Mikael Agricola

Mikael Olofsson Agricola, född cirka 1507 i Torsby i Pernå socken i östra Nyland, död 9 april 1557 i Nykyrka socken nära Viborg, var reformator för Finland, biskop i Åbo stift samt rektor för Åbo skola. Han uppfattas som det finska skriftspråkets fader.

Biografi
Mikael Agricola var son till en nyländsk bonde och hans skolgång började i Viborg. Han gick tidigt över till protestantismen och blev 1529 sekreterare åt biskopen Martin Skytte i Åbo stift. Han studerade teologi och språk vid Wittenbergs universitet för både Martin Luther och Philipp Melanchthon under perioden 1536–1539. Efter att ha utexaminierats som magister, återvände han till Åbo för att bli rektor vid katedralskolan, vilket han var till 1548, då han tog arbete som biskop Skyttes assistent fram till dennes död i slutet av år 1550. År 1554 tillsattes han som biskop i Åbo stift och blev därmed Finlands förste protestantiske biskop.

Asteroiden 3212 Agricola är uppkallad efter honom.

Det finska skriftspråkets fader
Han kallas ofta det finska skriftspråkets fader, då han publicerade de första tryckta böckerna på finska och genom dessa skapade en skriftspråksnorm. Den första boken var Abckiria, ABC-boken, som var en samling av de viktigaste områdena inom den kristna tron såsom budorden, Fader vår, trosbekännelsen med mera. Sedan följde den cirka 900 sidor tjocka böneboken Rucouskiria 1544, sedan hans översättning av Nya Testamentet, Se Wsi Testamenti, 1548 och Davids psalmer 1551–1552 till finska. Han gav även ut Luthers lilla katekes med flera böcker. Han baserade sitt skrivsätt på svenskan, eftersom Finland var en del av Sverige och svenska var det förhärskande språket i landets officiella liv, vid sidan om lågtyska och latin.

Var han lärt sig finska är omtvistat. Hans hemby var svenskspråkig, men hans mor kan ha varit från det finskspråkiga inlandet. Vissa drag i hans språk tyder på influenser i barndomen, både från inlandet och från estniskan (kontakterna över Finska viken var rätt livliga), också om hans finska språk i huvudsak bygger på dialekterna i sydväst. Det är tydligt att han hade lätt för språk, varför hans goda och idiomatiska finska kan ha inhämtats senare än i hemmet.

Hans dödsdag den 9 april är vedertagen flaggdag i Finland och firas som finska språkets dag.

Freden i Novgorod
Efter Gustav Vasas ryska krig 1555–1556 sändes Agricola i en delegation till Moskva i februari 1557, i vilken ingick också ärkebiskop Laurentius Petri, riksråden Sten Leijonhuvud, Bengt Gylta, Knut Lillie samt sekreteraren Olov Larsson för att fredsförhandla med Ivan IV Vasiljevitj (Ivan den förskräcklige). Uppdraget lyckades och freden slöts i Novgorod den 2 april 1557, men Mikael Agricola avled den 9 april i sin släde under hemresan. Agricola begravdes troligtvis inne i Viborgs domkyrka, men gravens exakta läge är inte känt.

Se även 
Lista över biskopar i Åbo stift
3212 Agricola

Referenser

Kommentarnoter

Vidare läsning
Simo Heininen, Mikael Agricola. Hans liv och verk. (Skrifter utg. av Svenska litteratursällskapet i Finland 817.)  Skellefteå 2017, 394 sidor. 

Sture Enberg: Mikael Agricola, Pernåpojken som blev reformator, Litorale förlag 2017

Externa länkar

Reformatorer
Biskopar i Åbo stift
Finländska präster under 1500-talet
Finskspråkiga författare
Finländska författare
Bibelöversättare
Personer från Pernå
Födda 1500-talet
Avlidna 1557
Män