kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Toy Story 2

Toy Story 2 är en amerikansk datoranimerad komedifilm från 1999 i regi av John Lasseter, producerad av Pixar Animation Studios för Walt Disney Pictures. Filmen är en uppföljare till Toy Story från 1995.

Handling 
Den lilla pojken Andy åker till ett läger och hans leksaker Woody, Buzz Lightyear och de andra lämnas ensamma hemma. Den elake leksakssamlaren Al McWhiggin stjäl Woody då det visar sig att Woody är en värdefull samlarleksak. För att få tillbaka Woody lämnar de andra leksakerna huset för att söka efter honom. Under tiden som Woody är hos tjuven träffar han Jessie, Guldgrävaren Pete och Bullseye.

Om filmen 
 Uppföljaren till Toy Story (1995), är regisserad av John Lasseter, Lee Unkrich, och Ash Brannon efter filmmanuskript de själva varit med och skriva tillsammans med bland andra Peter Docter, Andrew Stanton, och Rita Hsiao. 
 Filmen är gjord av Pixar som senare gjort bland annat filmerna Hitta Nemo och Superhjältarna. Ett datorspel med samma namn för Microsoft Windows, PlayStation, Nintendo 64 och Dreamcast kom ut i samband med filmens lansering.

Rollista

Källor

Externa länkar 
 
 

Amerikanska datoranimerade filmer
Amerikanska familjefilmer
Amerikanska fantasyfilmer
Amerikanska komedifilmer
Långfilmer från Pixar
Michigan på film
1990-talet på film
Engelskspråkiga filmer
Filmer i regi av John Lasseter
Regidebutfilmer
Amerikanska uppföljarfilmer
3D-filmer
Animerade filmer 1999
Golden Globe Award för bästa film – musikal eller komedi
Filmmusik av Randy Newman
Filmer om leksaker
Filmer från Walt Disney Pictures
Amerikanska filmer 1999
Apollonia

Apollonia är en antik stad i centrala Albanien, 12 kilometer från staden Fier. Den anlades som grekisk koloni omkring på 600-talet f.Kr. och utvecklade sig till en stad med både greker och illyrer. Det var ett intellektuellt centrum för albaner, romare och greker. Julius Caesars adoptivson Augustus, senare Romarrikets kejsare, studerade där i sin ungdom. Staden växte sig snabbt till 50 000 invånare vid andra århundradet f.Kr. Apollonia styrdes av albaner.

Apollonia var likt Durrës en viktig hamn på det illyriska kusten, och här fanns också den romerska härvägen Via Egnatia som i öster ledde till Thessaloniki och slutade i Konstantinopel. Staden var för en tid del av Pyrrhus herravälde. Sedan dess, 229 f.Kr., stod den under romerskt styre. 148 f.Kr. blev Apollonia en del av den romerska provinsen Macedonia, och senare införlivades den med provinsen Epirus. År 48 f.Kr. utbröt ett krig i Apollonia mellan Pompejus och Julius Caesar. Caesar använde orten som militärbas, och Octavianus blev underrättad om Caesars död när han var placerad i Apollonia.

Under 1300-talet förlorade Apollonia sin betydelse som handelsstad då ett stort jordskalv förstörde handelsvägen, och havsnivån sjunkit så lågt att staden inte länge var en hamn.

Tidigt introducerades kristendomen. Ett kloster invigt åt Jungfru Maria är från 1400-talet. Idag finns arkeologiska fynd utställda vid klostret, vissa av fynden är från Albaniens huvudstad Tirana. Under tiden då kommunismen var på väg att störtas hade många arkeologiska samlingar plundrats. Under ruinerna hade även plundrarna försökt att gräva fram värdefulla föremål.

Se även
 Apollonia (helgon)
Apollonia (Bulgarien)

Källor

Balkan
Fornminnen i Albanien
David Bagares gata

David Bagares gata är en tvärgata på Norrmalm i Stockholm mellan Malmskillnadsgatan i väster och Birger Jarlsgatan i öster. 

Gatan har fått sitt namn efter bagaren David Lamb (död 1611) som hade en gård (“David Bagares gårdh”)  i närheten. Andra namn var även David Bagares gränd och David Bagares backe. Sitt nuvarande namn fick gatan år 1857. Gatan för rätt över Brunkebergsåsen och trappor leder upp till korsningen med Regeringsgatan. För att underlätta passagen byggdes en gångtunnel, Brunkebergstunneln, mellan 1884 och 1886. Tunnelingången börjar en bit in på David Bagares gata.

Gatan är för den svenska allmänheten, även utanför Sverige, närmast känd för sin koppling till mordet på Olof Palme då mördarens flyktväg löpte utmed denna gata. På David Bagares gata låg också den nattklubb, Dambergs, där ensemblen After Dark en gång började med sina dragshower.

Byggnader i urval
I hörnet vid Birger Jarlsgatan på David Bagares gata 1 invigdes 1911 Nya Intima Teatern. Byggnaden som ritades av Carl Bergsten har därefter tjänstgjort som biograf men är idag affärslokal.
Huset på nr. 5 är en tryckeribyggnad som restes 1906–1908. Huset ritades av Dorph & Höög och rymmer idag lokaler för Cancerfonden.
Stuckatörens hus ligger på nr. 10 och uppfördes 1882–1883 av dåtidens främste stuckatör, Axel Notini, som själv utförde stuckarbetena i huset, och hans paradlägenhet en trappa upp är numera museum. 
Längre upp på Brunkebergsåsen på nummer 19 ligger nöjespalats Nalen, som ursprungligen var ett ordenshus byggt av Samfundet Enighet och Vänskap 1886–1887.

Källor

Externa länkar

Gator och torg på Norrmalm
Scottish Green Party

Scottish Green Party är ett grönt politiskt parti i Skottland. Det bildades som självständigt parti 1990, då det dåvarande brittiska gröna partiet delades i ett parti för England och Wales - Green Party of England and Wales - och ett för Skottland.

Scottish Green Party fick sin första parlamentariska representation 1999, då en ledamot - Robin Harper - invaldes i det Skotska parlamentet. Vid det andra valet till det Skotska parlamentet 2003 steg antalet gröna ledamöter till sju, med 7 % av rösterna. Vid valet 2007 gick man tillbaka och tog endast två platser med 4 % av rösterna.

Scottish Green Party saknar representation i såväl det brittiska parlamentet som i Europaparlamentet. Partiet är medlem i det Europeiska gröna partiet som samarbetar med Scottish National Party och Plaid Cymru - Party of Wales inom Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen i Europaparlamentet.

Scottish Green Party är en av flera skotska politiska partier som verkar för skotsk självständighet. De vill ha en folkomröstning om självständighet.

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Se även 

European Federation of Green Parties
Green Party in Northern Ireland
Green Party of England and Wales

Gröna partier
Politiska partier i Skottland
Politiska partier bildade 1990
Into the Unknown (Bad Religion)

Into the Unknown är Bad Religions andra album, utgivet 1983.

På Into the Unknown lät bandet en synthesizer stå i centrum för musiken och det låter helt olikt det råa punksoundet på debuten, mer lutande åt progressiv rock. Albumet trycktes upp i 10 000 exemplar, varav ett stort antal drogs tillbaka eftersom det inte gillades av fansen. Skivan har heller aldrig återpressats på cd, vilket innebär att den idag kommit att bli ett eftertraktat samlarobjekt.

Trummisen Pete Finestone och basisten Jay Bentley lämnade bandet tidigt under inspelningarna och ersattes av Davy Goldman respektive Paul Dedona. Båda återkom dock senare till bandet.

Låtlista
 "It's Only Over When..." (Greg Graffin) - 3:41
 "Chasing the Wild Goose" (Brett Gurewitz) - 2:50
 "Billy Gnosis" (Brett Gurewitz) - 3:31
 "Time and Disregard" (Greg Graffin) - 7:10
 "The Dichotomy" (Brett Gurewitz) - 4:55
 "Million Days" (Greg Graffin) - 3:49
 "Losing Generation" (Greg Graffin) - 3:36
 "...You Give Up" (Greg Graffin) - 3:02

Medverkande
Greg Graffin - sång, synthesizer, piano, akustisk gitarr
Brett Gurewitz - elgitarr, akustisk gitarr, sång
Paul Dedona - elbas
Davy Goldman - trummor

Musikalbum 1983
Album av Bad Religion
Ludvig Nordström

Ludvig Anselm ”Lubbe” Nordström, född 25 februari 1882 i Härnösand, död 15 april 1942 i Stockholm, var en svensk författare och journalist, mest känd för radioreportaget Med Ludvig Nordström på husesyn 1938, det som samma år kom ut i bokform: Lort-Sverige.

Biografi 
Nordström föddes 25 februari 1882 i Härnösand. Hans far var bankkamrer Oskar Anselm Nordström (1844–1908). Modern, engelskfödda Mary Sarah Parfitt-Nordström (1860–1937), var ursprungligen guvernant hos fadern.  Nordström bodde 1882–1908 i Härnösand, i hans böcker kallat Öbacka. 1901–1903 studerade han litteraturhistoria vid Uppsala universitet, 1903–1905 var han medarbetare i Sundsvalls Tidning, 1906–1908 i Västernorrlands Allehanda. Nordström hade sin bostad i Frankrike 1908, Strängnäs 1909–1910, Djursholm 1911–1935 och Stockholm 1936–1942.

Nordström var 1909–1935 gift med författaren Marika Stiernstedt (1875–1954) och från 1938 till sin död 1942 gift med Gunborg Molin (1911–2011). 

Sedan 1992 finns Ludvig Nordström-sällskapet, ett litterärt sällskap med säte i Nordströms födelsestad Härnösand. Sällskapet delar varje år ut ett pris, som vartannat år går till en journalist och vartannat år till en novellförfattare.

Bibliografi

Skönlitteratur

 - Fulltext: Göteborgs universitetsbibliotek ; Litteraturbanken ; Projekt Runeberg.

  - Fulltext: Göteborgs universitetsbibliotek och Projekt Runeberg.

 - 4 delar: 1. Världsstaden; 2. Bröderna Person i Sverige; 3.Bonjour-striden; 4. Firman Nordhammare gifter sig.

Samlade upplagor och urval
 - 6 delar: 1-2. Bottenhavsfiskare; 3-4. Borgare; 5. Bönder och herrar; 6. Herrar. - Dessa delar innehåller ett annat novellurval än de tidigare utgivna med samma titlar.
 - Urval av Tor Bonnier.
 - I urval av Tom Sahlén.
 - I urval av Isabella Josafsson.

Varia

 - Fulltext: Göteborgs universitetsbibliotek och Projekt Runeberg.

 - Även i faksimilutgåva 1984 med efterskrift av Birger Lundberg. - Fulltext: Göteborgs universitetsbibliotek och Projekt Runeberg.

 - 2 volymer.

Priser och utmärkelser 
 De Nios stora pris 1928
 Hedersledamot vid Norrlands nation 1930

Referenser

Noter

Tryckta källor

Vidare läsning

Torell, Örjan (2008) ¨Den osynliga staden. En gestaltningsmodell hos Olof Högberg, Ludvig Nordström, Bertil Malmberg, Birger Sjödin, Karl Östman, Lars Ahlin och andra svenska författare fram till våra dagar. Umeå: h-ström.

Externa länkar
 
 
 Ludvig Nordström på Projekt Runeberg
 
 Ett urval av Ludvig Nordströms romaner finns på Textalk – Klassisk svensk litteratur

Svenskspråkiga författare
Svenska författare under 1900-talet
Svenska journalister under 1900-talet
Personer från Härnösand
Hedersledamöter vid Norrlands nation
Födda 1882
Avlidna 1942
Män
Författare från Ångermanland
Margrete Auken

Margrete Gunnarsdatter Auken, född 6 januari 1945 i Århus, är en dansk politiker (Socialistisk Folkeparti) och präst. Hon är syster till den socialdemokratiske politikern Svend Auken. Hon var ledamot av Folketinget 1979-1990 och 1994-2004. Från 2004 är hon ledamot av Europaparlamentet.

Då hon invalts i Europaparlamentet beslöt hon att ansluta sig till Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen, istället för Gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster, som Socialistisk Folkeparti beslutat att deras representanter skulle tillhöra.

Källor

Externa länkar 
 Aukens officiella webbplats

Ledamöter av Europaparlamentet från Danmark
Folketingsledamöter från Socialistisk Folkeparti
Ledamöter av Europaparlamentet 2004–2009
Ledamöter av Europaparlamentet 2019–2024
Alumner från Köpenhamns universitet
Födda 1945
Levande personer
Kvinnor
Wadi Arabah

Wadi Arabah är en del av det Östafrikanska riftsystemet, belägen mellan Döda havet i norr och Akabaviken i söder. Den utgör en naturlig gräns mellan Jordanien i öst och Israel i väst.

Ordet wadi betyder en uttorkad floddal som endast innehåller vatten under kraftiga regn, och förekommer i många arabiska ortnamn.

Externa länkar 

Jordaniens geografi
Israels geografi
Wadi
Våra bästa år

Denna artikel handlar om den amerikanska TV-såpaserien. Se också Våra bästa år (film 1973) och Våra bästa år (musikalbum).

Våra bästa år, engelsk originaltitel: Days of Our Lives, är en amerikansk såpopera som har spelats in i över 13 000 avsnitt sedan 8 november 1965. Serien visades med svensk textning i Sverige på TV 3 till den 31 december 2014. Nu visas den på Viafree. Varje måndag klockan nio läggs det ut 5 nya avsnitt. Våra bästa år utspelas i den fiktiva staden Salem. Handlingen kretsar kring de två familjerna Horton och Brady, deras vänner och fiender (bland annat familjen DiMera) och intrigerna är fulla av romantik, äventyr, mystik, glädje, hat, drama och passion.

Upphovsmän 
 Ted Corday
 Betty Corday
 Irna Phillips

Regissörer 
 Herb Stein
 Phil Sogard
 Randy J. Robbins
 Albert Alarr
 Roger W. Inman
 Roy B. Steinberg
 Mary Madeiras
 Stephen Wyman

Produktionsbolag 
 Corday Productions

Producenter 
 Ken Corday, Albert Alarr & Greg Meng [2015 - ]
 Ken Corday, Lisa de Cazotte & Greg Meng [2011 - 2015]
 Ken Corday, Noel Maxam & Greg Meng [2011 - 2012]
 Ken Corday & Gary Tomlin [2008 - 2011]
 Ken Corday & Edward Scott [2007 - 2008]
 Ken Corday & Stephen Wyman [2002 - 2007]
 Ken Corday & Tom Langan [1991 - 2002]

Utgivare 
 NBC

Medverkande

Nuvarande

Återkommande

Kommande

A

Minnesvärda rollfigurer

Avlidna

Referenser

Externa länkar 
 Days.nu, svensk sida om Våra bästa år

Amerikanska TV-serier från 1960-talet
Våra bästa år
TV-seriestarter 1965
TV-program i NBC
Engelskspråkiga TV-serier
TV-serier från Sony Pictures Television
Amerikanska TV-serier från 1970-talet
Amerikanska TV-serier från 1980-talet
Amerikanska TV-serier från 1990-talet
Amerikanska TV-serier från 2000-talet
Amerikanska TV-serier från 2010-talet
Amerikanska dramaserier
Leif Holmstrand

Leif Olof Holmstrand, född 18 april 1972 i Mariannelund i Hässleby församling i Jönköpings län, är en svensk författare och konstnär. Han debuterade 2002 som poet och har bland annat tidigare varit verksam under pseudonymen Anna-Maria Ytterbom.

Biografi
Han kom under uppväxtåren till Kungsbacka i Halland och Dals Ed i Dalsland, och är idag bosatt i Malmö. 

Leif Holmstrand utbildade sig på Konsthögskolan i Malmö med examen 2002, samma år som han debuterade med diktsamlingen Stekelgång.

Han utsågs till "Årets bästa" i kategorin Konst 2006 av tidningen Nöjesguiden, med motiveringen "Leif Holmstrand kör benhårt sitt race med virkade och stickade skulpturer, skräckinjagande performances, tvättlineinstallationer och dinglande barnvagnar. Dessutom skriver han utmärkt poesi. En konstnär och författare som sätter Malmö på Sverigekartan – inom mycket kort även på världskartan."

Holmstrand publicerade tre diktsamlingar under pseudonymen Anna-Maria Ytterbom på OEI editör, innan han i juni 2009 avslöjade sin rätta identitet.

Bibliografi

2002 – Stekelgång (Albert Bonniers Förlag)
2005 – Går vidare i världen (Albert Bonniers Förlag)
2006 – En film om Firman och Hannas vad / Stillbilder etc., under pseudonymen Anna-Maria Ytterbom (OEI editör)
2008 – Myror (Albert Bonniers Förlag)
2008 – Hennes titellösa februari lägger vikt vid saker, under pseudonymen Anna-Maria Ytterbom (OEI editör)
2010 – Vid mardrömmens mål (Albert Bonniers Förlag)
2010 – Dödens ö / Ganymedes och Hebe, samarbete med Bo Cavefors (eget förlag)
2010 – Se mig hoppa över (Pequod Press)
2010 – Symposium (eget förlag)
2010 – Vad de andra visste, under pseudonymen Anna-Maria Ytterbom (OEI editör)
2011 – Catalogue Katalog (eget förlag)
2011 – Darger reviderad, samarbete med Jonas Örtemark (Drucksache)
2011 – Whore (eget förlag)
2012 – Väggmembranet (eget förlag)
2012 – Domningskanten (Pequod Press)
2013 – Tjuvklyftan (Albert Bonniers Förlag)
2013 – Afrikaneserna, en självbiografi (Pequod Press)
2015 – Städer som inte är städer (Albert Bonniers Förlag)
2016 – Sista dagen (Albert Bonniers Förlag)
2017 – Förkylningen (Pequod Press)
2019 – Queerhandbok för konstnärer (Konstitutet)
2019 – Platsen där bilarna köar döda (S.L.E.M.) 
2020 – Sjuttioåtta uppslag till SF-romaner hämtade ur Linus Andersens anteckningsbok (Storno Förlag)
2020 – Herrarna och djuren (Albert Bonniers Förlag)
2021 – Den fornegyptiska familjesolen (Pequod Press)
2022 – Inte världen (Albert Bonniers Förlag)

Priser och utmärkelser 

2005 – IASPIS Ateljéstipendium Tokyo
2006 – Edstrandska stiftelsens stipendium
2008 – Kallebergerstipendiet
2011 – Albert Bonniers stipendiefond för yngre och nyare författare
2018 – Mare Kandre-priset
2020 – Barbro & Holger Bäckströms stipendium 
2021 – Ekelöfpriset

Källor

Noter

Externa länkar
 Leif Holmstrands webbplats

Svenska konstnärer under 2000-talet
Svenskspråkiga författare
Svenska författare
Svenskspråkiga poeter
Svenska poeter
Födda 1972
Män
Levande personer
Personer från Eksjö kommun
Harald Wägner

Sven Harald Wägner, född 3 april 1885 i Lund, död 12 mars 1925 i Paris, var en svensk författare och journalist. Pseudonymer: Cobra; Gordon Bennet; Lennart Slange; Lennart Stange.

Biografi 
Han var son till doktor Sven Wägner och Anna Ekedahl, samt bror till Elin Wägner. Efter studentexamen 1902 blev han filosofie kandidat 1905 och filosofie licentiat 1913 vid Lunds universitet. Han tjänstgjorde som biblioteksamanuens 1906–1908 och medarbetade 1910–1923 i Dagens Nyheter och 1913-1925 i Aftonbladet. Åren 1911–1922 var han gift med författaren Ellen Rydelius, med vilken han fick dottern Ria Wägner. Han är begravd på Norra kyrkogården i Lund.

Wägner skrev äventyrsromaner i Frank Hellers anda, under pseudonymen Lennart Stange, samt även noveller. Hans mest omtyckta bok var troligen småstadsskildringen De löjliga familjerna.

Bibliografi

Källor

Noter

Externa länkar

Svenskspråkiga författare
Författare publicerade under pseudonym
Svenska journalister under 1900-talet
Författare från Lund
Journalister från Lund
Gravsatta på Norra kyrkogården i Lund
Elin Wägner
Födda 1885
Avlidna 1925
Män
Kollektivism

Kollektivism (av latin colligere, samla) är en term som används för att beskriva moraliska, politiska och sociala perspektiv som betonar människors ömsesidiga beroende och vikten av kollektivet snarare än de enskilda individerna. Termen är etymologiskt besläktad med kollekt, kollegium, kollega, kollektion samt kollektor och associeras ofta med socialistiska strävanden att centralt kontrollera och fördela samhällets ekonomiska resurser . Den bör ej förväxlas med holism som förklarar en individs handlande såsom samhällsvarelse. Motsatsen till kollektivism anses ofta vara individualism.

Som politisk åskådning ibland en strävan åt kollektivisering och statligt ingripande i den nationella ekonomin (i motsats till individualistisk marknadsekonomi), men även åsikten att statens roll är att främja kollektiva intressen. En skola som bygger på kollektivistiska grunder främjar gruppens framsteg före individens. Med grupp avses inte kollektivet som en egen enhet utan de individer som tillsammans utgör kollektivet.

Av de politiska ideologierna är det framför allt fascism, kommunitarism, nationalism, nationalsocialism, socialism, kommunism  som förespråkar kollektivism, men det är också en tanke som är förknippad med de flesta traditionella samhällssystem och religioner, som exempelvis shintoism. Även renodlat kapitalistiska demokratier innehåller inslag av kollektivism.

Termen har ibland en pejorativ klang och används då för att beteckna statlig reglering av samhällsekonomin.

Se även 

 Klass
 Kollektivavtal
 Konsensuskultur
 Kollektivisering
 Kollektivjordbruk
 Kollektivanställd
 Kollektivanslutning
 Kollektivtrafik

Referenser

Källor 
 Bonniers lexikon, band 10 (Sthlm 1998)
 Filosofilexikonet, "holism", red. Poul Lübcke, övers J. Hartman (Sthlm 1988)
 Nationalencyklopedins artikel Kollektivism

Noter 

Politiska åskådningar
Rörelser inom etik
Sociologi
Politisk kultur
Kollektiv

Ett kollektiv är (i organisatorisk bemärkelse) en större grupp som hålls samman av ett gemensamt intresse. Det intresset kan vara arbetsvillkor (hos ett löntagarkollektiv), bostadsform (hos ett kollektiv av hyresgäster) och yrkesmässigt samarbete (hos ett konstnärskollektiv). Ordet kollektiv används även om en grupp obesläktade människor som delar bostad.

Begreppet kollektiv är ett fundamentalt begrepp inom socialismen, där kollektiva intressen och själva maktstrukturen är mer avgörande än en ekonomisk infallsvinkel (se även kollektivism). Följaktligen är det ett mer abstrakt och ideologiskt begrepp än kooperativ, vilket i högre grad fokuserar på kollektivets monetära aspekter och på dess konkreta ägande. Många gånger kan dock begreppen ses som likvärdiga.

Ordet kollektiv kan även användas som ett adjektiv. Detta ord är då relaterat till grupper som kan räknas som kollektiv, grupper som kan utfärda "kollektiva bestraffningar", genomföra "kollektiva beslut" med mera.

Etymologi 
Ordet kollektiv härstammar från det latinska ordet colligere, som betyder 'samla' på svenska. Ordet är etymologiskt besläktat med orden kollega, kollegium, kollekt, kollektor med flera. Det betyder i en mer allmän betydelse "en plural enhet", "något gemensamt".

Referenser 

Lexikologi
Sociologiska termer
Smog

Smog kommer av engelskans smoke, rök och fog dimma, och betecknar en blandning av dimma och luftföroreningar som främst förekommer i storstäder. 

Industriell smog består av aska, sot, svaveldioxid, samt en del lättflyktiga organiska föreningar och kommer främst från industriella förbränningsprocesser. Smogen uppstår främst vintertid på grund av temperaturinversion då föroreningarna stannar kvar på marknivå.

Fotokemisk smog består av kolväten, kväveoxider, samt kolmonoxid och uppstår främst från trafikföroreningar på varma dagar då kväveoxider reagerar med solljus och bildar hydroxid radikaler och marknära ozon.

Uttryckets ursprung 
Uttrycket anses ha myntats av den i London bosatte läkaren Henry Antoine Des Voeux i skriften Fog and Smoke ("dimma och rök")  och citerades den 26 juli 1905 i Londondagstidningen Daily Graphic. Tidningen skrev att Des Voeux "gjorde allmänheten en tjänst genom att komma på ett uttryck för Londondimman". Emellertid har man senare funnit att termen använts 25 år tidigare i Santa Cruz & Monterey Illustrated Handbook, publicerad 1880.

Källor

Externa länkar 

Miljövetenskap
SeaWorld

SeaWorld är en kedja med marina temaparker som finns på tre platser i USA; Orlando (), San Diego () samt San Antonio (). 

I SeaWorld-parkerna finns bland annat uppvisningar med späckhuggare, sjölejon och delfiner men också åkattraktioner till exempel berg- och dalbanor.

Bakgrund
Parkernas mest kända invånare är späckhuggare vars artistnamn under uppvisningarna är Shamu. Den ursprungliga Shamu tillhörde J-, K- eller L-flocken och hon fångades den 31 oktober 1965 och dog den 23 augusti 1971. Hon levde på SeaWorld San Diego, Kalifornien. Namnet Shamu kommer från späckhuggaren Namu och "she" (hona), och betyder alltså "Namus hona". Det finns flera Shamu, och en annan var mer känd som Dzul-ha, en hane fångad på Island i juli 1979, och han dog 1983 på Aquarama on Parade, Mexiko.

Parkerna ägs av Anheuser-Busch, mest kända för ölbryggerier, men de äger även nio temaparker. SeaWorld är en välbesökt temapark och djuren har använts till att spela in ett flertal filmer.

Det finns motsättningar av bruket av späckhuggare i underhållningssyfte. Ett antal olyckor har inträffat där personal avlidit i arbetet med djuren.

Deras behandling av späckhuggare blev kraftigt kritiserat i dokumentärfilmen Blackfish som avslöjar behandlingen av djuren.

Referenser
USA Today Q&A with trainer Julie Scardina

Externa länkar

Google Maps satellite view of SeaWorld San Diego
Official SeaWorld Parks site
Shamu

Nöjesparker i USA
Djurparker i USA
Orlando, Florida
San Diego
San Antonio
Spira

En spira kan vara:

 Spira (stav) –  en  kort stav som utmärker befälsrätt eller makt
 Spira (rigg) – en trästång i segelfartygs rigg
 Spira – medeltida namnet på den tyska staden Speyer
 Spira (tidning) – en tidning om livsfrågor och tro från Svenska kyrkan i Umeå
 Kulturhuset Spira – ett kulturhus för främst scenkonst i Jönköping
 Tornspira – en takkonstruktion som karakteriseras av en kraftig höjd i förhållande till sin bas
 Joel Spira – en svensk skådespelare
Pastor primarius

Pastor primarius (nylatin "den främste kyrkoherden") var från 1500-talet till 1989 benämning på kyrkoherden i Storkyrkoförsamlingen i Stockholm. Stockholms stad låg utanför stiftsindelningen och styrdes fram till 1936 av Stockholms stads konsistorium, som bestod av stadens kyrkoherdar med pastor primarius som preses. Detta år inrättades Stockholms domkapitel, som intill stiftsbildningen 1942 hade pastor primarius som preses. Titeln behöllls även därefter, då kyrkoherden i Storkyrkoförsamlingen blivit domprost. Den avskaffades 1989. 

Under ståndsriksdagens tid ingick pastor primarius som regel i clerus comitialis.

Series pastorum
Series pastorum i domkyrkoförsamlingen under och efter reformationen:

Källor

Stockholms stift