kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Isuzu

Isuzu Motors  är en japansk biltillverkare med huvudkontor i Tokyo och grundad 1937 under namnet Tokyo Automobile Industries Company, men bytte namn till Isuzu 1949. Företaget tillverkar lastbilar, lätta terränggående fordon samt dieselmotorer och andra fordonskomponenter.

Historik
Tokyo Automobile Industries Company bildades 1937 när Ishikawajima Automotive Works Company och Tokyo Gas & Electric Company slog samman sin biltillverkning. Företaget byggde främst tyngre fordon till den japanska krigsmakten. Efter andra världskriget rekonstruerades företaget under namnet Isuzu och gick över till att tillverka lastbilar och bussar. Från 1953 tillverkades även personbilar, då Isuzu började bygga Hillman Minx på licens. I början av 1960-talet tillverkades den första egenkonstruerade personbilen. Isuzu ingick allians år 1971 med amerikanska General Motors, som köpte upp cirka en tredjedel av dess aktier. Det innebar att Isuzu tillverkade personbilar från GM i Japan medan GM sålde Isuzus lätta lastbilar och terrängbilar under namn som Opel och Chevrolet i Europa och Nordamerika. GM utökade sitt aktieinnehav till 49 % 1998, som dock såldes år 2006.

Isuzu gav upp personbilstillverkningen i början av 2000-talet och koncentrerade sig på tyngre fordon.

Isuzumodeller
 Isuzu Bellel (1961-1966)
 Isuzu Bellett (1963-1973)
 Isuzu Florian (1967-1982)
 Isuzu 117 Coupé (1968-1981)
 Isuzu Gemini (1974-2000)
 Isuzu Piazza (1981-1993)
 Isuzu Trooper (1981-2002)
 Isuzu Aska (1983-2002)
 Isuzu Fargo (1980–2001)
 Isuzu VehiCROSS (1997-2001)

Referenser
Stora billexikonet, red. G N Georgano, svensk övers. Björn-Eric Lindh 1982.

Externa länkar 

 isuzu.co.jp

Företag bildade 1937
Japanska fordonstillverkare
Makadam

Makadam är krossad sten, som inte innehåller några nollfraktioner (de allra minsta partiklarna), och används som överbyggnad under vägbeläggning och som underlag till järnvägsspår.

Användning
Makadam används som icke tjälskjutande och kapillärbrytande material under betongplattor. Termen makadam används även om en speciell metod att bygga vägar av krossad sten. Den grova stenstorleken innebär att materialet inte suger åt sig vatten (till exempel från regn) i särskilt hög grad, och därför inte blir så känslig för frost och tjäle.

Fraktioner
Typiska kornstorlekar av makadam är 4-8 mm, 8-11 mm, 11-16 mm, 8-16 mm och 16-32 mm, samt som järnvägsballast 32-63 mm. Motsvarande naturprodukt framställd från okrossat naturgrus kallas singel.

Etymologi
Ordet makadam kommer från den skotske ingenjören John Loudon McAdam, som utvecklade en metod för att bygga vägar med fastställda stenstorlekar, inklusive en lämplig metod för att krossa sten för användning vid väg- och järnvägsbyggen. Ursprungligen utfördes ofta arbetet som straffarbete på fängelser, senare övergick man till stenkross-maskiner. Makadam användes ofta vid anläggandet av avgiftsbelagda vägar i USA.

Se även
 Asfalt

Källhänvisningar 

Material
Väg- och vattenbyggnad
Generiska egennamn
Intramolekylär

Intramolekylär kan syfta på:

 Intramolekylär bindning – ett samlingsnamn för de kemiska bindningar som verkar mellan atomerna i en och samma molekyl
 Intramolekylär reaktion – ett samlingsnamn för de kemiska reaktioner som verkar mellan atomerna i en och samma molekyl
Intermolekylär bindning

Intermolekylära bindningar är ett samlingsnamn på de krafter som verkar mellan olika molekyler. Beroende på mekanismen bakom interaktionen kan de delas upp i några olika grupper som mer eller mindre går in i varandra:

Vätebindning

Väte är till sin natur relativt elektropositivt. Detta får till följd att då det binder ett mer elektronegativt ämne, som till exempel syre eller fluor, så får väteatomen en svagt positiv nettoladdning. Om molekylen till sin form är sådan, att motsvarande negativa laddning är placerad så att väteatomerna från andra molekyler "når" till denna negativa laddning, så bildas en jämförelsevis stark bindning. Detta innebär att ämnena har relativt hög smält- och kokpunkt, exempelvis vatten som har kokpunkten 100°C, vilket kan jämföras med ammoniak, som har i stort sett samma molmassa men svagare vätebindningar och kokpunkt -33°C, eller metan med ännu svagare vätebindningar har en kokpunkt på -161,6°C. 

Vätebindningar ger också proteiner deras form på lite större skala, då aminosyrakedjan veckar och vrider sig så att vätebindningar bildas mellan olika delar av samma molekyl. Detta är då ett exempel på att vätebindningen även kan fungera som en intramolekylär bindning.

Dipol-dipolbindning
Även andra atomer än väte kan få en viss positiv laddning när de ingår i en molekyl, om atomen/atomerna den binder har lägre elektronegativitet. Dipol-dipol-bindningen (även kallad Keesom-bindning) fungerar till sin princip likadant som vätebindningen, men vätebindningens särskillnad kommer av att den är mycket vanlig och viktig för biologiska makromolekylers form, samt att väteatomens ringa storlek gör att den når närmare de negativa laddningarna, och därmed kan binda hårdare.

van der Waals-bindning

I en helt opolär molekyl förekommer konstant fluktuationer i elektrontätheten. En förtätning på en plats i molekylen tenderar att inducera en utglesning i elektrontätheten i de delar av angränsande molekyler som ligger närmast förtätningen. Denna tillfälliga laddningsförskjutning (temporära dipoler) ger en svag, attraherande kraft mellan de två molekylerna, och vid tillräckligt låga temperaturer och höga tryck så kan detta innebära att kraften är tillräcklig för förhindra den fria rörelsen som sker i en (ideal) gas. Denna kraft kallas ibland för Londonkraft.

Eftersom van der Waalskrafter är såpass svaga bryts de vid låga temperaturer, exempelvis är molekylen F2 19% tyngre än tidigare nämnda metan men har 27°C lägre kokpunkt, -188,1°C.

Notera att denna typ av kraft alltid förekommer mellan olika molekyler, men eftersom den är mycket svagare än övriga, så försvinner dess verkan när andra typer av intermolekylära krafter är närvarande.

Externa länkar 

Fysikalisk kemi
Rör

Rör är ihåliga långsmala föremål som oftast har cirkulära tvärsnitt och relativt tunna väggar. Rör är ofta avsedda att leda vätska eller gas och är, enligt dagens språkbruk, styva, till skillnad från slangar som är böjliga. Även andra användningar förekommer, till exempel som konstruktionsmaterial och till ventilation. Rör tillverkas i många olika material.

Stuts är en förgrening på ett rör, oftast med mindre dimension än huvudröret.

En svivel är en koppling på en slang eller rör som möjliggör för den att vrida sig även under tryck.

Rörmått anges med ytterdiameter och innerdiameter eller ämnestjocklek.

Material 
Moderna rör kan vara gjorda av en mängd olika typer av material så som keramik, glas, tegel, fiberglas, metall, cement och plast.

Se även
Avlopp
VVS
Vattenledning
Vattenfelsbrytare
Rörmokare
Radiorör
Rörströmning
Flödesmätning
Täckdike
Rörskärare

Källor

Externa länkar 

 Webapplikation för dimensionering av rör. 

Produkter
VVS
Köpman

En köpman är en näringsidkare som bedriver handel med varor som framställs av andra, för att tjäna vinst. Köpmannens ställning har varierat under olika tider i historien och mellan olika samhällen.

Historia
Förr var förutsättningen för att vara verksam som köpman vanligen att man erhöll borgarrättigheten i form av burskap. Köpmännen utgjorde borgerskapets elit och kunde ibland styra hela nationer. Exempel är stadsrepubliker såsom Venedig och hansestäderna Hamburg, Lübeck och Bremen.

Sverige
I Sverige användes termen under 1900-talet i juridiska sammanhang. Köpman definierades som en person som var bokföringsskyldig enligt bokföringslagen och som genomförde handelsköp . Lagen gjorde då skillnad på handelsköp och vanliga köp men denna distinktion finns inte längre.

I film och konst
Köpmannen i Venedig
Huset Buddenbrook

Efternamn från köpman
Köpman har gett upphov till ett mycket vanligt efternamn: Kaufman, Kaufmann eller Kauffmann i tyskspråkiga områden och Chapman i engelskspråkiga områden.

Referenser

Noter

Se även
Handelshus

Handel
Cybernetik

Cybernetik, kybernetik (av grekiska Κυβερνήτης, "rorsman", besläktat via latin med engelskans govern), är studiet  av styrteknik och reglerteknik, och regelmässig återkoppling, vare sig det gäller levande varelser, maskiner eller organisationer. Cybernetik är ett nytt lånord från engelskan och tidigare har vetenskapen inrymts i begreppet reglerteknik. Till cybernetiken hör ämnen som artificiell intelligens, komplexa system, reglersystem, beslutsteori, informationsteori, kunskapsorganisation, återkoppling, systemteori och simulering.

Cybernetiken uppstod i studiet av kontrollsystem, datornätverk, matematisk logik och neurovetenskap. I dess moderna betydelse myntades termen av Norbert Wiener, för teleologiska mekanismer. Louis Couffignal lanserade en mer filosofisk definition 1956, som konsten att säkerställa effektiviteten i en handling. Ordet förekommer redan hos Platon i dennes Lagarna för folkstyre.

Som vetenskaplig disciplin ägnar sig cybernetiken åt studiet av system och kontroll i dess abstrakta betydelse. Den är målorienterad och syftar ytterst till mänsklig interaktion i överenskommelser och samarbete.

Begreppet "cybernetisk process" används även inom coachning för att beskriva medveten och omedveten styrning av hjärnans upplevelseförmåga.

Cybernetik i science fiction 

En aspekt av cybernetiken – interaktion mellan människa och maskin – har blivit central i den litterära genren cyberpunk. Cyberrymden, en term skapad 1982 av cyberpunkspionjären William Gibson, är upphovet till ordledet cyber- för något relaterat till datornätverk eller virtuell verklighet. Notera dock att språkligt sett vore cyberneto- den riktiga formen.

Referenser

Se även 
Gaiateori

Externa länkar 

 
Reglerteknik
Kommunikation
Människa-datorinteraktion
Grekiska ord och uttryck
Attila

Attila (cirka 406–453) var hunnernas kung 434–453. Han kallades av samtiden Guds gissel. Attila härskade över ett stort antal folk främst i östra Europa. Hunnerriket var Europas största rike i sin tid och sträckte sig från Donau upp till Östersjöns sydkust, och från Svarta havet in i Centraleuropa. Två gånger invaderade han Balkan och nådde andra gången fram till Konstantinopel som omringades. Han nådde Orléans och han drev påven från sitt residens i Ravenna. Han förekommer i de nordiska fornaldarsagorna under namnet Atle.

Biografi 
Attila blev kung tillsammans med sin bror Bleda efter farbrodern Rua. Tillsammans ledde de erövringskrig fram till Bledas död 445; Bleda ska ha dödats under en jaktutflykt, och det påstås att det var Attila som beordrade mordet på brodern.

Hunnernas fortsatta erövringståg hejdades av romarna och en allians av västgoter och andra germanfolk i slaget vid Katalauniska fälten år 451, sydost om nuvarande staden Reims i Frankrike.

Attila hann med ytterligare ett fälttåg (i Italien) innan han hastigt avled 453; den vanligaste och äldsta skildringen av Attilas död säger att han drabbades av näsblod på bröllopsnatten (hans senaste brud ska ha varit en gotisk kvinna vid namn Ildico) och kvävdes. Attilas eftermäle domineras av demoniseringen av honom. Som figuren Atle i Völsungasagan dödas han av sin fru Gudrun. Den förra versionen skrevs ned av den samtida historikern Priscus och föredras av nutida forskare. Den senare versionen är sannolikt först nedskriven av den romerska ämbetsmannen Marcellinus Comes, omkring 80 år efter händelserna. Attila förekommer även som Etzel i Nibelungenlied, men till skillnad från den skandinaviska versionen av samma historia överlever han.

Tre av Attilas söner, Ellak (Attilas officielle arvinge), Dengizik och Ernak, stred om makten i riket och besegrades snart (slaget vid Nedao) varefter riket splittrades och gick under.

Namnets etymologi 
Forskare är inte överens om betydelsen av namnet Attila, inte ens om vilket språk det tillhör. Vissa antar att det är ett hunniskt namn, och Pritsak har föreslagit betydelsen "oceanisk, universell härskare". Andra identifierar det med ett gotiskt ord som betydde "lille far".

Referenser 

Födda 406
Avlidna 453
Hunner
Män
Personer under 400-talet
Carl Jan Granqvist

Carl Jan Erik Granqvist, född 22 mars 1946 i Örebro, Örebro län, är en svensk krögare, vinkännare, TV-profil och adjungerad professor i matkonst vid Norsk hotellhøgskole (del av nuvarande Universitetet i Stavanger – grundat 2005).

Biografi
Granqvist växte upp i Hidinge, där hans far var folkskollärare och kantor, utbildad hos David Björling, och hans mor var textilslöjdlärare. Han studerade konsthistoria vid Stockholms universitet 1967–1968. Åren 1969–1970 gick han Virginska restaurangskolan i Örebro. Han har även genomgått internutbildningar på Operakällaren (1970–1972) och på AB Vin- & Spritcentralen (1972).

Carl Jan Granqvist blev år 1972 källarmästare vid Grythyttans gästgivaregård och ansvarade för att bygga upp Måltidens hus och Restauranghögskolan i Grythyttan, tillhörande Örebro universitet. Han blev pionjär i Sverige för saperemetoden, som innebär att man vid kompositionen av en måltid utöver smaksinnet tar hänsyn även till gästens alla andra sinnen. Han var en av två grundare av Vinkällaren Grappe på Östermalm i Stockholm, som började verksamheten 1986.

Han har medverkat i flera TV-program efter debuten 1983 i SVT med vinprovningsinslag i underhållningsprogrammet Levande livet tillsammans med Knut-Christian Gröntoft. Bland annat har han varit tävlande i På spåret (tillsammans med Lotta Bromé), men säsongen 2004–2005 agerade han bisittare till programledaren Ingvar Oldsberg. Under 2006 medverkade han i reality-tv-serien Carl Jans änglar. Han medverkade även i andra avsnittet av programserien Boston Tea Party , där han och programledarna Filip och Fredrik diskuterade champagne och mat. Han deltog också i 2009 års danstävling Let's Dance i TV 4 tillsammans med dansaren Maria Lindberg. År 2010 deltog han i avsnitt två av serien Djävulsrallyt i Kanal 5.
Han har även skrivit en självbiografi, kallad ”Människan, mötena, måltiden”. Han var gift med Catarina Elizabeth Mårtenson 1991-1997,  har en son, Carl-Johan Granqvist (född 1992).
Granqvist är medlem i Svenska Frimurare Orden.

Medverkan i TV 

, (TV4)

Utmärkelser
  H. M. Konungens medalj i guld av 8:e storleken (Kon:sGM8, 1997)
 Granqvist installerades 1994 som hedersledamot vid Södermanlands-Nerikes nation vid Uppsala universitet.
 Filosofie hedersdoktor vid Örebro universitet (2001).
 År 2004 blev Granqvist utsedd till Filipstads ambassadör.
 I hans hembygd finns sedan 2011 Carl Jan Granqvists väg, uppkallad efter honom.

Referenser

Noter

Externa länkar
Carl Jan.se - webbplats

Svenska adjungerade professorer
Svenska krögare
Vinpersoner
Filipstads ambassadörer
Män
Födda 1946
Levande personer
Personer från Örebro
Sommarvärdar 1991
Sommarvärdar 2004
Hedersledamöter vid Södermanlands-Nerikes nation
Deltagare i Let's Dance
Ledamöter av Gastronomiska akademien
Mottagare av Hans Majestät Konungens medalj
Personer verksamma vid Örebro universitet
Hedersdoktorer vid Örebro universitet
Personer i Sverige under 1900-talet
Personer i Sverige under 2000-talet
Österhaninge församling

Österhaninge församling är en församling i Haninge pastorat i Södertörns kontrakt i Stockholms stift. Församlingen ligger i Haninge kommun i Stockholms län.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 15 augusti 1607 utbröts eller var tidigare utbrutna Ornö församling, Nämdö församling och Utö församling. 31 mars 1636 utbröts Tyresö församling. Från 1947 till 30 juni 1959 var församlingen uppdelad i två kyrkobokföringsdistrikt: Österhaninge norra kbfd (023602) och Österhaninge södra kbfd (023601).

Församlingen utgjorde till 31 mars 1636 ett eget pastorat för att därefter till 1 maj 1923 vara moderförsamling i pastoratet Österhaninge, Ornö, Utö och Nämdö. Från 1 maj 1923 utgjorde församlingen ett eget pastorat.  Från 2018 ingår församlingen i Haninge pastorat.

Kyrkor 
Österhaninge kyrka
Sankt Eskils kyrka
 Jordbro kyrka
Vendelsö kyrka

Se även 
 Solberga prästgård
 Österhaninge socken
 Österhaninge distrikt

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Stockholms stift
Indelningar i Haninge kommun
Upper Arlington

Upper Arlington, förort till Columbus, Ohio. De flesta husen byggdes på 1940-talet. Den södra delen av Upper Arlington är lite kuperad men i den norra halvan är terrängen i princip helt platt. Förorten har en high school, Upper Arlington High School, två middle schools: Hastings Middle School, Jones Middle School samt fyra elementary schools.

Referenser 

Orter i Ohio
Massproduktion

För skivbolaget, se Massproduktion (skivbolag).

Massproduktion, serietillverkning, är industriell produktion av varor i stor skala.

Massproduktion är ett typexempel på produktion som ger stordriftsfördelar. Det utvecklades under industriella revolutionen.

Fördelar:
 Lågt pris till kund
 Hög volym
 Kort lärandeprocess

Nackdelar:
 Låg flexibilitet

Se även
 Montering
 Tillverkningsindustri

Industri
Fotorealistisk

Fotorealistisk kan syfta på:

 Fotorealism – en riktning inom måleri och skulptur där verkligheten avbildas så troget som möjligt
 Fotorealistisk – en term i datorgrafik, se rendering
Chilperik I

För kungen av Burgund 473-474, se Chilperik I av Burgund.

Chilperik I, född 539, död september 584, var en frankisk, merovingisk kung av Neustrien.

Biografi
Omedelbart efter sin fars död 561 inledde han sina ansträngningar att överta hela kungadömet, bemäktigade sig hela den kungliga skatten som fanns samlad i Berny och gjorde sitt intåg i Paris. Hans bröder tvingade honom emellertid att dela riket med dem, och Soissons tillsammans med Amiens, Arras, Cambrai, Thérouanne, Tournai och Boulogne tillföll då honom. Hans egendom utökades vid Chariberts död 567.

Då hans bror Sigibert I gifte sig med Brunhilda önskade också Chilperik ingå ett storstilat äktenskap. Han hade redan förkastat sin första hustru, Audovera, och hade tagit sig tjänaren Fredegond som konkubin. Han förkastade sålunda Fredegond och gifte sig med Brunhildas syster Galswintha men tröttande snart på sin nya partner som inom kort hittades strypt i sin säng. Några dagar senare gifte sig Chilperik med Fredegond.

Detta mord orsakade ett långt och blodigt krig, med avbrott för vapenvilor, mellan Chilperik och Sigibert. År 575 lät Fredegond mörda Sigibert precis i avgörandets timme då han hade Chilperiks öde i sina händer. Chilperik återtog därefter sin position och tillförde sitt rike Tours och Poitiers från Austrasien och några andra områden från Akvitanien. Därefter orsakade han osämja i det östra kungadömet under Childebert II:s förmyndartid. En dag, då han återvände från en jakt, blev han emellertid knivhuggen till döds.

Chilperik var urtypen för en merovingisk härskare. Han var ytterst angelägen att utöka den kungliga överhögheten. Han upptog många skatter, och hans skattepolitik orsakade ett stort uppror i Limoges 579. I sin strävan efter kyrkans underkastelse sålde han biskopsdömen till den högst bjudande, annullerade testamenten som var fördelaktiga för biskopsdömen och kloster och försökte påtvinga sina undersåtar en rationell version av Treenigheten.

Han gjorde anspråk på att vara litterärt bevandrad och skrev några haltande verser. Han lade även till bokstäver till det latinska alfabetet och försökte få alla manuskript omskrivna med de nya tecknen. Övertagandet av Tours från Austrasien och konfiskeringen av kyrklig egendom väckte bittert hat från Gregorius av Tours som utsåg Chilperik till sin tids Nero och Herodes.

Chilperik I dog i september 584 i Chelles i Île-de-France.

Se även
Merovinger
Franker

Referenser 

Frankiska kungar
Merovinger
Personer i Frankrike under 500-talet
Födda 539
Avlidna 584
Män
584

584 (DLXXXIV) var ett skottår som började en lördag i den Julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Monte Cassino raseras av langobarder.

Födda 
 Våren – Chlothar II, frankisk kung av Neustrien 584–613, av Paris 596–613, av Frankerriket 613–623 samt av Neustrien och Burgund 623–629

Avlidna 
 September – Chilperik I, frankisk kung av Neustrien sedan 561 och av Paris sedan 567
 Ingund, västgotisk prinsessa

Externa länkar
Nyemission

En nyemission är när ett aktiebolag ger ut (emitterar) nya aktier. 

Ett aktiebolag erbjuder befintliga och/eller potentiella nya aktieägare att teckna nya aktier i företaget. Detta görs normalt sett för att hjälpa företaget finansiera en expansion, men kan även vara nödvändigt för att undvika konkurs. En nyemission ökar företagets aktiekapital och kassa. (Definition enligt Investerarens uppslagsbok)

Syftet med en nyemission är att få in nya pengar i företaget, till exempel för att finansiera en expansion såsom en utlandsetablering eller inköp av någon väsentlig utrustning. Ibland görs en nyemission i syfte att rädda företaget undan en svårartad ekonomisk situation. Vid nyemission ökar aktiekapitalet samt företagets kapital.

Ett aktiebolag som har 1 000 000 utestående aktier kan till exempel besluta att nyemittera 100 000 aktier och därefter ha 1 100 000 utestående aktier. Det nominella beloppet per aktie är samma som tidigare, men aktiekapitalet ökar eftersom det finns fler utestående aktier. Det vanligaste vid en nyemission är att man tar in extra kapital förutom aktiekapitalet. Detta hamnar då i den s.k överkursfonden, som kan användas för att täcka upp kommande förluster under till exempel en uppbyggnadsfas.

Vid en nyemission uppstår så kallad utspädning, vilket betyder att en aktie efter en nyemission representerar en mindre andel av bolaget än före emissionen. Bolagets ursprungliga ägare kommer alltså att minska sitt procentuella innehav i bolaget om de inte deltar i nyemissionen genom att betala in mer pengar.

Vid företrädesemission erbjuds de nyemitterade aktierna till försäljning till samtliga av bolagets befintliga aktieägare. Erbjudandet fördelas jämnt mellan aktieägarna i förhållande till storleken på aktieinnehavet. Förhållandet 1:2 innebär att för varannan befintlig aktie får man rätten att teckna en ny. Rätten att teckna, eller köpa, de nyemitterade aktierna i bolaget kallas för teckningsrätt. Teckningsrätter är precis som aktier ett värdepapper som kan köpas och säljas på en börs, till exempel Nasdaq OMX. Då priset på de nyemitterade aktierna blir fastslaget vid en bolagsstämma ändrar sig priset på teckningsrätten beroende på hur bolagets aktie utvecklas.

Företrädesemission är den vanligaste typen av nyemission. Det finns flera typer av nyemissioner. Till exempel en riktad nyemission som riktas mot visst håll, till exempel de anställda, vilket innebär att de, istället för aktieägarna, får erbjudandet att köpa de nyemitterade aktierna.

Aktier
Sittning

En sittning är en måltid som genomförs vid ett visst tillfälle. I restaurangsammanhang (särskilt på färjor och restaurangvagnar samt vid julbord) talar man om olika sittningar eller olika dukningar, eftersom flera tillfällen krävs under kvällen/dagen för att alla gäster ska få plats.

Studentikosa måltider kallas ofta sittning, se Studentsittning.

Se även
 gasque
 sexa

Källor

Måltider