kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Englands parlament

Det engelska parlamentet har sitt ursprung i det anglosaxiska Witenagemot. Efter den normandiska erövringen 1066 införde Vilhelm Erövraren ett feodalt system, där han tog råd av en rådsförsamling bestående av vasaller och kyrkomän innan han stiftade lagar. 1215 uppnådde främst adeln nya rättigheter genom avtalet Magna Carta med kung Johan, men även i viss mån landets invånare i gemen. Detta slog fast att kungen inte fick införa eller samla in nya skatter (förutom de feodala skatter som de dittills var vana vid) utan samtycke från det kungliga rådet, som långsamt utvecklades till ett parlament.

År 1265 sammankallade Simon de Montfort, 6:e earl av Leicester det första valda parlamentet. Rösträtten i parlamentsval för grevskapsvalkretsar var likadan i hela landet, och omfattade alla som ägde egen mark till en årlig hyra på 40 shilling. I städerna (boroughs) varierade rösträtten mellan olika delar av landet. Edvard I:s "modellparlament" 1295 följde ett liknande system. På Edvard II:s tid hade parlamentet indelats i två kammare; en med adeln och det högre prästerskapet och en med representanter för grevskap och städer. Ingen lag kunde stiftas och ingen skatt upptas utan godkännande av båda kamrarna samt av monarken.

Genom Laws in Wales Acts från 1535–42 blev Wales annekterat som en del av England och fick representanter i parlamentet. När Elisabet I 1603 efterträddes av den skotske kungen Jakob VI (som därmed blev Jakob I av England) föll båda länderna under hans styre men de behöll varsitt parlament. Jakob I:s efterträdare, Karl I, grälade med det engelska parlamentet och denna konflikt utvecklades till det engelska inbördeskriget. Karl blev avrättad 1649 och i Oliver Cromwells republik Commonwealth of England avskaffades överhuset, och underhuset blev underkastat Cromwell. Efter Cromwells död restaurerades 1660 monarkin och överhuset.

I samband med att man fruktade en katolsk tronföljare genomfördes den ärorika revolutionen 1688, då kung Jakob II avsattes och landet kom att styras gemensamt av Maria II och Vilhelm III. När dessa gick med på Englands Bill of Rights infördes en konstitutionell monarki, även om kronans överhöghet fanns kvar. För tredje gången krävdes ett Convention Parliament, det vill säga ett som inte sammankallats av kungen, för att avgöra tronföljden.

Se även
 Skottlands parlament

Referenser

Externa länkar

Parlament
Parlament
Ej längre existerande parlament
Öververk

Öververk: I en orgel finns ofta flera uppsättningar med pipor, kopplade till var sin manual i spelbordet. Ett verk beläget ovanför eller snett ovanför huvudverket benämnes öververk.

Se även 
Huvudverk
Ryggpositiv
Bröstverk
Sidpositiv
Fjärrverk
Ekoverk
Svällverk

Orgel
Kungar och krig

Kungar och krig är en något nedsättande benämning på sådan historieskrivning som sätter fokus på furstar och andra regenter. Sådan historieskrivning var framför allt vanlig på det nationalromantiska 1800-talet, men har i dag fått mindre utrymme till förmån för bland annat ekonomisk historia.

Historievetenskap
Sidpositiv

I en orgel finns ofta flera uppsättningar med pipor, kopplade till var sin manual i spelbordet. Ett mindre verk beläget vid sidan av huvudverket kallas sidpositiv.

Exempel på orglar med sidpositiv:
Vreta klosters kyrka (4 stämmor)

Se även   
Huvudverk
Ryggpositiv
Öververk
Bröstverk
Fjärrverk
Pedalverk
Svällverk

Orgel
Thorbjørn Egner

Thorbjørn Egner, född 12 december 1912 i Kristiania (1925 omdöpt till Oslo), död 24 december 1990 i Oslo, var en norsk barnboksförfattare och grafiker. Egner är mest känd för barnböckerna Klas Klättermus, Karius och Baktus och Folk och rövare i Kamomilla stad.

Karriär 
Egner föddes i Oslo och var bosatt i staden hela sitt liv fram till sin död 1990. Före andra världskriget utbildade sig Egner till illustratör vid Statens kunst- og håndverkskole i Oslo. Han var sedan verksam som reklamtecknare och dekoratör. Efter kriget flyttade Egner till Danmark för konststudier. Han utvecklade även intresse för teater, något som ledde honom över till NRK radio 1946 där han verkade som programledare och producent i barnradion.

Själv ansåg Egner att hans viktigaste verk var Thorbjørn Egners lesebøker, en serie läseböcker för den norska grundskolan som utkom i 16 delar mellan 1950 och 1972.

Bibliografi 
Gamle hus i Vågå (1943)
Gamle hus i Rauland (1945)
 Klas Klättermus och de andra djuren i Hackebackeskogen (översättning Ulf Peder Olrog och Håkan Norlén, Bonnier, 1954). Nytecknad och utvidgad utg. översatt av Margareta Schildt, Bonnier, 1978 (Klatremus og de andre dyrene i Hakkebag och Håkan Norlén, Bonnier, 1957) (Kaptein Sorte Bill og andre viser)
Tommy och elefanten (av H. G. Wells, illustrerad av Thorbjörn Egner) (översättning Ulf Peder Olrog och Håkan Norlén, Bonnier, 1959) (Tommy og elefanten, 1958)ättning Britt G. Hallqvist, Bonnier, 1977) (Da Per var ku, 1946)
Ole Jakob på äventyr i stan (översättning Britt G. Hallqvist, Bonnier, 1977) (Ole Jakop på bytur, 1949)
Räkna och rimma (översättning Britt G. Hallqvist, Bonnier, 1976) (Telle-boka, 1976)
Musikanterna kommer till stan (översättning Margareta Schildt, Bonniers juniorförlag, 1979) (Musikantene kommer til byen, 1967)

Priser och utmärkelser 
 Kultur- och kyrkodepartementets priser för barn- och ungdomslitteratur 1953 för Klatremus og de andre dyrene i Hakkebakkeskogen
 Kultur- och kyrkodepartementets priser för barn- och ungdomslitteratur 1955 för Folk og røvere i Kardemomme by
 Kultur- och kyrkodepartementets priser för barn- och ungdomslitteratur 1976 för I Billedbokland 
 Cappelenpriset 1979

Litteratur 
De läses än, A-L, 1992,

Källor

Fotnoter

Externa länkar

Norsk biografisk leksikon: Thorbjørn Egner
 

Norskspråkiga författare
Norska författare av barn- och ungdomslitteratur
Personer inom barnkultur
Födda 1912
Avlidna 1990
Män
Författare från Oslo
Personer i Norge under 1900-talet
Hans Holbein

Hans Holbein är ett namn buret av två tyska konstnärer, far och son:

 Hans Holbein d.ä., cirka 1465–1524
 Hans Holbein d.y., 1497–1543
0

År 0 är ett årtal som enligt traditionell årtalsform inte existerar. År 1 e.Kr. enligt den Gregorianska kalendern följer direkt efter år 1 f.Kr.. Enligt ISO-standarden för datum- och tidsangivelser (ISO 8601) som även tillåter negativa årtal, finns dock år 0000 som motsvarar det år som traditionellt betecknas år 1 f.Kr, och år -1 betecknar år 2 f.Kr. Astronomer har länge använt detta sätt att räkna årtal på, så ISO-8601-åren kallas ibland astronomiska årtal; dock brukar astronomerna hoppa över de inledande nollorna och bara använda så många siffror som behövs.

Ett förslag till kalenderreform som tillkommit av andra skäl är Holocen-eran (HE). HE följer ISO:s standard genom att lägga 10 000 år till den traditionella årtalsformen.

Följande tidsaxel visar på frånvaron av år 0. Varje ruta är ett år, gränslinjen mellan rutorna är nyåret. Mellan ruta [1 f.Kr.] och [1 e.Kr.] finns alltså inget år.

Frånvaron av år 0 innebär bland annat att man måste tänka sig för om man vill fira ett jubileum av en äldre historisk händelse. Den som exempelvis ville fira 2 500-årsjubileet av slaget vid Marathon, år 490 f.Kr. kunde då inte göra det år 2010, utan först år 2011. Detta framgår tydligt om man i stället daterar slaget enligt ISO-standarden; då inföll det nämligen år -0489.

En förklaring till varför år noll inte funnits i traditionell årsräkning är att årtal från början är ordningstal: det första året efter Jesus födelse, det andra året ..., och så vidare. Man kan jämföra med hur den svenska kungalängden numreras, exempelvis Gustav den förste, Gustav den andre; så kommer man så småningom till Gustaf V och Gustaf VI. Man säger inte att Gustav Vasa var Gustav den nollte, eller att den trettioförsta december följs av den nollte januari. Även månader och dagar i datum är ordningstal, till skillnad från vanliga klockslag där i stället passerat antal enheter anges.

Se även 
 Holocen era
 Jomon

Tideräkning
Temapark

Temapark är en form av nöjespark eller annan turistattraktion som till skillnad från ett traditionellt tivoli eller nöjesfält är uppbyggt kring ett speciellt tema. Världens första temapark anses vara Blackgang Chine på Isle of Wight, uppförd 1843. Walt Disney var en betydande pionjär på området med sitt Disneyland i Anaheim, Kalifornien som öppnade i mitten av 1955.

De centrala delarna av Florida, runt Orlando är idag världens temaparktätaste område.

Exempel på temaparker
 Astrid Lindgrens Värld - Astrid Lindgrens berättelser
 Disneyland - flera teman i parken: sagovärld, amerikansk huvudgata, vilda västern, äventyrsland, science fiction m.m., huvudsakligen kring Disneys filmproduktion 
 Disneyland Resort Paris - se ovan
 Disneyworld - se ovan
 Dollywood - Dolly Parton
 Europa-Park - Europas länder
 High Chaparral - Vilda västern
 Legoland - Lego
 Medeltidens Värld - Medeltiden
 Muminvärlden - Mumintrollen
 Parc Astérix - Asterix
 Tomteland - Jultomten
 Universal Studios Hollywood - filmproduktion och fiktiva världar
 Universal Parks & Resorts flera temaparker runt om i världen
 Bamses Värld, Temapark kring seriefiguren Bamse på Kolmården.

Källor

Fotnoter
Legoland

Legoland är temaparker med leksakssystemet Lego som tema, delvis i form av miniatyrpark.

Legoland i Billund i Danmark var under lång tid den enda nöjesparken med Lego-tema. Mellan 1973 och 1976 fanns det ett Legoland i Sierksdorf i Västtyskland. Under 1990-talet började Lego att bygga fler Legoparker och numera finns även Legoparker i USA, Storbritannien, Dubai, Malaysia, Tyskland och Japan. Legos bristande lönsamhet under senare år gjorde att man 2005 sålde Legoland-parkerna till 70 procent till den amerikanska investmentfirman Blackstone Group. Företaget har dock haft en stark utveckling de senaste åren och kommit tillbaka med en rad nya produkter såsom Hero Factory, Chima, Star Wars och Friends.

Legoland Billund (Danmark) 

 
Det första och största Legoland är beläget i Billund där Lego kommer ifrån och har sitt huvudkontor. Parken öppnades 1968. Legoland är byggt av cirka 65 miljoner Legobitar.

Legoland Windsor (Storbritannien)  
 
Legoland Windsor var det andra Legolandet när den öppnades i Windsor utanför London 1996. Den ligger på samma område som Windsor Safari Park.

Legoland i USA

Legoland Kalifornien  
 
Legoland California var det första Legolandet utanför Europa. Det öppnade 1999 och ligger norr om San Diego.

Legoland Florida 
Legoland Florida resort är det andra Legoland i USA. Det ligger mellan städerna Tampa och Orlando. Anläggningen öppnade 2011.

Legoland New York
Legoland New York kommer att öppna 2020 utanför New York.

Legoland Tyskland 
 

Legoland Deutschland ligger i staden Günzburg i Bayern och är världens näst största Legoland. Parken öppnades 2002 och besöks varje år av omkring 1,4 miljoner människor. Här har man bland annat byggt upp Tysklands storstäder och Allianz Arena i Lego.

Legoland Dubai 
Legoland Dubai är det första Legoland i Mellanöstern och öppnades 2016. Anläggningen är placerad strax väster om flygplatsen Al Maktoum International Airport.

Legoland Japan 

Legoland Japan ligger i stadsdelen Minato-ku i Nagoya. Parken öppnades 1 april 2017.

Legoland Korea 
Legoland Korea väntas öppna 2022. Det ligger på sjön Uiamho i staden Chuncheon och är första Legoland som ligger på en egen ö.

Referenser

Externa länkar 

 Legoland
 Legoland Billund

Temaparker i Danmark
Temaparker i Storbritannien
Temaparker i Tyskland
Temaparker i USA
Temaparker i Japan
Lego
Billund
Miniatyrparker
Rosa pantern

Rosa pantern (Rosa Pantern) är en serie komedifilmer om den naive och klumpige franske poliskommissarien Clouseau. Peter Sellers var den förste och mest kände av de skådespelare som spelat i den rollen i fem filmer åren 1963–1978.

Rosa pantern är namnet på den diamant som är med i den första filmen Den rosa pantern. Diamanten är svagt rosa och med en defekt i form av en panter – därav namnet. I för- och eftertexterna medverkar en tecknad rosa panter, som omedelbart blev mycket populär och under 1960-talet hade en egen serie av tecknade kortfilmer.

I de två Rosa pantern-filmerna från 2000-talet spelar Steve Martin huvudrollen som poliskommissarien Clouseau. Kevin Klein spelar polischefen Dreyfus i den första filmen.

Filmer

 2016 – Rosa pantern (nylansering)

Musik
The Pink Panther Theme (skriven av Henry Mancini 1963)
Meglio Stasera (skriven av Henry Mancini 1963 och framförd av Fran Jeffries i den första Rosa Pantern-filmen)

Spel
 Resa på egen Risk (PC)
 Hokus Pokus Panter (PC)

Referenser 

Amerikanska filmserier
Fiktiva pantrar
Claudius Clavus

Claudius Clavus, Claudius Claussøn Swart, (född 14 september 1388, dödsår okänt) var en dansk geograf som anses ha ritat den första någorlunda korrekta kartan över Norden.

Han ska ha fötts i byn Salling på Fyn, Danmark. Omkring 1412 påbörjade han resor i Norden och kan ha kommit så långt norrut som till 70:e breddgraden. Omkring 1423-24 anländer han till Rom där han blir bekant med kardinal Giordano Orsini och påvens sekreterare Francesco Poggio, vilka bägge arbetar med att uppdatera äldre kartverk, och Clavus blir den som bidrar med kunskaper om Norden, i synnerhet om Island och Grönland om vilka kunskaperna i Rom var mycket dåliga.

Clavus alla originalverk är försvunna men delar finns återtryckt bland annat i verk av de tyska kartograferna Donnus Nicholas Germanus och Henricus Bartellus Germanus.

Födda 1388
Danska kartografer
Män
Avlidna 1400-talet
Lindholmen Science Park

Lindholmen Science Park är en internationell företagspark med inriktning mot tre områden: mobilt internet, intelligenta fordon och transportsystem samt modern media och design. Ett av bolagets huvudsyften är att skapa samverkan mellan näringsliv, högskola och samhälle, både på det nationella och internationella planet. På Lindholmen i Göteborg finns test- och utvecklingsmiljöer som stimulerar till samarbete och skapar förutsättningar för tillväxt och konkurrenskraft i Västsverige. Där drivs bland annat ett stort antal projekt inom ramen för Test Site Sweden, en neutral mötesplats för gemensamma forskningsprojekt inom intelligenta transportsystem (ITS) på uppdrag av Vinnova, och Security Arena. På Lindholmen samverkar Chalmers, Göteborgs universitet och IT-universitetet med det högteknologiska näringslivet och samhället i olika utvecklingsprojekt. Det finns ca 275 företag med 9 000 anställda på Lindholmen och de största bolagen är Volvo Cars, Volvo Technology, Ericsson, ABB, IBM, Semcon och SVT. Campus Lindholmen omfattar 9 000 personer med studenter, forskare, lärare och gymnasiestuderande.

Huvudaktörer i Lindholmen Science Park AB är Göteborgs stad, Chalmers, Göteborgs universitet, Volvo Group, Ericsson, Volvo Cars, Business Region Göteborg, TeliaSonera, Saab Group, Telenor och Trafikverket.

Källor 
Dagens Industri, 2000-12-14, Ericssons bygge satte fart på Hisingen — om förloppet som ledde fram till etablerandet av Lindholmen Science Park.

Fotnoter

Externa länkar
Officiell webbplats

Företag med ägande av Göteborgs kommun
Lindholmen
Kim Hill

Kim Hill kan avse:

* Kim Hill (sångare) (1963–), kristen amerikansk sångerska
 Kim Hill (soul) (1972–), soulsångerska, tidigare medlem i Black Eyed Peas
 Kim Hill (radio) (1955–), radiopersonlighet från Nya Zeeland
Billund

Billund är en ort i Region Syddanmark i Danmark. Orten hade 6 593 invånare (2019). Den ligger i Billunds kommun på halvön Jylland. Billund är känt för Legoland och har Jyllands största flygplats, Billunds flygplats.

Se även 
 Billunds flygplats
 Legoland Billund
 Skulpturpark Billund
 Billund Trav
 Billund Kirke

Referenser

Externa länkar 

Orter i Region Syddanmark
Billunds kommun
 
Lego
Carl-Otto Sandgren

Carl-Otto Johannes Esaias Sandgren, född den 6 juli 1894 i Stockholm, död den 1 juni 1983 i Oscars församling i Stockholm, var en svensk radioregissör.

Sandgrens föräldrar var skådespelare och efter en tid som bankanställd blev han 1927 engagerad av Karl Gerhard som inspicient. Han började 1934 på Radiotjänst där han under flera år ensam svarade för underhållningsprogrammen i svensk radio.   

Han var gift med skådespelaren Harriette Fastbom. De är begravda på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Filmografi

Radioteater

Regi

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar 
 

Svenska teaterregissörer
Svenska radioproducenter
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1894
Avlidna 1983
Män
Svenska inspicienter
Johan Nilsson Guiomar

Johan Nilsson Guiomar, född 15 mars 1985, är en svensk fotbollsspelare.

Nilsson Guiomars moderklubb är Eriksfälts FF. Han kom till Malmö FF som 13–14-åring. Spelar som back och kan spela på såväl höger- som innerbacksplatsen. Efter en tid som utlånad till Mjällby AIF kom han till den norska klubben Kongsvinger IL inför 2007 års säsong. Innan säsongen 2010 gick Nilsson Guiomar till Trelleborgs FF som då spelade i allsvenskan.

Källor

Johan Nilsson Guiomar på elitefootball
 "U21 herrlandslagens spelare 2004". Läst 4 augusti 2009.
 . Läst 2 december 2009.
 TFF värvar svensk back från Norge Trelleborgs Allehanda Läst 2 december 2009.

Svenska fotbollsspelare
Fotbollsspelare i Malmö FF
Spelare i Mjällby AIF
Spelare i Kongsvinger IL
Spelare i Trelleborgs FF
Spelare i Fotbollsallsvenskan
Spelare i Superettan
Spelare i Adeccoligaen
Födda 1985
Levande personer
Män
Svenska mästare i fotboll
Atlas (olika betydelser)

Atlas kan syfta på:

 Atlas – en titan i grekisk mytologi
 Atlas –  en samling kartor som berör hela världen, se kartbok
 Atlas – ett begrepp i den textila bindningsläran, se satin
 Atlas (dator) – en dator som konstruerades på Victoria University of Manchester i början av 1960-talet
 ATLAS-experimentet – ett experiment i partikelfysik vid CERN
 Atlas (Gladiatorerna) – en av gladiatorerna i TV-programmet Gladiatorerna
 Atlas (musikgrupp) – ett svenskt band
 Atlas (raket) – en amerikansk rymdraketserie
 Atlas (staty) – en staty i New York.
 Atlas V – en amerikansk raket utvecklad av företaget Lockheed Corporation
 Atlas, Schweiz – en bergstopp i Graubünden, Schweiz 
 AB Atlas – ett tidigare svenskt industriföretag från Stockholm
 Atlasbergen  – en bergskedja i Algeriet
 Atlaskotan – den översta halskotan i människans ryggrad
 Atlasområdet – ett område i Stockholms innerstad
 Bokförlaget Atlas – ett svenskt bokförlag 
 Kvarteret Atlas – ett kvarter i Gamla stan i Stockholm

Astronomi 
 Atlas (måne) – en av Saturnus månar
 Atlas (månkrater) – en krater på Månen
 Atlas (stjärna) – en stjärna

Se även 
Mount Atlas – flera
Specialtecken i morsealfabetet

Då det ursprungliga morsealfabetet bara omfattade bokstäver som användes i engelska språket har specialtecken tillkommit för att representera till exempel bokstäver med diakritiska tecken.

Språkrelaterade specialtecken
Samuel Morse var amerikan och därför baserades hans alfabet på det engelska språket och saknade många tecken som är mer eller mindre nödvändiga i andra språk, i första hand diakritiska tecken, tillägg som i första hand styr uttalet. Exempel på bokstäver med diakritiska tecken i svenskan är Å, Ä och Ö. Morsekoden för dessa upptas i tabell 4 ovan. Dessa tecken förekommer även i de övriga skandinaviska språken, med den modifikationen att koden för Ä får gälla även för Æ, och koden för Ö får gälla även för Ø med liknande uttal.

Samma koder som för svenskans Ä och Ö används även i estniska, finska och tyska utan förändring.

Lustigt nog kom Ö in även i turkiska språket i samband med att Kemal Atatürk 1923 genomdrev övergång från arabiska skrivtecken till västerländska. Det lär ha berott på att en svensk diplomat i Turkiet vid den tiden var med i den arbetsgrupp som skulle ta fram översättningstabellen från det arabiska till det latinska alfabetet. När man kom till en arabisk bokstav som saknade motsvarighet i engelska alfabetet föreslog svensken Ö, och så blev det. 

Å är vi tämligen ensamma om i Skandinavien, men samma kod  ━ ━━━ ━━━ ━ ━━━  gäller för à i franska språket.

Här följer ytterligare några språkspecifika tecken, men uppräkningen gör inte anspråk på att vara fullständig. Dessa morsekoder kan med samma eller annan betydelse förekomma även i andra språk. I språk som använder det kyrilliska alfabetet saknas motsvarighet till våra Å, Ä, Ö, men i stället har dessa teckens morsekoder använts för en del tecken i det kyrilliska alfabetet, som saknar motsvarighet i det latinska alfabetet.

Esperanto
Ĉ  ━━━ ━ ━━━ ━ ━ 

Ĝ  ━━━ ━━━ ━ ━━━ ━

Ĥ  ━━━ ━ ━━━ ━━━ ━   (Föråldrad kod)

Ĥ  ━━━ ━━━ ━━━ ━━━   (Ny kod)

Ĵ  ━ ━━━ ━━━ ━━━ ━

Ŝ  ━ ━ ━ ━━━ ━

Ŭ  ━ ━ ━━━ ━━━

Franska

Isländska
 ð  ━ ━ ━━━ ━━━ ━ "Eth"
 
 þ  ━ ━━━ ━━━ ━ ━ "Thorn"

Italienska
 Ó  ━━━ ━━━ ━━━ ━ (Samma som svenskt Ö.)

Polska
 Ą  ━ ━━━ ━ ━━━
 
 Ć  ━━━ ━ ━━━ ━ ━
 
 ch ━━━ ━━━ ━━━ ━━━
 
 Ę  ━ ━ ━━━ ━ ━
 
 Ł  ━ ━━━ ━ ━ ━━━
 
 Ń  ━━━ ━━━ ━ ━━━ ━━━
 
 Ó  ━━━ ━━━ ━━━ ━
 
 Ś  ━ ━ ━ ━━━ ━ ━ ━
 
 Ż  ━━━ ━━━ ━ ━ ━━━
 
 Ź  ━━━ ━━━

Serbiska
"Narekova" ━ ━━━ ━━━ ━ ━ ━━━ ━━━ ━

Spanska
 Ñ  ━━━ ━━━ ━ ━━━ ━━━
 
 CH  ━━━ ━━━ ━━━ ━━━
 
 ¿  ━ ━ ━━━ ━ ━━━        Inleder frågesats som avslutas med ?
 
 ¡  ━━━ ━━━ ━ ━ ━ ━━━    Inleder utropsats som avslutas med !

Svenska
 Å  ━ ━━━ ━━━ ━ ━━━
 
 Ä  ━ ━━━ ━ ━━━
 
 Ö  ━━━ ━━━ ━━━ ━

Tjeckiska & Slovakiska
 Ŝ  ━ ━ ━ ━━━ ━

Tyska
 CH  ━━━ ━━━ ━━━ ━━━    (Ligaturen används sällan nu för tiden,     ersätts med bigrammet  ━━━ ━ ━━━ ━     ━ ━ ━ ━)
 
 ß  ━ ━ ━ ━━━ ━━━ ━ ━   ("dubbel-S" eller "skarpt S." Ersätts numera oftast av SS.)
 
 Ü  ━ ━ ━━━ ━━━   (Transkriberas ibland UE.)

Belarusiska
 Ŭ  ━ ━ ━━━ ━━━

Telegrafi
Truls som mobiliserar

Truls som mobiliserar är en svensk kort dramafilm från 1913 i regi av John Bergqvist.

Handling 
Pigan Lotta skriver till sin Truls, som är inkallad i tjänstgöring, att komma och hälsa på eftersom herrskapet är bortrest. Truls kommer och glädjen är stor, och de tar sig en svängom, men det bär sig inte bättre än att Truls råkar sätta sig i ett fat med varm soppa, som Lotta just hällt upp. Truls bränner sig. Truls går hem till kasernen, men en korpral har upptäckt att han tagit bonnpermis och Truls får i arresten ångra sitt tilltag.

Om filmen 
Filmen premiärvisades den 23 mars 1913 på Elektrobiografen i Linköping. Inspelningen av filmen skedde i Linköping och Malmslätt av John Bergqvist.

Rollista 
Otto Sandgren – Truls  
Dagmar Nyberg – Lotta

Externa länkar 
 

Svenska stumfilmer
Svenska filmer 1913
Svenska dramafilmer
Svenska kortfilmer
Östergötland på film
Kortfilmer 1913
Svartvita filmer
Förlorade filmer