kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Peter-Paulfästningen

Peter-Paulfästningen (ryska Петропавловская крепость, Petropavlovskaja krepost) är Sankt Petersburgs äldsta del och en av stadens främsta sevärdheter. Den rymmer såväl den storslagna Peter-Paulkatedralen som övergivna fängelsehålor och en liten strand som året runt samlar stora skaror solbadare.

Historia 
Peter-Paulsfästningen uppfördes 1703 av Peter den store. Det är också det officiella året för grundandet av Sankt Petersburg. Fästningen byggdes under det Stora nordiska kriget för att skydda huvudstaden från svenska angrepp.

Peter-Paulkatedralen som ligger i fästningen ritades av arkitekten Domenico Trezzini och uppfördes mellan 1713 och 1732. Intill katedralen finns ett gravkapell som började byggas 1896.  I katedralen och kapellet ligger sedan Peter den stores tid de flesta tsarerna och deras familjemedlemmar begravda.

Större delen av fästning blev museum 1924. Fästningen liksom St Petersburgs historiska innerstad tillhör Unescos Världsarv.

Fängelset
Delar av fästningen användes från 1720-talet fram till några år efter revolutionen 1917 som fängelse. Det var ökänt som fängelse för politiska fångar. Fortets sydvästra bastion, kallad Trubetskojbastionen, var den största fängelseavdelningen. Den nordvästra delen av fästningen, Alexisravelinen, var också fängelse. I dessa internerades dekabrister efter upproret 1825, polacker som deltagit i det polska Novemberupproret 1830–1831 och medlemmar av partiet Narodnaja volja som låg bakom attentaten mot tsarerna på 1880-talet. Författarna Fjodor Dostojevskij (1821–1881) och Maksim Gorkij (1868–1936), revolutionären Michail Bakunin (1814–1876), anarkisten Peter Kropotkin (1842–1921) och kommunisten Lev Trotskij (1879–1940) är några av de mest namnkunniga personer som suttit fängslade i Peter-Paulfästningen. Även den finske generallöjtnanten Waldemar Schauman satt häktad här några månader 1904 efter hans sons (Eugen Schauman) attentat mot den ryske generalguvernören Nikolaj Bobrikov i Finland. Efter den ryska revolutionen 1917 internerades här medlemmar i Aleksandr Kerenskijs regering och oppositionella till Vladimir Lenin.

Referenser 
 Denna artikel är helt eller delvis baserad på motsvarande artiklar på tyska och engelska Wikipedia.

Externa länkar 
State museum of the History of St Petersburg

Byggnader och anläggningar i Sankt Petersburg
Fängelser i Ryssland
Nevskij prospekt

Nevskij prospekt är Sankt Petersburgs livliga huvudgata. Den sträcker sig från Palatstorget (ryska Dvortsovaja plosjtjad) till Alexander Nevskij-klostret (ryska Александро-Невская лавра, Aleksandro Nevskava Lavra). Peter den store planerade att Nevskij prospekt skulle vara början till en väg till Novgorod och Moskva.

Sankt Petersburg

Александро-Невская лавра
Kågeröds församling

Kågeröds församling var en församling i Lunds stift och i Svalövs kommun. Församlingen uppgick 2006 i Kågeröd-Röstånga församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 2006 moderförsamling i pastoratet Kågeröd och Stenestad som även omfattade: från 1962 Halmstads församling och från 1995 Röstånga församling, Konga församling och Asks församling. Församlingen uppgick 2006 i Kågeröd-Röstånga församling.

Kyrkobyggnader
 Kågeröds kyrka

Kyrkoherdar
 Jörgen Hansen omnämnd under åren 1546-1571
 Anders Madsen omnämnd 1577
 Jakob Lauritsen omnämnd 1584
 Hans Jörgensen omnämnd 1591 och 1595
 Christen Christensen omnämnd under åren 1610-1636
 Jacob Nielsen 1636-1648
 Jörgen Andersen 1649-1650
 Knud Christensen 1650-1663
 Sten Jacobsson 1664-1696
 Erik Herlin 1698-1723
 Petrus Reinhold Klerck 1726-1775
 Gilius Palm 1775-1785
 Carl Harald Hasselberg 1786-1797
 Olof Kock 1798-1804
 Anders Tullgren 1804-1835
 Jakob Petersson 1836-1849
 Fredrik Thure Gustafson 1849-1893
 Hans Johan Olsson Forsberg 1894-1935
 Kay Rudolf Hansén 1936-1956
 Ove Fridolf Sigvard Andréll 1957-1973

Se även
Kågeröds socken

Källor 

Historiska församlingar i Lunds stift
Indelningar i Svalövs kommun
Halmstads församling, Lunds stift

Halmstads församling var en församling i Lunds stift och i Svalövs kommun. Församlingen uppgick 2006 i Kågeröd-Röstånga församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 1962 moderförsamling i pastoratet Halmstad och Sireköpinge. Från 1962 till 2006 annexförsamling i pastoratet Kågeröd, Stenestad som Halmstad som från 1995 även omfattade Röstånga församling, Konga församling och Asks församling. Församlingen uppgick 2006 i Kågeröd-Röstånga församling.

Kyrkobyggnader
 Halmstads kyrka

Series pastorum

Kyrkoherdar
 Erik Daniel Kidron 1823-1846
 Lars Niklas Mellquist 1847-1848
 Johannes Wallinder 1886-1906
 Reinhold Cervin 1906-1940
Uno Almgren 1940-1945

Se även
Halmstads socken

Källor 

Historiska församlingar i Lunds stift
Indelningar i Svalövs kommun
Mariinskijteatern

Mariinskijteatern (under sovjettiden kallad Kirovteatern) är en anrik teater för opera och balett i Sankt Petersburg. Mariinskijteatern är kanske mest känd som hemmascen för Mariinskijbaletten.

Mariinskijteatern är bland annat känd för uruppförandena av sagobaletterna Törnrosa (1890) och Nötknäpparen (1892) av Pjotr Tjajkovskij och Marius Petipa.

Referenser

Externa länkar 
 Officiell webbplats 

Operahus i Sankt Petersburg
Asks församling

Asks församling kan syfta på:
Asks församling, Linköpings stift ‒ en församling i Linköpings stift
Asks församling, Lunds stift ‒ en tidigare församling i Lunds stift –2006
Dekadens

För den estetiska riktningen, se Dekadenter
Dekadens, ibland stavat dekadans, betyder ungefär förfall, fördärv, fortskridning till (moralisk) undergång.

Leif Furhammar har skrivit en bok om Dekadens : svensk film 1925-1930 och Bengt Adlers har även han författat en bok med titeln Dekadens

Se även

Källor 

Termer inom etik
Röstånga församling

Röstånga församling var en församling i Lunds stift och i Svalövs kommun. Församlingen uppgick 2006 i Kågeröd-Röstånga församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 1995 annexförsamling i pastoratet Billinge och Röstånga som från 1962 även omfattade Konga församling och Asks församling. Från 1995 till 2006 annexförsamling i pastoratet  Kågeröd, Stenestad, Halmstad, Röstånga, Konga och Ask.
 Församlingen uppgick 2006 i Kågeröd-Röstånga församling.

Kyrkobyggnader
 Röstånga kyrka

Se även
Röstånga socken

Källor 

Historiska församlingar i Lunds stift
Indelningar i Svalövs kommun
Konga församling

Konga församling var en församling i Lunds stift och i Svalövs kommun. Församlingen uppgick 2006 i Kågeröd-Röstånga församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen var till 1962 moderförsamling i pastoratet Konga och Ask. Från 1962 till 1995 annexförsamling i pastoratet Billinge, Röstånga, Konga och Ask. Från 1995 till 2006 annexförsamling i pastoratet Kågeröd, Stenestad, Halmstad, Röstånga, Konga och Ask. Församlingen uppgick 2006 i Kågeröd-Röstånga församling.

Kyrkobyggnader
 Konga kyrka

Se även
Konga socken

Källor 

Historiska församlingar i Lunds stift
Indelningar i Svalövs kommun
Lena Ericsson

Lena Maria Ericsson Tanggaard, tidigare Bingestam, ursprungligen Karlsson, född 21 januari 1952 i Katarina församling i Stockholm, är en svensk sångerska och skådespelare.

Biografi

Bakgrund 
Lena Ericsson föddes i äktenskapet mellan kriminalinspektören Bernt Karlsson (1931–2009), senare gift Winberg, och Ulla-Britta Olofsson (1924–2013), omgift Ericsson och Hellqvist. Hon växte upp i Stockholm och använder sedan början av artistkarriären sin tidigare styvfars namn Ericsson.

Karriär 
Hon utbildades vid Adolf Fredriks musikskola i Stockholm. Under några år turnerade hon som vokalist i Leif Kronlunds storband. Lena Ericsson medverkade i Hasse å Tages revy Svea Hund på Göta Lejon 1976 och i farsen Charleys Tant på Vasan med bland andra Sven Lindberg 1977. 1979 turnerade hon som körsångerska med Abba under deras världsturné genom Nordamerika och Europa.

Hon i deltog Melodifestivalen 1974 med låten En enda jord, som slutade på tredje plats. Hon medverkade även 1982 med Någonting har hänt, som slutade på andra plats. Hon har medverkat i musikaler som Sommarnattens leende på Folkan i Stockholm och Cats på Chinateatern. Hon har även medverkat i operan Barfotaliv på Folkoperan.

Från 1987–2004 spelade hon huvudrollen som den sturska Brus-Britta i Skinnarspelet i Malung. Lena Ericsson har lånat ut sin röst i en del Disney-filmer, bland andra Peter och Draken. Hon har även lånat ut sin röst till program som Ed, Edd & Eddy och Powerpuffpinglorna. Hon har nu slutat som röstskådespelare.

Familj 
Åren 1977–1985 var hon gift med musikern Roger Bingestam (1949–1989) och fick en son 1979. År 1991 bosatte hon sig i Danmark där hon sedan 2007 är gift med musikern Aage Tanggaard (född 1957).

Filmografi (i urval) 
  (röst)
  (Pärlan)
  (röst)
  (röst som Lola Kanin)
  (röst)
  (röst)
  (röst)
  (röst som Bubblan)

Teater

Roller (ej komplett)

Diskografi (i urval) 
1980 - "Hold On I'm Comin'" SOS SOSLP-015
1991 – ''Doodlin''' - Phontastic PHONT NCD 8808

Referenser

Fotnoter

Externa länkar 
 

Svenska musikalartister
Svenska röstskådespelare
Svenska jazzsångare
Svenska sångare under 1900-talet
Svenska skådespelare under 1900-talet
Deltagare i Melodifestivalen 1974
Deltagare i Melodifestivalen 1982
Sångare från Stockholm
Skådespelare från Stockholm
Födda 1952
Kvinnor
Levande personer
Svenska sångare under 2000-talet
Svenska skådespelare under 2000-talet
Seskarö

Seskarö (finska: Seittenkaari) är en tätort i Haparanda kommun och en cirka 20 kvadratkilometer stor ö i Haparanda skärgård. En serie broar förbinder (sedan 1978) Seskarö och några mellanliggande öar med fastlandet. Ön har cirka 500 invånare.

Naturen består mest av tallhed men även områden med gran och lövskog finns. Fina badstränder hittar man på framför allt södra sidan av ön, men även i viken Räpilahti, i nordöstra hörnet av Seskarö, finns det sandstrand med en naturhamn som tillåter även större båtar att angöra stranden. I den nordvästra delen av ön finns också Sammakkoviken med natursköna sandstränder. En campinganläggning finns i Tromsöviken, med husvagnsparkering och uthyrningsstugor och havsbad.

Sågverket, (som stängdes år 2008 av dåvarande ägaren Setragroup), var från slutet av 1800-talet öns livsnerv. Sågverket återstartades under 2011-2012 men stängdes kort efter återstart. Sågen återstartades återigen under 2020, efter stora investeringar, av den nya ägaren Stenvalls Trä. Bland fler verksamma företag märks en tillverkare av träbyggnader såsom småstugor och garage mm, ett flertal enskilda näringsidkare inom olika områden, en bensinmack med kioskvaror/grill samt en lanthandel, liksom restaurangen Seskarö Wärdshus.

Historia 
På den närliggande lilla ön Granvik finns en labyrint av sent datum. På halvön Tervaluoto finns en äldre labyrint, möjligen från medeltiden.

Våren 1917 utbröt det så kallade Seskaröupproret. Det var en av de händelser som tillsammans har kallats ”den svenska revolutionen”. Till 50-årsminnet av denna händelse restes en minnessten med inskriptionen: ”Brottet var hunger. Hungerkravallerna på Seskarö 1917. Arbetarna reste stenen 1967.”

Seskarö kyrka invigdes 1929. Mellan 1923 och 1976 var Seskarö ett kyrkobokföringsdistrikt inom Nedertorneå (sedermera Nedertorneå-Haparanda) församling.

Seskarö Folkets hus 
I Seskarö så är det Seskarö hembygdsförening som sköter om Seskarö Folkets hus. Seskarö Folkets hus har funnits sedan minst år 1912.

Befolkningsutveckling

Bilder

Se även 
 Nedertorneå socken

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 
Seskarö Bottenvikens pärla

Orter i Haparanda kommun
Öar i Haparanda skärgård
Tätorter i Sverige
Kvantpsykologi

Kvantpsykologi, en pseudovetenskaplig hypotes som går ut på att kvantmekaniska fenomen såsom tunneleffekten skulle påverka signaler i människans nervsystem och således förklara vårt medvetande och vår fria vilja.

Eftersom de Broglie-våglängden för partiklar är försumbart kort utom vid mycket låga temperaturer (mindre än en kelvin) så ger kvantfysiken inget stöd för kvantpsykologin. Den baserar sig alltså på en kombination av önsketänkande och missförstånd av kvantfysiken.

Pseudovetenskap
Österrike-Ungerns riksvapen

Österrike-Ungerns riksvapen var sedan Österrike-Ungern skapats genom den österrikisk-ungerska kompromissen år 1867 dubbelmonarkins officiella statsvapen. Utöver det gemensamma mellanstora och lilla vapnet hade de österrikiska och ungerska rikshalvorna egna heraldiska vapen. Därtill hade rikets provinser sina heraldiska vapen. Ikonografin i riksvapnet har historisk kontinuitet och flera av symbolerna förekommer i Österrike-Ungerns efterföljarstaters flaggor och statssymboler.

Österrike-Ungerns historiska riksvapen

Rikshalvornas heraldiska vapen

Externa länkar 

Historiska riksvapen
Österrike-Ungerns nationalsymboler
Rotvälska

Rotvälska är ett allmänt begrepp i svenskan för att benämna ett obegripligt och/eller förvirrande språk/dialekt. Uttrycket kommer närmast från tyska och danska, i vilka ordet snarast betecknade "tjuvspråk". I svenska är ordet känt sedan 1700-talet.

Genom efterledet -välsk (från ett gammalt germanskt ord för allt främmande och icke-germanskt), i betydelsen "utländsk", förekommer ordet också i valnöt, välsk, valack och Wales.

Ordet "rotvälska" kommer av namnet på det tyska "tjuvspråket" rotwelsch, vilket användes, och i mindre omfattning fortfarande används, av kringstrykare och kriminella.

Det fanns också en dansk variant kallad rotvælsk.

Källor

Språkbruk
Högsta apostoliska domstolen Rota Romana

Högsta apostoliska domstolen Rota Romana är en påvlig domstol som ursprungligen grundades i början av 1300-talet med påvliga kaplaner som ständiga auditörer (domare). 

Syftet var att det påvliga konsistoriet skulle vara åtskilt från den kyrkliga rättsskipningen enligt kanonisk lag. År 1588 upprättades särskild kardinalkongregation för juridiska ärenden, Rota Romana minskade därefter i betydelse och utgjorde en världslig domstol åt Kyrkostaten. År 1870 lade man ner verksamheten helt. 

Påve Pius X återupprättade Rota Romana som kyrklig domstol och högsta instans för alla kyrkliga ärenden utom causae majores. Den bestod av 10 auditörer fördelade på olika avdelningar enligt processordningen från november 1909.

Källor 
 

Katolska kyrkans historia
Domstolar
Kyrkorätt
Ugglan
Rotbeskärning

Rotbeskärning, avskärning av ett träds yttersta rotdelar. Den viktigaste formen av rotbeskärning består däri, att största delen av rötterna på ett träd avhugges, utan att trädet rubbas från sin växtplats. Med rotbeskärningen, som bör utföras längre eller kortare tid före lövsprickningen, avses att hämma trädets växtlighet och befordra ansättandet av blommor och frukter. Rotbeskärning utföres med fördel exempelvis på frodigt växande, dåligt bördiga fruktträd.

Källor 

Trädgårdsskötsel
Rotefrihetsavgift

Rotefrihetsafgift var i Sverige under perioden 1789-1834 namnet på den årliga bevillning, som erlades för hemman, vilka ej tillhörde något knekte- eller båtsmanshåll och således ej direkt deltog i kostnaderna för soldat eller båtsman.

Se även
Rotevakansavgift

Källor 

Sveriges militärhistoria
Rotehållare

Rotehållare var ett begrepp inom indelningsverket och betecknade ägare till gård, som bidrog till soldats eller båtsmans underhåll (jämför med båtsmanshåll, indelta armén och rotering). Innehavaren av stamroten (det vill säga största gården i roten, på vars område soldatens bostad vanligen låg) benämndes rotemästare och var ansvarig för att roteringen utfördes. Inom varje båtsmansrote utsåg rotehållarna bland sig en rotemästare, som skulle se till att båtsmannen fick den lön han enligt kontrakt ägde rätt att få av rotehållarna, samt att hans bostad och uthus var i tillräckligt skick.

Källor
K.H. Johansson, Svensk sockensjälvstyrelse 1686–1862, Lund 1938, s. 280–285.

Sveriges militärhistoria
Rotevakansavgift

Rotevakansavgift var i Sverige den gottgörelse, som roten erlade under den tid, då roten stod utan soldat. Medlen redovisades i landsboken som tillfällig vakansavgift. Ständig rotevakansavgift åter var benämningen på en skatt, som statsmakterna 1848 pålade det så kallade utsockne frälset i Halland, nämligen båtsmansrotering under rotarna tillförsäkrad ständig vakans, vilken skatt avskrevs, då roteringsverket avskaffades.

Se även
Rotefrihetsavgift

Källor 

Historiska svenska skatter
Sveriges militärhistoria
Rostugn

Rostugn är en ugn som användes för rostning av malm vid en masugn. Rostningen gjordes för att avlägsna fukt och göra malmen sprödare.  I äldre tid ägde rostning av malm ofta rum i en grop i en backsluttning. Från mitten av 1800-talet infördes höga murade rostugnar för rostning av malm vid masugnar. Metoden med rostning i rostugn ersattes av sinterverk under första halvan av 1900-talet. 

En rostugn kan vara schaktugn, etageugn eller flamugn. Det vanligaste typen i Sverige är en hög schaktugn benämnd Westmans rostugn. Den konstruerades av Ernst Westman. Konstruktionen vidareutvecklades av Gustaf Gröndal.

Malmen spelas upp till toppen av rostugnen med hjälp av en malmhund. Där tippas malmen automatiskt ner i ugnen. Rostugnen eldas med masugnsgas (förbränningsgaser i masugnen) som hettar upp malmen under lufttillträde. Därvid oxideras dess magnetit från Fe3O4 till Fe2O3. Den senare är mer lättreducerad. Rostningen driver ut fukt ur malmen. Svavel (och eventuell arsenik och zink) förbränns i viss mån. 

Masugnsgasen fördes via ett rör från masugnen till ringtrumman runt rostugnens nedre del och därifrån via gasgluggarna in i gaskanaler i ugnens väggar. Spettgluggarna där ovanför användes om malmen packade sig för hårt längs ugnsväggarna. Då måste ugnsskötaren klättra upp på en stege och via gluggarna med ett spett röra om i malmen. Den rostade malmen togs ut genom uttagsgluggarna nedtill i rostugnen. Därefter sker transport av den rostade malmen till masugnen.

Rostugnarna ersattes med sinterverk i svenska masugnar under första delen av 1900-talet. Sinterverken ersattes senare av pelletsverk, som än i dag används i Sverige.

Fotogalleri

Referenser

Källor 
 
 
 
 

Järnbruk
Ugglan
Forum

Forum i juridisk mening används synonymt med domstol eller annan instans där ett mål eller ärende skall avgöras. 

Ofta används forum i sammansatta uttryck.

Vilken domstol som är rätt forum avgörs genom forumregler, vilka i den svenska lagen återfinns i 10 kap rättegångsbalken.
Huvudregeln är att svaranden alltid kan sökas där han har sitt hemvist.
I civilrättsliga mål är forumreglerna normalt dispositiva, det vill säga att parterna kan avtala om vilket forum som skall gälla i händelse av tvist. Den som inte har känt hemvist kan sökas där honom tillhörig egendom finns.

Etymologi
Från mitten av 1500-talet, plats för sammankomst i antikens Rom, från latinets forum marknadsplats, öppen yta, allmän plats, uppenbart besläktad med foris, foras, utomhus, utanför. Exakta innebörden samlingsplats för offentlig diskussion, är dokumenterat från 1680-talet.

Internationella mål 
I mål med internationell anknytning gäller den så kallade Bryssel I förordningen dvs Rådets förordning (EG) nr 44/2001 av den 22 december 2000 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område. Huvudregeln enligt Bryssel I är att talan ska väckas vid svarandens forum. 

Enligt Insolvensförordningen ska ett insolvensförfarande inledas på platsen i en stat där gäldenären har sina huvudsakliga intressen. I Sverige är det där en person är folkbokförd eller om det gäller en juridisk person där denna har sitt säte.

Prorogationsavtal och skiljeförfarande 
Parter kan genom så kallat prorogationsavtal välja annan domstol än vad lagen angivit.

Parter kan också välja bort domstol och istället avtala om att tvist ska avgöras av skiljenämnd enligt lagen (1999:116) om skiljeförfarande.

Om domännamnstvister 
Enligt .SE:s villkor ska tvist väckas vid Stockholms tingsrätt.
Detta innebär att domännamnsinnehavaren måste följa avtalat villkor medan part som vill stämma in en domäninnehavare alltid kan välja svarandens hemvistforum enligt 10 kap 1 § RB.

En intressant olöst fråga om denna talan kan väckas vid Stockholms tingsrätt under påstående att domännamnsinnehavaren enligt .SEvillkoret accepterat detta.

Om forum i sammansatta uttryck 
Exempel på olika juridiska fora där forum ingår för att beteckna en viss typ av domstol.
 Forum non conveniens kännetecknar i anglosaxisk rätt en domstol som väljs bort eller som själv avgör att den inte lämpligen ska handlägga ett mål eller ärende.
 Forum solutionis contractus är domstolen på den ort där avtal ingåtts.
 Forum concursus är konkursdomtolen. I allmänhet är det den domstol där gäldenären är bosatt (har sitt hemvist). För juridiska personer är det där denna har sitt säte eller sitt kontor eller sitt center of its main interest, COMI.

Se även
 Forum shopping

Noter 

Processrätt
Ay, Marne

Ay eller Aÿ är en stad och en kommun med  invånare () i departementet Marne i nordöstra Frankrike, fem kilometer öster om Epernay. Bland näringar märks produktion av champagnevin.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Ay

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Marne

Källor

Externa länkar 

Orter i Champagne-Ardenne
Kommuner i Marne
Hedning

Hedning är i urkyrkan och bibliskt språkbruk en beteckning på en person som inte är jude. Därav kommer ett uttryck som hednakristen på den som är kristen utan att vara jude. 
Ordet har övertagits av kristendomen och därmed betecknat sådana som inte bekänner sig till den kristna tron. 

Utvidgat har det använts om sådana som i sitt handlande eller i sitt religiösa eller moraliska tänkesätt inte följer kristna normer. Därmed har ordet fått en negativ klang. Dessutom har det använts i synnerhet om naturreligioner, som ansetts primitiva. Termen uppfattas i dag ofta som ett nedsättande tilltal av icke kristna. Hundhedning är ett avlett uttryck som tydliggör den nedsättande innebörden. Å andra sidan har det i framför allt religiöst språkbruk länge använts neutralt i ord som hednamission. Dessutom har det på senare tid upptagits som självbeskrivning av olika grupperingar som söker andlighet i förkristet orienterade miljöer.

I allmänt språkbruk är en hedning en person som inte omfattar den etablerade monoteistiska religionen, till exempel en schamanist eller asatroende. I svensk folktro betraktades ett nyfött barn som hedet, tills det blev döpt, och måste under tiden skyddas mot ont, särskilt mot trollen (se bortbyting). 

Inom judendomen (i Talmud) används hedning i betydelsen icke-jude. Inom islam är det skillnad mellan ” judar och kristna” och ”hedningar” (icke-muslimer).

Se även 
 Hedendom

Referenser

Externa länkar
 Artikel om begreppet hedning på paranormal.se

Hedendom
Modern asatro
Pero López de Ayala

Pero López de Ayala, född 1332, död 1407, var en spansk historiker och skald av högadlig ätt som utmärkte sig som krigare, statsman och innehavare av de högsta ämbeten i Kastilien.

Hans historiska arbete Cronicas de los reyes de Castilla etc. (utgiven i god upplaga 1779-1780) utgör en pragmatisk framställning av Kastiliens historia från 1350 till 1396. Hans förebild därvid var Livius, vilken också av honom översattes på kastilianska (spanska). Hans dikt Rimado de palacio lämnar en satirisk-didaktisk spegelbild av olika samhällsklasser.

Källor

Födda 1332
Avlidna 1407
Spanska historiker
Män
Ugglan

de:Pedro de Ayala
Återremiss

Återremiss är när en styrelse eller annat beslutande organ avstår från att fatta beslut, utan i stället skickar tillbaka ärendet för ytterligare behandling, säger man att de återremitterar ärendet.

Se även
 Remiss
 Bordläggning

Sammanträdesteknik