kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Helen Hayes

Helen Hayes MacArthur, född Brown den 10 oktober 1900 i Washington, D.C., död 17 mars 1993 i Nyack, New York, var en amerikansk skådespelare. Hayes karriär sträckte sig över nästan 80 år och hon fick så småningom smeknamnet "First Lady of American Theatre", då hon räknas som en av de främsta kvinnliga förgrundsgestalterna vid den amerikanska teaterscenen under 1900-talet. Helen Hayes är en av endast 15 personer som har vunnit en Emmy, en Grammy, en Oscar och en Tony Award ().

Biografi 
Helen Hayes mor var skådespelare och Hayes gjorde scendebut som femåring. Hon framträdde på Broadway första gången som nioåring.

Hayes filmdebuterade som 17-åring i stumfilmen The Weavers of Life (1917). Hayes erhöll en Oscar för sin allra första ljudfilm, Hennes synd (1931). Hon hade sina största framgångar på scen och blev en institution på Broadway, känd som The First Lady of the American Theater. Trots att hon filmade endast sporadiskt, erhöll hon ytterligare en Oscar 1970 för sin roll i filmen Airport – flygplatsen. I slutet av sin karriär porträtterade Hayes Agatha Christies Miss Marple i två TV-filmer.

År 1940 skrev Hayes sina memoarer, Letters to Mary Catherine Hayes Brown med en uppföljare 1969, On Reflection.

Hayes har ett teaterpris, Helen Hayes Award, och en Broadwayteater, Helen Hayes Theatre, uppkallade efter sig (en annan teater, tidigare känd som Fulton Theatre, hade också namnet Helen Hayes Theatre från 1955 tills den revs 1982).

Filmografi i urval 

1967 – Tarzan (TV-serie)
1969 – Arsenic and Old Lace (TV-film)

1972 – Here's Lucy (TV-serie)
1972 – Ghost Story (TV-serie)
1973–1974 – The Snoop Sisters (TV-serie)

 (TV-film)

 (TV-film)
 (som Miss Marple; TV-film)

 (som Miss Marple; TV-film)

Teater

Roller

Källor

Externa länkar 

Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Amerikanska scenskådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Födda 1900
Avlidna 1993
Personer från Washington, D.C.
Kvinnor
Oscar för bästa kvinnliga huvudroll
Oscar för bästa kvinnliga biroll
Mottagare av Frihetsmedaljen
Resultat i val till Sveriges riksdag

Tabellerna nedan är en översikt över resultat i Riksdagsval i Sverige. För detaljerad information, se respektive valartikel.

Val till riksdagen och andra kammaren 
Resultat i andrakammarval till Sveriges riksdag åren 1911–1968 samt riksdagsval 1970–2018. Partier som har innehaft mandat listas separat, medan samtliga resterande partiers resultat sammanförs under rubriken "övriga partier".

Vid andrakammarvalet 1911 tillämpades första gången ett proportionellt valsystem, och det var också det första val vid vilket valsedlarna påbjöds att ha en partibeteckning. Sålunda är detta val även det första andrakammarval vars resultat kan beskrivas i ett tydligt partipolitiskt utfall.

Valresultat parti för parti 

Fetstilt: största parti i valet

Kommentarer

Första kammaren 
1867–1970 fanns i Sveriges riksdag även en första kammare. I tabellerna nedan listas de partirelaterade val som skedde 1911–1969.

Se även

Svenska småpartier och deras resultat i riksdagsval

Referenser

Källor 
 SCB:
Tull-Bom

Tull-Bom är en svensk film från 1951 i regi av Lars-Eric Kjellgren. Filmen premiärvisades på biograf Spegeln i Stockholm 25 juni 1951.

Rollista i urval
Nils Poppe - Fabian Bom, tullöverkontrollör 
Inga Landgré - Kerstin Johansson, ung flicka på villovägar 
Gunnar Björnstrand - Frans Melin, kallad Hamn-Casanova, varietédirektör, smugglare 
Jan Molander - Urban Karlsson, tulltjänsteman 
Marianne Löfgren - Aurora, änka, Fabians syster 
Harry Ahlin - Ingemar Berglund, kapten på fartyget Stella 
Fritiof Billquist - Johansson, tullvaktmästare, Kerstins far 
Ulla Norgren - Aina, "Miss Arabella", varietésaxofonist, Kerstins väninna 
Nils Hallberg - Kalle Värst, smugglare 
Alf Östlund - Skakis, smugglare 
Olav Riégo - tulldirektör 
Arne Lindblad - Hugo Larsson från Tomteboda, smugglare i Le Havre

Musik i filmen  
Shock Headed Peter, kompositör Ronald Hanmer, instrumental. 
En sjöman älskar havets våg text Ossian Limborg, sång Gunnar Björnstrand  
Marknadsvalsen, kompositör Jack Gill, instrumental. 
Denna ringen den skall vandra, instrumental. 
Blues in the Night, kompositör Jack Gill, instrumental. 
Näckens polska (Djupt i havet på demantehällen), text Arvid August Afzelius, instrumental. Nu är det jul igen, sång Nils Poppe och Marianne Löfgren Ja, må han leva!, sång Nils Poppe och Marianne Löfgren Flickan hon går i ringen (Och flickan hon går i dansen), sång Nils Poppe och Marianne Löfgren Sobre las olas (Über den Wellen], kompositör Juventino Rosas, instrumental. Imse vimse spindel, sång Nils Poppe, Arne Lindblad, Alexander von Baumgarten och Ivan Bousé Riders of Fate, kompositör Frederick G. Charrosin, instrumental. Curtain Music, kompositör Hans May, instrumental. La java, kompositör Maurice Yvain text Albert Willemetz och Jacques-Charles, instrumental. L' amour, kompositör Julius Jacobsen text Gardar, sång Barbro Boman Can-can. Ur Orphée aux enfers ( Can-can. ur Orfeus i underjorden), kompositör Jacques Offenbach, instrumental, dans Bisse Andersson, Gurli Swahn  Valse chaloupée. Ur Le papillon (Apachedans. ur Le papillon), kompositör Jacques Offenbach, instrumental, dans Nils Poppe, Bisse Andersson och Gurli Swahn Tulltjänstemännens paradmarsch, kompositör Julius Jacobsen, instrumental. La Marseillaise (Marseljäsen), kompositör och text Claude Joseph Rouget de Lisle svensk text Edvard Fredin, instrumental. Med en enkel tulipan, kompositör Jules Sylvain, text Sven Paddock, instrumental.  Alte Kameraden, kompositör Carl Teike, instrumental. Hvem er det, der banker? (Vem är det som bankar?], kompositör Erik Fiehn och Sylvester, dansk text Viggo Barfoed svensk text Sören Aspelin, instrumental. Vi hade inga segel (Det går långsamt fram)'', instrumental.

DVD
Filmen gavs ut på DVD 2008 och 2016.

Externa länkar
 

Filmer 1951
Svenska dramafilmer
Svenska komedifilmer
Filmer i regi av Lars-Eric Kjellgren
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1950-talsfilmer
Gustafva Björklund

Gustafva Katarina Björklund, född 11 februari 1794 i Kjulo, död 4 oktober 1862 i Stockholm, var en finlandssvensk restaurangägare och kokboksförfattare. Därtill har hon utpekats som Karl XIV Johans mätress. Hon publicerade ett flertal böcker, bland vilka märks Gustafva Björklunds kokbok för husmödrar.

Biografi 
Björklund föddes på Kjuloholm, där hennes far Sigfrid Björklund, ursprungligen smålänning, var gårdsfogde. Som barn flyttade hon från Finland till Sverige med sin familj. Efter att ha varit hushållerska i olika privata hem samt arbetat vid sin svåger Johan Petter Kihlstedts och syster Charlotta Björklunds krogrörelse i först Mariefred och senare Södertälje anställdes hon 1833 vid serveringen på herrklubben Lilla Sällskapet vid Munkbron i Stockholm och blev följande år huvudansvarig för denna. Vid sällskapets upplösning år 1840 övertog hon lokalerna för en privat "spisqvartersrörelse", vilken snart blev mycket uppskattad inom stockholmssocieteten.

Under denna tid påbörjade Björklund också sin mycket framgångsrika utgivning av kokböcker. Den första, Kokbok, utkom 1847 och följdes av ett flertal senare upplagor och uppföljare, bland annat Kok-bok för tjenare och tarfliga hushåll (1851) som innehåller ett recept på "Flott-kokt Potatis", en tidig variant av pommes frites. Långt efter Björklunds död fortsatte hennes böcker att komma ut i nya upplagor, och de omtalas med aktning av Charles Emil Hagdahl i dennes berömda Kokkonsten som vetenskap och konst (1879).

Efter tio år avmattades verksamheten vid Munkbron och 1851 upphörde Björklund med rörelsen. Hon öppnade i stället en enklare krog i Klarakvarteren men arrenderade snart ut den och ägnade sig i stället åt att hyra ut rum för resande. Sommaren 1851 öppnade hon även restaurang i Casino på Djurgården. Åren 1855–1862 var hon bosatt i Göteborg och bedrev en enklare spisrörelse där, men återvände 1862 till Stockholm där hon dog under enkla omständigheter samma år.

Privatliv 
Björklund, som i ungdomen beskrivits som en stor skönhet, var aldrig gift men fick tre barn. Med sin arbetsgivare överstelöjtnanten Otto Reinhold Hammerfeldt hade hon sonen Gustav Reinhold (1817–?) och senare fick hon två döttrar, Lovisa Elisabeth (1824–?) och Henrietta Gustava (1825–1886), vilka gavs efternamnet Carlsson. Per Erik Wahlund menar i sin biografi över Björklund för att det finns goda grunder, bland annat pengautbetalningar från hovet, att tro att döttrarnas far var Karl XIV Johan. Dottern Henrietta gifte sig med underlöjtnanten Algot Törneman och blev mor till industrialisten Johan Algot Törneman samt farmor till konstnären Axel Törneman.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Per Erik Wahlund: Demoiselle – Kokboksutgiverskan och restauratrisen Gustava Björklunds liv och verksamhet, Växjö (?), 1991.

Svenska kokboksförfattare
Matlagning
Födda 1794
Kvinnor
Avlidna 1862
Svenska författare under 1800-talet
Svenska krögare
Personer inom Sveriges näringsliv under 1800-talet
Finlandssvenska författare
Velandastenen

Velandastenen, med signum Vg 150, är en runsten som nu står utmed riksväg 42 i Väne-Åsaka socken och Trollhättans kommun, Väne härad i Västergötland.

Stenen 
Stenen som skapades kring år 1000 e.Kr. upptäcktes 1912 i samband med att en stengärdsgård skulle flyttas. Dess ursprungliga plats är okänd. Ornamentiken består av ett rakt runband som i en båge följer den höga, smala stenens form. Bågens topp är krönt med ett rovfågelhuvud. Stenen saknar det kristna korset och av orden Tor vige, framgår att man hellre sökt skydd under en hednisk gud. Ordet tegn betyder "fri man". Att guden Tor åkallas gör stenen nästan unik på svenskt område (Se t.ex. Rökstenen), eftersom detta är mer vanligt förekommande på runstenar i Danmark. Den från runor översatta inskriften följer nedan:

Inskriften

Se även 
Alfabetisk lista över runinskrifter
Lista över Västergötlands runinskrifter
Sverige under vikingatiden

Källor

Externa länkar
Velandastenen (Vg 150)
Västergötlands runinskrifter
Trollhättans kommun
Carolina Weltzin

Carolina Weltzin, född Rutström 11 september 1754, död 1812, var en svensk kokboksförfattare och översättare.

Biografi

Carolina Weltzin var dotter till "den namnkunnige, förföljde kyrkoherden och folktalaren" Anders Carl Rutström och Brita Stiernman. Morfadern befallningsmannen Petter Stiernman, var sonsons son till Nicolaus Olai Bothniensis och Bureättling. Hon var gift med sekreteraren och ombudsmannen vid Assistanskontoret assessorn Peter Weltzin (död 1787). 

Hon skrev dikten ”Impromptu af ett Vittert Fruntimmer till en af Våra Svenska Skalder” i Dagligt Allehanda till Carl Michael Bellman, som dedikerade dikten ”Afton-qväde. Dediceradt till fru assessorskan Weltzin”, till henne. 

1804 utgav hon Ny kokbok. Eller anwisning till en myckenhet nu brukliga maträtters tillredelse; jemte ett bihang innehållande kunskaper om hwarjehanda hushållsrön.

Bibliografi (urval) 
 Skaldestycken
 Om potäters begagnande
 Om fruntimmeruppfostran
 Anvisning till tarflig matlagning
 Handbok om brännvinsbränning och distillering
 Ekonomisk handbok

Källor 
 
 http://runeberg.org/sqvinnor/0436.html

Noter 

Svenska kokboksförfattare
Svenska författare under 1800-talet
Svenskspråkiga författare
Födda 1754
Avlidna 1812
Kvinnor
Personer under gustavianska tiden
Bureätten
Översättare från Stockholm
Författare från Stockholm
Henrik Lax

Rolf Henrik Richard Lax, född 6 maj 1946 i Helsingfors, finländsk politiker (sfp). Han är far till Henrika Lax.

Jur.kand. och diplomekonom efter studier vid Helsingfors universitet respektive Svenska handelshögskolan. Riksdagsledamot 1987–2004, ordförande i lagutskottet 1991–2003. Ledamot av Europaparlamentet sedan 2004.

Henrik Lax var Svenska folkpartiets kandidat i presidentvalet 2006. Han fick 1,61% av rösterna i den första omgången. Inför den andra omgången uttalade han sitt stöd för Sauli Niinistö.

Externa länkar

Ledamöter av Finlands riksdag för Svenska folkpartiet
Ledamöter av Europaparlamentet från Finland
Ledamöter av Europaparlamentet 2004–2009
Finlandssvenska politiker
Politiker från Helsingfors
Alumner från Svenska handelshögskolan
Officerare av Hederslegionen
Mottagare av Finlands Vita Ros’ orden
Födda 1946
Levande personer
Män
Thomas av Woodstock

Thomas av Woodstock, hertig av Gloucester, född 7 januari 1355, död 8 eller 9 september 1397, var kung Edvard III och drottning Filippas trettonde och yngsta barn. Han var den femte av Edvards söner som överlevde barndomen, och, liksom sina bröder, var han och hans ättlingar inblandade i den maktkamp om den engelska kronan som blev känd som Rosornas krig. Thomas mördades i Calais, troligtvis på brorsonen Rikard II:s order.

Biografi 
Thomas föddes efter två kortlivade bröder, av vilken en också hade döpts till Thomas. Han föddes på Woodstock Palace i Oxfordshire. Han gifte sig med Eleanor de Bohun 1376, och ärvde titeln earl av Essex från sin svärfar Humphrey de Bohun. Woodstocks hustrus yngre syster Mary de Bohun gifte sig senare med Henrik Bolingbroke, som senare kom att bli Henrik IV av England.

Vid 22 års ålder, 1377, blev Woodstock earl av Buckingham. 1385 fick han titeln hertig av Aumale, och ungefär samtidigt blev han hertig av Gloucester.

Thomas och hans hustru fick fyra döttrar och en son. Efter mordet på Thomas ärvdes titeln av hans son Humphrey, och därefter av hans äldsta dotter, Anne av Gloucester. Anne gifte in sig i den mäktiga Stafford-familjen, som var earler av Stafford och hertigar av Buckingham, och fyra generationer efter Thomas kan Bohun-egendomarnas disposition ha varit en motiverande faktor till att Henrik Stafford konspirerade mot kronan under Rikard III:s tid.

Referenser 

Födda 1355
Avlidna 1397
Kungligheter som blivit mördade
Personer i England under 1300-talet
Riddare av Strumpebandsorden
Brittiska hertigar
Män
Mathilda Langlet

Clara Mathilda Ulrika Clementine Langlet (uttalas [langlé]), född Söderén 8 november 1832 i Dalarö socken, död 7 augusti 1904 på Spetebyhall i Södermanland, var en svensk författare och översättare.

Biografi
Langlet var prästdotter och utgav 1863-1864 tidskriften "Året om, läsning i den husliga kretsen" och 1871 den lyriska samlingen Blad och blommor. Hon skrev en mängd sagor för barn, redigerade Husmodern i staden och på landet (1884; andra upplagan 1892) samt utgav flera varmhjärtade arbeten rörande uppfostran och andra allmänna frågor. Hon skrev dikter som publicerades i Svenska Familj-Journalen och översatte ett stort antal böcker från tyska, engelska, danska, norska och nederländska.

Hon gifte sig 1864 med Emil Viktor Langlet och de fick barnen Filip, Abraham, Alexander och Valdemar Langlet.

Bibliografi i urval

Skönlitteratur

Varia

Översättningar (urval)

 Louisa May Alcott: Silfverkannor och annat smått och godt: noveller (Beijer, 1876)
 J. K. W. Quarles van Ufford: Minnen från en resa i Skandinavien (Herinneringen uit Scandinavie) (Beijer, 1877)
 Bjørnstjerne Bjørnson: Magnhild: berättelse (Bonnier, 1878)
 Frederick A. Atkins: Sedlig kraft och huru vi skola bruka den: broderligt samtal med unga män (Moral muscle, and how to use it) (Samson & Wallin i distr., 1890)
 Margaret Wolfe Hungerford: En samvetssak (A point of conscience) (Skoglund, 1897)
 Margaret Wolfe Hungerfors: Dolores (Skoglund, 1904)

Redaktörskap

Källor

Vidare läsning

Externa länkar

 "Mathilda Langlet, 1832–1904", av Gunnel Furuland i Svenskt översättarlexikon

Svenskspråkiga författare
Svenska kokboksförfattare
Svenska författare av barn- och ungdomslitteratur
Svenska översättare under 1800-talet
Svenska författare under 1800-talet
Översättare från tyska
Översättare från danska
Översättare från norska
Översättare från engelska
Översättare från nederländska
Personer från Dalarö socken
Födda 1832
Avlidna 1904
Kvinnor
Politikåret 1970



Händelser

Februari
4 februari - Gruvarbetarstrejken vid LKAB avslutas efter 56 dagar
9 februari - Mervärdesskatten i Sverige höjs till 14 procent

Mars
1 mars - Rhodesia byter namn till Republiken Rhodesia
19 mars - Västtysklands förbundskansler Willy Brandt möter Östtysklands regeringschef Willi Stoph

Juni
4 juni - Storbritanniens protektorat över Kungariket Tonga upphör.
19 juni - Edward Heath efterträder Harold Wilson som Storbritanniens premiärminister.
26 juni - Det tjeckoslovakiska kommunistpartiets förre ledare Alexander Dubček utesluts ur partiet

Augusti
7 augusti - Vid ett möte i Moskva erkänner Västtyskland Oder-Neisse-linjen som Polens västgräns.

Oktober
10 oktober – Fiji blir självständigt från Storbritannien.
17 oktober - Kanadas arbetsmarknadsminister Pierre Laporte mördas av motståndsrörelsen Front de Libération du Québec

December
12 december - Kärnkraftreaktorn Oskarshamn 1 startas
15 december - Våldsamma upplopp i Polen, närmast orsakade av livsmedelsbrist
18 december - Genom en lagändring blir skilsmässa tillåten i Italien

Val och folkomröstningar
18 juni - Torypartiet vinner oväntat det brittiska parlamentsvalet
20 september - Riksdagsval i Sverige.

Organisationshändelser

Maj
3 maj - Vid SSU-kongressen beslutas att avskaffa kapitalismen inom det svenska näringslivet.

November
14 november - Gösta Bohman väljs till ordförande i Moderata samlingspartiet efter Yngve Holmberg

Födda
1 januari - Michelle Gildernew, nordirländsk politiker inom Sinn Féin.
7 januari - Andy Burnham, brittisk parlamentsledamot (Labour).
19 juni - Rahul Gandhi, indisk politiker.
31 augusti - Greg Mulholland, brittisk parlamentsledamot för Liberal Democrats.

Avlidna
21 juni - Sukarno, indonesisk president.
27 juli - Antonio Salazar, portugisisk diktator.
15 augusti - Gustav Möller, svensk politiker.
9 november - Charles de Gaulle, fransk statsman och militär, president 1959-69.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Anna Maria Zetterstrand

Anna Maria Zetterstrand, född Appelgren 1 februari  1763 i Närke, död 30 oktober 1844 i Norrköpings Hedvigs församling, Östergötlands län, var en svensk kalaskokerska.

Biografi
Hon var född i Närke och flyttade till Norrköping, där hon arbetade som hushållerska. Hon gifte sig 1797 med åldermannen i skräddarmästareskrået, Gottfried Zetterstrand. De fick fem barn, som alla levde till vuxen ålder. 

Anna Maria Zetterstrand hade lärt sig finare matlagning under sin anställning i adliga hus men var trots det kritisk mot slöseri och onödig lyx. Hon sade själv att hon många gånger måst laga rätter som hon funnit alltför överdådiga. Hon uppskattade värdet av och kvalitén hos närproducerade råvaror och anses vara den första, som använde blåbär till sylt, kräm, m.m. Detta bär hade tidigare brukats enbart för medicinskt ändamål. 

Anna Maria Zetterstrands verksamhet sträckte sig långt utanför Norrköpings gränser. Förutom att hon anlitades för bjudningar och fester, undervisade hon unga flickor i matlagningskonsten och hade en butik där hon sålde och tog emot beställningar på maträtter och bakverk. Dottern Sofia Maria Zetterstrand hjälpte henne i den verksamheten och drev den också vidare efter moderns död.

1863 gav hennes dotter Sofia Maria Zetterstrand ut sin mors receptsamling i Kok- och Hushålls-bok, grundad på 80-årig öfning och erfarenhet i kokkonsten och hushållningen. Den kom ut med sin sjätte upplaga 1905.

Källor 
Svenska släktkalendern, 1920/1921: Zetterstrand, Norrköpingsgrenen
Zetterstrand, Anna Maria, Kok- och hushålls-bok, grundad på 80-årig öfning och erfarenhet i kokkonsten och hushållningen. Norrköping, 1863: förordet
Anteckningar i personarkiv (Starbäck-Steffen) i Visby landsarkiv

Noter

Vidare läsning 
 

Födda 1763
Avlidna 1844
Svenska kokboksförfattare
Kvinnor
Personer från Närke
Svenska författare under 1800-talet
Personer inom Sveriges näringsliv under 1800-talet
Flottans överman

Flottans överman är en svensk dramakomedifilm från 1958 i regi av Stig Olin.

Om filmen  
Filmen premiärvisades på biograf Cosmorama i Göteborg 2 september 1958. Med Flottans överman avslutade Stig Olin sin karriär som filmregissör. Det blev hans tionde film. Han debuterade med I dur och skur 1953.

Rollista i urval
Nils Poppe - Fabian Bom 
Harriet Andersson - Linnea Berg 
Yvonne Lombard - Gullan Polander, socialkurator 
Sigge Fürst - Karlsson, högbåtsman 
Git Gay - Vera Cavalcante, född Blomgren 
Gösta Bernhard - Eduardo Cavalcante, hennes man
Sven-Eric Gamble - matros 
Georg Adelly - matros 
Sten Gester - Harry Sandberg, journalist 
Fritiof Billquist - Reling, kommendörkapten 
Rolf Botvid - löjtnant 
Jaime Avellán - Diego Manolo, tjurfäktare 
Einar Axelsson - Rossling, direktör i Exportrådet

Filmmusik i urval
Encarnita, kompositör Anthony Picon
I filmen ingår även musik ur filmen Sista paret ut, komponerad av Bengt Hallberg.

DVD 
Filmen gavs ut på DVD 2016.

Externa länkar
 

Filmer 1958
Svenska komedifilmer
Svenska dramafilmer
Filmer i regi av Stig Olin
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1950-talsfilmer
Politikåret 1969



Händelser

Januari
10 januari – Sverige erkänner Nordvietnam och upptar diplomatiska förbindelser. Detta väcker irritation i USA och övriga nordiska länder är inte beredda att följa Sverige.
20 januari – Richard Nixon tillträder som USA:s president.

Maj
14 maj – Sveriges riksdag beslutar att den svenska myndighetsåldern ska sänkas från 21 till 20 år.
25 maj - En statskupp genomförs i Sudan.
30 maj – Spanien stänger gränsen till Gibraltar.

September
1 september – Officerare ledda av Muammar Khadaffi störtar kung Idis I av Libyen och skapar en islamisk socialistisk republik.

Oktober
1 oktober - Tage Erlander avgår som Sveriges statsminister och Socialdemokraternas partiledare. Olof Palme väljs till ny partiledare redan samma dag.
9 oktober – Regeringen Erlander III lämnar in sin avskedsansökan.
14 oktober – Olof Palme efterträder Tage Erlander som Sveriges statsminister. och Regeringen Palme I bildas.
21 oktober - Willy Brandt väljs till Västtysklands förbundskansler

Val och folkomröstningar
7–8 september – Stortingsval i Norge.
28 september – Förbundsdagsval i Västtyskland.

Organisationshändelser
9 januari – Det svenska Högerpartiet byter namn till Moderata samlingspartiet.
17 april – Alexander Dubcek får sparken som ledare för tjeckoslovakiska kommunistpartiet och ersätts av Moskva-trogne Gustáv Husák.
26 september – Sven Wedén lämnar ledarskapet för Folkpartiet. 
7 november – Gunnar Helén till ny ordförande för Folkpartiet.

Födda
30 oktober – Stanislav Gross, Tjeckiens premiärminister 2004–2005.

Avlidna
6 mars – Óscar Osorio, El Salvadors president 1950–1956.
24 mars – Joseph Kasavubu, Demokratiska republiken Kongos förste president 1960–1965.
28 mars – Dwight D. Eisenhower, USA:s president 1953–1961.
5 april – Rómulo Gallegos, Venezuelas president 17 februari–24 november 1948.
27 april – René Barrientos, Bolivias president 1964–2 januari 1966 och 6 augusti 1966–1969.
3 maj – Zakir Husain, Indiens president 1967–1969.
3 september – Ho Chi Minh, Nordvietnams president 1954–1969.
22 september – Adolfo López Mateos, Mexikos president 1958–1964.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Politikåret 1895



Händelser
25 juni - Robert Arthur Talbot Gascoyne-Cecil efterträder Archibald Primrose som Storbritanniens premiärminister.
14 oktober - Georg Francis Hagerup efterträder Emil Stang som Norges statsminister.

Val
13 juli till 7 augusti - Storbritannien, parlamentsval.  Unionisterna - Konservativa partiet i allians med Liberal Unionist Party - vinner en stor majoritet över Liberal Party. Lord Salisbury blir ny premiärminister.

Organisationshändelser
 Baskiska nationalistpartiet bildas.

Födda
25 oktober - Levi Eshkol, Israels premiärminister 1963-1969.
Gärda Svensson, svensk riksdagsledamot

Avlidna
 Floriano Peixoto, Brasiliens president .

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Prinsessornas kokbok

Prinsessornas kokbok är ett klassiskt verk inom den svenska kokbokslitteraturen, författat av Jenny Åkerström-Söderström. Första upplagan utkom 1929.

Jenny Åkerström höll en hushållsskola för unga flickor i Stockholm under förra halvan av 1900-talet. Bland eleverna fanns prinsessorna Margaretha, Märtha och Astrid, döttrar till prins Carl och prinsessan Ingeborg. Åkerström tillägnade kokboken prinsessorna och boken utkom i många upplagor under 1930-, 40- och 50-talet.

I boken fanns en tårta som kallades för "Grön tårta" som prinsessorna sägs ha varit speciellt förtjusta i och denna kom sedan att kallas prinsesstårta. För att ge kokboken kunglig glans lät Jenny Åkerström läsarna veta vad prinsessorna tyckte om de olika rätterna i boken.

Referenser

Externa länkar
Prinsessornas kokbok i Libris

Svenska kokböcker