kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Pehr Zethelius

Pehr Zethelius, född 10 november 1740 i Ulrika Eleonora församling, Stockholm, död 8 juli 1810 i Stockholm, var en svensk guldsmed. Han var son till garvmästaren Erik Zethelius och Margareta Kristina Lund.

Biografi
Zethelius inskrevs som lärling 1756 hos sin morbror Per Petersson Lund, och blev gesäll 1760 och mästare 1766. Efter avlagt och visat ett godkänt mästarstycke i form av en kaffekanna övertog han sin  morbrors verkstad. Pehr Zethelius var även åkare och tvingades under en tid att fly från Stockholm, sedan han varit inblandad i en lotteriskandal.

Han upparbetade verkstaden till en av Sveriges ledande silververkstäder i slutet av 1700-talet. Zethelius tidigare arbeten präglas av rokokon, men han fick sin stora konstnärliga betydelse som pionjär av den gustavianska stilen och från slutet av 1770-talet framträdde han med självständigt formgivna föremål som kom att bli stilbildande för andra silversmeder. Hans produktion var mycket stor vissa år i slutet av 1700-talet stämplade han lika mycket silver om samtliga Stockholmsmästare tillsammans. Han är representerad vid Nationalmuseum med en gustaviansk gräddsnipa från 1776 samt vid Nordiska museet, Hallwylska museet, Kungliga silverkammaren, Gustav V:s samlingar i Stockholm och Röhsska museet i Göteborg. Han har därtill utfört arbeten för Lagfors kapell i Medelpad, Kalmar kyrka i Uppland och Bolmsö kyrka i Småland.

Han gifte sig första gången 1767 med Christina Thunius, andra gången 1771 med Rosina Eliander och tredje gången 1778 med Catharina Emerentia Westrell. Bland barnen märks silversmederna Adolf (1781-1864) och Carl Zethelius (1783-1809) samt kokboksförfattaren Margaretha Nylander (1783-1876).

Källor 
 Svenskt silversmide - Guld och silverstämplar 1520-1850, Andrén, Hellner, Hernmarck och Holmquist, 2:a upplagan 2000.
Svenskt konstnärslexikon del V sid 740, Allhems Förlag, Malmö.

Noter

Representerade vid Nationalmuseum
Svenska silversmeder
Födda 1740
Avlidna 1810
Män
Konstnärer från Stockholm
Representerade vid Röhsska museet
Svenska konsthantverkare under 1700-talet
Gösta Holmér

Gösta "Gösse" Holmér, fullständigt namn Gustaf Rickard Mikael Holmér, född 23 september 1891 i Djursdala, Kalmar län, död 22 april 1983, var en svensk friidrottare som tävlade för Upsala Studenters IF. Holmér specialiserade sig på tiokamp och häcklöpning men tävlade även framgångsrikt i femkamp. Han var far till Hans Holmér.

Biografi
Gustaf Holmér var son till komministern Carl Johan Holmér. Han avlade studentexamen i Linköping 1912, studerade därefter vid Uppsala universitet och genomgick reservofficersutbildning. 1916 blev han löjtnant i Göta livgardes reserv, varifrån han avgick 1924.

År 1912 var han med vid olympiska sommarspelen i Stockholm och blev fyra i tiokamp. Men när segraren Jim Thorpe året därpå blev diskvalificerad för brott mot amatörbestämmelserna, fick Holmér bronsmedaljen. I femkampen blev han utslagen efter fyra grenar. 1920 var Holmér åter med i OS då han slutade fyra i tiokampen och blev utslagen i försöken på den korta häcken. I SM har Holmér 10 guld fördelade på femkamp 1912–1913, 1915, 1917 och 1920, i tiokamp 1913 och 1917–1919 samt på 110 m häck 1913.

Holmér, som var prästson, avlade studentexamen i Linköping och blev student i Uppsala 1912, löjtnant i Göta livgardes (I 2) reserv 1916, var medarbetare i Idrottsbladet 1915–1959, idrottsredaktör på Hufvudstadsbladet i Helsingfors, redaktionssekreterare för finländska Idrottsbladet 1921–1925, chefsinstruktör på Svenska friidrottsförbundet 1925–1957, för friidrott i Olympiska spelen 1928, 1932, 1948, 1952 och 1956 samt medarbetare i Dagens Nyheter från 1960. Holmér är svensk friidrotts stor grabb nummer 19.

Holmér gav ut flera instruktionsböcker om friidrottsträning och introducerade träningsformen fartlek, som under efterkrigstiden fick stor internationell spridning.

Referenser

Noter

Källor

Lundberg, Björn. Frontlöparen: Gunder Hägg, Hans uppgång och fall. Lund: Historiska Media, 2020.

Svenska mångkampare
Svenska häcklöpare
Svenska mästare i femkamp
Svenska mästare i tiokamp
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1912 från Sverige
Svenska olympiska bronsmedaljörer
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1920 från Sverige
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1912
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1920
Olympiska bronsmedaljörer 1912
Svenska idrottare under 1900-talet
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke
Personer från Djursdala socken
Födda 1891
Avlidna 1983
Män
Monika Fagerholm

Monika Kristina Fagerholm, född 26 februari 1961 i Helsingfors, är en finlandssvensk författare, bosatt i Ekenäs. Hon är dotter till professor Nils-Erik Fagerholm och biblioteksamanuens Kristina Herrgård.

Karriär
Fagerholm studerade psykologi och litteratur vid Helsingfors universitet. Hon avlade kandidatexamen i humanistiska vetenskaper 1987.

Fagerholm bokdebuterade 1987 med Sham. Hon fick sitt definitiva genombrott med romanen Underbara kvinnor vid vatten 1994. Romanen nominerades till Finlandiapriset i Finland 1994, Augustpriset i Sverige 1995, Aristeionpriset 1996 samt International IMPAC Dublin Literary Award 1998 och fick Runebergspriset 1994. Claes Olssons film av boken hade premiär 1998. 

Fagerholm tilldelades Augustpriset  för Den amerikanska flickan och Nordiska rådets litteraturpris 2020 för Vem dödade bambi?

Sedan 2008 är hon gift med Hilding Nylund.

Bibliografi

Original
1987 – Sham
1990 – Patricia
1994 – Underbara kvinnor vid vatten (filmatiserad )
1998 – Diva
2005 – Den amerikanska flickan
2009 – Glitterscenen
2012 – Havet (fyra lyriska essäer tillsammans med Martin Johnson)
2012 – Lola uppochner
2019 – Vem dödade bambi?

Översatta till finska
1994 – Ihanat naiset rannalla
1998 – Diiva
2004 – Amerikkalainen tyttö
2009 – Säihkenäyttämö
2012 – Lola ylösalaisin
2019 – Kuka tappoi bambin?

Priser och utmärkelser 
1995 – Runebergspriset i Finland för Underbara kvinnor vid vatten
1995 – Tack för boken-medaljen för Underbara kvinnor vid vatten
2005 – Augustpriset för Den amerikanska flickan
2005 – Aniarapriset
2005 – Göteborgs-Postens litteraturpris
2007 – Pocketpriset, guld för Den amerikanska flickan
2010 – Pro Finlandia-medaljen
2016 – Svenska Akademiens nordiska pris
2016 – Sigtunastiftelsens författarstipendium
2019 – Stina Aronsons pris
2020 – Tollanderska priset
2020 – Stiftelsen Selma Lagerlöfs litteraturpris
2020 – Nordiska rådets litteraturpris för Vem dödade bambi?
2022 – Övralidspriset

Källor

Vidare läsning

Externa länkar 
 
 Monika Fagerholm hos förlaget Schildts & Söderströms.
Monika Fagerholm i Nordisk kvinnolitteraturhistoria

Finlandssvenska författare
Födda 1961
Kvinnor
Levande personer
Sommarvärdar 2010
Vinnare av Augustpriset
Finländska romanförfattare
Svenskspråkiga romanförfattare
Författare från Helsingfors
Mottagare av Pro Finlandia-medaljen
Alumner från Helsingfors universitet
Sommarpratare 2013
Vinnare av Nordiska rådets litteraturpris
Mottagare av Tollanderska priset
Sommarpratare 2022
Janken Myrdal

Janken Peter Myrdal, född 4 november 1949 i Göteborg, är en svensk ekonomihistoriker och professor i agrarhistoria vid Sveriges lantbruksuniversitet sedan 1994, emeritus sedan 2017

Biografi 
Janken Myrdal disputerade 1986 vid Stockholms universitet på avhandlingen Medeltidens åkerbruk: agrarteknik i Sverige ca 1000–1520. Han har senare givit ut många böcker om svensk historia och speciellt jordbrukshistoria.

Myrdal har medverkat i Nordiska museets och LRF:s projekt Bondeminnen, en insamling av tiotusentals bönders minnesanteckningar och fotografier kring omvandlingen av jordbruket efter 1950-talet. Han är ledamot av Kungl. Patriotiska sällskapet.

Familj
Myrdal är son till skribenten och debattören Jan Myrdal och arkitekten Nadja Wiking. Han är barnbarn till de socialdemokratiska politikerna och debattörerna Gunnar och Alva Myrdal och läkaren Sven Fredrik Wiking, samt halvbror till arkeologen Eva Myrdal.

Utmärkelser och akademiledamotskap
 Ledamot av Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien (LSLA)
 Ledamot av Kungl. Gustaf Adolfs Akademien (LGAA)
Ledamot av Kungl. Vitterhetsakademien

Källor

Externa länkar
 

Agrarhistoriker
Svenska professorer i historia
Personer verksamma vid Sveriges lantbruksuniversitet
Ledamöter av Vitterhetsakademien
Ledamöter av Kungliga Gustav Adolfs Akademien
Ledamöter av Kungliga skogs- och lantbruksakademien
Mottagare av Karin Gierows pris
Födda 1949
Levande personer
Män
Forskare från Göteborg
Svenska forskare under 1900-talet
Karin Smirnoff (1880–1973)

Karin Smirnoff, född Strindberg 26 februari 1880 i Stockholm, död 10 maj 1973 på samma plats, var en finlandssvensk författare och dramatiker. Hon var dotter till August Strindberg och Siri von Essen.

Biografi
Smirnoff utbildade sig till lärarinna i Finland och kom senare att vistas i Sverige. Hon gifte sig 1911 med bolsjeviken Vladimir Smirnov, som då var e.o. lektor i ryska vid Helsingfors universitet och senare blev sovjetisk revolutionär och diplomat. 

Karin var Strindbergs älsklingsdotter. Själv upplevde hon inte fadern med samma värme. När hennes mor berättade för sin elvaåriga dotter att föräldrarna skulle skiljas och att far aldrig mer skulle komma tillbaka, greps hon av känslor av trygghet och ro.

Smirnoffs författarskap kännetecknas av ett starkt psykologiskt intresse som särskilt är inriktat på mer eller mindre patologiska själstillstånd. Hon gav ut två böcker om sina föräldrar och har vunnit erkännande för ”sin djupa insikt om faderns psyke”. Hon skrev också ett manuskript till en tredje bok, Strindbergs finländska familj, som dock aldrig kom att publiceras. I sina böcker tar hon sin mors parti mot faderns förtal. Hon var övertygad om att Strindberg var sinnessjuk.

Ett av Smirnoffs skådespel, Ödesmärkt (1923), gestaltar homosexuell åtrå. Det uppfördes efter tio år, 1933, på Bryssels experimentteater och har sedan fått vänta till 1999 innan det återuppfördes på Nya Pistolteatern i samband med Strindbergfestivalen i Stockholm. 24 september 2014 gjordes den som radiopjäs i Yle Radio Vega i Finland i regi och bearbetning av Marielle Eklund-Vasama.

Karin Smirnoff är begravd på Sigtuna kyrkogård.

Bibliografi

Postum utgivning

Varia

 - Andra reviderade upplagan samma år med titeln: Strindbergs første Hustru d.v.s. Siri von Essen.

Priser och utmärkelser 

 1917 – Tollanderska priset

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar 

 Karin Smirnoffs arkiv vid Svenska litteratursällskapet i Finland 

 

Kvinnor
Finlandssvenska författare
Svenskspråkiga författare
August Strindberg
Födda 1880
Avlidna 1973
Författare från Stockholm
Mottagare av Tollanderska priset
Gravsatta på Sigtuna kyrkogård
Magnus I av Sachsen-Lauenburg

Magnus I av Sachsen-Lauenburg, ibland titulerad Magnus II, född i Ratzeburg (1467?/1468?), död och begraven i Ratzeburg 1 augusti 1543, hertig av Sachsen-Lauenburg 1507–1543. Son till hertig Johan V av Sachsen-Lauenburg (1439–1507) och Dorothea av Brandenburg (1446–1519). Far till Katarina av Sachsen-Lauenburg (gift med Gustav Vasa) och morfar till svenske kungen Erik XIV

Biografi

Hertig Magnus införde den reformerta läran i Sachsen-Lauenburg. Han hade sammanlagt tolv syskon, men blev den ende i syskonskaran att föra linjen Lauenburg vidare.
Magnus var inblandad i stridigheter med ärkestiftet Bremen och stiftet Ratzeburg.

Ärkestiftet Bremen krävde överhöghet över de frisiska landskapen på ömse sidor av Jade, samt därtill över landen Hadeln och Wursten. Ärkestiftet stödde sig på ett av Karl den store 788 utfärdat brev till Bremen, ett brev som under årens lopp fallit i glömska men som nu "hittats" och därmed gav ärkestiftet legitimitet i sitt anspråk. Detta brev har senare visat sig vara förfalskat. Landen Hadeln och Wursten lydde vid denna tidpunkt under hertigarna av Sachsen-Lauenburg. Åtföljd av fadern stod Magnus därför 1498 i spetsen för ett härtåg mot Bremen, och följande år drog hären in i Wursten-landet. Trots att sistnämnda tåg inte blev särskilt lyckosamt för Magnus del, kunde han i vart fall hävda sin besittning av landet Hadeln. Striden om Wursten skulle avgöras av kejsaren, där hertigarna Erich och Heinrich av Braunschweig fick fungera som förmedlare.

Tvisten med stiftet Ratzeburg handlade även den om anspråk och rättigheter. För Magnus del tog det en ände med förskräckelse – Magnus bannlystes av kyrkan och hela hans land belades med interdikt. Först 1519 nåddes en förlikning, utverkad av biskop Johann av Lübeck och hertigarna av Mecklenburg.

Det sachsiska hertighuset hade sedan länge inbördes tvistat om kurfurstliga rättigheter. Magnus var den förste av Sachsen-Lauenburgs hertigar att avstå från kurfurstliga anspråk. Han förde aldrig kurfurstlig titel och i vapnet fanns inga kursvärd.

Den 12 november 1530 förlänades Magnus sitt hertigdöme jämte regalierna av kejsar Karl V vid riksdagen i Augsburg.

Äktenskap och barn
Magnus gifte sig i Wolfenbüttel i november 1509 med Katarina av Braunschweig-Wolfenbüttel (1488–1563). Paret fick följande barn:

Franz I av Sachsen-Lauenburg (ca 1510–1581), hertig av Sachsen-Lauenburg
Dorothea av Sachsen-Lauenburg (1511–1571), gift med kung Kristian III av Danmark
Katarina av Sachsen-Lauenburg (1513–1535), gift med kung Gustav Vasa av Sverige
Klara av Sachsen-Lauenburg (1518–1576), gift med hertig Franz av Braunschweig-Lüneburg
Sophia av Sachsen-Lauenburg (1521–1571), gift med greve Anton I av Oldenburg-Delmenhorst
Ursula av Sachsen-Lauenburg (död 1577), gift med hertig Heinrich av Mecklenburg-Schwerin

Litteratur
Allgemeinen Deutschen Biographie, Band 20, s.72

Personer i Tyskland under 1500-talet
Hertigar av Sachsen
Avlidna 1543
Huset Askanien
Män
Födda 1460-talet
Personer från Ratzeburg
Dorothea av Sachsen-Lauenburg

Dorothea av Sachsen-Lauenburg, född 9 juli 1511 i Lauenburg, död 7 oktober 1571 på Sønderborg slott, var drottning av Danmark och Norge 1534–1559. Hon var dotter till hertig Magnus I av Sachsen-Lauenburg och dennes maka Katarina av Braunschweig-Wolfenbüttel. Dorothea var syster till Katarina av Sachsen-Lauenburg, drottning av Sverige, som var gift med Gustav Vasa och därmed också moster till Erik XIV av Sverige.

Biografi 
Den 29 oktober 1525 gifte sig Dorothea som fjortonåring med den blivande kung Kristian III av Danmark i Lauenburg. Kristian blev kung och Dorothea därmed drottning 1534, men kröningen av kungaparet sköts upp och ägde inte rum förrän 1537, på grund av inbördeskriget i Danmark, den så kallade Grevefejden.   

Mycket lite är känt om Dorothea av Sachsen-Lauenburgs arbete som drottning. Hon var politiskt aktiv, och även om hon förhindrades från att få en rådsplats tros hon ha medverkat vid tillsättning och avsättning av politiska poster. Hennes skriftspråk var tyska och tydligen lärde hon sig aldrig danska. 

Som änkedrottning 1559 levde hon främst på Koldinghus i södra Danmark men hon lät också inreda slottskapellet på Sønderborg slott till ett modernt furstekapell med en mängd framstående konstverk. Hon ska under denna tid verkat för att gifta sig med sin svåger Hans, men detta förhindrades.  Äktenskapsplanerna blev början till en brytning mellan henne och den äldste sonen, kung Fredrik II av Danmark. Förhållandet till den regerande sonen förvärrades under nordiska sjuårskriget (1563–1570), ett krig hon motsatte sig, och hennes erbjudande att agera medlare avböjdes.

Barn 
 Anna (1532–1585), gift med kurfurst August I av Sachsen
 Fredrik (1534–1588), kung av Danmark och Norge 1559–1588
 Magnus (1540–1583), biskop av Ösel 1560–1572, biskop av Kurland 1560–1583 och kung av Livland år 1570–1578
 Hans (1545–1622), hertig av Schleswig-Holstein-Sønderborg 1564–1622
 Dorothea (1546–1617), gift med hertig Wilhelm d.y. av Braunschweig-Lüneburg

Anfäder

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar
    Dansk Kvindebiografisk Leksikon

Danmarks drottningar
Norges drottningar
Födda 1511
Avlidna 1571
Kvinnor
Wilhelm den yngre av Braunschweig-Lüneburg

Wilhelm, född 4 juli 1535, död 20 augusti 1592, var hertig av Braunschweig-Lüneburg från 1569.

Son till Ernst Bekännaren av Braunschweig-Lüneburg och Sophia av Mecklenburg-Schwerin.

Familj
Han var gift med Dorothea av Danmark.

Barn 
 Sofia av Braunschweig-Lüneburg född 1563, död 1639
 Ernst av Braunschweig-Lüneburg född 1564, död 1611.
 Elisabet av Braunschweig-Lüneburg född 1565, död 1625
 Christian av Braunschweig-Lüneburg, biskop av Minden född 1566, död 1633
 August av Braunschweig-Lüneburg, biskop av Ratzeburg född 1568, död 1635
 Dorothea av Braunschweig-Lüneburg född 1570, död 1649.
 Fredrik av Braunschweig-Lünburg född 1574, död 1648.
 Magnus av Braunschweig-Lüneburg född 1577, död 1632
 Georg av Braunschweig-Lüneburg född 1583, död 1641.

Referenser

Externa länkar

Personer i Tyskland under 1500-talet
Hertigar av Braunschweig
Huset Welf
Födda 1535
Avlidna 1592
Män
Dorothea av Danmark

Dorothea av Danmark, född 29 juni 1546 i Kolding, död 6 januari 1617 i Winsen, var en dansk prinsessa. Hon var hertiginna av  Braunschweig-Lüneburg 1562-1592 som gift med Wilhelm d.y. av Braunschweig-Lüneburg, och regent 1592-1596 för sin omyndige son Georg av Braunschweig-Lüneburg.

Familj
Hon var dotter till kung Kristian III av Danmark och Dorothea av Sachsen-Lauenburg.

Gift 12 oktober 1561 med hertig Wilhelm d.y. av Braunschweig-Lüneburg.

Barn:
 Dorothea av Braunschweig-Lüneburg född 1570, död 1649.
 Georg av Braunschweig-Lüneburg född 1583, död 1641.

Maken led av perioder av vansinne från 1582 och Dorothea lämnade honom för sin egen säkerhets skull. Vid hans död 1592 blev hon regent för sin omyndige son. Hon misstrodde rådet på grund av dess misskötsel under makens sjukdom, och beskrivs som en kapabel och energisk regent. Sonen myndigförklarades 1596.

Referenser

Noter

Externa länkar

Danska prinsessor
Huset Oldenburg
Födda 1546
Kvinnor
Avlidna 1617
Kvinnliga regenter under 1500-talet
Tyska hertiginnor
Personer från Kolding
Dorothea av Braunschweig-Lüneburg

Dorothea av Braunschweig-Lüneburg var dotter till hertig Wilhelm d.y. av Braunschweig-Lüneburg och Dorothea av Danmark. 

Hon var gift med pfalzgreven Karl I av Birkenfeld-Zweibrücken.

Barn:
 Kristian I av Birkenfeld-Zweibrücken, född 1598, död 1654.

Referenser

Tyska hertiginnor
Huset Welf
Födda 1570
Avlidna 1649
Kvinnor
Alströmergymnasiet

Alströmergymnasiet, tidigare Alströmerskolan, är Alingsås kommunala gymnasieskola, uppkallad efter Jonas Alströmer. Gymnasiet hade vid läsårsstarten höstterminen 2018 cirka 1200 elever, fördelade på 11 nationella gymnasieprogram. Skolan har också en tydlig idrottsprofil med tre olika sporter i sitt NIU-idrottsgymnasium, handboll, fotboll och gymnastik. Skolan tar emot elever från Kiruna i norr till Halland i söder.
Gymnasiesärskolan är förlagd till lokaler i Alströmergymnasiet.

Alströmergymnasiet invigdes 1969.

Skolans program 
 Barn- och fritidsprogrammet
 Byggprogrammet
 Elprogrammet
 Estetiska programmet
 Handels- och administrationsprogrammet
 Restaurang- och livsmedelsprogrammet
 Individuella programmet
 Naturvetenskapsprogrammet
 Vård- och omsorgsprogrammet
 Samhällsvetenskapsprogrammet
 Teknikprogrammet

Externa länkar
Alströmergymnasiet

Byggnader och anläggningar i Alingsås
Gymnasieskolor i Västra Götalands län
Utbildningsinstitutioner bildade 1969
Ernst August av Hannover

För andra personer med liknande namn se Ernst August av Hannover (olika betydelser).

Ernst August, född 20 november 1629 i Herzberg am Harz, död 23 januari 1698 i Herrenhausen, var en tysk furste, kurfurste av Hannover från 1692. Han var son till Georg av Braunschweig-Lüneburg och Anna Eleonora av Hessen-Darmstadt.

Biografi
Ernst August erhöll enligt Westfaliska freden och förenade slutligen, trots att han var den yngste sonen, större delen av welfernas tyska områden och tryggade 1682 genom att införa förstfödslorätten det nya furstendömets odelbarhet. Genom att sluta förbund med kejsaren förvärvade Ernst August 1692 kurvärdighet åt sitt furstendöme som nionde tyska stat. Då bland annat Danmark vägrade att erkänna denna värdighet, närmade sig Ernst August Sverige och dess allierade Holstein-Gottorp. Genom sitt giftermål med Sofia av Pfalz, dotterdotter till Jakob I av England, lyckades han förvärva den engelska och skotska kungakronan åt sin son Georg. Ernst August var även furstbiskop av Osnabrück från 1662.

Barn 
Inom äktenskapet föddes sju barn:
 Georg Ludvig (1660–1727), Storbritanniens kung från 1714
 Fredrik August (1661–1690), stupad som generalmajor i stora turkiska kriget vid Sankt Georgen i Siebenbürgen
 Maximilian Vilhelm (1666–1726), kejserlig fältmarskalk
 Sofia Charlotta (1668–1705), gift 1684 med Fredrik I av Preussen
 Karl Filip (1669–1690), stupad som överste i stora turkiska kriget i slaget vid Pristina
 Kristian Henrik (1671–1703), drunknad som generalvaktmästare i Donau nära Ulm under fälttåget mot fransmännen i spanska tronföljdskriget
 Ernst August (1674–1728), hertig av York och Albany, furstbiskop av Osnabrück

Referenser

Noter

Externa länkar 

Personer i Tyskland under 1600-talet
Hertigar av Braunschweig
Huset Hannover
Födda 1629
Avlidna 1698
Män
Furstbiskopar i tysk-romerska riket
Kurfurstar
Fredrik av Hessen (olika betydelser)

Fredrik av Hessen avser vanligen Sveriges kung Fredrik I, men kan även avse bland andra:

 Fredrik av Hessen-Darmstadt (1616–1682), kardinal
 Fredrik av Hessen-Eschwege (1617–1655), lantgreve
 
 Fredrik I (1676–1751), gift med drottning Ulrika Eleonora och kung av Sverige från 1720
 Fredrik II av Hessen-Kassel (1720–1785), lantgreve
 Fredrik III av Hessen-Kassel (1747–1837), lantgreve
 Fredrik, prins av Hessen-Kassel (1771–1845), dansk general och ståthållare i hertigdömena
 Fredrik Vilhelm av Hessen (1802–1875), kurfurste 1847–1866
 Fredrik Vilhelm av Hessen-Kassel (1820–1884), från 1867 lantgreve, vistades som prins i Danmark
Johan I av Pfalz-Zweibrücken

Johan I av Pfalz-Zweibrücken, född  8 maj 1550 i Meisenheim, död 12 augusti 1604 i Germersheim, var en tysk furste och pfalzgreve.

Biografi
Han var son till Wolfgang av Pfalz-Zweibrücken och Anna av Hessen samt gift med Magdalena av Jülich.

Johan I kom tidigt genom stöd för de franska hugenotterna att komma i konflikt med motreformationen och anslöt sig till det antihabsburgska partiet i Tyskland. Omkring 1589 gick han över till den reformera läran.

Barn (urval)
Johan II av Pfalz-Zweibrücken, född 1584, död 1635.
Johan Kasimir av Pfalz-Zweibrücken, född 1589, död 1652.

Referenser

Noter

Externa länkar

Huset Wittelsbach
Födda 1550
Avlidna 1604
Män
Wolfgang av Pfalz-Zweibrücken

Wolfgang av Pfalz-Zweibrücken, född den 26 september 1526, död den 11 juni 1569, var pfalzgreve och hertig av Zweibrücken.

Biografi
Wolfgang av Pfalz-Zweibrücken var son till Ludvig II av Pfalz-Zweibrücken och Elisabeth av Hessen. Han var gift med sin syssling Anna av Hessen, född den 26 oktober 1529 i Kassel, död den 10 juli1591 i Meisenheim, dotter till Filip den ädelmodige och Kristina av Sachsen.

Han dog 1569 i samband med ett fälttåg till försvar för de franska hugenotterna. 

Barn:
 Filip Ludvig av Pfalz-Neuburg, född 1547, död 1614.
 Johan I av Pfalz-Zweibrücken, född 1550, död 1604.
 Karl I av Birkenfeld-Bischweiler, född 1560, död 1600.

Referenser

Noter

Externa länkar

Tyska furstar
Huset Wittelsbach
Födda 1526
Avlidna 1569
Män
Elisabeth av Hessen (1539–1582)

Elisabeth av Hessen, född 13 februari 1539 i Kassel, död 15 mars 1582 i Heidelberg, var kurfurstinna av Pfalz. Hon var dotter till Filip den ädelmodige av Hessen och Kristina av Sachsen. Gift 8 juli 1560 i Marburg med kurfurst Ludvig VI av Pfalz-Simmern. 

Elisabeth av Hessen var övertygad lutheran, och övertalade maken att gynna lutherdomen i Pfalz. Den ständigt sjuke Ludvig utsåg i sitt testamente hertig Ludvig av Württemberg, markgreve Georg Friedrich av Ansbach och Elisabeth av Hessen till regenter i ett eventuellt förmyndarråd för sin son, om han skulle avlida innan denne var myndig. Detta bestreds av Johann Kasimir av Simmern, som ogillade hennes lutherska politik. Elisabeth försökte förgäves förhindra detta i Högsta domstolen. Hon avled dock före maken.

Barn
 Maria av Pfalz-Simmern, hertiginna av Sverige, född 1561, död 1589, gift med hertig Karl, sedermera Karl IX, av Sverige.
 Fredrik IV av Pfalz-Simmern, född 1574, död 1610

Referenser 

 

Tyska kurfurstinnor
Huset Wittelsbach
Personer i Tyskland under 1500-talet
Födda 1539
Avlidna 1582
Kvinnor