kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ort (gruvdrift)

En ort, eller gruvgång, är en utsprängd bergtunnel, som används för att nå en malmfyndighet i samband med gruvdrift. Moderna orter är ofta mycket rymliga, eftersom de används för att transportera tunga lastfordon och maskiner. Gamla tiders orter kunde vara så trånga att en vuxen man knappt kunde ta sig igenom. Gruvorter drivs efter hur fyndigheten är placerad i berget:

 Horisontella orter som går i malmens längdriktning eller strykningsriktning kallas vanligen fältorter.
 Orter som bildar vinkel mot denna riktning kallas tvärorter.
 Orter som lutar starkt eller går vertikalt kallas stigorter.
 Orter som från en vertikal bergsida går in mer eller mindre horisontalt i berget kallas dagort eller stoll.
 Orter som utgår från sidan av ett öppet schakt kallas sidoort eller stollgång.
 Orter som byggts upp genom att icke malmförande berg staplats upp på bockar av trä kallas de bockorter.

Ortens mynning kallas gima och dess inre ända gavel, medan ortbottnen kallas sula.

Se även 
 Stoll, stollgång
 Tunnel
 Schakt, gruvschakt

Källor

Gruvdrift
Uddjaure

Uddjaure, även Uddjaur, Ujják eller Uvvjáge, är en sjö i Arjeplogs kommun i Lappland som ingår i . Sjön har en area på  kvadratkilometer och ligger  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Skellefteälven. Arjeplog ligger nordost om sjön.

Delavrinningsområde 
Uddjaure ingår i delavrinningsområde (732194-158531) som SMHI kallar för Utloppet av Uddjaure. Delavrinningsområdets medelhöjd är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 331 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Skellefteälven mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (44 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Reglering 
Uddjaure utgör tillsammans med Storavan ett vattenkraftsmagasin vars yta regleras mellan 418 och 420 m ö.h. Regleringen har skett i tre etapper. Första gången var före 1936 då Bergnäsdammen byggdes vid utloppet av Storavan. Andra gången var 1956, då man muddrade vid Kaskerströmmen vid Uddjaures utlopp så att ytan sänktes ca 40 cm. Tredje gången var 1958, då vattennivån höjdes. På grund av den höjda vattennivån ingår en rad sjöar väster om Uddjaure i magasinet: Fluka, Aisjaure, Hammarträsket, Tjärraur, Korsträsket och Båtsträsk.

Se även 
 Lista över insjöar i Arjeplogs kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Skellefteälvens avrinningsområde
Insjöar i Lappland
Insjöar i Arjeplogs kommun
Insjöar i Sverige större än 100 kvadratkilometer
Esslingen am Neckar

Esslingen am Neckar är en stad i Landkreis Esslingen i regionen Stuttgart i Regierungsbezirk Stuttgart i förbundslandet Baden-Württemberg i Tyskland. Den ligger vid floden Neckar, omkring 14 kilometer sydost om Stuttgart. Folkmängden uppgår till cirka  invånare, på en yta av  kvadratkilometer.

Historia 
Genom arkeologiska fynd har man kunnat konstatera att mänsklig verksamhet funnits på platsen sedan yngre stenålder.

Esslingen omnämns första gången år 777 i samband med abbot Fulrad Saint Denis, Karl den stores rådgivare, som i sin kvarlåtenskap förutom flera andra egendomar även skänker en "Cella nomine Ezelinga" till huvudklostret Saint-Denis i Paris .

Från detta årtal stammar även de första byggstenarna på stadskyrkan S:t Dionys.

Omkring år 800 erhöll Esslingen marknadsrättigheter och år 1298 erhölls stadsrättigheter. Redan 1209 blev Esslingen fri riksstad.

1312 ställde sig Stuttgart och andra württembergiska städer under det så kallade "Riket och staden Esslingen". 1531 upptog Esslingen reformationen. Enligt den Westfaliska freden år 1648 behöll Esslingen sin självständighet. Esslingen var fristad fram till 1803, då staden tillföll Württemberg.

1826 grundade Georg Christian von Kessler, efter ett antal år som anställd på det anrika Veuve Clicquot, Tysklands äldsta Sektkellerei. Sekt är ett mousserande vin.

Omkring 1830 var Esslingen den mest utvecklade industristaden i kungariket Württemberg. Det första tåget i Württemberg gick 1845 mellan Canstatt och Esslingen.

1846 grundades Maschinenfabrik Esslingen. Där har numera DaimlerChrysler utbildningscentrum inom EDB.

1894 öppnades i Esslingen Tysklands första arbetsförmedling.

Den 22 april 1945 kapitulerarde staden till amerikanerna.

1971 blev Esslingen Kreisstad i Landeskreis Esslingen.

Nutid 
Stadens omkring 54 000 anställda arbetar främst inom tjänstesektorn, men också inom fordonstillverkning och kemisk industri. Kända företag är Bayer AG, Daimler AG, Danfoss och Eberspächer. Inom stadens gränser används omkring två procent av markytan för vinodling.

Källor

Kommuner och städer i Landkreis Esslingen
Passito

Passito är en metod inom vintillverkning. Det är både namnet på metoden och på vinet som tillverkas enligt metoden. Efter druvskörden låter man druvorna torka något på speciella mattor. Druvsaften blir därmed mer koncentrerad och man får också klart mindre vin per druva eftersom mycket av vätskan redan avdunstat innan jäsningen. 
Metoden används framförallt i Veneto i nordöstra Italien men förekommer experimentellt även i andra regioner.
 
Om jäsningen avbryts kallas vinet Recioto. Detta blir alltså oftast sött och mousserande, samt förekommer oftast för vita viner. Som alternativ kan vinet få jäsa ut (jäsningen stoppas av att alkoholhalten blir för hög). 

Det vanligaste vinet av denna senare typ är Amarone, men för att få detta namn skall det ha tillverkats i just Veneto och basen skall vara i stort sett samma druvor som används för de betydligt beskedligare Valpolicella-vinerna, (Corvina Rondinella och Molinara). Speciellt anses alltid en bas av Corvina vara nödvändig i en äkta Amarone. 

Samma typ av utjäst vin kan göras även i andra regioner och på andra druvor, även om det är mer ovanligt. Med basen i Nebbiolo så kan vintypen till exempel kallas Sforzato. 

Just Sforzato tillverkas enbart i Valtellina.

Se även 
 Ripasso
 Amarone della Valpolicella
 Sforzato

Källor
The List of Italian DOC and DOCG Wines XIV edition; Enoteca Siena

Vin
Italienska viner
1266

1266 (MCCLXVI) var ett normalår som började en fredag i den Julianska kalendern.

Händelser

Februari 
 26 februari – Slaget vid Benevento utkämpas i Benevento, Kampanien i nuvarande Italien.

Oktober 
 21 oktober – Vid jarlen Birger Magnussons död blir Valdemar Birgersson regerande kung med sin bror Magnus som sin närmaste man.

Okänt datum 
 Nyköpingshus omnämns för första gången i samband med att Magnus är hertig av Södermanland.
 Efter Birgers död ersätts den svenska ämbetsmannatiteln jarl av titeln hertig, en titel förbehållen medlemmar av kungahuset. Ämbetet som kungens närmaste man begränsas dock, för att hertigen inte ska få för stor makt i förhållande till kungen och riksrådet.
 Den norske kungen Magnus Lagaböter avstår Isle of Man och Hebriderna till Skottland mot ekonomisk ersättning samt att Skottland erkänner Norges överhöghet över Orkney- och Shetlandsöarna.
 Petrus de Dacia börjar studera vid kyrkoskolan i Köln.

Födda 
 Johannes Duns Scotus, skotsk filosof och teolog.
 Hedvig av Kalisz, drottning av Polen.

Avlidna 
 26 februari – Manfred av Sicilien, kung av Neapel och Sicilien.
 4 april – Johan I av Brandenburg, markgreve av Brandenburg.
 21 oktober – Birger Magnusson, Sveriges jarl och styresman sedan 1248 (begravd i Varnhems kloster).

Externa länkar
1261

1261 (MCCLXI) var ett normalår som började en lördag i den Julianska kalendern.

Händelser

Juli 
 25 juli – Konstantinopel återerövras och det latinska kejsardömet störtas av Mikael VIII Palaiologos.

Augusti 
 29 augusti – Sedan Alexander IV har avlidit den 25 maj väljs Jacques Pantaléon till påve och tar namnet Urban IV.

Okänt datum 
 Birger jarl gifter sig med den danska änkedrottningen Mechtild av Holstein.
 Danmark utkämpar ett litet krig om äganderätten till Schleswig. Då Birger jarl har en flotta i sjön detta år är det möjligt, att han deltar i kriget, men det är inte säkert.
 Grönland erkänner den norske kungen Håkon Håkonsson som härskare.

Födda 
 28 februari – Margareta av Skottland, drottning av Norge 1281–1283, gift med Erik Prästhatare.

Avlidna 
 25 maj – Alexander IV, född Rinaldo Conti, påve sedan 1254.
 Bettisia Gozzadini, professor i juridik vid Bologna universitet.

Källor

Externa länkar
1262

1262 (MCCLXII) var ett normalår som började en söndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Juni 
 12 juni – Island erkänner den norske kungens överhöghet över ön. Island förblir i praktiken norskt fram till 1380, då både Norge och Island hamnar under danskt styre, men formellt ända till 1814, då Danmark avträder Norge till Sverige, men Island kvarstår som en dansk provins till 1918, och sedan formellt som stat i union med Danmark fram till 1944.

Födda 
Elisabeth av Göritz, drottning av Tyskland och ärkehertiginna av Österrike.
László IV av Ungern, kung av Ungern.

Avlidna 
al-Mustansir II, abbasidiska kalif.
 Kristina Håkansdotter, norsk prinsessa och spansk kronprinsessa.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1249

1249 (MCCLXXVII) var ett normalår som började en fredag i den Julianska kalendern.

Händelser

Sommaren 
Sommaren – Fred sluts med Norge i Lödöse. Därmed biläggs konflikten Värmlandståget från 1225.

Juli 
6 juli – Vid Alexander II:s död efterträds han som kung av Skottland av sin son Alexander III.

Okänt datum 
Svenskarna påbörjar det tredje svenska korståget, denna gång mot Finland, lett av Birger jarl och biskop Thomas.
Byggandet av Tavastehus slott påbörjas.
Dominikanerna grundar ett kloster i Åbo.

Födda 
Erik Klipping, kung av Danmark 1259–1286
John Balliol, kung av Skottland 1292–1296
Johannes XXII, född Jacques Duèse, påve 1316–1334 (född detta år, 1244 eller 1245)

Avlidna 
6 juli – Alexander II, kung av Skottland sedan 1214
Stephanie de Lampron, drottning av Cypern

Externa länkar
Alexander III av Skottland

Alexander III, född 4 september 1241, död 19 mars 1286, kung av Skottland från 1249. Son till Alexander II av Skottland och Marie de Coucy. 

Under Alexanders minderårighet stred stormännen om väldet, och de olika partierna sökte trygga sitt inflytande genom att bemäktiga sig kungens person. Alexander förmäldes 1251 med den engelske kungen Henrik III:s dotter Margareta och motsatte sig med kraft först dennes och sedan Edvard I:s försök att få Skottlands länsplikt under England erkänd. Han härjade på Suderöarna, som liksom öriket Man var norska lydland, försvarade sig tappert mot kung Håkon Håkonssons anfall (1263) samt fick genom freden i Perth (1266) av dennes son Magnus mot en penningsumma och löfte om årlig avgift såväl Suderöarna som Man. Med Alexander III utslocknade det gamla skotska kungahuset på manssidan (1286).

Barn 
 Margareta av Skottland, gift med Erik Magnusson av Norge

Källor 

Skottlands regenter
Personer i Skottland under 1200-talet
Födda 1241
Avlidna 1286
Män
Heilbronn

Heilbronn är en stad och Stadtkreis i regionen Heilbronn-Franken i den tyska delstaten Baden-Württemberg och är belägen omkring 55 km sydost om Heidelberg och cirka 35 km norr om Stuttgart. Den ligger på båda sidorna om floden Neckar på en bördig utvidgning av flodens dalgång. Folkmängden uppgår till cirka  invånare. Staden, som ligger i ett distrikt som producerar framför allt röda viner, kallas också vinets stad (Stadt des Weins).

Heilbronn har en mångsidig arbetsmarknad med tillverkning inom livsmedels-, mikroelektronik- och maskinindustri. Ett inte obetydligt antal arbetsställen fungerar som underleverantörer till Audi, BMW, Mercedes och Porsche. Mikrofon- och högtalartillverkaren Beyerdynamic finns också där. I Heilbronn finns också Tysklands näst största producent av bergsalt, Südwestdeutsche Salzwerke AG, som producerar cirka 2,5 miljoner ton salt per år. Belägen vid Neckar har staden också en för regionen betydelsefull hamn.

Heilbronn omtalas första gången 741, befästes av Fredrik II, var 1360–1802 riksstad, innan den inlemmades i  kungariket Württemberg. 1633 ingicks Heilbronnförbundet i staden.

Källor

Heilbronn (stad)
1265

1265 (MCCLXV) var ett normalår som började en torsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Februari 
 5 februari – Sedan Urban IV har avlidit året innan väljs Gui Faucoi till påve och tar namnet Clemens IV.

Födda 
 10 maj – Fushimi, japansk kejsare.
 13 maj – Dante Alighieri, (död 1321) italiensk författare.
 Maria de Molina, kastiliansk regent.

Avlidna 
 16 maj – Simon Stock, engelsk karmelitmunk och helgon.
 Simon de Montfort d.y., engelsk politiker.

Källor

Externa länkar
1264

1264 (MCCLXIV) var ett skottår som började en tisdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Slaget vid Lewes utkämpas.
 Simon av Montfort, greve av Leicester, tillfångatar Henrik III av England och inkallar i parlamentet 1265 representanter för grevskapen och städerna.

Födda 
 Clemens V, född Raymond Bertrand de Got, påve 1305–1314 (född omkring detta år eller 1260).

Avlidna 
 2 oktober – Urban IV, född Jacques Pantaléon, påve sedan 1261.
 Brand Jónsson, isländsk biskop.

Externa länkar
1269

1269 (MCCLXIX) var ett normalår som började en tisdag i den Julianska kalendern.

Händelser 
Petrus de Dacia lämnar kyrkoskolan i Köln och börjar studera vid teologiska fakulteten i Paris.
Petrus Peregrinus framför idéer om en magnetisk evighetsmaskin.

Födda 
Henrik VII, tysk-romersk kejsare.

Avlidna 
Liu Kezhuang, kinesisk poet.
Aed Ó Finn, irländsk musiker.

Externa länkar
Robert III av Skottland

Robert III Stuart, född cirka 1337, död 4 april 1406, kung av Skottland från 1390 till sin död, son till Robert II Stuart, gift med Annabella av Stobhall, med vilken han fick sonen Jakob I.

Referenser 

Skottlands regenter
Huset Stuart
Födda 1337
Avlidna 1406
Män
1259

1259 (MCCLIX) var ett normalår som började en onsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Maj 
29 maj – När den danske kungen Kristofer I dör efterträds han som kung av Danmark av sin son Erik Klipping.

Okänt datum 
Henrik III av England drar sig bort från Normandie, Maine, Anjou och Poitou samt erkänner den franska överhögheten i Akvitanien.

Födda 
Johan II av Jerusalem, kung av Jerusalem och kung av Cypern. (möjligen född omkring 1267.)

Avlidna 
29 maj – Kristofer I, kung av Danmark sedan 1252.

Externa länkar
Kristofer I av Danmark

Kristofer I (), född 1219, död 29 maj 1259, kung av Danmark från 1252. Yngste son till Valdemar Sejr och drottning Berengaria, bror till Erik Plogpenning och Abel. Gift med Margareta Sambiria av Pommerellen.

Vägen till makten
Kristofer utnämndes av fadern till "herre" över Lolland och Falster och understödde 1247 sin broder Abel i striden mot den äldste brodern, konung Erik Plogpenning; han blev tillfångatagen av kungen 1248, men försonades med denne. Sedan Erik mördats 1250 och Abel stupat i kriget mot friserna 1252, lät Kristoffer välja sig till konung på Viborgs landsting och kröntes i Lund samma år, trots att han året förut lovat understödja brorsonen Valdemars val till konung, vilket lade fröet till den långvariga kampen mellan kungahusets två linjer.

Regeringstiden
Kristoffer själv beskrivs som hänsynslös och våldsam, och hans regering kom att vara delaktig i en rad strider och oroligheter. Han kom genast i krig med grevarna av Holstein, som ville tillförsäkra sin systerson Valdemar förläningen av Slesvig, vilket också Kristoffer 1254 tvingades gå med på. År 1256 gjorde den lägsta allmogen "kaadnerne", det vill säga torparna, våldsamt uppror mot adeln, och först 1258 lyckades Kristoffer kuva dem. Samtidigt gjorde konung Håkon Håkonsson av Norge en plundringsräd till Halland, men slöt året därpå fred med Kristoffer, och till och med ett förbund. Vid hertig Valdemars död 1257 ville Kristoffer annektera Slesvig som hemfallet län, men råkade därigenom på nytt i bråk med grevarna av Holstein, som ville tillförsäkra länet åt Erik, den yngre brodern. Till detta kom även slutligen en bitter tvist med ärkebiskop Jacob Erlandsen i Lund om kyrkans ställning gentemot kungamakten, och då denna strid tilltog i styrka, lät Kristoffer i februari 1259 fängsla ärkebiskopen. Detta medförde incidenter över en stor del av landet och även ett angrepp av furst Jarimar av Rügen på Köpenhamn som slutade med att staden intogs.

Slutet
Mitt under alla dessa svårigheter avled Kristoffer 29 maj 1259 i Ribe, vissa tror att han blev förgiftad av en abbot vid namn Arnfast. Han hade 1248 äktat Margareta, dotter till hertig Sambor II av Pommerellen, och hon övertog regerandet för sin unge son Erik Klipping. En dotter Mechtild följde 1271 med markgreven Albrekt av Brandenburg.

Barn  	
 Matilda av Danmark (även Mechtild, 1250 – omkr. 1300), gift 1268 med markgreve Albrekt III av Brandenburg-Salzwedel
 Erik Klipping (1249–1286), kung Erik V av Danmark
 Margareta (död 1306), gift med greve Johan II av Holstein (död 1320/1322)
 Ingeborg
 Valdemar
 Nils

Danmarks regenter
Födda 1219
Avlidna 1259
Män
Personer i Danmark under 1200-talet
1219

1219 (MCCXIX) var ett normalår som började en tisdag i den Julianska kalendern.

Händelser

April 
 7 april – Vid ärkebiskop Valerius död kommer den svenska ärkebiskopsstolen kommer att stå tom i fem år.

Augusti 
 7 augusti – Johan Sverkersson kröns till svensk kung. Den danske kungen Valdemar Sejr protesterar hos påven mot kröningen på grund av att den döde Erik Knutsson har en minderårig son med hans syster Rikissa.

Okänt datum 
 Snorre Sturlasson besöker västgötalagmannen Eskil Magnusson och får bland annat veta att varje landsdel har sin lag och att det finns en lagman över varje lagsaga.
 Påven Honorius III uppmanar svenskarna att skicka dugliga personer till Paris för teologiska studier.
 Den danske kungen Valdemar Sejr erövrar Estland, ditkallad av Albert av Riga.
 Albert av Riga erövrar Semgallen.

Födda 
 Kristofer I, kung av Danmark 1252–1259.

Avlidna 
 7 april – Valerius, svensk ärkebiskop 1207–1219.
 Minamoto no Sanetomo, japansk shogun.
 Jolanda av Konstantinopel, latinsk regent.

Externa länkar
Knut VI av Danmark

Knut VI, da. Knud  6., född 1163, död 12 november 1202, kung av Danmark från 1182. Han var äldste son till Valdemar den store och Sofia av Minsk och gifte sig med Henrik Lejonets dotter Gertrud. Äktenskapet blev barnlöst och Knut kom att efterträdas av sin bror Valdemar Sejr.

Knut kröntes 1170 till dansk kung och sattes av fadern 1177 att regera över Skåne och Danmark. Vid Valdemars död 1182 tillträdde Knut regeringen över hela landet. Han vägrade ge kejsaren länsed. Knuts regering präglades av de alltjämt pågående vendertågen och de begynnande korstågen till Estland, den starka expansionerna samt striderna mot biskop Valdemar av Slesvig. Knuts betydelse för den danska historien är något oklar, i de samtida källorna träder han i bakgrunden för sin nära lierade Absalon Hvide.

Under Knut VI:s tid som kung flyttades den danska gränsen fram till Elbe och bestämmelser utfärdade av Knut infördes i Skånelagen, den första nedtecknade danska landskapslagen.

Tillsammans med sin bror och far utgör Knut VI de så kallade Valdemarerna.

Se även 
 Vendes konung

Källor

Externa länkar 

Danmarks regenter
Födda 1163
Avlidna 1202
Män
Personer i Danmark under 1100-talet
1163

1163 (MCLXIII) var ett normalår som började en tisdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
Karl Sverkersson gifter sig med Kristina, systerdotter till den danske kungen Valdemar den store.
Stefan III blir kung av Ungern.
Byggandet av Notre-Damekatedralen i Paris påbörjas.
Hertig Boleslaw IV av Polen upprättar särskilda furstendömen i Schlesien.

Födda 
Knut VI, kung av Danmark 1182–1202.

Döda 
Abd al-Mumin, grundläggare av almohadernas dynasti.
Constantia av Antiokia, regerande furstinna av Antiokia.

Externa länkar
1202

1202 (MCCII) var ett normalår som började en tisdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Mars 
 9 mars – När den norske kungen Sverre Sigurdsson dör efterträds han som kung av Norge av sin son Håkan.

November 
 12 november – När den danske kungen Knut VI dör efterträds han som kung av Danmark av sin bror Valdemar.

Okänt datum 
 Sverker den yngres son Johan Sverkersson ärver morfadern Birger Brosas titel som jarl. Detta oroar Knut Erikssons söner, eftersom de enligt avtal skall efterträda Sverker på tronen.
 Albert av Riga grundar Svärdsriddarorden i Livland.

Födda 
Eleonora av Kastilien, drottning av Aragonien.
Margareta II av Flandern, grevinna av Flandern och grevinna av Hainaut.

Avlidna 
 9 januari – Birger Brosa, svensk jarl sedan 1174.
 9 mars – Sverre Sigurdsson, kung av Norge sedan 1184.
 30 mars – Joakim av Floris, italiensk abbot inom cisterciensorden, teolog.
 12 november – Knut VI, kung av Danmark sedan 1182.
Arnalda de Caboet, andorransk feodalherre.

Externa länkar
Jakob I av Skottland

Jakob I av Skottland, född 10 december 1394 i Dunfermline Abbey, död 20 februari 1437 i Blackfriars i Perth, var kung av Skottland från 1406 till 1437. Han var son till Robert III av Skottland och Annabella Drummond av Stobhall.

Biografi 
År 1406 tillfångatogs Jakob av engelsmännen under en resa till Frankrike. Fram till 1424 satt han sedan fången på olika slott innan han, efter långvariga förhandlingar, slutligen frigavs mot en lösesumma på 40 000 pund.

I februari 1424 gifte han sig med Johanna Beaufort, dotter till John Beaufort, 1:e earl av Somerset. Han återvände till Skottland, där han kröntes den 21 maj samma år.

Han var en bildad och stark regent, vars förbättringar av administrationen och införande av en mängd nya, nyttiga lagar, gjorde honom mycket populär bland det skotska folket. Däremot var han inte populär bland adeln, då han försökte göra ett slut på deras självrådighet.

Jakob I mördades i ett dominikankloster i Perth av en grupp konspiratörer, ledda av earlen av Atholl och Sir Robert Graham. Den senare hade tidigare på kvällen mixtrat med låskolven till kungens sovrum i klostret. Mördarna torterades sedan till döds.

Barn 
 Margareta Stuart (1424–1445; gift med Ludvig XI av Frankrike)
 Jakob II av Skottland (1430–1460)
 Eleonora av Skottland (1433–1480)

Referenser

Externa länkar 

Skottlands regenter
Huset Stuart
Kungligheter som blivit mördade
Personer som blivit mördade i Skottland
Födda 1394
Avlidna 1437
Män
Personer från Dunfermline