kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Legolas (travhäst)

Legolas, född 31 maj 1978 i Slättåkra i Hallands län, död 26 juli 2004 i Hallands län, var en svensk varmblodig travhäst. Han tränades och kördes av Thomas Nilsson.

Legolas blev en superkändis när han inledde karriären med 19 raka segrar. Totalt sprang han under karriären in 3 miljoner kronor på 93 starter – varav 35 segrar, 20 andraplatser och 10 tredjeplatser. Han vann bland annat Åby Stora Pris (1983) och kom på andra plats i International Trot (1983). Legolas räknas som den häst som har betytt mest för svensk travsport, som fick ett rejält intresseuppsving efter Legolas. Eftersom Legolas gett så mycket draghjälp åt travsporten belönades han av ATG med foder för resten av livet.

Biografi 
Legolas föddes den 31 maj 1978 i Slättåkra undan stoet Karolina J och efter hingsten Glasgow. Som unghäst var Legolas ofta sjuk och skadade sig lätt och det heta humöret gjorde att man snabbt kastrerade honom. Travtränaren Thomas Nilsson såg dock något i hästen och övertalade Marco Anic att köpa honom. Marco köpte den lilla klena hästen av medlidande men tack vare Thomas Nilsson tränades Legolas upp och blev tillräckligt stark för att kunna tävla. Legolas fick då sitt namn efter alvprinsen Legolas från Sagan om ringen-trilogin. 

Legolas blev snabbt en storfavorit och inledde karriären med 19 raka segrar. Segersviten bröts först av Idéal du Gazeau i "VM-loppet" International Trot på Roosevelt Raceway i New York 1983, där Legolas slutade på andraplats. Samma år vann Legolas även Åby Stora Pris efter en oförglömlig slutspurt. Detta blev hans största seger i karriären. Legolas användes i reklam för ATG och man publicerade böcker om hans historia som kom ut 1983. 

Trots att Legolas inte var i samma klass som dåtidens bästa franska travhäst Idéal du Gazeau, har han varit den häst som betytt mest för svensk travsport som i och med Legolas fick ett rejält intresseuppsving. Detta uppsving anses senare ha lett till den starka position som Sverige fick i travvärlden med sin kulmen i mitten av 1990-talet. När Legolas gick i pension, blev han försörjd resten av sitt liv av ATG som betalade hans foder som tack för hans bidrag till travsporten. Legolas sprang under karriären in över 3 miljoner kronor i prispengar.

Legolas avlivades den 26 juli 2004, 26 år gammal, eftersom hans tänder inte fungerade som de skulle. Han begravdes på samma gård i Slättåkra där han föddes jämte sin mamma, Karolina J.

Statistik
Starter/Placeringar: 93 stycken  35-20-10
Rekord: 1.12,5 autostart(bilstart) kort distans, 1.14,2 autostart medeldistans
Prissumma: 3 012 770 kronor
Härstamning: Glasgow - Karolina J. e. Pay Dirt
Född: 31 maj 1978
Död: 26 juli 2004
Största seger: Åby Stora Pris 1983

Referenser

Externa länkar

Legolas på ATG Hall of Fame

Hästar födda 1978
Hästar avlidna 2004
Svenska varmblodiga travhästar
Tord

Tord eller Thord är ett fornnordiskt namn, bildat av namnet Tor.
En fornnordisk kortform av namnet Torfrid som är sammansatt av gudanamnet Tor och frid som betyder fred, beskydd. På Island är den vanligaste formen Thordur.

Namnet är vanligast bland dem som föddes under 1940-talet och 1950-talet.
Den 31 december 2014 fanns det totalt 11 702 personer i Sverige med namnet Tord eller Thord, varav 6 265 med det som tilltalsnamn. År 2003 fick 51 pojkar namnet, men ingen fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 10 september

Personer med namnet Tord/Thord
 Tord Amré, bandyspelare
 Tord Bernheim, sångare och skådespelare
 Tord Röriksson (Bonde), riksråd
 Tord Karlsson (Bonde), riksråd
 Tord Petersson (Bonde), riddare och riksråd
 Thord C:son Bonde, svensk militär, chef för armén
 Thord Carlsson, skådespelare, radioman
 Tord Elvius, professor i astronomi
 Thord Erasmie, pedagog och fackboksförfattare
 Tord Filipsson, cyklist
 Thord Flodqvist, ishockeymålvakt
 Tord Ganmark, barnskådespelare
 Tord Asle Gjerdalen, norsk längdskidåkare
 Tord Grip, fotbollstränare
 Tord Ivar Hallström (senare Ivor Thord-Gray), svenskamerikansk militär och etnolog
 Tord Harlin, biskop och fackboksförfattare
 Tord Henriksson, friidrottare
 Tord Holmgren, fotbollsspelare
 Tord Lundström, ishockeyspelare
 Tord Magnuson (generalkonsul), gift med prinsessan Christina
 Tord Peterson, skådespelare
 Thord Sköldekrans, chefredaktör
 Tord Slättegård, operasångare
 Tord Stål, skådespelare
 Tord Wiksten, skidskytt, OS-brons 1992

Se även
IK Tord, idrottsklubb i Jönköping

Noter 

Mansnamn
Svenska mansnamn
Fornnordiska mansnamn
Turid

Kvinnonamnet Turid är ett nordiskt namn, besläktat med "namnsdagsgrannen" Tord. Det är en kortform av Torfrid (fornvästnordiska Þúriðr), sammansatt av Tor och fríðr (älskad, vacker), dvs ”älskad av guden Tor”.

Namnet är bland de allra ovanligaste kvinnonamnen med en plats i almanackan, betydligt vanligare är namnet i grannlandet Norge.
31 december 2012 fanns det totalt 462 personer i Sverige med namnet Turid/Thurid, varav 329 med det som tilltalsnamnÅr 2003 fick 2 flickor namnet, varav 1 fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 10 september, (sedan 2001, 1986-1992: 28 april).

Personer med namnet Turid
 Turid Balke, norsk skådespelerska
 Turid Birkeland, norsk politiker
 Turid Lundqvist, proggmusiker

Referenser 

Kvinnonamn
Fornnordiska kvinnonamn
Sven Wedén

Sven Mauritz Wedén, född 23 juli 1913 i Eskilstuna, död 31 mars 1976 i Båstad, var en svensk politiker, som var partiledare för Folkpartiet mellan 1967 och 1969.

Biografi
Wedén var son till direktör Mauritz Wedén och Signe Göransson. Han gifte sig 1936 med Marianne Eklund, dotter till direktör Swen Eklund och Tyra Löfmarck.

Wedén gick på läroverket och därefter maskinfackskola. Han vårdades upprepade gånger på sanatorium för lungtuberkulos, och var nära att avlida av sjukdomen, som gav honom bestående hälsoproblem. År 1930 fick han anställning i faderns företag F E Lindström AB, där han 1945 befordrades till disponent, och 1954 till vd. Vid sidan av sin yrkeskarriär var Wedén invald i stadsfullmäktige från 1947, där han redan efter två år blev dess vice ordförande. Wedén var under världskriget mycket engelskvänlig och avskydde nazismen och dess svenska medlöpare, något som fick honom att välja Folkpartiet och inte Högerpartiet. År 1949 invaldes han för Folkpartiet i riksdagens andra kammare för Södermanlands läns valkrets, och året därpå ingick han i FN-delegationen och valdes till ordförande i Folkpartiets ungdomsförbund. Hans främsta intresseområde i riksdagsarbetet var under flera år bostadsfrågorna, där han utifrån erfarenheterna från Eskilstuna verkade för ökat byggande och bättre sanitära och bostadssociala förhållanden.

Sven Wedén valdes till partiledare 1967, men avgick av hälsoskäl redan 1969. Han satt dock kvar i riksdagen till 1973. Under hans tid som partiledare inträffade den så kallade Wedénaffären under valspurten inför riksdagsvalet 1968. Makarna Wedén är begravda på Båstads nya begravningsplats.

Källor 
 Tvåkammarriksdagen 1867-1970 (Almqvist & Wiksell International 1988), band 1, s. 398
 Hans Lindblad: Kärlek, tbc och liberalism: en biografi om Sven Wedén 2013
 Sven Mauritz Wedén på Gravar.se

Externa länkar 
Sven Wedén frågas ut av de tre O:na i TV 1967
Hans Lindblad; HEMLIG(S)TÄMPELN - Sven Wedén och det hemliga brevet, publicerat på Bertil Ohlin-institutets hemsida

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Folkpartiet
Tidigare ledamöter av Sveriges riksdag för Liberalerna och Folkpartiet
Partiledare för Folkpartiet
Svenska politiker under 1900-talet
Politiker från Eskilstuna
Födda 1913
Avlidna 1976
Män
Tvåkomplementsform

Tvåkomplementsform är ett sätt att representera negativa tal med det binära talsystemet. Då utnyttjas den mest signifikanta biten för att markera talets tecken (signerad aritmetik). En förutsättning för att det här skall fungera är att man använder fast ordlängd.

I systemet finns bara en 0:a (andra representationer kan ha två), närmaste högre tal fås genom addition med 1 till den minst signifikanta biten  (LSB) och invertering av tal sker genom bitvis invertering av alla bitar följt av en addition med 1 i LSB.

Definition 
Ett maskintal, det vill säga de tal som exempelvis datorn räknar med, mellan -1 och 1 med n bitar:

motsvarar det verkliga talet

Exempel 
Exemplen nedan använder en ordlängd på 8 bitar.

För att ändra ett tvåkomplementtals tecken inverteras först bitmönstret och sedan adderas 1.

Exempel:

¹ Talet noll 0 har inget tecken och operationen är verkningslös!
² ''Här är bara teckenbiten satt och talet har inget värde.

Ett sätt att se omvandlingen från binärt till decimalt för negativa tal, är att omvandla det binära talet enligt den vanliga teckenlösa konverteringen, och om talet är större än 127, dra från 256. För att omvandla från decimalt till binärt, lägg till 256 om talet är negativt och omvandla till binärt teckenlöst.
Exempel:

Användning i datorer 
Eftersom binära talrepresentationer är vanliga i datorer används tvåkomplement oftast i begränsad precision, det vill säga att ett tal består av högst  stycken bitar. Detta gör att man inte kan hantera hur stora eller precisa tal som helst och man låter de binära talen representera tal mellan -1 och 1.

Att tvåkomplementsform kräver fast ordlängd kan vara en av datorernas största akilleshälar. För att göra en operation på två tal med olika ordlängd eller representation krävs att man typomvandlar det ena först och sådant tar tid. I C och C++ görs typomvandlingen vanligtvis automatiskt till den större typen men man kan tvinga den till valfri typ med en explicit typomvandling.

I detta system är talet positivt om den mest signifikanta biten är 0 och negativt om den är 1. Vid addition och subtraktion sker inga oegentligheter när 0:an passeras (carry-flaggan kan försummas), men när talomfånget överskrids inträffar spill, vilket gör att addition av två positiva tal kan ge ett negativt tal som summa (då ettställs spillflaggan). Detta händer om rätt summa är större än det största positiva talet, t.ex. 127 för 8-bitstal.

Etymologi 
Representationssystemet har fått sitt namn från att

Se även 
Negabinära talsystemet
Binära talsystemet
Hexadecimala talsystemet

Binär aritmetik
Åslög

Kvinnonamnet Åslög är ett tvåledat fornnordiskt namn med betydelsen 'lovad åt gudarna'. Den första delen av namnet, as-, är samma ordstam som as- i asagudarna och finns som Aslög i den nordiska mytologin.

Utbredning

Namnet är bland de ovanligaste kvinnonamnen som har en namnsdag. Den 31 december 2012 fanns det totalt 59 personer i Sverige med namnet Åslög, varav 26 med det som tilltalsnamn. Dessutom fanns det 81 kvinnor med namnet Aslög, varav 30 med det som tilltalsnamn och 119 kvinnor med namnet Aslaug, varav 62 med det som tilltalsnamn. År 2003 fick 1 flicka namnet, men fick det inte som tilltalsnamn. Det är dock vanligare i Norge, på Island och på Färöarna.

Namnsdag
Namnsdag (Sverige): 12 september, (sedan 2001, 1986–1992 8 mars, 1993–2000 30 december).
Namnsdag (Norge): 6 januari

Varianter
 Áslaug (isländska, fornnordiska)
 Aslög (svenska)
 Aslaug eller Åslaug (norska)
 Osla (vanlig namnform på Shetlandsöarna)

Personer med namnet Åslög
 Aslaug Dahl, norsk skidåkare
 Åslaug Haga, norsk politiker (senterpartiet)

Noter 

Kvinnonamn
Nordiska förnamn
Fornnordiska kvinnonamn
Multiplikationstabell

Multiplikationstabellen är en tabell med uppställning som oftast endast omfattar de tio eller tolv första positiva heltalens multipliceringar av varandra. Tabellen blir 10x10 eller 12x12 celler stor och varje rad och kolumn representerar ett av ovannämnda tal. Varje enskild cell motsvarar den produkt som erhålls vid multiplikation av kolumntalet och radtalet där cellen är belägen.

Med multiplikationstabellen samt kunskaper i vårt talssystems uppbyggnad kring tiopotenser har man grunden till att utan tekniska hjälpmedel beräkna tal med avsevärt högre produkter än 100. Den lägger även grunden till att kunna dividera i och med att division kan ses som omvänd multiplikation.

Inom diskret matematik är multiplikationstabeller av restklasser (inom restklassringar) särskilt intressanta.

Multiplikationstabell som går upp till 20*20.

Inom abstrakt algebra 
Multiplikationstabeller kan också definiera binära operatorer på grupper, kroppar eller ringar. I dessa sammanhang kan de kallas Cayleytabeller.

Externa länkar 

Aritmetik
Diskret matematik
Grundläggande matematik
Multiplikation
Galveston

Galveston är en ö i Galveston Bay och en stad i Galveston County i östra Texas i USA med 47 743 invånare (2010). Galveston är administrativ huvudort (county seat) i Galveston County.

Platsen är främst känd för Orkanen Galveston som härjade där den 8 september 1900, en av USA:s värsta naturkatastrofer. Mellan 6 000 och 12 000 personer omkom.

Flygaren Douglas Corrigan och filmregissören King Vidor föddes i Galveston.

Ashton Villa i Galveston är listad i National Register of Historic Places och som historiskt landmärke i Texas. Galveston College ligger i staden.

Bilder

Källor

Noter

Externa länkar 
 City of Galveston

 
Orter i Texas
USA:s öar
Orter grundade 1839
MBL

MBL kan avse:

Markanvändnings- och bygglagen i Finland
Medbestämmandelagen i Sverige
NonStop Television

NonStop Television AB är ett företag som distribuerar och utvecklar television i Sverige, Norge, Danmark, Finland och Island. Företaget ingår i Millennium Media Group som sedan augusti 2010 ägs av Turner Broadcasting System som ingår som en fristående del i en av världens största mediekoncerner Time Warner. VD är Ignas Scheynius. Företaget ligger bakom flera nischkanaler på den svenska och skandinaviska marknaden, bland dessa återfinns TV7, Star!, Silver och Showtime med flera. Flera av dem görs på franchisebasis i samarbete med amerikanska, kanadensiska eller franska ägare. Sändningarna sker från företagets uppspelningscentraler i Stockholm i Sverige och i Tallinn i Estland.

Bakgrund

E! ersätts av kanadensiska Star!
NonStop Televisions första kanal, E!, lanserades den 1 september 2000 i samarbete med den amerikanska nöjeskanalen E! som ägs av Comcast (50 %), The Walt Disney Company (40 %) och Liberty Media (10 %). NonStop Television bytte dock samarbetspartner den 1 juli 2004 till den kanadensiska kopian Star! från CHUM varpå den skandinaviska kanalen nylanserades som Star!. E! ville i egen regi lansera en paneuropeisk version av sin kanal vilket även skulle inkludera den skandinaviska marknaden. Så skedde också under 2005 då E! fick nypremiär i de Skandinaviska länderna, denna gång i första hand på Viasat-plattformen.

I praktiken framstod det som att E! hade bytt namn till Star! i Skandinavien. Att det i själva verket var Non Stop som inte längre hade rättigheter att på franchisebasis produceras en skandinavisk variant av E! kommunicerades aldrig till tittarna. I näten Boxer, Canal digital och Com hem försvann E! helt och ersattes av den kanadensiska kopian.

Den 30 september 2004 lanserades en filmkanal vid namn Showtime på franchisebasis i samarbete med amerikanska Viacom. Den 1 september 2005 inleddes ett avtal med Lagardere Networks International om distribution av musikkanalen Mezzo. Våren 2006 kom ytterligare en filmkanal med namnet Silver som fokuserar på kvalitetsfilm som två år senare även lanserades i HD.

Uppköpet av TV7
Under 2008 köpte företaget kanalen TV7 från Aftonbladet. Kanalen hade trots en påkostad lansering från de tidigare ägarna inte lockat den publik man hoppats på. Tittare och annonsörer hade nästan helt uteblivit och förlusterna var i mångmiljonklassen. I samband med köpet försvann nyhetssändningarna från kanalen. Ett par slottar med långfilmer dök upp i tablåerna under sen eftermiddag och prime time. Program från systerkanalen Star! fick utrymme i TV7 i väntan på annat innehåll vilket visade sig ta längre tid än beräknat. Non Stop meddelade samtidigt att kanalen skulle få en helt ny tablå i samband med att den även började distribueras till abonnenter i Finland, Norge och Danmark. Den nya tablån med större fokus på dramatik förväntades träda i kraft i samband med årsskiftet 2008/2009.

NonStops kanaler
Star!
Showtime
Silver
Silver HD
TV7 från och med 2008
Luxe TV
Mezzo
Rush HD
VOOM HD
E! fram till 2004

Externa länkar
 NonStop Television - Officiell Webbplats

TV-bolag
Företag i Stockholms kommun
Sture (förnamn)

Sture är ett nordiskt mansnamn, ursprungligen ett binamn med betydelsen stor

Namnet var populärt mellan 20- och 40-talen vilket gör det till ett ovanligt namn bland de yngre idag. 
31 december 2012 fanns det totalt 14 984 personer i Sverige med namnet Sture, varav 5 678 med det som tilltalsnamn. År 2003 fick 52 pojkar namnet, varav endast en fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: i Finland 5 februari, i Sverige 13 september, (1986-1992: 14 december).

Personer med namnet Sture 
 Sture Allén (1928–2022), språkforskare, ledamot av Svenska Akademien, under en tid dess ständige sekreterare
 Sture Almerud (1928–2006), hovrättsråd
 Sture Andersson, friidrottare
 Sture Andersson (född 1949), ishockeyspelare
 Sture Andersson (född 1950), militärläkare
 Sture André (1895–1953), industriman
 Sture Appelberg (1885–1947), journalist och deckarförfattare
 Sture Arnesson (född 1943), politiker och riksdagsledamot
 Sture Axelson (1913–1976), översättare och poet
 Sture Baude (1890–1946), skådespelare
 Sture Bergwall (född 1950), f.d. Thomas Qvick
 Sture Borgedahl (1917–2007), musikförläggare
 Sture Centerwall (1887–1964), f.d. statsråd
 Sture Collin (född 1939), skulptör
 Sture Dahlström (1922–2001), författare
 Sture Ericson (1912–1979), skådespelare
 Sture Ericsson (1898–1945), gymnast, OS-guld i truppgymnastik 1920
 Sture Fåglum Petterson (1942–1983), cyklist, bragdmedaljör
 Sture Grahn (född 1932), längdskidåkare
 Sture Henriksson (1917–1957), politiker (S), f.d. statsråd
 Sture Johannesson (1935–2018), konstnär
 Sture Källberg (född 1928), författare
 Sture Korpi (1939–2017), svensk politisk ämbetsman
 Sture Lagerwall (1908–1964), svensk skådespelare
 Sture Lindholm (född 1964), finländsk lärare och författare
 Sture Linnér (1917–2010), svensk historiker, filolog, författare
 Sture Nordh (född 1952), fackföreningsordförande (TCO)
 Sture Petrén (1908–1976), ambassadör och hovrättspresident, ledamot av Svenska Akademien
 Sture Sivertsen (född 1966), norsk längdskidåkare
 Sture Stork (1930–2002), tävlingsseglare, OS-guld 1956
 Sture Werner (1908–1989), geofysiker och professor
 Sture Åkerberg (1935–1997), jazzmusiker
 Sture Ärlebäck (född 1938), överste
 Sture Ögren (född 1947), musiker

Se även
 Sture

Referenser 

Nordiska förnamn
Svenska förnamn
Svenska mansnamn
Spridningsmått

Spridningsmått är inom statistik och matematisk statistik ett sammanfattande mått på utspridningen av observerade data eller en sannolikhetsfördelning. De vanligaste spridningsmåtten är standardavvikelsen, variansen och percentilavståndet (av vilket det ofta använda kvartilavståndet är ett specialfall).

Se även
Lägesmått

Statistik
Jürgen Stroop

Jürgen Stroop (egentligen Josef Stroop), född 26 september 1895 i Detmold, död 6 mars 1952 i Warszawa, var en tysk SS-Gruppenführer. Han är känd för att ha lett kväsandet av upproret i Warszawas getto 1943 och för dokumentationen av detta, den så kallade Strooprapporten.

Biografi 
Stroop inträdde i Nationalsocialistiska tyska arbetarepartiet (NSDAP) och i Schutzstaffel (SS) 1932.

År 1941 ledde Stroop för en kort tid en Totenkopf-division på östfronten. Samma år ändrade han sitt förnamn från Joseph till Jürgen av ideologiska skäl och som en hyllning till sin döde son. Den 19 april 1943 utnämnde Reichsführer-SS Heinrich Himmler Stroop till befälhavare för de tyska styrkor som skulle kväsa upproret i Warszawas getto. De judiska motståndarna bjöd hårt motstånd, men efter en knapp månads strider kunde Stroop rapportera till Adolf Hitler: "Det finns inte längre något judekvarter i Warszawa!"

Efter en kort tid som SS- och polischef i Grekland utnämndes Stroop till befälhavare för SS i Rhein-Westmark med högkvarter i Wiesbaden. Efter andra världskrigets slut arresterades Stroop av allierade soldater och dömdes vid en rättegång i Dachau till döden för mord på allierade flygare. Istället för att låta avrätta Stroop valde de allierade att utlämna honom till Polen för att där få stå till svars för sina gärningar i samband med upproret i Warszawas getto 1943. Stroop dömdes till döden av en polsk folkdomstol och avrättades genom hängning tillsammans med Franz Konrad i mars 1952 på platsen för det forna gettot.

Befordringshistorik

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar 
 The Stroop Report: The Warsaw Ghetto is No More

Se även 
 Warszawaupproren

Födda 1895
Avlidna 1952
SS-officerare som blivit avrättade för brott mot mänskligheten
Personer som blivit avrättade genom hängning
Män
SS- und Polizeiführer
Personer som blivit avrättade av Polen
SS-Gruppenführer
Mottagare av Krigsförtjänstkorset av andra klassen
Warszawas getto
Sigrid

Sigrid, är ett fornnordiskt kvinnonamn ursprungligen Sigfrid som är sammansatt av orden sig, seger och frid som betyder vacker, skön.

Äldsta belägg för förekomst i Sverige är en runskrift från 1000-talet på Mervallastenen, Södermanland, Sigrid lät resa denna sten efter Sven, sin make. Han hade ofta seglat till Semgallen med dyrbar knarr, om Domenäs. (Sö 198) 

Namnet var ett modenamn kring förra sekelskiftet. Den 31 december 2012 fanns det totalt 13 179 personer i Sverige med namnet Sigrid, varav 5 194 med det som tilltalsnamn/förstanamn. År 2003 fick 1 flicka namnet som tilltalsnamn och år 2021 fick 353 flickor namnet Sigrid.

Namnsdag: 15 september

Personer med namnet Sigrid
 Sigrid Storråda, svensk drottninggemål till kung Erik Segersäll och Sven Tveskägg (kan ha hetat Gunilla)
 Sigrid Knutsdotter, svensk prinsessa, dotter till kung Knut I
 Sigrid Eriksdotter Vasa, svensk prinsessa, dotter till kung Erik XIV
 Sigrid Banér, grundare av ett stipendium
 Sigrid Bernson, dansare och artist
 Sigrid Boo, norsk författare
 Sigrid Combüchen, svensk författare
 Sigrid Ekendahl, svensk politiker
 Sigrid Gillner, svensk politiker
 Sigrid Hjertén, konstnär
 Sigrid Holm, svensk politiker
 Sigrid Johansson, bågskytt
 Sigrid Kahle, författare
 Sigrid Kruse, svensk politiker
 Sigrid Raabe (artistnamn Sigrid), norsk sångerska
 Sigrid Rudebeck, reformpedagog
 Sigrid Sparre, hovdam
 Sigrid Thornton, australisk skådespelerska
 Sigrid Undset, norsk författare och nobelpristagare

Annat 
 HMS Sigrid, kanonbåt i svenska flottan
 M/S Sigrid, radioaktivavfallsfartyg tillhörande SKB

Se även 
Siri

Referenser

Kvinnonamn
Fornnordiska kvinnonamn
Siri

Siri är ett kvinnonamn, en vardaglig form av namnsdagsgrannen Sigrid; båda namnformerna har använts som dopnamn sedan 1600-talet. 

Namnet var ett modenamn kring förra sekelskiftet. Den 31 december 2009 fanns det totalt 8218 personer i Sverige med namnet Siri, varav 4 972 med det som tilltalsnamn/förstanamn.
År 2003 fick 164 flickor namnet, varav 98 fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 15 september, tillsammans med Sigrid.

Personer vid namn Siri
 Siri Derkert, konstnär
 Siri von Essen, skådespelerska gift med August Strindberg
 Siri Hustvedt, amerikansk författare
 Siiri Rantanen, finländsk längdskidåkare
 Siri Thunström, svensk börsspekulant

Referenser

Kvinnonamn