Lahtis

Lahtis (tidigare: Lachtis, ) är en stad i landskapet Päijänne-Tavastland i Finland. Staden har  invånare (), vilket gör den till Finlands nionde största stad och det sjätte största stadsområdet. Totala ytan är  kvadratkilometer, varav  km² vatten. Grannkommuner är Asikkala, Heinola, Hollola, Itis och Orimattila.

Lahtis språkliga status är enspråkigt finsk.

Lahtis ligger vid Salpausselkä-åsen, vid södra stranden av sjön Vesijärvi (180 kvadratkilometer). Staden gränsar i norr och väster mot Hollola, i norr mot Heinola, i öst mot Itis och mot Orimattila i söder. Den nuvarande Lahtis stad bildades vid årsskiftet 2015/2016 då den sammanslogs med Nastola kommun.

Stadens heraldiska vapen visar ett tåghjul omgivet av lågor.

Lahtis utsågs till Europas miljöhuvudstad 2021.

Historia 
Enligt utgrävningar gjorda i Lahtisområdet var platsen bebodd redan för 9 000 år sedan, vilket gör Lahtis till en av de äldsta bebodda platserna i Finland. Namnet nämns för första gången år 1445. Lahtis var trots det en vanlig liten by i Hollola socken ända till att Riihimäki–St. Petersburgsbanan öppnades för trafik 1870, då byn blev en livlig trafikknutpunkt.

Lahtis fick köpingsrättigheter 1878 av Finlands storfurste Alexander II av Ryssland, trots att man i Lahtis ville ha fulla stadsrättigheter. Som köping hörde Lahtis till Hollola kommun. Tsar Nikolaj I av Ryssland beviljade Lahtis fulla stadsrättigheter 1 mars 1905, men på grund av oroligheter i Ryssland kom budet fram först 16 mars, vilket anses vara dagen då Lahtis grundades. Lahtis köping stadsplanerades 1878 och stadens nuvarande centrum följer ännu samma planeringsprinciper. Sedan Lahtis blev stad har områden anslutits till staden från Hollola åren 1916, 1923, 1933 och 1956. År 1956 anslöts till staden också områden från Nastola och Orimattila.

År 1918 samlades tillfångatagna rödgardister på Fellmans åkrar och flera avrättades på Hennala kasernområde. År 1978 restes ett monument i Fellmans park (finska Fellmanin puisto) över de avrättade.

Asko Avonius grundade möbelfabriken Asko i Lahtis 1918. Staden blev känd som snickarnas och möbelfabrikörernas stad, med de andra stora möbelhusen Isku och Sotka. Metallindustrin representerades av Upo som tillverkade spisar och Raute som tillverkade maskiner för träförädlingsindustrin. Också Mallasjuomas bryggeri blev känt med ölprodukter som Lahden Erikoinen och Lahden Sininen.

Lahtis växte snabbt efter andra världskriget då evakuerade från de ockuperade Karelen – främst från Viborg – flyttade i stora mängder till Lahtis. Staden fortsatte växa snabbt under flykten från landet på 1960- och 1970-talen. De nya invånarna flyttade in främst från Karelen och Savolax. Tillväxten avstannade i och med den recession som följde den första oljekrisen 1975–1976. De stora arbetsgivarna började effektivera sin verksamhet och efterfrågan på arbetskraft drev inte längre på flyttningsrörelsen till Lahtis.

Tätorter 
Vid tätortsavgränsningen den 31 december 2021 fanns tre tätorter inom Lahtis stads område:

Politik

Mandatfördelning i Lahtis stad, valen 1964–2021
Statistik över kommunalval i Finland finns tillgänglig i statistikcentralens publikationer för enskilda kommuner från valet 1964 och framåt. Publikationen över kommunalvalet 1968 var den första som redovisade komplett partitillhörighet.

Vänorter 
Lahtis har följande vänorter.
 Akureyri, Island, sedan 1947
 Deyang, Kina, sedan 2000
 Garmisch-Partenkirchen, Tyskland, sedan 1987
 Kaluga, Ryssland, sedan 1994
 Narva, Estland, samarbetsavtal sedan 1994
 Pécs, Ungern, sedan 1956. Gamla kristna begravningsplatser i Pécs hör till Unescos världsarvslista.
 Randers, Danmark, sedan 1947
 Suhl, Tyskland, sedan 1988
 Västerås kommun, Sverige, sedan 1940
 Wuxi, Kina, sedan 2010
 Zaporizjzja, Ukraina, sedan 1953
 Ålesund, Norge, sedan 1947

Västerås vänortsskap med Lahtis baserar sig på att Västerås hjälpte Lahtis efter vinterkriget. De andra vänorterna har ingått avtal och i de senaste avtalen ingår också en EU-dimension, samt betydelsen av handeln med Asien.

Ekonomi och infrastruktur

Största arbetsgivare 
 Lahtis stad
 Isku-Yhtymä Oy
 Esa-konserni 
 Hartwall Oyj Abp 
 Fazer Bagerier/Oululainen 
 Stora Enso Packaging Oy 
 Kemppi Oy 
 DNA Oy (f.d. Päijät-Hämeen Puhelin Oyj) 
 Koiviston Auto -yhtymä
 L-Fashion Group Oy

Andra stora arbetsgivare i Lahtis är Eurokangas, Indoor Group Oy (Asko och Sotka), S-Hämeenmaa, Stalatube, Oilon, Lahden Polttimo, Suomen Hiiva, BE Group (Starckjohann), Peikko Finland, Halton, Vaahto Oy, Päijät-Hämeen Osuuspankki, UPM-Kymmene, Elofin (Elopak), Pilkington (Lahden Lasitehdas), Merivaara, Eirikuva, Koulutuskeskus Salpaus och Lahden ammattikorkeakoulu.

Kommunikationer

Lahtis ligger centralt i södra Finland ganska nära landets befolkningstyngdpunkt (Webers punkt), vilket betyder att alla finländare har i genomsnitt en kortare resa till Lahtis. Lahtis är en landsvägs- och järnvägsknutpunkt.

Lahtis direktbana blev klar 2006 vilken förkortade tågresan från Helsingfors till 48 minuter och den snabba förbindelsen beräknas öka inflyttningen till Lahtis, främst med människor som tidigare bott i huvudstadsregionen. Då direktbanan öppnades infördes även zonbiljetter i tågtrafiken till Lahtis.

Riksväg 4 har byggts till motorväg mellan Helsingfors och Lusi.  

De förbättrade förbindelserna har betydligt förkortat restiden till Helsingfors-Vanda flygplats.

Demografi

Befolkningsutveckling

Språk
Befolkningen efter språk (modersmål) den 31 december 2022. Finska, svenska och samiska räknas som inhemska språk då de har officiell status i landet. Resten av språken räknas som främmande. För språk med färre än 10 talare är siffran dold av Statistikcentralen på grund av sekretesskäl. Språk med färre än 100 talare har räknats ihop för att minska tabellens storlek.

Kultur 
Stadens stadsorkester är Sinfonia Lahti som huserar i konserthallen Sibeliushuset vid Vesijärvis strand.

Betydande byggnader 
 Lahtis hoppbackar är den synligaste delen av Lahtis idrottscentrum. Det finns tre backar med de kritiska punkterna 116, 90 och 60 meter. 
 Lahtis stadshus är en av stadens mest kända byggnader, ritad 1911 av Eliel Saarinen och blev klar 1912. 
 Lahtis teaterhus öppnades 1983. 
 På Radiomäki (Radiobacken) finns radiomaster 150 meter höga byggda 1927. Långvågssändningarna slutade 1993 och ULA-sändningarna flyttades till den 300 meter höga sändaren i Tiirismaa i Hollola 1967.
 Ristinkirkko är en kyrka ritad av Alvar Aalto 1978 mitt emot stadshuset på torget. Man rev den gamla träkyrkan Keski-Lahden kirkko som stod på samma plats. 
 Sibeliushuset är ett kongress- och konserthus som öppnades 2000. Arkitekterna bakom byggnaden är Hannu Tikka och Kimmo Lintula. 
 Mokulla herrgård

Museer 
 Lahtis stadsmuseum. Stadsmuseet är uppdelat i totalt fem olika museer: Lahtis historiska museum (tillika Päijänne-Tavastlands landskapsmuseum), Skidmuseum, Radio & TV-museum, Lahtis konstmuseum och Postermuseum.
 St. Petersburgsbanans museum. (utställning av gamla tåg)
 Militärmedicinska museet. 
 Finlands militärmusikmuseum.

Musik
Följande band kommer från Lahtis.
 5th Element
 Before the Dawn
 Entwine
 Francine
 Korpiklaani
 Lahti Big Band
 Raggars
 Sinfonia Lahti
 Sleepy Sleepers/Leningrad Cowboys
 Tehosekoitin
 Turo's Hevi Gee

Kända personer från Lahtis 
 Juho Kusti Paasikivi, Finlands president. Paasikivi föddes i Hämeenkoski men tillbringade sin barndom och ungdom i Lahtis.   
 Cheek (Jare Henrik Tiihonen), född den 22 december 1981 i Vanda, rapartist.   
 Albert Järvinen, gitarrist 
 Jaana Pelkonen, riksdagsledamot, f.d. tv-profil och modell
 Janne Ahonen, backhoppare (bor numera i Hollola)
 Kari Eloranta, ishockeyspelare
 Joonas Kolkka, fotbollsspelare
 Jari Litmanen, fotbollsspelare
 Pasi Nurminen, huvudägaren av ishockeylaget Lahden Pelicans, f.d. ishockeytränare och f.d. ishockeyspelare 
 Petri Pasanen, fotbollsspelare
 Antti Niemi, ishockeyspelare (född i Vanda)
 Marko Kristian Lehtosalo (känd som Markoolio), artist. (Lahtis är Markoolios födelsehemort)

Idrott

Lahtis är känd som en sportstad. I Lahtis sportcentrum med Lahtis stadion och Salpausselkä-backarna ordnas stora internationella tävlingar, bland annat världsmästerskap i nordisk skidsport och de årligen återkommande Lahtisspelen (finska: Salpausselän Kisat).
Lahtis storhall (finska: Lahden suurhalli) blev då den stod klar 1980 Finlands första inomhushall för fotboll med konstgräs som passade för vinterträning, och här spelas Uusi Lahti Cup.

Idrottsevenemang 
 Olympiska sommarspelen 1952: de första matcherna i fotboll 
 Världsmästerskapen i nordisk skidsport:  1926, 1938, 1958, 1978, 1989, 2001 och 2017
Juniorvärldsmästerskapen i nordisk skidsport 2019
 Världsmästerskapen i skidskytte: (män och juniorer) 1981, (kvinnor och juniorer) 1987, 1991, (männens stafett) 2000
 Världsmästerskapen i modern femkamp: 1990

Referenser

Källor 
 Lahtis stads webbplats   ] Läst 27 december 2012.

Noter

Externa länkar 

 
Finlands kommuner