Motala Verkstad

Motala Verkstad är ett av Sveriges äldsta verkstadsföretag och namnet på det område mellan Motala ström och Göta kanal, 1–2 kilometer från centrala Motala i Östergötland. Området ligger mittemot Motala verkstads järnvägsstation på järnvägslinjen Hallsberg–Mjölby.

Företaget grundades år 1822 på initiativ av Baltzar von Platen, som insåg betydelsen av att ha en lokal teknisk kompetens tillgänglig i Motala under byggandet av Göta kanal. Bland de första arbetsuppgifterna var diverse slussmekanismer och reparationer av de mudderverk som användes i samband med kanalbyggandet. Senare har Motala verkstad bland annat tillverkat över 400 fartyg, drygt 800 broar (till exempel Skeppsholmsbron, Västerbron, Bergnäsbron och Ahvazbron i Iran, vars huvudspann var den största helsvetsade järnvägskonstruktionen som då, år 1936, utförts i världen) och järnvägsutrustning, varav 1300 lokomotiv. Även de 118 meter höga tornen på Uppsala domkyrka tillverkades här. På 1970-talet var Motala verkstad världens största exportör av diskbänkar och på 1980-talet tillverkade man landställ för svenskbyggda flygplan. 

2018 hade företaget cirka 170 anställda, och omsatte 275 miljoner kronor. På tillverkningsprogrammet finns bland annat olika slags brokonstruktioner och liknande anläggningar (ex. dammluckor), pressar för boardindustrin, styrutrustning med mera för fartyg samt underhåll och reservdelstillverkning för pumpanordningar, valsar, fläktar och järnvägsfordon. Man åtar sig även diverse rostskyddsarbeten.

Historia

Bolagets första år

Motala verkstad började anläggas våren 1822 av Göta kanalbolag under överinseende av engelsmannen Daniel Fraser. Under de första åren utfördes egentligen endast arbeten för kanalens och verkstadens eget behov, men med kungligt tillstånd utvidgades snart verksamheten, och arbeten utfördes till flottans artilleriverkstad i Stockholm, till Vanäs (Karlsborgs) fästningsbyggnad med mera. De dittills (1827) uppförda byggnaderna befanns snart för små för de ingående beställningarna, varför inom kort tillkom nytt gjuteri, cylinderblåsmaskin, modell- och materialförråd, en andra maskinverkstad, hammarsmedja och uppsättningsverkstad, valsverk för plåt- och fasonjärn, puddlingsverk och grovsmedja (de båda senare 1842–1843), ny fil- och maskinuppsättningsverkstad (1852), lysgasverk (1856) samt ett plåt- och stångjärnsvalsverk (1856). 1857–1858 byggdes två större skjul för fartygsuppsättning, 1864 började tillverkningen av räls och hjulband (hopvällda), 1874 byggdes hjul- och kanonbandsvalsverk, torvgasverk och martinugnar, varjämte verkstaden genom en svängbro över kanalen sattes i förbindelse med Hallsberg–Motala–Mjölby-banan, 1876 verkstad för tillverkning av järnvägshjul, 1878 lokomotivverkstad, och 1887 ombyggdes medium- och finvalsverken samt uppsattes ett universalvalsverk.

Sedan arbetena med kanalanläggningen var avslutade såldes verkstaden år 1840 för 300 000 riksdaler till Motala mekaniska verkstadsbolag, representerat av tolv aktier. Detta bolag förändrades 1867 till aktiebolag. Vid verkstaden tillverkades därefter en mängd olika föremål, bland annat maskiner för lanthushållning, arbetsmaskiner, ångmaskiner av olika slag, färjor, broar, slussportar, krigs- och handelsfartyg, mudderverk, lokomotiv, ångpannor, järnvägshjul, plåt, fasonjärn, räls, hjul- och kanonband, smiden med mera.

Antalet  anställda under detta verkstadens andra skede var omkring 1300 man (filialerna ej inberäknade) och största tillverkningsvärdet (det för 1874) 4,74 miljoner, varav ungefär hälften vid valsverket.

Varvsinköp
Det första ångfartyget som byggdes var det till kungliga postverket levererade "Motala", försett med en 60 hästkrafters maskin, likaledes den första vid Motala byggda. Byggandet pågick 1827-1831 och fartyget levererades årsskiftet 1831-1832. 1829-1831 byggdes även hjulångaren Rosen som levererades till Göteborg sommaren 1831. Under 1831 byggdes även ångmaskiner till fartygen Götha Elf och Finspång i Motala. Första järnfartyget var det 1842 byggda "Scandia". 1844 levererades den första propellerångbåten (en fem hästkrafters båt för ryske kejsaren). Lokomotivtillverkningen började 1861. Då kanalens dimensioner ej medgav större fartyg att passera densamma och den dessutom var länge stängd av is, ämnade man vid Mem anlägga ett varv, men detta förslag övergavs, och i stället inköptes 1838 i Norrköping två tomter, där det så kallade Motala varv anlades 1841. Där och vid Lindholmen i Göteborg byggdes alla de hos bolaget beställda större fartygen. 1867 inköptes Nyköpings varv och mekaniska verkstad (såld ånyo 1882), där allt arbete snart nedlades. 1873 dels inköptes, dels arrenderades torvmossar i Bredviks socken vid västra stranden av Vättern, varifrån torven fördes till verkstaden. 1875 blev bolaget ägare även till de nyanlagda Bångbroverken, varifrån Motala valsverk sedan erhöll större delen av sitt tackjärn samt sina bessemergöt, och 1884 arrenderades Oskarshamns mekaniska verkstad.

Samhället Motala verkstad

Runt verkstadsområdet växte det upp ett litet samhälle som kunde ses som en förort till bebyggelsen i själva handelsplatsen Motala som 1863 bildade Motala köping och från 1 april 1881 ombildades till Motala stad. Samhället Motala verkstad låg dock till 1948 kvar i Motala socken och ingick i Motala landskommun för att först 1948 inkorporeras i Motala stad.

Större delen av tjänstemännen och arbetarna bebodde mot billig hyra bolaget tillhöriga lägenheter. Därtill hade under denna tid inköpts 35 hektar mark att användas för uppförande av bostäder åt personalen. Även varmbadhus byggdes. Verkstaden hade läkare och sjukhus och en tid även egen fattigvård. 1846 inrättades den första sjuk- och begravningskassan, och därefter bildades ytterligare sådana kassor inom de särskilda verkstäderna. En sparbank inrättades 1840 av bolaget, 1868 övertogs den av arbetarna själva, blev sedan 1880 filial till Linköpings sparbank. 1842 anställdes vid verkstaden en präst, som vid sidan av förrättandet av gudstjänst skulle undervisa barnen vid verkstaden. Senare tog Motala sockens lärarkår över folkskolundervisningen.

Befolkningsutveckling

Bolagets chefer och ägare
Verkstadschefer var Daniel Fraser (1822–1843), Otto Edvard Carlsund (1843–1870), över vilken ett monument avtäcktes 22 augusti 1889, ingenjören och kaptenen Erik Adolf Unge (1870–1877), Knut Bohman 1877–1878, Patric Reutersvärd 1878–1879, Ludvig Broomé 1879–1890. Ingenjör Sven Almqvist var teknisk chef 1877–1892. 1890 avyttrade bolaget Bångbroverken, och till följd av dess 1891 iråkade konkurs frånskildes avdelningarna vid Lindholmen, Norrköping och Oskarshamn, varefter den vid Motala belägna verkstaden inköptes av "Motala verkstads Nya aktiebolag" (bolagsordningen fastställdes 29 april 1892, aktiekapital 1,6 miljoner kronor), med ingenjör K. Ångström som verkställande direktör och verkstadschef. Under de följande 11 åren gick verkstaden betydligt framåt och delvis nydanades. Aktiekapitalet höjdes 1912 till 2 miljoner kronor. 

Johan Sjöholm, 1908–1910;
Swen Sjöholm, 1910–1913;
Otto Hallström, 1913–1919;
Pehr Perno, 1919–1923;
Wilhelm Hök, VD i AB Lindholmen-Motala 1920–1922
Andreas Ljungman, 1923–1927;
Erik Sundblad, 1927–1932;
Gustaf Raabe, 1932–1934;
O. E. Johansson, 1932–1939;
Olof Sahlin, 1940–1951;
Tore Segerdahl, 1951–1959;
Yngve Zacco, 1959–1965;
Carl Ragnar Schmidt, 1965–1968;
Anders Wingstrand, 1968–1971;
Helge Lindberg 1971–1973
Rune Smedman 1973–1975
Evert Samuelsson 1975–1982
Lars Nordström 1982–1987
Lars Hedenskog 1987–1995
P.G. Lindberg 1995–2000
Thony Molander 2000–2007
Rolf Polbratt, 2007–2012
Jörgen Hedström 2012–2015
Björn Lifvergren, 2015–2016
Anders Holm 2016–2017
Daniel Ellison 2017–2019
Håkan Johansson 2019–

Åren 1944–1986 ingick Motala verkstad i Johnsonkoncernen genom Rederi AB Nordstjernan. Motala Verkstad ägs sedan 2011 av Aqilles Invest AB.

Åren kring första världskriget
Fastigheterna var 1912 taxerade till jordbruksfastighet 5/8 mantal 62000 kronor, annan fastighet 2071800 kronor. En på kanalens norra strand belägen skeppsdocka arrenderas då av bolaget av Göta kanalbolag. Maskinverkstäderna drevs sedan 1893 medelst elektrisk kraftöverföring, och elektrisk belysning var införd. De gamla verkstäderna moderniserades och utrustades med nya tidsenliga arbetsmaskiner, nya verkstäder för lokomotivtillverkningen uppfördes för en kapacitet av 40 lokomotiv per år, likaså ny grovsmedja med 1200 tons ånghydraulisk smidespress jämte ugnar, elektriska traverser och grovsvarv. Av Motalabolaget hade tillverkats 5 monitorer, pansarbåtarna "Svea" och "Göta", maskin och pannor med mera till pansarbåtarna "Äran", "Niord", "Dristigheten" och "Oscar II" samt torpedkryssarna "Psilander" och "Clas Uggla", vidare (1892–1902) 185 järnvägs- och landsvägsbroar, 202 lokomotiv, 35 ångbåtar, 44 ångmaskiner med mera. 1903 övergick aktiemajoriteten i andra händer och bytte därefter ett par gånger bytt ägare, men verksamheten fortgick under samma firmanamn. 1894 återförvärvades Lindholmens verkstäder och varv, dock som ett fristående bolag, vari Motalabolaget hade aktiemajoriteten.

Motala verkstad efter 1920-talet
Lindholmens varv kom under åren fram till 1920 ständigt att byta ägare. Motala verkstad blev därefter åter ägare till varvet, för att ännu en gång sälja det 1936. 1944 förvärvades emellertid Motala verkstad av Rederi AB Nordstjernan, som sedan 1941 varit ensam ägare även till Lindholmen. Denna företagsstruktur kom att gälla in på 1970-talet då Lindholmens varv såldes till Broströmskoncernen. 1 augusti 1966 inköptes Björneborgs Jernverk. 1986 avyttrades även Motala verkstad från koncernen. Det gamla verkstadsområdet kallas idag för "Gamla Motala Verkstad" för att skilja det från det aktiva verkstadsföretaget Motala Verkstad. Gamla Motala Verkstad ägs sedan 1986 av Motala kommun. År 2009 sjösatte Motala kommun ett ambitiöst program för restaurering av de då ganska slitna byggnaderna. Arbetet har inneburit en varsam renovering där byggnadernas ursprungliga karaktär har fått styra, särskild vikt har lagts på att bevara områdets industrikänsla. Restaureringsarkitekt har varit Paul Wilund. En ny detaljplan håller på att tas fram (2012–13) och området skall med ett par varsamma tillägg utvecklas till en kulturstadsdel.

Arkitektur

Motala verkstad är som bostadsområde i Motala en kanalmiljö med varierad bebyggelse präglad av Motala verkstad. Området innehåller bostäder för arbetare, förmän, tjänstemän och direktör. Här finns också Föreningshuset, byggt av Motala verkstads arbetarförening 1866, före detta simhall (1940), värdshus (1828) samt före detta skola (1831). Bland övriga representationsbyggnader kan nämnas det så kallade Bolagshuset, byggt för representation efter ritningar av Bengt Nyström samt den första verkstads- och kontorsbyggnaden från 1828. I Motala verkstad finns även en egen järnvägsstation och ett Folkets Hus uppfört 1906.

En av sevärdheterna är Långa raden, ett arbetarbostadsområde på båda sidor om Verkstadsvägen samt norr därom ett antal egna hem. Arbetarbostäderna tillkom i samband med kanalbygget och är bra exempel på denna typ av bebyggelse från industrialismens början. Husen är av timmer i två våningar med liggande rödmålad panel.
En annan sevärdhet är Motala verkstads reparationsdocka samt därintill liggande magasin och före detta arbetarbostäder. Dockan, en av tre utmed Göta kanal, byggdes 1815. I anslutning till denna ligger den så kallade dockbyggningen, en rödmålad och panelad arbetarbostad byggd på 1820-talet för åtta familjer.

Det gamla verkstadsområdet idag 
Mitt i det gamla verkstadsområdet ligger sedan 2004 Motala Industrimuseum. Bredvid torrdockan ligger ett STF vandrarhem samt kafé. I det gamla huvudkontoret ligger Bona folkhögskola. Den södra delen av Plåtverkstaden användes under en period som teater, där Mudderverket hade urpremiär 2006. Mellan åren 1997 och 2005 spelades det historiska spelet om Göta kanal "Grefven och Gräfvarne", de två första åren utomhus på "Brägårn" och sedan inomhus i Plåtverkstan. År 2011 byggdes den stora hallen "Lokverkstaden" om till ett flexibelt kulturhus. I "Lokverkstaden" har bland annat teaterföreningen Arbis uppfört Teaterbåten och Norrköpings symfoniorkester har haft konserter. År 2022 rustades "Lokverkstaden" upp för att kunna användas som större konsertlokal. I området finns också Föreningen Ankarklyset som är en ideell förening vars mål är att bygga, segla och handha segelskutor, företrädesvis på Vättern. Föreningen vill främja en aktiv fritid inom hantverk och kultur. De har startat ett skutbygge av en Vättergaleas med utgångspunkt från Don Carlos som byggdes 1891. Många gamla arbetarbostäder har blivit moderna bostäder. Vid Svarta raden finns två museilägenheter.

Byggnader i verkstadsområdet 

 Bolagshuset
 Föreningshuset
 Normandie (Motala)
 Svarta raden
 Kamrersbostaden
 Förmansraden

Byggda fartyg i urval 

 1833 Götha Elf, varvsnummer 3
 1842 Skandia, det andra i Sverige byggda fartyget med stålskrov
 1856 DS Skibladner
 1857 S/S Per Brahe, varvsnummer 62
 1857 S/S Trafik
 1862 Bogserbåten Flottisten
 1863 S/S Örn
 1863 S/S Wisingsö
 1864 Kronoångaren Sofia
 1866 S/S Engelbrekt (Motala Verkstad, Lindholmen)
 1867 Kalmarsund No1 (Viktoria)
 1868 Kalmarsund Nr3, numera S/S Freja af Fryken
 1873 Kolga
 1873 Venus
 1874 M/S Juno
 1875 S/S Thomée, monterad vid Revsundasjön 
 1875 S/S Delfin, varvsnummer 217, numera M/S Sjöfröken
 1876 S/S Primus, varvsnummer 248, från 1937 Ariadne
 1878 S/S Zoroaster, världens första tankfartyg, för Branobel, Baku
 1879 S/S Maria, varvsnummer 288
 1882 Bogserbåten Ivar
 1882 Lustyachten S/S Pelle
 1883 Visingsö, varvsnummer 336, senare DS Nordnorge
 1884 S/S Åkers Kanal, varvsnummer 362
 1885 S/S Ellen, varvsnummer 369
 1895 S/S Bråviken, varvsnummer 398 Dimensioner. 30,65 x 5BB,97 x 2,22 m. Brt. 157. Ångmaskin 132 kW. Knop. 11,5. Passagerare. 280.
 1896 S/S Wermdö II, senare Tor IV och Östan
 1900 S/S Nya Svartsjölandet (Numera M/S Västan)Ö
 1901 Motala verkstad, ångfärja
 1903 Ångslupen Bore, numera M/S Bore, varvsnummer 403
 1903 Ångslupen Hebe, numera MS Gamle Hebe, varvsnummer 404
 1908 S/S Fylgia, varvsnummer 435
 1909 S/S Angantyr
 1909 S/S Drottningholm, varvsnummer 439
 1911 S/S Östra Skärgården 3, varvsnummer 445
 1912 M/S Wilhelm Tham, varvsnummer 446
 1915 S/S Nya Skärgården, varvsnummer 461 
 1916 S/S Vielle Montagne III, varvsnummer 466 (numera M/S Riddarholmen)
 1920 Färjan 4
 1929 Polstjärnan III, Vänern

Motala Verkstad i litteraturen
Jules Verne lät sin romanfigur kapten Nemo i En världsomsegling under havet bygga sitt märkliga undervattensfartyg Nautilus med delar från världens under 1800-talet ledande verkstadsföretag. Rammen lät han därför tillverka vid Motala verkstad (les ateliers de Motala, en Suède).

Bildgalleri

Se även 
 Motala varv
 Motala Verkstads Lillkyrka

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar
 AB Motala Verkstad
 Motala Industrimuseum

Företag i Motala kommun
Göta kanal
Sveriges industrihistoria
Stålbyggnadsföretag
Företag bildade 1822
Svenska loktillverkare