7 maj

7 maj är den 127:e dagen på året i den gregorianska kalendern (128:e under skottår). Det återstår 238 dagar av året.

Återkommande bemärkelsedagar

Övriga 
  Ryssland: Radiodagen (till minne av att Aleksandr Popov demonstrerade sin uppfinning radion denna dag 1895)

Namnsdagar

I den svenska almanackan 
 Nuvarande – Carina och Carita
 Föregående i bokstavsordning
 Carina – Namnet infördes 1986 på 25 november och flyttades 2001 till dagens datum.
 Carita – Namnet infördes 1986 på 24 augusti, men flyttades 1993 till 19 september och 2001 till dagens datum.
 Gullbritt – Namnet infördes på dagens datum 1986, men utgick 1993.
 Gullvi – Namnet infördes på dagens datum 1986, men flyttades 1993 till 13 augusti och utgick 2001.
 Gustava – Namnet hade under 1600-talet tidvis förekommit tillsammans med Gustav på 9 december och på 1790-talet tidvis på 15 september, för att sedan utgå. 1901 infördes det på dagens datum, men utgick 1993.
 Lilian – Namnet infördes 1986 på 15 november. 1993 flyttades det till dagens datum och 2001 till 6 september.
 Lilly – Namnet infördes 1986 på 18 oktober, tillsammans med Lillemor. 1993 flyttades det till dagens datum och 2001 gjorde det sällskap med Lilian till 6 september.
 Stanislav – Namnet fanns, till minne av en polsk biskop i Kraków på 1000-talet, som blev mördad vid sin egen kyrka, på dagens datum före 1901, då det utgick.
 Föregående i kronologisk ordning
 Före 1901 – Stanislaus
 1901–1985 – Gustava
 1986–1992 – Gustava, Gullvi och Gullbritt
 1993–2000 – Lilian och Lilly
 Från 2001 – Carina och Carita
 Källor
 Brylla, Eva (red.): Namnlängdsboken, Norstedts ordbok, Stockholm, 2000. 
 af Klintberg, Bengt: Namnen i almanackan, Norstedts ordbok, Stockholm, 2001.

I den finlandssvenska almanackan 

 Nuvarande (revidering 2020) – Tua

 I föregående i revideringar
1929 – Helmi
1950 – Viktoria
1964 – Viktoria
1973 – Tua
1989 – Tua
1995 – Tua
2000 – Tua
2005 – Tua
2010 – Tua
2015 – Tua
2020 – Tua

Händelser 
 1342 – Sedan Benedictus XII har avlidit den 25 april väljs Pierre Roger till påve och tar namnet Clemens VI.
 1525 – Inleds mötet i Västerås som är en sammankomst för att diskutera och besluta om Sveriges angelägenheter.
 1697 – En eldsvåda utbryter på vinden ovanför rikssalen på slottet Tre Kronor i Stockholm, vilket leder till att hela slottet brinner ner. Liket efter Karl XI, som har avlidit en månad tidigare, räddas undan lågorna, men större delen av riksarkivet och kungliga biblioteket förstörs. Orsaken till branden blir aldrig fastslagen, men i februari året därpå döms knekten Mattias Hansson och hans överordnade, brandmästare Sven Lindberg till döden, medan knekten Anders Andersson döms till fem gatlopp. Dödsdomarna mildras dock till sju gatlopp och sex års fästning, men den gamle Sven Lindberg dör under gatloppen. Tillsammans med kungens död och det faktum att den unge Karl XII tappar kronan vid sin kröning hösten samma år ses branden som ett omen om dåliga tider.
 1856 – Som svar på 1800-talets väckelserörelse bildar den svenska statskyrkan Fosterländska Stiftelsen för Evangelii befrämjande, på initiativ av prästen Hans Jakob Lundborg och väckelsepredikanten och skribenten Carl Olof Rosenius. Syftet med stiftelsen är att samla de människor, som har blivit berörda av väckelsen och därmed utgöra ett alternativ till den framväxande baptismen. Två dagar senare byter stiftelsen namn till Evangeliska Fosterlandsstiftelsen (EFS), ett namn den har än idag. Nästan 150 år senare, samma dag 2005, grundas stiftelsens barn- och ungdomsverksamhet Salt, som även organiserar scouting.
 1900 – Sveriges riksdag beviljar anslag till byggandet av Bodens fästning, strax norr om Luleå. Denna ska bli en del av det svenska gränsförsvaret mot Ryssland (Finland är ryskt storfurstendöme fram till 1917) och börjar byggas året därpå, för att stå helt färdig 1916.
 1902 – Vulkanen La Soufrière på den karibiska ön Saint Vincent får ett utbrott, varvid 1 680 personer omkommer. Då de flesta är cariber leder detta till att caribkulturen utplånas. Dagen därpå får vulkanen Montagne Pelée på den närbelägna ön Martinique dessutom ett utbrott, som leder till över 30 000 människors död.
 1915 – Den brittiska passagerarångaren  blir torpederad av en tysk ubåt vid Old Head of Kinsale utanför den irländska kusten och sjunker på 18 minuter, varvid 1 198 av de 1 959 personer som finns ombord omkommer. Vid det efterföljande förhöret frikänns fartygets befälhavare, kapten William Thomas Turner, från samtliga åtalspunkter, men går med på att ange att fartyget träffades av två eller tre torpeder, istället för en, som både han och den tyske ubåtskaptenen Walter Schwieger noterade vid själva förlisningen. Orsaken till detta är att man vill dölja, att fartyget, förutom passagerare, fraktade ammunition och därmed var legitimt mål för tyska ubåtar. Eftersom 124 av de omkomna var amerikaner leder sänkningen till, att kravet på att USA ska inträda i det pågående första världskriget för första gången förs fram offentligt. Det dröjer dock till 1917, innan detta sker, sedan Tyskland har återupptagit ubåtskriget – den här gången nöjer sig den amerikanske presidenten Woodrow Wilson med att avlägga en officiell protest till Tyskland.
 1918 – Rumänien tvingas sluta freden i Bukarest med centralmakterna, vilket gör slut på första världskrigets stridigheter på Balkan. Rumänien tvingas till en del landförluster, men får sitt innehav av Bessarabien erkänt.
 1920 – Ryssland erkänner Georgien som självständig stat. I februari året därpå invaderas landet dock av Röda armén och blir en sovjetrepublik fram till 1991.
 1921 – Den svenska riksdagen beslutar att dödsstraffet ska avskaffas i den civila strafflagen från och med 30 juni 1921, vilket innebär, att inget brott kan leda till dödsstraff i fredstid. Dödsstraffet i krigstid finns dock kvar fram till 1972.
 1945 – Den tyske generalstabschefen Alfred Jodl undertecknar Tysklands ovillkorliga kapitulation i den allierade överbefälhavaren Dwight D. Eisenhowers högkvarter i Reims i norra Frankrike klockan 02.41 på morgonen. Därmed är andra världskriget över i Europa och stridigheterna ska upphöra senast vid midnatt. Dagen därpå proklameras därför som Seger i Europa-dagen, men det dröjer ytterligare tre månader, innan kriget är helt över, då stridigheterna fortsätter i Asien till 2 september.
 1946 – Det japanska teknikföretaget Tokyo Tsushin Kogyo Kaisha grundas i Tokyo och dess första konsumentprodukt blir en riskokare. 1958 byter företaget namn till Sony Corporation och är idag ett av världens största teknik- och elektronikföretag.
 1954 – Den vietnamesiska befrielsearmén intar ”den ointagliga fästningen” Dien Bien Phu i norra Vietnam, då de besegrar fransmännen i slaget vid Dien Bien Phu. Vietnameserna har belägrat fästningen sedan 13 mars och slaget blir avgörande för utgången av det pågående Indokinakriget, då fransmännen kapitulerar knappt tre månader senare, då kriget tar slut. Därmed ger fransmännen också upp kolonin Franska Indokina och har helt lämnat området 1956.

Födda 
 1605 – Nikon (patriark), rysk patriark
 1711 – David Hume, brittisk filosof, historiker och nationalekonom
 1763 – Józef Antoni Poniatowski, polsk general
 1787 – Thomas Buck Reed, amerikansk politiker, senator för Mississippi
 1812
 Robert Browning brittisk poet
 Arthur Purves Phayre, brittisk kolonialadministratör och militär
 1819 – Otto Wilhelm von Struve, rysk astronom
 1833 – Johannes Brahms, tysk tonsättare
 1841 – Per Sörensson, svensk prost, kyrkoherde och politiker
 1847 – Archibald Primrose, brittisk liberal politiker, Storbritanniens utrikesminister samt premiärminister 1894-1895
 1848 – William J. Stone,  amerikansk demokratisk politiker, guvernör i Missouri, senator för samma delstat
 1855 – Jacques Hermant, fransk arkitekt
 1867 – Wladyslaw Reymont, polsk författare, mottagare av Nobelpriset i litteratur 1924
 1869 – Vilhelm Lundström, svensk klassisk filolog, professor och riksdagsledamot
 1884 – Torsten Hammarén, svensk skådespelare och teaterchef
 1885 – Wilhelm Haquinius, svensk skådespelare, hovklockare och sångare
 1888 - Nikolaj Sjvernik, sovjetisk politiker, president 1946-1953
 1890 – Sven Herdenberg, svensk operasångare och sångpedagog
 1892 – Josip Broz Tito, jugoslavisk kommunistisk politiker, Jugoslaviens premiärminister och president
 1901 – Gary Cooper, amerikansk skådespelare
 1902 – Jolly Kramer-Johansen, norsk kompositör, textförfattare, sångare och musiker
 1903 – Birgit Hygrell, svensk målare
 1910 – Arne Geijer, fackföreningsledare och politiker, LO:s ordförande 1956-1973
 1912 – Rune Landsberg, svensk skådespelare
 1916 – Tore Wretman, svensk hovtraktör
 1919 – Eva Perón, argentinsk skådespelare, radiotalare och politiker, känd som Evita, gift med president Juan Perón
 1922 – Ingvar Rydell, fotbollsspelare, VM-brons 1950 och OS-brons 1952
 1927
 Elisabeth Söderström, svensk operasångare (sopran)
 Ruth Prawer Jhabvala, tysk-brittisk-indisk författare och manusförfattare
 1931
 Ingvar Wixell, svensk operasångare (baryton)
 Helge Brilioth, svensk operasångare
 1932 – Pete Domenici, amerikansk republikansk politiker, senator för New Mexico
 1934 – Lena Malmsjö, svensk dansare, produktionsledare och rektor
 1939
 Sidney Altman, amerikansk kemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 1989
 Ruggero Deodato, italiensk regissör, skådespelare och manusförfattare
 José Antonio Abreu, venezuelansk musiker, kompositör och politiker
 1940 – Vassilis N. Triandafilidis, grekisk skådespelare, komiker och manusförfattare med artistnamnet Harry Klynn
 1942 – Christer Ulfbåge, svensk journalist och sportkommentator
 1943 – Harriet Colliander, svensk antikvarie och nydemokratisk politiker, riksdagsledamot 1991–1994 och partiledare för Ny demokrati 1994
 1945 – Ewert Ljusberg, svensk trubadur, vissångare och underhållningsartist, republiken Jämtlands president 1989–2021
 1949 – Laurence Plumridge, svensk skådespelare, sångare och pjäsförfattare
 1952 – Blaine Luetkemeyer, amerikansk republikansk politiker, kongressledamot 2009–
 1954
 Amy Heckerling, amerikansk regissör, producent och manusförfattare
 Candice Miller, amerikansk republikansk politiker, kongressledamot
 Mikael Strandberg, svensk skådespelare, teaterledare och regissör
 1956
 Raymond Björling, svensk operasångare
 Lars Molin (ishockeyspelare) , ishockeyspelare, VM-guld och kopia av Svenska Dagbladets guldmedalj 1987
 1959 – Johan Schildt, svensk skådespelare och författare
 1964 – Tim Collins, brittisk konservativ politiker, parlamentsledamot
 1965 – Gigi Hamilton, svensk sångare, medlem i gruppen Style
 1967
 Martin Bryant, australisk massmördare
 Vincent Radermecker, belgisk racerförare
 1968 
 Traci Lords, amerikansk skådespelare, sångare och porrskådespelare
 Eagle-Eye Cherry, svensk-amerikansk sångare
 1971
 Thomas Piketty, fransk nationalekonom
 Magnus Jakobsson, svensk produktionsplanerare
 1972 – Peter Dubovský, slovakisk fotbollsspelare
 1973 – Paolo Savoldelli, italiensk tävlingscyklist
 1974 – Breckin Meyer, amerikansk skådespelare och producent
 1975 – Lena Strömberg Lagerlöf, svensk skådespelare
 1980 – Alex Wesby, amerikansk basketspelare
 1985 – John McCombe, brittisk fotbollsspelare
 1992 – Alexander Ludwig, kanadensisk skådespelare
 1994 – Pauline Hammarlund, fotbollsspelare, OS-silver 2016

Avlidna 
 1718 – Maria av Modena, Englands, Skottlands och Irlands drottning
 1728 – Rosa Venerini, italiensk nunna och helgon
 1795 – Antoine Fouquier-Tinville, fransk jurist och politiker
 1800 – Niccolò Piccinni, italiensk kompositör
 1805 – William Petty, brittisk politiker, Storbritanniens inrikesminister samt premiärminister 1782-1783
 1825 – Antonio Salieri, italiensk kompositör
 1840 – Caspar David Friedrich, tysk-svensk landskapsmålare
 1855 – Walter T. Colquitt, amerikansk politiker, senator för Georgia
 1873 – Salmon P. Chase, amerikansk jurist och politiker, senator för Ohio samt guvernör i samma delstat, USA:s finansminister 1861-1864
 1932 – Paul Doumer, fransk politiker och kolonialadministratör, Frankrikes president sedan 1931 (mördad)
 1943
 Ali Fethi Okyar, turkisk diplomat och politiker, Turkiets premiärminister 1923, 1924-1925
 Heinrich Lüders, tysk indolog
 1955 – Allan Bengtsson, svensk höjdhoppare
 1956 – Josef Hoffmann, österrikisk arkitekt
 1959 – Samuel Hoare, brittisk konservativ politiker, Storbritanniens utrikesminister och inrikesminister
 1968 – Lurleen Wallace, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i Alabama sedan 1967
 1971 – Oscar Rosander, svensk filmklippare, kortfilmsregissör och statistskådespelare
 1972 – Nils Söderman, svensk kapellmästare, kompositör och pianist
 1975 – Mary Johnson, svensk skådespelare
 1979
 Heinz Reinefarth, tysk SS-general
 Sven Utterström, svensk skidåkare, bragdmedaljör
 1986 – Robert A. Lovett, amerikansk affärsman och politiker, USA:s försvarsminister 1951-1953
 1993 – Mary Philbin, amerikansk skådespelare
 1994 – Clement Greenberg, amerikansk konstkritiker
 1998 – Allan Cormack, sydafrikansk fysiker, mottagare av Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1979
 2000 – Douglas Fairbanks, Jr., amerikansk skådespelare
 2001 – Margaretha Krook, svensk skådespelare
 2006 – Stella Sigcau, sydafrikansk minister för statliga arbetsprojekt, Transkeis premiärminister 1987
 2007 – Tomasi Kulimoetoke II, kung av Wallisön
 2011
 Seve Ballesteros , spansk golfspelare
 Willard S. Boyle, kanadensisk fysiker, mottagare av Nobelpriset i fysik 2009
 Eilert ”Garvis” Määttä, svensk ishockeyspelare
 Gunter Sachs, tysk företagsledare, fotograf, konstsamlare och astrologiforskare
 2012 – Eva Rausing, amerikansk filantrop
 2013
 Karl-Erik Rignell, svensk präst och språkvetare
 Bengt Nordlund, svensk journalist och tv-programledare
 Ray Harryhausen, amerikansk filmregissör, filmproducent och animatör
 2014 – Elaine Sturtevant, amerikansk konstnär
 2020 – Berit Gramer, svensk skådespelare

Källor

Externa länkar