Karl IV (tysk-romersk kejsare)

Karl IV (på tjeckiska Karel IV.) av huset Luxemburg, född 14 maj 1316 i Prag, död 29 november 1378 i Prag, var kung av Böhmen från 1346 samt tysk-romersk kejsare från 1355.

Biografi
Han hette först Wenceslaus (på tjeckiska Václav), men ändrade namnet vid sin konfirmation. Han var son till hertig Johan den blinde av Luxemburg (1296-1346) och Elisabet I av Böhmen (död 1330), dotter till kung Václav II. 

Karl uppfostrades vid det franska hovet. År 1331 övertog han förvaltningen av faderns snart förlorade besittningar i norra Italien, och 1334 blev han markgreve av Mähren. Vid sidan av detta styrde han i omgångar, och från 1342 oavbrutet, Böhmen i faderns namn. År 1346 efterträdde han sin far som kung av Böhmen, och den 11 juli samma år blev han av Ludvig Bayrarens motparti vald till tysk kung. Först sedan Ludvig dött år 1347 och Günther av Schwarzburg, som i januari 1349 valts till kung av det bayerska partiet, samma år avsagt sig kungakronan, blev Karl allmänt erkänd som tysk kung. Den 5 april 1355 kröntes han i Rom till romersk kejsare. 

Karl reglerade det tyska kungavalet och kurfurstarnas ställning. På en riksförsamling i Nürnberg 1355 och på en hovdag i Metz 1356 antogs en ny rikslag, den så kallade Gyllene bullan, som bland annat fastställde vilka sju kurfurstar som har rätt att välja kung. Bullan kom att ända fram till början av 1800-talet bli kejsarrikets viktigaste författningsdokument. 

Karl IV var gift fyra gånger, med Blanka av Valois, Anna av Pfalz, Anna av Schweidnitz och Elisabet av Pommern.

Karl IV var grundare till Karlsuniversitetet (grundat 1348). Han lät även bygga en ny del av Prag - Den nya staden (Nové Město). 1357 lade han grundsten för en ny bro i Prag, som idag heter Karlsbron. Under hans regering påbörjades också byggandet av Sankt Vitus katedral som blev slutfört först 1929. Utanför Prag är det mest kända byggverket av hans tid borgen Karlštejn.

Genom köp, giftermål och arvsfördrag förvärvade han åt sin familj Oberpfalz, Jauer och Schweidnitz i Schlesien, Niederlausitz och 1373 Brandenburg. För att befästa sin familjs makt lät han välja sin son Wenzel till sin efterträdare som tysk kung (1376).

Eftermäle
I Tjeckien är Karl IV väldigt omtyckt. 2005 valdes han på första plats i enkäten Největší Čech (tjeckisk motsvarighet till engelska Greatest Britons) och hans bild finns idag på den tjeckiska 100-kronorssedeln. Prags största torg heter efter honom Karlovo náměstí (Karlstorg).

Familj 
Karl IV gifte sig 1329 med Blanka av Valois. I det äktenskapet föddes:
 Margareta av Böhmen (1335–1349), drottning av Ungern, gift 1345 med Ludvig I av Ungern
 Katarina av Luxemburg (1342–1395)
 gift 1356 med hertig Rudolf IV av Österrike
 gift 1366 med Otto V av Bayern, kurfurste av Brandenburg

Andra äktenskapet med Anna av Pfalz ingicks 1349. I det äktenskapet föddes:
 Wencel (1350–1351)

Tredje äktenskapet ingicks 1353 med Anna av Schweidnitz. I det äktenskapet föddes:
 Elisabeth av Luxemburg-Böhmen (1358–1373), gift 1366 med hertig Albrekt III av Österrike
 Wencel IV av Böhmen (1361–1419), kung av Böhmen och tysk-romersk kung
 gift 1370 med Johanna av Bayern
 gift 1389 med Sofia av Bayern

Fjärde äktenskapet ingicks 1363 med Elisabet av Pommern. I det äktenskapet föddes:
 Anna av Böhmen (1366–1394), drottning av England, gift 1382 med kung Rikard II av England
 Sigismund (1368–1437), tysk-romersk kejsare
 gift 1385 med Maria av Ungern
 gift 1408 med Barbara av Celje
 Johan av Görlitz (1370–1396), hertig av Görlitz, markgreve av Brandenburg, gift 1388 med Richardis av Mecklenburg-Schwerin
 Karl (1372–1373)
 Margareta av Böhmen (1373–1410), gift 1387 med borggreve Johan III av Nürnberg
 Henrik (1377–1378)

Galleri

Referenser 

 

Tysk-romerska kejsare
Tysklands regenter
Huset Luxemburg
Böhmens regenter
Födda 1316
Avlidna 1378
Män
Personer i Tyskland under 1300-talet
Personer från Prag
Personer i Böhmen under 1300-talet