kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ockelbosjuka

Ockelbosjuka (eller bärplockarsjuka och i Finland pogostasjuka) är en infektionssjukdom som orsakas av ett sindbisvirus som tillhör gruppen alfavirus. Sjukdomen sprids av myggor som sannolikt smittats av andra djur, troligen fåglar.

Historia
Ockelbosjukan upptäcktes för första gången i Sverige på 1960-talet, och kallades då för bärplockarsjukan. Efter ett större utbrott under 1980-talet i samhället Ockelbo fick den namnet ockelbosjukan. 1974 upptäcktes en grupp patienter med liknande symptom i östra Finland.

Läkaren Pasi Kuusisto fann likheter mellan den finska gruppen patienter och dem som drabbats av den svenska infektionssjukdomen ockelbosjuka. Kuusisito kallade den finska motsvarigheten pogostasjuka efter Ilomants kyrkby som ofta kallas Pogosta. Senare återfanns en liknande sjukdom i Ryssland som fick namnet karelsk feber.

Spridning av sjukdomen
Ockelbosjukan orsakas av ett arbovirus vilket innebär att det sprids via myggor, och är därmed en zoonos. Majoriteten av infektionsfallen av ockelboviruset sker under sensommaren, främst augusti och september då det finns rikligt med myggor av arterna Culex och Culiseta som är de främsta bärarna av detta alfavirus. Människor smittas när den bärande myggan bits, men det kan inte smittas vidare mellan människor. Inkubationstiden är relativt kort, oftast 12 till 36 timmar.

Symptom
Symptomen skiljer sig en aning mellan de olika varianterna av sjukdomen. Ockelbosjukan har symptomen feber, utslag, artrit (ledinflammation), kronisk artrit och onormal hudkänslighet (allodyni - så som att det kittlas, bränns eller kliar). Pogosta har symptomen feber, utslag, artrit och kronisk artrit. Karelska febern har symptomen feber, utslag och atralgi (smärta i eller kring en led). Sjukdomen läker av sig själv men upp till 20 % av patienterna har ledbesvär även flera år efteråt. Diagnosen ställs med utgångspunkt på symptomen och med hjälp av blodprov som visar om patienten har antikroppar mot viruset.

Förebyggande åtgärder
Något vaccin mot ockelbosjuka finns inte. Förebyggande åtgärder för att undvika att bli smittad är skydda sig med hjälp av till exempel täckande kläder och myggmedel.

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Ockelbosjuka - Folkhälsomyndigheten

Virussjukdomar
Andy Pandy

Andy Pandy är en brittisk barn-TV-serie skapad av Freda Lingstrom och Maria Bird, som ursprungligen sändes 1950–1970 i BBC.

Den blev 1956 det första barnprogrammet som sändes i svensk TV. Serien visade i Sveriges Television 1956-1958. Inledningstexten i sången var "Andy Pandy heej på dej..." Han var en marionettdocka med en nallebjörn som bästa kompis och tillsammans bodde de i en picknickkorg. En annan figur som Andy och nallebjörnen var vän med var en trasdocka som hette Looby Loo som också medverkade. Serien var inköpt till Sverige från BBC och var dubbad till svenska.
Programledare i Sverige var Meta Velander.

Källor

Brittiska barnprogram på TV
Brittiska TV-serier från 1950-talet
Brittiska TV-serier från 1960-talet
Brittiska TV-serier från 1970-talet
TV-seriestarter 1950
TV-seriestarter 1956 
TV-serieavslutningar 1970
Dockor
Brommaplan

Brommaplan är ett lokalt centrum och trafikknutpunkt i Bromma i Stockholms kommun, med ett torg, en tunnelbanestation, en bussterminal, en stor rondell och närbutiker, apotek, restauranger, hotell,  baptistkyrka samt ett systembolag. Här återfinns sedan 2008 även punkthuset Brommahöjden.

Kommunikationer
När Brommaplan planerades 1940, kallades Brommaplan med omgivningar för "Centrala Bromma". Precis som idag var kommunikationerna viktiga. 1936 invigdes Bromma flygfält, och var då en av Europas modernaste flygplatser. På 1930-talet åktes buss till och från stan till Brommaplan, innan bussarna ersattes av Ängbybanan och Tunnelbanan

Tunnelbanestationen

Stationen trafikeras av T-banans gröna linje och består av en plattform utomhus med entré från väster. Den öppnades den 26 oktober 1952 när t-banan Hötorget-Vällingby invigdes.

Viadukten över torget togs i bruk år 1944 och trafikerades då av spårvagnslinjen Ängbybanan.

Avståndet till station Slussen är 10,5 kilometer.

Bussterminalen
I anslutning till tunnelbanestation finns en stor bussterminal huvudsakligen för busstrafiken till Ekerö kommun. Den togs i bruk år 1968 och ersatte då Mälaröbussarnas gamla ändhållplats vid Kronobergsparken i närheten av Fridhemsplan i Stockholms innerstad. Även lokala bussar inom Västerort och blåbussarna 176 och 177 mot Mörby station angör terminalen.

Rondellen
Brommaplan kan även kallas för en stor trafikknut med rondell vid korsningen mellan Drottningholmsvägen 400, Kvarnbacksvägen 135, Spångavägen 1 och Bergslagsvägen 1. Trafikknuten är 100 meter i diameter och har sex anslutande gator. Drottningholmsvägen viker här av söderut mot Drottningholm och Ekerö, och Länsväg 275 byter namn till Bergslagsvägen.

Konst 
På Brommaplan finns ett flertal konstverk av Berndt Helleberg. Konstellationen föreställer en fågel som vakar över sina ägg. Huvudverket är en gul fågel som flyger över Bromma torg, äggen är i sin tur utspridda över torget (ett svart, ett gult och ett blått). Konstverken restes 1969 och anses lika spännande och lekfulla än idag.

Referenser

Externa länkar 

Riksby
Gator och torg i Västerort
Pellepennan och Suddagumman

Pellepennan och Suddagumman var ett barnprogram i svensk tv åren 1965-1970. Det var en ritsaga av Gunnel Linde, tecknad av Ulf Löfgren, som handlade om Pellepennan som ritade och Suddagumman som suddade. Deras barn hette Sudderudden och Stumpan, gemensamt benämnda kluddabarnen.  

Gunnel Linde och Ulf Löfgren gjorde även tre böcker med figurerna: Pellepennan och Suddagumman (1968), Pellepennan, Suddagumman och kluddabarnen (1969) och Pellepennan och Suddagumman som ordbehandlare (1989).

Referenser

Externa länkar

Barnprogramsutredningen
Pellepennan och Suddagumman på SVT Play

Fiktiva figurer från Sverige
Svenska animerade TV-serier från 1960-talet
Fiktiva familjer
Fiktiva radarpar
Barn- och ungdomsprogram i Sveriges Television
Farbror Frippes skafferi

Farbror Frippes skafferi var ett barnprogram i Sveriges Television. Martin Ljung, alias farbror Frippe ("Fredrik"), botaniserade bland filmburkarna i sitt skafferi. Sändes för första gången den 27 oktober år 1976.

Ett stående inslag var burken med en ramsa om Pelle Plutt:
"Pelle Plutt plutt plutt Tog ett skutt skutt skutt
Över ån ån ån, tappa tån tån tån in i kammarn efter hammarn, spika fast den lilla tån"

Han hade även den "håriga burken" som han tog fram i bland.

Svenska barnprogram på TV
Avesta (olika betydelser)

Avesta kan syfta på:

 Avesta (annonsblad) – en tidning utgiven 1911
 Avesta (religiös skrift) – zoroastrismens samling av heliga texter

Platsen Avesta i Dalarna, Sverige

Indelningar i Avesta kommun
 Avesta kommun – en kommun i Dalarnas län 1971–
 Avesta – en tätort samt centralort i Avesta kommun
 Avesta distrikt – ett distrikt i Avesta kommun och Dalarnas län 2016–
 Avesta socken – en socken i Dalarna 1642–
 Avesta landskommun – en tidigare kommun i dåvarande Kopparbergs län 1863–1906
 Avesta municipalsamhälle – ett tidigare municipalsamhälle i Avesta landskommun 1889–1907
 Avesta köping – en tidigare köping i Kopparbergs län 1907–1919
 Avesta stad – en tidigare kommun i Kopparbergs län 1641–1688 och 1919–1970

Järnvägsstationer
 Avesta centrum – en järnvägsstation längs Dalabanan
 Avesta Krylbo station – en järnvägsstation i stadsdelen Krylbo i tätorten Avesta

Industrier
 Avesta kopparverk – ett verk för kopparframställning 1636–1869
 Avestakoncernen – en tidigare  ståltillverkare
 Avestas gamla kraftstation – ett tidigare vattenkraftverk på nuvarande Koppardalsvägen 62 i Koppardalen i Avesta

Församlingar
 Avesta församling – en församling i Tuna kontrakt i Västerås stift
 Avesta kyrka – en kyrkobyggnad i Avesta

Jämför med
Alvesta
Insjön, Leksands kommun

Insjön (), är en tätort i Leksands kommun, tillika kyrkort i Åls socken, Dalarnas län och ligger cirka 10 kilometer sydost om Leksand. 

Orten genomkorsas av riksväg 70 samt av järnvägen Dalabanan.

Historia 

1884 drogs järnvägen från Borlänge fram till Ål och en järnvägsstation anlades vid en brygga i sjön Insjön, varifrån man sedan kunde fortsätta med ångbåt till Leksand, Rättvik och Mora. Här, i anslutning till Ålbyn eller Ålbyggebyn växte ett mindre centrum fram, främst tack vare Åhlén & Holm som gjorde poststationen här till den näst största i Sverige vad gällde skickade försändelser. Järnvägs- och poststationens namn gjorde att namnet Ålbyn trängdes undan.

1914 blev järnvägsförbindelsen till Leksand och Rättvik klar, och stationen flyttades då till byn Övre Heden, men behöll sitt namn. Samhället vid Ålbyn övergavs snart. I stället växte samhället runt järnvägen. Redan tidigare satt byn Holen ihop med byarna Övre och Nedre Heden, något som ytterligare utvecklades i takt med att Insjön växte.

Befolkningsutveckling

Näringsliv 
Insjön är känt för entreprenörsanda. I Insjön finns en del större företag såsom sågverk, trähusfabrik (japanska Tomoku Hus), postorderföretag, byggföretag och hemslöjdsföretag. Dessutom finns ett stort antal småföretag. Åhlen & Holm (Åhléns) grundades som postorderföretag 1899 i Insjön men idag är det Clas Ohlson med postorder och varuhus som är det tongivande företaget i Insjön och Leksand. I början av 1900-talet fanns här Kocks Kryddor, ej att förväxla med företaget Kockens kryddor. Insjön har en betydande inpendling av arbetskraft.

Utbildning 
Inom hemslöjds- och konsthantverkskretsar är Hemslöjdens gård – Sätergläntan ett begrepp. Den startade som en vävskola i början 1900-talet och ligger på Knippboberget.

Referenser

Litteratur 
 Insjöns idrottsförening 50 år – jubileumsskrift 1905-1955, Insjöns IF, Insjön, 1957, ursprung BURK, Bibliotekstjänst AB
 Insjöns Idrottsförening 100 år – jubileumsskrift 1905-2005, Insjöns IF, Insjön, 2006, LIBRIS-id 10339489 
 Siljedahl, Erik. Ett besök hos Åhlén & Holm , Insjön (Spectator), Falun, 1906, LIBRIS-id 3049978 
 Åhlén, J.P. Insjön. Insjön, 1909. LIBRIS-id 9657500
 Hellström, H. Det företagsamma Insjön. Åhls sockens historia, bok 13, Insjön 2012

Externa länkar 
 
 Åhls hembygdsförening
 Åhls minnesgård

Orter i Leksands kommun
Tätorter i Sverige
Gävleborgs län

Gävleborgs län är ett län i sydöstra delen av Norrland i mellersta Sverige. Residensstad är Gävle. Länet bildades 1762 genom en utbrytning ur Västernorrlands län och dit även Härjedalen ingick till 1810. Området bildar sedan 1 januari 2015 Region Gävleborg.

Gävleborgs läns valkrets utgör valkrets vid riksdagsval i Sverige.

Historia
Länet inrättades 29 juni 1762 när man avskilde landskapen Gästrikland, Hälsingland och Härjedalen från Västernorrlands län. Härjedalen överfördes  7 maj 1810 till Jämtlands län.

Geografi
Länet omfattar landskapen Gästrikland (bortsett från en mindre del av Söderfors socken) och Hälsingland (förutom Ytterhogdals och Ängersjö socknar). Till Gävleborgs län hör också en mindre del av Dalarna, Hamra distrikt (Orsa finnmark) i Ljusdals kommun.

Styre och politik

Administrativ indelning
Gävleborgs län består administrativt av tio kommuner.

Ekonomi och infrastruktur

Infrastruktur

Utbildning och forskning 
Det finns 156 grundskolor i länet, bland annat Nynäs Montessori,  Stigslunds skola, Vallhovskolan och Norrsätraskolan samt 26 gymnasieskolor, till exempel Bessemerskolan och Borgarskolan .

I länet finns även en högskola, Högskolan i Gävle, med cirka 14 500 studenter.

Befolkning

Demografi

Tätorter
De fem största tätorterna i länet enligt SCB 2018:

Residensstaden är i fet stil

Befolkningsutveckling

Kultur

Traditioner

Kultursymboler och viktiga personligheter
Länsvapnet
Blasonering: Kvadrerad sköld, i fält I och IV Gästriklands vapen, fält II och III Hälsinglands.

Från början hade länsstyrelsen använt landskapsvapnen i en kluven sköld. När vapnet skulle fastställas av Kungl. Maj:t 1938 valde man i stället kvadrering för att få bättre proportioner på de ingående vapnen. Att en liten del av landskapet Dalarna också ingår i länet har inte beaktats.

Se även
 Gävledala - Regionalnyheter
 Landshövdingar i Gävleborgs län
 Region Gävleborg
 Sydliga samer

Referenser

Externa länkar

 Länsstyrelsen i Gävleborgs län
 Region Gävleborg
 Regionfakta - Fakta och perspektiv om Gävleborgs län

 
Sveriges län
Fältherre

Fältherre eller härförare kallas en person som under ett krig leder en på en krigsskådeplats självständigt uppträdande här. Med fältherreskap, eller krigskonst, betecknar man vanligen sättet att utföra ett fälttåg, ett krig. Krigskonsten ställer synnerligen stora fordringar på fältherren, och Napoleon I erkände inte flera än sju verkliga fältherrar, nämligen Alexander den store, Hannibal, Julius Cæsar, Gustav II Adolf, Turenne, Eugen av Savojen och Fredrik den store. Ytterligare relevanta namn som kan adderas till denna skara är till exempel Napoleon själv, Scipio Africanus, Djingis khan, Lennart Torstenson, Karl XII, Moltke d.ä., Paul von Hindenburg, Erich von Manstein, Erwin Rommel, Gerd von Rundstedt, Georgij Zjukov och Bernard Montgomery.

Se även
Allokution
Lista över fältherrar

Källor

Krigföring
Termer inom historia
Social status
Stereotyper och arketyper
Hockeyfrilla

En hockeyfrilla eller hockeyfrisyr är en frisyr som kännetecknas av längre hår i nacken och kortare hår i luggen och på sidorna.

Namn 
Namnet härstammar från att många kända professionella hockeyspelare bar frisyren under 1980-talet och första hälften av 1990-talet. I svensk media dyker begreppet hockeyfrisyr och hockeyfrilla upp 1993, vilket sammanföll med att bandet De lyckliga kompisarna släppte låten Ishockeyfrisyr. På danska heter hockeyfrilla "svenskerhår", eftersom frisyren blev populär tidigare i Sverige än i Danmark.

Historia 

Under 500-talet skrev den bysantinske lärde Procopius om grupper med unga män som hade frisyrer med långt hår i nacken och kortklippt lugg. Denna stil som var otypisk i romarriket kallades för "hunnerstil".

Under 1970-talet blev hockefrillan populär inom vissa kretsar och bars av rockstjärnor som Rod Stewart, David Bowie, Andy Mackay i Roxy Music, och Paul McCartney.

Under 1980-talet i USA blev hockeyfrillan även populär inom den lesbiska kulturen.

Frisyren föll i onåd vid mitten av 1990-talet och i populärkulturen används den sedan dess flitigt, inte sällan nedvärderande, för att markera att en person saknar modemedvetenhet, har svårt att hänga med sin tid, kommer från arbetarklassen eller är socialt inkompetent. Ett exempel är komedin Wayne's World från 1992. De lyckliga kompisarna lanserade sången Ishockeyfrisyr 1993. Punkbandet Vandals släppte låten "I've Got an Ape Drape" 1998 där de sjöng om frisyren som "bärs av countrymusiker och gäster i The Jerry Springer Show".

I början av 2000-talet återuppstod hockeyfrillan som modefrisyr inom vissa kretsar.

Galleri

Referenser 

Frisyrer
Anna Johansdotter (Vasa)

Anna Johansdotter (Vasa), född på 1470-talet, död 1506 och begravd i Vadstena, var en svensk adelsdam, dotter till riddaren och riksrådet Johan Kristiernsson (Vasa) och hans andra hustru  Brita Tordsdotter (Bonde).

Anna ägde jord i Lyhundra och Vaksala härad samt i Frötuna och Länna skeppslag i Uppland. Hon ägde även jord i Siende härad i Västmanland.

Gift senast 1498 med riddaren, sedermera riksrådet och hovmästaren Ture Jönsson (Tre Rosor).

Barn:
 Jöran (Georgius), domprost i Uppsala, död 1543
 Johan Turesson (Tre Rosor), riddare och riksråd, död 1556
 Erik, endast nämnd 1525
Laurens Turesson (Tre Rosor), riksråd, död 1560

Uppgiften att Anna dog 1551 och begravdes i Sko kyrka beror på förväxling med Ture Bengtsson till Händelö änka Anna Pedersdotter Bielke.

Källor
Äldre svenska frälsesläkter II, häfte 1, (Stockholm 2001)

Noter

Vasaätten
Kvinnor
Födda 1470-talet
Avlidna 1506
Gustav Johansson (Tre Rosor)

Gustav Johansson (Tre Rosor), född 1531 på Nyköpingshus, död den 3 april 1566 på Haga slott i Uppland, var en svensk greve och riksråd.

Han var son till Johan Turesson (Tre Rosor) och Kristina Nilsdotter (Gyllenstierna). 1550 var han sändebud till kejsar Karl V och 1554 utnämndes han till riksråd. Vid Erik XIV:s kröning i Uppsala 1561 upphöjdes han till greve och skrev sig därefter greve till Enköping och friherre till Lindholmen.

Han var från 1562 intill sin död lagman i Västmanlands och Dalarnas lagsaga.

Gift 1) med  Ingeborg Kristoffersdotter (Röd)
Gift 2) med Cecila Gustavsdotter (Stenbock)

Barn:
 Johan Ros
 Sigrid Gustavsdotter (Tre Rosor), gift 1579 med Bengt Gabrielsson Oxenstierna den äldre (ca 1550-1591), död 1586
 Sten Gustavsson (Tre Rosor)

Källor

Födda 1531
Avlidna 1566
Svenska riddare
Svenska riksråd under 1500-talet
Ätten Tre Rosor
Män
Lagmän i Västmanlands och Dalarnas lagsaga
Personer från Nyköping
Jöns Knutsson (Tre Rosor)

Jöns Knutsson var ett svenskt riksråd och hövitsman i Dalsland. Han är tidigast nämnd 1467 och blev riksråd senast 1480. Jöns Knutsson nämns sista gången levande 26 maj 1496 och var med säkerhet död 11 mars 1498. Jöns Knutssons sätesgård var Falun i Strö socken, Kållands härad.

Biografi
Jöns Knutsson var son till Knut Jonsson (Tre Rosor), Västergötlands lagman och riksråd, och Agnes Alfsdotter, dotter till norska riksrådet Alf Haraldsson (Bolt). Jöns Knutssons bror Alv Knutsson (Tre Rosor) var norskt riksråd.

Jöns Knutsson var gift tre gånger, med:
Arfrid Åkesdotter, dotter till Åke Jönsson (Svarte skåning), nämnd 1490 som död.
Ingrid Eriksdotter (Skanke), dotter till norska riksrådet Erik Sämundsson. Barn:
 Ture Jönsson (Tre Rosor)
Ermegard Fickesdotter von Bülow, dotter till Ficke von Bülow och Hebbla Albrektsdotter (Bydelsbach), tidigare gift med Måns Bengtsson (Natt och Dag). Hon överlevde Jöns och levde ännu 1507.

Se även 
Tre Rosor

Källor
Äldre svenska frälsesläkter, häfte II:1 s 91 ff.

Noter

Svenska riksråd under 1400-talet
Ätten Tre Rosor
Avlidna 1490-talet
Män
Födda okänt år
Knut Jönsson (Tre Rosor)

Knut Jönsson (Tre Rosor), död efter 1438, var väpnare, riksråd och lagman i Västergötland 1434–1438. Hans far Johan Knutsson Tre rosor levde ännu 1378 och farmor Kristina Bengtsdotter var dotter till lagmannen Bengt Hafridsson och Knuts företrädare i Västergötland Gustav Magnusson (Tre Rosor) var troligtvis en syssling.

Detta är den Knut Jonsson, som tillsammans med Arent Stubbe år 1419 mördade f.d lagmannen och riksmarsken Erik Erlandsson (Sparre av Rackeby):

Botgöring är beskrivet i handlingar rörande deras släktingars botgöring i form av att skänka Hunnavik tillsammans med Bohult till Nydala kloster. Gåvan var ett sätt för väpnarna Knut Jonsson och Arend Stubbe att köpa sig själslig (och juridisk?) frid efter att de mördat herr Erik Erlandsson 

Knutsson anges i artikeln  vara systerson till den omnämnde Johan Hjärne:

Gift med 
X Jönsdotter (Magnus Marinasons ätt), dotter till Jöns Magnusson (Magnus Marinasons ätt).
 Agnes Alfsdotter, dotter till norska riksrådet Alf Haraldsson (Bolt) och Katarina Jonsdotter (Roos)

Barn:
 Jöns Knutsson (Tre Rosor)
 Alv Knutsson (Tre Rosor) Riksråd i Norge.
 Märta Knutsdotter (Tre Rosor) gift med Jöns Lage Posse

Se även 
 Tre Rosor
 Magnus Marinasons ätt

Källor                                          

Personer i Sverige under 1400-talet
Ätten Tre Rosor
Män
Avlidna 1400-talet
Födda okänt år
Lagmän i Västergötland
Svenska mördare
Alv Knutsson (Tre Rosor)

Alv Knutsson (Tre Rosor), född cirka 1420, död 1496, var riddare och riksråd i Norge. Han var en av sin tids största jordägare i riket.

Alv Knutsson var son till den svenske adelsmannen Knut Jönsson (Tre Rosor). Knut Jönsson grundade den svenska adelsätten Tre Rosor. Knut gifte sig med den norska fru Agnes Alvsdotter, som var arvinge till Giske- och Sudreimgodsen (Norges största gods). Alv Knutsson fick dessa egendomar i arv. Brodern Jöns fick den svenska lotten efter Knut Jonsson. Alv Knutsson gifte sig 1457 med Magnhild Oddsdatter (cirka 1425–1499), änka efter Bengt Harniktsson. Genom äktenskapet fick han godset Grefsheim på Hedmarken.

Alv Knutsson innehade ett antal viktiga ämbeten under sin livstid. Som riksråd ägnade sig inte så mycket åt rikspolitiken utan föredrog troligen att sköta sina egendomar. Mycket tyder dock på att han 1448 stödde Karl Knutssons kandidatur som norsk kung och att han var en av de 15 som dubbades till riddare av Karl 1449. Hans ovänskap och fejd med riddaren och riksrådet Hartvig Krummedike är känd. Fiendskapen gick i arv till deras söner Odd och Knut och Henrik Krummedike.

Barn:
 Knut Alvsson (Tre Rosor) Svenskt riksråd. Född 1457, död 1502 (dräpt).
 Odd Alvsson (Tre Rosor). Född 1460, död 1497.
 Karine Alvsdotter

Se även 
Tre Rosor

Källor 

Födda 1400-talet
Avlidna 1496
Norska riksråd
Ätten Tre Rosor
Män
Personer i Norge under 1400-talet
Riddare
Militärer under 1400-talet
Karl Knutsson (Tre Rosor)

Karl Knutsson till Giske (död 1520), var en norsk härförare. Han var son till Knut Alvsson (Tre Rosor) och Görvel Eriksdotter (Gyllenstierna).

Efter att hans fader, som var en av Norges rikaste män, 1502 dödats av Henrik Krummedike, bosatte sig Karl i Sverige. Så småningom (möjligen på grund av slitningar i familjen) övergick han till kung Kristian II. Det är troligt att det var i utbyte mot detta som allt konfiskerat gods efter fadern återfördes till honom. Släktgården Giske gård återlämnades först 1515. Som Kristian II:s man gick Karl nu in i den danska krigstjänsten mot Sverige.

I maj 1517 seglade en flotta från Köpenhamn med 3000 man under ledning av Joachim Trolle, amiralen Søren Norby och Karl Knutsson. De landade först utanför Västervik, där många sökte tillflykt till slottet Stegeholm. Karl Knutsson lät bränna slottet, många försökte fly och dödades av soldaterna eller drunknade i vallgraven. De cirka 200 som stannade kvar i slottet kvävdes av röken och brändes. Enligt berättelser, blev det till ett blodig massaker där också civila slaktades, och därefter fortsatte Trolle, Norby och Karl Knutsson norrut. Den danska flottan ankrade i Värtan och trupperna drog mot Stockholm, men Sten Sture den yngres soldater gick till motattack och lyckades stoppa invasionen vid Vädla. För att rädda det som kunde sparas beordrade danskarna reträtt och hela skvadronen återvände till Danmark.

Under kung Kristians förnyade attack 1519 ledde Karl Knutsson de danska styrkor som marscherade in i Västergötland och tog Älvsborg, som byggdes om. Sedan var Karl Knutsson med när Norrby attackerade Öland och Borgholms slott stormades sommaren 1519. 

Efter slaget vid Bogesund i januari 1520 anlände Kristian själv till Stockholms utkanter med sin flotta och i den följande belägringen av Stockholm stupade Karl Knutsson.

Se även
 Norges historia
 Tre Rosor

Vidare läsning
 Harrison, Dick, Stockholms blodbad, Historiska Media, 2019 

Avlidna 1520
Ätten Tre Rosor
Män
Födda okänt år
Personer i Norge under 1500-talet
Erik Knutsson (Tre Rosor)

Erik Knutsson (Tre Rosor), hövitsman på Kalmar slott. Son till Knut Alfsson (Tre Rosor). Avrättad i Stockholms blodbad 8 nov. 1520. Var gift med Margareta Eriksdotter (Vasa), dotter till Erik Karlsson (Vasa).

Se även
 Tre Rosor

Personer som avrättades under Stockholms blodbad
Ätten Tre Rosor
Födda 1400-talet
Avlidna 1520
Män