kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Björka älv

Björka älv är en skogsälv i norra Värmland, Hagfors och Sunne kommuner. Längd ca 40 km. B. rinner upp i sjön Björklången i västra delen av Hagfors kommun. Därifrån rinner B. först söderut, sedan mer åt sydväst in i Sunne kommun. Efter byarna Ranberg och Ängsätter går loppet åter i huvudsak söderut, ner mot sjön Björken ca 7 km nordväst om Sunne. Efter Björken löper B. först norrut, därpå västerut, och mynnar i Övre Fryken (62 m ö.h.) vid Edsbjörke ca 8 km norr om Sunne. 

Källflöden till B. är Mjögan, Långbergsbäcken och Örbäcken. Viktigare biflöden är Älgsjöbäcken och Tvärån.

Vattendrag i Hagfors kommun
Vattendrag i Sunne kommun
Vattendrag i Värmland
Norsälvens avrinningsområde
Björkeån

Björkeån, vattendrag i mellersta Gästrikland, Gävle kommun, Sverige. Längd: 6 kilometer, inklusive källflöden cirka 30 kilometer. Den egentliga Björkeån rinner mellan Mårdängsjön (11 m ö.h.) och Hilleviksfjärden och passerar under sitt lopp tätorten Björke. Men källflödet Oppalaån kommer från Skarvsjön (45 meter över havet) väster om Europaväg 4, och ett av Skarvsjöns källflöden kommer ända från sydöstra hörnet av Ockelbo kommun.

Vattendrag i Gästrikland
Vattendrag i Gävle kommun
Blackälven

Den ursprungliga Blackälven var en fjällälv i Lilla Luleälvens källflöden. Efter bygget av Seitevare kraftverk återstår bara en kilometerlång sträcka mellan Jiekkávrre (Jekkaure) och Tjåmotisjávrre (Tjåmotisjaure) som tidvis är torrlagd när kraftverket inte körs. Före vattenkraftutbyggnaden var vattendraget den cirka 20 km långa förbindelsen mellan den ursprungliga sjön Tjaktjajávrre (Tjaktjajaure) och Jiekkávrre (Jekkaure) i Jokkmokks kommun. Älvens utlopp ur Tjaktjajávrre kallades på svenska Heliga Fallet, en forssträcka där älven föll 180 m. Den är numera utbyggd och Tjaktjajávrre är idag namnet på ett vattenmagasin som hör till Seitevare kraftverk. De två viktigaste källflödena till älven var Ráhpaädno (Rapaälven) och Sijddoädno (Sitoälven). 

Älven tog emot stora mängder glaciärslam från Sarek, numera sedimenterar dock delar av det i vattenmagasinet Tjaktjajávrre. En hel del följer dock med i kraftverkets intag, detta syns tydligt på satellitbild över utloppstunneln, där slammet tydligt syns i strömmarna som bildas i Jiekkávrre. En del av slammet förs med Lilla Luleälven vidare till nedströms liggande vattenmagasin.

Vattendrag i Lappland
Vattendrag i Jokkmokks kommun
Luleälvens avrinningsområde
Blåkullån

Blåkullån, vattendrag i mellersta Västerbotten, Vindelns kommun. Källflöde till Rödån. Längd ca 12 km. Mynnar ut vid Ånässjöns södra ände.

Vattendrag i Västerbotten
Vattendrag i Vindelns kommun
Umeälvens avrinningsområde
Bodån

Bodån, vattendrag i mellersta Norrbotten, Bodens kommun. Längd ca 2 km, inkl. källflöden ca 55 km. B. rinner från Bodträsket genom Bodens stad och mynnar i Luleälven. Källflöde Ljusån.

Vattendrag i Norrbotten
Vattendrag i Bodens kommun
Luleälvens avrinningsområde
Byälven

Byälven är en älv i västra Värmland som rinner från sjön Glafsfjorden till Vänern och därvid passerar Gillberga, Nysäter, Harefjorden, Säffle och By. Längd cirka 40 km, inkl. källflödena 190 km. Avrinningsområdet är 4 785 km², varav cirka 28 procent ligger i Norge. Medelvattenföringen vid mynningen är 58 m³/s. Byälven tillhör Göta älvs huvudavrinningsområde. Det största biflödet är Vaggeälven som ansluter i Nysockensjön. Källflöden: Mangenvassdraget, Kölaälven, Noreälven samt Jösseälven.

Byälven är segelbar mellan Säffle och Glafsfjorden. I Säffle finns farledens enda sluss, se Säffle kanal. Det är alltså möjligt att ta sig från hamnarna i Glafsfjorden ända ut i havet via Byälven, Vänern och Trollhätte kanal.

Fiske 
I Byälven fiskas det bland annat lake, gös, abborre, gädda, öring, mört och björkna.

Enligt fiskeriverket ska den rödlistade fisken asp leka i de nedre delarna av Byälven vid Säffle. Aspen ska även leka i biflödet Lillälven nedströms det nedersta vandringshindret.

Källor 

Vattendrag i Säffle kommun
Vattendrag i Värmland
Byälvens avrinningsområde
Brösarps landskommun

Brösarps landskommun var en tidigare kommun i dåvarande Kristianstads län.

Administrativ historik
I Brösarps socken inrättades denna landskommun den 1 januari 1863 då 1862 års kommunalförordningar trädde i kraft.

Vid kommunreformen 1952 blev den storkommun genom sammanläggning med de tidigare kommunerna Andrarum, Eljaröd, Fågeltofta och Ravlunda. 

År 1969 upphörde kommunen och delades varvid huvuddelen uppgick i Tomelilla köping som 1971 ombildades till Tomelilla kommun, medan Ravlunda församling uppgick i Simrishamns stad som 1971 ombildades till Simrishamns kommun.

Kommunkod var 1109.

Kyrklig tillhörighet
I kyrkligt hänseende tillhörde kommunen Brösarps församling. Den 1 januari 1952 tillkom församlingarna Andrarum, Eljaröd, Fågeltofta och Ravlunda.

Geografi
Brösarps landskommun omfattade den 1 januari 1952 en areal av 184,89 km², varav 183,96 km² land.

Tätorter i kommunen 1960
I Brösarps landskommun fanns tätorten Brösarp, som hade 279 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i kommunen var då 9,6 procent.

Politik

Mandatfördelning i valen 1938–1966

Källor

Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Indelningar i Tomelilla kommun
Indelningar i Simrishamns kommun
Tidigare kommuner i Kristianstads län
Ontariosjön

Ontariosjön (engelska Lake Ontario, franska Lac Ontario) är en av de fem sjöar som ingår i Stora sjöarna i östra Nordamerika.

Namnet på sjön är ett irokesiskt ord som betyder "vacker sjö" eller "gnistrande vatten". Den kanadensiska provinsen Ontario döptes senare efter sjön. 

Ontariosjön är den längst till öster belägna av Stora sjöarna, och den minsta räknat till areal (19 009 km²). Trots detta har den en volym (1 639 km³) som överstiger Eriesjöns. Ontariosjön är den 14:e största sjön i världen, med ett största djup på 244 m. Sjöns viktigaste vattentillflöde kommer genom Niagarafloden (Eriesjön), och dess viktigaste utlopp är Saint Lawrencefloden. Andra, mindre floder, som rinner till sjön är Trentfloden, Geneseefloden, Oswegofloden och Salmonfloden.

På grund av dess stora djup är det mycket ovanligt att Ontariosjön fryser om vintern. De två kända tillfällen då detta skett var vintrarna 1934 och 1976.

Innan européerna kom till området utgjorde Ontariosjön gränsen mellan huron- och irokesindianernas territorium. Stammarna var varandras värsta fiender. Den första västerlänning man känner till som kom till området var Étienne Brûlé, år 1615.

Området runt Ontariosjön är kraftigt industrialiserat och utsläppsnivåerna under framför allt 1960- och 1970-talen var mycket höga. Sjön var döende, med återkommande algblomning under sommaren, vilken dödade stora mängder fisk. Stundtals var lagren av död fisk och sjögräs längs stränderna så tjocka att vågorna inte kunde brytas. Som en följd av skärpt miljölagstiftning har sjön nu återhämtat sig, och man kan till och med finna gädda där, ett tecken på att vattnet är friskt.

Om vintern, när kall vind passerar över det varmare vattnet i sjön, bildas snö, vilket gör området runt den till ett av de snörikaste i USA.

Externa länkar 
 https://web.archive.org/web/20081202143753/http://www.waterkeeper.ca/

Stora sjöarna
Insjöar i Ontario
Insjöar i delstaten New York
Bezirk March

Bezirk March är ett av de sex distrikten i kantonen Schwyz i Schweiz.

Geografi
March ligger i det nordvästra hörnet av kantonen Schwyz. Norr om March återfinns Zürichsjön.

Indelning
March är indelat i nio kommuner:
Altendorf
Galgenen
Innerthal
Lachen
Reichenburg
Schübelbach
Tuggen
Vorderthal
Wangen

Politik
I Marchs distriktsråd (Bezirksrat) sitter sju folkvalda. Fördelningen mellan partierna är FDP 2 st, SVP 2 st, SP 1 st och CVP 2 st (2019).

Distrikt i Schwyz
1203

1203 (MCCIII) var ett normalår som började en onsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
Visby omnämns skriftligen för första gången i Henrik av Lettlands krönika.
Av samma krönika framgår att krigare från det geografiska området som idag är Estland har bränt kyrkor i Blekingetrakten.
Påven omvänder Bosniens befolkning till katoliker, efter en tids återgång till den traditionella bosniska kyrkan.

Födda 
Elisabet av Hohenstaufen, drottning av Kastilien.
Mindaugas I, litauisk furste och senare storfurste.

Avlidna 
Dafydd ab Owain Gwynedd, prins av Gwynedd.

Externa länkar
Kasper

Kasper, alternativt Casper, är ett mansnamn. En annan variant av namnet är Jesper. Kaspar (Caspar) var enligt kristen mytologi jämte Melker och Baltsar en av de tre vise män som uppvaktade Jesus vid hans födelse. Den vise mannen har även gett namnet till den tyske dockteaterkaraktären kasperl och kasperteatern.

Namnformen Kaspar är grekiska (medeltidslatin: Casparus). Ursprunget till namnet sägs gå tillbaka (genom tradering via armeniska Gathaspar) på den kung Gundafar som nämns i det apokryfiska Tomasevangeliet. Namnet lär då syfta på Gondofares (skrivet som Vindafarna på iranska), härskare över Indoskytiska riket i norra Indien vid tiden för Kristi födelse. Namnet kan också vara influerat av det persiska ordet kandschwar ('''skattmästare').

Namnet har sedan mitten på 1990-talet ökat kraftigt i popularitet och är nu ett av de 50 vanligaste mansnamnen. I den vuxna befolkningen finns det emellertid inte ens 400 som heter Kasper. 31 december 2020 fanns det totalt 9 926 personer i Sverige med namnet Kasper eller Casper, varav 8 477 med det som tilltalsnamn. År 2020 fick 230 pojkar Kasper eller Casper som tilltalsnamn.

Namnsdag i Sverige: 6 januari - trettondedag jul, sedan 2001. Innan dess hade Kasper namnsdag 20 oktober.

 Kasper, Casper eller Kaspar som förnamn
Casper Johannes Boye, dansk psalmförfattare
Kasper Fosser, norsk orienterare
Kaspar Hauser, hittebarnet som vuxit upp i en källare
Kasper Hvidt, dansk handbollsspelare
Kasper Hämäläinen, finländsk fotbollsspelare.
Casper Janebrink, svensk artist från arvingarna.
Kasper Järnefelt, finländsk konstkritiker och översättare.
Kasper Lindström, skådespelare
Casper Rose, amerikansk gitarrist
Kasper Schmeichel, dansk fotbollsspelare
Casper Van Dien, amerikansk skådespelare
Kasper Winding, dansk musiker

 Kasper, Casper eller Kaspar som efternamn
 Mizzi Kaspar (1864-1907) österrikisk kunglig mätress
 Walter Kasper (född 1933) tysk kardinal
 Gian-Franco Kasper (född 1944) schweizisk skidförbundsledare

 Fiktiva figurer med namnet Kasper, Casper eller Kaspar
Kaspar, Kalle & Kaspar
Kaspar i barnböckerna av Mikael Engström; även SVT:s julkalender 2001 (Kaspar i Nudådalen'')
Casper, det snälla spöket
Kasper, en av rövarna i Folk och rövare i Kamomilla stad av Torbjörn Egner

Se även
Kasper (olika betydelser)

Referenser 

Mansnamn
Jules Verne-Magasinet

Jules Verne-Magasinet var en svensk tidskrift, huvudsakligen inriktad på science fiction. Namnet kommer från författaren Jules Verne.

Magasinet gavs ut under flera perioder. Under den första perioden mellan 1940 och 1947 kom magasinet ut en gång per vecka och gick därför under namnet Veckans Äventyr, som kostade 35 öre. Det hade som mest 80 000 läsare. Efterhand minskade antalet läsare liksom andelen science fiction i magasinet. Under perioden anklagades magasinet ofta för att orsaka moraliskt förfall.

Mellan 1969 och 1971 var journalisten Bertil Falk redaktör för magasinet, och gav ut den i avsikt att hitta ett förlag som var villigt att fortsätta utgivningen. Upplagan var under denna period några hundra exemplar.

1972 tog förlaget Askild & Kärnekull över utgivningen och Sam J. Lundwall blev redaktör. Lundwall fortsatte sedan som redaktör medan förlaget bakom skiftade. Mellan 1973 och 1983 var förlaget Delta utgivare, medan Sam J. Lundwall Fakta & Fantasi tog över från 1983. I samband med det senare bytet slogs tidningen samman med Sam J. Lundwalls egen tidskrift Science Fiction Nytt, och bytte namn till Jules Verne-Magasinet. Science Fiction Nytt. 

Det sista tryckta numret (546) gavs ut i november 2010. Det sista numret (554) utkom september 2013 på DVD.

Källor
 
 Jules Verne-magasinet på tidskrift.nu

Noter

Externa länkar
 Jules Verne-magasinet i Libris
 Jules Verne-magasinet på Seriewikin

Science fiction-tidskrifter
Tidskrifter startade 1940
Svensk science fiction
Svenska tidskrifter
Svenskspråkiga tidskrifter
Melker

Melker är ett mansnamn med antaget bibliskt ursprung och en översättning av det latinska Melchior. Melchior var enligt kristen mytologi jämte Kasper och Baltsar en av de tre vise män som uppvaktade Jesus vid hans födelse. En variant är Melcher som hade namnsdag 5 juli innan 1901.

Den 31 december 2005 fanns det totalt 3 327 personer i Sverige med namnet, varav 1 825 med det som tilltalsnamn. År 2003 fick 270 pojkar namnet, varav 227 fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 6 januari – trettondedag jul sedan 2001. Innan dess hade han namnsdag 5 juli. 

TV-serien Saltkråkan, där Melker Melkersson är en av huvudfigurerna, lyckades aldrig göra Melker till ett populärt namn. Men 1990-talets föräldrar upptäckte namnet till slut. De senaste åren har Melker klättrat snabbt på namntoppen och är nu ett av de 70 vanligaste tilltalsnamnen bland barn.

Personer med namnet Melker
Melker Andersson, kock

Melker Johnsson, litteraturvetare
Melcher Lyckholm, riksdagsledamot
Melker Melkersson, en fiktiv person i TV-serien Vi på Saltkråkan
August Melcher Myrberg (1825-1917) läroverksadjunkt, körledare, tonsättare
Melker Risberg, längdskidåkare i landslaget på 1960-talet.
Melker Schörling, styrelseordförande i Melker Schörling AB
Melker Svärd Jacobsson, friidrottare
Melcher Wernstedt (1602–1655), landshövding

Källor

Förnamn
Mansnamn
Svenska förnamn
Svenska mansnamn

pl:Melchior
Baltsar

Baltsar, alternativt Baltzar, är ett mansnamn med bibliskt ursprung. Det hebreiska בֵּלְשַׁאצַּר (Belshatzzar) kommer från det akkadiska Bel-sarra-usur "Baal skydde konungen". Balthasar var enligt kristen mytologi jämte Kasper och Melker en av de tre vise män som uppvaktade Jesus vid hans födelse. Jämför även namnet på Babylons sista kung, Belsassar.

Baltsar har inte haft samma framgång de senaste åren som namnsdagsgrannarna Kasper och Melker. Det är fortfarande ett av de ovanligaste mansnamnen i den svenska almanackan. Den 31 december 2005 fanns det totalt 394 personer i Sverige med namnet Baltsar eller Baltzar, varav 83 med det som tilltalsnamn. År 2003 fick 20 pojkar namnet, varav 4 fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 6 januari – trettondedag jul sedan 2001. Under 1900-talet hade han namnsdag 29 maj.

Personer med namnet Baltsar/Baltzar
 Baltzar von Platen (1766-1829) byggde Göta kanal.
 Baltzar von Platen (1804-1875), politiker och utrikesminister.
 Baltzar von Platen (1898-1984), uppfinnare av ett kylskåp.
 Balthasar Bekker (1634-1698), nederländsk rationalist.
 Hans Urs von Balthasar (1905-1988), schweizisk teolog.

Fiktiva personer med efternamnet Baltsar/Baltzar/Balzar
 Ingeborg Balzar, titelfigur i Hjalmar Bergmans roman Chefen fru Ingeborg från 1924.
 Professor Balthazar, animerad TV-serie

Referenser 

Mansnamn
THX 1138

THX 1138 är en amerikansk science fiction-film från 1971. Filmen var George Lucas första långfilm och är baserad på en kortfilm Lucas gjorde som student, Electronic Labyrinth THX 1138 4EB. George Lucas har i alla sina senare filmer försökt få med någon referens till filmens titel.

Handling 
THX-1138 är en arbetare i ett framtidssamhälle där människorna lever under jord ständigt övervakade av överheten. Obligatoriska droger håller arbetarna passivt apatiska och kärlek är förbjudet. Men när han slutar ta de tabletter som ska hämma hans känslor, börjar han se sin rumskamrat LUH i ett annat ljus. Plötslig är han en efterlyst brottsling på flykt från regeringen.

Om filmen 
George Lucas fick mycket beröm på sin skola, University of Southern California, när han visade kortfilmen Electronic Labyrinth THX 1138 4EB (där EB ska ha stått för Earth Born). När sedan han och Francis Ford Coppola bildade bolaget American Zoetrope på 1960-talet ville de få Warner Bros. uppmärksamhet och planerade ett paket med filmer som de hoppades få ge ut under Warners namn. En av dessa var THX 1138. Även Apocalypse Now fanns med i paketet.

THX 1138 spelades in i San Francisco, där Lucas bodde och fortfarande bor. Alla skådespelare i filmen har rakat huvud, något som visade sig ge problem när man skulle hitta skådespelare, men Lucas lyckades få tag på Robert Duvall och Maggie McOmie som gick med på det. Sedan kom också Donald Pleasence, mest känd för sin roll som Ernst Stavro Blofeld i Bondfilmen Man lever bara två gånger, att medverka – hans frisyr behövde man dock inte ändra på. För statister rekryterades en del personer från behandlingshemmet Synanon.

Responsen från Warner Bros. och till slut också recensenter och publik blev väldigt ljumt. Många förstod inte handlingen och det blev tal om att tvinga Lucas att klippa om filmen så att den skulle följa de mer klassiska formaten för film. Men Lucas lyckades "stjäla" originalet till filmen från cheferna och den version som släpptes på DVD 2004 är mycket lik originalet, eftersom Lucas aldrig gick med på de radikala klippningarna som filmbolaget föreslog. Här myntades också uttrycket "put the freaks up front" – att filmens få monster skulle vara med i början för att locka fler biobesökare.

Numera är THX 1138 ansedd som lite av en kultfilm för Stjärnornas krig-fansen, eftersom de två har många likheter och varianter på samma teman.

Rollista i urval 
 Robert Duvall – THX 1138 
 Donald Pleasence – SEN 5241
 Maggie McOmie – LUH 3417
 Don Pedro Colley – hologrammet SRT
 Ian Wolfe – PTO
 Marshall Efron – TWA
 Sid Haig – NCH
 John Pearce – DWY
 James Wheaton – rösten till OMM 0000
 David Ogden Stiers – berättare

I populärkulturen
Den svenske artisten Promoe nämner filmens titel i inledningen av sin låt Prime Time från albumet Government Music från 2001.

Externa länkar
THX 1138 på IMDb

Amerikanska filmer 1971
Amerikanska science fiction-filmer
Filmer i regi av George Lucas
Filmmanus av George Lucas
Regidebutfilmer
Dystopisk film
Säkerhet och övervakning på film
ND

ND eller Nd kan avse:

 Nd – kemiskt tecken på grundämnet neodym
 ND – ett högerextremt nationalistiskt politiskt parti i Sverige, se Nationaldemokraterna
 ND – en förkortning på postförsändelser för den amerikanska delstaten North Dakota
 ND-filter – minskar ljusinsläppet i kameran, se Fotografiska filter
 ND – en tillverkare av minidatorer, se Norsk Data
 ND – en svensk bataljon, se Norrlands dragonregemente
Vintergatan 5b

Vintergatan 5b var ett sommarlovsprogram med regi av Petter Bragée som visades mellan 11 juni–10 augusti 2001 i SVT i Sveriges Television. Serien är en uppföljare till Vintergatan 5a, som sändes som sommarlovsprogram året innan. 2003 sändes en omarbetad version av programmet i SVT under namnet Tillbaka till Vintergatan.

Handling och innehåll 
Peos fru Ulla har mystiskt försvunnit och desperat kontaktar han sina medresenärer Mira, Glen och Henrik för att be dem följa med honom ut i rymden för att hitta henne. När de besöker den så kallade lavaplaneten försvinner även Mira och lämnar ett kryptiskt meddelande efter sig. Under seriens gång stöter de på flera nya karaktärer, bland andra Irina Teresjkova, Gaia och Garsson. Besättningen får ledtrådar och information under programmets gång. Till slut hittar de Mira som har blivit tillfångatagen av bleka rymdvarelser med "lampskärmar" på huvudet, kallade Fifuner. Ulla finns dock inte bland dem tillfångatagna varelserna utan hittas istället nerfryst i skeppets maskinrum av Femman. De planeter de besökte var Tjårny, Filione, Bely, Poolplaneten (riktiga namnet okänt) och Karichnivi.

Besättningen tittade även på en film varje dag och de filmer som visades var Snobben, Historiska Tippen, Flickan vid stenbänken och Styva linan.

Rollista 
Wilson D. Michaels – Glen Johnson
Pelle Hanæus – Henrik Gjöres / Helge / Rubrick / Kubrick
Philomène Grandin – Mira Ardiles
Anders Linder – Per-Olov "Peo" Persson / Kapten Zoom / Melvis / Skaftebyns hövding
Ingela Schalé – Irina Teresjkova / Inkeri
Jonas Sykfont – Garsson / Femman / Benke Bengtsson
Inga Sarri – Gaia
Per-Axel Gjöres – Taxichefen
Christina Göransson – Ulla
Martin Wargren – speaker

Produktion 
Efter att ha sett hur många som ringde in under Vintergatan 5a och ville titta på rymdskeppet bestämde produktionsteamet att två barn skulle få följa med i varje fredagsavsnitt och visa upp en viss färdighet.

Inspelningarna inleddes i början av april 2001 och pågick till augusti. Scenerna i rymdskeppet spelades in i studio i Växjö medan andra scener spelades in i fjärrvärmeverket och Nydalavägen i Växjö, vid Volcán El Cuervo på Lanzarote, Skäftekärrs Järnåldersby på norra Öland, en klippstrand på Lanzarote, Fuerteventura norra spets, Öjaby och det gamla slakteriet i Alvesta.

Mottagande 
Serien sågs av drygt 380 000 tittare vilket motsvarar runt 20 procent av svenska barn. Tittare skickade in runt 3000 teckningar i veckan till produktionsteamet.

Malena Janson på Svenska Dagbladet tyckte serien var en "härligt utflippad serie, utan välmenande pedagogiska syften, skönt befriad från allt vad nutidsorientering, konsumentupplysning och fysiklektioner heter".

Källor 

Sommarlovsprogram
Barn- och ungdomsprogram i Sveriges Television
Svenska science fiction-TV-serier
TV-seriestarter 2001
TV-serieavslutningar 2001
Rymdäventyrs-TV-serier
Svenska TV-serier från 2000-talet

en:Vintergatan#Vintergatan 5b
no:Vintergatan#Vintergatan 5b
Det femte elementet

Det femte elementet (, ) är en fransk science fiction-actionfilm från 1997 i regi av Luc Besson. I huvudrollerna ses Bruce Willis och Milla Jovovich.

Om filmen 
Luc Besson har regisserat samt skrivit filmmanus tillsammans med Robert Mark Kamen. Jean-Paul Gaultier har skapat de ovanligt formgivna kostymerna.

Filmen visades första gången offentligt vid filmfestivalen i Cannes den 7 maj 1997 och hade biopremiär i USA den 9 maj samma år. och Sverigepremiär den 22 augusti 1997 med en åldersgräns på 11 år.

Rollista i urval

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 
 
 

Franska filmer 1997
Franska science fiction-actionfilmer
Engelskspråkiga filmer
Filmer i regi av Luc Besson
Egypten på film
Rymdäventyrsfilmer
1914 på film
Gustavssvärd

Gustavssvärd (finska Kustaanmiekka) är en ö och en bastion på Sveaborg i Helsingfors stad. Vanligtvis kallas det bredvidliggande sundet, Gustavssvärdssundet, för endast Gustavssvärd. 

Gustavssvärd är en av åtta öar som utgör stadsdelen Sveaborg. Ön är idag en halvö förbunden med Vargön och ligger vid huvudinloppet till Helsingfors och utgjorde ett av dess främsta försvarsverk. Enligt traditionen har fästningen fått sitt namn av kronprins Gustav, sedermera Gustav III, som föddes under byggnadsskedet.

Sveaborg
Öar i Helsingfors
Statiskt minne

Statiskt minne eller Statiskt RAM (engelska: Static Random Access Memory (SRAM)) är en snabb typ av läs- och skrivbart datorminne som bland annat används som cacheminne i högpresterande mikroprocessorer. Det har då relativt hög strömförbrukning. Statiskt RAM avsett för lägre hastigheter har å andra sidan möjlighet till extremt låg strömförbrukning (i storleken några μA), särskilt då det skrives och läses mer infrekvent. Det används därför som bland annat arbetsminne för processorer i strömsnåla lågprestanda-applikationer (olika typer av inbyggda system).

Statiskt RAM är dyrare än dynamiskt RAM eftersom det har lägre lagringstäthet. Det beror på att varje minnescell måste vara en bistabil vippa (typiskt 6 transistorer). Dessa vippor gör att data ligger kvar statiskt så länge strömförsörjningen fungerar, utan att någon periodisk återskrivning krävs. (I ett dynamiskt minne lagras istället varje bit i en speciell sorts transistor med hög egenkapacitans som passivt håller laddningen i de millisekunder som förflyter mellan återskrivningarna.)

RAM-minnen