kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Huset Wettin

Wettin var ett  tyskt furstehus som har sitt namn efter släktens stamborg vid staden Wettin i Sachsen-Anhalt.

Den Wettiniska dynastin bestående av markgrevar, kurfurstar och kungar regerade områden i nuvarande Sachsen under mer än 800 år, under en tid också i Polsk-litauiska samväldet, och regerar nu Storbritannien (under namnet Windsor).

 År 1089 markgrevar av Meissen
 År 1236 lantgrevar av Thüringen. 
 År 1436 kurfurstar av Sachsen
 År 1485 splittrades huset Wettin i två linjer mellan bröderna Ernst och Albrekt.

Den äldre ernestinska linjen:

Linjen grundades av kurfursten Ernst av Sachsen. Den förlorade år 1547 kurfurstevärdigheten till albertinska linjen, men behöll Thüringen, som delades i mindre länder (Sachsen-Weimar, Sachsen-Coburg, Sachsen-Meiningen och Sachsen-Altenburg). Medlemmar av en av dessa grenar, huset Sachsen-Coburg-Gotha, blev senare kungar av Belgien (sedan år 1831), Bulgarien (1887–1946) och prinsgemåler och senare kungar i Portugal och Storbritannien (prins Albert, gift med drottning Viktoria).

Den yngre albertinska linjen:

Grundades av hertigen Albrekt III av Sachsen-Meissen. Hertigar av Sachsen-Meissen, markgrevar av Meissen som regerade i Dresden. Från 1547 kurfurstar av Sachsen. Regerade som kungar av Polen (1697–1763) och Sachsen (1806–1918).

Svenska kungligheter 
Kristina, drottninggemål 1497 till kung Johan (Hans) i ätten Oldenburg, även dansk och norsk drottning, född furstinna av Sachsen
Teresia Amalia Karolina Josefina Antoinetta, prinsessa 1864 som gift med prins August i ätten Bernadotte, även norsk prinsessa, född furstinna av Sachsen-Altenburg
Margareta Victoria Augusta Charlotte Norah, prinsessa 1905 och kronprinsessa, gift med prins Gustaf (VI) Adolf i ätten Bernadotte, född brittisk prinsessa
Sibylla Calma Marie Alice Bathildis Feodora, prinsessa 1932, gift med prins Gustaf Adolf i ätten Bernadotte (1906), född prinsessa av Sachsen-Coburg-Gotha

Andra historiskt kända medlemmar 
 Markgreve Konrad den store
 Markgreve Otto den rike
 Markgreve Didrik den beträngde, gift med Jutta av Thüringen
 Markgreve Henrik den upplyste, gift med Constantia av Österrike
 Kurfurste Fredrik den stridbare
 Hertig Georg den skäggige, gift med Barbara av Polen
 Hertig Henrik den fromme, gift med Katharina av Mecklenburg
 Kurfurste Moritz av Sachsen, gift med Agnes av Hessen
 Kurfurste August I av Sachsen, gift med Anna av Danmark 
 Kurfurste Kristian I av Sachsen, gift med Sophie av Brandenburg
 Kurfurste Kristian II av Sachsen, gift med Hedvig av Danmark
 Kurfurste Johan Georg I av Sachsen, gift med Magdalena Sibylla I
 Kurfurste Johan Georg II av Sachsen, gift med Magdalena Sibylla II
 Kurfurste Johan Georg III av Sachsen
 Kurfurste Johan Georg IV av Sachsen
 Kurfurste August den starke, Kung av Polen

Se även 
 Lista över Huset Wettin

Referenser 

W
W
 
W
Svensk uppslagsbok
Kristian I av Sachsen

Kristian I , född 29 oktober 1560 i Dresden, död 25 september 1591 i Dresden, kurfurste av Sachsen. Död 25 september 1591.

Son till kurfursten August I av Sachsen och Anna av Danmark.

Gift 25 april 1582 i Dresden med Sofia av Brandenburg

Barn
Kristian II av Sachsen, född 23 september 1583
Johan Georg I av Sachsen, född 5 mars 1585
Dorothea, född 7 januari 1591

Samt ytterligare fyra barn.

Se även
 Huset Wettin

Referenser

Huset Wettin
Kurfurstar av Sachsen
Födda 1560
Avlidna 1591
Män
Johan Georg I av Sachsen

Johan Georg I, född 1585 och död 1656 var kurfurste av Sachsen 1611–1656. Son till Kristian I av Sachsen och Sofia av Brandenburg.

Biografi
Johan Georg blev efter äldre broderns död 1611 kurfurste av Sachen. 1620 tvingades han av kejsaren över på den katolska sidan i trettioåriga kriget. Han kom efter svenskarnas ankomst till Tyskland 1630 att åter ge sitt stöd till dessa, men efter en tid bytte han åter sida. Av de svenska soldaterna även kallad "Öl-Göran" på grund av sin förkärlek för mat och dryck. Han anförde de sachsiska styrkorna i slaget vid Breitenfeld på svensk sida,men vid slaget vid Dömitz och slaget vid Wittstock stred han för den katolska sidan. 

Efter protestanternas nederlag i slaget vid Nördlingen 1634 var den svenska arméns närvaro i Tyskland hotad. Johan Georg bröt då Sverige och ingick förbund med den katolske kejsaren men återgick i svensk tjänst efter Johan Banérs förkrossande seger vid Wittstock. Efter freden i Prag höll han sig troget till den katolska sidan, och vann i fredsfördraget Lausitz till sitt furstendöme.

Familj
Gift 1) 1604 med Sibylla Elisabeth av Württemberg (1584–1606).

Gift 2) 1607 med Magdalena Sibylla av Preussen (1586–1659).

Barn (med 2):
 Sofia Eleonora av Sachsen (1609–1671), 1627 gift med Georg II av Hessen-Darmstadt.
 Marie Elisabeth av Sachsen (1610–1684), 1630 gift med Fredrik III av Holstein-Gottorp.
 Johan Georg II av Sachsen (1613–1680), 1638 gift med Magdalena Sibylla av Brandenburg-Bayreuth.
 August av Sachsen-Weissenfels (1614–1680)
 Kristian I av Sachsen-Merseburg (1615–1691)
 Magdalena Sibylla av Sachsen (1617–1668), gift med Kristian av Danmark; omgift med Fredrik Vilhelm II av Sachsen-Altenburg
 Moritz av Sachsen-Zeitz (1619–1681)

Referenser

Noter

Kurfurstar av Sachsen
Huset Wettin
Personer i trettioåriga kriget
Deltagare i slaget vid Breitenfeld
Deltagare i slaget vid Wittstock
Födda 1585
Avlidna 1656
Män
Marie Elisabeth av Sachsen

Marie Elisabeth av Sachsen, född 22 november 1610, död 24 oktober 1684, hertiginna av Holstein-Gottorp, dotter till Johan Georg I av Sachsen och Magdalena Sibylla av Preussen.

Biografi 
Gift 1630 med Fredrik III av Holstein-Gottorp. Äktenskapet arrangerades år 1627 av den danska änkedrottningen och den sachsiska änkefurstinnan. Hon blev änka 1659 och flyttade 1660 till Wittum Husum slott, som hon gjorde till ett kulturcentrum, som mecenat för konstnärer. Hon skrev en tolkning av Bibeln 1664.

Barn 
Sophie Auguste av Holstein-Gottorp (1630-1680), gift med Johan VI, furste av Anhalt-Zerbst
Magdalena Sibylla av Holstein-Gottorp (1631-1719)
Johann Adolf av Holstein-Gottorp (1632-1633)
Marie Elisabeth av Holstein-Gottorp (1634-1663), gift med Ludvig VI av Hessen-Darmstadt
Friedrich av Holstein-Gottorp (1635-1654)
Hedvig Eleonora av Holstein-Gottorp (1636-1715), gift med Karl X Gustav av Sverige
Adolf Gustav av Holstein-Gottorp (1637-1637)
Johann Georg av Holstein-Gottorp (1638-1655), ärkebiskop i Lübeck 1655
Anna Dorothea av Holstein-Gottorp (1640-1713)
Kristian Albrekt av Holstein-Gottorp (1641-1695), ärkebiskop i Lübeck 1655-1666, hertig av Gottorp 1659, gift med Fredrika Amalia av Danmark 1667
Gustav Ulrich av Holstein-Gottorp (1642-1642)
Christine Sabine av Holstein-Gottorp (1643-1644)
August Friedrich av Holstein-Gottorp (1646-1705), ärkebiskop i Lübeck 1666
Adolf av Holstein-Gottorp (1647-1648)
Elisabeth Sofie av Holstein-Gottorp (1647-1647)
Augusta Maria av Holstein-Gottorp (1649-1728), gift med Fredrik VII av Baden-Durlach

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Dansk biografisk Lexikon / XI. Bind. Maar - Müllner 

Tyska hertiginnor 
Kvinnor
Huset Wettin
Födda 1610
Avlidna 1684
Fredrik III av Holstein-Gottorp

Fredrik III  , hertig av Holstein-Gottorp, född 22 december 1597, död 10 augusti 1659, var son till Johan Adolf av Holstein-Gottorp och Augusta av Danmark.

Biografi
Han efterträdde 1616 sin far Johan Adolf som hertig. Fredrik var en lärd man som hyste stort intresse framför allt för matematik och astronomi och visade en för tiden ovanlig tolerans genom att låta både arminianer och katoliker slå sig ned i landet. Furstemakten styrkte han bl.a. genom att få sin arvsrätt erkänd av ständerna.

Fredrik råkade snart i strid med Danmark angående Bremens ärkebiskopsstol, och fast tvisten bilades, intog Fredrik under Kristian IV:s tyska krig en rätt tvetydig hållning. Vid Torstenssons infall 1643 trädde han i förbindelse med denne.
 
Efter att ha fått sin dotter Hedvig Eleonora gift med Karl X Gustav arbetade Fredrik alltmer direkt för att befria sitt land från Danmarks suveränitet och slöt 1657 ett formellt förbund med Sverige. I maj 1658 erkändes också i ett tillägg till freden i Roskilde hertigens suveränitet.

Familj
Gift med Marie Elisabeth av Sachsen.

Barn (i urval):
 Sophie Auguste av Holstein-Gottorp, född 1630, död 1680, gift med Johan VI, furste av Anhalt-Zerbst.
 Magdalena Sibylla av Holstein-Gottorp född 1631, död 1719, gift med Gustav Adolf, hertig av Mecklenburg-Güstrow.
 Marie av Holstein-Gottorp född 1634, död 1665, gift med Ludvig VI av Hessen-Darmstadt.
 Hedvig Eleonora av Holstein-Gottorp född 1636, död 1715, gift med Karl X Gustav av Sverige.
 Kristian Albrekt av Holstein-Gottorp född 1641, död 1695, gift med Fredrika Amalia av Danmark.
 Augusta Maria av Holstein-Gottorp född 1647, död 1728, gift med Fredrik VII av Baden-Durlach.

Carl XVI Gustaf av Sverige härstammar från alla dessa sex barn till Fredrik III (från Hedvig Eleonora dock endast om Peter III av Ryssland verkligen var far till Paul I av Ryssland, vilket har betvivlats).

Referenser

Noter

Externa länkar

Huset Holstein-Gottorp
Hertigar av Schleswig
Hertigar av Holstein
Födda 1597
Avlidna 1659
Män
Augusta av Danmark

Augusta, född 8 april 1580, död 5 februari 1639, var en dansk prinsessa, hertiginna av Holstein-Gottorp. Dotter till Fredrik II av Danmark och Sofia av Mecklenburg.

Biografi 
Gift i Köpenhamn 30 augusti 1596 med Johan Adolf av Holstein-Gottorp. Relationen med maken var spänd på grund av religiösa motsättningar. Då Johan Adolf 1614 avskedade den lutherske hovprästen Jacob Fabricius och ersatte honom med kalvinisten Cæsar, vägrade Augusta av närvara vid gudstjänsten vid hovet och gick i stället till fots till den lutherska kyrkan i Schleswig. 

Hon blev änka 1616 och anses ha utövat politiskt inflytande under sin sons regeringstid. Som änka levde hon på sitt änkesäte Husum där hon finansierade konst, musik, trädgårdskonst och skolor. Hon gav sitt stöd och sin rekommendation åt författaren Anna Ovena Hoyer, då hon tvingades fly till Sverige undan religiös förföljelse. Hon beskrivs som girig, och hamnade vid moderns död 1631 i konflikt med brodern, Kristian IV, om arvet.

Barn (i urval) 
 Fredrik III av Holstein-Gottorp född 1597.

Se även 
 Holstein-Gottorpska ätten

Källor 
 

Danska prinsessor
Födda 1580
Avlidna 1639
Huset Oldenburg
Kvinnor
Tyska hertiginnor
Filantroper under 1600-talet
Holstein-Gottorpska ätten

Holstein-Gottorpska ätten var ett furstehus, en gren av det danska kungahuset Oldenburg genom Fredrik I av Danmarks son Adolf av Holstein-Gottorp som fick Holstein-Gottorp (en del av hertigdömena Slesvig och Holstein) och därmed blev stamfader för ätten.

Holstein-Gottorpska huset hade direkt koppling till Vasaätten genom Karl IX:s dotter Katarina Vasa (gift med Johan Kasimir av Pfalz-Zweibrücken) vars dotter Christina Magdalena av Pfalz-Zweibrücken (gift med Fredrik VI av Baden-Durlach) fick sonen Fredrik VII av Baden-Durlach. Fredrik VII:s dotter Albertina Fredrika av Baden-Durlach gifte sig med Kristian August av Holstein-Gottorp och var mor till Adolf Fredrik som valdes till kung av Sverige 1751.

Ätten Holstein-Gottorp var 1751–1818 (från Adolf Fredrik till Karl XIII) regenter i Sverige, 1814–1818 i Norge (Karl II), från 1762 till 1918 regenter i Ryssland (efter Romanov) och 1773–1918 i det tyska landet Oldenburg.

Regerande dynasti i Sverige 
 Adolf Fredrik av Holstein-Gottorp, kung av Sverige år 1751, död 1771.
 Gustav III, kung av Sverige från 1771, död 1792 (mördad av Jacob Johan Anckarström).
 Gustav IV Adolf, son till Gustav III, kung av Sverige 1792–1809 (avsatt).
 Karl XIII, bror till Gustav III, kung av Sverige från 1809, död 1818. (Adopterade Jean Baptiste Bernadotte.)

Släkttavla 
Förenklade genealogier som visar härstamningen från Vasaätten till regenter av den Holstein-Gottorpska ätten och vidare till regenter av huset Bernadotte. Ingifta och syskon är ej med i uppställningen.

Externa länkar 

Huset Holstein-Gottorp
Sveriges regenter
Fredrik III av Danmark

Fredrik III (), född 18 mars 1609 på Haderslevhus slott, död 9 februari 1670 på Christiansborgs slott, var kung av Danmark och Norge från 1648 fram till sin död.

Biografi 
Fredrik (III) var son till kung Kristian IV av Danmark och Anna Katarina av Brandenburg, samt make till Sofia Amalia av Braunschweig-Lüneburg.

Fredrik fick en god uppfostran, och intresserade sig hela sitt liv för vetenskaperna, bland annat för alkemi, och blev grundare av det kungliga biblioteket i Köpenhamn. I samband med faderns planer på att bli Nordtysklands "generalbiskop", blev Fredrik biskop eller koadjutor i flera tyska stift, men denna maktställning grusades genom freden i Lübeck 1629. 1634 blev dock Fredrik ärkebiskop i Bremen och 1635 biskop i Verden, men genom kriget med Sverige 1643–1645 gick dessa förlorade, och 1647 avsade sig Fredrik sina anspråk, då efter den äldre broderns död utsikter att bli dansk kung yppat sig.

I sina tyska länder var Fredrik illa omtyckt, men själv gav han ej upp tanken på att återvinna dem, och genom giftermålet med Sofie Amalie av Braunschweig-Lüneburg 1643 hade han ytterligare stärkt sina tyska förbindelser. Vid faderns död 1648 var Fredrik den givne tronkandidaten, men adeln fruktade den kalle, inbundne och härsklystne fursten och hans drottning, och hans strider med Anders Bille 1644–1645 hade ökat motviljan. Endast med svårighet och mot en mycket bindande konungaförsäkran lyckades Fredrik bli vald till kung.

Redan från början var hans målsättning envälde, och genom störtandet av Hannibal Sehested och Corfitz Ulfeldt ökade hans makt. Genom krigen mot Sverige, för vilka Fredrik bar huvudansvaret, lyckades han få sin vilja om enväldesstyre infriat, om än på annat sätt än han tänkt sig.

Barn 
Barn med drottning, Sofia Amalia av Braunschweig-Lüneburg:
 Kristian (V) (1646–1699), kung av Danmark och Norge 1670–1699, gift med Charlotta Amalia av Hessen-Kassel (1650-1714)
 Anna Sofia (1647–1717), gift med kurfurst Johan Georg III av Sachsen (1647-1691)
 Fredrika Amalia (1649–1704), gift med hertig Kristian Albrekt av Holstein-Gottorp (1641-1695)
 Wilhelmine Ernestine (1650–1706), gift med kurfurst Karl II av Pfalz (1651-1685)
 Georg (1653–1708), gift med drottning Anna av Storbritannien (1665-1714)
 Ulrika Eleonora (1656–1693), gift med kung Karl XI av Sverige (1655-1697)

Barn med Margarete Pape:
 Ulrik Frederik Gyldenløve, (1638–1704)

Anfäder

Referenser

Noter

Externa länkar

Danmarks regenter
Norges regenter
Huset Oldenburg
Personer i Danmark under 1600-talet
Födda 1609
Avlidna 1670
Män
Deltagare i belägringen av Köpenhamn
Fredrik II av Danmark

Fredrik II, född 1 juli 1534, död 4 april 1588, kung av Danmark och Norge från 1559. 

Son till Kristian III av Danmark och Dorothea av Sachsen-Lauenburg. Eftersom modern var syster till Gustav Vasas första hustru Katarina av Sachsen-Lauenburg var Fredrik kusin till den svenske kungen Erik XIV, som var Katarinas son.

Biografi 
Fredrik II erhöll en mot tidens krav svarande, men inte särskilt grundlig utbildning. 1554–58 vistades Fredrik huvudsakligen på Malmöhus, men företog även en resa till Tyskland. Uppstigen på tronen efter faderns död 1559, slog Fredrik genast fast en synnerligen aggressiv utrikespolitik. Han företog i förbund med de holsteinska hertigarna ett krigståg mot Ditmarsken, som slutade med fullkomlig seger och erövring av detta område 1559. Vidare ville han skaffa Danmark insteg i den sönderfallande livländska ordensstaten och stödde sin bror Magnus i dennes försök att bli herre på Ösel och i Wieck. Härigenom kom han i oenighet med Sverige, där även andra tvisteämnen tillkom och 1563 utbröt nordiska sjuårskriget 1563, där Fredrik fick Lübeck och Polen som allierade. Efter freden i Stettin, där Danmark fick en betydande summa som lösen för Älvsborg, ägnade sig Fredrik huvudsakligen åt fredliga värv.

Hans främsta medarbetatare under denna tid var Peder Oxe, och den senare delen av hans regeringstid utmärktes av ekonomisk blomstring och goda statsfinanser, bland annat till följd av Öresundstullen.

Han gav astronomen Tycho Brahe goda ekonomiska villkor för vetenskapligt arbete på ön Ven i Öresund.

Fredrik II, som led av malaria, var under de sista åren av sitt liv plågad av sjukdom. I sitt liktal förklarade den berömde historiografen och prästen Anders Sørensen Vedel öppet att kungen sannolikt genom dryckenskap påskyndat sin död.

Familj 
I sin ungdom var han djupt förälskad i den danska adelsdamen Anna Hardenberg, men hon avslog kungens frieri, och gifte sig i stället med riksrådet Oluf Mouritzen Krognos.

Fredrik gifte sig den 20 juli 1572 med Sofia av Mecklenburg.

Barn:
 Elisabet (1573–1625), gift med hertig Henrik Julius av Braunschweig-Wolfenbüttel
 Anna (1574–1619), gift med kung Jakob I av England (stamfader till huset Stuart av England)
 Kristian (1577–1648), kung av Danmark och Norge 1588–1648
 Augusta (1580–1639), gift med hertig Johan Adolf av Holstein-Gottorp
 Hedvig (1581–1641), gift med kurfurst Kristian II av Sachsen

Anfäder

Noter

Källor

Externa länkar 

 

Danmarks regenter
Norges regenter
Huset Oldenburg
Riddare av Strumpebandsorden
Personer i Danmark under 1500-talet
Födda 1534
Avlidna 1588
Män
Kristian Albrekt av Holstein-Gottorp

Kristian Albrekt, född 3 februari 1641, död 6 januari 1695 (27 december 1694 enl. gamla tideräkningen), var hertig av Holstein-Gottorp 1659-1695 och furstbiskop av Lübeck 1655-1666.

Biografi
Han var son till Fredrik III av Holstein-Gottorp och Marie Elisabeth av Sachsen samt gift med Fredrika Amalia av Danmark.

Kristian Albrekt efterträdde 1659 sin far och strävade i likhet med denne att göra sig oberoende av Danmark och sökte därför stöd från Sverige. Giftermålet med Fredrika Amalia av Danmark 1667 tycktes visserligen medföra en försoning, men strax efter Kristian V:s tronbestigning blev förhållandet genom Danmarks aggression åter spänt, och vid utbrottet av Skånska kriget 1675 tvingades Kristian Albrekt i Rendsburg att överlämna sina fästningar till Danmark och avstå sin rätt att hålla krigsmakt. Då Kristian Albrekt senare protesterade, förklarades hans del av Slesvig förbruten. Freden i Fontainebleau 1679 återinsatte Kristian Albrekt i hans rättigheter. 1684 besatte Danmark åter det gottorpska Slesvig, och Kristian Albrekt måste fly till Hamburg, men särskilt Karl XI:s ingripande framtvingade den för Kristian Albrekt fördelaktiga förlikningen i Altona. Hans främsta åtgärd som hertig var annars grundandet av universitetet i Kiel 1665. 

Han var bror till Hedvig Eleonora av Holstein-Gottorp, gift med Karl X Gustav.

Familj
Kristian Albrekt gifte sig 1667 med Fredrika Amalia av Danmark, dotter till kung Fredrik III av Danmark och Sofia Amalia av Braunschweig-Lüneburg.

Barn:
 Sofia Amalia, född 19/1 1670, död 27/2 1710, 7/7 1695 gift med August Wilhelm av Braunschweig-Wolffenbüttel, född 8/3 1662, död 23/3 1731. Äktenskapet mellan Sofia Amalia och August Wilhelm var hertigens 2:a av totalt 3 st. Samtliga 3 äktenskap var barnlösa.
 Fredrik IV av Holstein-Gottorp, gift med Hedvig Sofia av Sverige
 Kristian August av Holstein-Gottorp, furstbiskop av Lübeck
 Marie Elisabeth av Holstein-Gottorp, abbedissa av Quedlinburg

Referenser

Noter

Externa länkar

Huset Holstein-Gottorp
Hertigar av Schleswig
Hertigar av Holstein
Födda 1641
Avlidna 1695
Män
Mottagare av Elefantorden
Claes Depken

Claes Depken kan syfta på:

 Claes Depken (död 1634), affärsman i Falun
 Claes Depken (1627–1702), en svensk bergmästare
 Claes Depken (född 1695), affärsman och rådman i Stockholm
Kristian August av Holstein-Gottorp

Kristian August av Holstein-Gottorp, född 11 januari 1673 i Gottorp, död 24 april 1726 i Eutin, var furstbiskop av Lübeck.

Biografi
Han var son till Kristian Albrekt av Holstein-Gottorp och Fredrika Amalia av Danmark och gifte sig 3 september 1704 på slottet Eutin med sin kusin Albertina Fredrika av Baden-Durlach, dotter till Fredrik VII av Baden-Durlach och Augusta Maria av Holstein-Gottorp.

Kristian August utövade från 1702 jämte sin svägerska Hedvig Sofia av Sverige, och från 1708 ensam, förmyndarskapet för sin brorson Karl Fredrik av Holstein-Gottorp, tills denne 1716 förklarades myndig i Slesvig och 1719 i Holstein. Han blev 1705 med svenskt stöd, i strid med danske prinsen Karl, furstbiskop över Lübeck-Eutin.

Holstein hade under hans ledning förklarat sig neutralt under stora nordiska kriget, men Kristian August höll trots det täta kontakter med Sverige, främst genom rådgivaren Georg Heinrich von Görtz, som senare trädde i svensk tjänst. 1713 lät han Magnus Stenbocks arméer marschera in i Tönningen, vilket föranledde danskarna att ockupera hans län. Kristian August mötte Karl XII i Stralsund 20 november 1713 i förhoppning att söka hans hjälp att befria sina områden, men kungen var vid den tiden trängd på andra håll.

Efter krigets slut var han flitigt aktiv i det Holsteinska partiet som arbetade för att uppsätta brorsonen Karl Fredrik av Holstein-Gottorp på den svenska tronen.

Barn:
 Hedvig Sofia (tyska: Hedwig Sophie; 1705–1764), abbedissa av Herford
 Karl (1706–1727), furstbiskop av Lübeck 1726–1727
 Fredrika Amalia (tyska: Friederike Amalia; 1708–1731)
 Anne (1709–1758), gift med Vilhelm av Sachsen-Gotha-Altenburg (1701–1771)
 Adolf Fredrik (1710–1771), furstbiskop av Lübeck 1727–1750, administrator av Holstein-Gottorp från 1739, kung av Sverige från 1751.
 Fredrik August (tyska: Friedrich August; 1711–1785), furstbiskop av Lübeck 1750–1785, hertig av Oldenburg 1774/77–1785.
 Johanna Elisabeth (1712–1760), gift med Kristian August av Anhalt-Zerbst med vilken hon blev mor till Katarina II av Ryssland
 Fredrika Sofia (tyska: Friederike Sophie, född och död 1713)
 Vilhelm Kristian (tyska: Wilhelm Christian; 1716–1719)
 Fredrik Konrad (tyska: Friedrich Conrad; född och död 1718)
 Georg Ludvig (tyska: Georg Ludwig; 1719–1763), stamfar för storhertigarna av Oldenburg från och med 1823, gift med Sofie Charlotte av Schleswig-Holstein-Beck (31 december 1722 – 7 augusti 1763)

Anfäder

Referenser
Gernandts konversationslexikon, Stockholm 1895
Svensk uppslagsbok, Malmö 1933
Berättelser ur svenska histiorien, Georg Starbäck & P. O. Bäckström, Stockholm 1877

Noter

Externa länkar

Huset Holstein-Gottorp
Födda 1673
Avlidna 1726
Män
Personer från Schleswig
Leopold av Baden

Karl Leopold Fredrik av Baden, född 29 augusti 1790, död 24 april 1852, var greve av Hochberg och blev sedermera storhertig av Baden 1830-1852.

Biografi 
Han föddes som son till Karl Fredrik av Baden och dennes andra hustru Luise von Geyersberg och tillhörde furstehuset Zähringens oäkta gren Hochberg.

1817 erkändes Leopold som prins av Baden och efterträdde 1830 sin halvbror Ludvig I av Baden. Trots att Leopold genomförde flera liberala reformer kunde han inte tillfredsställa den växande oppositionen och sedan revolution utbrutit i Baden tvangs han fly från Karlsruhe i maj 1849. Han återvände i augusti samma år, sedan preussiska trupper slagit ned upproret, och han upplöste då den provisoriska lantdagen och återinförde 1818 års författning.

Familj
Gift den 25 juli 1819 med sin halvbror Karl Ludvigs dotterdotter, Sofia av Sverige.

Barn:
 Alexandrine (1820-1904; gift med hertig Ernst II av Sachsen-Coburg-Gotha)
 Ludvig (född o död 1822)
 Ludvig II av Baden (1824-1858)
 Fredrik I av Baden (1826-1907); regent från 1856 → storhertigar (far till Victoria av Baden, som gifte in sig i ätten Bernadotte av Sverige, som maka till kung Gustaf V)
 Wilhelm (1829-1897; far till Max av Baden (→ stamfader till den idag fortlevande grenen)
 Karl (1832-1906)
 Marie (1834-1899)
 Cecilia (1839-1891; känd som Olga Fedorovna av Ryssland, gift med storhertig Mikael Nikolajevitj av Ryssland)

Referenser

Noter

Externa länkar 

 Leopold av Baden  

Storhertigar av Baden
Zähringen
Födda 1790
Avlidna 1852
Män
Mottagare av Serafimerorden