kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Polyfemos

Polyfemos var i den grekiska mytologin en cyklop. Han var son till havsguden Poseidon och havsnymfen Thoosa.

Hjälten Odysseus mötte denna människoätande jätte under sina irrfärder, skildrade i Odysséen. Han lyckas till slut förblinda Polyfemos enda öga med en spetsad påle och fly från den ö där han och hans manskap hållits som fångar. Odysseus lyckas lura Polyfemos med en list. När Polyfemos frågade efter Odysseus namn svarade Odysseus att han hette ”Ingen”. 

När Odysseus och hans mannar förblindat Polyfemos genom att driva pålen i hans enda öga skrek Polyfemos till sina cyklopkamrater ”Ingen har förblindat mig”. Det är inte för inte Odysseus hade det stående epitetet ”Den kvicktänkte”. Odysseus och hans män klängde sig fast under Polyfemos får och tog sig ur grottan hängande under fåren så inte cykloperna såg dem.

Polyfemos förekommer även i andra historier, till exempel den om hans olyckliga kärlek till havsnymfen Galatea.

Se även
 Homeros: Odysséen
 Mytologi: Jättar och jättedödare
 Polyfem förvandlad (bok av Willy Kyrklund)

Referenser

Externa länkar

Jättar i grekisk mytologi
Polyneikes

Polyneikes  var i grekisk mytologi son till  kung Oidipus och Iokaste i Thebe samt yngre broder till Eteokles. Han gifte sig med Adrastos dotter Argeia och tillsammans fick de sonen Thersandros.

Då Oidipus landsförvisats skulle hans söner dela på makten över staden. De råkade dock i tvist och Polyneikes tvangs också han i landsflykt vilket gav upphov till "de sju hjältarnas" fälttåg mot Thebe. I striderna som följde dödades både han och Eteokles i tvekamp med varandra. Därpå deklarerade deras morbror Kreon att Polyneikes kropp inte fick begravas vilket ledde till konflikten mellan honom och Antigone.

Källor 
Store norske leksikon

Se även 
 Aiskylos: De sju mot Thebe 
 Sofokles: Antigone

Personer i grekisk mytologi
Pomona

Pomona var fruktens, fruktträdens och trädgårdarnas gudinna i romersk mytologi. 

Namnet härleds från pomum, ”äpple”. Hon gällde som maka till Vortumnus som även hade med frukter att göra. Hon troddes vaka över fruktträden och deras omskötsel. Hon associerades egentligen inte med frukten som sådan utan med fruktträdens blomning. 

Enligt den myt som återberättades av Ovidius, var Pomona ursprungligen en skogsnymf som avböjde Silvanus och Picus, men gifte sig med Vertumnus sedan han hade lurat henne utklädd till en gumma.  

Pomona och Vortumnus delade på en festival som hölls till deras ära i Rom 13 augusti varje år. Pomona hade sin egen präst i Rom, kallad flamen Pomonalis. Förnämligast dyrkades hon dock på landsbygden. En helig lund kallad Pomonal, som låg utanför Ostia, var helgad till henne. Hennes attribut var beskärningskniven. 

Liksom Vertumnus avbildas Pomona ofta med trädgårdskniven och skötet fullt av frukter, och ibland med ett överflödshorn. Till skillnad från de flesta andra romerska gudar hade hon ingen direkt grekisk motsvarighet, men hon associeras ibland med Demeter.

Källor

Externa länkar 

Gudar i romersk mytologi
Fruktbarhetsgudar
Krominans

Krominans är den del av en analog eller digital videosignal som förmedlar information om kulörton och färgmättnad. Den utgör värdet C i signalen Y/C, där Y betecknar luminansen.

Källor

Elektronik
TV-teknik
Färg
Luminans

Luminans är en  fotometrisk storhet, mätt i enheten candela per kvadratmeter. Storheten syftar på det ljus som i en viss riktning strålar ut från en viss yta och definieras av standarden ISO 31. Beteckningen är L, (Lv), och enheten förkortas cd/m².

En CGS-enhet för luminans är stilb (sb), där 1sb=104 cd/m2 .

Annan betydelse 
Begreppet "ljusstyrka" eller "luminans" används inom videotekniken som en informell benämning för den svartvita delen i en videosignal (värdet Y i signalen Y/C). Dessa synonyma begrepp motsvarar inte de olika fotometriska begreppen med samma namn. Jämför även krominans, som relaterar till färgdelen i videosignalen.

Se även 
 Ljusstyrka - fotometrisk storhet, mätt i enheten candela
 Illuminans - belysningsstyrka instrålningen av ljus – ljusflöde per areaenhet  – till en viss yta
 Lumen - SI-enheten för ljusflöde.

Referenser

Fysikaliska storheter
Måttenheter
Belysning
TV-teknik
Videosignal

Videosignal är en elektrisk signal som innehåller information om luminans (ljusstyrka) och krominans (färgton och färgmättnad) för varje bildpunkt på en bildskärm. En bildpunkts färgsignal skapas ur de tre primärfärgerna rött, grönt och blått (R, G, B). Dessutom ingår synkroniseringpulser som styr så att bilden återges stabilt.

Distribution
Videosignaler transporteras genom kablar eller radiovågor. De mest förekommande system som handskas med videosignaler är:
 högfrekventa signaler som i exempelvis antenn,
 komposit- eller sammansatt video (CVBS) som i exempelvis Cinchkontakter (RCA-kontakter),
 luminans/krominans (Y/C) som i exempelvis S-video,
 komponentvideo (Y, R-Y, B-Y) och
 röd-, grön- och blåsignaler (RGB) som i exempelvis datorskärmar.

Ju mer signalen förändras från sin ursprungliga form (R, G, B) desto större blir distorsionen, det vill säga när man lägger ihop ljus och färg förloras information av ursprungssignalen.

Referenser

Noter 

TV-teknik
Färgmättnad

Ordet färgmättnad eller mättnad används i dagligt språk för att ange intensiteten hos en färg. Den engelska motsvarigheten är saturation, ett ord som exempelvis används i datorgrafikens färgblandningsprogram HSL och HSV (även kallat HSB och på svenska NMI). Problemet är att mättnad inte definieras likadant i dessa båda system, och inte heller inom färgvetenskapen som helhet. Här presenteras några av dess alternativa definitioner.

I vardagsspåket används mättnad oftast för att ange hur stark färgen är, på ett sätt som motsvarar kulörthet i färgsystemet NCS.

I den kolorimetriska färgrymden CIELAB finns ingen officiell definition av mättnad, men kolorimetrin brukar definiera mättnad hos färgat ljus som förhållandet mellan dess colourfulness och dess brightness. Att vi här använder de engelska orden beror på att en översättning till svenska skulle skapa ytterligare förvirring, eftersom det svenska ordet ljushet har en vidare betydelse än det engelska brightness. Inom kolorimetrin skiljer man alltså mellan mättnad och färgstyrka.

I färgsystemet Munsell finns ingen definition av mättnad, och i färgsystemet NCS definieras mättnad som förhållandet mellan en färgs kulörthet och dess vithet.

Se även
 Krominans

Källor

Färglära
Géza II av Ungern

Géza II, född 1130 död 1162, var Kung av Ungern 1141-1162. 

Son till Bela II av Ungern.

Gift med Eufrosyne av Kiev.

Barn:
 Stefan III av Ungern.

Referenser 

Ungerns regenter
Födda 1130
Avlidna 1162
Huset Árpád
Män
Personer i Ungern under 1100-talet
Lista över Sachsens regenter

Detta är en lista över Sachsens regenter (ofullständig).

Hertigar av Sachsen 
 1137-1138 Henrik den stolte
 1138-1142 Albrekt Björnen
 1142-1180 Henrik Lejonet
 1180-1212 Bernhard III
 1212-1260 Albrekt I
 1260-1272 Johan I i samregering med Albrekt II. Hertigdömet delades 1272 i två delar. Johan I regerade till 1285 vidare i Sachsen-Lauenburg, Albrekt II regerade till 1298 Sachsen-Wittenberg.

Kurfurstar av Sachsen 
Genom den gyllene bullan upphöjde kejsaren Karl IV 1356 hertigarna av Sachsen-Wittenberg till kurfurstar.

Huset Askanien 
 1356 Rudolf I av Sachsen-Wittenberg (omkr. 1284–1356)
 1356–1370 Rudolf II av Sachsen-Wittenberg (omkr. 1307–1370)
 1370–1388 Wenzel I av Sachsen-Wittenberg (omkr. 1337–1388)
 1388–1419 Rudolf III av Sachsen-Wittenberg (död 1419)
 1419–1423 Albrekt III av Sachsen-Wittenberg

Huset Wettin 
Efter att Albrekt III avlidit utan arvingar 1423 förlänade kejsar Sigismund Sachsen-Wittenberg och kurfurstevärdigheten till markgrevarna av Meissen, av huset Wettin.
 1423-1428 Fredrik den stridbare
 1428-1464 Fredrik den saktmodige. 1485 delades Sachsen mellan hans söner Albrekt och Ernst. Ernsts ättlingar regerade Sachsen-Wittenberg och innehade kurfurstetiteln. Albrekts ättlingar regerade fram till 1547 som hertigar av Sachsen, med säte i Dresden.
 1464-1486 Ernst
 1486-1525 Fredrik den vise
 1525-1532 Johan den ståndaktige
 1532-1547 Johan Fredrik den högsinte. Genom hans förlust i Schmalkaldiska kriget övergick kurfurstetiteln till Moritz av den albertinska linjen.
 1547-1553 Moritz
 1553-1586 August I
 1586-1591 Kristian I
 1591-1611 Kristian II
 1611-1656 Johan Georg I
 1656-1680 Johan Georg II
 1680-1691 Johan Georg III
 1691-1694 Johan Georg IV
 1694-1733 Fredrik August I
 1733-1763 Fredrik August II
 1763-1763 Fredrik Kristian
 1763-1806 Fredrik August III, blev 1806 kung av Sachsen.

Kungar av Sachsen 
 1806-1827 Fredrik August I
 1827-1836 Anton
 1836-1854 Fredrik August II
 1854-1873 Johan I
 1873-1902 Albert
 1902-1904 Georg
 1904-1918 Fredrik August III, förlorade tronen 1918 i tyska novemberrevolutionen.

Se även 
 Sachsen-Coburg-Gotha
 Sachsen-Lauenburg
 Sachsen-Wittenberg

Tysklands kungligheter
Sachsen
Sachsens historia
Sachsen-Lauenburg

Sachsen-Lauenburg var ett hertigdöme som var beläget i det som idag är Kreis Herzogtum Lauenburg i Schleswig-Holstein i Tyskland.

Provinsen Lauenburg kom efter Henrik Lejonets fall till huset Askanien. Det lydde 1203–1224 under Valdemar Sejr och blev 1260 ett särskilt hertigdöme under namnet Sachsen-Lauenburg. Det tillhörde därefter huset Askaniens äldre linje, till vilken den sachsiska kurfurstevärdigheten var knuten till 1356. Vid huset Sachsen-Lauenburgs utslocknande 1689 kom flera tronpretendenter att slåss om området. Som segrare utgick hertig Georg Wilhelm av Lüneburg-Celle. Efter hans död tillföll landet Hannover. Perioden 1803–13 var Sachsen-Lauenburg besatt av fransmännen, 1815 kom det till Preussen men överlämnades till Danmark i utbyte mot Svenska Pommern.

Efter dansk-tyska kriget 1864 ingick Sachsen-Lauenburg personalunion med Preussen 1865 och inträdde som särskild stat i Nordtyska förbundet och Tyska riket men införlivades 1876 med Preussen.

Kända hertigar 
 1368–1412 Erik IV av Sachsen-Lauenburg
 1412–1436 Erik V av Sachsen-Lauenburg
 1436–1463 Bernhard II av Sachsen-Lauenburg
 1463–1507 Johan V av Sachsen-Lauenburg
 1507–1543 Magnus I av Sachsen-Lauenburg
 1543–1581 Franz I av Sachsen-Lauenburg
 1581–1619 Franz II av Sachsen-Lauenburg
 1619–1642 Frans Albrekt av Sachsen-Lauenburg

Källor

Noter 

Historiska monarkier
Historiska tyska stater
Schleswig-Holsteins historia
Svensk uppslagsbok
Sachsens historia
Historiska hertigdömen
Stater och territorier bildade 1296
Stater och territorier upplösta 1876
Norra Österbotten

Norra Österbotten (finska Pohjois-Pohjanmaa) är ett landskap i Uleåborgs län i Finland, inte att förväxla med Nordösterbotten, som avser norra svenskspråkiga Österbotten. Landskapet är beläget vid Bottenvikens östra kust. Huvudorten i Norra Österbotten är staden Uleåborg, som är norra Finlands största stad. Historiskt sett är landskapet en del av Österbotten. Norra Österbotten är enspråkigt finskt.

Kommuner 
Sedan den 1 januari 2016 finns det 30 kommuner i landskapet; de 11 städerna är markerade med fetstil.

 Alavieska
 Brahestad
 Haapajärvi
 Haapavesi
 Ijo
 Kalajoki
 Karlö
 Kempele
 Kuusamo
 Kärsämäki
 Limingo
 Lumijoki
 Merijärvi
 Muhos
 Nivala
 Oulais
 Pudasjärvi
 Pyhäjoki
 Pyhäjärvi
 Pyhäntä
 Reisjärvi
 Sievi
 Siikajoki
 Siikalatva
 Taivalkoski
 Tyrnävä
 Uleåborg
 Utajärvi
 Vaala
 Ylivieska

Kommunen Vaala tillfördes 1 januari 2016 från Kajanaland.

Välfärdsområde 
Hela landskapet tillhör Norra Österbottens välfärdsområde som ansvarar för social- och hälsovård samt räddningstjänst.

Norra Österbottens vapen 

Trots att Norra Österbotten enbart utgör en del av det område som tidigare var det historiska landskapet Österbotten, är dess landskapsvapen nästan identiskt med det historiska landskapets vapen.

Se även 
 Landskap i Finland
 Nordbotten

Externa länkar 

 Norra Österbottens förbund

Källor 

 
Det historiska landskapet Österbotten
Lista över Holsteins regenter

Lista över Holsteins regenter finns för:

*Lista över grevar av Holstein 1111–1459
Lista över grevar och hertigar av Holstein-Gottorp 1544–1763
Säkerhetskopiering

Säkerhetskopiering (eng: backup) är kopiering av data för att kunna återställa det om originalet skadas eller försvinner. Säkerhetskopiering ingår som en viktig del av administration av datasystem, men också enskilda användare rekommenderas att spara kopior av viktiga filer. I synnerhet sådana privata kopior kan användas också för att återställa en viss version av ett dokument.

Säkerhetskopior lagras oftast på ett medium frånskilt det medium originalet kopieras från. Vanligt är att hemanvändare kopierar filerna till USB-minnen eller externa hårddiskar eller bränner sina filer på CD eller DVD (tidigare diskett) och företag skickar sina filer via ett datornätverk till en central dator. För stora mängder data används ofta magnetband tillsammans med bandstationer och ibland bandrobotar. Ofta görs säkerhetskopiering online för att förvara viktiga data på en annan geografisk plats.

Säkerhetskopiorna har framförallt två användningar: återställande av enskilda filer som gått förlorade och återställande av hela systemet efter dataintrång, omfattande hårdvarufel eller olyckor (till exempel brand eller översvämning).

Vid återställande av hela systemet på en gång är det väsentligt att de relevanta säkerhetskopiorna finns tillgängliga i någorlunda enhetlig form, till exempel inte utspridda på ett stort antal magnetband eller cd-skivor. För att säkerhetskopiorna skall täcka också nya versioner av filerna bör nya säkerhetskopior av ändrade filer göras ofta. En kompromiss mellan dessa mål är att en fullständig säkerhetskopia av systemet tas med längre mellanrum (till exempel månatligen), medan filer förändrade sedan senaste större säkerhetskopiering lagras skilt, ofta i flera nivåer (filer ändrade under veckan eller senaste dag).

Det finns också ofta en motsättning mellan å ena sidan hur lätt säkerhetskopieringen och hur lättillgängliga säkerhetskopiorna är och å den andra hur tryggade de är mot vissa hot: säkerhetskopior tillgängliga över nätet kan komma att förstöras genom dataintrång, kopior lagrade på en närbelägen maskin kan förstöras genom samma blixtnedslag och kopior nära datorn kan förstöras vid samma brand.

Säkerhetskopiering på nätet 
Förutom att säkerhetskopiera på enheter anslutna lokalt kan säkerhetskopieringen göras över nätet. Man kan antingen skapa säkerhetskopian lokalt och överföra den med normala filöverföringsprogram (ftp, scp etc.) eller använda program som jämför det lokala filsystemet med en kopia (eller en beskrivning av kopian) på den andra datorn, med säkerhetskopieringsprogramvara eller till exempel programvara för spegling (till exempel rdist). Någon kopia bör förvaras otillgänglig från nätet så att den inte kan förstöras vid dataintrång.

Det finns även molntjänster som erbjuder automatisk säkerhetskopiering till ett lagringsutrymme på Internet, såsom F-secure och Diino.

Datasäkerhet
Systemverktyg
Förberedelser inför framtiden
Baud

Baud [båd] eller Bd är en måttenhet för hur många gånger per sekund en signal ändras. I tidiga modem motsvarade en puls en databit. En siffra, ett alfabetiskt tecken eller ett styrtecken byggs upp av en startbit, 7-8 databitar, 1-2 stoppbitar och eventuellt en paritetsbit, vilket innebär att ett modem med kapaciteten 300 Baud kunde överföra ca 30 tecken per sekund.

Moderna modem uppnår höga datahastigheter genom selektiv modulering. Genom att använda fasmodulering med tolv olika fasvinklar (30° intervall) där fyra av dem dessutom kan ha två olika amplitudvärden (amplitudmodulering) kan ett modem uppnå 56 600 bits/sekund eller mer.

Enheten är uppkallad efter Émile Baudot (1845–1903).

Referenser

Kommunikation
Måttenheter
Jolt Cola

Jolt Cola är en coladryck. Jolt Cola har fått en viss popularitet, framför allt bland datorintresserade ungdomar, eftersom den innehåller extra mycket koffein. Jolt Cola har blivit kult inom datorspels- och LAN-kretsarna. Ca 30 % av all Jolt Cola som säljs i Sverige säljs på Dreamhack under ett fåtal dagar.

Mängden koffein i Jolt Cola är dubbelt så stor som i Coca-Cola, cirka 66 mg per 33 cl-burk (cirka 200 mg/l). Den slogan som användes förr på burkar i USA är "All the Sugar, Twice the Caffeine", medan den svenska, som fortfarande används, lyder "Caffeine x 2". (Som jämförelse kan nämnas att bryggkaffe innehåller ungefär 800 mg/l)

Jolt lanserades i Sverige runt 1995 av Gray's American Stores i Sverige.
I Sverige fanns Jolt Cola i 33 cl burkar och 50 cl PET-flaskor. Den svenska och finska Jolt Colan innehåller båda 338 mg koffein per liter. År 2006 började Jolt använda en ny design (med en ny logotyp) på burkarna och flaskorna.

I slutet av september 2009 ansökte Jolt Co Inc. om konkursskydd, så kallat Chapter 11-förfarande, eftersom de i USA endast köpt in 27 miljoner av de 90 miljoner burkar de lovat att köpa in från tillverkaren Rexam. Tillgångarna köptes upp och Jolt återintroducerades, Gray's American Stores meddelade den 10 juni 2011 att de återigen ska saluföra Jolt såväl i butik som via nätet med start i slutet på juli 2011. Den återintroducerade Jolt-drycken har dock ett annat recept än den tidigare versionen.

2013 återuppstod Jolt Colan i Sverige under namnet Volt Cola, lanserat av en tidigare licenstillverkare av Jolt Cola med nästan samma smak och recept som originalet.

2017 annonserade Gray's American Stores att Jolt Colan återvänder till den svenska marknaden i slutet av året. Detta skett kort efter att företaget annonserat att det planerat en återlansering för Jolt Colan, åtta år efter konkursen. Burken har den klassiska designen från 80-talet och är producerad med originalreceptet. Den här varianten anses dock i allmänhet vara mindre lik originalet än Volt Cola.

Noter

Externa länkar
Grays American Store - Generaldistributör
Ett av de första testen av nya Jolt Cola 2017 (Sockerbiten)

Cola
Energidrycker
Aura

Aura eller Aurá kan syfta på

 Aura – en poetisk nationspersonifikation av Finland, se Finlands mö
 Aura (alternativmedicin) – en sorts energifält som teosofin och alternativmedicinen anser finns runt allt levande, och ibland även födoämnen och vatten
 Aura (epilepsi) – förkänsla, inledning på ett epileptiskt anfall
 Aura (galleri) – ett galleri i Lund
 Aura (konstteori) –  ett nyckelbegrepp i Walter Benjamins essä “Konstverket i reproduktionsåldern” från 1936
 Auramigrän –  ett övergående fokalt neurologiskt fenomen som inträffar före eller under huvudvärken från migrän
 1488 Aura – en asteroid

Personer

Efternamn
 Jalo Aura (1886–1947, minister i folkförsörjningsministeriet 1943–1945

 Teuvo Aura (1912–1999), finsk statsminister

Förnamn
 Betty Elfving (1837–1923), finländsk författare som använde namnet som pseudonym
 Aura Dione (1985–), den danska sångerskan Maria Louise Joensen

Fartyg 
 Aura I – ett finländskt örlogsfartyg
 Aura II, ett finländskt örlogsfartyg

Kultur 
 Aura (.Hack) – en figur i .Hack
 Aura (kalender) – litterär kalender utgiven i Åbo 1817–1818,
 Aura (roman) – en roman av Carlos Fuentes
 Aura: Fate of the Ages – ett spel
 Konstföreningen Aura – en konstförening i Lund, grundad 1928

Geografi

Brasilien 

 Rio Aurá

Etiopien 

 Āwira Wenz, vattendrag, 
 Aura (distrikt i Etiopien),

Finland 

 Aura kommun – en kommun vid Aura å, 
 Aura stationssamhälle huvudort för kommunen Aura, 
 Aura å i Egentliga Finland,

Franska Polynesien 

 Atoll Kaukura, atoll, Îles Tuamotu-Gambier,

Kuba 

 Río Aura

Mexiko 

 San José de Aura, ort, Coahuila, Progreso, 
 Aura (periodiskt vattendrag), Sonora, 
 Canal El Aura
 Cañada Aura

Se även
 Cañón El Aura – flera
 Cerro El Aura – flera

Mikronesiens federerade stater 

 Uranie Bank - South Tip, djuphavsberg, Chuuk, Polowat Municipality,

Norge 

 Aura (Møre og Romsdal fylke) – ett vattendrag 
 Aura (Oppland fylke) – ett vattendrag 
 Aure kommun – en kommun i Møre og Romsdal fylke

Tyskland 

 Aura im Sinngrund – kommun, Bayern, Regierungsbezirk Unterfranken, 
 Aura an der Saale – kommun, Bayern, Regierungsbezirk Unterfranken,
AI

AI eller Ai kan syfta på:

AI – intelligens hos maskiner eller programvara, se Artificiell intelligens
A.I. – Artificiell Intelligens – en film av Steven Spielberg
AI – en halvkanton i nordöstra Schweiz, se Appenzell Innerrhoden
AI – en internationell frivilligorganisation och ideell organisation, se Amnesty International
Ai (stad) – en stad i Gamla testamentet i Bibeln
Ai (musikgrupp) – en svensk popgrupp som främst uppmärksammades för sin medverkan i Melodifestivalen 1999
a.i. – en förkortning för ad interim
.ai – nationell toppdomän för Anguilla
.ai - filändelse för ett illustrationsprogram, se Adobe Illustrator
 Ai, Marshallöarna – ö i Marshallöarna

Se även 
 Pulau Ai  – öar i Indonesien
Glas (bilmärke)

Glas, Hans Glas GmbH, Isaria Maschinenfabrik, Dingolfing, Tyskland, biltillverkare 1955-1968.

Historia
1883 grundades Landmaschinenfabrik GLAS som tillverkades jordbruksmaskiner. Under 1940-talet vek marknaden för jordbruksmaskiner och familjeföretaget, då under ledning av Hans Glas, ville byta inriktning. Man tog intryck från Italien, där Vespans segertåg börjat. Man utvecklades Goggon, en solid skotermodell som blev en stor framgång.

Goggomobilen
1955 lanserade Glas småbilen Goggomobil som konkurrerade med bl.a. Messerschmitt på en exploderande småbilsmarknad i Västtyskland. Goggomobilen finansierades av framgångarna med Goggo-skootern. Goggomobil byggdes från 1955 och fanns med flera motoralternativ 250cc, 300cc och 400cc, 2-cyl. tvåtakts svansmotorer.

Satsning på stora modeller
När marknaden för småbilar krympte satsade företaget på stora och lyxiga sedan- och coupémodeller som Glas 1700 och Glas V8, som designats av Pietro Frua. Glas GT och Glas 1700 lanserades vid bilsalongen IAA i Frankfurt 1963. Kontrasten med den lilla folkbilen Goggomobil var enorm och många förundrades över företagets förvandling.

I juli 1966 lanserades Glas V8 som var företagets sista försök att etablera sig i lyxbilsklassen. Marknaden tog inte till sig bilarna i så hög grad som man hoppats och Glas övertogs i november 1966 av BMW. Glas satsning på stora bilar hade varit nödvändig men samtidigt hade bilmarknaden hårdnat betydligt i Västtyskland i början av 1960-talet. Glas var inte ensamma om problemen, Borgward i Bremen hade gått i konkurs 1961.

Modeller

Personbilar
 Glas GT
 Glas 1700
 Glas V8

Museum
GLAS-Museum finns i Dingolfing.

Se även
Goggomobil
BMW

Referenser

Källa: NE

Externa länkar
GLAS Automobil Club International e.V.

Företag bildade 1883
BMW
Ej längre existerande tyska fordonstillverkare
Ej längre existerande tyska biltillverkare
Företag upplösta 1968
Glas (olika betydelser)

Glas kan syfta på:

 Glas – en oorganisk smälta som har stelnat till fast form utan att kristallisera
 Glasbruk – en plats för tillverkning av glasprodukter
 Dricksglas – glas som används som dryckeskärl
 Glas (bilmärke) – ett tyskt bilmärke
 Glas (bok) – en bok från 1974 av den franske filosofen Jacques Derrida
 Glas (tidsenhet) –  en tidsenhet som tidigare användes inom sjöfarten och som motsvarar en halvtimma
 Glas (tidskrift) – svensk tidskrift grundad 1933
 Timglas – ett instrument för tidmätning
 Vulkaniskt glas – ett samlingsnamn för olika magmatiska bergarter som blivit till genom att magma kylts och stelnat hastigt obsidian

Se även 
 Glass (olika betydelser)
Minoru Yamasaki

Minoru Yamasaki, född 1 december 1912 i Seattle, död 6 februari 1986 i Bloomfield Hills, Michigan, var en amerikansk arkitekt av japansk börd. 

Bland annat känd för att ha ritat Pruitt-Igoe (färdigställt 1955) i Saint Louis och tvillingtornen för World Trade Center i New York som stod klara 1973.

Källor

Amerikanska arkitekter under 1900-talet
Personer från Seattle
Män
Födda 1912
Avlidna 1986
Alumner från University of Washington
Alumner från New York University
Alumner från Bates College