kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Roland Barthes

Roland Barthes, född 12 november 1915 i Cherbourg i Manche, död 26 mars 1980 i Paris, var en fransk författare, litteraturforskare och semiotiker. Barthes var direktor för École pratique des Hautes Études och professor vid Collège de France.

Biografi
Barthes räknas till strukturalismens och poststrukturalismens centralgestalter. Han skrev en rad tongivande texter inom semiotik, semantik och lingvistik. Barthes var tydligt påverkad av existentialismen. 

Genom att introducera termen translingvistisk kunde Barthes tillämpa semiotikens språkliga begreppsapparat på de flesta mänskliga aktiviteter – från myter och matvanor till visuella miljöer i vidaste bemärkelse. Men det är kanske med sin insats inom bildanalysen som Barthes fick sitt största inflytande: Hans klassiska artikel Rhétorique de l'image (”Bildens retorik”) i tidskriften Communications 1964 redogör för en bilds olika artikulationsnivåer, konnotationsförhållanden och retoriska figurer. 

Barthes inflytelserika essä "Författarens död" publicerades för första gången 1967, på engelska ("The Death of the Author") i tidskriften Aspen. Året därpå kom den på franska som "La mort de l'auteur". I essän motsatte han sig fixeringen vid författarens avsikter och biografiska sammanhang i läsningen av litterära texter, inte minst inom den rådande litteraturkritiken. Han menade att idén om ”författaren” är ett hjärnspöke i individualismens och kapitalismens anda, och att den begränsar den fria läsningen. Senare texter, såsom Balzac-analysen i S/Z, har också varit centrala för den poststrukturalistiska utvecklingen inom litteraturvetenskapen.

Den 25 februari 1980 blev Barthes under en promenad i Paris påkörd av en lastbil. Han avled en månad senare av skadorna han ådrog sig vid olyckan.

Barthes centrala verk 
 Mythologies (1957) (Mytologier, översättning Elin Clason, Cavefors, 1969) (Mytologier, översättning Karin Frisendahl, Elin Clason och David Lindberg, Arkiv förlag, 2007)
 Eléments de sémiologie (1965)
 Système de la mode (1967)
 S/Z (1970) (S/Z: essä, översättning Malou Höjer, Cavefors, 1975)
 Le plaisir du texte (1973) (Textasen, om textens njutningar, översättning Daniel Pedersen, Bokförlaget Faethon, 2015) 
 Fragments d'un discours amoureux (1977) (Kärlekens samtal: fragment, översättning Leif Janzon, Korpen, 1983 och Modernista, 2015)

Övriga svenska översättningar
 Litteraturens nollpunkt (Le degré zéro de l'ecriture), översättning Gun och Nils A. Bengtsson, Cavefors, 1966
 Kritiska essäer, översättning Malou Höjer, Cavefors, 1967
 Det ljusa rummet: tankar om fotografiet (La chambre claire), översättning Mats Löfgren, Alfabeta, 1986
 Teckenriket (L'empire des signes), översättning Johan Dahlbäck, Symposion, 1999
 Sorgedagbok (Journal de deuil), översättning av Kristoffer Leandoer, Pequod Press, 2018

Referenser

Externa länkar 
 

Franska filosofer under 1900-talet
Franska lingvister
Franskspråkiga författare
Franska litteraturvetare
Alumner från Paris universitet
Män
Födda 1915
Avlidna 1980
Personer verksamma vid École des hautes études en sciences sociales
Personer från Cherbourg-en-Cotentin
Strukturalister
Poststrukturalister
Franska semiotiker
Ontologer
8

8 (VIII) var ett skottår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Augusti 
 3 augusti – Den romerske generalen Tiberius besegrar dalmatierna vid floden Bathinus.

Okänt datum 
 Den romerske poeten Ovidius förvisas till Svarta havet nära Tomis (nuvarande Constanța); hans Ars amatoria innehåller det första omnämnandet av Ludus Duodecim Scriptorum. 
 Vipsania Julia landsförvisas.
 Marcus Furius Camillus och Sextus Nonius Quinctilianus blir konsuler i Rom.
 Tincomarus, avsatt kung över atrebaterna, flyr från Britannien och beger sig till Rom; Eppillus blir kung.
 Vonones I blir kung av Parterriket.
 Chushieran i den kinesiska Handynastin börjar.
 Papper uppfinns i Kina och används först av militären.

Avlidna 
 Marcus Valerius Messalla Corvinus, romersk general

Externa länkar
TT (olika betydelser)

TT kan syfta på:

 TT – en nationell nyhetsbyrå i Sverige, se TT Nyhetsbyrån
 TT –  en astronomisk tidsskala, se Terrest Tid
 TT – ett datorspel, se Transport Tycoon
 TT – nationalitetsbeteckning för motorfordon i Trinidad och Tobago
 TT – en teknik för vektorfonter, se TrueType
 TT – smeknamn för en byggnad i Malmö, se Turning Torso
 TT – ett ölmärke, se Three Towns
 TT – Tourist Trophy - benämning på olika motortävlingar tex Isle of Man TT
 T.T. – signatur för sportjournalisten Torsten Tegnér
 TT-koppling – en typ av elektriskt jordningssystem
 TT Mobile – en tadzjikisk teleoperatör
 TT-skala – en modelljärnvägsskala
 Isle of Man TT –en motorcykeltävling
 tt – språkkod för tatariska
 .tt – Trinidad och Tobagos toppdomän
Jon Voight

Jonathan Vincent "Jon" Voight, född 29 december 1938 i Yonkers, New York, är en amerikansk skådespelare.

Karriär 
Han medverkade i Broadwayuppsättningen av Sound of Music. Han blev världsstjärna över en natt 1969 för sin roll som Joe Buck, den patetiske fifflaren och manliga fnasket i filmen Midnight Cowboy, där han spelade mot Dustin Hoffman. Både Hoffman och Voight Oscarnominerades för sina roller. 1978 vann han pris vid filmfestivalen i Cannes samt Oscarbelönades för sin roll som rullstolsburen Vietnamveteran i filmen Hemkomsten.

Privatliv 
Voight är son till en professionell golfspelare, Elmer Voight, och äldre bror till låtskrivaren Chip Taylor. Under Vietnamkrigets dagar var Jon Voight övertygad pacifist och deltog i Jane Fondas fredsrörelse Entertainment People for Peace and Justice. Han är far till Angelina Jolie och James Haven och var   gift från 1971–1980 med barnens mor, Marcheline Bertrand.

Filmografi (urval) 

 1994 - Seinfeld, avsnitt The Mom and Pop Store (gäst i TV-serie)

 (TV-film)

 (TV-film)

Externa länkar 

Internet Broadway Database

Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Amerikanska skådespelare under 2000-talet
Amerikanska scenskådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Oscar för bästa manliga huvudroll
Personer från Yonkers
Födda 1938
Levande personer
Män
Statens ljud- och bildarkiv

Statens ljud- och bildarkiv (SLBA) var mellan 1979 och 2008 en statlig arkivmyndighet vars verksamhet överförts till Avdelningen för audiovisuella medier vid Kungliga biblioteket. Generaldirektör under hela tiden som egen institution var Sven Allerstrand, vars pensionering föranledde sammanslagningen.

SLBA, som i sin tur bildades ur Arkivet för ljud och bild (ALB), var från 1979 en svensk arkivmyndighet, som hade det nationella arkivansvaret i Sverige för radio- och tv-program, filmer, fonogram, multimedier och videor. Myndigheten hade som mest cirka 70 anställda. Den 1 januari 2009 uppgick SLBA i Kungliga biblioteket och fick där namnet "Avdelningen för audiovisuella medier". SLBA låg på Karlavägen i Stockholm, där de fysiska samlingarna och delar av personalen fortfarande finns kvar. All publik verksamhet sker dock numera i KB:s lokaler i Humlegården. 

En statlig utredning, Bevara ljud och rörlig bild, konstaterade 2004 att kostnaden skulle vara närmare 900 miljoner kronor för att digitalisera hela SLBA:s arkiv på närmare sex miljoner inspelade timmar.

Pliktexemplar 
Sedan 1979 gäller lagen om pliktexemplar även ljud- och bild-medier och dessa ska levereras till Kungliga biblioteket.

Referenser

Externa länkar 
Svensk mediedatabas
Avdelningen för audiovisuella medier på Kungliga biblioteket

Arkivinstitutioner i Stockholm
Ej längre existerande svenska statliga myndigheter
Svenska statliga myndigheter bildade 1979
Svenska statliga myndigheter upplösta 2008
Kvarnån

Kvarnån kan betyda flera saker:

 Kvarnån (Dalarna) – en å i Bjursås, Falu kommun
 Kvarnån (Medelpad) – en å i Indal
 Kvarnån (Värnamo) – en å i Värnamo kommun
 Kvarnån (Norrbotten) – en å i Luleå kommun
 Kvarnån, Sorunda – en å i Nynäshamns kommun (även kallad Fitunaån)
 Kvarnån, Ångermanälven (I) – ett biflöden till Ångermanälven
 Kvarnån, Ångermanälven (II) – ett biflöden till Ångermanälven
 Kvarnån, Ångermanälven (III) – ett biflöden till Ångermanälven
 Kvarnån, Ångermanälven (IV) – ett biflöden till Ångermanälven
 Kvarnån, Ångermanälven (V) – ett biflöden till Ångermanälven
Lista över dagstidningar i Storbritannien

Detta är en lista över dagstidningar i Storbritannien. Traditionellt sett har brittiska dagstidningar kunnat delas upp i de mer seriösa broadsheets (så kallade på grund av sin omfattande storlek) som till exempel The Daily Telegraph, och mindre seriösa tabloids som till exempel The Sun, där de senare fokuserat mer på kändisar och kuriosa snarare än politik- och utrikesnyheter.

Rikstäckande dagstidningar 
 Daily Express (grundad 1900)
 Daily Mail (grundad 1896)
 The Daily Mirror (grundad 1903)
 The Daily Sport (grundad 1991)
 Daily Star (grundad 1978)
 The Daily Telegraph (grundad 1855)
 Financial Times (grundad 1888)
 The Guardian (grundad 1821)
 i (grundad 2010)
 The Independent (grundad 1986)
 The Morning Star (grundad 1930)
 The Sun (grundad 1964)
 The Times (grundad 1785)

 
Dagstidningar
Brittiska dagstidningar
Boglösa

Boglösa kan syfta på:

 Boglösa socken – en socken i Uppland
 Boglösa landskommun – en tidigare kommun i Uppsala län 1863–1951
 Boglösa församling – en församling i Enköpings pastorat i Upplands västra kontrakt i Uppsala stift
 Boglösa kyrka – en kyrkobyggnad
 Boglösa distrikt – ett distrikt i Enköpings kommun och Uppsala län
Emulator

En emulator är en mjukvara avsett för att efterlikna funktionen av annan hårdvara eller mjukvara. Mest vanligt är mjukvara för PC som används för att efterlikna annan mjukvara.

I professionella sammanhang använder man ofta emulatorer för att testa hårdvara eller program för hårdvara, då hårdvaran ännu inte existerar, är för dyr eller sällsynt för att kunna användas för all testning eller är för anspråkslös för att kunna erbjuda ett gott gränssnitt för testningen.

Emulatorer används också då system används långt efter att tillverkningen av hårdvaran systemet är planerat för har upphört. Ett klassiskt exempel är IBM:s stordatorer och 3270-terminaler.

I hobbykretsar är emulatorer för gamla hemdatorer och spelkonsoler vanliga, till exempel för Commodore 64 och DOS-datorer och det finns till och med emulatorer för gamla mini- och stordatorer.

Ibland behövs inte en egentlig emulator, utan det räcker med olika specialarrangemang för att tillåta körande av gamla program. Till denna kategori kan man räkna kommandotolken ("DOS-prompten") för vissa Windows-versioner, som gjordes kompatibel med DOS som operativsystem, Wine, som styr systemanrop till olika POSIX-funktioner istället för de avsedda Windows-funktionerna och av kompatibilitetsorsaker kvarlämnade gamla systemanrop, som i praktiken omkodas till de modernare varianterna. Ifråga om Wine är kompatibilitetsarrangemangen så omfattande att termen emulator kan vara berättigad.

Olika typer av emulatorer 
 Arkadspelsemulatorer
 TV-spelsemulatorer
 Hårdvaruemulatorer

Exempel på emulatorer 
 CCS64
 Dolphin
 Dosbox
 KiGB
 MAME
 Microsoft Virtual PC
 Project64
 Mupen64
 ePSXe
 PCSX2
 Snes9x
 Softmac
 Oracle VM VirtualBox
 Terminalemulatorer
 TuxBoy
 UAE
 VICE
 Vmac
 VM Ware
 Wine
 Yabause
 Zsnes

Se även 
 Kompilator
 Interpretator
 Assemblator
 Terminalemulator
 Simulering
 Virtuell maskin
Lista över danska dagstidningar

Detta är en lista över danska dagstidningar.

Nationella 
 B.T.
 Berlingske Tidende
 Dagbladet Børsen
 Ekstra Bladet
 Dagbladet Information
 Jyllands-Posten
 Kristeligt Dagblad
 Politiken
 Erhvervsbladet
 Weekendavisen
 Dagbladet Arbejderen

Regionala 
 Bornholms Tidende
 Dagbladet/Frederiksborg Amts Avis
 Der Nordschleswiger
 Flensborg Avis
 Fyens Stiftstidende
 Fyns Amts Avis
 Helsingør Dagblad
 Herning Folkeblad
 Holbæk Amts Venstreblad
 Horsens Folkeblad
 Jydske Vestkysten
 Kalundborg Folkeblad
 Lolland-Falsters Folketidende
 Midtjyllands Avis
 Nordjyske Stiftstidende
 Randers Amtsavis
 Skive Folkeblad
 Århus Stiftstidende

Se även
dagstidning med alla listorna

 
Tidningar
Danmark
Alunda

Alunda är en tätort i Östhammars kommun i Uppsala län och kyrkby i Alunda socken. Befolkningen uppgår till drygt  invånare. 

Alunda ligger på ett mindre höjdparti mellan två slättlandskap. Markförhållandena växlar mellan berg i dagen, morän och lera. Tätorten delas i två delar av länsväg 288 och Foghammarsån/Kilbyån. De löper parallellt i sydvästlig riktning. Sydost om ån ligger Foghammar.

Befolkningsutveckling

Bebyggelse
Alunda kyrka ligger väl synlig i slättlandskapet. 

De äldsta delarna av Alunda tätort ligger på östra sidan av ån. I Foghammar finns en välbevarad och representativ egnahemsbebyggelse från 1900-talets första hälft. Här fanns tidigare även järnväg - den nedlagda Faringe-Gimo Järnväg -  med stationshus. Alundas nuvarande centrum är uppbyggt kring Marmavägen, som tidigare var genomfartsväg. Här uppfördes bland annat två affärs- och bostadshus i slutet av 1950-talet. Under senare årtionden har samhället expanderat kraftigt. Nya områden har bebyggts främst med småhus, men även enstaka flerbostadshus.

Alunda har tidigare haft en järnvägsstation. Det gamla stationshuset finns ännu kvar.

Kultur och sevärdheter 
Strax utanför Alunda i Söderby ligger Modelljärnvägens hus, som har en större modelljärnvägsutställning och utställningsträdgård. Utställningarna och caféet är säsongsöppna sommartid.

Noter

Vidare läsning

Orter i Östhammars kommun
Tätorter i Sverige
Arnö

Arnö kan syfta på:

 Arnö, Enköpings kommun – en ö i Mälaren (Bond-Arnö), 
 Arnö socken – en tidigare socken i Uppland ingick i Trögds härad, 
 Arnö landskommun – en tidigare kommun i Uppsala län 1863–1942, 
 Arnö församling – en tidigare församling i Uppsala stift –1943, 
 Arnö kyrka – en kyrkobyggnad, 
Arnö, Nyköpings kommun – en tätort utanför Nyköping, 
 Arnö herrgård – ett gods som namngett stadsdelen ovan, 
Biskops-Arnö – (Arnö), en ö i Mälaren i Håbo kommun, 
Nordens Folkhögskola Biskops-Arnö – en folkhögskola och tidigare herrgård på Biskops-Arnö, 
Arnö, Innaren – en ö i Innaren i Kronobergs län, 
Arnö, Ljusterö – ett tomtområde på Ljusterö i Roslagen, 
 Arnö (naturreservat) – ett naturreservat i Valdemarsviks kommun, 
 Biskops-Arnö – ett slott , 
 Arnö, Norrtälje kommun – en mindre ö som är förbunden med Löparö, Norrtälje kommun i Roslagen,
Balingsta

Balingstaby är kyrkbyn i Balingsta socken och en småort i Uppsala kommun i Uppsala län.

Byn ligger sydväst om Uppsala och här ligger Balingsta kyrka.

Historia
Byn omtalas i skriftliga handlingar första gången 1292 ('ad curiam Baldingstad') då Magnus Johansson (Ängel) testamenterade de kvarnar som hörde till Balingsta gård till sin hustru om han skulle dö före henne. Halva byn Balingsta med en kvarn i Ölsta, Gryta socken testamenterades 1296 till Uppsala domkyrka. 1413 testamenterar Olof Jönsson (två spetsar uppifrån) ytterligare 1 markland i Balingsta till Uppsala domkyrka, och 1447 byter väpnaren Jesper Görtz bort ytterligare 1 mark i Balingsta till domkyrkan. 1497-1536 hade Uppsala domkyrka tre landbönder i byn. Dessa gårdar kom 1542 i Gustav Vasas ägo som några av de Gustavianska arvegodsen och tillhörde de gårdar som 1624 donerades till Uppsala universitet. Ett hemman förblev i kyrkans ägo som prästgård, med en kyrkoutjord som under 1500-talet blev klockargård. Dessutom fanns här två frälsegårdar, under 1500-talet tillhöriga Gabriel Kristersson (Oxenstierna) respektive Lars Turesson (Tre Rosor)/ Lars Fleming.

Balingsta hade en station längs Uppsala-Enköpings Järnväg som öppnades den 14 maj 1912 och lades ned den 12 maj 1968.

Noter

Orter i Uppsala kommun
Småorter i Sverige
Biskopskulla församling

Biskopskulla församling var en församling i Uppsala stift och i Enköpings kommun i Uppsala län. Församlingen uppgick 2010 i Lagunda församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen utgjorde under medeltiden ett eget pastorat för att därefter till 1946 vara moderförsamling i pastoratet Biskopskulla och Fröslunda. Från 1946 till 1962 var församlingen annexförsamling i pastoratet Långtora, Härkeberga och Biskopskulla. Från 1962 till 1983 var den annexförsamling i pastoratet Långtora, Biskopskulla och Nysätra, från 1983 till 2010 annexförsamling i Gryta pastorat. Församlingen uppgick 2010 i Lagunda församling.

Kyrkor 
Biskopskulla kyrka

Se även
Biskopskulla socken

Källor 

Historiska församlingar i Uppsala stift
Indelningar i Enköpings kommun
Björklinge

Björklinge är en tätort, tillika kyrkort, i Björklinge socken i norra delen av Uppsala kommun, Uppsala län.

Geografi 
Björklinge samhälle ligger cirka 20 kilometer norr om Uppsala, vid och på en mäktig grusås (rullstensås). Omedelbart öster om samhället ligger Långsjön. Den är 5 kilometer lång i nordlig riktning och knappt en kilometer bred. Det är en källvattensjö, med mycket god vattenkvalitet. Vid Långsjön finns en badplats kallad Sandviksbadet. Den 60:e breddgraden går vid Drälinge, cirka fyra kilometer söder om Björklinge kyrka.

Historia 
Dagens tätort består huvudsakligen av byarna Snugga, Nyby och Tibble, vilka under andra häften av 1900-talet vuxit ihop till dagens moderna tätort.

Befolkningsutveckling

Samhället 
I centrum finns Björklinge kyrka, ett Hemköp och frisersalong. I närheten finns även en brandstation.

Det finns två grundskolor: Björkvallsskolan med högstadium och Björklinge skola med låg- och mellanstadium.

Kyrkan har en friliggande klockstapel. På en gräsplan omedelbart söder om kyrkan invid vägen står en staty, föreställande Gås-Anders (Anders Ljungqvist), en berömd spelman från orten (död 1896). Statyn är utförd 1944 av Bror Hjorth och invigdes på sin nuvarande plats på Kristi Himmelsfärdsdag 1944. 2016 kommer bygden utökas med ett närlivs med möjlighet till postfrakt.

Kommunikationer 
Björklinge ligger längs länsväg 600 ("gamla E4", tillika "gamla Riks-13" före 1962) som går genom orten och cirka 4 kilometer väster om motorvägen, "nya E4". Orten har bussförbindelse, bland annat till Uppsala, Örbyhus och Tierp, genom UL.

Riksvägen mellan Uppsala och Gävle har i århundraden gått genom Björklinge. Den 17 oktober 2007 öppnades den nya motorvägen från Uppsala norrut mot Gävle, vilket innebär att "riksvägen" inte längre går genom Björklinge tätort.

Näringsliv 
Ortens enda större företag är sågverket Nyby såg som drivs av Skogsägarna Mellanskog, numera under namnet Setra. Björklinge har även sitt eget elbolag Upplands Energi. Inom företaget (i olika bolag) bedrivs elnät och elhandel. Elnätet är ganska stort och området sträcker sig upp förbi Östervåla (Heby Kommun) och bort förbi Alunda (Östhammars Kommun).

Idrott 
Björklingeidrotten domineras av SK Iron. På orten finns en ishockeyhall, fotbollsplaner, bandyplan och tennisbana vid idrottsanläggningen Björkvallen. Det finns även en innebandyförening Björklinge Bollklubb, BBK, som tränar och spelar i Björklinge sporthall och IFU arena.

Bildgalleri

Noter

Externa länkar 

 Björklinge hembygdsförening

Orter i Uppsala kommun
Tätorter i Sverige
Bondkyrka

Bondkyrka kan syfta på:

 Bondkyrka socken – socken i Uppland ingick i Ulleråkers härad
 Bondkyrka landskommun – en tidigare kommun i Uppsala län 1863–1946
 Bondkyrka församling – en församling i Uppsala pastorat i Uppsala kontrakt namnändrad 1947 till  Heliga Trefaldighets församling, Uppsala
Lista över norska dagstidningar

Detta är en lista över norska dagstidningar.

A
 Adresseavisen
 Aftenposten
 Agder Flekkefjords Tidende
 Agderposten
 Akers Avis/Groruddalen
 Akershus Amtstidende
 Altaposten
 Andøyposten
 Arbeidets Rett
 Askeravisen
 Askøyværingen
 Aura Avis
 Aust Agder Blad
 Avisa Nordland
 Ávvir
 Arendals Tidende

B
 Bergensavisen
 Bergens Tidende
 Bladet Tromsø
 Brønnøysunds avis
 Budstikka

D
 Dagbladet
 Dagens Næringsliv
 Dag og Tid
 Dagsavisen

F
 Finnmark Dagblad
 Framtid i nord
 Fædrelandsvennen

G
 Glåmdalen
 Gudbrandsdølen Dagningen

H
 Hamar Arbeiderblad
 Hamar Dagblad
 Harstad Tidende

K
 Klassekampen

L
 Lofotposten

M
 Morgenbladet

N
 Nationen
 Nettavisen
 Nordlys

R
 Romsdals Budstikke

S
 Samoyiki
 Stavanger Aftenblad
 Sunnmørsposten

T
 Tidens Krav
 Troms Folkeblad

V
 Verdens Gang
 Vårt Land

Ö
 Østlendingen

 
Norska dagstidningar
Norge
Bälinge

Bälinge kan syfta på:
Bälinge, Uppsala kommun – en tätort i Uppsala kommun
Bälinge, Luleå kommun – en tätort och en småort i Luleå kommun
Bälinge, Perstorps kommun – en by i Perstorps kommun
Bälinge och Olstorp – en tidigare småort i Alingsås kommun
Bälinge, Alingsås kommun – en kyrkby i Bälinge socken, Alingsås kommun
Bälinge socken, Uppland – en socken i Uppland
 Bälinge distrikt – ett distrikt i Uppsala kommun
Bälinge socken, Södermanland – en socken i Södermanland
Bälinge socken, Västergötland – en socken i Västergötland
Bälinge IF – en idrottsförening i Bälinge i Uppsala kommun
Bälinge City – en idrottsförening

Se även
 Bälinge socken
 Bälinge landskommun
 Bälinge församling
 Bälinge kyrka
Börje församling

Börje församling var en församling i Uppsala stift och i Uppsala kommun i Uppsala län. Församlingen uppgick 2010 i Bälingebygdens församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1 maj 1923 ett eget pastorat för att därefter till 1962 vara annexförsamling i ett pastorat med Helga Trefaldighets församling. Från 1962 till 2010 annexförsamling i pastoratet Bälinge, Åkerby, Jumkil och Börje. Församlingen uppgick 2010 i Bälingebygdens församling.

Kyrkor 
Börje kyrka

Se även
Börje socken

Källor 

Indelningar i Uppsala kommun
Historiska församlingar i Uppsala stift
Dannemora

Den här artikeln handlar om tätorten Dannemora i Östhammars kommun. Se även Dannemora (olika betydelser)

Dannemora är en tätort, tillika gammal gruvby, i Östhammars kommun, tre kilometer väster om Österbybruk. Kyrkan ligger längs vägen mot Knypplan, cirka tre kilometer sydväst om gruvbyn. Tätorten hade  invånare .

Orten är mest känd för Dannemora gruvor. I och med gruvdriften byggdes Dannemora–Hargs Järnväg, vilken förband gruvan med Hargshamn vid kusten.

Historia
I Dannemora vidareutvecklades Sveriges första ångmaskin, av Mårten Triewald.

Befolkningsutveckling

Se även 
Dannemora socken

Referenser

Noter 

Orter i Östhammars kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Funbo

Funbo är sedan 2015 en tätort i Uppsala kommun i Uppland. Funbo kyrka ingår i tätorten som annars främst omfattar moderna villor öster om kyrkan. I tätorten ingår sedan 2015 bebyggelsen i Källtorpet

På åkern ett par hundra meter söder om småorten på byn Skällerös ägor låg den 1930 invigda hållplatsen Funbo vid Upsala–Lenna Jernväg.

Befolkningsutveckling

Se även
Funbo socken

Noter

Orter i Uppsala kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Giresta församling

Giresta församling var en församling i Uppsala stift och i Enköpings kommun i Uppsala län. Församlingen uppgick 2010 i Lagunda församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen utgjorde under medeltiden ett eget pastorat för att därefter till 13 februari 1948 vara moderförsamling i pastoratet Giresta och Gryta som från 1946 även omfattade Fröslunda församling. Från 13 februari 1948 till 2010 var församlingen annexförsamling i Gryta pastorat. Församlingen uppgick 2010 i Lagunda församling.

Kyrkor 
Giresta kyrka

Se även
Giresta socken

Källor 

Historiska församlingar i Uppsala stift
Indelningar i Enköpings kommun
Gryta församling

Gryta församling var en församling i Uppsala stift och i Enköpings kommun i Uppsala län. Församlingen uppgick 2010 i Lagunda församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen utgjorde under medeltiden ett eget pastorat för att därefter till 13 februari 1948 vara annexförsamling i pastoratet Giresta och Gryta som från 1946 även omfattade Fröslunda församling. Från 13 februari 1948 till 2010 var församlingen moderförsamling i pastoratet Gryta, Giresta och Fröslunda som från 1962 även omfattade församlingarna Hjälsta, Fittja, Holm och Kulla och från 1983 även Långtora, Biskopskulla och Nysätra. Församlingen uppgick 2010 i Lagunda församling.

Kyrkor 
Gryta kyrka

Se även
Gryta socken

Källor 

Historiska församlingar i Uppsala stift
Indelningar i Enköpings kommun