kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Skärblacka

Skärblacka är en tätort i Norrköpings kommun.

Historia
Skärblacka är beläget nära Motala ströms utlopp i sjön Glan, vid ett 6 meter högt fall som länge har utnyttjats för sin vattenkraft. "Skæroblakka qwærn" nämns i skrift 1424. År 1559 skrivs namnet "Skeneblache qvarn" och 1653 "Skiärblackan". Broocman skriver 1760 att ett järnbruk ska ha byggts 1639. Enligt en teori ska namnet komma av skära (klar fläck) och blacka (stenhäll under vattenytan). Pappersbruket grundlades 1870 och återuppbyggdes 1903 efter en brand.

Befolkningsutveckling

Samhället

Från 1952 till 1971 var orten centralort i storkommunen Skärblacka, och har i likhet med många andra sådana orter ett relativt väl utbyggt centrum, ishall, simhall, lågstadieskola (Parkskolan, 250 elever, årskurs F-3) samt mellan- och högstadieskola (Mosstorpskolan, 600 elever, årskurs 4-9).

Bostadsområden 
 Alhagen
 Gamla samhället
 Granhagen
 Lövhagen
 Sågvägen
 Vickelby

Kommunikationer 
Orten har en station vid järnvägslinjen Finspång-Kimstad, sedan 1970 körs enbart godstrafik på sträckan. Tidigare bedrevs persontrafik av företaget Norra Östergötlands Järnvägar. Väg 215 som går mellan E4 (trafikplats Norsholm) och Finspång går genom orten. Busstrafiken till Kimstad är väl utbyggd, där bekväma byten till pendeltåg mot Norrköping och Linköping/Mjölby/Motala finns. Dessutom finns direkt-busslinjer till Finspång och Norrköping.

Skärblacka bruk

Den största arbetsgivaren på orten är förpackningsföretaget Billerud Korsnäs AB. Skärblacka bruk byggdes 1872, och grunden till dagens bruk lades i början av 1960-talet. Idag omfattar bruket tre massalinjer, fem pappersmaskiner och en upptagningsmaskin för avsalumassa. Tillverkningen är inriktad på brunt säckpapper, vitt MG-papper och fluting. Billerud Korsnäs wellråvara, både det korrugerade mellanskiktet (fluting) och ytskiktet (liner) är tillverkad av 100% nyfiber. Skärblackas papper används till säckar, bärkassar, påsar, omslag och medicinska förpackningar. Totalt arbetar 640 anställda på bruket.

Musikliv 
I slutet av 1970-talet började några ungdomar att spela en svensk variant av reggae, med inslag av såväl progg som punk. Bandet, Kalle Baah, fick flera efterföljare som i mitten av 1980-talet bildade föreningen Blacka Musik. 

I mitten av maj varje år arrangeras en stor minneskonsert till Bob Marleys minne, ofta med utländska gäster.

Se även
Kullerstads socken

Noter 

Orter i Norrköpings kommun
Tätorter i Sverige
Bruksorter i Östergötland
Smygehamn

Smygehamn är en tätort (Sveriges sydligaste) i Trelleborgs kommun på Söderslätt i Skåne län.

I nordvästra delen av tätorten ligger kyrkbyn i Östra Torps socken, vars namn Östratorp hela samhället hade till 1950. 

Strax väster om Smygehamn ligger Sveriges sydligaste udde, Smygehuk. Där ligger även själva hamnen. Österut längs riksväg 9 ligger hotell- och konferensanläggningen Smygehus.

Historia
Det lilla fiskeläget som utgör ursprunget till Smygehamn har funnits här sedan 1600-talet. Smyge fiskeläge beboddes 1877 av 16 fiskare. 1962 fanns omkring 35 fiskare med sju storbåtar verksamma i Smyge. Hamnen som byggdes på 1920-talet var från början ett kalkbrott. Tidigare lade fartygen till ute på redden och lastades och lossades med hjälp av pråmar från långa stenbryggor. Vid hamnens västra del ligger små fiskebodar eller hoddor, som de kallas här, där fiskarna förvarar sina redskap. Här finns också ett uppskattat fiskrökeri.

Det gamla Köpmansmagasinet byggdes i början av 1800-talet och var en av fyra handelsgårdar i Smygehamnstrakten som numera hyser turistbyrå, konst- och hantverksutställningar och café.

Samhället var slutstation för den år 1887 fullbordade Börringe-Östratorps järnväg (BÖJ), vilken förstatligades år 1941. Järnvägstrafiken till Smygehamn upphörde 1957.

Länge bröt man kalk i området kring Smygehamn. Landskapet visar fortfarande spår efter brytningen. Kalkbrytning och bränning i mer industriell omfattning kom troligen igång omkring 1860. 1954 lades verksamheten ner på grund av dålig lönsamhet. Kalken användes till mur- och putsbruk, till att vitmena husen och även vid sockerframställning. Bränningen skedde i så kallade kupolugnar för periodisk drift. Sammanlagt var 10 ugnar i bruk. Nio av ugnarna finns bevarade, den äldsta av dessa är från mitten av 1800-talet. Den byggdes av tysken Herman Wendt och ligger mellan hamnen och Köpmansmagasinet. De övriga finns norr om Smygehamn.

Befolkningsutveckling

Samhället
Vid hamnen står Axel Ebbes staty Famntaget, för vilken Uma Thurmans mormor, Birgit Holmquist har stått modell. Statyn avtäcktes  27 maj 1930 och stod då placerad nedanför restaurang Solfjädern i Trelleborgs hamn.

Kultur
I Smygehamn finns Sveriges sydligaste teater Piggsvinsteatern.

Noter 

Orter i Trelleborgs kommun
Tätorter i Sverige
Snöveltorp

Snöveltorp, tätort i Söderköpings kommun, Östergötlands län. Tätorten omfattar förutom bebyggelsen i Snövelstorp även bebyggelse i östra Luddingsbo

Befolkningsutveckling

Se även
Västra Husby socken

Noter 

Orter i Söderköpings kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Solberga, Nässjö kommun

Solberga är en tätort i Norra Solberga socken i Nässjö kommun i Jönköpings län. Solberga är inte kyrkby i socknen och Norra Solberga kyrka ligger cirka 6 kilometer sydost om tätorten. Ungefär 3 kilometer sydost om Solberga ligger tätorten Anneberg. Kommunens centralort Nässjö ligger cirka 11 kilometer söder om Solberga.

Solberga ligger vid Södra stambanan och tillkom som stationssamhälle på mark som tillhört hemmanen Påskarp och Hatten. Persontrafik på järnvägen öppnades 1874 och bemanningen av Solberga station upphörde den 31 maj 1969.

Befolkningsutveckling

Noter 

Orter i Nässjö kommun
Tätorter i Sverige
Solvarbo

Solvarbo är en tätort i Säters kommun i Dalarnas län, belägen i Gustafs socken.

Befolkningsutveckling

Samhället
I byn finns en bystuga och en stenvalvsbro, Hyttbäcksbron.

Evenemang
Byn har en marknad dit över 10 000 besökare kommer varje år.

Noter

Externa länkar 
solvarbomarknad.se
solvarbobystuga.se 
solvarbo.se

Orter i Säters kommun
Tätorter i Sverige
Spillersboda

Spillersboda är en ort i Frötuna socken, Norrtälje kommun. Orten upphörde att betraktas som tätort 2010 på grund av att andelen fritidshus var för hög. Vid 2015 års tätortsavgränsning hade metoden ändrats och Spillersboda räknades som en tätort igen, nu täckande ett mycket större område.

Spillersboda är ett genuint skärgårdssamhälle som gått från fiskar- och jordbrukaråldern via pensionats- och ångbåtsepoken till nuvarande samhället.

Ortnamnet 
Säkert vet man inte var namnet härstammar ifrån, men en trolig förklaring är att det handlar om fiske.
Första delen spillers kan syfta på fiskeredskapet utterbräda som också kallas spillernot.
Eller från det äldre verbet spila. Att bereda, skära ut ryggben och spila fisken, d v s trä pinnar genom den uppfläkta fisken för att den därefter skulle kunna hängas upp på tork i speciella träställningar. Andra delen av namnet boda kunde betyda säsongsmässig använd bebyggelse, som när fisken gick in för att leka.

Historia 
1535 omnämns Spillersboda första gången. På 1700-talet finns tre gårdar två i Mutsunda och en i Spillersboda. Granne till Spillersboda är Håtö gård  där Schewarna bodde. 1888 öppnar Carl Fridolf Westerblom en filial till affären i Mutsunda, vid ångbåtsbryggan i Spillersboda. 1894–1895 byggs en ny affär i ett gult hus som fortfarande finns kvar vid bryggan, den så kallade Tornvillan, som senare blev ett av många pensionat i byn. Under senare delen av 1880-talet installeras de första telefonerna på orten. 1932 börjar Norrtäljebussen köra till orten. Fram till slutet av 1940-talet trafikeras Spillersboda av Vaxholmsbolagets reguljära trafik.

1919 bildades Spillersboda Varv och Slip. Varvet hade sin storhetstid på 1930-, 40- och 50-talen. Sågen har haft stor betydelse för orten. Spillersboda såg startades av Johan Eriksson 1903 och är fortfarande en av Spillersbodas största arbetsgivare (9 anställda 2018), men nu som bygghandel. En folkskola fanns mellan 1888 och 1964. Skolbyggnaden finns kvar än i dag. 

Bygghandeln har verkat under olika varumärken genom åren. Fram till 2019 var det XL Bygg som gällde innan företaget såldes till C24 Bygg Kompaniet som anslöts till kedjan Woody. 

Vykortsfotografen Elliord Mattsson, föddes och växte upp i Spillersboda. 

Under 1944 föll flygbomber på Norrmansö utanför Spillersboda. Om det var ryssarna eller tyskarna blev inte fastställt.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Spillersboda finns det en åretruntöppen affär, ett varv, en bygghandel och många bryggor samt en sjömack. Utöver det fasta invånarantalet på drygt 300 finns cirka 1 500 fritidsboende. Spillersboda har även stor betydelse för öbor som handlar och reser från orten. Många av de fastboende är egna företagare, ofta inom hantverksyrken.

Idrott
Orten har en idrottsförening: Spillersboda IF som huvudsakligen har verksamhet i bandy.

Se även 
 Frötuna socken
 Frötuna och Länna skeppslag

Referenser

Noter

Webbkällor 
 Norrtälje Kommuns webbplats
 Byns egen webbplats

Tryckta källor 
 

Orter i Norrtälje kommun
Orter i Stockholms skärgård
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Spjutstorp

Spjutstorp är en ort i Tomelilla kommun och kyrkbyn i Spjutstorps socken i Skåne. Från 2015 räknas orten återigen som tätort.

Här ligger Spjutstorps kyrka.

Befolkningsutveckling

Noter 

Orter i Tomelilla kommun
Tidigare småorter i Sverige
Tätorter i Sverige
Spångsholm

Spångsholm är en tätort i Mjölby kommun, Östergötlands län.

Befolkningsutveckling

Se även
Veta socken

Noter 

Orter i Mjölby kommun
Tätorter i Sverige
Bruksorter i Östergötland
Stallarholmen

Stallarholmen är en halvö och tätort i Strängnäs kommun i Södermanlands län med anor från 1500- eller 1600-talet.

Historia 
Stallarholmen ligger vid Mälaren och är delvis beläget på fastlandet och delvis på Selaön som är Sveriges största insjö-ö. Ön och fastlandet binds samman genom en bro som kom till i mitten av 1900-talet. Namnet Stallarholmen har med stall och holme att göra. En artikel i Strengnes tidning från 1927 beskriver att ordet holme syftar på ett näs som skjuter ut från fastlandet. Det finns en teori till hur namnet kommit till. När Karl XI gjorde sina färder till Kungsör, fanns på den här holmen ett stall där hästarna för kungsskjutsarna byttes. Under somrarna reste kungen andra vägar, men vintertid när färden gick över isarna var den här holmen en bekväm anhalt. Karl XI var kung 1660–1697, så den tid det rör sig om är alltså slutet av 1600-talet. Dock finns namnet belagt långt tidigare, i brev av Gustav Vasa från 1540- och 1550-talen, varför åtminstone dateringen av namnets uppkomst inte är hållbar.

Marken runt Stallarholmen, både på fastlandet och Selaön, består till stor del av lera vilket gjort att det i alla tider funnits ett flertal tegelbruk runt om fram till slutet av 1970-talet. På ön har det funnits tegelbruk bland annat i Näsby (Tegeltorp), Fiskarudden, Valla, Husby samt ett flertal andra platser. På fastlandet fanns det tegelbruk i bland annat Sundby och Räfsnäs. Alla bruk är numer nedlagda och rivna förutom Husby tegelbruk, som var det största och vars byggnader fortfarande finns kvar, men lokalerna är uthyrda till flera mindre företag samt en marina.

Förutom tegelbruken har industrin i Stallarholmen inkluderat ett grammofonpresseri, kretskortsetsning (Comtryck), säng- och madrassfabrik och presenningsfabrik.

Stallarholmen med omnejd har 25 olika runstensmonument, varav de flesta på Selaön. Dessa efterlämningar är också flest i Södermanland.

Befolkningsutveckling

Evenemang 
Vikingafestivalen i Stallarholmen äger sedan starten 2003 årligen rum på Selaön den första helgen i juli. Utöver vikingafestivalen anordnas flera övriga årliga evenemang såsom Korv & Brödfestivalen och Stallarholmens superloppis.

Näringsliv 
På orten finns omkring 400 företag registrerade (läst 2020).

Föreningsliv 
På orten finns ett flertal föreningar, till exempel Stallarholmens Sportklubb (SSK). Säsongen 2021–2022 nådde herrlaget  i futsal (efter en sammanslagning med Strängnäs FC) kvartsfinal i Svenska Futsalligan.

Utbildning 
Stallarholmsskolan (grundskola, F-6)

Se även 
Mälsåker
Toresunds socken
Ytterselö socken

Referenser

Externa länkar 
Stallarholmens webbplats
Strängnäs kommuns webbplats
Stallarholmens hembygdsförening
Stallarholmens SK

Orter i Strängnäs kommun
Tätorter i Sverige
Starrkärr och Näs

Starrkärr och Näs var en av SCB avgränsad och namnsatt tätort i Stenungsunds kommun, Bohuslän. Starrkärr och Näs ligger vid Hakefjorden. Området räknas sedan 2015 som en del av tätorten Ödsmål.

Tätorten omfattar de före detta småorterna Starrkärr och Näs, som numera vuxit samman. År 1990 klassificerade SCB orten som småort med namnet Södra delen av Starrkärr + Näs.

Befolkningsutveckling

Se även
Ödsmåls socken

Noter 

Tidigare tätorter i Sverige
Ej längre existerande SCB-definierade orter i Stenungsunds kommun
Tidigare småorter i Sverige
Stensjön, Nässjö kommun

Stensjön är en tätort i Nässjö kommun i Jönköpings län.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Stensjön finns det en lanthandel vid namn Barkös Lanthandel.  I närheten ligger en populär badplats.

I Stensjön ligger även en station på järnvägslinjen Nässjö-Vetlanda.  I byn finns vårdhemmet Nömmebergas Vårdhem AB.

De har också ett fotbollslag Stensjöns IF som spelade i division 3 år 2021 men åkte ur och år 2022 är man i division 4.

Näringsliv
Ett fåtal mindre industrier och företag finns i trakten, till exempel några pälsdjursfarmar.

Noter 

Orter i Nässjö kommun
Tätorter i Sverige
Sticklinge udde

Sticklinge udde är en av SCB avgränsad och namnsatt tätort i Lidingö kommun som omfattar bebyggelse på nordvästra delen av ön Lidingö. Tätorten utgör huvuddelen av bebyggelsen i stadsdelen och delområdet Sticklinge.

Historia
 
Sticklinge var ursprungligen en del av Sticklinge gård, där mangårdsbyggnaden låg ungefär vid nuvarande Patron Haralds väg nr 4, strax söder om Lidingö golfklubb. Ett sportstugeområde etablerades under 1930-talet i Norra Sticklinge. Området kom att omvandlas till permanentboende med idag ca 600 villafastigheter genom ändring i stadsplanen år 1978. Många sommarstugetomter delades för att finansiera nybyggnation. Under 1980-talets slut beslutades att ett skogsområde söder om sportstugeområdet skulle upplåtas för byggnation av flerfamiljsbostäder, drygt 300 lägenheter, samt radhus. Området heter idag Sticklingehöjden.

Befolkningsutveckling

Noter

Externa länkar 

Orter i Lidingö kommun
Tätorter i Sverige
Sticklinge
Sjanghaja

Sjanghaja innebär att lura eller kidnappa sjömän för tvångsmönstring på ett fartyg. Termen kan även användas bildligt. 

Ordet "sjanghaja" är belagt i svenska språket sedan  1914 och kommer från engelskans ord med samma betydelse. Ytterst kommer ordet från den kinesiska hamnstaden Shanghai dit många av skeppen var på väg. 

Termen har sitt ursprung på den amerikanska västkusten där individer utan skrupler, främst under mitten av 1800-talet, lurade sjömän till  att gå till sjöss, vanligen genom att dricka dem redlösa och sedan få dem att skriva på för hyra till någon fjärran ort och därefter lämna över dem till en skeppare. Det kunde vara en lukrativ affär där betalningen antingen var en fast summa per sjöman eller genom att den som såg till att mönstra en annan besättningsman fick dennes första månadslöner. En lag från 1915 satte till slut stopp för det här tillvägagångssättet i USA, men då hade införandet av ångbåtar redan minskat efterfrågan på sjömän och därmed också marknaden för sjanghajade sådana.

Bruket har funnits på andra håll i världen, men då som regel gått under andra namn, i Storbritannien, där flottan stod för efterfrågan, kallades det exempelvis impressment (och upphörde som bruk efter Napoleonkrigen, 1814).

Referenser 

Frihetsberövande
Stigtomta

Stigtomta är en tätort i Nyköpings kommun och kyrkbyn i Stigtomta socken. Orten ligger cirka 15 km nordväst om Nyköping längs med Riksväg 52 som passerar rakt igenom samhället.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Stigtomta finns Stigtomta kyrka.

Idrott
I samhället finns två aktiva idrottsföreningar, Stigtomta IF, med verksamhet främst fotboll och innebandy, samt orienteringsklubben OK Hällen. Här finns även en nybyggd skateyta.

Kända profiler med koppling till Stigtomta 
C.V.A. Strandberg, författare, journalist och översättare (Talis Qualis)
Olof Strandberg, operasångare
Carl Gustaf Strandberg, jurist och författare
Nils Wohlin, statistiker, ämbetsman och politiker
Birgit Linder, svensk teaterpersonlighet
Carl August Forssman, präst och kördirigent
Ulf Peder Olrog, folklivsforskare, artist och kompositör
Nathanael Cronsioe, koralkompositör och psalmförfattare
Peter Öberg (orienterare), orienterare
Mattias Nordkvist, skådespelare

Se även 
Stigtomta socken
Stigtomta landskommun
Södermanlands runinskrifter 48

Källor

Externa länkar
Fornlämningar i området Riksantikvarieämbetet

Orter i Nyköpings kommun
Tätorter i Sverige
Stocka

För växten stocka, se Daggkåpa.

Stocka är en tätort i Harmångers distrikt (Harmångers socken) i Nordanstigs kommun, Gävleborgs län (Hälsingland) belägen 26 kilometer norr om Hudiksvall, alldeles vid Bottenhavet.

Historia
Orten har växt upp kring Stocka sågverk som grundades i slutet av 1850-talet ingick i Ströms Bruks AB. Sågverket lades ned 1993 av den dåvarande ägaren MoDo.

Befolkningsutveckling

Samhället
Här finns en gästhamn med fyra meters djup. I anslutning till hamnen ligger anrika restaurangen Måsen.

Stocka Folkets hus genomgick 2006 en renovering och rymmer nu 200 personer och har funktion som bingohall, konferens- och festlokal.

Ön Rönnskär förbinds med en bro till Stocka tätort och är ett gammalt, ännu levande fiskeläge med tät bebyggelse. En enkelriktad väg, 700 meter lång, löper runt den kuperade ön.

Evenemang
Mellan 1999 och 2017 hölls Stocka filmfestival i ortens Folkets hus, som sedan 1920-talet inrymt en biograf.

Stocka i litteraturen
I böckerna Stålbadet (1972) och Asfåglarna (1974) har Anderz Harning skildrat sin barndom i Stocka (även om orten inte nämns vid namn) under andra världskriget med en nazistisk far och en sadistisk styvmor.

Personer från Stocka 
Anderz Harning, författare och samhällsdebattör.
Bill Hugg, skådespelare.

Se även
 Harmångers socken

Källor

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 
 Stocka Filmfestival

Orter i Nordanstigs kommun
Tätorter i Sverige
Stockvik

Stockvik är en tätort i Sundsvalls kommun.

Historia 
1873 anlades Stockviks sågverk av Fredrik Sundberg. Sågverket revs 1936 och på platsen byggdes Stockviksverken som kom att producera konstgödsel och plast. På 1980-talet övertog Nobel Industrier anläggningen. 

Söder om fabriken växte Vapelnäs upp som ett centrum. På 1950-talet började man bebygga Bredsand, norr om Stockvik, på säkert avstånd från fabriken, ett område som numera utgör tätortens centrum.

Stockvik växte samman med Sundsvalls tätort 1970, men är utbruten från och med 1995 års statistik.

Befolkningsutveckling

Samhället

Bredsand är ett bostadsområde i norra Stockvik, omkring sju kilometer söder om Sundsvalls centrum. 

Stora delar av Bredsand består av ett miljonprogramsområde. E4:an delar området i två delar, övre och nedre Bredsand. Övre Bredsand består av villor och radhus medan Nedre Bredsand består till stora delar av hyreshus från miljonprogramsåren. Viss upprustning av nedre Bredsand gjordes i slutet av 1980-talet då delar av hyresområdena ombildades till bostadsrätter.

Sport 
De största idrottsföreningarna i Stockvik är fotbollsklubben Stockviks FF och skidsportklubben Stockviks SF. Den största idrottsprofilen som representerat Stockviks SF är Vladimir Smirnov.

Se även 
Njurunda socken

Källor

Externa länkar 

Orter i Sundsvalls kommun
Tätorter i Sverige
Njurunda tätortsområde
Stora Dyrön

Stora Dyrön, ofta bara kallad Dyrön, är en ö och bebyggelse i Tjörns kommun. 

Dyrön är en bilfri ö och går att nå från Rönnäng via personfärjan Hakefjord (eller ersättningsfärjan Tjörn) som även trafikerar grannön Åstol och Tjörnekalv. Det går även färjetrafik från Rökan och Rörtången Kungälvs kommun.

Dyrön är en av få öar i Bohuslän med frigående mufflonfår. Ett fåtal fiskebåtar är stationerade på ön och fiskar sill, makrill, havskräfta och räkor.

Runt Dyrön går den mycket populära ca 4,5 km långa vandringsleden "Dyröleden" som drar mycket folk till ön.

Bebyggelsen var fram till 2018 av SCB klassad som en tätort, men 2018 var befolkningsantalet under 200 och den blev då klassad som småort.

Historia
Stora Dyrön var beläget i Stenkyrka socken och ingick efter kommunreformen 1862 i Stenkyrka landskommun. I denna inrättades för orten 6 juli 1906 Stora Dyröns municipalsamhälle, vilket från 1918 med orten ingick i den då bildades Rönnängs landskommun och Rönnängs socken. Denna uppgick med municipalsamhället och orten i Tjörns landskommun, där municipalsamhället kom att upplösas 31 december 1959. Sedan 1971 ingår orten i Tjörns kommun.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Södra hamnen ligger Galleri Bockeberget, som är ett gammalt skyddsrum från andra världskriget, två kiosker, restaurang, 
badplats  och gästhamn. Härifrån finns färjeförbindelse med bland annat Rökan och Rörtången.

I Norra hamnen finns gästhamn, restaurang, badplats och färjeförbindelse med Rönnäng, Tjörnekalv och Åstol.

Mitt på Dyrön finns det en året runt öppen ICA-affär med pizza, ombud för Systembolaget och post.

Bilder

Se även
Rönnängs socken

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 
Dyron.nu
Dyröns Officiella webbplats

Öar i Tjörns kommun
Tidigare tätorter i Västra Götalands län
Orter i Tjörns kommun
Småorter i Sverige
Stora Höga

Stora Höga är en tätort i Jörlanda socken i Stenungsunds kommun, belägen vid Bohusbanan, E6 och länsväg 160 omkring 7 km söder om Stenungsund.

Historia
Samhället har vuxit fram kring en järnvägsstation på Bohusbanan som först hette Vallen, men sedan bytte namn till Stora Höga efter en närbelägen gård. Stationen öppnades den 15 september 1920, men har varit stängd mellan den 4 juni 1984 och den 17 juni 2001, då den återöppnades. Vid havet 2 km västerut ligger den gamla lastageplatsen Getskär som numera är en badplats och småbåtshamn.

Närheten till havet gjorde att en omfattande fritidshusbebyggelse uppstod här under 1950- och 1960-talet, vilken efterhand i hög grad omvandlats till permanentbostäder. Även förtätning har ägt rum och under särskilt den första halvan av 2000-talet har bostadsbyggandet varit stort.

År 1990 räknade SCB norra delen av Stora Höga som en separat småort med småortskod S4759. Befolkningen var 66 invånare på en yta av 19 hektar.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Stora Höga ligger Stora Högaskolan, största grundskolan i Stenungsunds kommun år 2015 med ca 815 elever. Vid Stora Höga går E6 som är del av den viktiga motorvägen mellan Oslo och Köpenhamn via Göteborg.

Se även 
Jörlanda socken

Noter 

Tätorter i Sverige
Orter i Stenungsunds kommun
Stora Levene

Stora Levene är en tätort i Vara kommun i Västra Götalands län.

Befolkningsutveckling

Evenemang 
Varje år första veckan i juni firas Leveneveckan som avslutas med Levenedagen. Då sker extra mycket aktiviteter, bla: mopedrally och det årliga världsmästerskapet i kalkonäggskastning.

Se även 
Levene socken
Levene
Levenehäst
Levenestenen
Stora Levenedräkten

Noter 

Tätorter i Sverige
Orter i Vara kommun
Stora Mellösa

Stora Mellösa () är en tätort samt kyrkbyn i Stora Mellösa socken i Örebro kommun. Stora Mellösa ligger cirka 15 kilometer sydost om Örebro.

Befolkningsutveckling

Idrott
Stora Mellösa började redan med sport 1923 men då var det först en kvinnlig gymnastikförening. År 1957 bildades fotbollslaget Stora Mellösas IF. Den 1 januari 1983 slogs Stora Mellösa IF och Åsbyvikens IF ihop till: Stora Mellösa Åsbyvikens IF. (SMÅ IF)
SMÅ IF:s hemmaarena heter: Tingstadsvallen och SMÅ IF spelar med röda tröjor hemma och blåa tröjor borta.

Se även 
 Stora Mellösa socken

Noter

Vidare läsning
Boka um Mälsa (1942) skriven av motorjournalisten John Nerén som var född i Stora Mellösa.

Externa länkar 
 Stora Mellösa hembygdsförening
 Stora Mellösa Åsbyvikens IF

Orter i Örebro kommun
Tätorter i Sverige