kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
TV-året 2002



Händelser

November
1 november - Tyskland påbörjar övergång till marksänd digital-tv och börjar släcka ner det analoga nätet, först ut är Berlin-Potsdam.

December
23 december - SVT startar Barnkanalen.

TV-program

Cartoon Network
16 augusti - Seriestart, He-Man and the Masters of the Universe (2002).

Sveriges Television
25 februari - Kriminalserien Tusenbröder med Ola Rapace, Danilo Bejarano och Shanti Roney.
2 mars - Ungdomsserien Olivia Twist med Mylaine Hedreul, Michael Nyqvist och Ing-Marie Carlsson med flera.
8 mars - Kriminalserien Den 5:e kvinnan med Rolf Lassgård, Marie Richardson, Christer Fant med flera.
21 mars - Ungdomsserien Spung med Daniel Larsson, Sandra Medina, Saga Gärde, Victor Ström med flera.
24 mars - Komediserien Cleo med Suzanne Reuter, Johan Rheborg, Loa Falkman med flera.
1 april - Peter Birros Den förste zigenaren i rymden.
18 april - Sista avsnittet av Rederiet sänds.
29 maj - Den fiktiva dokumentären Konspiration 58.
3 oktober - Första säsongen av Skeppsholmen med Kirsti Torhaug, Sanna Bråding, Jonas Falk, Anki Lidén med flera.
4 november - Kriminalserien Bella bland kryddor och kriminella med Claire Wikholm, Grynet Molvig och Krister Henriksson med flera.
19 november - Miniserien Stackars Tom med Frida Hallgren med flera.
1 december - Årets julkalender är Dieselråttor och sjömansmöss.

TV3
10 februari - Amerikanska serien Smallville.
2 september - Första säsongen av talkshowen Hannah.

TV4
14 januari – Komediserien Heja Björn med Olle Sarri, Helena af Sandeberg och Peter Wahlbeck.
17–19 september – Dokumentärserien Estonia – livlinan som brast av Maria Carlshamre och Johan Brandhammar.
23 september – Andra säsongen av realityserien Farmen med Hans Fahlén.

Mest sedda program

Avlidna 
14 februari – Nils Erik Bæhrendtz, 85, svensk radio- och TV-man, programledare för Kvitt eller dubbelt.
21 februari – John Thaw, 60, brittisk skådespelare (Kommissarie Morse).
17 juni – Per Eric Nordquist, 61, svensk producent och programledare för Café Örebro. 
27 juni – Sigvard Hammar, 66, svensk journalist i press, radio och TV samt programledare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Tom

Tom kan syfta på: 

 Tom (namn) – en kortform av Tomas samt personer med namnet. 
 Tom (flod) – en flod i Ryssland
 Tom – katten i Tom och Jerry
 Tom Sawyer (romanfigur) – fiktiv karaktär skapad av Mark Twain
 Tom (seriefigur i Tintin) – en skurk i Tintin i Kongo
 Tom-tom – ett slagverksinstrument
 FK Tom Tomsk – ett ryskt fotbollslag som spelar i ryska Premier League

Se även 
 Tomhet
Hörröds kyrka

Hörröds kyrka är en kyrkobyggnad i Kristianstads kommun som tillhör Degeberga-Everöds församling i Lunds stift. Tidigare hade man en annan kyrkobyggnad, men av den återstår bara grunden och en ödekyrkogård.

Kyrkobyggnaden
Redan 1832 beslöts att riva den medeltida kyrkan och uppföra en ny. Samma år gavs tillstånd att upptaga rikskollekt för detta bygge men insamlade medel räckte inte till. Först 1855 uppgick kyrkkassan till ca 7000 riksdaler och arbetet kunde igångsättas.  Den nya kyrkan uppfördes 1856-1858 i nyromantisk stil efter ritningar av Albert Törnqvist. Vid grundläggningen 1856 använde man sig av en gammal sedvänja då man begravde en levande tupp. Enligt Kulturen i Lunds skapare Georg J:son Karlin var detta sista gången man använde denna urgamla rit i en svensk kyrka.  

Kyrkans exteriör karaktäriseras av färgsättningen i gulrött, kimröksgrått och vitt. Dessa kulörer är de ursprungliga och framkom vid en renovering 1997. Församlingen valde att återställa de gamla kulörerna, något som Riksantikvarieämbetet gick med på.

Inventarier
Vid den medeltida kyrkans rivning bortsåldes eller förstördes merparten av det gamla lösöret och den gamla inredningen. Dopfunten överfördes dock till den nya kyrkan. Den härstammar från 1200-talets första hälft och är lika gammal som den tidigare kyrkan. Den har utförts av Maglehemsgruppen. Andra föremål som togs tillvara var kyrkklockorna, altarstakarna och några altarskulpturer. Här ses bland annat Paulus med svärdet och Petrus med himmelrikets nycklar. I Lunds Universitets historiska museum finns dessutom tre skulpturer från altaruppsatsens bildmotiv bevarade. Dessa är daterade till slutet av 1400-talet eller omkring 1500. Den gamla predikstolen med sin baldakin från 1603 såldes på auktion och de rika dekorerna och skulpturerna uppstyckades och såldes sedan var för sig. I dag finns endast ett mindre fragment bevarat i Kulturens samlingar.

Pär Siegård utförde målningar på korväggen 1958.

Orgel
Den nuvarande orgeln byggdes 1893 av Knud Olsen, Köpenhamn och är en mekanisk orgel.

Källor

Externa länkar
 

Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader i Kristianstads kommun
Kyrkobyggnader invigda 1858
1858 i Sverige
Nationaltemplarorden

Nationaltemplarorden (NTO) var en  nykterhetsorganisation som bildades 1922 genom sammanslagning av Nationalgodtemplarorden (NGTO) och Templarorden (TO).

Barn- och ungdomsverksamhet bedrevs genom Heimdal och NTO:s scoutförbund. 

Man utgav bland annat veckotidningen Templar-Kuriren, studietidskriften Ariel samt tillsammans med IOGT barntidningen Daggdroppen samt årskalendern Blå boken (1925-32 kallad Nykterhetsfolkets kalender). Man ägde NTO:s förlags AB, Vasatryckeriet i Stockholm samt den 1908 (av NGTO) grundade Wendelsbergs folkhögskola.

1933 hade man 936 lokalavdelningar (loger och tempel) med 36 000 medlemmar samt 382 barntempel med 17 000 medlemmar. Man hade 626 bibliotek och ägde 333 ordenshus.

1970 förenade sig NTO med IOGT och bildade IOGT-NTO, som "samlar män och kvinnor utan hänsyn till ras, nationalitet, religion, social ställning eller politisk åskådning".

NTO:s ordförande 
Carl Gustaf Ekman 1922–1927
Lars Fredriksson 1927–1933
Erik Sehlin 1933–1945
Hilding Friman 1945–1953
Erik Englund 1953–1957
Hilding Friman 1957–1970

Källor

Godtemplarrörelsen
Historiska nykterhetsorganisationer
Nationalgodtemplarorden

Nationalgodtemplarorden (NGTO) var en kristen gren av godtemplarorden som bildades 1888 av avhoppare från IOGT, som reagerat på en insändare skriven av IOGT:s dåvarande ordförande vilken menade att religionen inte borde ta så stor plats inom organisationen. NGTO:s ungdomsförbund hette Heimdal.

NGTO:s grundare hade sin bakgrund i den hickmanska grenen av IOGT. Norska och danska hickmaniter kom också att bilda systerorganisationer till NGTO, med stöd från Sverige. Danmarks Nationale Goodtemplar Orden bildades redan året efter NGTO.

1907 köpte NGTO godset Wendelsberg där man grundlade Wendelsbergs folkhögskola.

NGTO gick 1922 samman med Templarorden till Nationaltemplarorden, som i sin tur 1970 fusionerade med IOGT till IOGT-NTO.

Tidskrifter 

Officiella organ för NGTO var Fosterlandsvännen (1888-1893) och National-Kuriren (1893-1922).
Man gav även ut jultidningen Julefrid.

Ordförande för NGTO 

Johan Axel Johansson 1888-1892
Carl Alfred Lundqvist 1892-1893
Carl Johan Svanfeldt 1893-1907
Jonas Karlsson 1907-1914
C. J. Olsson 1914-1918
Lars Fredriksson 1918-1922

Källor

Godtemplarrörelsen
Historiska nykterhetsorganisationer
Landsförräderi

Landsförräderi är ett brott i vissa jurisdiktioner som straffbelägger att verka för främmande makts intressen. Man kan särskilja dels militärt landsförräderi, dels diplomatiskt landsförräderi, beroende på om handlingen utförts i samband med befintligt eller förestående krig alternativt i fredstid. I vissa länder, såsom i Ryssland, kan brottet närmast likställas med spioneri och begås såväl i fred som i krig. I andra länder, såsom i Sverige, kan brottet begås endast i krigstid och har en något annorlunda innebörd.

En förutsättning för att brottet landsförräderi ska vara aktuellt är i de flesta länder att det begås av en medborgare mot den egna staten, eller att det finns någon form av nationell lojalitet mot landet som drabbas.

Sverige

Vid lindrigare brott används brottsrubriceringen landssvek istället för landsförräderi. Landsförräderi och landssvek finns beskrivet i brottsbalkens 22 kapitel, med rubriken Om landsförräderi. Brotten spioneri och högförräderi finns däremot i 19 kapitlet, med rubriken Om brott mot Sveriges säkerhet (tidigare benämnt Om brott mot rikets säkerhet).

Landsförräderi har traditionellt bestraffats mycket hårt. I Sverige är det lägsta straffet fyra års fängelse och det högsta livstids fängelse. Landsförräderi i krigstid av militär personal kallades tidigare i svensk strafflag krigsförräderi och kunde i svåra fall bestraffas med döden, även efter avskaffandet av dödsstraffet i fredstid 1921. Bestämmelsen kvarstod som gällande lag fram till 1973, men kom aldrig att tillämpas, och sedan avskaffades dödsstraffet för brott begångna i krigstid i enlighet med lag 1973:17-20. År 1975 förbjöds dödsstraffet i grundlagen, se 2 kap 4 § regeringsformen.

USA
Den som, med skyldighet att vara lojal mot Förenta staterna, tar krig mot dem eller följer deras fiender eller ger dem hjälp och stöd inom Förenta staterna eller någon annanstans, är skyldig till landsförräderi och skall dömas till döden, eller fängslas inte mindre än fem år och böta inte mindre än $10 000, och får inte heller inneha ett allmänt ämbete i Förenta staterna. ― United States Code Titel 18 § 2381

Iva Toguri D'Aquino dömdes år 1949 för landsförräderi i USA, för att ha sänt propaganda riktad till de allierade soldaterna i stillahavskriget under andra världskriget.

Tomoya Kawakita hade både amerikanskt och japanskt medborgarskap, och dömdes för att ha arbetat som tolk i ett japanskt krigsfångeläger under andra världskriget.

Ryssland
För förräderi, som innefattar spionage, avslöjande av statshemligheter eller annat stöd åt en främmande stat, en utländsk organisation eller dess företrädare genom fientliga aktiviteter som är till skada för Ryska federationens yttre säkerhet, begånget av en medborgare i Ryska federationen, döms till frihetsstraff i 12 till 20 år, med eller utan konfiskering av egendom. ― Artikel 275 i Rysslands strafflag

Dödsstraff finns inte i straffskalan för detta brott.

Liknande brott
Majestätsbrott
Landssvek
Trolöshet vid förhandling med främmande makt
Spioneri

Se även
Femtekolonnare
Quisling
Dödsstraff
Kollaboratör
Förräderi

Referenser

 
Krigets lagar
Statsrätt
Yttrandefrihetsbrott
Tryckfrihetsbrott
Deontologi

Deontologi eller deontologisk etik (från grekiska δέον, /déon/, 'plikt' och λόγος, /lógos/, 'ord', 'förnuft', pliktlära), är en term för normativa teorier inom etik med innebörden att en handling eller regel ska bedömas utefter sitt intrinsikala värde (ungefär: sitt inneboende värde). 

Enligt deontologisk etik beror en handlings värde (antingen helt eller delvis) på dess pliktvärde – ett inneboende värde som avgörs av huruvida handlingen har utförts i enlighet med en gällande etisk norm. Detta i kontrast mot konsekventialistisk etik – som bedömer handlingen efter dess konsekvenser. Enligt renodlad deontologi beror alltså hur rätt en handling etiskt sett är inte på konsekvenserna av den, utan avgörs efter huruvida handlingen stämmer överens med det som är rätt efter plikten, vilket benämns handlingsdeontologi,  eller har utförts i överensstämmelse med någon gällande etisk norm, vilket benämns regeldeontologi. Exempel på förstnämnda är pliktetiken och på sistnämnda rättighetsetiken. 

Den deontologiska etiken kan ses som en motsats till den konsekventialistiska, eller med ett motsvarande begrepp teleologiska, etiken.

Se även 
Hippokrates ed
Normativ etik
Medicinsk etik
Moraliska restriktioner
Kategoriska imperativet
Sinnelagsetik

Källor

Rörelser inom etik
Normativ etik
Urkundsförfalskning

Urkundsförfalskning är ett bedrägeri som innebär att man förfalskar en skriftlig handling (urkund), alltså en form av dokumentförfalskning, i syfte att begå ett brott.

Svensk lag 
Enligt svensk lag döms den för urkundsförfalskning, som genom att skriva annan, verklig eller diktad, persons namn eller genom att falskeligen förskaffa sig annans underskrift eller på annat sätt, framställer falsk urkund eller också falskeligen ändrar eller fyller ut äkta urkund, allt under förutsättning att åtgärden innebär fara i bevishänseende. Förfalskningar som är så dåliga att ingen skulle luras av dem är således inte straffbara.

Såsom urkund anses enligt paragrafens andra stycke protokoll, kontrakt, skuldebrev, intyg och annan handling, som upprättats till bevis eller på annat vis är av betydelse såsom bevis, samt även legitimationskort, biljett och dylikt bevismärke. Förfalskning av officiella dokument som exempelvis körkort och identifikationshandlingar faller under denna rubrik.

Straffet för urkundsförfalskning är fängelse i högst 2 år. Om brottet anses som grovt, grov urkundsförfalskning, kan det ge fängelse upp till 6 år.

Vid ringa brott döms till förvanskning av urkund till böter eller fängelse i högst 6 månader. Vid bedömande av om brottet är ringa ska det särskilt beaktas om urkunden är av mindre vikt eller om gärningen har begåtts för att hjälpa någon till hans eller hennes rätt.

Se även
 Missbruk av urkund

Referenser 

Brott mot allmänheten och staten
United Progressive Alliance

United Progressive Alliance (Förenade framstegsalliansen) är en indisk politisk allians (eller koalition) bildad inför valet till Lok Sabha 2004. 

Alliansen leds av Kongresspartiet, och innefattade inledningsvis vidare de politiska partierna Rashtriya Janata Dal, Dravida Munnetra Kazhagam, Nationalist Congress Party, PMK, TRS, JMM, Lok Jan Shakti Party, MDMK, AIMIM, PDP, IUML, RPI (A), RPI (G), KC(J), Samajwadi Party, Trinamoolkongressen, Jammu & Kashmir National Conference och Sikkim Democratic Front.

Alliansen bildade regering under ledning av Manmohan Singh i maj 2004 och enades om att föra en politik baserad på följande principer:
Att sträva efter social harmoni, och att tillämpa lagen lika för alla, för att komma till rätta med extrema element som stör harmonin och freden i samhället. 
Att sträva efter en ekonomisk tillväxt på minst 7-8% per år under minst ett decennium, på ett sätt som ökar antalet arbetstillfällen och som ger varje familj ett säkert och drägligt liv.
Att öka välfärden i lantbrukar- och lantarbetarbefolkningen, särskilt i den oorganiserade sektorn, och att tillförsäkra familjerna till personer sysselsatta i dessa sektorer en säker framtid, att arbeta för jämställdhet mellan könen, såväl politiskt, utbildningsmässigt, ekonomiskt som rättsligt.
Att tillförsäkra positivt diskriminerade grupper (scheduled castes, scheduled tribes, backward castes'', men här även religiösa minoriteter) jämlikhet ifråga om arbete, utbildning m.m.

Alliansen lovade också att bekämpa korruptionen och att alltid hålla regering och förvaltning transparent och ansvarig.

Den kritiserades under mandatperioden för att inte leva upp till dessa målsättningar och flera partier har hoppat av valalliansen.

Källor

Se även
Indiens politik

Politiska allianser i Indien
Heligt år

Heligt år (italienska Anno Santo), även kallat jubelår, är ett särskilt heligt år som förekommer i judendomen och kristendomen. (Jämför även "jubelåret" med hänvisning till 3 Mos 25:10 ff s 1603 i Bibel 2000, Verbum  1999.) 

Inom Romersk-katolska kyrkan innebär ett heligt år särskild avlat. Det första heliga året utropades av påven Bonifatius VIII år 1300, och bruket har sedan fortsatt intill nutiden.

Heligt år firas nu vart tjugofemte år (senast år 2000); därutöver firas alla årtal som slutar på 33 eller 83 som jubelår till minne av Kristi död och uppståndelse. Under det heliga året, det senaste varade mellan den 25 december 1999 och den 6 januari 2001, öppnar påven "den heliga porten" (Porta Santa) i Peterskyrkan som annars är igenmurad. Heliga portar öppnas även i Roms övriga patriarkalbasilikor: San Giovanni in Laterano, San Paolo fuori le Mura och Santa Maria Maggiore.

I Stilla natt på svenska sjunger man "Nu begynner vårt jubelår" i tredje versen.

Lista över jubelår och påvar 
 
 1300: Bonifatius VIII
 1350: Clemens VI
 1390: Inlett av Urban VI, slutfört av Bonifatius IX
 1400: Bonifatius IX
 1423: Martin V
 1450: Nicolaus V
 1475: Inlett av Paulus II, slutfört av Sixtus IV
 1500: Alexander VI
 1525: Clemens VII
 1550: Inlett av Paulus III, slutfört av Julius III
 1575: Gregorius XIII
 1600: Clemens VIII
 1625: Urban VIII
 1650: Innocentius X
 1675: Clemens X
 1700: Inlett av Innocentius XII, slutfört av Clemens XI
 1725: Benedictus XIII
 1750: Benedictus XIV
 1775: Inlett av Clemens XIV, slutfört av Pius VI
 1825: Leo XII
 1875: Pius IX (utan större högtidligheter)
 1900: Leo XIII
 1925: Pius XI
 1933: Pius XI
 1950: Pius XII
 1975: Paulus VI
 1983: Johannes Paulus II (extraordinarie)
 2000: Johannes Paulus II
 2016: Franciskus (extraordinarie) Det Heliga året, som fokuserar på Guds barmhärtighet, inleds den 8 december, Jungfru Marie obefläckade avlelses fest, 2015 och avslutas i och med Kristus Konungens fest den 20 november 2016.

Referenser

Katolsk liturgi
Rättighetsetik

Rättighetsetik är en deontologisk etiklära. Till dessa räknas den eftersom den egentligen innebär att vi har plikter, men dessa är inte primära utan härledda från våra rättigheter, som är den grundläggande byggstenen i denna typ av morallära. 

Alla människor har rättigheter, och man har därmed en plikt att handla så att man inte kränker de egna eller andras rättigheter. Exakt vilka rättigheter det handlar om beror på vilken inriktning ens rättighetsetiska system har. I en känd text ("A Defense of Abortion") från 1971 förklarar Judith Jarvis Thomson det etiskt försvarbara i att kvinnor själva får bestämma över om de vill göra abort utifrån ett rättighetsetiskt resonemang. 

Rättighetsetiken har annars i modern tid mest förespråkats av filosofen Robert Nozick i en starkt libertariansk eller nyliberal form. Nozick ger i sin rättighetsetik stark vikt åt äganderätt, och drar utifrån detta slutsatsen att det alltid är moraliskt fel med skatt, som han ser som stöld eller slaveri.

Källor

Se även 
 Mänskliga rättigheter
 Naturrätt
 John Locke
 Robert Nozick
 John Rawls

Rörelser inom etik
Sankta Maria kyrka, Borrby

Sankta Maria kyrka (även kallad Borrby kyrka) är en kyrkobyggnad i Borrby. Den är församlingskyrka i Gärsnäs församling i Lunds stift. Den nuvarande kyrkan ersatte en gammal stenkyrka från 1100-talet.

Den gamla kyrkan innehöll kalkmålningar utförda av Snårestadsgruppen. Akvarellkopior av dessa finns i den nya kyrkans sakristia.

Kyrkobyggnaden 
Kyrkan byggdes 1838-1841 efter ritningar av Jacob Wilhelm Gerss (1784-1844). Då var kyrkan enkel och stilren, men kyrkan fick fler utsmyckningar senare under 1800-talet. Bland annat har en stor tornspira med fyra mindre torn tillfogats.

I kyrkan finns även flera målade fönster som utförts av Stockholms Glasmåleri Neumann och Vogel 1910-1912.

Inventarier 
 Dopfunten är bevarad från den gamla kyrkan och har utförts i början av 1200-talet av den gotländska mästaren Calcarius. Mest utmärkande är akantusslingor som finns över hela funten samt de djur- och människohuvuden som syns vid foten. Dopfatet kom till år 1609 i samband med reformationen. Det finns även ett mindre dopfat från andra halvan av 1500-talet.
 Storklockan, Mariaklockan, är också bevarad från den gamla kyrkan och göts i Lübeck 1492 och kom till Borrby 1520. Klockan är den största kyrkklockan på Österlen och är dekorerad med en bild av Jungfru Maria med Jesusbarnet. Motivet användes även som sigill för Borrby församling. Klockan är 118 centimeter i diameter och 126 centimeter hög. Dessutom finns en mindre klocka, kallad lillklockan som dateras till 1617. Även den har tyskt ursprung.
 Mårten Eskil Winge utförde altartavlan 1866. Den stora oljemålningen heter Jesus kommer till byn.

På 1400-talet hängdes ett triumfkrucifix upp i kyrkans triumfbåge, men det har numera flyttats till Historiska museet i Lund.

Orgel
1841 byggde Johan Lambert Larsson, Ystad en orgel. Den hade 8 manual- och 4 pedalstämmor. 20 februari 1863 så hölls en auktion på den med tillhörande läktare i Borrby skolhus.
1863 byggde Johan Nikolaus Söderling, Göteborg en orgel med 20 stämmor.
1928 byggde A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund en orgel. Orgeln byggdes om 1939 av Th Frobenius & Co, Lyngby, Danmark och fick då 29 stämmor.
Den nuvarande orgeln byggdes 1966 av A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund och är en mekanisk orgel. Fasaden är äldre än orgeln.

Kororgel
Den nuvarande kororgeln byggdes 1976 av A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund och är en mekanisk orgel.

Källor

Referenser

Externa länkar 
 Borrby kyrka syns långväga över slätten

Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader i Simrishamns kommun
Borrby
Kyrkobyggnader invigda 1841
1841 i Sverige
Dygdetik

Dygdetik är en normativ gren som skiljer sig från andra grenar av etiken som betonar att goda handlingar är handlingar som leder till vad som är gott (konsekventialism) eller som betonar människans plikter (deontologi). Vad som är en dygdig handling bedöms efter vad en (annan) dygdig människa hade gjort i samma situation.

Dygdetikens grundpelare är tre fundamentala begrepp: dygd, praktisk visdom och eudaimoni. Dygder uppfattas inom eidetiken som karaktärsdrag snarare än som handlingar. Dygden "ärlig" innebär med andra ord för en dygdetiker inte det att tala sanning om personen gör så av rädsla för konsekvenserna eller av andra odygdiga skäl, utan en stark motvillig känsla inför lögnen. Från Aristoteles, som är en viktig gestalt inom dygdetiken, har termen eudaimoni inlånats, vilket innebär 'lycka', 'välmående'. För dygdetiken hålls rationellt tänkade framför instinkter, och handlingar bör bedömas med rationella argument istället för efter den handlandes instinktiva begär.

Några av de mest namnkunniga dygdetikerna är Platon, Aristoteles, Elizabeth Anscombe, Philippa Foot, Richard Taylor, Alasdair MacIntyre, Rosalind Hursthouse, Michael Slote och Martha Nussbaum.

Se även 
 Dygd
 Deontologi
 Etik
 Konsekventialism
 Pliktetik

Källor

Fotnoter

Rörelser inom etik
Normativ etik
Filosofi
Surtesjön

Surtesjön är en sjö i Ale kommun och Göteborgs kommun i Västergötland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Vid provfiske har bland annat abborre, gers, gädda och karp fångats i sjön.

Väster om sjön finns stadsdelen Lövgärdet i stadsdelsområdet Gunnared och tätorten Surte i Ale. Det mesta av Surtesjön ligger inom Vättlefjälls naturreservat som är ett Natura 2000-område.

Det finns tre iordningställda badplatser runt sjön, varav två ligger i Lövgärdet och en i Surte. Runt södra och västra delarna av sjön går det grusbelagda promenadvägar, resten tar man sig runt på vanliga skogsstigar.

Vid Vättlestugan i södra ändan kan man hyra kanot. Det är lätt att från Surtesjön bära kanoten över till Gäddevattnet, för att vidare paddla via kanaler till bl.a. Stentjärnen, Skyrsjön och Stora Kroksjön.

Vid Surtesjöns badplats träffas ibland Göteborgs Klädsimmarklubb, som har aktiviteter för medlemmar.

Delavrinningsområde 
Surtesjön ingår i delavrinningsområde (641778-127672) som SMHI kallar för Utloppet av Surtesjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns ett avrinningsområde uppströms, och räknas det in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Vattendraget som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (72 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 1 % av avrinningsområdet.

Fisk 
Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön:

 Abborre
 Gärs
 Gädda
 Karp
 Mört

Bilder

Se även 
 Lista över insjöar i Ale kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
Västkuststiftelsen - förvaltare av Vättlefjälls naturreservat
Lövgärdetsajten - om Lövgärdet och Vättlefjäll
Kanotpool Vättlefjäll - kanotuthyrning
Göteborgs Klädsimmarklubb

Insjöar i Göteborgs kommun
Insjöar i Ale kommun
Insjöar i Göta älvs avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Sverige om minst en kvadratkilometer