Göta hovrätt

Göta hovrätt är en svensk hovrätt med säte i Jönköping. Göta hovrätt instiftades under drottning Kristinas förmyndarregering den 5 november 1634. Domstolen fick sin kansliort i Jönköping. Den är den näst äldsta av Sveriges sex hovrätter. Den första hovrätten i Sverige var Svea hovrätt som inrättades 1614.

President för Göta hovrätt är sedan 2016 Charlotte Brokelind.

Historia 
När hovrätten grundades 1634 var dess officiella namn Supremi Iudicii in Regno Gothico eller på svenska Högsta Domstolen i Göta Rike.

Hovrättens verksamhetsområde var från början Götaland i dess dåvarande omfattning inkluderande  Värmland, som 1816 överfördes till Svea hovrätt. Efter frederna i Brömsebro år 1645 och i Roskilde 1658 tillfördes landskapen Blekinge, Bohuslän, Halland och Skåne. I syfte att avlasta Göta hovrätt inrättades år 1820 Hovrätten över Skåne och Blekinge och 1948 Hovrätten för Västra Sverige. 1 juli 1992 överfördes Örebro län till hovrättens domkrets.

Domkretsen omfattar numera Kalmar, Kronobergs, Jönköpings, Östergötlands och Örebro län samt gamla Skaraborgs län. Tingsrätter under Göta hovrätt finns i Örebro, Skövde, Norrköping, Linköping, Jönköping, Eksjö, Växjö och Kalmar.

Hovrättspresidenter
 1634–1645: Johan Skytte af Duderhof
 1646–1647: Peder Eriksson Sparre
 1648–1651: Fredrik Gustavsson Stenbock
 1651–1662: Knut Göransson Posse af Hedensund
 1662–1665: Carl Mörner af Tuna
 1665–1676: Gustaf Knutsson Posse af Hedensund
 1676–1678: Henrik Georg Falkenberg af Bålby  vice 1678–1682: Claes Rålamb
 1682–1686: Göran Gyllenstierna af Björksund och Helgö
 1687–1702: Axel Stålarm
 1702–1705: vakant
 1705–1710: Carl Nieroth
 1710–1711: Hans Clerck
 1711–1719: vakant
 1719–1721: Carl Gustaf Mörner af Morlanda
 1723: Sven Lagerberg
 1723–1741: Germund Cederhielm den yngre
 1741–1750: Bernhard Cederholm
 1750–1755: Erik Mathias von Nolcken
 1755–1771: Carl Gustaf Wennerstedt
 1771–1781: Arvid Silfverschiöld
 1781–1792: Arvid Fredrik Kurck
 1793: Gustaf Adam von Nolcken
 1794–1795: Axel Christian Reuterholm
 1795–1825: Arvid Erik Posse
 1826–1836: Samuel Abraham Leijonhufvud
 1836–1855: Lars Herman Gyllenhaal
 1843–1844: Svante Niclas Lindberg (tillförordnad)
 1855–1858: Louis De Geer
 1858–1867: Sven August Darin
 1868–1869: Johan Åke Auselius (tillförordnad)
 1869: Frans Fabian Huss (tillförordnad)
 1870–1874: Åke Lemchen (tillförordnad)
 1868–1874: Axel Adlercreutz 
 1874–1878: Åke Lemchen
 1878–1883: Herman von Gegerfelt
 1883–1902: Otto Wilhelm Staël von Holstein
 1902–1906: Hjalmar Hammarskjöld
 1905–1906: Christian Georg Svalander (tillförordnad)
 1906–1925: Carl Leijonmarck
 1925–1926: Berndt Nils Robert Lilienberg
 1926–1930: Erik Anshelm Berglöf
 1930–1947: Gunnar Bendz
 1948: Johannes Herrlin (tillförordnad)
 1948–1965: Joël Laurin
 1965–1987: Erik Åqvist
 1987–1996: Carl Axel Petri
 1996–1998: Lars Åhlén
 1998–2006: Bertil Hübinette
 2006–2010: Kathrin Flossing
 2011–2016: Sten Andersson
 2016–: Charlotte Brokelind

 Byggnader 
Göta hovrätts verksamhet inryms i första hand i två byggnader som är belägna i Hovrättsparken i Jönköping. Äldst är den så kallade Domstolsbyggnaden och efterhand har Ämbetsbyggnaden tillkommit.

Domstolsbyggnaden anses ha ritats av arkitekten Simon De la Vallée. Arbetena med uppförandet startade 1639, men bygget drog ut på tiden och avstannade periodvis helt. År 1650 hade byggnadsarbetena kommit så långt att domstolsverksamheten kunde flytta in i byggnaden. Det första sammanträdet i byggnaden hölls den 27 september 1650.

På 1770-talet uppmärksammades att Domstolsbyggnaden inte bara var i behov av reparationer i allmänhet, utan att ytterväggarna höll på att pressas ut och rasa. Denna innebar att takkonstruktionen och nästan alla innerväggar skulle rivas och ersättas med nya. Detta gjordes för att stabilisera byggnadskonstruktionen. Denna ombyggnad genomfördes 1779–1781.

En ny arkivbyggnad uppfördes 1867–1868 vars planlösning hade skapats av stadsbyggmästaren Wilhelm Witting och fasaderna av Stockholmsarkitekten Albert Törnqvist.

Den stora domstolsreformen i slutet av 1940-talet innebar bland annat att hovrätternas förhandlingar inte bara skulle ske byråmässigt utifrån skrivna handlingar från underrätterna. I stället skulle förhandlingarna ske med rätten, parterna och allmänheten närvarande. Detta innebar att man var tvungen att bygga om Domstolsbyggnaden för offentliga förhandlingar. Kontorsutrymmena i Domstolsbyggnaden måste därför ersättas med nya och därför konverterades arkivbyggnadens utrymmen till kontor. Efter detta benämns den gamla arkivbyggnaden Ämbetsbyggnaden.

Hovrättsmiljön förvaltas i dag av Statens fastighetsverk.

 Heraldiskt vapen 
Blasonering: I blått fält tre av vågskuror bildade ginbalkar av silver, överlagda med ett med öppen krona krönt lejon av guld med röd beväring. Skölden krönt med kunglig krona. Vapnet antogs år 2003

 Källor 
 Bendz, Gunnar (1935). Göta hovrätt genom seklerna. Stockholm: Norstedt
 Franzén, Anders (2016). Göta hovrätt: rättvisans hemvist under fyra sekel''. Jönköping: Jönköpings läns museum

Noter

Externa länkar 

 Göta hovrätts webbplats
 Om Göta hovrätts inventarier

Hovrätter i Sverige
Byggnadsminnen i Jönköpings kommun
Domstolsbyggnader i Sverige
Öster, Jönköping
Byggnader i sandsten