kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Distikon

Distikon (av grek. di, dubbel; stichos, vers), är ett forngrekiskt versmått som består av två rader. Den första raden är en hexameter och den andra en pentameter. Under antiken, i såväl Grekland som Rom, användes versmåttet vid skrivandet av en elegi. Därför talar man emellanåt om själva versmåttet som ett elegiskt distikon. I plural heter det distika.

Ett svenskt exempel och ett forngrekiskt 
Ett exempel på ett svenskt distikon kan hämtas ur en obetitlad elegi av Stagnelius. Betoningen är här särskilt markerad. Cesuren i mitten av varje rad är också förtydligad.

Vän! I för/ödelsens /stund, (|) när ditt /inre av /mörker be-/täckes,
när i ett / avgrunds-/djup (|) minne och /aning för-/gå. 

Och denna forngrekiska elegi av Kallimachos, i svensk tolkning av Vilhelm Ekelund, består således av tre distika.

Tidigt i gryende dag Melanippos till bålet vi förde;nu vid den sjunkande sol sjunker för egen hand
systern Basilo till skuggorna ned i förtvivlande smärta.Icke en mörkare dag såg Aristippos' hus.
Tystnad den glada boning; tyst är omkring - den vidastaden höll in sitt sorl, häpen i mörknande kvälln.''

Referenser

Versmått

cs:Elegické distichon
da:Elegisk distikon
es:Dístico elegiaco
eo:Elegia distiko
ext:Dísticu elegiacu
fr:Distique élégiaque
it:Distico elegiaco
mk:Елегичен дистих
nl:Elegisch distichon
pl:Dystych elegijny
en:Elegiac couplet
Trimeter

Trimeter, även jambisk trimeter eller senar, är ett sexfotat, orimmat versmått med obundna cesurer. 
Aristoteles ansåg att den jambiska formen passade det naturliga talet och versmåttet användes under antiken i dramer och tragedier. Linjestil (versraden tillsluts med frasgräns). stikisk.

Exempel
Ur Tegnérs Frithiofs saga : 
Du vill / för son-/as. Vet / du vad / förson-/ing är?
Se mig / i ög-/at, yng-/ling, och / bliv ick-/e blek!
På jord-/en går / förson-/ar'n kring / och het-/er död.

Versmått
Herrens Härlighet

Profetiorna om Herrens Härlighet, eller Guds Härlighet är många i både Gamla och Nya Testamentet. Kristna väntar på "Kristi återkomst i Faderns Härlighet", men bahá'íer tror att Jesus hänsyftade på Bahá'u'lláh (arab. Herrens Härlighet), när han sade "Människosonen skall komma i sin Faders Härlighet" (Matt 16:27). Bahá'u'lláh vänder sig till de kristna i Den Heligaste Skriften (Lawh-I-Aqdas), där han klart uttalar att han är den som Jesus har utlovat ska komma. "Säg, O Sonens efterföljare: Har ni utestängt er från Mig för Mitt namns skull?" frågar Bahá'u'lláh i skriftens inledning.

Se även
Bahá'í och Kristus
Kristi återkomst
Kristendom
Profetior
Profeter
Religion
Gud

Kristendom
Bahai
Alexandrin

Alexandrin är ett sexfotat, jambiskt versmått med franskt ursprung. Raderna är parvis rimmade, växlande mellan kvinnliga och manliga rim, och har en  cesur efter tredje versfoten.

Frankrike 
Alexandrin härstammar från ett franskt, medeltida versepos om den grekiske härföraren Alexander den store, Li romans d'Alixandre, skrivet av Alexandre de Bernay på 1100-talet. Versmåttet har använts flitigt därefter under olika epoker, under renässansen av exempelvis Pierre de Ronsard, därefter av franskklassicismens dramatiker, sådana som Corneille och Racine, och senare av symbolismens företrädare, till exempel Stephane Mallarmé i En fauns eftermiddag och Arthur Rimbaud i hans långa, strofindelade och berättande dikt Den berusade båten.

Alexandrinen är liksom fransk hexameter sexfotad och har en stigande rytm, men till skillnad från den franska hexametern består den enbart av jamber.

Sverige 
I Sverige började alexandrin användas av Wivallius och Georg Stiernhielm. Även den svenska pseudonymen Skogekär Bergbo gjorde genomgående bruk av den i sin sonettsamling Wenerid från 1640-talet, vad gäller meter och cesur, efter mönster hämtat från Pierre de Ronsard och Martin Opitz. Skördarne av Johan Gabriel Oxenstierna är ett senare exempel på svensk, parrimmad alexandrin från århundradet efter, liksom Atis och Camilla av Gustaf Philip Creutz. I början av 1800-talet skrev Esaias Tegnér dikten Svea på detta franska versmått. Även den unge Stagnelius författade en 260 rader lång, formfulländad, epikureisk pastoral kallad Kärleken och landet med omväxlande kvinnliga och manliga rim i denna tradition. Corydon till Chloe av Gustaf Fröding är också skriven på detta versmått.

Källor

Externa länkar 
 

Versmått
Sapfisk strof

Sapfisk strof, efter den grekiska skaldinnan Sapfo från Lesbos, är ett orimmat antikt versmått som består av tre elvastaviga,  "enfotade", rader med en avslutande adonisk versrad.

Sapfisk strof användes av latinska diktare som Catullus och Horatius. Även Tomas Tranströmer har använt versmåttet.

Exempel
à la Alf Henrikson Verskonstens ABC
Den-/na /strof /är /verk-/lig-/en /myck-/et /Sap-/fisk
And-/ra /ra-/den /låt-/er /som /först-/a /ra-/den
Tre-/dje /ra-/den /di-/to, /men /fjär-/de /ra-/den
Rump-/hugg-/es /här-/med

Källor 

Versmått
Chargoggagoggmanchauggagoggchaubunagungamaugg

Chargoggagoggmanchauggagoggchaubunagungamaugg är en sjö i Massachusetts, USA. Det är det längsta namnet på en plats i USA, och det sjätte längsta i världen. Namnet betyder ungefär "engelsmän vid Manchaug vid fiskeplatsen vid gränsen". Manchaug var en indianstam som bodde vid sjön.

Insjöar i Massachusetts
Taumatawhakatangihangakoauauotamateaturipukakapikimaungahoronukupokaiwhenuakitanatahu

Taumatawhakatangihangakoauauotamateaturipukakapikimaungahoronukupokaiwhenuakitanatahu (lokalt kallad Taumata Hill) är en 305 meter hög kulle i regionen Hawke's Bay på Nordön i Nya Zeeland. Det är med sina 85 bokstäver (enligt västerländsk stavning) också världens näst längsta namn på en plats, efter Bangkoks fullständiga namn som har 150 bokstäver.

Namnet är maori, och betyder "Stället där Tamatea, mannen med det stora knät, som gled, klättrade och slukade berg, känd som landätaren, spelade på sin näsflöjt för sin älskade".

Kommentarer

Referenser

Externa länkar

Berg på Nya Zeeland
Nordön
Rune Hassner

Rune Hassner, född 13 augusti 1928 i Östersund, död 19 juli 2003 i Stockholm, var en svensk regissör, producent, fotograf och skribent. 

Rune Hassner gick som elev hos Rolf Winquist på Ateljé Uggla i Stockholm. Han började vid 19 års ålder 1947 som pressfotograf i Östersund. Vid 21 års ålder reste han till Paris och var där i åtta år som frilansfotograf. Han återkom till Sverige 1958 och blev en av grundarna av bildbyrån Tio fotografer.

Rune Hassner var chef för Fotohögskolan i Göteborg från starten 1982/83 och för Hasselblad center i Göteborg 1988-94. Han blev 1997 hedersdoktor vid humanistiska fakulteten vid Göteborgs universitet.

Rune Hassner var gift med Eva Mari Hassner (född 1933).

Filmografi 
"Jump up" (1966) 
"Myglaren" (1966)
"Hjälparen" (1967)
"Photo by Boubat" (1967)
"Bilder för miljoner" (1970)
"Ansikten och fragment av blommor", om Rolf Winqvist (1970)
"Brassai" (1971)
"Pittsburgh – porträtt av en stad", om Eugene W. Smith (1971)
"Realismens triumfer – Honoré de Balzac" (1975)
"Kina mot år 2000" (1978)
"Bilden som vapen I, II och III" (1978, 1982, 1988)

Bibliografi 
"Parispromenad", text Sven Aurén (1950)
"Sköna Frankrike", text Sven Stolpe (1951)
"Liftare och läckergommar" (1953)
"Jambo!", text Olle Strandberg (1954)
"Paris och parisarna", text Sven Aurén (1957)
"Det nya Kina" (1957)
"Lättjans öar", text Olle Strandberg (1958)
"Vår indiska by", text Sven O. Andersson (1962)
"Jacob A Riis - reporter med kamera i New Yorks slum" (1970)
"Bilder för miljoner" (1976)
"Foto Hassner" (1993)
"Rune Hassner. Bilder & ord" (2002)

Källor 
Om Rune Hasser av Jan Myrdal i Aftonbladet 27 juli 2003

Noter

Externa länkar 
 
 
 

Födda 1928
Avlidna 2003
Svenska fotografer
Svenska författare
Män
Hedersdoktorer vid Göteborgs universitet
Modefotografer
Llanfairpwllgwyngyllgogerychwyrndrobwllllantysiliogogogoch

Llanfairpwllgwyngyllgogerychwyrndrobwllllantysiliogogogoch () är en ort på ön Anglesey, i kommunen Isle of Anglesey vid Wales nordvästra kust. Befolkningen uppgick till 3 040 invånare vid folkräkningen 2001, på en yta av 0,76 kvadratkilometer. Platsen där byn ligger har varit bebyggd sedan neolitikum. Dess namn är det längsta i Wales, och det tredje längsta i världen. Vanliga kortformer är Llanfair Pwll (kymriska) eller Llanfair PG (engelska). Den statistiska byrån i Storbritannien, National Statistics, använder namnformen Llanfairpwllgwyngyll. 

Byns namn innehåller 58 bokstäver, vilket gör det till det längsta ortsnamnet i Europa. Namnet är en sammanslagning av två ortnamn, som så brukligt är på järnvägsstationer i Storbritannien. Samhället fick dock sitt långa namn redan på 1860-talet för att locka turister. Namnet hittades på av en skomakare från Menai Bridge. Tidigare hette byn Llanfair Pwllgwyngyll, vilket betyder "Den Heliga Marias kyrka i den vita hasselns dal".

Översättning av namnet 
Namnet lyder på svenska ”Den Heliga Marias kyrka i den vita hasselns dal nära den strida vattenvirveln vid helgonet Tysilio av den röda grottans kyrka".

Källor

Externa länkar 
 BBC – Llanfairpwllgwyngyllgogerychwyrndrobwllllantysiliogogogoch

Orter i Anglesey
SAF (olika betydelser)

SAF kan syfta på:

Svenska Arbetsgivareföreningen
Syndikalistiska Arbetarfederationen
Stockholms Anarkistiska Förening
Svenska Arthropodföreningen
Service Availability Forum
Sveriges Allmänna Folkskollärareförening
Sannfinländarna
Sir Alex Ferguson
Sveriges Arboristförbund
 Swedish Armed Forces Försvarsmakten (Sverige)

Se även
SAFF
Knittel

Knittel är en nordgermansk stikisk vers med ganska fri rytm. Den förekommer framförallt under medeltiden på högtyskt, lågtyskt och nordiskt språkområde. Enligt den traditionella föreställningen ska varje versrad ha fyra betonade stavelser, i mitten av raden en paus (cesur) och i slutet av varje rad ett rim. Modern metrisk forskning har dock ifrågasatt om den medeltida svenska knitteln verkligen har fyra betonade stavelser per rad. Ordet knittel kommer av ett gammalt tyskt ord för knölpåk och syftar på versmåttets grovhuggna form.

Knitteln var vanlig i medeltida krönikor och ballader. Stora delar av Per Gynt skrevs på knittel, likaså Flores och Blanzeflor. När knitteln används i senare svensk litteratur behåller den gärna sina medeltida associationer, inte bara språkligt utan även i motivet, som exempelvis i Frödings dikt ”En fattig munk från Skara”.

Exempel (ur Erikskrönikan)
Enstaviga ord i vers kan stå som antingen betonade eller obetonade. Därför är vissa av de markerade betoningarna endast förslag på hur versen kan läsas. Även cesurerna (/) är förslag på var pausen kan göras.

Månget gammalt / fädernesvärd

lyftes då / från spikarna ned,

där långlig tid / det hängt i fred.

Man följde dem höviskt / ned till strand,

sade farväl / och tog dem i hand.

Där kysstes då / mång röder mun,

som aldrig kysstes / av hjärtans grund.

Ty mången såg / man sen aldrig mer.

När så man skiljes,/ sådant sker.

Källor

Versmått
Elev

En elev (av franska élève, från verbet élever, som betyder "att lyfta upp" eller "att höja") är den som tar del av undervisning och då oftast i en skola. Den som mer självständigt bedriver studier vid en högskola brukar däremot kallas student.  Ordet elev är släkt med verbet elevera, som betyder lyfta upp.  Eleven är alltså den som blir upplyft till högre insikter av sin lärare, medan studenten så att säga får lyfta sig själv i håret.

Ålderdomliga synonymer för elev är lärjunge och adept. 

Personer inom utbildning
Katedralskolan

Katedralskolan kan syfta på:

Katedralskolan i Linköping
Katedralskolan i Lund
Katedralskolan i Skara
Rigas katedralskola
Tallinns katedralskola
Katedralskolan i Uppsala
Katedralskolan i Växjö
Katedralskolan i Åbo

Se även
Katedralskola – en skolform som uppkom under medeltiden  och övergick i Sverige till läroverk, sedermera gymnasieskola
Kvädet om Helge Hjorvardsson

Kvädet om Helge Hjorvardsson, är ett kväde som återfinns i samlingen av hjältekväden i den Poetiska Eddans handskrift Codex Regius (Konungsbók) och ingår i en Helgetrilogi tillsammans med Helgakvida Hundingsbana in fyrri och Helgakvida Hundingsbana önnur. Kvädet är svårdaterat, bland annat eftersom det är prosimetriskt (dvs består av såväl poetiska strofer som prosa). Delar av kvädets innehåll kan återgå på arkaisk muntlig tradition.

Externa länkar

Poetiska Eddan
Völsungacykeln
Partikel

Partikel kan syfta på:

 Partikel (lingvistik) – en ganska vag grammatisk term, där man oftast avser oböjliga "småord"
 Nanopartikel – ett litet objekt som uppför sig som en hel enhet när det gäller förflyttning och egenskaper vars diameter är i storleksordningen nanometer
 Partikelfysik – en gren inom fysiken som studerar elementarpartiklar
 Elementarpartikel –  materiens minsta beståndsdelar
 Subatomär partikel – ett samlingsbegrepp för fysikaliska partiklar som är mindre än atomer
 Antipartikel – finns en för varje vanlig partikel
 Virtuell partikel – i kvantfysiken en partikel som existerar i en begränsad tid och rymd
 Betapartikel – elektroner och/eller positroner, som uppstår vid radioaktivt betasönderfall
 Partikelstrålning – en form av joniserande strålning

Se även 
 Aerosol – fasta eller flytande partiklar fördelade i gas
 PM10 – luftburna partiklar mindre än 10 mikrometer
 Molekyl – en grupp av två eller fler atomer
Franc

Franc är från början namnet på en gammal fransk (Francorum Rex) valuta. Francen har rötter i senare halvan av 1300-talets Frankrike under Johan II av Frankrike.

Med den franska revolutionen infördes 1795, samtidigt med metersystemet, franc som den enda valutan och utgjorde sedan 1803 enheten i det franska myntsystemet. Franc förblev Frankrikes valuta till och med övergången till Euro 2002 (de facto, dock beslutat 1999). I samband med Charles de Gaulles tillträdande som president för den nybildade femte republiken i januari 1959, devalverades francen med 29 procent. Samtidigt infördes en valutareform där alla sedlar och mynt skulle bytas ut mot nya. Den nya francen värdesattes till 1 ny Franc mot 100 gamla. "Två nollor ströks" och samtidigt återinfördes de 1945 avskaffade centimes (1 franc = 100 centimes). Den "äldre" francen kallades därefter Gamla franc.

Franc har använts som valuta i en rad länder med anknytning till det franska kolonialväldet där de flesta länder idag är samlade i Organisation internationale de la francophonie.

Aktuella valutor 
Idag används franc som valuta i följande områden och länder:
 Burundi - burundisk franc
 CFA-franc - Västafrikanska franc / BCEAO
 Benin 
 Burkina Faso
 Elfenbenskusten
 Guinea-Bissau
 Mali
 Niger
 Senegal
 Togo
 CFA-franc - Centralafrikanska franc / BEAC 
 Centralafrikanska republiken
 Ekvatorialguinea
 Gabon
 Kamerun
 Republiken Kongo
 Tchad
 CFP-franc - Stillahavsfranc / IEOM
 Franska Polynesien
 Nya Kaledonien
 Wallis och Futunaöarna
 Djibouti - djiboutisk franc
 Guinea - guinesisk franc
 Komorerna - komoransk franc
 Kongo-Kinshasa - kongolesisk franc
 Liechtenstein - schweizisk franc
 Rwanda - rwandisk franc
 Schweiz - schweizisk franc

Historiska valutor 
Tidigare användes franc i den Latinska myntunionen och fram till 31 juli 2003 var madagaskisk franc valutan i Madagaskar. 

Den belgiska, franska och luxemburgska francen har numera ersatts av euro.

Noter

Externa länkar 

Valutor
Naturreligion

Med naturreligion menas en mindre sammanhållen religion, ibland kallad skriftlös religion som framför allt dyrkar naturen i någon form, exempelvis jorden (Gaia), himlakroppar (ofta solen och månen), djur och växter. Dessa religioner är vanligtvis små, oorganiserade och ofta avgränsade till ett folk eller en stam. Då de inte innefattar samma stora organisation som de så kallade världsreligionerna har de tidigare ibland kallats primitiva. Bland naturreligionerna kan man urskilja vissa grupper, såsom animism och schamanism. Naturreligioner är vanliga i Afrika (afrikanska religioner), Amerika (indianska religioner) och runt polcirkeln inklusive Sibirien (cirkumpolära religioner, däribland finsk-ugriska religioner (innefattande samisk religion) och till viss del i Mellanöstern (turkisk schamanism). Man tror att vissa människor kan prata med heliga andar i naturen. På så vis kan de som pratar med naturen förmedla kunskap till alla i stammen. Begravningar brukar ses som viktiga ceremonier inom naturreligioner.

Naturfolksreligioner är en beteckning av de naturreligioner som fortfarande utövas i världen idag.

Se även
Afrikanska stamreligioner
Andehus
Nyhedendom
Gaiafilosofi
Samisk religion
Wicca

Externa länkar 
Information om några av de största naturreligionerna

Religiösa trosriktningar, traditioner och rörelser
Alfapet

För brädspelet som fram till 1990-talet såldes som Alfapet, se Scrabble.

Alfapet, ibland kallat nya Alfapet, är ett korsordsspel skapat och tillverkat av Alga. Det bygger på spelet Scrabble som Alga tidigare licenstillverkade med det svenska namnet Alfapet. När Mattel på 1990-talet köpte rättigheterna till Scrabble utanför Nordamerika förlorade Alga licensen till spelet, men behöll rättigheterna till namnet Alfapet. De skapade då ett nytt, liknande spel med samma namn.

Det gamla Alfapet-spelet säljs i Sverige i dag av Mattel som Scrabble.

Skillnader mellan Scrabble och nya Alfapet  

De medföljande reglerna skiljer sig åt spelen emellan.

Spelplanen i Scrabble är 15 gånger 15 rutor medan planen i nya Alfapet är 17 gånger 17 rutor. I de bägge spelen förekommer "bonusrutor" där bokstaven eller ordet kan få olika höga poäng beroende på vilken bokstav eller vilket ord man lägger över den. Dessa bonusrutor förekommer i fler varianter i nya Alfapet än i Scrabble. Nya Alfapet har även rutor som ger minuspoäng.

Antalet brickor i spelen varierar. I Scrabble spelar man med 100 brickor av vilka två är blanka, vilket innebär att man kan låta den bokstaven vara vilken bokstav man önskar. I Alfapet, som spelas med 120 brickor, finns förutom de blanka brickorna även ett antal specialbrickor samt bokstaven Q.

Brickor i spelet 

Följande 120 brickor finns i spelet.

Se även 
Betapet
Scrabble

Källor 

Brädspel
Korsord
Sällskapsspel
Scrabble

Scrabble är ett klassiskt amerikanskt korsordsspel, som i sin svenska version länge såldes med namnet Alfapet. Sedan mitten av 1990-talet säljs originalspelet även i Sverige med namnet Scrabble. Alga förlorade sin licens att sälja spelet, men skapade då ett nytt spel med det inarbetade svenska produktnamnet Alfapet. Sedan 2014 tillverkas inte längre den svenska versionen av Scrabble.

Svenskt mästerskap anordnas sedan 1999, huvudsakligen i Göteborg eller Stockholm, men har även arrangerats i andra städer. Vinnare 2022 och regerande mästare är Emma Ekman från Gnesta. SM 2023 äger rum i Jönköping för första gången.

Bokstavsbrickor
Följande bokstäver finns att tillgå:

Totalt 100 brickor.

Tävlingar och onlinespel 
Sedan 1994 har det arrangerats tävlingar i Scrabble. Svenska Scrabbleförbundet bildades 1997 och har anordnat svenska mästerskap sedan 1999 och mästerskap i engelskt Scrabble vartannat år sedan 2007. Scrabbleintresset ökade markant 2002 då den första gratissajten med onlinespel startade på nätet. Den sajten heter nu Ordspel och började ta betalt 2004. Detta ledde till att en ny gratissajt, Betapet, startade kort därefter. Även Ordspel erbjuder sedan 2008 en gratisversion av Scrabble.

Världsmästerskap i engelskt Scrabble anordnades vartannat år mellan 1991 och 2013, därefter varje år. Sverige har deltagit sedan 2005.

Svenska mästare i Scrabble 
 2022 - Emma Ekman
 2021 - Jonathan Ljungberg
 2019 - Johan Rönnblom
 2018 - Jonathan Ljungberg
 2017 - Paul Eberhardsson
 2016 - Johannes Åman Pohjola
 2015 - Björn Ericson
 2014 - Inger Wingård
 2013 - Alexander Sandström
 2012 - James Reimdal
 2011 - Alexander Sandström
 2010 - Johan Rönnblom
 2009 - Björn Ericson
 2008 - Björn Ericson
 2007 - Gunnar Andersson
 2006 - Gunnar Andersson
 2005 - Niklas Elmefjäll
 2004 - Niklas Elmefjäll
 2003 - David Holmberg
 2002 - Birgitta Ländin
 2001 - Greger Nässén
 2000 - Per Starbäck
 1999 - Stefan Diös

Svenska mästare i engelskt Scrabble 
 2023 - Gunnar Andersson
 2021 - Edward Martin
 2019 - Gunnar Andersson
 2017 - Gunnar Andersson
 2015 - David Ogedengbe
 2013 - Johan Rönnblom
 2011 - Daniel Domert
 2009 - Marc Roddis
 2007 - Gunnar Andersson

Svenska deltagare i Scrabble-VM 
 2023 - Mårten Björkman
 2019 - Todd Webster
 2016 - Gunnar Andersson
 2014 - Gunnar Andersson
 2013 - Gunnar Andersson
 2011 - Gunnar Andersson
 2009 - Marc Roddis
 2007 - Greger Nässén
 2005 - Mårten Björkman

Se även 
Alfapet
Betapet
Ordspel
Wordfeud
Ruzzle

Källor

Noter

Externa länkar
Svenska scrabbleförbundet

Brädspel
Korsord
Sällskapsspel
Mu isamaa, mu õnn ja rõõm

Mu isamaa, mu õnn ja rõõm (),  är sedan 1920 Estlands nationalsång. Texten är skriven av Johann Voldemar Jannsen, musiken (1848) av Fredrik Pacius (Friedrich Pacius).

Uruppförandet gjordes som körverk på den allra första estniska sångfesten i Tartu 1869 och blev därefter en viktig symbol för Estlands nationella uppvaknande. Musiken till den estniska nationalsången är samma som till den finska, men i Estlands nationalsång repriseras inte strofernas två sista versrader.

Mu isamaa, mu õnn ja rõõm 
 Mu isamaa, mu õnn ja rõõm,
 Kui kaunis oled sa!
 Ei leia mina iial teal
 See suure laia ilma peal,
 Mis mul nii armas oleks ka
 Kui sa, mu isamaa!

 Sa oled mind ju sünnitand
 Ja üles kasvatand;
 Sind tänan mina alati
 Ja jään sull' truuiks surmani!
 Mul kõige armsam oled sa,
 Mu kallis isamaa!

 Su üle Jumal valvaku,
 Mu armas isamaa!
 Ta olgu sinu kaitseja
 Ja võtku rohkest' õnnista
 Mis iial ette võtad sa,
 Mu kallis isamaa!

Svensk tolkning 
 Mitt fosterland, min lust och fröjd, 
 hur skönt du är att se! 
 Ej finner jag ett hem, en härd 
 i denna stora, vida värld, 
 med lika starka kärleksband 
 som du, mitt fosterland! 

 Du har ju fött och fostrat mig
 och sett mig växa upp; 
 Jag fylls av tacksamhetens glöd  
 och blir dig trogen till min död! 
 För dig mitt hjärta står i brand, 
 mitt dyra fosterland!

Se även
Mu isamaa on minu arm
Den sjungande revolutionen

Externa länkar
En mp3-fil med musiken

Nationalsånger i Europa
Estniska sånger
Äkta frukt

En äkta frukt har bildats enbart från en blommas fruktämne. Äkta frukter delas vetenskapligt in i två grupper:

 Torra frukter
 Kapslar (fröhus)
 Nötter
 Klyvfrukter
 Ledfrukter

 Saftiga frukter
 Bär
 Stenfrukter
 Arillusfrukt

Se även
Skenfrukt (Omnämns ibland "falsk frukt")
Fruktförband

Växtanatomi
Skenfrukt

En skenfrukt eller falsk frukt, har skapats både från en blommas fruktämne och någon annan del av blomman. Några exempel på skenfrukter är

 Ananas
 Jordgubbe
 Nypon
 Smultron
 Päron
 Äpple

Äpple och päron räknas till äppelfrukter. Jordgubbe och smultron räknas även till fruktförband (sammansatta frukter) med fröer, och ananas och nypon räknas till sammansatta frukter inom fruktförband.

Se även 
 Äkta frukt

Referenser

Externa länkar
 Nationalencyklopedin förklarar skillnad mellan frukt och bär (video)

Växtanatomi
Stenfrukt

Stenfrukter är frukter som i varje fruktkropp har en så kallad sten, som är ett frö med ett yttre hårt skal. Några exempel på stenfrukter, som är äkta frukter inom undergruppen saftiga frukter är:

 frukterna hos alla arter i släktet Prunus, till exempel körsbär, mandel, persika, nektarin, plommon och slån
 cashew
 kaffe
 kokosnöt
 mango
 oliv
 pekannöt
 pistaschnöt
 valnöt

Även delfrukterna hos de sammansatta frukterna björnbär, hallon, hjortron och åkerbär är små stenfrukter. De bildas av blommor som har separata pistiller och sitter ihop i så kallade fruktförband.

Referenser

Se även 
 Bär
 Arillusfrukt

Växtanatomi