kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Marais

Kvarteret Le Marais, som är Paris äldsta, ligger i det 3:e och 4:e arrondissementet omgivet av Beaubourg, République, Bastille och Hôtel de Ville.

I Marais finns Place des Vosges, som i guideböcker brukar kallas det mest romantiska torget i Paris. På nummer 6 har Victor Hugo bott, och där ligger i dag Musée Victor Hugo. I Marais finns även Centre Culturel Suédois och Picassomuseet.

Marais är Paris judiska kvarter och även det område där man finner flest barer och klubbar för homosexuella på gatorna Rue du Temple, Rue Saint-Merri, Rue Sainte-Croix-de-la-Bretonnerie och Rue des Archives.

Se även 
 Paris Pride

Externa länkar 

 Le Marais

Stadsdelar i Paris
HBTQ i Frankrike
Le Marais
Paris tredje arrondissement
Paris fjärde arrondissement
Avbetalning

Avbetalning är en form av kreditköp, ett sätt att betala för en vara i efterhand. Vanligen delas betalningen upp i flera delbetalningar, som fördelas över en viss tidsperiod. Ofta tillkommer ränta och avgifter som gör att köpet i slutändan blir avsevärt dyrare än om man hade betalat kontant.

Ett avbetalningsköp kombineras ofta med någon form av ägarförbehåll, och är föremål för någon form av lagreglering i de flesta länder. I Sverige är Konsumentkreditlagen respektive Lagen om avbetalningsköp mellan näringsidkare m.fl. tillämpliga.

Historik 
Efter att tidigare ha varit reglerade i bland annat Tyska riket och Österrike, blev avtalsköp reglerade genom lag i Sverige 11 juni 1915.

Se även 
 Kredit
 Kreditkort
 Kontant betalning

Källor 

Handel
Kreditväsen
Lime

Lime  är både ett träd och dess frukter, som hör till citrussläktet (Citrus).

Lime är ingen naturligt förekommande art, utan är en hybrid av suckatcitron och Citrus micrantha. Lime nybeskrevs 1913 av den amerikanske botanikern Walter Tennyson Swingle.

Lime växer bättre i tropiska områden, till skillnad från många andra citrusfrukter. Frukterna är vanligen runda och mellan 3 och 6 centimeter i diameter. Färgen är grön eller gulaktigt grön och fruktköttet är oftast surt och äts vanligen inte som den är, utan istället används saften som smaksättare i matlagning, godis, drycker och drinkar. Lime finns även i läskedrycker som till exempel Fanta-Lime och Jaffa-Lime. Under 1970-talet tillverkade SOBRA en kolsyrad dryck med namnet Lime men smaken hade dock inte så mycket med fruktens smak att göra. 

Limefrukten är känd i Europa sedan 1400-talet. Den är ganska rik på C-vitamin, och brittiska sjömän brukade därför få en daglig relativt billig ranson limesaft för att undvika skörbjugg. Det är på grund av detta som engelsmän fortfarande ibland kallas för "Limeys". Halten är dock inte tillräckligt hög, så därför övergavs den efter en tid till fördel för apelsiner och citroner som hos andra sjömän.

Det finns tre olika frukter som går under populärnamnet lime. Den vanligaste i svenska affärer är den stora sura utan kärnor som på portugisiska kallas limão och på spanska limón sin semilla. Det finns även en mindre men mer aromatisk med kärnor som på spanska limón agrio. Den riktiga limen som är lite sötaktig, har kärnor och en liten pigg i änden, som en klementin, heter på portugisiska och på spanska lima.

Världsproduktionen av lime 
Produktionen i ton av citroner och lime, 2004; uppgifter från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation. Sedan dess har Kina och Indien ökat sin produktion påtagligt. Kina producerade 2012 2 300 000 ton.

Referenser 
 
 
 IPNI • International Plant Names Index

Citrusfrukter
Vinruteväxter
Li Växtindex
Snabbmat

Snabbmat är en typ av massproducerad mat avsedd för återförsäljning i restauranger och liknande där fokus ligger på snabbt tillagad mat som ofta innehåller snabba kolhydrater. Snabbmat skapades ursprungligen som en kommersiell strategi för att bemöta det stora antalet pendlare, resenärer och lönearbetare som ofta inte hade tid att sitta ned på en pub eller restaurang och vänta på sin måltid. 

Snabbmat serveras eller hämtas på exempelvis restauranger, gatukök, smörgåsbarer eller pizzerior. Mycket snabbmat runt om i världen säljs även som streetfood, det vill säga från stånd, kärror eller bilar direkt på gatan, och konsumeras också på gatan.  

Den är antingen färdiglagad redan före beställning, kan förbeställas eller tillreds snabbt medan man väntar. Vanligt för snabbmat är även att man kan kombinera olika valfria tillbehör till maträtten man beställt. Exempel på vanliga tillbehör är sallader, dressingar, såser, pommes frites, lökringar och frukt.

Snabbmat har utvecklats till en mångmiljardindustri och flera aktörer på marknaden är multinationella företag som tillhör några av de största i världen.

Snabbmat anses ofta vara salt och fet mat med för lite kostfiber. Snabbmatsbranschen möter denna kritik genom att lansera nyttigare alternativ.

Frysta, kylda eller rumstempererade måltider som säljs i livsmedelsbutik kallas vanligen färdigmat.

Begreppet ”fast food” introducerades i engelskspråkiga ordböcker år 1951.

Kända aktörer
 McDonald’s
 Burger King
 Max
 Sibylla
 KFC
 Subway
 Pizza Hut
 Domino's Pizza
 Taco Bell
 Panda Express

Se även 
 Slow Food
 Skräpmat

Källor

Vidare läsning
Nötkött

Nötkött är kött från nötkreatur. Nötkött äts bland annat som oxfilé, eller mals till nötfärs och används i biffar eller hamburgare.

Nötkreatur delas in i mjölkraser och köttraser. Idag svarar de speciella köttraserna för cirka 35% av den totala nötköttsproduktionen. Mjölkkorna står för 25% och resten kommer från ungnöt av mjölkras. Köttet från mjölkkorna används till stor del till köttfärs, endast 25% av köttet går till biff och andra hela styckningsdelar.

I Sverige är de flesta av kombinerad mjölk- och köttras, svensk röd- och vitbrokig boskap (SRB) och Svensk Holstein (tidigare SLB). Det finns också rena köttraser, som man korsar med varandra för att få fram bra bruksdjur. De vanligaste köttraserna i Sverige är Charolais, Hereford, Simmental, Highland Cattle, Limousin, Aberdeen Angus och Blond d"Aquitaine.

Kött som kommer från unga nötkreatur, kalvar, kallas i stället för kalvkött.

Nötkött behöver möras i kyla, helst 2 veckor. Köttet kan även möras med elstimulering, vilket gör att mörningsprocessen kommer igång snabbare. Det finns en branschöverenskommelse om minst 7 dagars mörning för svenskt nötkött. Längre hängningstider och kött som endast hängmörats har blivit vanligare och fått hög status.

En av de mest exklusiva nötköttsrätterna är Kobebiff från Japan, som kommer från nötdjur uppfödda i Hyōgo prefektur, där storstaden Kobe är residensstad. Köttet anses vara en delikatess, känd för dess smak, mörhet och dess väl omfattande marmorering.

Världsproduktion

Styckningsdetaljer av nötkött 
 Oxfilé
 Entrecôte
 Ryggbiff
 Rostbiff
 Luffarbiff
 Högrev
 Rulle
 Flankstek
Bringa

Se även 
 Styckning (nöt)

Källor

Noter 

 Nötkött
Prefekt

Prefekt kan syfta på:

Titlar/Ämbeten
 Prefekt (romerska riket) – (latin praefectus, av praeficere) var en person med en ledande funktion i romerska riket
 Praefectus praetorio – ursprungligen befälhavaren för den romerska kejsarens livgarde, efter 314 höga ämbetsmän praetorianprefekter i rikets förvaltning
 Praefectus urbis – ett ämbete i antikens Rom
 Praefectus castrorum – lägerkommendant i den romerska armén
 Praefectus civitatis – en militär administratör över nyligen errövade områden
 Prefekt (akademisk titel) – chef för en institution vid ett universitet eller en högskola; en ställföreträdande prefekt kan ibland ha titeln proprefekt.
 Prefekt (Romersk-katolska kyrkan) – föreståndare i Romersk-katolska kyrkan
 Prefekt (Albanien) – statens representant i en provins
 Prefekt (Frankrike) – högre fransk befattningshavare, den som är chef för en préfecture; motsvarar en landshövding i Sverige
 Prefekt (Italien) – statens representant i en provins
 Prefekt (Kamerun) – utsedd av presidenten för varje distrikt

Se även
 Apostolisk prefektur – en organisatorisk struktur i Katolska kyrkan
 Japans prefekturer
 Kinas prefekturer
MHS

MHS kan syfta på:

MHS – en tidigare försvarsmaktsgemensam militärhögskola, se Militärhögskolan
MHS – en ideell svensk förening, se Motorhistoriska Sällskapet
Finlands län

Finlands län () var fram till årsskiftet 2009/2010 de högsta administrativa enheterna inom den statliga lokalförvaltningen i Finland. 

Länen infördes 1634 i Sverige, som Finland då var en del av. Enskilda län har bildats, slagits ihop eller på annat sätt ändrats, men strukturen behölls i princip tills en stor länsreform gjordes 1997. Då slogs de dåvarande elva finska länen (undantaget Åland) ihop till fem län, från och med den 1 september. Åland påverkades inte. Reformen syftade till en minskning av byråkratin och en 20% ekonomisk besparing. Finlands alla län slopades den 1 januari 2010. De nya regioner som leds av regionförvaltningsverk motsvarar i stor utsträckning de dåvarande länen, utom tidigare Västra Finlands län, som delats i två regioner. Åland finns kvar som ett självstyrt landskap.

Finland var mellan 1997 och 2009 uppdelat i fem län och det självstyrda landskapet Åland. De fem länen hade ett statligt organ i form av en länsstyrelse som en statlig företrädare i länet och förvaltare av detsamma inom områdena social- och hälsovård, undervisning och kultur, polis, räddningstjänst, trafik, konkurrens- och konsumentärenden samt justitieförvaltning. Länsstyrelsen leddes av landshövdingen. Det fanns inte någon politisk församling i länen vald i allmänna val, till skillnad från Sverige, där landstingen väljs av länens invånare. Skillnaden före och efter 2010 är i praktiken inte så stor vad gäller hur Finland styrs regionalt.

Län under svensk period 1595-1809

Län under rysk period 1809-1917

Län i självständigt Finland 1917-2009

Det självstyrda landskapet Åland 

Det självstyrda landskapet var före länsreformen, och är fortsättningsvis, undantaget från denna ordning då Åland som självstyrt område står utanför länsindelningen . Ålands självstyrelse regleras av självstyrelselagen och ger Landskapet Åland lagstiftnings- och förvaltningsbehörighet över de flesta områden som i resten av Finland förvaltades av länen. Inom dessa områden sköts lagstiftningen av Ålands lagting och förvaltningen av Ålands landskapsregering. De områden som innan reformen låg under finska statens behörighet sköttes av länsstyrelsen på Åland som leddes av Ålands landshövding. 

I och med regionalförvaltningsreformen ombildades länsstyrelsen på Åland till Statens ämbetsverk på Åland, fortfarande lett av Ålands landshövding. Ålands landshövding utses i samråd med Ålands lagtings talman och har som viktigaste uppgift att verka för ett gott samarbete mellan Landskapet Åland och finska staten. Trots detta levde termen Ålands län kvar inom vissa delar av Finlands statsförvaltning. På Åland har man länge motsatt sig termen och föredrar beteckningen landskapet Åland.

Källor

Se även 
 Lista över landshövdingar i Finland
 Finlands landskap 
 Finlands kommuner

Externa länkar
Tryckvåg

En tryckvåg (även känt som stöt, stötvåg och chockvåg) är en våg som rör sig i luft eller vatten, precis som ljud. Skillnaden är att en tryckvåg är mycket kraftfullare och ofta bara rymmer en enda våglängd, en kraftig puls som far fram genom mediet. För den som blir drabbad av det känns det som en osynlig vägg som träffar en med stor kraft. Mycket kraftiga tryckvågor kan förstöra hela städer. Tryckvågor kan avges av explosioner, vulkaner, blixtnedslag, kärnvapen och vid övergången mellan under- och överljudshastighet.

Matematisk beskrivning
Mediets kontinuerlighets ekvation     ( är mediets täthet, q=v, v är mediets hastighet) med villkor att q=Q() leder till ekvationen för tätheten  (*), där c()=Q'(). (*) är faktiskt en variant av vågekvation. Beroendet av c på ρ leder till att, så att säga, olika tätheter utbreder sig med olika hastigheter (ju större är täthet desto snabbare (för c'()>0)). Detta innebär att den i mediet fortplantande vågens form ändrar sig med tidens lopp.

Det finns sådan tid T, efter vilken vågens profil förlorar sin entydighet i något intervall dx, där beroendet ρ(x) blir tretydigt. Det är klart att det är omöjligt för en och samma punkt i mediet att inneha tre olika tätheter, och, för att tolka sådant här icke-naturligt resultat på mera fysiskt sätt, ersätter man tretydiga intervallet med icke-kontinuerlig övergång mellan två tätheterna (och inte bara mellan dem utan också mellan q, temperaturer osv). Icke-kontinuerliga övergångens läge S(t) på x-axeln för varjet t>T kan i principen finnas från villkoret att ytorna under (x) kurvorna för kontinuerligt och icke-kontinuerligt fall måste vara lika (dvs måste gulfärgade ytorna på teckningen vara lika). Med andra ord, det finns en abstrakt yta i mediet som är gränsen mellan två områden med två olika tätheter och denna yta förflyttar sig med tidens lopp. Tryckvågen är just denna förflyttning. Och det är just vågekvationens icke-linjäritet (c=c(ρ)) som står bakom tryckvågens tillkomst. Förflyttningens hastighet är förknippad med q och ρ på båda sidorna av icke-kontinuerligheten: 

För att beakta det faktum att i mediet fortplantande vågor kan slockna, måste q skrivas som  (η=const>0), och ekvationen (*) blir till . Även om η är mycket litet, tretydiga intervallen (och därför nödvändighet att ta upp ögonblickliga övergångar) försvinner i princip. Hur som helst stora täthetens ändringar är dock fortfarande möjliga, men dessa blir nu kontinuerliga, även om de kan uppta hur som helst litet rum. Mediets icke-linjäritet och dissipation ”kämpar” med varann, och i rejäla media är det ofta så att vågen slocknar innan tryckvågen (strikt talat – tryckvågensliknande vågen) uppstår (till skillnad från media utan dissipation (η=0) där rentav en mycket liten icke-linjäritet gör tryckvågens uppkomst oundviklig (fast kanske om en ganska lång tid))

Se även
Chockvåg
Detonationsvåg
Stöt

Referenser

Strömningsmekanik
Vågor

it:Onda d'urto (fisica)
Nordkoreansk won

Nordkoreansk won (koreanska: 원, wŏn; symbol: ₩n) är den valuta som används i Nordkorea i Asien. Valutakoden är KPW. 1 Won = 100 chŏn.

Valutan infördes 1947 och ersatte den tidigare koreanska yenen. Valutan är avsedd för användning av nordkoreaner. Särskilda sedlar med andra färger trycktes förr för utländska besökare. Under en tid trycktes även olika färger för besökare från socialistiska respektive kapitalistiska länder. På senare tid har denna tradition övergetts och utländska besökare betalar istället med hårdvaluta såsom euro.

Valutan hade fram till 2001 en ensidigt bestämd fast växelkurs till 0,45 US dollar (USD), dvs 1 KPW = 0,45 USD och 1 USD = 2,20 KPW. Kursen i Nordkorea var i augusti 2007 cirka 180 won per euro. På den svarta marknaden utmed gränsen mot Kina handlas däremot regelmässigt KPW mot dollar till en kurs som är lägre än den officiella och även inom landet föredras utländska valutor som framförallt Euro, US Dollar, kinesiska Yuan och japanska Yen. 

Valutan omvärderades i november 2009. Nordkoreaner fick under sju dagar växla 1000-won-sedlar mot nya 10-won-sedlar. En gräns på 100 000 won var först satt, men efter protester höjdes denna gräns till 150 000 kontant och 300 000 i bankbesparingar. Ekonomiska tillgångar som överstiger dessa belopp blev värdelösa. Avsikten ska vara att försvaga fri marknad och stärka landet socialistiska system. Enligt senare rapporter ska regeringen ha backat från vissa av sina restriktioner efter omfattande protester.

Användning 
Valutan ges ut av Central Bank of the Democratic People's Republic of Korea - CBPRoK som grundades den 6 december 1946 och har huvudkontoret i Pyongyang; dock finns ingen internetsida.

Valörer 
(Avser före 2009)

 Mynt: 1, 10, 50 och 100 Won
 Underenhet: 1, 5, 10 och 50 chŏn
 Sedlar: 1, 5, 10, 50, 100, 200, 500, 1000 och 5000 KPW

Referenser

Externa länkar 
 om Centralbanken CBPRoK som i nuläget saknar egen webbsida
 KPW sedlar
 Aktuell kurs från XE.com

Nordkoreas ekonomi
Asiatiska valutor
WP:Projekt Korea
Upplands runinskrifter 1072

Upplands runinskrifter 1072 är en runsten uppställd i Bälinge kyrka. Stenen är i röd sandsten och har huggits om och använts som ligghäll över en grav i kyrkan, varvid inskriften skadats kraftigt. Stenen påträffades när man schaktade för ett pannrum 1936. Flyttad 1939.

Inskriften

Källor

Se även 
 Alfabetisk lista över runstenar
 Lista över Upplands runinskrifter
 runinskrifter - runor - runristare - runsten

Upplands runinskrifter
Talsystem

Talsystem, talbeteckningssystem eller siffersystem används för att med hjälp av symboler eller grupper av symboler beteckna tal, i första hand positiva heltal.

Det enklaste talsystemet är det unära talsystemet i vilket varje naturligt tal representeras av motsvarande antal symboler. Om man till exempel använder enhetssymbolen | skulle talet "sju" skrivas |||||||. Ett sådant system blir snabbt otympligt och fungerar bara för små tal.

Genom att till exempel introducera symboler för olika potenser av 10 kan man korta ner talet betydligt. Om man låter | betyda "ett", @ betyda "tio" och # "hundra", kan till exempel talet 304 skrivas ###||||, vilket är mer kompakt. Det gamla egyptiska systemet använde denna teknik. Det romerska talsystemet är en modifikation av denna idé liksom mayakulturens mer avancerade system med nolla och ytterligare två symboler, · och — för ett respektive fem, vilka placerades ovanför varandra för att beteckna olika tal.

Mer användbara är system som utnyttjar speciella förkortningar för symbolrepetitioner genom att använda vanliga siffror för ändamålet. Då kan till exempel talet 304 istället skrivas som 3#4|, vilket är fyra tecken jämfört med tidigare sju.

Positionssystem 

Ännu elegantare är ett positionssystem som kan varieras efter behov, där talvärdet av en sifferföljd inte bara bestäms av siffrornas tilldelade värden utan även av deras positioner i följden. Det vanliga sättet att skriva tal på, det decimala talsystemet med arabiska siffror, är ett positionssystem.

Varje siffra anger antal av en potens av systemets talbas. Varje position har en bestämd potens och talets värde erhålles genom att multiplicera siffror med sina potenser och därefter addera ihop dem. Mayakulturens matematik är ett exempel på ett tidigt sådant system med talbasen 20.

Redundanta talsystem 
I ett redundant talsystem finns det mer än ett sätt att representera varje tal. Detta sker t.ex. om man i ett positionssystem tillåter fler siffror än talsystemets talbas.

Exempel
Talbas 2 med siffermängden {0, 1, 2}

Då kan talet 10 skrivas på 4 olika sätt:
 1010 = 1*8 + 1*2
 0210 = 2*4 + 1*2
 1002 = 1*8 + 2*1
 0202 = 2*4 + 2*1

Källor

Se även 
 Additivt talsystem

 
Matematisk terminologi
Upplands runinskrifter 1073

Runinskrift U 1073 var en runsten vid Bälinge kyrka i Uppland.  Denna sten har försvunnit.

Inskriften 
Translitterering: [iufur * uk stoþbiarn * litu ... ... ...kifast * faþur * sin ×] 

Normaliserad: Iofurr ok Stoðbiorn letu ... [æftiR] [In]gifast, faður sinn.  

Nusvenska: Jofur och Stodbjörn lät ... till minne av Ingefast, deras fader

Se även
Alfabetisk lista över runstenar
Lista över Upplands runinskrifter

Noter 

Upplands runinskrifter
Upplands runinskrifter 1074

Runinskrift U 1074 är en numera försvunnen runsten som lär ha varit inmurad vid vapenhusdörren i Bälinge kyrka, Uppland.

Inskriften

Se även 
 Alfabetisk lista över runstenar
 Lista över Upplands runinskrifter

Källor 

 
Upplands runinskrifter
Försvunna runinskrifter i Sverige
Runinskrifter i Uppsala kommun
Upplands runinskrifter 1075

Upplands runinskrifter 1075 är en försvunnen runsten, ristad av Ingulv, som skall ha stått vid Bälinge kyrka i Bälinge socken i Uppland, på samma plats som en annan försvunnen runsten - Upplands runinskrifter 1076. Den skall ha varit försvunnen redan 1856.

Inskriften

Källor

Se även 
 Alfabetisk lista över runstenar
 Lista över Upplands runinskrifter
 runinskrifter - runor - runristare - runsten

 
Upplands runinskrifter
Runinskrifter i Uppsala kommun
Försvunna runinskrifter i Sverige
Upplands runinskrifter 1076

Runinskrift 1076 är en nu försvunnen runsten som stått vid Bälinge kyrka i Bälinge socken i Uppland på samma plats som en annan försvunnen runsten - Upplands runinskrifter 1075. Stenen förstördes under en brand när delar av kyrktornet föll ner på den.

Stenen som ristades på vikingatiden av Likbjörn var prydd med tre korsade kors. Den från runor översatta inskriften lyder enligt nedan:

Inskriften 

Translitterering: antuitr lit x hakua x stnin + þina + at + kuti * broþur * sin x ... o - -

Normaliserad: Andvettr let haggva stæin penna at Guta, hroður sinn . . .  

Nusvenska: Andvettr lät hugga denna sten till minne av Gote, sin broder.

Se även 
 Alfabetisk lista över runstenar
 Lista över Upplands runinskrifter
 Lista över runristare
 Sverige under vikingatiden
 Sverige under äldre medeltiden

Källor 

Upplands runinskrifter
Försvunna runinskrifter i Sverige
Upplands runinskrifter 1077

Runinskrift U 1077 är en runsten som nu står utanför Bälinge kyrka i Bälinge socken och Uppsala kommun i Uppland. Dess ursprungliga plats är okänd.

Stenen 
Stenen står uppställd till vänster om kyrkans vapenhus. Den har bland annat suttit inmurad i kyrkogårdens bogårdsmur ur vilken den togs fram 1980. Större delen av ristningen saknas på grund av en skada och det som återstår är inte av särskilt god kvalitet. De få orden i den kvarvarande texten lyder enligt inskriften nedan:

Inskriften  

Inskriften är svårbegriplig. Det vikingatida mansnamnet Räv ("ref", Reifr, Ræif) är även känt från andra källor. Djurnamn har varit  mycket vanliga som personnamn under vikingatiden. Alternativt kan den betyda  ræifr   "glad,  rask".

Se även
Alfabetisk lista över runstenar
Lista över Upplands runinskrifter
Lista över fasta fornminnen i Uppsala kommun (Bälinge)
Sverige under vikingatiden
Sverige under äldre medeltiden

Källor 

Upplands runinskrifter
Vitt bröd

Vitt bröd är ett bröd som bakas av mjöl från vete. För sin mjuka konsistens och neutrala smak är det mycket uppskattat av många människor. Det används gärna som påläggsbärare under alla möjliga pålägg och dessutom i smörgåstårtor. Vitt bröd kan rostas i en brödrost till rostat bröd. Vitt bröd har längre hållbarhet än fullkornsbröd. Det bakas på vetemjöl utan kli och groddar som innehåller olja och leder till härskning. Det förekommer att vitt bröd bakas med mjöl som blekts med hjälp av till exempel kaliumbromat eller klordioxid för att ta bort gula missfärgningar, men många av dessa mjölblekningsämnen är förbjudna inom bland annat EU. Vitt bröd är näringsmässigt inte lika fullvärdigt som exempelvis fullkornsbröd.

Vitt fullkornsbröd
Det finns idag flera varianter av vitt bröd som innehåller fullkorn och är hälsosammare än vanligt vitt bröd och kan även vara nyttigare än mörkt bröd. Fullkorn innehåller mer näring och vitaminer än vad vanligt vitt bröd innehåller. Vitt rågbröd är nyttigare än vitt vetebröd vilket innebär att det inte är färgen som bestämmer hur nyttigt brödet är utan innehållet.

Se även
Franskbröd

Referenser

Externa länkar

Bröd
Karl IV av Frankrike

Karl IV (Karl den sköne; på franska Charles IV, Charles le Bel), född 15, 18 eller 19 juni 1294 i Clermont, död 1 februari 1328 i Vincennes) var kung av Navarra 1322–1328 som Karl I, samt kung av Frankrike 1322–1328.

Biografi
Han var tredje sonen till Filip IV av Frankrike och Johanna I av Navarra och därmed bror till Ludvig X av Frankrike och Filip V av Frankrike.

Han inledde sin regering med intriger i Tyskland och Flandern, något som dock misslyckades.

Under hans regeringstid genomfördes flera viktiga reformer, bland annat vad gäller finansförvaltningen.

Med hans död i tuberkulos, 33 år gammal, utslocknade capetingernas huvudlinje.

Giftermål 
 1307 med Blanche av Burgund, (1296–1326).
 1322 med Maria av Luxemburg, (1305–1324).
 1325 med Jeanne av Evreux, (1310–1371).

Anfäder

Referenser 

 Elena Woodacre, The Queens Regnant of Navarre: Succession, Politics, and Partnership, 1274–1512

Externa länkar 
 

Frankrikes regenter
Huset Capet
Navarras regenter
Personer i Frankrike under 1200-talet
Personer i Frankrike under 1300-talet
Födda 1294
Avlidna 1328
Män
Personer från Clermont-Ferrand