kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Melodisk moll

Melodisk moll är en variant på mollskalan, som enligt äldre musikteori spelas med S6 och S7 uppåt men L7 och L6 nedåt. Detta är en feltolkning då den uppåtgående melodirörelsen sker på ett dominanten till molltonikan. Skalan som uppstår är en mixolydisk b13. Den nedåtgående rörelsen beror på ackordbyte och därmed byte av skala tillbaka till eolisk. Alltså 2 olika skalor. Mycket av det äldre synsättet på musik med funktionsanalysen som grund för att tolka skalor och ackord skapar en del förvirring ibland musikutövare. Ett annat vanligt fel är exemplet harmonisk mollskala. En skala som också spelas på dominantackordet i moll. Studenter har under lång tid fått denna skala presenterad utan koppling till dess musikaliska sammanhang. Dvs. att skalan är en mixolydisk b9 b13.

Kyrkotonarterna (då man flyttar grundtonen på vita tangenter) (olika modus) 
Jonisk. Skalan vi kallar dur. C till C. Ackord: Cmaj7
Dorisk. Mollskala som innehåller S6. (skillnad mot eolisk) Ackord: Dm7
Frygisk. Mollskala som innehåller b9. (skillnad mot eolisk) Ackord: Em7
Lydisk. Durskala som innehåller #11. (skillnad mot jonisk) Ackord: Fmaj7
Mixolydisk. Durskala som innehåller L7 och ska benämnas dominantskala. Ackord: G7
Eolisk. Skalan som ej bör heta ren moll utan hellre "Naturlig moll" eftersom skalan är utgångspunkt för molltonarter och dess förtecken. Ackord: Am7
Lokrisk. Mollskala som innehåller b5 och b9 (skillnad mot eolisk) Ackord: Bm7b5

Användbara skalor då man byter grundton (modus) på Am Dorisk #7 
C Lydisk b13. (C till C) 1 , 9 , S3 , #11 , b13 , 13 , S7.  Ackord: Cmaj7 b13
D Mixolydisk #11. (D till D) 1 , 9 , S3 , #11 , 5 , 13 , 7. Ackord: D7
E Mixolydisk b13. (E till E) 1 , 9 , S3 , 11 , 5 , b13 , 7. Ackord: E7
F# Lokrisk 9. (F# till F#) 1 , 9 , L3 , 11 , b5 , b13 , 7. Ackord: F#m7b5
G# Alt. Mixolydisk (G# till G#) 1 , b9 , #9 , S3 , #11 , b13 , 7. Ackord: G#7alt. 

Tonarter, skalor och modi
Den stora vita skaran där

Den stora vita skaran där, dansk originaltitel Den store hvide flok vi se, är en allhelgonapsalm av Hans Adolf Brorson. Texten publicerades i samlingen Svane-Sang, utgiven 1765. Psalmen översattes till svenska av Emanuel Linderholm 1909 och bearbetades 1920 efter Edvard Evers bearbetning 1917 till en psalm med titelraden "O, se den stora, vita här". Psalmen bearbetades ytterligare både 1936 och 1937 av okänd upphovsman till en psalm med titelraden "Den stora vita här vi se".<ref>"Psalmen övers. av E. Linderholm 1909 och utgavs i Uppsala i ett separat tryck, Hvem är den stora hvita här? Den bearb. av honom för 1920 års tilläggsförslag. Liksom i Nya Psalmer har den här anslaget O se den stora, vita här. I någon mån bearb. den i febr.-försl. 1936. Det var i kyrkomötesutskottets förslag 1936 som den fick begynnelseorden Den stora, vita här vi se. I sept.-försl. 1936 hade man för v. 2 valt en form i anslutning till Edv. Evers’ övers. i saml. I helgedom och hem, 1917, men detta ändrades i den slutgiltiga utformningen 1937. MPs [Metodistkyrkans psalmbok] har en av K. E. Norström för 1919 års uppl. utförd övers.: Den stora skaran ovan skyn.” (Oscar Lövgren, Psalm- och sånglexikon, 1964)</ref> Inför 1986 års psalmbok bearbetade Anders Frostenson psalmen 1983 och gav den titelraden "Den stora vita skaran där". Texten bygger på Uppenbarelseboken 7:9-17.

Edvard Grieg använde en norsk folkmelodi från Hitterdal (Heitradal eller Heddal) till sin sättning för manskör publicerad i Album for Mannsang, utgivet 1874 med opusnummer 30.

Johan Henrik Nebelong (1847-1931), var organist i St. Johannes Kirke i Köpenhamn och skrev en melodi till Brorsons text 1881.

Thomas Laub komponerade en ny melodi omkring 1908.

Enligt Koralbok för Nya psalmer, 1921 och Herren Lever 1977 kan texten också sjungas till en melodi tonsatt 1916 av Otto Olsson som används till psalmen Vår blick mot helga berget går (1921 nummer 523).

Publicerad iPsalmebog for Kirke og Hjem, 1898 som nummer 624 under rubriken "Døden, Opstandelsen og det evige Liv."Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 som nummer 752 under rubriken "Det eviga livet".Nya psalmer 1921 som nummer 671 under rubriken "De yttersta tingen: Uppståndelsen, domen och det eviga livet".Segertoner 1930 som nummer 85 under rubriken "Hemlandet".1937 års psalmbok som nummer 145 under rubriken "Alla Helgons dag".Herren Lever 1977 som nummer 880 under rubriken "Framtid och hopp". Musik av Otto Olsson.Den svenska psalmboken 1986 som nummer 170  under rubriken "Alla helgons dag".Finlandssvenska psalmboken 1986 som nummer 127 under rubriken "Alla helgons dag".Lova Herren 1988'' som nummer 209 under rubriken "Alla helgons dag".

Källor

Noter

Externa länkar
Hos Svenska Akademien finns texten som PDF 

Allhelgonapsalmer
Danska psalmer
Verk av Hans Adolph Brorson
Mexikos Grand Prix 1991

Mexikos Grand Prix 1991 var det sjätte av 16 lopp ingående i formel 1-VM 1991.

Resultat
 Riccardo Patrese, Williams-Renault, 10 poäng
 Nigel Mansell, Williams-Renault, 6
 Ayrton Senna, McLaren-Honda, 4 
 Andrea de Cesaris, Jordan-Ford, 3
 Roberto Moreno, Benetton-Ford, 2
 Eric Bernard, Larrousse (Lola-Ford), 1
 Gianni Morbidelli, Minardi-Ferrari 
 Thierry Boutsen, Ligier-Lamborghini
 Mika Häkkinen, Lotus-Judd 
 Johnny Herbert, Lotus-Judd 
 Stefano Modena, Tyrrell-Honda 
 Satoru Nakajima, Tyrrell-Honda

Förare som bröt loppet
 Mark Blundell, Brabham-Yamaha (varv 54, motor) 
 Bertrand Gachot, Jordan-Ford (51, snurrade av)
 Aguri Suzuki, Larrousse (Lola-Ford) (48, växellåda)
 Nelson Piquet, Benetton-Ford (44, hjullager)
 Jean Alesi, Ferrari (42, koppling)
 JJ Lehto, BMS Scuderia Italia (Dallara-Judd) (30, motor) 
 Michele Alboreto, Footwork-Porsche (24, motor) 
 Martin Brundle, Brabham-Yamaha (20, hjul)
 Ivan Capelli, Leyton House-Ilmor (19, motor) 
 Alain Prost, Ferrari (16, generator)
 Mauricio Gugelmin, Leyton House-Ilmor (15, motor) 
 Olivier Grouillard, Fondmetal-Ford (13, motor) 
 Gerhard Berger, McLaren-Honda (5, motor) 
 Pierluigi Martini, Minardi-Ferrari (4, snurrade av)

Förare som ej kvalificerade sig 
 Érik Comas, Ligier-Lamborghini 
 Gabriele Tarquini, AGS-Ford 
 Stefan "Lill-Lövis" Johansson, Footwork-Porsche 
 Fabrizio Barbazza, AGS-Ford

Förare som ej förkvalificerade sig 
 Nicola Larini, Lambo-Lamborghini
 Eric van de Poele, Lambo-Lamborghini 
 Pedro Matos Chaves, Coloni-Ford
 Emanuele Pirro, BMS Scuderia Italia (Dallara-Judd)

VM-ställning

 

1991 i Mexiko
Mexikos Grand Prix
O tänk, när en gång samlad står

O tänk, när en gång samlad står är en psalm av Wilhelm Andreas Wexels i fyra korta verser till skillnad från hans psalm Tänk, när en gång det töcken har försvunnit som publicerades i samma tillägg av nya psalmer. 

Melodin är en tonsättning av William Tans'ur ur hans "Harmony of Zion" från 1734, vilket enligt Koralbok för Nya psalmer, 1921 är samma melodi som används till psalmen Räds ej bekänna Kristi namn (1921 nr 604), Fram skrider året i sin gång (1921 nr 645) och också till den senare komponerade psalmen Den kärlek du till världen bar (1937 nr 74).

Publicerad som
Nr 672 i Nya psalmer 1921, tillägget till 1819 års psalmbok under rubriken "De yttersta tingen: Uppståndelsen, domen och det eviga livet".

Norska psalmer
HF ÅIFK

Handbollsföreningen ÅIFK (HF ÅIFK) är en av grenföreningarna inom Centralföreningen  ÅIFK  i Åbo stad i landskapet Egentliga Finland i Finland. Föreningens språk är svenska, och lagets smeknamn är Kanariefåglarna.

Handbollslaget var tidigare en av sektionerna inom Idrottsföreningen Kamraterna i Åbo (Åbo IFK), och omvandlades okänt årtal till en av grenföreningarna i paraplyföreningen,  Centralföreningen ÅIFK. Handbollslaget spelar sina hemmamatcher på hemmaplanen Samppalinna bollhall.

HF ÅIFK:s sektioner  
Handbollsföreningen omfattar följande fyra sektioner:      
 Herrar 
 Damer
 Juniorer
 Oldboys

Historik 
Idrottsföreningen Kamraterna i Åbo har en lång historia. Moderföreningen bildades 1908 och verksamheten har genom tiderna varit mångsidig. Handbollssektionen startades någon gång i början på 1940-talet. Säsongen 1944/1945 gick HF Åbo IFK upp i högsta handbollsserien i Finland för första gången och har varit ett stabilt lag där allt sedan dess.  Under alla dessa år har herrarnas representationslag aldrig kammat hem någon medalj, men fyra gånger har herrlaget slutat på fjärde plats. Old boys-laget har däremot vunnit ett flertal FM-medaljer, varav guldet två gånger, 1976 och 2013. 
Inför säsongen 2010/2011 gick HF ÅIFK:s representationslag för herrar ihop med HC Fenix.      

Damerna klev upp i FM-serien säsongen 1978/1979 och hade en glanstid i slutet av 1980-talet med tre guld-, en silver- och två bronsmedaljer samt matcher i damernas Europa Cup. HF ÅIFK:s damlag spelar fortfarande i dag (säsongen 2014/2015) i högsta handbollsserien för damer i Finland. 

Juniorverksamheten har i långliga tider varit föreningens flaggskepp. Både pojkar och flickor har spelat för föreningen under flera tiotal år.  Ett bevis på det starka juniorarbetet var A-pojkarnas tre raka guld mellan åren 1998 och 2001. Det senaste finländska mästerskapet för juniorer kammade flickorna hem säsongen 2006/2007 i A-flickserien.

Källor 
Webbkällor
 Handbollsföreningen ÅIFK:s webbplats  Läst 20 december 2014. 
Noter

Externa länkar 
  Klubbtidningen ”Handbollskamraten”  Läst 20 december 2014. 
 Paraplyföreningen ÅIFK:s webbplats  Läst 20 december 2014. 

Handbollsklubbar i Finland
Sportklubbar i Åbo
HC Fenix

HC Fenix var en handbollsklubb i Åbo, Finland. Föreningen grundades 2005 och slogs ihop med ÅIFK inför säsongen 2010/2011. Föreningen spelade i FM-serien, den högsta handbollsserien i Finland. Klubbdräkten var svart tröja och svarta byxor. 

Handbollsklubbar i Finland
Sportklubbar i Åbo
Nya Jolfa

Nya Jolfa (, Jolfa-ye Now; ) är ett område i södra delen av staden Esfahan i Iran, på Zayandehflodens södra strand.

I början på 1600-talet tvångsförflyttade den persiske shahen Abbas I över 150 000 armenier till den nyligen grundade staden Nya Jolfa från den armeniska staden Jolfa i Nachitjevan, nu delad i en azerbajdzjansk del, Culfa, och en iransk, Jolfa.

Nya Jolfa är fortfarande ett armeniskt bebott område där det finns flera armeniska kyrkor och en armenisk skola.

Esfahan
Olaus Forsselius

Olaus Forsselius, död cirka 1674. Konsistorienotarie och rektor vid Trivialskolan i Göteborg. Han finns representerad i Den svenska psalmboken 1986 med översättningar/bearbetningar av texten till två verk (nr 325 och 639).

Psalmer
Af kärligheet emoot then trofaste Gudh översatt från danska 1668
Alle som Herran tiena (1668)
Jag will min Herre Gudh lofwa översatt från danska 1668
Eja, mitt hjärta, hur innerlig (1695 nr 411, 1986 nr 639) översatt från Elle Andersdatters danska original 1668. Översättningen bearbetad av Johan Olof Wallin till 1819 års psalmbok nr 487 I hoppet sig min frälsta själ förnöjer 

Svenska psalmförfattare
Män
Köttpirog

Köttpirog kan även vara vissa mataffärers namn på en vanlig pirog med köttfärs i.
Köttpirog (fi. lihapiirakka) är en klassisk maträtt i Finland. Den består i all enkelhet av inbakad ris och köttfärs. Äts som snabbmat och serveras uppskuren med kokt korv och tillbehör. De vanligaste tillbehören är bostongurka, senap och ketchup. Andra exempel på tillbehör är till exempel rå eller rostad lök, jalapeño m.m..

Finländska maträtter
Mitt hjärta vidgar sig överfullt

Mitt hjärta vidgar sig överfullt är en psalm som publicerades första gången i 1695 års psalmbok och därefter som den sista av tilläggen i Nya psalmer 1921 med titelraden Eja, mitt hjärta, hur innerlig och då bestod av 14 verser. Texten är skriven av Elle Andersdatter och fick enligt Koralbok för Nya psalmer, 1921 en svensk översättning 1673 som senare bearbetades av Axel Fredrik Runstedt inför publiceringen 1921. I en dansk psalmbok från 1645 kallas den ”En skön andelig visa om alla troende Guds barns glädje uti det eviga livet”. I danska Psalmebog for Kirke og Hjem, fanns 4 av 14 verser med inledningen Eja, min Sjæl ret inderlig sig fryder (melodi "Alt oprejst Maanen staar".) Psalmen har omtalats som ”nävervisan” eftersom den skall ha skrivits ner på näverbitar. Ursprungsversionen skrevs som ett akrostikon (versernas inledningsord bildade författarinnans namn). Enligt 1986 års psalmbok nämns ändå Elle med ett frågetecken och att översättningen gjorts av Olaus Forsselius några år tidigare än angivna (1668). Forsselius text bearbetades av Johan Olof Wallin till 1819 års psalmbok (nr 487) och fick inledningen I hoppet sig min frälsta själ förnöjer nedkortad till sju verser. Runstedts inblandning i textens bearbetning omnämns inte längre 1986, men att Olov Hartman gjorde en större omarbetning 1980 direkt efter Elles förmodade textversion och titelraden blev "Mitt hjärta vidgar sig överfullt". Psalmen har nu halverats i antal verser och har sju verser kvar.

Psalmen inleds 1695 med orden:
Eija! mitt hierta rätt innerlig sig frögdar
Medh lust och glädie så hiertelig i högden

Melodin är en tonsättning av förmodat svenskt ursprung från 1600-talet enligt utgåvan 1921, men 1986 omnämns den som en svensk variant av en tysk folkmelodi. En tidig tysk variant av melodin står att finna i 1662 års utgåva av Praxis Pietatis, då under titeln «Ach Gott erhór mein seufzen».

Psalmen finns publicerad som
Nr 411 i 1695 års psalmbok med inledningen Eja, mitt hjerta rätt innerlig under rubriken "Om thet ewiga Lifwet".
Nr 75 i Sånger till Lammets lof 1877 med inledningen Eja, mitt hjerta rätt innerlig
Nr 673 i Nya psalmer 1921, tillägget till 1819 års psalmbok under rubriken "De yttersta tingen: Uppståndelsen, domen och det eviga livet".
Nr 665 i Sionstoner 1935 under rubriken "Pilgrims- och hemlandssånger".
Nr 598 i 1937 års psalmbok med oförändrad inledning, under rubriken "Uppståndelsen, domen och det eviga livet". (Wallins kortade version I hoppet sig min frälsta själ förnöjer publicerad som egen psalm (nr 599 1937) 
Nr 639 i Svenska kyrkans egen del av Den svenska psalmboken 1986 under rubriken "Himlen".
Nr 570 i Finlandssvenska psalmboken 1986 med inledningen "Eja, mitt hjärta, hur innerlig" under rubriken "Det kristna hoppet".
Nr 78 i Luthersk psalmbok

Se även
I hoppet sig min frälsta själ förnöjer som är baserad på samma originaltext.

Referenser

Noter

Externa länkar
På Danska Psalmebog Online finns den danska texten

Danska psalmer
Sekundchef

Sekundchef (den andre chefen) är en ställföreträdande chef. På ett militärt fartyg motsvaras sekundchef av titeln sekond, där vederbörande är den ställföreträdande chefen på fartyget. Begreppet kommer från latinets secundus, den andre.

Regementschef
I vissa länder har regementscheferna vid livgarden av tradition titulerats sekundchef, eftersom respektive lands monark formellt sett har varit regementschef.

I Sverige
Regementschef på ett livgarde eller livregemente var 1774–1974 Sveriges regent. Vid kungens frånvaro var sekundchefen regementschef med överstes rang.

Även vid Flottans konstruktionskår fanns en sekundchef, då det officiellt var Generadjutanten för flottan som var kommenderande chef.

Vid de regementen som ingick i Kungl. Maj:ts Liv- och Hustrupper fanns alltid en sekundchef (eller andre chef/underchef). Det hette att "Vid de svenska gardesregementena samt Livregementets trenne kårer, vilkas chef konungen själv är, kallas den under honom kommenderande befälhavaren sekundchef"

År 1774 övertog Gustav III chefsrollen för Svea livgarde efter att dess chef generallöjtnanten, och översten vid Livgardet, Jacob Magnus Sprengtporten hade begärt avsked. Gustav III kom snart att inse att han ej personligen kunde ansvara för alla de rutiner som åligger en regementschef. Han utsåg då regementets överstelöjtnant att som sekundchef agera som förbandets egentliga chef. Detta lydnadsförhållande kom under tiden att utökas att gälla flera gardesförband, med undantag för år 1808–1809 då Gustav IV Adolf degraderade samtliga gardesregementen. Genom den nya grundlagen som trädde i kraft 1975 fråntogs kungen rollen som högste befälhavare i försvarsmakten, vilket även kom att gälla rollen som regementschef över gardesförbanden. From 1975 blev kungen istället hederschef över gardesförbanden. Idag är Carl XVI Gustaf hederschef för Livgardet (LG) och Livregementets husarer (K 3).

Källor

Se även
Sekundant

Militär organisation
Ugglan
Tegelhagen

Tegelhagen är område och tidigare torp i kommundelen Helenelund i de södra delarna av Sollentuna kommun i Stockholms län.
Tegelhagen gränsar till Helenelund, Edsviken och Silverdal.

Historia 
Torpet Kassverkan eller Katsverkan låg vid platsen för dagens Kasby och är känt sedan 1640-talet. Torpet tillhörde först Ärvinge by i Spånga socken och senare under 1600-talet Ulriksdal. Den bevarade stugans äldsta delar anses härstamma från 1700-talet, dessutom finns en timrad parloge som troligen är från samma tid. Från tidigt 1800-tal fungerade Kasby som sommarnöje och ett större bostadshus byggde. Kasbys mangårdsbyggnad uppfördes under 1890-talet, och fick sina fasta flyglar under 1920-talet. 

Torpet Tegelhagen är känt från 1666 som Tegelslagaren då tegelslagare Klement bodde i där. Klement arbetade förmodligen på Ulriksdals tegelbruk. I början av 1800-talet byggdes Tegelhagen ut till sommarbostad åt stockholmsborgare. 1884 köpte grosshandlare Carl Schnell gården och lät uppföra en slottsliknande villa om 20 rum som utvecklades till en välbeställd herrgård med mycket tjänstefolk. Grosshandlare Schnell dog 1938.
Vid andra världskrigets utbrott rekvirerade krigsmakten gården och 1941 exproprierades gården. Efter kriget stod gården tom fram till 1970 då den ockuperades av raggare och året efter brann gården ner.

Tegelhagen blir bostadsområde 

Bostadsområdet Tegelhagen är beläget strax nordväst om torpet Tegelhagen och bebyggdes på 1970-talet med kedjehus, parvillor och radhus i två våningar. Tegelhagen domineras av de stora bilfria områdena med kedjehus.

Utbildning  

I Tegelhagen ligger Tegelhagens skola, årskurs F-9. I januari 2012 blev Tegelhagens skola känd i media för att överge klassiska läromedel till förmån för surfplattor.

Sedan januari 2020 sker verksamheten i en nybyggd skolbyggnad. Den ursprungliga byggnaden revs, och den nya uppfördes på samma plats.

I tegelhagen finns även Montessori-förskolan Tallbacken som varit verksam sedan 1971.

Sport och fritid 
Sollentuna Södra Scoutkår i Helenelund är en av landets största scoutkårer vars scoutgård Holken ligger i Tegelhagen.Scoutkåren håller årligen en stor tillställning under Valborg som är en av Sollentuna kommuns större.

Det finns planer för att omvandla de obebyggda delarna av Tegelhagen till naturreservat.

Referenser

Helenelund
Sollentuna kommun
George Baker Selection

George Baker Selection, nederländsk musikgrupp bildad 1967 under namnet Soul Invention. 

Medlemmar i gruppen var George Baker (sång, gitarr), Georges Thé (gitarr), Jacubus Anthonius Greuter (keyboard), Jan Gerbrand Wisser (bas), Jan Hop (trummor). 

Gruppen bytte namn inför debutsingeln "Little Green Bag" 1969. Låten blev en hit och sålde också bra i USA. Cor Veerman tog över basen 1971. 1975 fick gruppen sin största hit "Paloma Blanca" vilken bland annat låg etta på Topplistan i Sverige. Baker lämnade gruppen 1977, men kom tillbaka igen 1982.

Externa länkar
 
 

Nederländska musikgrupper
Rufus Wainwright

Rufus McGarrigle Wainwright, född 22 juli 1973 i Rhinebeck, New York, är en amerikansk-kanadensisk sångare, musiker och kompositör.

Biografi
Wainwright är son till musikern Loudon Wainwright III och sångerskan Kate McGarrigle samt äldre bror till Martha Wainwright, halvbror till Lucy Wainwright Roche och systerson till sångerskan Anna McGarrigle. Han är född i New York växte han dock till stor del upp med sin mor i Montreal i Kanada efter föräldrarnas skilsmässa då han var tre år. Han gick i skolor i både Montreal och New York under uppväxten.

Utöver sin karriär som internationellt verksam musikartist och låtskrivare har han med en viss klassisk musikskolning och stort operaintresse sedan ungdomen också skrivit musik för scenproduktioner och opera. För regissören Robert Wilson gjorde han musiken till Berliner Ensembles produktion Shakespeare's Sonnets utifrån ett urval av Shakespeares sonetter 2009. Samma år hade även hans första, Maria Callas-inspirerade, opera, Prima Donna urpremiär på Manchester International Festival (dock beställd av Metropolitan Opera) och har sedan producerats på ett flertal operahus internationellt, däribland på Kungliga Operan 2020. Hans andra opera, Hadrian, om kejsar Hadrianus, hade urpremiär på Canadian Opera Company i Toronto 2018.

Privatliv
Wainwright är homosexuell och gift med Jörn Wiesbrodt. Paret har en dotter tillsammans med surrogatmamman Lorca Cohen, dotter till sångaren Leonard Cohen.

Diskografi i urval
Studioalbum
 Rufus Wainwright (1998, DreamWorks)
 Poses (2001, DreamWorks)
 Want One (2003, DreamWorks)
 Want Two (2004, Geffen)
 Release The Stars (2007, Geffen)
 All Days Are Nights: Songs for Lulu (2010, Decca)
 Out of the Game (2012, Decca)
 Prima Donna (2015, Deutsche Grammophon)
 Take All My Loves: 9 Shakespeare Sonnets (2016, Deutsche Grammophon)

Livealbum
 Rufus Does Judy at Carnegie Hall (2007, Geffen)
 Milwaukee at Last!!! (2009, Decca)
 Rufus Wainwright: Live from the Artists Den (2014, Artists Den/Universal Music)

EP
 Waiting for a Want (2004, DreamWorks) – endast tillgänglig på Itunes
 Alright Already: Live in Montréal (2005, Geffen) – endast tillgänglig på Itunes
 Tiergarten (2007, Geffen)

Samlingsalbum
 Want (2005, DreamWorks/Geffen)
 House of Rufus (2011, Universal Music)
 Vibrate: The Best of Rufus Wainwright (2014, Universal Music)

Referenser

Externa länkar 

Rufus Wainwrights webbplats

Amerikanska sångare
Kanadensiska sångare
Kanadensiska låtskrivare
Amerikanska låtskrivare
Amerikanska musiker under 2000-talet
Kanadensiska musiker under 2000-talet
Amerikanska operatonsättare
Personer från Rhinebeck
Födda 1973
Levande personer
Män
Mörkerrädsla

Mörkerrädsla, även kallat skotofobi (av grek. skotos, "mörker", fobi, "rädsla") och nyktofobi, betecknar en överdriven och irrationell rädsla för mörka utrymmen, trots att personen intellektuellt vet att det inte finns något att vara rädd för. Hos barn är dock insikten i besvärens orimlighet inte nödvändig.

Rädsla för mörker är vanligt hos framför allt prepubertala barn , där det kan ses som en närmast naturlig del i utvecklingen. Nattblindhet hos barn är associerat med högre förekomst av mörkerrädsla. Mörkerrädsla kan också förekomma i vuxen ålder, där det sannolikt är underdiagnosticerat hos patienter med insomni. Mörkerrädsla hos vuxna insomniker är vanligare vid insomni som debuterat i barndomen än vid insomni som debuterat i vuxen ålder. Det kan även förekomma som ett delsymptom vid posttraumatisk stress. Det finns terapeutiska metoder framtagna specifikt för barn med mörkrädsla, även om de vetenskapliga studier som utvärderat metodernas effekt är få och metodologiskt svaga. 

Mörkerrädsla skall ej förväxlas med nattskräck, som är en parasomni.

Källor 

Fobier
Sömn