Litteris et Artibus

Medaljen Litteris et Artibus (latin för För vitterhet och konst), förkortad GMleta (tidigare LetA), är en svensk kunglig medalj instiftad 1853 av kronprins Karl, sedermera Karl XV. Den utdelas sedan 1860 för "framstående konstnärliga insatser inom främst musik, scenisk framställning och litteratur".

Historia
Enligt Vitterhetsakademiens rullor från 1786 skulle medaljer och offentliga minnesmärke granskas och godkännas av akademin, men då medaljen vid instiftandet ansågs vara en enskild kunglig medalj återfinns den därför inte i Vitterhetsakademiens rullor. Första gången som medaljen omnämns är i januari 1854, då Myntverket till Kungliga Myntkabinettet lämnade in en lista över föregående års präglade medaljer. Där återfinns "Kronprinsen Carl. Gåvomedalj: Litteris et artibus". 

Det går inte att se vem eller vilka som tilldelades medaljen under de första åren, då den som enskild kunglig medalj inte fördes in i hovprotokollet. Den förste kände mottagaren av medaljen var den danske geografen Eduard Erslev 1858. I samband med kröningen 1860 delade Karl XV ut medaljen till den förste kände svensken, Carl Anders Rohdin som bland annat skrivit ett antal hyllningsdikter till kungafamiljen. 

Medaljen utformades ursprungligen av gravören Per Henrik Lundgren och präglades i trettonde storleken. Åtsidan pryddes av kronprinsens bröstbild omgiven av inskriptionen "Carolus Ludov. Eug. Regn. Sveciae et Norv. Princ. Successor". Frånsidans text var Litteris et artibus inom en öppen lagerkrans med kronprinskrona överst. I samband med trontillträdet omformades medaljen något. Åtsidans text fick kungatiteln "Carolus XV Rex Sveciae et Norvegiae Goth. et Vand.". Frånsidan förblev oförändrad men utan krona. Även denna medalj präglades i trettonde storleken. Den nya medaljen formgavs av Lundgrens syster Lea Ahlborn, som efterträdde sin bror efter hans sjukdom. Inför kröningen 1860 lät Karl prägla medaljen även i åttonde storleken, och under ett antal år fanns båda storlekarna parallellt.

Under Oskar II:s regeringstid delades medaljen vid sju fall ut i briljanterat skick, allihop till kvinnliga konstnärer:
 Adelaide Ristori, 1879
 Jenny Lind, 1881
 Ellen Hartman, 1886
 Gina Oselio, 1891
 Mathilda Grabow, 1895
 Adelina Patti, 1900
 Carolina Östberg, 1900 (redan 1891 hade hon fått den vanliga Litteris och fick den nio år senare i briljanterad form)

I ett fall har medaljen delats ut i guldkedja om halsen, till Nils Almlöf 1868 och i två fall i Serafimerband, till Jenny Lind 1881 och Selma Lagerlöf 1909.

Litteris et Artibus idag
Medaljen har på framsidan den regerande konungens bröstbild med latinsk omskrift och på frånsidan inskriften Litteris et artibus i en öppen lagerkrans. Medaljen är utförd i förgyllt silver av åttonde storleken och bäres vanligen på bröstet i högblått band, i vissa fall dock i Serafimerordens band.

Medaljen Litteris et Artibus delas ut två gånger om året: på Karldagen den 28 januari och på Gustavdagen den 6 juni. Vid samma tillfälle delas Serafimermedaljen och H.M. Konungens medalj ut ur konungens hand. Kronprins Karl hade vid instiftandet inspirerats av den danska medaljen Ingenio et arti (instiftad 1841), som dock utdelas betydligt mer sparsamt.

Sedan 1975 har medaljen i första hand utdelats till musiker, sångare och skådespelare.

Medaljörer (ej komplett)

Karl XV

Oskar II

Gustaf V

Gustaf VI Adolf

Carl XVI Gustaf

Se även 
Svenska kungliga medaljer

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar
Litteris et Artibus 
Medaljförläningar

Priser i Sverige
Svenska medaljer
 
Priser och utmärkelser instiftade 1853