Ärkebiskop

Ärkebiskop (av grekiska αρχή, arche, "ursprunglig", "förste", och επισκοπος, episkopos, "tillsynsman", "förman"; förkortas ibland ÄB) är en biskop med högre rang än de andra biskoparna inom ett visst område eller en viss kyrka. Ärkebiskopstiteln är normalt knuten till ett ärkestift. Ärkebiskopstiteln förekommer inom den romersk-katolska kyrkan samt en del av de ortodoxa och protestantiska kyrkorna.

Om ärkebiskopen har underordnade biskopar (så kallade suffraganer eller suffraganbiskopar), så kallas denne ärkebiskop i bland annat romersk-katolska kyrkan och anglikanska kyrkan för metropolit. En sådan metropolit-ärkebiskop kan även ha underordnade ärkebiskopar av historiska skäl (tidigare metropoliter eller en vanlig biskop som fått högre rang historiskt utan att bli metropolit). Området med underlydande biskopars stift inklusive metropolitens ärkestift kallas för kyrkoprovins eller provins.

Ibland kan en ärkebiskop vara självständig från andra ärkebiskopar men sakna underlydande biskopar ändå, till exempel Strasbourgs ärkebiskop som lyder direkt under påven och inte under en annan ärkebiskop eller under Frankrikes primas i Lyon (kallad "gallernas primas" sedan år 1079). Först efter 1988 blev Strasbourgs biskopsstift dock ett ärkestift. Ett annat exempel på ett katolskt stift med en biskop som inte lyder under en vanlig ärkebiskop är Stockholms katolska stift som också lyder direkt under påven.

En ärkebiskop är en biskop som är primus inter pares – främst bland dem av samma rang – och saknar direkt jurisdiktion över övriga biskopar, men har vissa plikter och rättigheter till översyn över de övriga biskoparna. I princip finns det inget högre ämbete än biskopens inom den kristna kyrkan. På motsvarande sätt är katolska och ortodoxa patriarker i princip jämbördiga fast biskopen av Rom, påven, är primus inter pares; det är åtminstone Östkyrkans inställning till påvedömet. 

Ärkebiskopsämbetet inrättades vid första konciliet i Nicaea (325). Detta föranleddes av att stiften hade blivit många och i vissa fall stora (även om de med dagens mått mätt var relativt begränsade i omfång).

Romersk-katolska kyrkan 
Inom romersk-katolska kyrkan är en ärkebiskop den ledande biskopen i en kyrkoprovins. Vissa ärkebiskopar är också primater.

Ortodoxa kyrkan 
Även inom den ortodoxa kyrkan förekommer benämningen ärkebiskop. Överhuvudet för Finlands ortodoxa kyrka tituleras ärkebiskopen av Karelen och hela Finland.

Anglikanska kyrkogemenskapen 
Engelska kyrkan har två provinser med varsin ärkebiskop, en i York och en i Canterbury. Den senare är den anglikanska kyrkogemenskapens främste biskop.

Lutherska kyrkor

Svenska kyrkan

Svenska kyrkan har en ärkebiskop i Uppsala som varit ärkebiskopssäte sedan 1164, först inom katolska kyrkan och från och med 1531 inom den evangelisk-lutherska Svenska kyrkan. Ärkebiskopen är Svenska kyrkans högste ledare inom riket och internationellt. Uppgifterna sedan reformationen består bland annat i att viga nya biskopar (vilket sker i Uppsala domkyrka). Ärkebiskopen har dock ingen beslutsfunktion över andra biskopar utan är den främste av likar,  primus inter pares. Ärkebiskopen är i dag Svenska kyrkans främste företrädare och är ordförande i  Kyrkostyrelsen, Kyrkomötets läronämnd, Biskopsmötet, och Uppsala stifts domkapitel. Ärkebiskopen har vidare biskoplig tillsyn över Uppsala kontrakt samt leder de årliga prostmötena. Antje Jackelén, tidigare biskop i Lund,  tillträdde 2014 ärkebiskopsstolen efter Anders Wejryd  och blev därmed den första kvinnan i ämbetet. Den 4 december 2022 togs Jackeléns efterträdare biskop Martin Modéus från Linköping emot som ny ärkebiskop.

Ärkebiskopslängd

Nedan är en lista över ärkebiskopar i Sverige.

Ärkebiskopar i Uppsala kyrkoprovins under påven i Rom 
 Stefan 1164–1185
 Johannes 1185–1187
 Petrus 1187–1197
 Olof Lambatunga 1198–1206
 Valerius 1207–1219
 Olof Basatömer 1224–1234
 Jarler 1236–1255
 Laurentius 1257–1267
 Folke Johansson (Ängel) 1274–1277
 Jakob Israelsson 1278–1281
 Magnus Bosson 1285–1289
 Johan 1290–1291
 Nils Allesson 1295–1305
 Nils Kettilsson 1308–1314
 Olof Björnsson 1315–1332
 Peter Filipsson 1332–1341
 Heming Nilsson 1342–1351
 Peter Tyrgilsson 1351–1366
 Birger Gregersson 1367–1383
 Henrik Karlsson 1383–1408
 Jöns Gerekesson 1408–1422
 Johan Håkansson 1422–1432
 Olof Larsson 1432–1438
 Nils Ragvaldsson 1438–1448
 Jöns Bengtsson (Oxenstierna) 1448–1467
 Jakob Ulvsson 1469–1515
 Gustaf Trolle 1515–1521
 Johannes Magnus 1523–1528

Evangelisk-lutherska ärkebiskopar 
 Laurentius Petri Nericius 1531–1573
 Laurentius Petri Gothus 1574–1579
 Andreas Laurentii Björnram 1583–1591
 Abraham Angermannus 1594–1599
 Nicolaus Olai Bothniensis 1599–1600
 Olaus Martini 1601–1609
 Petrus Kenicius 1609–1636
 Laurentius Paulinus Gothus 1637–1646
 Johannes Canuti Lenaeus 1647–1669
 Laurentius Stigzelius 1670–1676
 Johannes Baazius d.y. 1677–1681
 Olof Svebilius 1681–1700
 Erik Benzelius den äldre 1700–1709
 Haquin Spegel 1711–1714
 Mattias Steuchius 1714–1730
 Johannes Steuchius 1730–1742
 Erik Benzelius den yngre 1742–1743
 Jakob Benzelius 1744–1747
 Henric Benzelius 1747–1758
 Samuel Troilius 1758–1764
 Magnus Beronius 1764–1775
 Carl Fredrik Mennander 1775–1786
 Uno von Troil 1786–1803
 Jacob Axelsson Lindblom 1805–1819
 Carl von Rosenstein 1819–1836
 Johan Olof Wallin 1837–1839
 Carl Fredrik af Wingård 1839–1851
 Hans Olof Holmström 1852–1855
 Henrik Reuterdahl 1856–1870
 Anton Niklas Sundberg 1870–1900
 Johan August Ekman 1900–1913
 Nathan Söderblom 1914–1931
 Erling Eidem 1931–1950
 Yngve Brilioth 1950–1958
 Gunnar Hultgren 1958–1967
 Ruben Josefson 1967–1972
 Olof Sundby 1972–1983
 Bertil Werkström 1983–1993
 Gunnar Weman 1993–1997
 K.G. Hammar 1997–2006
 Anders Wejryd 2006–2014
 Antje Jackelén 2014–2022
 Martin Modéus 2022–

Evangelisk-lutherska kyrkan i Finland 
Den evangelisk-lutherska kyrkan i Finland löd under ärkebiskopen i Uppsala fram till år 1809 då Finland avträddes till Ryssland. Därefter konstituerades den  evangelisk-lutherska kyrkan i Finland inom det ryska storfurstendömet och 1817 upphöjdes Åbobiskopen till ärkebiskop av Åbo och Finland. Sedan år 2018 är Tapio Luoma ärkebiskop. Ärkebiskopen fungerar, förutom som en av två biskopar i Åbo ärkestift, även som ordförande för kyrkomötet, kyrkostyrelsen, biskopsmötet och kyrkans utrikesråd.
 Jakob Tengström 1817-1832
 Erik Gabriel Melartin 18333-1847
 Edvard Bergenheim 1850-1884
 Torsten Thure Renvall 1884-1898
 Gustaf Johansson 1899-1930
 Lauri Ingman 1930-1934
 Erkki Kaila 1935-1944
 Aleksi Lehtonen 1945-1955
 Ilmari Salomies 1955-1964
 Martti Simojoki 1965-1978
 Mikko Juva 1978-1982
 John Vikström 1982-1998
 Jukka Paarma 1998-2010
 Kari Mäkinen 2010-2018
 Tapio Luoma 2018-

Estniska evangelisk-lutherska kyrkan 
Ärkebiskopen för den estniska evangelisk-lutherska kyrkan residerar i Tallinn. Nuvarande ärkebiskop är Urmas Viilma.

Lettlands evangelisk-lutherska kyrka 
Ärkebiskopen för Lettlands evangelisk-lutherska kyrka residerar i Riga. Nuvarande ärkebiskop är Jānis Vanags.

Lutherska kyrkorna i Norge och Danmark 
De lutherska kyrkorna i Norge och Danmark använder inte benämningen ärkebiskop men biskopen av Köpenhamn har en jämförbar ställning med ärkebiskopen i Sverige och Finland. I Norge finns sedan 2011 en fast preses för biskopsmötet och ledamot av kyrkostyrelsen samt en av två biskopar i Nidaros stift, den medeltida ärkebiskopsstolen. Den nuvarande innehavaren är Olav Fykse Tveit.

Se även 
 Apostolisk succession
 Lista över biskopar i Uppsala stift
 Lista över Finlands ärkebiskopar
 Ärkebiskopsvalet i Svenska kyrkan 2006
 Ärkebiskopsvalet i Svenska kyrkan 2013
 Ärkebiskopsvalet i Svenska kyrkan 2022

Referenser

Externa länkar 

 Ärkebiskopen – Svenska kyrkan

Kyrkliga titlar