kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Cecilia Frisendahl

Anna Cecilia Frisendahl, född 27 december 1922 i Stockholm, död 29 september 2014 i Maria Magdalena församling i Stockholm, var en svensk grafiker, tecknare och målare.

Hon var dotter till skulptören Halvar Frisendahl och Anna Gröndal samt från 1951 gift med Leif Haking. Hon var brorsdotter till Carl Frisendahl och Fredrik Frisendahl. 
Frisendahl studerade vid Tekniska skolan 1940–1941 och vid Otte Skölds målarskola 1941 samt för Fritiof Schüldt vid Konsthögskolan i Stockholm 1941–1946 och gjorde studieresor till bland annat Frankrike, Grekland och Israel. Hon debuterade 1945 och medverkade i Ung Konsts utställningar på Färg och Form 1948–1950 samt i utställningen Nordiska konstnärinnor på Liljevalchs konsthall 1948 och i Nationalmuseums utställning Unga tecknare 1947–1952, hennes första separatutställning visades på Färg och Form i Stockholm 1952. Hennes konst består av interiörer, landskap, djur, porträtt och stilleben i olja, akvarell, grafik, kolteckningar och blyertsteckningar. Hon författade även flera böcker om litografi, och illustrerade andra författares böcker.

Cecilia Frisendahl tilldelades Prins Eugen-medaljen för framstående konstnärlig verksamhet. Hon tilldelades i april 2006 även H.M.K. stipendium, Nils G Stenqvists Minnesfonds första stipendium, med motivering att hon har tecknat djur, både från svensk och mer exotisk fauna. 

Hon har utövat en betydande lärargärning, och skrivit initierade böcker om litografiska tekniker. Frisendahl är representerad vid Gustav V Adolfs samling, Kalmar konstmuseum och vid Nationalmuseum.

Cecilia Frisendahl är begravd på Djursholms begravningsplats.

Källor
Svenskt konstnärslexikon del II sid 250, Allhems Förlag, Malmö.
 Minnessida
 Frisendahl, Anna Cecilia på SvenskaGravar.se

Noter

Vidare läsning
 

Svenska grafiker under 1900-talet
Svenska tecknare under 1900-talet
Svenska målare under 1900-talet
Svenska illustratörer under 1900-talet
Svenska författare under 1900-talet
Mottagare av Prins Eugen-medaljen
Representerade vid Nationalmuseum
Konstnärer från Stockholm
Författare från Stockholm
Gravsatta på Djursholms begravningsplats
Födda 1922
Avlidna 2014
Kvinnor
Albert Levan

Johan Albert Levan, född 8 mars 1905 i Göteborg, död 28 mars 1998  i Lund, var en svensk botanist och genetiker, professor vid Lunds universitet.

Biografi
Albert Levan var son till postmästaren Emil Levan och Amy Gabrielsson. Han studerade humaniora och ärftlighetsforskning vid Lunds universitet, där han disputerade för doktorsgrad 1935. Han var under en tid anställd vid Svenska sockerfabriken som sakkunnig vid dess institut för betesförädling, samt var laborator i cytologi i Lund. Han var 1961–1973 professor i cytologi vid Lunds universitet. Han är mest känd för sin forskning om kromosomerna, som 1956 ledde till att han och Joe Hin Tjio för första gången kunde fastställa att människans normala antal kromosomer är 46.

Levan invaldes som ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien 1967. Han var gift med Karin Malmberg och var far till illustratören Cecilia Torudd och Göran Levan, professor i genetik vid Göteborgs universitet. Albert Levan är begravd på Norra kyrkogården i Lund.

Källor 
 Sveriges statskalender 1984, Stockholm: Liber förlag, 1984, sid. 519, .

Svenska botaniker under 1900-talet
Svenska professorer i biologi
Personer verksamma vid Lunds universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Gravsatta på Norra kyrkogården i Lund
Födda 1905
Avlidna 1998
Män
Forskare från Göteborg
1540

1540 (MDXL) var ett skottår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 4 januari – På ett herremöte i Örebro hyllas prins Erik (XIV) som svensk arvprins av adel och biskopar.
 Januari – På samma herremöte döms de svenska reformatorerna Olaus Petri och Laurentius Andreæ till döden för högförräderi men benådas.

September 
 27 september – Jesuitorden erkänns av påve Paulus III.

Okänt datum 
 Evangelisk (protestantisk) mässa hålls för första gången i Vadstena kloster.
 Georg Norman gör inspektionsresor i Väster- och Östergötland, för att registrera avvikande präster och beslagta överflödiga kyrkoskatter.
 Slotten i Stockholm, Älvsborg och Kalmar förstärks och byggs ut.

Födda 
 5 augusti – Joseph Justus Scaliger, fransk filolog.
 6 november – Cecilia Vasa, svensk prinsessa, dotter till Gustav Vasa och Margareta Eriksdotter (Leijonhufvud).
 Abraham Angermannus, svensk ärkebiskop 1593–1599.
 Pierre Lescot, fransk arkitekt.
 Francis Drake, England engelsk upptäcktsresande, sjömilitär och kapare, och den första som fört befäl över en fullständig världsomsegling.

Avlidna 
 27 januari – Angela Merici, italienskt helgon.
 28 juni – Federico II Gonzaga, hertig av Mantua.
 28 juli – Thomas Cromwell, engelsk statsman (avrättad).
 22 augusti – Guillaume Budé, fransk humanist.
 Aage Jepsen Sparre, dansk ärkebiskop 1519–1532.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1627

1627 (MDCXXVII) var ett normalår som började en fredag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari 
17 februari – Barbados blir en engelsk koloni.

April 
13 april – Svenskarna besegras av polackerna i slaget vid Hammerstein.

Maj 
25 maj – Gustav II Adolf såras vid Danziger Haupt.

Juli 
16 juli – "Turkräden": Pirater från Alger tar sig till Island och kidnappar och förslavar 400 personer.

Augusti 
7–8 augusti – Gustav II Adolf såras än en gång i det oavgjorda slaget vid Dirschau mot polackerna.

Okänt datum 
Linköpings gymnasium inrättas.
Louis De Geer blir svensk undersåte och får privilegiet att leda hela den svenska järnproduktionen och vapentillverkningen.
Ett av den svenska adelns privilegier upphävs då det beslutas att även frälsebönder skall roteras (utskrivas och inordnas i krigsmakten) i samma utsträckning och skatte- och kronobönder. Endast adelns bönder vid sätesgårdarna är undantagna från utskrivning. Dessutom påläggs adeln nya skatter av kronan.
Örebro slott står färdigt efter decennier av ombyggnad.
Biskop Johannes Rudbeckius får i uppdrag att nyorganisera den estländska kyrkan och skolan, för att inkorporera provinsen i Sverige. Detta går dock om intet genom den livländska adelns motstånd.
Sveriges första bollhus (för dåtidens motsvarighet till tennis) uppförs vid Slottsbacken i Stockholm.
Uroxen dör ut i en polsk djurpark.

Födda 
25 januari – Robert Boyle, engelsk naturforskare.
27 september – Jacques Bénigne Bossuet, fransk teolog, biskop av Meaux och talesman för gallikanismen.
Maria Sofia De la Gardie, svensk industrialist, bruksägare, hovfunktionär och grevinna.

Avlidna 
27 januari – Cecilia Vasa, svensk prinsessa, dotter till Gustav Vasa och Margareta Eriksdotter (Leijonhufvud).
11 oktober – Bernardo de Balbuena, spansk diktare.
8 november – Djahangir, indisk stormogul.
Madame Ke, politiskt inflytelserik kinesisk amma och gunstling.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Robert Boyle

Robert Boyle, född 25 januari 1627 på Lismore Castle, död 31 december 1691 i London, var en irländsk naturforskare och kemist.

Boyle var 7:e son och 14:e barn till Richard Boyle, "The Great Earl of Cork". Av denne fick han ärva Stalbridges gods i Dorset tillsammans med flera fastigheter på Irland.

Boyle lärde sig som barn att tala franska, grekiska och latin. Vid 8 års ålder skickades han till Eton College där han studerade i över tre år. Därefter reste han runt i Europa tillsammans med en fransk lärare och tillbringade mycket tid i bland annat Genève och Florens. 

Boyle vistades därefter mestadels på sitt gods i Salbridge i Dorsetshire, sysselsatt med arbeten i sitt laboratorium. 1658 flyttade han till Oxford och 1668 till London.  Han intresserade sig för den av Otto von Guericke konstruerade luftpumpen och försökte genom nykonstruktioner förbättra den och företog en rad undersökningar i vakuum.

År 1660 publicerades Boyles lag om gasers volym baserad på teorin om att gaser består av "korpuskler" och tomrum. Efter dialog med Isaac Newton förklarade Boyle att hans "korpuskler" var desamma som Leukippos atomer. Därmed motsade Boyle Aristoteles förhärskande lära om materiens oändliga delbarhet liksom att allt bestod av de fyra elementen jord, luft, eld och vatten.

Bland hans övriga undersökningar kan nämnas undersökningar av frysnings- och kokningsfenomen, av ljusbrytning, av gravitationen och av ett flertal elektriska fenomen. Boyle var en av grundarna av Royal Society.

Nedslagskratern Boyle på månen och asteroiden 11967 Boyle är uppkallade efter honom.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö, 1939.
 The Sceptical Chymist University of Pennsylvania Library
 Essay on the Virtue of Gems Gem and Diamond Foundation
 Experiments Touching Colours Gem and Diamond Foundation
 Boyle Papers University of London

Noter

Externa länkar 

 
 

Brittiska kemister
Ledamöter av Royal Society
Födda 1627
Avlidna 1691
Män
1691

1691 (MDCXCI) var ett normalår som började en måndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari 
26–27 februari – Jönköping drabbas av en stadsbrand.

Juli 
 12 juli – Sedan Alexander VIII har avlidit den 1 februari väljs Antonio Pignatelli till påve och tar namnet Innocentius XII.

Okänt datum 
 Christopher Polhem demonstrerar en modell av en jättelik maskin för uppfordring av malm ur gruvor.
 Gymnasiet i Karlstad grundas.
 Sverige drabbas av missväxt.
 Michel Rolle bevisar Rolles sats.
 Engelbert Kaempfer återupptäcker ginkgoträdet i Japan.
 Barnängens manufaktur grundas i Stockholm.

Födda 
 25 augusti – Alessandro Galilei, italiensk arkitekt.
 28 augusti –Elisabeth Christina av Braunschweig-Wolfenbüttel, tysk-romersk kejsarinna.
 Peder Tordenskjold, dansk-norsk sjömilitär.
 Giovanni Paolo Pannini, italiensk konstnär

Avlidna 
 1 februari – Alexander VIII, född Pietro Vito Ottoboni, påve sedan 1689.
 8 februari – Carlo Rainaldi, italiensk arkitekt.
 14 augusti – Richard Talbot, brittisk earl och titulär hertig av Tyrconnel.
 31 december – Robert Boyle, engelsk naturforskare.
 datum okänt  – Bárbara Coronel, spansk skådespelare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1485

1485 (MCDLXXXVI) var ett normalår som började en lördag i den Julianska kalendern.

Händelser

Augusti 
 22 augusti – Henrik VII besegrar Rikard III i slaget vid Bosworth Field. Då Rikard stupar i slaget utropar sig Henrik till kung av England och herre över Irland och därmed uppstiger Tudorätten på Englands tron. När Henrik ett halvår senare gifter sig med Elizabeth av York förenas de stridande ätterna Lancaster och York, vilket gör slut på det trettio år långa engelska inbördeskriget rosornas krig.

Okänt datum 
 En tredje svensk krigsexpedition skickas till Livland, för att bistå Riga mot Tyska orden.
 São Tomé blir en portugisisk koloni.

Födda 
 16 december – Katarina av Aragonien, drottning av England 1509–1533 (gift med Henrik VIII)
  – Elisabet av Danmark (kurfurstinna av Brandenburg), dotter till kung Hans.
  – Hernán Cortés, Mexikos erövrare.
  – Sayyida al Hurra, marockansk drottning och pirat.
  – Michelle de Saubonne, fransk hovfunktionär, konstmecenat och protestantisk humanist.

Avlidna 
 16 mars – Anne Neville, drottning av England sedan 1483 (gift med Rikard III)
 22 augusti – Rikard III, kung av England och herre över Irland sedan 1483 (stupad i slaget vid Bosworth Field).
 Françoise d'Amboise, saligförklarad hertiginna av Bretagne.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Rikard III

Rikard III kan hänvisa till:

 Rikard III av England – en engelsk kung
 Richard III (pjäs) – en pjäs av William Shakespeare om kungen
 Richard III (låt av Supergrass) – en låt på albumet In It for the Money av britpopbandet Supergrass

Filmer
Filmer baserade på Shakespeares pjäs
 Richard III – 1995 (Storbritannien/USA), med Ian McKellen
 Richard III – 1955 (Storbritannien), med Laurence Olivier

Externa länkar 
 Läs om Rickard III hos Shakespearesällskapet
1452

1452 (MCDLII) var ett skottår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari 
 Februari – Svenskarna härjar Skåne och Halland.

April 
 25 april – Karl Knutsson (Bonde) tar initiativ till att avsätta Vadstena klosters abbedissa (Kristian I:s moster) och generalkonfessor.

Oktober 
 Oktober – Rumlaborg (i nuvarande Huskvarna) kapitulerar för svenskarna.

November 
15 november – Appenzell blir en associerad medlem av Schweiziska edsförbundet.

Okänt datum 
 Vintern – Svenskarna besegrar danskarna i slaget vid Dalby.
 Sommaren: Svenskarna besegrar danskarna i slaget på Käpplingeholmen.
 Danskarna faller in i Västergötland från Halland samt genomför ett flottangrepp mot Stockholm.* Svenskarna besegrar danskarna i slaget i Tiveden.
 Svenskarna besegrar danskarna i slaget vid Narbäck.
 Svenskarna besegrar danskarna i Tord Bondes strid vid Lödöse.
 Det pågående kriget mellan Sverige och Danmark är ett av de få under senmedeltiden då allmogen accepterar regelrätta soldatutskrivningar.

Födda 
 6 februari  – Johanna av Portugal, portugisisk prinsessa, regent och nunna.
 10 mars – Ferdinand II, kung av Aragonien, Kastilien, Sicilien, Neapel och Navarra samt greve av Barcelona.
 15 april – Leonardo da Vinci, italiensk målare, skulptör, naturvetare och arkitekt.
 27 juli – Ludovico Sforza, italiensk hertig.
 21 september – Girolamo Savonarola, italiensk dominikan och botpredikant.
 2 oktober – Rikard III, kung av England och herre över Irland 1483–1485.

Avlidna 
 Onorata Rodiana, italiensk målare och kondottiär.
 Munjong av Joseon, koreansk monark.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1470-talet



Händelser 
 10 oktober 1471 - Slaget vid Brunkeberg utkämpas.

Födda 
Cecilia Månsdotter (Eka), mor till Gustav Vasa.

Avlidna 
 15 maj 1470 - Karl Knutsson (Bonde), svensk riksföreståndare 1438-1440, Sveriges kung 1448-1457, 1464-1465 och 1467-1470.
 25 juli 1471 - Thomas a Kempis, tysk-nederländsk augustinkorherre och författare.

Externa länkar
1522

1522 (MDXXII) var ett normalår som började en onsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Januari 
9 januari – Sedan Leo X har avlidit året innan väljs Adriaan Florenszoon Boeyens till påve och tar namnet Hadrianus VI.
30 januari – Gustav Vasa återtar Örebro slott från danskarna.
31 januari – Västerås slott kapitulerar för upprorshären.

Mars 
18 mars – Spanske kaptenen Juan Sebastián Elcano upptäcker Amsterdamön i Indiska oceanen.
Våren – Danska flottan bränner Åbo.

April 
April – Den danske amiralen Sören Norby undsätter Stockholm.

Juni 
7 juni – Gustav Vasa erhåller militär hjälp från Lübeck, bestående av ett antal fartyg, varför den svenska flottan räknar denna dag som sin födelsedag.

Augusti 
Augusti – Kristian II vill ha till stånd ett nordiskt handelskompani utan Lübeck varför denna stad förklarar Danmark krig.

September 
6 september – Juan Sebastián de Elcano avslutar den första världsomseglingen då fartyget Victoria återkommer till Spanien.

November 
November – Sören Norby gör ett försök att undsätta Stockholm sjövägen men slås tillbaka av den svensk-lübska flottan.

December 
December – São Tomé blir en portugisisk kronkoloni.

Okänt datum 
Lübeck ingår ett förbund med sin konkurrent Danzig. Dessa två tar kontakt med Kristian II:s farbror, hertig Fredrik av Holstein som är i tvist med Kristian.
Det hanseitiska förbundet bekämpar Kristian II och stödjer Gustav Vasas befrielsekamp. Gustav mottar två undsättningsexpeditioner och lyckas med deras hjälp erövra nästan alla slott i Sverige och Finland.
Sammanlagt erövrar Gustav Vasas här Västerås slott, Nyköpings slott, Örebro slott, Stegeborgs slott och Stegeholms slott under detta år.
Stockholm, Kalmar och Älvsborg förblir i danskarnas händer liksom de finska slotten.
Peder Månsson författar sin bok Stridskonst.
Den första svenska örtaboken kommer ut.
Johannes Oecolampadius genomför reformationen i Basel.

Födda 
9 november – Martin Chemnitz, tysk luthersk teolog.
datum okänt – Eleonora de Toledo, hertiginna av Toscana.
datum okänt – Agia Filothei, grekiskt helgon.

Avlidna 
24 januari – Didrik Slagheck, biskop i Skara 1520–1521 och dansk ärkebiskop sedan 1521 (avrättad genom bränning på bål).
april – Helena av Etiopien, etiopisk kejsarinna och regent. 
  14 november - Anne de Beaujeu, fransk prinsessa och regent.
Cecilia Månsdotter (Eka), mor till Gustav Vasa.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Bo Ralph

Bo Rune Ingemar Ralph, född 4 oktober 1945 i Göteborg, är en svensk språkforskare och ledamot av Svenska Akademien.
 
Efter filosofie kandidatexamen 1969 och vidare forskning i fonologi, som ledde till avhandlingen Phonological differentiation, Studies in Nordic Language History, promoverades Ralph till filosofie doktor 1975 och blev docent 1977. Han arbetade länge (med Sture Allén) i projektet Lexikalisk databas på Institutionen för språkvetenskaplig databehandling (Språkdata) vid Göteborgs universitet (producerade Svensk ordbok, som utgavs 1986). 

Ralph var professor vid Institutionen för nordiska språk vid Stockholms universitet 1982–1984 och därefter professor i nordiska språk vid Institutionen för svenska språket vid Göteborgs universitet. Han har särskilt verkat inom ämnet lexikografi.

Ralph blev 1985 ledamot av Kungliga Vetenskaps- och Vitterhetssamhället i Göteborg. Han invaldes i Svenska Akademien 15 april 1999 och tog sitt inträde där 20 december samma år. Han efterträdde filosofen och sociologen Torgny T:son Segerstedt på stol nr 2. 1999 blev Ralph även invald i Det Norske Videnskaps-Akademi och sedan 2004 är han också ledamot av Agder vitenskapsakademi med säte i Kristiansand i Norge.

Bibliografi (i urval) 
 Phonological differentiation, Studies in Nordic Language History, akademisk avhandling 1975
 Introduktion i historisk språkvetenskap, Data linguistica, 7. Stockholm, 1972.
 Fornsvenska för nusvenskar, språkhistoriskt kompendium 1983.
 Sicket mål, populärvetenskapligt verk om göteborgsdialekt, 1986
 Mål på hemmaplan, dito, 1987, (båda tillsammans med kollegan Lars-Gunnar Andersson)
 Hur svenskan blev svensk, föredrag, Kungl. Vitterhets Historie och Antikvitets Akademiens årsbok 1995.
 Modersmålet i fäderneslandet, ett urval av Sture Alléns artiklar till dennes sjuttioårsdag 1999
 Minnesteckning över Karl Eduard Kindblad, Stockholm, 2001.
 Torgny Segerstedt, inträdestal i Svenska Akademien.

Externa länkar 
Svenska Akademiens presentation

Källor

Svenska professorer i nordiska språk
Personer verksamma vid Stockholms universitet
Personer verksamma vid Göteborgs universitet
Alumner från Göteborgs universitet
Ledamöter av Svenska Akademien
Ledamöter av Det Norske Videnskaps-Akademi
Ledamöter av Kungliga Vetenskaps- och Vitterhetssamhället i Göteborg
Svenska filologer under 1900-talet
Svenska filologer under 2000-talet
Forskare från Göteborg
Födda 1945
Levande personer
Män
Einar Löfstedt den yngre

Haimon Einar Harald Löfstedt, född den 15 juni 1880 i Uppsala, död den 10 juni 1955 i Stockholm, var en svensk språkforskare. Han var son till Einar Löfstedt den äldre.

Biografi
Löfstedt blev filosofie doktor och docent i latinska språket vid Uppsala universitet 1907. År 1912 blev han erbjuden en professur i klassisk filologi vid universitetet i Breslau och chefskapet för Thesaurus Linguae Latinae men avböjde.

Löfstedt var professor i romersk vältalighet och poesi vid Lunds universitet 1913–1945 och rektor för Lunds universitet 1939–1945. Han var även inspektor för Blekingska nationen i Lund 1919–1939. År 1935 fick han med Giorgio Pasquali dela Turinakademiens stora Vallauripris.

Bland hans arbeten märks Beiträge zur Kenntnis der späteren Latinität (gradualavhandling 1907), Spätlateinische Studien (1908), Philologischer Kommentar zur Peregrinatio Aetheriae (1911), flera arbeten om Tertullianus' Apologeticum (1915), Arnobiana (1917), Syntactica. Studien und Beiträge zur historischen Syntax des Lateins (2 band, 1928-33).

Einar Löfstedt gifte sig 1916 med Annie Günther, dotter till Ernst Günther (1850–1927), och var far till Ingrid Arvidsson. Han dog fem dygn före sin 75-årsdag. Han ligger begravd på Uppsala gamla kyrkogård.

Utmärkelser, ledamotskap och priser
  Kommendör med storkors av Nordstjärneorden (KmstkNO)
 Ledamot av Svenska Akademien (1942)
 Ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien (LVA, 1934)
 Hedersledamot av Vetenskapssocieteten i Lund (HedLVSL, f.d. preses)

Källor

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 

Svenska professorer i latin
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Rektorer vid Lunds universitet
Ledamöter av Svenska Akademien
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Kommendörer med stora korset av Nordstjärneorden
Forskare från Uppsala
Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård
Födda 1880
Avlidna 1955
Män
Hedersledamöter vid Uplands nation
Mottagare av Vallauripriset
Ledamöter av Vetenskapssocieteten i Lund
Svenska forskare under 1900-talet
Ingrid Arvidsson

Ingrid Helena Arvidsson, ursprungligen Löfstedt, född 3 juli 1919 i Lund, död 7 maj 2023 i Hedvig Eleonora distrikt i Stockholm, var en svensk författare, journalist och film- och litteraturkritiker.

Biografi 
Arvidsson var dotter till språkforskaren Einar Löfstedt och Annie Löfstedt, född Günther, samt dotterdotter till Ernst Günther. Hon gift med journalisten Karl Axel Arvidsson från 1943 till hans död 1962.

Inger Arvidsson blev fil. kand. vid Lunds universitet 1941. Hon var redaktionssekreterare på Idun 1942–1944, litteraturkritiker i Aftontidningen 1944–1946 och filmkritiker i Vecko-Journalen 1947–1948. Från 1948 var hon medarbetare i Bonniers Litterära Magasin och från 1949 i Dagens Nyheter, samt 1949–1952 sekreterare i 1949 års filmkommitté. Arvidsson var kulturattaché i Washington, D.C. 1966–1972 och senare programchef (1973–1979) och producent (1979–1984) på Sveriges Radio.

Arvidsson debuterade med novellsamlingen Vårens ruiner (1949). Hennes första diktsamling var Danser (1951), vilken följdes av ytterligare nio diktsamlingar. Som författare räknas hon till den svenska modernismen, med klassicistiska klarhetsideal för att gestalta djupt personliga upplevelser. Hon utarbetade även en serie dokumentära berättelser för radion, Öden i vår tid (1987).

Makarna Arvidsson är begravda på Skogskyrkogården i Stockholm.

Bibliografi
Vårens ruiner (Stockholm: Bonniers, 1949)
Danser (Stockholm: Bonniers, 1951)
Solfeber (Stockholm: Bonniers, 1952)
Leendet (Stockholm: Bonniers, 1955)
Närmanden (Stockholm: Bonniers, 1960)
Livstecken (Stockholm: Bonniers, 1964)
Personligt bagage (Stockholm: Bonniers, 1975),  
Tal på Övralid 1977 (Skänninge: Heidenstamsällskapet, 1979) 
Under ytan (Stockholm: Bonniers, 1986), 
Öden i vår tid (Stockholm: Rabén & Sjögren, 1987),  
En glimmande vägg (Stockholm: Bonniers, 1992),  
Rummet innanför (Stockholm: Bonniers, 1999),  
Det röda (Stockholm: Bonniers, 2005),

Medverkande 

 Berömda berättare om kvinnor och kärlek: ett novellurval, red. (Stockholm: Folket i Bild, 1955)

Priser och utmärkelser
1960 – Boklotteriets stipendiat
1966 – Beskowska resestipendiet
1977 – Övralidspriset
1990 – Stig Carlson-priset
1993 – Sten Hagliden-priset
1999 – Stipendium till Harry Martinsons minne
2009 – Samfundet De Nios Särskilda pris

Referenser 

Svenskspråkiga författare
Svenska poeter under 1900-talet
Svenska poeter under 2000-talet
Svenska litteraturkritiker
Svenska filmkritiker
Svenska attachéer
Producenter vid Sveriges Radio
Alumner från Lunds universitet
Författare från Lund
Svenska hundraåringar
Gravsatta på Skogskyrkogården i Stockholm
Kvinnor
Födda 1919
Avlidna 2023