1913
 Liljeholmens municipalhus – ett bostadshus och tidigare kommunhus
 Liljeholmen (tunnelbanestation) – en station i Stockholms tunnelbana
 Liljeholmens järnvägsstation – en station på Västra stambanan med persontrafik 1860–1929
 Liljeholmen (postort) – en postort 1863–1950
 Liljeholmens Stearinfabriks AB – ett kemiskt-tekniskt företag som grundades i Stockholm 1839
 Liljeholmen, Boxholm – en herrgård i Boxholms kommun
 Liljeholmens folkhögskola – en folkhögskola i Kinda kommun
 Liljeholmen, Jönköping – en stadsdel i Jönköping
Liljeholmens stadsdelsområde

Liljeholmen var fram till den 1 januari 2007 ett stadsdelsområde i Söderort i Stockholms kommun och omfattade stadsdelarna Liljeholmen, Aspudden, Gröndal, Midsommarkransen, Västberga samt en mindre del av stadsdelen Hägersten. Stadsdelsområdet Liljeholmen hade en befolkning på cirka 30 450 personer, vilket utgjorde ungefär fyra procent av Stockholms stads invånare. Stadsdelsnämnden startade sin verksamhet den 1 januari 1997 som en av 24 stadsdelsområden.

Den 1 januari 2007 lades stadsdelsområdet samman med Hägerstens stadsdelsområde och bildade Hägersten-Liljeholmens stadsdelsområde.

Referenser

Noter  

Historiska stadsdelsområden i Stockholm
Muslimer

Muslimer ( ) är människor som följer eller utövar islam, en av de tre monoteistiska abrahamitiska religionerna. Muslimer anser att Koranen – islams heliga bok – är Guds litterära ord som uppenbarades för den islamiska profeten Muhammed. Ordet muslimer har bland annat nämnts i koranvers 2:132.

Muslimin är den arabiska pluralen av muslim som betyder "hängiven", "undergiven Guds vilja". Ordet muslimin har i svenskan tidigare ofta förvrängts till muselman. En annan äldre svensk benämning för muslim är muhammedan, som kan uppfattas missvisande då ordet har hävdats innebära att man tillber Muhammed och därför ogillas av muslimer.

År 2015 var 1,8 miljarder eller cirka 24,1 % av världens befolkning muslimer.

Referenser

Anmärkningar

Noter

Externa länkar 

Muslimer
Ord och fraser i Koranen
Religiös identitet
Portugiser

Portugiser (portugueses, femininform portuguesas) är ett romanskt folkslag med portugisiska som modersmål och Portugal som hemland.
I Brasilien har en stor del av befolkningen portugisisk härkomst.
Portugisiska utvandrare finns i bland annat Brasilien, USA och Frankrike.

Se även 
 Portugiser i Sverige

Referenser

Noter 

Etniska grupper i Europa
Sultan

Sultan (arabiska: سلطان, sulṭān; ursprungligen med betydelsen ”herravälde”) är en muslimsk härskartitel. I Koranen beskrivs sultanen som innehavare av andlig makt och Guds skugga på jorden. Den härskare som enligt traditionen är att betrakta som sultan har förutom världslig makt även religiös auktoritet över muslimerna inom sitt herravälde. Detta ska dock inte uppfattas som att sultanen är en religiös lärare. En sultans rike kallas sultanat.

Historik 
Den förste härskare som bar titeln var den afghanske härskaren Mahmud av Gazna 998–1030 i östra Afghanistan. Därefter utvecklades den till en personlig regenttitel hos seldjukerna, från år 1055.

Sultantiteln var länge förhållandevis exklusiv och förlänades ofta av kaliferna, varefter användandet spreds vidare.

Titeln har sedan använts i bland annat Osmanska riket (fram till 1922), Indien och Egypten. 1856 till 1964 fanns sultanatet Zanzibar. I Marocko var monarkens titel sultan tills 1957, då Mohammed V ändrade sin titel till kung.

Det finns idag två stater som är suveräna sultanat: Brunei och Oman. Därutöver finns underlydande sultanat i Malaysia och i Yogyakarta på Java.

Regentlängder 
Osmanska riket
 Se Osmanska dynastin

Indien
 Se Delhisultanatet
 Mamlukerna (1211–1290)
 Khaldji (1290–1320)
 Tughlaq (1320–1413)
 Sayyiderna (1414–1451)
 Lodhi (1451–1526)
 
Egypten
 Hussein Kamil (1914–1917)

 Marocko 
 Ismail av Marocko (1672–1727)
 Mulai Hasan I av Marocko (1873–1894)
 Abdelaziz av Marocko (1894–1908)

 Brunei
 Se Lista över Bruneis sultaner
 Hassanal Bolkiah Mu'izzadin Waddaulah (1946–)

 Oman
 Se Lista över Omans sultaner

Referenser 

Personligheter inom islam
Sultaner
Härskartitlar
Turkisk

Turkisk kan syfta på:

Turkiet – ett eurasiskt land sedan 1921/1923
Turkar – en etnisk grupp av den oghuziska gruppen av turkfolken
Turkfolk – eurasiska folk som är bosatta i norra, centrala och västra Asien, Mongoliet, södra Sibirien och nordvästra Kina och delar av östra Europa
Turkiska – ett turkspråk
Turkspråk – en språkfamilj inom språkgruppen altaiska språk
 Turkisk – det kan ålderdomligen även syfta på Osmanska riket 
 Turkisk mat – den kokkonst som är typisk för Turkiet eller turkar
 Turkisk musik –  folkmusiktradition med influenser både från Europa, Persien och Centralasien och den bysantinska musiken
 Turkisk kultur – en mycket varierad kultur

Se även
 Osmanska riket – en 600-årig stormakt som uppstod i Anatolien 1299–1923
 Turken – en schackmaskin
Hässelby

Hässelby är ett område i Västerort i Stockholms kommun, vilket omfattar stadsdelarna Hässelby gård, Hässelby strand och Hässelby villastad. Området motsvarar geografiskt Hässelby distrikt. Namnet är hämtat från Hässelby slott, vars ägor omfattade stora områden inom de nuvarande tre stadsdelarna. Postorten Hässelby omfattar också delar av Vinsta. Slottet ligger i den nuvarande stadsdelen Hässelby gård men i postorten Vällingby. Ett stort antal mindre gårdar, torp och lägenheter har legat på Hässelby gårds ägor. Många av dessa har givit upphov till namn inom de olika stadsdelarna i grannskapet. Hässelby gårds område bebyggdes 1953-1955 och tunnelbanetrafiken började hösten 1956. Hässelby strand benämndes först Maltesholm, byggdes ut 1955-1957 och tunnelbanetrafiken började hösten 1958. Hässelby villastad kallades tidigare Riddersvik, men 1914 fick municipalsamhället sitt nya namn. År 1975 inkorporerades till Hässelby villastad  egendomarna Lövsta och Riddersvik med Stockholm efter att tidigare ha tillhört Järfälla kommun.

Under 1997 och 1998 var Hässelby namnet på ett stadsdelsområde Hässelby som kom att med stadsdelsområdet Vällingby bilda  nuvarande Hässelby-Vällingby stadsdelsområde.

Hässelby i litteraturen

Johan Harstad berättar i sin roman Hässelby om Gunilla Bergströms barnboksfigur Alfons Åberg som vuxen, då bosatt i Hässelby.

Inger Frimansson skildrar Hässelby i sin roman Fruktar jag intet ont (1997).

Externa länkar

Hässelby-Vällingby stadsdelsnämnd
Mitt Hässelby av Henrik Henrikson

Hässelby SK Fotboll - klubben mitt i byn

Hässelby SK Innebandy - en av Sveriges största innebandyföreningar

Hässelby-Vällingby stadsdelsområde
Västerort
Norrmalms stadsdelsområde

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "properties": {
    "stroke": "#DD0000",
    "stroke-width": 3
  },
  "ids":"Q862144"
}
Norrmalms stadsdelsområde var ett stadsdelsområde i Stockholms innerstad som omfattade stadsdelarna Norrmalm, Skeppsholmen och  Vasastaden samt en mindre del av Östermalm. Den 1 juli 2023 uppgick stadsdelsområdet i Norra innerstadens stadsdelsområde.

Stadsdelsnämnden startade sin verksamhet den 1 januari 1997 som en av 24 stadsdelsområden.

Området begränsades av Norrström i söder, Brunnsviken i norr, Birger Jarlsgatan och Valhallavägen i öster, samt av Klara sjö, Karlbergssjön och gränsen mot Solna i väster. Antalet invånare inom stadsdelsområdet var 70 263 år 2016 och prognosticeras att nå 74 196 år 2020 och 77 708 år 2025.

Församlingar i Norrmalms stadsdelsområde var Adolf Fredrik, S:t Johannes, S:t Matteus och Gustav Vasa samt delar av Domkyrkoförsamlingen och Engelbrekts församling.

Referenser

Noter  

Historiska stadsdelsområden i Stockholm
Norrmalms stadsdelsområde