Haparanda kommun

Haparanda kommun eller Haparanda stad är en kommun i Norrbottens län i landskapet Norrbotten i Sverige. Centralort är Haparanda.

Genom ett landskap som svallats av vågor under landhöjningen går Torne älv. Service- och tjänstesektorerna dominerar det lokala näringslivet som traditionellt varit starkt beroende av gränshandeln. 

Från att kommunen bildades 1971 och fram till 1995 ökade befolkningen, därefter har befolkningen minskat. Efter valet 2018 fick Socialdemokraterna ge upp makten till förmån för borgerligt styre.

Administrativ historik

Kommunens område motsvarar socknarna: Karl Gustav och Nedertorneå. I dessa socknar bildades vid kommunreformen 1862 landskommuner med motsvarande namn. I området låg även Haparanda stad, bildad 1842 som 1863 bildade en stadskommun.

Kommunreformen 1952 påverkade inte indelningarna i området, då varken Västerbottens eller Norrbottens län berördes av reformen.

1969 uppgick Nedertorneå landskommun och Karl Gustavs landskommun i Haparanda stad. Haparanda kommun bildades vid kommunreformen 1971 genom en ombildning av Haparanda stad. 

Kommunen ingår sedan bildandet i Haparanda domsaga.

Kommunen benämns i olika sammanhang Haparanda stad (se Lista över kommuner i Sverige som använder begreppet stad).

Kommunen ingår sedan 2000 i Förvaltningsområdet för finska och för meänkieli, kommunnamnet på både språken är Haaparannan kunta.

Geografi
Haparanda kommun ligger vid gränsen till Finland och tätorten Haparanda ligger där Torne älv mynnar ut i norra Bottenviken.

Topografi och hydrografi

I regel har kommunens sjöar och vattendrag en riktning från nordväst till sydöst, vilket kan härledas till berggrunden sprickbildningar. I kommunens östra delar utgörs berggrunden av basiska magmatisk bergarter vilket ger näringsrik jord. Kring kustnära områdena och skärgårdens öar har områden svallats av vågorna i samband med landhöjningen vilket gett kalspolade hällmarker, områden med klapperstensvallar och tidigare vikar som fyllts med sediment. Den svallade terrängen har gett upphov till växtsamhällen med artrikedom, så kallade blockstrandängar med flora som exempelvis blodnycklar, bottenviksmalört och strandviva. Fält med välutbildade sanddyner återfinns på öarna Sandskär och Seskar-Furö. Torneälven tillhör kommunens mest värdefulla områden och är en av landets fyra sista outbyggda älvar. Landskapet påverkas av den häftiga isgången i samband med vårsmältningen. Det varma sommarklimatet i älvdalen ger möjligheter till odling, samtidigt fylls området med nordliga arter som polargullpudra, nordlig backruta och hänggräs.

Naturskydd
I kommunen finns nationalparken Haparanda skärgård som bildades 1995 och omfattar totalt 6600 hektar. Den största ön Sandskär  har långa sandstränder och sandformationer. Som kontrast finns också urskog, blommande strandängar, torra enbuskhedar och frodiga björklundar. År 2022 fanns fem naturreservat i kommunen – Torne-Furö i Skomakarfjärden, Tervajänkkä med myr- och skogsmark, Haparanda-Sandskär i anslutning till nationalparken, Säivisnäs på en fastlandsudde samt Riekkola-Välivaara som även är klassat som Natura 2000-område.

Administrativ indelning
Fram till 2016 var kommunen för befolkningsrapportering indelad i en församling, Haparanda församling.

Från 2016 indelas kommunen istället i två  distrikt, vilka motsvarar de tidigare socknarna – Karl Gustav och Nedertorneå-Haparanda.

Tätorter 
Vid tätortsavgränsningen av Statistiska centralbyrån den 31 december 2015 fanns det fyra tätorter i Haparanda kommun. Sedan dess har Karungi blivit omklassificerad till småort.

Centralorten är i fet stil.

Styre och politik

Styre
Efter valet 2018 skedde ett historiskt skifte när Socialdemokraterna fick ge upp makten efter 46 år till förmån för en koalition bestående av Centerpartiet, Kristdemokraterna, Moderaterna och Sjukvårdspartiet. Koalitionen uppgav att fokus skulle ligga på "barnomsorg och skola, äldreomsorg och näringslivets möjligheter till utveckling".

Kommunfullmäktige

Presidium

Mandatfördelning i Haparanda kommun, valen 1970–2022
Antalet mandat i kommunfullmäktige var 41 från och med valet 1970 till och med valet 1994. Från valet 1998 minskades antalet mandat till 35 och från valet 2018 till 31. Socialdemokraterna har ett starkt stöd i kommunen och har varit det största partiet i samtliga kommunval från 1970 och framåt. 
Det näst största partiet har varit Centerpartiet i samtliga val förutom tre: 1998, 2002 och 2006, då Moderaterna var det näst största partiet.

Nämnder

Kommunstyrelse
Totalt har kommunstyrelsen 11 ledamöter, varav fyra tillhör Socialdemokraterna, tre tillhör Centerpartiet, två tillhör Norrbottens sjukvårdsparti, ett tillhör Moderaterna och ett tillhör Kristdemokraterna.

Lista över kommunstyrelsens ordförande

Övriga nämnder

Partiers starkaste stöd i kommunalvalet 2022 

Exklusive uppsamlingsdistrikt. Partier som fått mer än en procent av rösterna i minst ett valdistrikt redovisas.

Vänorter
Haparanda kommun har tre vänorter:
 Hammerfest, Norge
 Ikast, Danmark
 Širvintos, Litauen
Tidigare hade kommunen även ett vänortssamarbete med ryska Kovdor. Men i samband med Rysslands invasion av Ukraina 2022 konstaterade socialdemokratiske kommunpolitikern Bengt Westman att samarbetet inte behövde sägas upp utan konstaterade att "Det finns inget avtal att säga upp, det har inte förekommit något samarbete på många år”.

Ekonomi och infrastruktur

Näringsliv

Service- och tjänstesektorerna dominerar det lokala näringslivet. Livsmedelstillverkaren Polarica AB är det företag som utmärker sig bland industrierna. I kommunen finns även ett antal små verkstads- och IT-företag. Traditionellt har gränshandeln varit viktig och centralorten betydelse för gränshandeln stärktes ytterligare i och med att Ikea slog upp portarna där 2006.

Turism

Kukkolaforsen, som är den viktigaste av natursevärdheterna i Haparanda och Torneå kommuner, ligger i Kukkola, 15 kilometer norr om Haparanda och Torneå. Forsen är 3 500 meter lång och har en fallhöjd på cirka 14 meter.

Infrastruktur

Transporter
I södra delen av kommunen, längs Bottenviken, går Europaväg 4 från väst till öst och vidare till Finland. I norra delen av kommunen går länsväg 398 och längs gränsen mot Finland löper länsväg 400. 

Norra stambanan upp till Boden var klar 1894 och därefter anslöts fler och fler orter. Karungi anslöts 1913. Järnvägen kom att bli särskilt viktig under första världskriget då det var Tsarrysslands enda fredliga förbindelse västerut. Två år senare var järnvägen till Haparanda klar. År 1919 stod järnvägsförbindelsen med Finland klar. Järnvägen anpassade för multinationella tåg och fick både rysk-finsk och svensk spårvidd. Den 15 januari 2013 stod den nya Haparandabanan klar, ett bygge som pågick från 2006. Den beskrivs som "den enda järnvägen som binder samman Sverige med Finland och Ryssland".

Befolkning

Demografi

Befolkningsutveckling
Kommunen har  invånare (), vilket placerar den på  plats avseende folkmängd bland Sveriges kommuner.

Utländsk bakgrund
År 2021 utgjorde antalet invånare med utländsk bakgrund (utrikes födda personer samt inrikes födda med två utrikes födda föräldrar) eller 51,1 procent av befolkningen. Kommunen var då den en av svenska kommuner med störst andel invånare som hade utländsk bakgrund, efter Botkyrka kommun och Södertälje kommun.

Invånare efter de 10 vanligaste födelseländerna
Följande länder är de 10 vanligaste födelseländerna för befolkningen i Haparanda kommun. Tabellen innehåller dock 11 länder då lika många personer var födda i Etiopien och Sudan.

Språk
Bygden i kommunen har traditionellt varit finsk- och meänkielispråkig, men under 1900-talet vann svenskan stadigt terräng på landsbygden och den är nu det klart dominerande språket i de yngre generationerna.

I centralorten däremot var förhållandena annorlunda och utvecklingen har där gått i närmast omvänd riktning. Den nygrundade staden Haparanda lockade till sig människor från många olika delar av Sverige och hade därför redan på 1800-talet en svenskspråkig majoritet, varför staden i språkvetenskapliga verk till och med betecknades som en svensk språkö. Haparanda var länge den enda orten i Tornedalen där andelen enspråkigt svenska översteg andelen enspråkigt finska. Dock lärde sig många av de inflyttade svenskarna också att tala finska som andraspråk; funktionell tvåspråkighet var en nödvändighet med tanke på stadens läge.

I dag har finskan, på grund av stor inflyttning av framför allt sverigefinnar under senare delen av 1900-talet, fått en mycket stark ställning i Haparanda tätort och i Marielund, som i praktiken utgör en förort till Haparanda.

Haparanda kommun omfattas av minoritetsspråkslagstiftningen, och tillhör förvaltningsområdet för finska och meänkieli.

Kultur

Kulturarv
I kommunen finns två världsarv – Struves meridianbåge och Perävaara. Struves meridianbåge inkluderar fyra mätpunkter som astronomen Wilhelm Struve använde för att besvara 1600-talets vetenskapsmän på frågan "Är jorden verkligen helt rund?". I Perävaara finns ett kryss, som relaterar till Struves meridianbåge, på en sten belägen på en höjd i området som är det "enda bevarade spåret efter den gradmätning som Selander och Skogman gjorde här i mitten av 1800-talet". 

I kommunen fanns det två byggnadsminnen år 2022 – Forslundsgården i Vojakkala och Haparanda stationshus. Ett annat kulturarv är Hermansons Handelsgård som byggdes 1832. Gården inkluderar en huvudbyggnad med två kök och tolv rum samt tolv magasin.

Kommunvapen

Blasonering: I fält av silver en från ett grönt treberg mellan två uppväxande gröna aspar under en sol av guld uppskjutande riksgränsstolpe av guld med ett blått klot, belagt med tre kronor av guld och krönt med ett kors av guld, lagd över ett svävande, genomgående, nedtill rakt avskuret blått treberg.

Vapnet återfinns i ett kungligt brev från 1828. Haparanda hade grundats efter det att Sverige avträtt Finland och riksgränsen dragits i Torne älv. Bilden syftar naturligtvis på läget intill gränsen. Vapnet fastställdes inte av Kunglig Majestät, men registrerades för den nya kommunen i Patent- och registreringsverket 1977.

Se även
Personer med anknytning till Haparanda kommun

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Haparanda kommuns officiella webbplats

Sveriges kommuner
Tornedalen
 
Finska förvaltningskommuner
Kommuner i förvaltningsområdet för meänkieli