kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Cymbelstjärna

Cymbelstjärna (tyska: Zimbelstern eller Cymbelstern; franska: Étoile Sonore) är ett mekaniskt biregister i piporgeln, placerat i dess fasad.

Cymbelstjärnan består i regel av små klockor utan bestämd tonhöjd (bjällror). Klockorna ljuder genom att en axel sätts i rörelse av luft från bälgverket. I fasaden sitter en eller ibland två stjärnor som roterar när cymbelklockorna ljuder.

Cymbelstjärnor är kända redan från medeltiden och var vanliga i orglar i norra Europa, särskilt i Tyskland, från 1500-talet och framöver under barocken. Efter att ha varit förbisedda under 1800-talet och i början av 1900-talet har cymbelstjärnor åter blivit en företeelse i moderna orglar.

Exempel på orglar med cymbelstjärnor
Orgeln i Norrmalmskyrkan, Stockholm
Orgeln i Katherinenkirche, Hamburg, Tyskland (1543): 2 Cimbelstern
Orgel i Gavnø slotskapel, Danmark (omkring 1770): Cymbelstjerne
Orgel i St. Jacobi, Lüdingsworth (1683). Georg Wilhelm Wilhelmy bytte 1796-1798 ut Cimbelstern mot "Harmonisch Glocken"
Orgeln i Kinna kyrka, Kinna församling, Göteborgs stift (1935)
Orgeln i Sävars kyrka, Luleå stift (1976)
Orgeln i Norrfjärdens kyrka, Luleå stift (1997)
Orgeln i Sankt Ansgars kyrka i Uppsala (2002)
Orgeln i Herz-Jesu-kirche, München (2004): Cimbelstern kräftig (stark) och Cimbelstern leise (svag)
Orgeln i Schärding, Österrike (2004): Cimbelstern.
Orgeln i Heliga Trefaldighets kyrka, Arboga, Västerås stift
Orgeln i Mariakyrkan, Umeå, Luleå stift (2015)

Referenser

Maskinteknik
Orgel
Timmerränna

Timmerränna, även kallad flottningsränna, är en konstgjord vattenled, ofta tillverkad av plank, men ibland även av betong eller järnplåt.

Historik 
Syftet med timmerrännan var att under flottningen leda timret förbi kraftverk eller branta forsar och vattenfall. I vissa fall byggdes längre konstgjorda vattenleder som även utnyttjade befintliga bäckar. Dessa transportleder fungerade som en viktig förbindelse mellan älv och kustbelägna sågverk. Rännorna gjorde det möjligt att även nå den värdefulla skog som fanns i det vidsträckta och väglösa land uppströms de bäckar, åar och älvar som var flottningsbara, där det var svårt eller omöjligt att även få fram timret med hästkörning. Det var först under mitten av 1900-talet som bandtraktorn kom och möjliggjorde vägbyggen i besvärlig terräng. 

I dessa rännor i väglöst land dämde man oftast upp ett vattendrag uppströms rännan under våren där timret vältes i och sen kunde man släppa på vattnet när det var dags att låta timret gå. I branta partier av rännan kunde man vara tvungen att borra hål i botten för att sänka nivån i rännan och därmed sänka hastigheten på timret och i flackare partier kunde man leda in bäckar för att höja nivån och få mer fart på timret.

Under 1800-talet byggdes ofta rännorna av torrfuror, som det fanns mycket av i de orörda skogarna och som fanns i närheten av där rännan skulle byggas, de var lättransporterade och hållbara.  

Då timmerrännor har en stark koppling till flottning, finns det inte så många timmerrännor bevarade. Den 30 kilometer långa timmerrännan mellan Rämsön i Uppland och Korsnäs AB i Gästrikland används fortfarande som sötvattentransport. Timmerrännan används primärt för att reglera vattennivån i Älgsjön, ett ansvar som enligt ett servitut är Korsnäs ansvar. 

Timmerrännorna brukade passera sjöar innan de nådde fram till sågverk och pappersbruk vid kusten. Dessa vattendrag användes som timmermagasin och mellanlagringsplats.

Se även 
 Akvedukt
 Mårtsbo

Källor

Noter

Externa länkar 
Bosse Arnholm: Nordens alla kanaler, Bergslagsrännan
Utforskat: Korsnäs timmerränna – tre ovanliga mil

Skogsbruk
Billerud Korsnäs
Per Hagman

Per Hagman, född 12 oktober 1968 på Frösön i Jämtland, är en svensk författare.

Biografi
Per Hagman växte upp som enda barnet i familjen i framförallt olika svenska småstäder som Östersund, Askersund, Skövde och Nässjö. Periodvis även i Afrika och då bland annat i det dåvarande Centralafrikanska kejsardömets huvudstad Bangui, under kejsar Bokassas regim. Sedan 2000-talet har han framförallt varit bosatt i Stockholm, Nice och på Marstrand.  

I sina romaner och sin poesi skildrar Hagman ofta samtida utanförskap, olycklig kärlek, unga eller enkla människors drömmar om ett annat, ibland glamourösare liv och möten mellan vilsna existenser i nattlivet på olika platser i och utanför Sverige. Ofta förekommer krogar som han själv arbetat på, eftersom han parallellt med författarskapet kontinuerligt försörjt sig inom restaurangbranschen och även som frilansskribent och DJ. Hans berättelser präglas av realism, om än ibland med plötsliga lyriska och sentimentala inslag. 

Han har varit inblandad i svartklubben Tritnaha (även känd som 69:an och Frihetsfronten) tillsammans med bland andra Mats Hinze (OS-bombaren), Christian Gergils och Johan Norberg, samt gjort musik tillsammans med Johan Skugge och Andreas Tilliander i discoelectrogruppen The Sabrina.

Hösten 2019 utgavs Naken som en psalm, som är ett kollage med teckningar, foton och texter från Hagmans trettioåriga författarskap. I samband med detta utkom även vinylskivan Mellan hjärta och disco EP. Tillsammans med Fredrik Strage genomfördes samtidigt tre utsålda scenframträdanden på Södra Teatern i Stockholm, där varje kväll vigdes åt vart och ett av de tre decennier som Hagman varit verksam. 

I april 2020 släpptes filmatiseringen av Hagmans bok Pool på bio, en skildring av trasiga och vackra människor i en glamorös miljö, regisserad av Anders Lennberg. Liksom boken utspelar sig filmen huvudsakligen på franska rivieran.

Bibliografi

Romaner
Cigarett (1991)
Pool (1993)
Volt (1994)
När oskulder kysser (1997)
Att komma hem ska vara en schlager (2004)
Vänner för livet (2010)
Allas älskare, ingens älskling (2017)

Novell- och diktsamlingar
Match (1996)
Skugglegender (2000)
Habibi (2004)
Naken som en psalm (2019)

Referenser

Externa länkar
 Per Hagmans webbplats

Svenska romanförfattare
Svenska novellförfattare
Svenskspråkiga författare
Män
Födda 1968
Levande personer
Personer från Frösön
Hungerfordmassakern

Hungerfordmassakern ägde rum den 19 augusti 1987 i Hungerford, Berkshire, England, då den 27-åriga mannen Michael Robert Ryan, beväpnad med flera vapen, bland annat en AK-47:a och en pistol av märket Beretta, sköt och mördade 16 människor, inklusive sin mor. Utöver de han dödade blev 15 skadade. Efter att han genomfört skjutningen sköt han ihjäl sig själv. Händelsen ledde till att halvautomatiska gevär i en kaliber över .22 blev förbjudna för privatpersoner.

Externa länkar
Crime - Case Closed: Hungerford and Michael Ryan BBC
On This Day - 19 August - 1987: Gunman kills 14 in Hungerford rampage BBC

1987 i Storbritannien
Mord och mordförsök 1987
Massakrer i England
Ronny Svensson

Ronny Svensson, född 28 maj 1960 i Göteborg, är en svensk journalist som framförallt är verksam som filmjournalist.

Biografi
Ronny Svensson var medlem i Göteborgsbandet Kai Martin & Stick! på 1980-talet. Han spelade trummor och gruppen gav ut fem lp-skivor.

Han gick kulturvetarlinjen vid Stockholms universitet 1989–1991. Svensson medverkade i Filmkrönikan 1992 med "Farbror Freaks hörna". Han var programledare i Kanal 5 mellan 1993 och 2002 för filmprogrammet Ronnys rullar.

Ronny Svensson är krönikör i olika tidskrifter och verksam som frilansskribent och medverkar bland annat i "Rockklassiker" och TV4. I september 2008 blev han permanent filmkritiker i Nyhetsmorgon. Sedan många år tillbaka är han konferencier på Sweden Rock Festival.

Tillsammans med Marcus Strömqvist har han producerat dvd-utgåvan av Bo Widerbergs Mannen på taket.

2016/2017 deltog Ronny Svensson i På Spåret tillsammans med Anne-Lie Rydé. Laget gick till semifinal. Året efter tävlade laget igen och förlorade båda matcherna i gruppen med några få poäng.

Privatliv 
Ronny Svensson har varit gift med Carina Lundberg Markow med vilken han har två barn. Han har ytterligare ett barn från ett tidigare förhållande.

Referenser

Externa länkar 
 Filmrecensioner i "Gomorron Sverige" och "Nyhetsmorgon"

Män
Födda 1960
Svenska TV-programledare
Svenska filmkritiker
Svenska journalister under 1900-talet
Svenska krönikörer
Levande personer
Journalister från Göteborg
När oskulder kysser

När oskulder kysser är författaren Per Hagmans fjärde roman, den gavs ut 1997, och handlar om den artonårige Benjamin och hans möte med den knappt tonåriga Nelly.

Källor

Skönlitteratur 1997
Svenska romaner
Romaner av Per Hagman
Svenskspråkig skönlitteratur
Nils Henric Liljensparre

Nils Henric Aschan Liljensparre (ursprungligen Sivers), född 22 juli 1738 i Norrköping, död 5 januari 1814 i Stockholm, var en svensk polis och ämbetsman. Han är mest känd för att ha utrett mordet på Gustav III under sin tid som polismästare i Stockholm.

Biografi
Liljensparre studerade juridik i Uppsala, besökte några tyska universitet och började 1762 tjänstgöra i Svea hovrätt. Efter att 1765 ha blivit notarie i Slottskansliet erhöll han 1772 fullmakt som sekreterare där och trädde 1781 i utövning av denna syssla.

Redan förut, 1776, hade han av Gustav III utnämnts till polismästare i Stockholm och skötte denna syssla med nit och  skicklighet. Han lät bygga upp ett spioneri- och angiverisystem varigenom han ådrog sig mångas fiendskap, men vann kungens ynnest och förtroende i hög grad. År 1784 erhöll han lagmanstitel, År 1786 adlades han och antog därvid namnet Liljensparre.

Det lyckades honom att upptäcka gärningsmannen till mordet på Gustav III, och han efterspanade ivrigt de hemliga anläggningar, som stod i sammanhang med illdådet. Men då han märkte, att detta inte behagade den nya styrelsen, som leddes av hertig Karl, ändrade han hållning och visade sig i stället fientlig mot Gustav III:s förtrogna, särskilt mot Gustaf Mauritz Armfelt, som då var överståthållare. Härtill bidrog, att han råkat i tvister med denne, som ville inskränka Liljensparres myndighet och ogillade det spioneringsväsen, som han organiserat i Stockholm. Liljensparre lär genom utspridande av falska rykten ha bidragit till att göra Armfelt misstänkt hos hertigen. Själv blev han 16 juli 1792 underståthållare och skötte efter Armfelts avlägsnande även överståthållarämbetet två månader under hösten samma år.

Men trots att Liljensparre gjorde allt för att behaga förmyndarstyrelsen, blev han dock avsatt efter Ebelska upploppet i januari 1793 och skickad till Pommern för att ordna polisväsendet där. År 1799 insattes han som kronofullmäktig i generaltulldirektionen och 1803 i Generaltullarrendesocieteten. Han nedlade sin befattning 1811.

Liljensparre i populärkulturen 
 Stefan Andersson har i text och musik skildrat Liljensparres arbete med att få fast den skyldige till mordet på Gustav III i visan "Känner du hur det bränns" från konceptalbumet Teaterkungen.

I Sveriges Televisions tredelade TV-serie Sammansvärjningen från 1986, gestaltas han av skådespelaren Ingvar Hirdwall.

Källor

Vidare läsning

Referenser

Noter

Underståthållare
Svenska polismästare
Personer under gustavianska tiden
Jurister från Norrköping
Födda 1738
Avlidna 1814
Män
SBH
Ugglan
Alumner från Uppsala universitet
Min skatt är i himlen

Min skatt är i himlen är en från engelska översatt sång My rest is in heaven, my rest is not here av Henry Francis Lyte (diktade verserna, 1833). Den svenska översättningen har okänd översättare, men körtexten diktade Joël Blomqvist och lade till 1877. Musiken skrevs 1877 av George Frederick Root.

Publicerad i
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1907 som nr 187. 
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 320 under rubriken "Jubel, erfarenhet och vittnesbörd".
Frälsningsarméns sångbok 1943 som nr 350 under rubriken "Jubel".
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 408  under rubriken "Erfarenhet och vittnesbörd".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 578 under rubriken "Erfarenhet och vittnesbörd".

Brittiska psalmer
O hur lycklig är den som har Jesus till vän

O hur lycklig är den som har Jesus till vän är en psalm med 5 verser. Texten är från 1749 av Charles Wesley och musik av George Frederick Root. En text med samma versrytmik och tema finns med i Andeliga Sånger och Werser 1806 (nr 292) men med inledningen O du ljuva tröst, vid min Jesu bröst, som sjungs till den tyska kompositionen Seelen-Bräutigam av Johann Sebastian Bach, (BWV 409).

Publicerad i
Nya Pilgrimssånger 1892 som nr 200 med vers 1—3 under rubriken "Ny födelse".
Metodistkyrkans psalmbok 1896, som nr 253 med titelraden O. hur salig den är, Som har frälsaren kär under rubriken "Rättfärdiggörelse".
Herde-Rösten 1892 som nr 560 under rubriken "Frid och sällhet:" Sången har en lite annorlunda text jämfört med FA:s sångbok 1990 nedan. Författare eller kompositör anges inte.
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1907 som nr 103.
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 424 under rubriken "Strid och verksamhet - Under striden".
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 472 under rubriken " Strid Och Verksamhet - Kamp och seger".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 633 under rubriken "Strid och kallelse till tjänst".

Brittiska psalmer
O vad ljuvlig fröjd jag känner

O vad ljuvlig fröjd jag känner är en sång med text från 1770 av Walter Shirley och med musik av George Frederick Root.

Publicerad i
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1907 som nr 160.
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 133 under rubriken "Helgelse - Helgelsens verk".
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 212 under rubriken "Helgelse".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 440 under rubriken "Helgelse".

Svenska psalmer
Heimat

Heimat – Eine deutsche Chronik, är en tysk filmserie av Edgar Reitz.

Heimat (Hembygd) handlar om den fiktiva byn Schabbach och historien startar år 1919. Heimat dramatiserar Tysklands 1900-talshistoria genom att följa olika personers liv genom olika tidsepoker. Serien har gjorts i tre delar: Heimat, Zweite Heimat och Heimat 3. I december 2005 visade SVT Heimat 3.

Heimat  
Den första delen av Heimat spelades in 1981–1982 och består av 11 avsnitt. Premiärvisningen skedde år 1984. I Heimat är Maria Simon huvudperson och berättelsen börjar år 1919.

Zweite Heimat  
Die Zweite Heimat – Chronik einer Jugend kom 1992 och består av 13 avsnitt. I centrum för berättelsen står Maria Simons son Hermann Simon som tar studenten 1960 och sedan studerar musik i München. Under handlingens gång får vi möta många i Hermanns bekantskapskrets under studietiden och följa hans utveckling till att bli vuxen och konstnär vid Musikhögskolan i München. Nikos Mamangakis står bakom musiken även i denna serie.

Heimat 3  
Heimat 3 – Chronik einer Zeitenwende hade premiär 2004, består av sex avsnitt och tar sitt avstamp i murens fall 1989, då Hermann Simon träffar sin gamla kärlek Clarissa Lichtblau och de återförenas samtidigt som Tyskland återförenas. De bestämmer sig för att återvända till Schabbach där Hermann växte upp. Där hittar de ett gammalt hus som de bestämmer sig för att totalrenovera med hjälp av några östtyskar som Clarissa träffat i Leipzig.

Heimat 3 återspeglar det återförenade Tyskland fram till millennieskiftet.

 Del 1: Das glücklichste Volk der Welt
 Del 2: Die Weltmeister
 Del 3: Die Russen kommen
 Del 4: Allen geht's gut
 Del 5: Die Erben
 Del 6: Abschied von Schabbach

Det andra Heimat 
År 2013 utkom Det andra Heimat, en långfilm av Reitz som utspelar sig i Schabbach på 1840-talet.

Populärkulturella referenser  
År 2005 släppte den svenska rockgruppen Kent en EP (The hjärta & smärta EP) där ett av spåren hade titeln Ansgar & Evelyne, en referens till ett kärlekspar i Zweite Heimat.

Litteratur 
 Reitz, Edgar: Die Heimat-Trilogie; Rolf Heyne Collection, 2004; 
 Reitz, Edgar: Heimat 3. Chronik einer Zeitenwende; München 2004, 
 Reitz, Edgar: Heimat. Eine Chronik in Bildern; 1985;

Källor

Externa länkar  
 Edgar Reitz Filmproduktions GmbH  
 Heimat 3  
 Hemsida om Heimat  
 Hemsida om Heimat (multimedia)  
 Hemsida om Heimat  

Tyska TV-serier från 1980-talet
Filmer i regi av Edgar Reitz
Filmserier 
Tyska historiefilmer
Tyska TV-serier från 1990-talet
Tyska TV-serier från 2000-talet
Tyska TV-serier från 2010-talet
Tyskspråkiga TV-serier
O, var är det folk som på Andens bud

O, var är det folk som på Andens bud är en sång skriven 1877 av Eben Eugene Rexford, översatt till svenska 1900 av Anna Ölander (1861-1939) och textbearbetades 1986. Musiken skrevs 1820 av George Frederick Root.

Publicerad i
Psalmer och Sånger 1987 som nr 475 under rubriken "Vittnesbörd - tjänst - mission".
Segertoner 1988 som nr 431 under rubriken "Den kristna gemenskapen - Vittnesbörd - tjänst - mission".

Referenser

Noter 

Amerikanska psalmer
Psalmer och visor

Psalmer & visor 71 – försökshäfte utgivet av 1969 års psalmkommitté, Psalmer & visor 76 – tillägg till Den svenska psalmboken och Psalmer & visor 82 – tillägg till Den svenska psalmboken är tre olika tillägg till Svenska kyrkans psalmbok (1937 års psalmbok) inför den stora omarbetningen av det som slutligen blev 1986 års psalmbok. Syftet med tilläggen var att låta församlingarna provsjunga psalmerna för att sedan lämna kommentarer till psalmbokskommittén. Församlingarna fick på så vis möjlighet att påverka både texter och melodier.

Psalmer och visor 71 innehåller psalmer i nummerserien 613–683
Psalmer och visor 82 innehåller psalmer i nummerserien 751–906 inklusive nummer 617b samt läsepsalmerna I–VII.

Psalmer och visor 76 innehåller psalmer i nummerserien 613–750 plus läsepsalmerna I–XIV

Treenigheten 
613 Vi tror på Gud som skapar världen
614 Som ett klockspel hör jag dig

Fader, Son och Ande

Gud, vår Skapare och Fader 
615 Vi skulle inte längta efter ljuset

Jesus, vår Herre och Broder 
616 Kristus är världens ljus
617 För att du inte tog det gudomliga
618 En vanlig dag
619 Vem är det som kommer på vägen?
620 De lånade krubba åt Jesus en gång
621 Han satte sig ner på stranden
622 Evige Konung
623 Någon du känner är din bäste vän

Anden, vår hjälpare och tröst 
624 Vinden ser vi inte
625 Gud, när du andas över vår jord
626 Blås på mig, Jesusvind

Ordet
627 Därför att ordet bland oss bor
628 En såningsman går där
629 Som källor utan vatten

Kyrkan

Enhet 
630 Lågorna är många ljuset är ett

Vittnesbörd - tjänst 
631 Ett Kristusbrev i världen
632 Jag behövde en nästa
633 Om din kyrka stänger sina portar
634 Maria, sa Judas

Gudstjänsten
635 En söndag var skapelsens första dag

Nattvarden
636 Vi till ditt altarbord bär fram
637 Tyst, likt dagg som faller
638 Som källor utan vatten
639 O Jesu när du bröd och vin oss räcker
640 Det helga bröd på altarbordet vilar
641 När vi delar det bör som han oss ger
642 Gud är en av oss vid detta bord
643 Gud vare lovad
644 Du som gick före oss

Kyrkans år

Advent
645 Hosianna
646 Gå, Sion, din Konung att möta
647 O du som himlens stjärnor tänt
648 Tidens mått har fyllts till randen
649 Han bars av sin kallelses glädje

Jul
650 Stjärnorna spänner en båge på himlen
651 Nu dagen är kommen
652 Kanske är det natt hos dig
653 Prisad högt av herdars skara
654 Låt oss sjunga - Kristus är född
655 Mitt i vintern var det
656 O Betlehem, du lilla stad
657 Lyss till änglasångens ord

Kyndelsmässodagen
658 Jungfru Maria

Jungfru Marie bebådelsedag
659 Salig du högt benådad
660 Barn av Guds kärlek

Passionstiden
661 Ont föder ont
662 Mycket folk kring Jesus var
663 De såg ej dig, blott timmermannens son

Svenska psalmböcker
Svenska kyrkan
Litteratur 1971
Litteratur 1976
Litteratur 1982
Se, vi kämpar för Gud

Se, vi kämpar för Gud är en sång med text från 1884 av Theodor Janson och musik av George Frederick Root.

Publicerad i
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 427 under rubriken "Strid och verksamhet - Under striden"
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 479 under rubriken "Kamp och seger"
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 638 under rubriken "Strid och kallelse till tjänst".

Amerikanska psalmer
Svenska psalmer
Den siste kejsaren

Den siste kejsaren (, ) är en biografisk film från 1987 i regi av Bernardo Bertolucci. Filmen vann nio Oscar för bland annat bästa film. Filmen skildrar Qingdynastins och Kinas siste kejsare Puyis liv från när han vid tre års ålder blev kejsare och när han blev fånge hos japanerna under andra världskriget.

Rollista (i urval) 
 John Lone - Puyi (som vuxen)
 Joan Chen - Wanrong
 Peter O'Toole - Reginald Johnston
 Ying Ruocheng - Fånglägrets guvernör 
 Victor Wong - Chen Baochen
 Dennis Dun - Big Li
 Ryuichi Sakamoto - Amakasu Masahiko
 Maggie Han -  Österns juvel
 Ric Young - Förhörsledare
 Vivian Wu - Wenxiu
 Cary-Hiroyuki Tagawa - Chang
 Jade Go -  Ar Mo, Puyis amma
 Fumihiko Ikeda - Överste Yoshioka
 Richard Vuu - Puyi (3 år gammal)
 Tijger Tsou - Puyi (8 år gammal)
 Wu Tao - Puyi (15 år gammal)
 Fan Guang - Pujie (som vuxen), Puyis lillebror
 Henry Kyi - Pujie (7 år gammal)
 Alvin Riley III - Pujie (14 år gammal)
 Lisa Lu - Änkekejsarinnan Cixi
 Hideo Takamatsu - General Hishikari Takashi
 Hajime Tachibana - Japansk översättare
 Basil Pao - Zaifeng, Puyis pappa
 Henry O - Lord Chamberlain

Om filmen 
Filmen är baserad på den siste Qingkejsaren Puyis (spökskrivna) självbiografi. Handlingen utspelar sig från slutet av Qingdynastin till kulturrevolutionen. Filmen var den första utländska som fick myndigheternas lov att spelas in på plats i Den förbjudna staden i Peking.

Priser och nomineringar 
Under Oscarsgalan 1988 vann filmen nio Oscarspriser: 

 Oscar för bästa film (Jeremy Thomas)
 Oscar för bästa regi (Bernardo Bertolucci)
 Oscar för bästa manus efter förlaga (Mark Peploe och Bernardo Bertolucci)
 Oscar för bästa filmmusik (Ryuichi Sakamoto, David Byrne och Cong Su)
 Oscar för bästa foto (Vittorio Storaro)
 Oscar för bästa ljud (Bill Rowe och Ivan Sharrock)
 Oscar för bästa scenografi (Ferdinando Scarfiotti, Bruno Cesari och Osvaldo Desideri)
 Oscar för bästa kostym (James Acheson)
 Oscar för bästa klippning (Gabriella Cristiani)

Referenser

Externa länkar 
 
 
 

Brittiska biografifilmer
Brittiska dramafilmer
Brittiska historiefilmer
Franska biografifilmer
Franska dramafilmer
Franska historiefilmer
Italienska biografifilmer
Italienska dramafilmer
Italienska historiefilmer
Kinesiska biografifilmer
Kinesiska dramafilmer
Kinesiska historiefilmer
Brittiska filmer 1987
Oscar för bästa film
1900-talet (decennium) på film
1910-talet på film
1920-talet på film
1930-talet på film
1940-talet på film
1950-talet på film
1960-talet på film
1987 på film
Kina på film
Filmer vars regissör belönades med Oscar för bästa regi
Filmer i regi av Bernardo Bertolucci
Engelskspråkiga filmer
Brittiska episka filmer
Italienska episka filmer
WP:Projekt Kina
Golden Globe Award för bästa film – drama
BAFTA Award för bästa film
Biografiska filmer om kungligheter
Själ, stäm upp

Själ, stäm upp / Stämmen upp med fröjdfull tunga är en sång av en okänd textförfattare och som fanns översatt till svenska 1883. Musiken är gjord av George Frederick Root.

Sången fanns med i "The Christian Mission Hymn Book" från 1860-talet. ("Kristna missionen" och senare "Östra Londons Kristna mission" var de tidigare namnen på Frälsningsarmén)

Publicerad i
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1907 som nr 121 med begynnelseraden "Själ, stäm upp".
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 347 med begynnelseraden "Själ, stäm upp" under rubriken "Jubel, erfarenhet och vittnesbörd".
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 346  med begynnelseraden "Stämmen upp med fröjdfull tunga" under rubriken "Jubel och tacksägelse".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 518 med begynnelseraden "Själ, stäm upp" under rubriken "Lovsång, tillbedjan och tacksägelse".

Amerikanska psalmer
Stridsman uti hären, stäm nu upp en sång

Stridsman uti hären, stäm nu upp en sång / Stridsmän uti hären, stämmen upp en sång är en sång av en okänd textförfattare och som är tonsatt av George Frederick Root

Publicerad i
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1907 som nr 390 med begynnelseraden "Stridsmän uti hären, stämmen upp en sång".
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 433 med begynnelseraden "Stridsman uti hären, stäm nu upp en sång" under rubriken "Strid och verksamhet - Under striden".
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 492 med begynnelseraden "Stridsmän uti hären, stämmen upp en sång" under rubriken "Kamp och seger".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 646 med begynnelseraden "Stridsman uti hären, stäm nu upp en sång" under rubriken "Strid och kallelse till tjänst".

Amerikanska psalmer