kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Dynamiskt minne

Dynamiskt minne eller Dynamiskt RAM (DRAM) är ett flyktigt läs- och skrivbart datorminne som ofta används som arbetsminne och i grafikkort till datorer. Varje minnescell (som lagrar en bit) består i princip av en kondensator och en transistor. Lagring av en binär 1:a sker genom att kondensatorn laddas upp, och en 0:a genom att den laddas ur. Eftersom kondensatorn läcker måste minnet återskrivas (eng. refresh) med några millisekunders mellanrum för att bibehålla data.

Transistorn kan ses som en strömbrytare som drar ström enbart vid skrivning, läsning och uppdatering. Dynamiskt minne har därför moderat effektbehov trots hög lagringsdensitet jämfört med statiskt minne (SRAM) där varje minnescell utgörs av en bistabil vippa (typiskt 6 transistorer). Fördelen med riktiga vippor är dock att statiskt RAM kan göras både snabbare och strömsnålare än DRAM (dock ej samtidigt).

Den första minnescellen enligt DRAM-principen togs fram 1966 av Robert Dennard, en forskare på IBM:s Thomas J. Watson Research Center.

RAM-minnen

el:Μνήμη τυχαίας προσπέλασης#Τύποι μνήμης RAM
Georgius Agricola

Georgius Agricola, eller Georg Agricola, latinisering av Georg Pawer (Georg Bauer), född 24 mars 1494 i Glauchau, Sachsen (i nuvarande Tyskland), död 21 november 1555 i Chemnitz, Sachsen, var en tysk läkare, humanist, mineralog och metallurg. Han kallas ofta mineralogins och metallurgins fader.

Bergskedjan Montes Agricola på månen har fått sitt namn efter honom.

Biografi
Efter att ha bedrivit medicinska studier i Leipzig och även i Italien praktiserade Agricola som läkare i Joachimsthal i Böhmen (nuvarande Jachymov i Tjeckien). Efter att han fått en pension av kurfursten Moritz av Sachsen slog han sig ned i Chemnitz där han både blev stadsfysikus och även borgmästare (han avsattes 1552 på grund av religionsstridigheter). Han var den första att försöka klassificera mineral och bergarter baserad på deras fysiska egenskaper. Agricola hade stor betydelse för bergsvetenskapen genom en rad uppfinningar, bland annat en metod att rosta malm och att tillvara ta det vid rostningen utvunna svavlet. Han förbättrade även metoderna för att tillverka koksalt, alun, vitriol och salpeter. 

En av de uppfinningar som beskrivs i De re metallica är en vattenpump bestående av ett trärör (pipa), genom vilket en ändlös kedja med tagelfyllda skinnpåsar (pungar) dras. Detta slags pump kallas kedjepump eller "pipepungskonst" och användes vid Stora Kopparberget i Falun från 1500-talets mitt.

Bibliografi 
 De natura fossilium (1546)
 De re metallica (1556)

Källor 
 Nationalencyklopedin
 Uppfinningarna, band 9 - Baltiska förlaget 1926

Noter

Tyska metallurger
Tyska mineraloger
Födda 1494
Avlidna 1555
Män
Alumner från Leipzigs universitet
Mannen från Mars

Mannen från Mars () är en amerikansk film, Sci-Fi, från 1951. Regisserad av Robert Wise. Den hade biopremiär i USA den 18 september 1951.

Handling
Klaatu, en utomjording med mänskligt utseende landar på jorden i ett flygande tefat tillsammans med en följeslagare, den stora roboten Gort. Med sig har han ett budskap om fred, men det första som möter honom är soldater som omringar rymdskeppet. Militären börjar skjuta på Klaatu och Gort, varvid roboten börjar förgöra artilleripjäser och handeldvapen. Under skottstriden skjuts Klaatu och förs till ett sjukhus, varifrån han senare rymmer för att få träffa vanliga jordbor. Han lyckas under namnet "Mr. Carpenter" göra sig till vän med en familj, och med deras hjälp kontaktar han den framstående vetenskapsmannen Professor Barnhardt och övertygar denne att sammankalla ett möte mellan betydande vetenskapsmän för att övertyga politikerna att lyssna på hans budskap. 

För att visa att han menar allvar stänger han på en förbestämd tid av all elektrisk ström och alla förbränningsmotorer över hela jorden, med undantag för sjukhus och liknande, i trettio minuter. Detta får omvänd effekt då han nu uppfattas som en säkerhetsrisk och skjuts efter en omfattande biljakt. Gort är programmerad att med våld om nödvändigt försvara Klaatu vid sådana omständigheter. Klaatu sänder Helen, en av medlemmarna i familjen han lärt känna, för att ändra Gorts order. Det görs med de klassiska orden: Gort, Klaatu barada nikto. Gort hämtar då Klaatu till tefatet där han återupplivas.

Klaatu får nu tala med vetenskapsmännen och berättar sitt budskap: antingen kan människorna sluta kriga med varandra och då bli en av många rymdfarande arter, eller också kommer de att utrotas.

Referenser i populärkultur
Det kanadensiska rockbandet Klaatu har tagit sitt namn från filmens huvudperson.
Termen "Klaatu barada nikto" från denna film har ofta blivit omnämnda i senare populärkultur.
På omslaget till Ringo Starr's fjärde soloalbum "Good Night Vienna" återfinns Klaatu med Starr inklippt i bilden.
1972: På Alice Coopers musikalbum School's Out förekommer orden i slutet av sången My Stars.
1989: I 1987 års tecknade TV-serie om Teenage Mutant Ninja Turtles, i episoden "Invasion of the Turtle Snatchers", stöter Donatello och Rocksteady på en utomjordisk familj bestående av Klaatu, Barada och Nikto. Klaatu är fadern, Barada är modern och Nikto är den lille pojken. Familjen tillhör ett fredligt folk från en planet som kretsar kring stjärnan Antares., och dessa antarianer är ett fredligt folk.
1992: I Army of Darkness måste antihjälten Ash repetera orden "Klaatu barada nikto" innan boken Necronomicon kan avlägsnas från dess förvaringsplats. Han glömmer emellertid det sista ordet och yttrar således "Klaatu...barada...ni *host host*"

Se även
 The Day the Earth Stood Still (film, 2008)

Referenser

Externa länkar

 

Amerikanska filmer 1951
Amerikanska science fiction-filmer
Amerikanska dramafilmer
Washington D.C. på film
Filmer i regi av Robert Wise
Engelskspråkiga filmer
Robotar på film
Filmer bevarade i National Film Registry
Anti-krigsfilmer
Kalla kriget på film
Titanic (olika betydelser)

Titanic kan syfta på:

 RMS Titanic – ett passagerarfartyg som sjönk på sin jungfruresa
 Titanic (film, 1943) – en tysk film
 Titanic (film, 1953) – en amerikansk film
 Titanic (film, 1997) – en amerikansk episk romantisk katastroffilm från 1997
 Titanic (sång) – en sång skriven av Mikael Wiehe
 Titanic (musikgrupp) – en norsk-engelsk rockgrupp
 Titanic (miniserie) – en kanadensisk-amerikansk miniserie från 1996
Refektorium

Refektorium är matsalen i ett kloster, och är förutom matborden och sittmöblerna i regel inredd med en kateder, vigvattenskärl och ibland även ett altare.

Språkligt kommer refektorium av medeltidslatinets refectorium, av senlatinets refectorius "vederkvickande", vilket i sin tur härleds ur latinets reficio "göra på nytt", "vederkvicka", "ta igen sig".

Källa

Externa länkar 

Kloster
Rum
Huron

Huroner eller Wendat är en av Nordamerikas urbefolkningar.

Samhällsliv

Huronerna levde i nuvarande Ontario, vid Ontariosjön, när européerna kom till området, och var egentligen ett förbund av fyra olika irokesiska folk. Deras samhällen omfattade i början av 1600-talet cirka 20 000 personer. De levde i fasta palissadomgivna byar och odlade majs, grönsaker och tobak och flyttade till nya boplatser först när jorden var utsugen. De hade en komplex organisation. Ett fixerat antal kvinnovalda hövdingar svarade för de uråldriga lagarnas efterlevnad, medan militära ärenden sköttes av särskilda krigshövdingar. Privat äganderätt iakttogs strängt, vare sig det handlade om lösöre eller markegendom. Huronerna övade en antropomorfiserad naturreligion. Gudavärldens rangskala var ytterst bestämd. I den noggranna ritualen spelade dödskulten stor roll.

Historia

Under början av 1600-talet utkämpade huronerna ständigt blodiga krig med Irokesförbundet vilket 1649 förintade huronförbundet politiskt och demografiskt. Detta ledde till att de överlevande skingrades i små grupper, som delvis blandades med andra folk, delvis skapade en ny etnicitet, wyandoter. Den enda grupp som behöll sin huronska etnicitet flydde till staden Québecs närhet, där de tilldelades ett reservat och en indianmission Village-des-Hurons. De förenade sig sedan med andra irokesiska och algonkinska grupper till ett förbund, Kanadas sju nationer, för att bekämpa irokesförbundet.

Moderna huroner
Nation Huronne-Wendat de Wendake, vid Wendake, som numera ligger inom Québecs stadsgräns, har omkring 3 000 medlemmar.

Folke Cronholms huron-wendat-dräkt 

Den svenske generalkonsuln i Quebec, Folke Cronholm, utsågs till hedersmedlem i december 1905 av huron-wendat i reservatet Wendake i den tidigare staden Lorette (numera del av Quebec). Vid ceremonin var bland annat kung Oscar II närvarande. Cronholm fick vid detta tillfälle en dräkt som endast skulle bäras av hövdingar. Den är tillverkad av Miss Caroline Gros Louis (1876-1941). I samband med detta fick han även hedersnamnet 'Tsa8enhohi, Gamen'. Dräkten donerades 1936 till Etnografiska museet tillsammans med det diplom som han fick för sitt arbete.

Se även
Wyandot

Referenser 

 Carlquist, Gunnar (red.) (1932). Svensk uppslagsbok. Malmö: Svensk Uppslagsbok AB:s förlag, band 13 s. 477.

Noter

Externa länkar  

Ursprungsfolk i Nordamerika
Kanadas samhälle
Nordamerikanska indianer
Irokeser
Stringbody

Stringbody är ett tätt åtsittande, benlöst helkroppsplagg vars nedre bakdel utgörs av en smal tygremsa som löper mellan skinkorna. Plagget har utvecklats ur den betydligt äldre bodyn, men kan föras till samma kategori minimala damunderkläder och herrunderkläder som stringtrosor. Kvinnlig stringbody med sträng också i den främre delen kallas T-front stringbody. Stringbodyn finns i varianter vars överdel liknar såväl linnet som den lång- eller kortärmade t-shirten.

Bilder

Se även
Slingshot
Stringtrosor

Damunderkläder
Herrunderkläder
Erland

Erland är ett mansnamn med sannolikt nordiskt ursprung, troligen med betydelsen "utländsk" eller "främmande" från fornnordiska erlendr, och ursprungligen använt som ett binamn. Kan alternativt ha ett västgermanskt ursprung. Den danska och norska formen är Erlend, den isländska Erlendur.

Erland hade en popularitetsperiod från 1910-talet fram till och med 1940-talet och var under 1930-talet ett av de 100 vanligaste förnamnen.
Numera är namnet relativt ovanligt och används mest som andranamn.
31 december 2005 fanns det totalt 10 105 personer i Sverige med namnet, varav 1 774 med det som tilltalsnamn.
År 2003 fick 40 pojkar namnet, varav 4 fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 8 januari (sedan 1901).

Personer med namnet Erland eller Erlend 
 Erland Brand, konstnär
 Erland Samuel Bring, professor i matematik
 Erland Colliander, skådespelare
 Erland Cullberg, konstnär
 Erland Hagegård, operasångare
 Erland Hellström, fotbollsspelare

 Erland Josephson, skådespelare, regissör och författare
 Erland von Koch, tonsättare
 Erland Nordenskiöld, museiman och upptäcktsresande
 Erland Richter, psalmförfattare
 Erland Ringborg, f.d. generaldirektör
 Erland Stoor, musiker
 Erlend Loe, norsk författare
 Erlend Øye, norsk musiker

Fiktiva personer 
 Riddaren Erland i romanen Singoalla av Viktor Rydberg (1865)
 Erlend i Kristin Lavransdatter av Sigrid Undset (1920 - 1922
 Erlendur Sveinsson, kriminalpolis i kriminalromaner av Arnaldur Indriðason

Källor 
 Eva Brylla: Förnamn i Sverige, 2004
 Bengt af Klintberg: Namnen i almanackan, 2001

Mansnamn
Svenska mansnamn
Nordiska förnamn
Tintin och alfabetskonsten

Tintin och alfabetskonsten, fransk originaltitel: Tintin et l'alph-art, är ett ofullbordat album i Tintinserien. Hergé arbetade på det vid tiden för sin bortgång. Berättelsen innehöll "alfakonst", konst som baserades på bokstäverna i alfabetet. Albumet publicerades postumt 1986, tre år efter Hergés död, och består, förutom de tre första sidorna, av mer eller mindre grova skisser.

Albumet beskriver sekternas ockulta värld. Det skulle även skicka Tintin in i den moderna konstens värld.

Boken publicerades första gången på svenska 1989, och på engelska 1990. Översättningarna ersätter inte Hergés originaltext utan är skrivna separat vid sidan om serierutorna. Den första versionen har inget egentligt slut, utan slutar abrupt mitt i en "cliffhanger".

Under 2004 kom det ut en nyutgåva på svenska, med den ändrade titeln Tintin och Alfakonsten. Den versionen innehåller extramaterial i form av Hergés skisser och utkast.

Enligt en av Hergés originalskisser är det en förklädd Rastapopoulos som är bakom den store skurken Endaddine Akass.

Handling 
Bianca Castafiore ringer till Moulinsart för att meddela att hon besöker dem inom kort. För att undvika henne går Kapten Haddock en sväng på stan och då han får syn på henne smiter han in i en konstaffär, där han träffar konstnären Ramo Nash, som tillsammans med Castafiore berättar om alfakonst. Kapten Haddock köper ett stort H, som i Haddock, i plexiglas.

Två konsthandlare har omkommit i olyckor. Tintin undersöker saken och blir nästan mördad. Under undersökningen träffar han en ung dam vid namn Martine. Han och kaptenen hamnar på ett föredrag med magnetisören Eddadine Akass. Efter ett nattligt äventyr kommer Tintin på att de medaljonger som alla Akass anhängare har, innehåller dolda mikrofoner för spionage. Han följer efter med kaptenen och Milou till ön Ischia utanför Neapel. Där träffar han Castafiore och Ramo Nash. Tintin upptäcker ett lager med falska tavlor på natten och grips av Eddadine. Han ger Milou ett meddelande där han sitter i en fängelsehåla. På morgonen kommer en vakt och tar honom för att smälta in honom i en staty av skulptören César. Här slutar historien på grund av att Hergé avled den 3 mars 1983.

Referenser

Seriealbum 1986
Tintinalbum
Ofullbordade verk
Borgerlig kommun

En borgerlig kommun är detsamma som en "vanlig" kommun. Begreppet används när man vill särskilja den borgerliga kommunen från den kyrkliga kommunen, det vill säga församlingen. Begreppet är mindre vanligt i dag, sedan Svenska kyrkan och Svenska staten den 1 januari 2000 skildes åt.

Begreppet kan även användas om kommuner där borgerliga partier innehar majoritet.

Se även 
 Borgerlig
 Arbetarekommun
 Primärkommun
 Sekundärkommun

Källor

Fotnoter

Kommuner
Kyrklig kommun

En kyrklig kommun eller kyrkommun är ett begrepp som användes för en församling i Svenska kyrkan från 1863, då kommunerna ersatte de gamla kyrksocknarna, och till 2000, då Svenska kyrkan upphörde att vara statskyrka. Sedan den 1 januari 2000 är Svenska kyrkans juridiska form trossamfund.

Ordet kommer ur behovet att skilja på de kommunala uppdrag som efter sockenstämmornas upplösning 1862 övergick till ansvarsområden för Svenska kyrkans församlingar. Sockenstämman delades upp i en kyrkostämma och en kommunalstämma, vilket senare blev kyrkofullmäktige och kommunalfullmäktige (numera kommunfullmäktige).

Församlingarnas kyrkoråd fortsatte att ha hand om vissa saker som numera sköts av kommunerna, till exempel folkskoleväsendet och i vissa fall fattigvården. År 1954 överfördes all undervisning till de borgerliga kommunerna. 1991 upphörde församlingarna att sköta folkbokföringen som överläts till skattemyndigheterna.

En "vanlig" kommun kallades i detta sammanhang borgerlig kommun när man vill tydliggöra vilken typ av kommun man talar om.

Källor

Fotnoter

Svenska kyrkans historia
Ej längre existerande svenska kommunala organisationer
Gun (mytologi)

Gun () var en person i kinesisk mytologi. Gun var barnbarnsbarn till Gula kejsaren och far till Yu den store, som grundade Xiadynastin.

Enligt Gun-Yus översvämningsmyt försökte Gun tämja de farliga översvämmande floderna. Enligt legenden stal Gun jord från den himmelska kejsaren (天帝) för att reparera dammar och diken. För stölden dömdes Gun till döden av den himmelska kejsaren. I skepnaden av en drake föddes senare Yu den store ut ur Guns mage.

Legenderna kring Gun förekommer i olika varianter i de klassiska kinesiska verken.

Se även
 Gun-Yus översvämningsmyt
 Wisagatcak - liknande gestalt i nordamerikansk mytologi.

Referenser

Noter 

Kinesisk mytologi
WP:Projekt Kina
Mytologiska kungligheter
Grimeton

Grimeton (uttalas 'gri'mmetånn) är en småort i Grimetons socken i Varbergs kommun, Hallands län. Orten är känd för världsarvet Radiostationen i Grimeton, långvågssändaren som invigdes av Gustaf V den 2 juli 1925.

Grimetons kyrkby med Grimetons kyrka ligger en kilometer sydost om Grimeton och klassades 1995 som en separat småort.

Historia
Mellan åren 1911 och 1961 låg en järnvägsstation för Varberg-Ätrans Järnväg (WbÄJ) i Grimeton.

Idrott
Grimetons IK är en fotbollsklubb, men har även gymnastik på programmet. Grimetons A-lag på herrsidan ligger i division 5 sedan en längre tid. Grimeton har också ett damlag tillsammans med Rolfstorp och Skällinge. GIK spelar sina hemmamatcher på Grimtunet som ligger bredvid radiostationen. GIK skapades 1944 och Grimeton hade under en tid tre fotbollsklubbar nämligen IFK Grimeton, Skogens FF och Grimetons IK.

Kända personer ifrån orten
Henrik Dahl, fotbollsspelare.
Ingela Strandberg, poet, författare.

Bilder

Externa länkar

Referenser

Orter i Varbergs kommun
Småorter i Sverige
Timbuktu (olika betydelser)

Timbuktu, eller liknande stavningar, kan syfta på:

Geografi 
 Timbuktu – stad i Mali
 Timbuktu (krets) – administrativ enhet i Mali
 Timbuktu (region) – administrativ enhet i Mali 
 Timbuctoo, samhälle i  Yuba County Kalifornien
 Timbuktu, krater på Mars

Kultur 
 Timbuktu (bok) – en bok av Paul Auster från 1999
 Timboektoe – nederländsk film från 2007
 Timbuctoo – engelsk film från 1933
 Timbuktu – amerikansk film från 1959
 Timbuktu (film) –  fransk-mauretansk dramafilm från 2014 i regi av Abderrahmane Sissako.

Personer 
 Timbuktu (artist) – den svenske artisten Jason Diakité, född 1975.
  Timbuktu – Timothy Wallace, en kanadensisk artist, medlem i Hip-Hop gruppen Backburner
Gunder

Gunder är ett mansnamn, en dansk variant, med samma ursprung och betydelse som Gunnar.

Namnet är just nu mycket ovanligt. Sedan slutet på 1980-talet har bara en pojke fått namnet som tilltalsnamn(2018) I december 2014 fanns det totalt 751 personer i Sverige med namnet, varav 214 med det som tilltalsnamn. Det fanns också 24 personer som hade det som efternamn.

Namnsdag: 9 januari (sedan 2001, 1986-1992 2 april).

Personer med namnet Gunder
 Gunder Andersson, författare och journalist
 Gunder Bengtsson, fotbollstränare
 Gunder Hägg - löpare, bragdmedaljör, gjorde namnet populärt på 1940-talet.
 Gunder Höög, svensk konstnär.

Se även
 Gunde

Referenser

Mansnamn
Fornnordiska mansnamn
Fagered, Falkenbergs kommun

Fagered  är kyrkbyn i Fagereds socken och en småort i Falkenbergs kommun, Hallands län. Orten ligger cirka 40 kilometer från både Falkenberg och Varberg. I Fagered finns Fagereds kyrka. I Lia låg Fagereds sanatorium.

Kultur 
Fageredsrevyn är en tämligen välbesökt revy som genomförs varje år. Fagereds pastorats hembygdsförening är aktiv och ger årligen ut "Krönika från Fagereds Pastorat".

Idrott 
BK Viljan/IF Älvéna
Fagereds IF, orientering

Referenser

Noter

Trycka källor

Externa länkar 
Fagered.com (lokal webbplats)
BK Viljan/Älvéna

Orter i Falkenbergs kommun
Småorter i Sverige
Partille Cup

Partille Cup, startad av IK Sävehof i Partille 1970, är världens största årliga turnering i handboll där det kommer handbollslag från länder runt om i hela världen. Turneringen spelas varje år under vecka 27 av ungdomar mellan tio och 21 år gamla.

Partille Cup började att spelas i Partille 1970. 2001 började turneringen stegvis att flyttas till Göteborg för att slutligen 2004 flyttas dit helt och hållet.

Partille Cup är idag världens största och mest internationella handbollsturnering för ungdomar. Evenemanget utspelar sig i Göteborg under vecka 27 varje sommar. Sedan starten 1970 har över 500 000 deltagare från 96 länder och sex kontinenter deltagit.

Partille Cup spelades för 50:e året i rad 1–6 juli 2019. Turnering var den största dittills med 1407 lag och över 24 500 deltagare från 52 nationer.

Heden i centrala Göteborg är basen med 30 planer och där finns också Heden Center, turneringens centrum, med information, sponsorby, försäljning och aktiviteter. Ytterligare spelområden är Kviberg, Valhalla och Överåsvallen. Totalt används över 60 planer och fler än 4000 matcher spelas. Turneringen spelas utomhus på konstgräs. Förutom matcher som spelas arrangeras också flera kringaktiviteter för deltagarna. Såsom invigning, ledarfest och disco. Övriga arrangemang är European Open Championship, en landslagsturnering med flickor/pojkar 16/17 år som arrangeras parallellt.

Deltagarna, som är mellan 10 och 21 år, bor främst på skolor runt omkring Göteborg, men många väljer också att bo på hotell. Arrangör av Partille Cup är handbollsföreningen IK Sävehof.                                                                           Organisationen består av heltidspersoner som förstärker med ytterligare ett 30-tal projektledare inför turneringsstart. Under själva veckan består organisationen totalt av 1 500 funktionärer.

Partille Cup - World of Handball

Spelplatser 
De flesta matcherna spelas på Heden i centrala Göteborg. Övriga matcher spelas på Valhalla IP, Ruddalen på Överåsvallen och på de stora gräsytorna i Kviberg.

Finalerna spelas på Heden Arena som byggs upp tillfälligt inför evenemanget med en kapacitet på 7000 åskådare.

Fakta 
I turneringen deltar varje år över 1000 lag från ett 50-tal länder. Det betyder också fler än 20 000 deltagare. Totalt har lag från 96 länder deltagit i turneringen genom tiderna.

Nedan fakta från år 2019

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
Partille Cups webbplats

Partille
Handbollstävlingar i Sverige
Återkommande sportevenemang med premiär 1970
Återkommande sportevenemang i juli
Handboll i Göteborg
Ungdomsidrott
Supporterklubb

En supporterklubb är en förening som finns till för att stödja en annan organisations verksamhet. De flesta elitmässiga idrottsföreningar har supporterklubbar.

Se även 
Fanklubb
Tifogrupp
Ultras
Huliganfirma

Supporterkultur
Fandom
Julianus

Julianus är ett mansnamn med latinskt ursprung; en avledning av namnet Julius. Egentligen betyder det "kommer från Gens Julia"; i det gamla Rom var det vanligt att adelsmän, som inte hade några egna barn, adopterade söner från andra adelsfamiljer, där man kanske hade för många barn som skulle dela på arvet. Om en ung man från Gens Julia adopterades in i en annan släkt bytte han namn och tog sin adoptivfamiljs namn - men ofta la han till Julianus, som en påminnelse om den släkt som han var född i.

Numera känner vi bäst till namnet i den kortare formen Julian.

Namnsdag: Före 1901 fanns namnet den 9 januari, till minne av en romersk martyr från slutet av 200-talet (död år 302).

Antal svenska personer där något av förnamnen är Julianus: 4 st år 2003. Ingen har det som tilltalsnamn.

Se även
 Julianus Apostata
 Julianus Hospitator
 Julianus av Le Mans

Mansnamn
Romerska namn
Hanny

Hanny, Hanni eller Hannie är ett smeknamn för det ursprungligen hebreiska namnet Hanna (Channa) som troligen betyder behag eller nåd. Det kan även vara en kortform av Johanna.

Den 31 december 2014 fanns det totalt 275 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Hanny, Hanni eller Hannie, varav 138 bar det som tilltalsnamn.

Under åren 1986–1992 hade Hanny namnsdag den 5 januari men namnet togs sedan bort ur almanackan.

Personer med namnet Hanny, Hanni eller Hannie
Hanny Allston, australisk orienterare
Hanni Beronius, svensk modell
Hannie Rayson, australisk dramatiker
Hanny Saputra, indonesisk filmregissör
Hanny Schedin, svensk skådespelare

Källor

Kvinnonamn