kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ljuster

Ett ljuster är ett vasst, spjutlikt eller gaffelliknande, oftast hullingförsett redskap för att jaga fisk, främst ål.

Varianter
Man skiljer på ljuster där fisken spetsas och så kallat sågljuster där fisken fastnar mellan hullingförsedda tänder. Ett annat redskap har varit ålsax, ett saxliknande redskap som greppade om fisken; dessa redskap är fästa vid en stång av trä anpassade till vattendjupet vid fångsttillfället. Det var smederna i de kustnära samhällena som smidde och utvecklade ljustren i samråd med den fiskande ortsbefolkningen. Ett av dessa för sin form och funktion vedertagna ljustren utvecklades i Blekinge och benämns blekingeljuster. Breda ljuster (ca 400 mm) användes på botten av sand, tång, eller gräsbotten medan de smalare användes på stenbotten. 

Ljustring (fångstmetoden) har utförts på dagen med en typ av vattenkikare så att fångstmannen kunde se sjöbottnen genom vattnet. På natten har man använt stormlyktor typ Primus och en blank metallskärm vilken riktade ljuset ner mot bottnen av sjön. Vintertid var det vanligt med ljustring på isen; ett cirka 40 cm cirkulärt hål höggs upp, fångstmannen började slå mot botten lodrätt varefter han stötte ljustret mot sjöbottnen i allt vidare cirklar.  

Numera är fiske med denna typ av redskap förbjudet i Sverige.

I Blekinge skärgård kallades fångstmetoden "hotta", man "hottade" ål. Redskapet med ljuster kallades "hottestång".

Se även
Treudd
Harpun

Referenser

 Arbeitsgruppe GeoMedien der Universität Kiel: Der Aalstecher

Externa länkar

Fiskeredskap
Damernas 470 i segling vid olympiska sommarspelen 2004

Damernas 470 i segling vid olympiska sommarspelen 2004 avgjordes 14–21 augusti 2004 i Aten.

Medaljörer

Resultat

Referenser

Externa länkar
 
 

Segling vid olympiska sommarspelen 2004
Ärkeängeln i Uleåborg

Ärkeängeln i Uleåborg () är en roman av den finska författaren Anu Kaipainen, utgiven 1967. Det är den enda bok av Kaipainen som finns på svenska, i översättning av Kerstin Lindqvist.

För romanen belönades Kaipainen med Tack för boken-medaljen 1968.

Innehåll

Anu Kaipainen har en tid av sitt liv varit lärare i finska språket i Uleåborg och där måste hon ha kommit i kontakt med Sara Wacklins författarskap. Den bärande strukturen i Kaipainens roman, som utspelar sig under Finska krigets sista dagar baserar sig på dessa samtida hågkomster vid namn ”Hundrade minnen från Österbotten” och på Runebergs kända verk Fänrik Ståls sägner. Det framgår bland annat i ett förord till ”Ärkeängeln i Uleåborg”, där Kaipainen skriver ”Tillägnad Sara Wacklin med tack för fritt lånade motiv, repliker och tidsbilder”.

Huvudpersonen är Schaggens Tok-Lena som i de frusna likhögarna utanför Uleåborgs nyinrättade krigslasarett hittar en karl, som hon på grund av sina lyten ej tidigare haft. Genom sitt idoga slit och sin goda omvårdnad lyckas hon få liv i det mer än halvdöda liket som hade drabbats av tyfus, hon tror nämligen att den västerbottniske infanteristen är ärkeängeln Mikael som har kommit för att hjälpa den svenske konungen Gustav IV Adolf att köra ryssen ut ur landet. Soldaten, som heter Mikael, i sin tur tror när han sakta uppvaknar att han har hamnat i skärselden, där han ska få rannsaka sig själv före en färd till helvetet eller till himlen. Han tillfrisknar och hinner göra henne med barn innan han flyr genom fiendeland till sina hemtrakter i Tornedalen dit även den svenska armén retirerat.

Tok-Lena är utstött ur sin familj på grund av sina galenskaper och med prästen välsignelser, hon lever sitt liv såsom en askunge i handelsfamiljens gamla bastubyggnad, vilken avskiljs från övriga handelsgården med ett högt plank. Ett liv med spökgestalterna ”Kungen” och den drunknade ”Agnes” som enda vänner, före Mikaels ankomst.

De övriga familjemedlemmarna lever ett annat liv som bestod av handel, ryor och baler. De senare är viktiga oavsett vem som kontrollerar Uleåborg, svenskar eller ryssar.

Källor

 
Finskspråkig skönlitteratur
Finländska romaner
Historiska romaner
Anu Kaipainen

Aune (Anu) Helinä Kaipainen, född 14 mars 1933 i Mola, Viborgs län, död 29 september 2009 i Helsingfors, var en finländsk romanförfattare, poet och kritiker. Hon var från 1955 gift med politikern Osmo Kaipainen, som avled 1985.

Kaipainen var lärarutbildad, var aktiv i författarföreningen och bodde en period i Norge. Uppväxten i Viborgs län, som var krigsskådeplats och blev ryskt efter fortsättningskriget, präglade i viss grad hennes författarskap. Hon skrev tv-teater och cirka 20 romaner, bland andra Magdaleena ja maailman lapset ("Magdaleena och världens barn", 1969), om dagens verklighet i Finland, Surupukuinen nainen ("Den sorgklädda kvinnan", 1971), On neidolla punapaula ("Jungfrun har röda gullband", 1973), ett inlägg i den aktuella debatten om finsk identitet och dess bevarande, Naistentanssit ("Damernas dans", 1975), Kellomorsian ("Klockbruden", 1977) och Granaattiomena ("Granatäpplet", 2002, nominerad till Finlandiapriset). Kaipainen använder ofta urgamla myter och legender för att få fram sitt budskap.

Bibliografi (utgivet på svenska) 
 Ärkeängeln i Uleåborg 1981

Källor 

Finländska romanförfattare
Finskspråkiga författare
Alumner från Helsingfors universitet
Födda 1933
Avlidna 2009
Kvinnor
Finländska dramatiker
Personer från Karelen
Grankullas historia
Ammoniumnitrat

Ammoniumnitrat (NH4NO3) är ett salt av ammonium och nitrat-joner.

Egenskaper
Ammoniumnitrat är ett oxidationsmedel som bildar explosiva blandningar med brännbara material (till exempel alkoholer och oljor).

Ämnet är vattenlösligt, men hydreringen är endoterm, vilket gör att lösningen kyls ner kraftigt.

Ammoniumnitrat som upphettas till över 200 °C sönderfaller till lustgas (N2O) och vattenånga. Sönderfallet är exotermt och kan starta en kedjereaktion.

Framställning
Kommersiellt tillverkad ammoniumnitrat framställs genom att leda ammoniak-gas (NH3) genom koncentrerad salpetersyra (HNO3).

Reaktionen är häftig och exoterm och kräver mycket kylning.

När lösningen har stabiliserat sig kokas överflödigt vatten bort och ammoniumnitratet formas till granulat eller pellets som sedan torkas ytterligare och förses med en skyddande hinna.

Användning
Ammoniumnitrat blandat med dieselolja kallas ANFO och är ett billigt, stabilt och välanvänt sprängämne.
Blandningen kan fås att detonera med en mekanisk chock (tryckvåg). I normala fall räcker det inte med en sprängkapsel, utan en primer bestående av exempelvis pentyl, dynamit eller annat sprängkapselkänsligt sprängämne måste användas.

På grund av den endoterma reaktionen med vatten används ammoniumnitrat bland annat i kylpåsar för engångsbruk.

Ammoniumnitrat används också som konstgödsel.

Se även
Ammoniumperklorat
Ammoniumpersulfat

Ammoniumföreningar
Nitrater
Explosiva föreningar
Gödningsmedel
Intelligentia

Intelligentia (även stavningen intelligentsia förekommer) är en vanlig benämning, särskilt i slaviska länder, på den intellektuella delen av befolkningen. Begreppet uppstod i Polen under förra hälften av 1800-talet och spreds sedan till övriga länder i Central- och Östeuropa.

Vanligen avses den sociala klass som är välutbildad och ej tillhör kyrka, stat eller förvaltning, det vill säga författare, konstnärer, filosofer och kulturskribenter.

Se även 
 Intellektuell

Sociala grupper
Dissident

En dissident är en person som aktivt motarbetar den rådande ordningen. Vanligen avser man en politisk dissident som, oftast med fredliga medel, sätter sig upp mot en totalitär regim. 

Dissident är den som stannar kvar inom det kritiserade systemet eller etablissemanget, medan den som lämnar det kallas för flykting. Inom juridiken benämns en person som reserverar sig mot ett domstolsbeslut för dissident.

Exempel 
I Sovjetunionen var Andrej Sacharov och Aleksandr Solzjenitsyn exempel på dissidenter, och i Kina anses Wei Jingsheng vara den första dissidenten i modern tid. I Västvärlden betraktas exempelvis Noam Chomsky som ledande dissident.

Se även 
 Aktivism
 Frikår
 Motståndsrörelse
 Politisk fånge
 Politisk opposition
 Rebell
 Subversion

Aktivism
Juridiska termer
Personer inom politik
Maskot

Maskot är en figur, ofta människo- eller djurliknande, som symboliserar ett sportevenemang, företag eller idrottsförening. Maskotar finns ofta att köpa, till exempel i form av kramdjur, för dem som vill stödja verksamheten.

Ibland finns också maskotar som dräkter, som används av statister vid evenemang.

Kända maskotar

Sportevenemang

Fotbolls-VM

Maskotar för fotbolls-VM för herrar

1966 i England - World Cup Willie
1970 i Mexiko - Juanito
1974 i Västtyskland - Tip und Tap
1978 i Argentina - Pampita
1982 i Spanien - Naranjito
1986 i Mexiko - Pique
1990 i Italien - Ciao
1994 i USA - Striker
1998 i Frankrike - Footix
2002 i Japan och Sydkorea - Ato, Kaz & Nik
2006 i Tyskland - Goleo VI
2010 i Sydafrika - Zakumi

Olympiska sommarspelen 
1968 - en namnlös jaguar
1972 - Waldi
1976 - Amik
1980 - Micha
1984 - Sam
1988 - Hodori
1992 - Cobi
1996 - Izzy
2000 - Olly, Millie & Syd
2004 - Athena & Phevos 
2012 - Wenlock & Mandeville

Olympiska vinterspelen 
1980 - Roni
1984 - Vuchko
1988 - Hidy & Howddy
1992 - Magique
1994 - Kristin & Hakon
1998 - Snowlets
2002 - Powder, Copper & Coal
2006 - Neve & Gliz

VM i ishockey 
1995 i Sverige - Snowy

Turistföretag 
Liseberg AB - Lisebergskaninen
Skistar - Snögubben Valle
Ving - Lollo & Bernie
Fritidsresor - Bamseklubben
Kolmården - Bamse
Kläppen skiresort - Trolle & Trolla

Snabbmatsföretag 
McDonald's - Ronald McDonald

Dator & Spel 
Sega - Sonic the Hedgehog
Nintendo - Mario
Mozilla - Mozilla
Linux - Tux

Filmföretag 
Disney - Musse Pigg
Warner Bros. - Snurre Sprätt

Musikgrupper 
Iron Maiden - Eddie the Head
Megadeth - Vic Rattlehead
Hammerfall - Hector

Eurovision Song Contest 
1990 i Jugoslavien - Eurocat, en animerad katt formgiven av Joško Marušić

Se även 
Furry fandom

Källor

Maskotar
Jan Stenmark

Jan Lennart Stenmark, född 11 februari 1949 i Sankt Olai församling i Norrköping, är en svensk skämttecknare. Han studerade på Konstfack 1975–79 och är känd från Aftonbladets kultursidor. Stenmark utmärker sig med sin speciella collageteknik där bilder (främst från 1940–60-talet) åtföljs av ironiska och underfundiga kommentarer.Hans bildberättelser visar på ett melankoliskt sätt människans vilsenhet och utanförskap i livet. De har samma tema som de filmer Roy Andersson har gjort. I september 2007 utsågs han till månadens stockholmare av Stockholms stad.

Han är sedan många år tillbaka sambo med Margit Markgren (född 1958), dotter till ingenjören Nils Bengt Markgren och Rut Sjöström.

Bibliografi
Detta har hänt, 1990
Vecka 53 (bildbox), 1991
Det började med fåglar, 1992
Land och rike, 1994
Horisonten, 1995
In och ut genom dörrar och fönster, 1998
Känslan man har, 2001
Kunde jag älska skulle jag älska det här, 2003
Örat mot väggen, 2004
U-sväng inslagen i folie, 2005
Storpack (samlingsalbum), 2007
Du & jag, 2008
Pennan i näsan, 2010
Allting igen (samlingsalbum), 2011
Nyckel för nybörjare, 2012
Skratta åt räkor, 2014
Människor som finns, 2016
En mystisk hemmakväll, 2018
Nattlampa, 2019
Kärlekens ÅÄÖ, 2020
En del har det bra, 2021
Jan minns, 2022
Halvfartens tjusning, 2023

Övrigt 
Julgodis från Rolf, 1992
"Specialutgåva för Rolf & Co:s vänner och anställda julen 1992." En box med 15 bilder, samt ett signerat och numrerat försättsblad. Begränsad till 210 exemplar. Konceptuellt lik Vecka 53, men med andra bilder och i form av en röd chokladask.

Referenser

Svenska skämttecknare
Svenska illustratörer
Födda 1949
Män
Stockholmare
Levande personer
Svenska tecknare under 1900-talet
Svenska tecknare under 2000-talet
Konstnärer från Norrköping
Skenbart – en film om tåg

Skenbart – en film om tåg är en svensk thriller-komedifilm från 2003 i regi av Peter Dalle. I huvudrollerna ses bland andra Gustaf Hammarsten, Magnus Roosmann och Anna Björk. Filmen utspelar sig strax före jul 1945 och är inspelad i svartvitt för att efterlikna 1940-talets filmer, av vilka de flesta var svartvita. Filmen hade biopremiär i Sverige den 25 december 2003.

Handling 
Andra världskriget är slut, och ett tåg avgår från Stockholm till det sönderbombade Berlin. Många olika människor träffas på ett tåg - den ständigt otursförföljde soldaten som har både kryckor och blåmärken samt gör sig illa men är lika glad för det, en även homosexuell psykotisk man som haft en förfärlig barndom och reser med sin partner som enbart drogs till män på grund av misogyni, en man som vill göra gott men misslyckas och vars "hjälpsamhet" går ut över den otursförföljde soldaten och ett vänsterprasslande par där mannen har planer på att mörda sin hustru under tågresan.

Allt detta övervakas av den nitiske konduktören som försöker hålla ordning i kaoset.

Rollista 

Gustaf Hammarsten – Gunnar Wern
Magnus Roosmann – Henry Schmalensee
Anna Björk – Marie
Kristina Törnqvist – Karin
Robert Gustafsson – soldaten
Peter Dalle – konduktören
Lena Nyman – Märit
Gösta Ekman – Theodor Bäckström kallad Pompe
Lars Amble – Sixten Kvarnström
Jakob Stefansson – kyparen
Claes Ljungmark – bartendern
Lakke Magnusson – hovmästaren
Marie Göranzon – Beatrice, nunnan
Hanna Ekman – ung nunna
Ella Bjurling – flicka i vit kappa
Sara Nygren – flickans mamma
Andreas Nilsson – jultomten
Margreth Weivers – den äldre damen i restaurangvagnen
Nils Erik Larsson – rysk major
Vladimir Dikanski – den ryske majorens röst

Mottagande 
Aftonbladet: 3/5 
Corren: 3/5 
Expressen: 4/5

Källor

Externa länkar 

1940-talet i svensk film
1945 på film
Svenska filmer 2003
Järnväg på film
Svenska julfilmer
Svenska thrillerfilmer
Svenska komedifilmer
Svenskspråkiga filmer
Svartvita filmer
HBTQ-relaterad film
Filmer som utspelar sig ombord på tåg
Filmer i regi av Peter Dalle
Selecta

Selecta är ett företag som specialiserar sig på försäljning av livsmedel i varuautomater. Företaget grundades i Schweiz 1956. Ägare till koncernen är sedan 2015 Kohlberg Kravis Roberts.

Exempel på produkter som Selecta säljer är kaffe, bakverk, godis, snacks och färdigmat.

Historik 

Selecta grundades 1956 i samband med att ett nytt sätt att göra bryggmalet kaffe i kaffemaskiner introducerades och finns idag i 16 länder i Europa.

År 1950 reste Joseph Jeger, en schweizare från Basel, på en affärsresa till USA och såg sina första automater i fabriker där. Han trodde det skulle vara en bra idé att införa liknande automater i fabriken i företaget han arbetade för. Joseph spenderade alla sina besparingar på fem maskiner från den amerikanska tillverkaren och lät installera dem i fabriken.

De amerikanska maskinerna hade tillverkats med amerikanska tillbehör vilket gjorde dem dyra att underhålla. För att lösa detta hyrde Jeger ett garage i sin hemstad Murten och anställde sin första anställde och producerade den första automaten i Schweiz 1957. Denna automat var den första att bära varumärket Selecta.  Selecta producerar även varuautomater i Sverige.

Kaffe med "mjölk" eller "vitt"
Företaget uppmärksammades i media sommaren 2008 i och med att Konsumentföreningen Stockholm, KfS, anmälde Selecta till Livsmedelsverket för falsk marknadsföring då maskiner innehållandes mjölkersättning eller gräddersättning var benämnda "Mjölk". Selecta programmerade därefter om alla sina maskiner och numera står det "vitt" i alla produkter som innehåller mjölkersättning eller gräddersättning.

Referenser

Externa länkar
http://www.selecta.se
http://www.selecta.com

Schweiziska företag
Svenska varuautomatföretag
Företag bildade 1956
Kräfta

Kräfta kan syfta på:

 Kräftdjur – en understam av leddjur
 Storkräftor – den största klassen i understammen kräftdjur
 Tiofotade kräftdjur –  en ordning inom kräftdjuren som tillhör klassen storkräftor
 Flodkräfta – ett av Europas största kräftdjur
 Signalkräfta – införd till Sverige från Nordamerika
 Havskräfta – en nära släkting till vanlig hummer
 Röd sumpkräfta – en sötvattenlevande kräfta hemmahörande i norra Mexiko och sydöstra USA
 Kräftor – de arter av sötvattenslevande kräftdjur i gruppen storkräftor och ordningen tiofotade kräftdjur som hör till familjerna Astacidae, Cambaridae och Parastacidae
 Kräfta – en sjukdom hos människor och djur, se cancer
 Trädkräfta – en sjukdom hos fruktträd

Sammansättningar
Kräftfiske
Kräftbur
Kräftpremiär
Kräftskiva
Kräftpest
Kräftsmör

Se även 
Kräftan
Skaldjur – en matlagningsterm, som också används inom fiskerinäringen‚ för marina ryggradslösa djur med exoskelett
Kjell

Kjell är en modern namnform av det fornnordiska mansnamnet Kettil vilket i sin tur ursprungligen kommer från fornnordiska ordet ketill "hjälm". Kettil användes ursprungligen som tillnamn och var då identiskt med ordet "kittel".

Kjell var ett populärt namn på 1940- och 1950-talen och är fortfarande totalt sett ett av de vanligare svenska mansnamnen. Den 31 december 2014 fanns det totalt 54 764 personer i Sverige med namnet, varav 30 935 med det som tilltalsnamn. Det är dock i dag mycket ovanligt som tilltalsnamn för nyfödda pojkar. Färre än tio personer har fått Kjell som tilltalsnamn under vart och ett av åren 1998–2012.

Namnsdag: 8 juli (sedan 1901).

Kjell brukas även som efternamn som förekom som soldatnamn. 31 december 2014 bars efternamnet Kjell av 853 personer i Sverige.

Personer med förnamnet Kjell

Personer med efternamnet Kjell 
 Bengt Kjell (född 1926), fotbollsspelare
 Gustav Kjell  (född 1996), friidrottare, sprinter

Övrigt
 Kjell (TV-program) - TV-program som sänts i ZTV, SVT, och TV4 Play.
 Kjell (bok) - bok av Kjell Eriksson
 Kjell & Company - företag som säljer tillbehör för hemelektronik grundat 1990

Noter 

Mansnamn
Svenska mansnamn
Fornnordiska mansnamn
Svenska efternamn
Soldatnamn
Daniel Ortega

José Daniel Ortega Saavedra, född 11 november 1945 i La Libertad, Chontales, är en nicaraguansk politiker. Han är Nicaraguas president sedan 2007. Han var även president 1985 till 1990.

Han har under större delen av sitt liv varit betydelsefull ledare i den Nationella Sandinistiska Befrielsefronten (FSLN).

Efter att Anastasio Somoza Debayle störtades, tvingades i exil och mördades 1979 av en inhemsk motståndsrörelse ingick Ortega i den junta som tillfälligt tog makten. Han valdes senare till president under perioden 1985-1990. Denna period präglades av FSLN:s socialistiska politik, inbördeskrig och fiendskap med USA, som finansierade de kontrarevolutionära Contras.

I presidentvalet 1990 besegrades Ortega av Violeta Barrios de Chamorro, men spelade fortfarande en viktig roll inom oppositionen. Han kandiderade i presidentvalen 1996 och 2001, innan han slutligen återfick presidentmakten efter presidentvalet 2006. Han representerar fortfarande FSLN. FSLN och Ortega anklagades för valfusk i kommunalvalen 2008 och biståndet till Nicaragua har minskat dramatiskt på grund av utbredd korruption i ledarkretsar.

I november 2021 omvaldes Daniel Ortega för en fjärde femårsperiod med 75 % av rösterna, enligt de första partiella officiella resultaten som släpptes av Högsta valrådet.

Källor

Externa länkar 

Presidentkansli
Biografi på CIDOB Foundation 

Nicaraguas presidenter
Personer i Nicaragua under 1900-talet
Personer i Nicaragua under 2000-talet
Mottagare av Gaddafipriset för mänskliga rättigheter
Män
Födda 1945
Levande personer
Personer från Chontales
Oliver Tambo

Oliver Reginald Tambo, född 27 oktober 1917 i Bizana, Östra Kapprovinsen, död 24 april 1993 i Johannesburg, var en sydafrikansk politiker och en av ledarna för kampen mot den sydafrikanska rasåtskillnadspolitiken, apartheid. 

Tambo var en framstående person den antirasistiska motståndsrörelsen ANC. Han startade 1947 ANC:s ungdomsavdelning tillsammans med Nelson Mandela och Walter Sisulu. Ungdomsavdelningen sågs inom partiet som mycket radikal, innan den slutligen fick sitt erkännande. Tambo startade även en advokatbyrå med Mandela år 1952.

Mellan 1967 och 1991 var Tambo ANC:s partiledare, fram till att Nelson Mandela tog över makten sedan han blev frisläppt från fängelset i samband med apartheidregimens avveckling.

Tambo levde under trettio år i exil i London. Vid några tillfällen besökte han också Sverige. Han höll tal vid Folkriksdagen mot apartheid, i Stockholm, år 1986. Under fyra månader 1989–90 vårdades han på sjukhus i Sverige efter ett slaganfall. Det var också i Sverige som han träffade Nelson Mandela första gången efter att denne släppts ur fängelse.

Referenser

Noter 

Födda 1917
Avlidna 1993
Sydafrikanska politiker under 1900-talet
Män
Jesusbönen

Jesusbönen eller Hjärtats bön är en kort, enkel och ofta förekommande repetitiv bön inom kristendomen, med traditioner från den östortodoxa kyrkan. Orden kan variera, men i den vanligaste formen lyder bönen: "Herre Jesus Kristus, Guds son, förbarma dig över mig (syndare)".

Eftersom ortodoxa kristna brukar läsa bönen upprepade gånger brukar många använda bönerep för att hjälpa dem att be bönen, medan andra gör korstecknet.

Utmärkande för bönen är att den beds med hjälp av ett böneband med knutar, som blev vanligt bland hesychasterna på berget Athos, varifrån det spred sig över den ortodoxa världen. Bönebandet är inte identiskt med den romersk-katolska kyrkans radband.

Utbredning 
Jesusbönen har praktiserats genom århundradena som en del av östkyrkan. Under 1900-talets början började även kyrkor i väst att använda den, inklusive vissa romerska katoliker och anglikaner.

Källor 
 The Power of the Jesus Prayer » Saint John the Evangelist Orthodox Church (saintjohnchurch.org)

Referenser 

Kristna böner
Ortodox kristendom
Kristen försoningslära
Hesychaster

Hesychaster (grek. hesychia "lugn", "stillhet"), beteckning på rörelse inom de grekiska klostren under 1300-talet som framför allt betonade den inre bönen och kontemplationen.

Särskilt genom det oupphörliga bedjandet av Jesu namn, Jesusbönen, kunde man bli genomströmmad av Guds oskapade ljus, det s.k. "Taborljuset".

Hesychasterna angreps av olika kritiker men fick en skicklig försvarare i Gregorios Palamas, vars teologi om de gudomliga energierna stämmer nära överens med den hesychastiska upplevelsen. Rörelsen lever i olika former kvar inom de ortodoxa kyrkorna.