kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tonlös retroflex frikativa

En tonlös retroflex frikativa (även rs-ljudet) är ett konsonant språkljud. Det tecknas i IPA som  (ett s med krok). Ljudet förekommer i svenska, och representeras av bokstavskombinationen rs i centralsvenska "färs".

Egenskaper 
Egenskaper hos den tonlösa retroflexa frikativan:
 Den är pulmonisk-egressiv, vilket betyder att den uttalas genom att lungorna trycker ut luft genom talapparaten.
 Den är tonlös, vilket betyder att stämläpparna är slappa under uttalet och inte genererar en ton.
 Den är retroflex, vilket betyder att den uttalas genom att tungspetsen viks bakåt och trycks mot gommen.
 Den är frikativ, vilket betyder att luftflödet går genom en förträngning i talapparaten.

Förekomst

Färöiska 
I färöiskan förekommer ljudet på många olika ställen, antingen som en förändring av [ɹ] eller [ɹ] förenad med någon annan vokal; till exempel i orden franskt [fʂaŋ̊kst], korter [kɔɻʂˈteːɹ] "kvart" och trúleysur [ˈtʂʉuːlɛisʊɹ] "trolös".

Svenska 
En tonlös retroflex frikativa förekommer i mitten eller slutet av många svenska lånord, som "dusch" och "garage". I svenska dialekter med tungspets-r ersätter den tonlösa retroflexa frikativan ett separat uttal av bokstäverna i bokstavskombinationen rs. (I Finlands-svenska uttalas r och s var för sig. I Södra Sverige (där tungrots-r istället för tungspets-r används) uttalas rs ofta som ett s-ljud ("foss"). Det normala är annars att en typ av tungrots-r eller vokaliserat r används vid sydsvenskt uttal.)

Den tonlösa retroflexa frikativan skiljer sig fonematiskt från sj-ljudet i enstaka minimala ordpar, exempelvis mach (efter fysikern Ernst Mach) och mars, där det förra i mellansverige ofta uttalas med mellersta sj-ljudet, och det senare med främre sj-ljudet (som liknar men inte ska sammanblandas med tj-ljudet). Detta kan tolkas som att sj-ljudet och rs-ljudet är olika fonem, det vill säga olika betydelsebärande språkljud, var och en med flera regionala uttalsvarianter.

Exempel
Följande ord uttalas med främre sj-ljudet i centralsvenska (tonlös retroflex frikativa ):

Se även
Sj-ljudet
Tj-ljudet
Ach-ljudet
Lista över svenska minimala par mellan mellersta och främre sj-ljudet eller rs-ljudet

Fonetik
Konsonantljud
Tonande retroflex frikativa

En tonande retroflex frikativa är ett konsonant språkljud. Det tecknas i IPA som  (ett z med krok).

Egenskaper 
Egenskaper hos den tonande retroflexa frikativan:
 Den är pulmonisk-egressiv, vilket betyder att den uttalas genom att lungorna trycker ut luft genom talapparaten.
 Den är tonande, vilket betyder att stämläpparna är spända under uttalet och därmed genererar en ton.
 Den är retroflex, vilket betyder att den uttalas genom att tungspetsen viks bakåt och trycks mot gommen.
 Den är frikativ, vilket betyder att luftflödet går genom en förträngning i talapparaten.

Fonetik
Konsonantljud
Historism

Historism, ibland skrivet historicism, är den idétradition inom humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning som betonar att alla företeelser måste förstås historiskt och att historiska händelser till sin karaktär är unika (das Einmalige). En förgrundsgestalt inom denna idétratition är den tyske historikern Leopold von Ranke (1795–1886), genom sin påverkan av Johann Gottfried Herder.

Historism, uppkom som historiefilosofisk ståndpunkt i norra Tyskland, England och Frankrike under första hälften av 1800-talet. Leopold von Ranke och Wilhelm Dilthey (1833-1911) var tyska pionjärer, som betecknade alla kulturyttringar som produkter av den historiska utvecklingen och alltså förnekade dessas beroende av tidlöst giltiga normer. Historismen var en reaktion mot händelserna i Frankrike 1789 och vad denna revolution innebar. Motsvarande teori inom rättsfilosofi kallas den historiska skolan.

Se även
 Historicism (olika betydelser)

Rörelser inom historiefilosofi
Vetenskaplig metod
Ekonomiåret 1973



Händelser

Oktober
27 september - Det meddelas att hoppet om att rädda Göteborgs Handels- och Sjöfartstidning är ute, sedan 1.2 miljoner svenska kronor fattas.
Oktober - Oktoberkriget blir starten för Oljekrisen. Den högkonjunktur som varat under Efterkrigstiden ersätts av en lågkonjunktur under resten av 1970-talet.

November
26 november – Dan-Axel Broström meddelar att han lämnar sina uppdrag som koncernchef och ordförande i Tirfing.

December
5 december – Sveriges riksdag antar en reform, som innebär att nästan 4 miljarder svenska kronor av folkpensionskostnaderna skall finansieras av arbetsgivare och egenföretagare, genom socialförsäkringsavgift på 3.3 %.

Okänt datum
Grafiska Fackförbundet Mediafacket grundas genom en ihopslagning av Svenska Typografförbundet, Svenska litografförbundet och Svenska bokbindareförbundet.

Bildade företag
Mekonomen, svensk bilkedja.
Rolls-Royce plc, brittisk motortillverkare.

Uppköp
Rheinstahl,  tysk stål- och verkstadsindustri blir en del av Thyssen.

Konkurser
Air Trader, svenskt flygbolag.

Priser och utmärkelser
10 december - Kenneth Arrow, USA får Sveriges Riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till Alfred Nobels minne.

Födda
13 februari – Klas Westholm, svensk företagsledare. 
26 mars – Larry Page, grundare av sökmotorn Google.
21 augusti – Sergey Brin, grundare av sökmotorn Google.
27 september – Patrick Söderlund, svensk spelentreprenör.

Avlidna
13 december - Torsten Kreuger, 89, svensk industrialist, bankman och tidningsägare.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Internationella skidförbundet

Internationella skidförbundet (, FIS) är det internationella förbundet för främst alpin skidsport och nordisk skidsport. 1910 bildades en internationell kommitté för skidsport som 1924 blev FIS. Termen används i alla språk. FIS använder sig av tre officiella språk, engelska, franska och tyska. 14 nationella skidförbund var med vid grundandet i Chamonix i Frankrike 1924. Förbundet har numera sitt högkvarter i Oberhofen am Thunersee i Schweiz och består av 111 medlemsförbund. Jürg Capol är ordförande sedan 2007.

Den 26 maj 2022, under kongressen i Milano, röstade förbundet för att byta namn till Internationella skid- och snowboardförbundet.

Presidenter

Källor

Noter

Externa länkar 
 Internationella skidförbundets officiella webbplats

Internationella idrottsförbund
Idrottsförbund bildade 1924
Skidsport
Kantonen Bern
Skidförbund
Vintersport

Vintersport, vinteridrott, kallas sport som utövas på is eller snö. Länder där kallare klimat finns tillgängligt har lättare att nå framgångar i vintersport, dels på grund av träningsmöjligheterna, men också då det ger större förutsättningar för skid- och skridskoåkning på fritiden, vilket kan skapa större intresse för vintersport. Olympiska vinterspelen anordnades första gången 1924 och där ingår enbart grenar som klassas som vintersport; bland äldre motsvarande evenemang kan nämnas Nordiska spelen.

Skidsport utövas oftast utomhus, medan mycket ishockey på högre nivåer har flyttat inomhus under 1900-talet, vilket även skett med skridskosport sedan slutet av 1980-talet och under 2000-talet även i allt högre utsträckning börjat ske med bandy. När sporterna utövas inomhus minskar risken för att vädret skall påverka utövandet negativt, men å andra sidan har vädret också från början varit en förutsättning för vintersporternas uppkomst. På grund av behovet av låga temperaturer i inomhushallar för att isbanor skall kunna hållas i skick, blir situationen för publiken inte alltid så mycket bekvämare inomhus.

Utövare av vintersport har kläder och utrustning som svarar mot de kalla förhållandena och även publik klär sig i vinterkläder som ytterrockar, jackor och overaller.

Räknat på antalet utövare, är ishockey världens största vintersport, följd av bandy.

I utvidgad mening räknas ibland sporter som basketboll, bordtennis, handboll, innebandy och volleyboll som vintersporter, fastän de inte utövas på snö eller is, eftersom serierna i dessa grenar i många länder löper under vinterhalvåret. De spelas då oftast inomhus, så att de inte påverkas av årstidens väder och temperatur.

Exempel på vintersporter
Bandy
Ishockey
Ringette
Skidsport
Skridskosport
Snowboard
Curling
Rodel
Bob
Skeleton

Referenser

Noter

Externa länkar
Vintersportens miljöer i Västsverige
Akiko Wakabayashi

Akiko Wakabayashi, född 26 augusti 1941 i Ōta, Tokyo, är en japansk skådespelare som bland annat varit bondbrud i Man lever bara två gånger (1967). Innan dess hade hon medverkat i en rad filmer i Japan, bland annat monsterfilmer från Tōhō. Efter Man lever bara två gånger medverkade hon bara i ytterligare en film.

Filmer i urval 
 1960 - Shin santô jûyaku: Ataru mo hakke no maki
 1961 - Yato kaze no naka o hashiru
 1961 - Akiko
 1962 - Kurenai no sora
 1962 - King Kong vs. Godzilla
 1962 - Gekkyû dorobo 1962 - Ankokugai no kiba 1963 - Der Löwe des gelben Meeres 1963 - Yabunirami Nippon 1963 - Kokusai himitsu keisatsu: shirei dai hachigo 1964 - Uchu daikaijû Dogora 1964 - Ghidorah, the Three-Headed Monster 1964 - Kokusai himitsu keisatsu: Kagi no kagi 1966 - Urutora Q (TV-serie)
 1966 - What's Up, Tiger Lily? 1966 - Onna no naka ni iru tanin 1966 - Arupusu no wakadaishô 1967 - Man lever bara två gånger 1968 - Diamonds of the Andes''

Källor

Noter 

Japanska skådespelare under 1900-talet
Bondbrudar
Födda 1941
Kvinnor
Levande personer
WP:Projekt Japan
Skådespelare från Tokyo
Meo del Caprino

Meo del Caprino, egentligen Amedeo de Francisco di Settignano, född 1430 i Settignano, död 1501 i Rom, var en italiensk arkitekt och skulptör under renässansen.

Meo del Caprino har bland annat ritat katedralen i Turin. Portiken till kyrkan San Pietro in Vincoli på Esquilinen i Rom uppfördes 1475 efter ritningar av Meo.

Födda 1430
Avlidna 1501
Män
Italienska arkitekter under 1400-talet
Italienska skulptörer under 1400-talet
Arkitekter från Florens
Panpsykism

Panpsykism är en lära som hävdar att allt är besjälat.
Panpsykismen hävdar att allt i universum besitter en psykisk natur analog till människans, och att all materia innehåller en aspekt eller komponent av medvetande. Den anförs ofta som lösning på det så kallade kropp-själ-problemet, eller dess modernare formulering det svåra problemet. En av dess främsta försvarare inom modern medvetandefilosofi är Thomas Nagel.

Referenser
Filosofilexikonet
Håkansson Eklund, J. (2017). Empati och fysik. Filosofisk tidskrift, 1, 3-14.

Rörelser inom medvetandefilosofi
Rörelser inom metafysik
Göran Collste

Bengt Göran Birger Collste, född 29 oktober 1950 i Bromma församling i Stockholm, är en svensk forskare inom tillämpad etik som är professor emeritus vid Linköpings universitet.

Göran Collste är son till prosten Bengt Collste och Ulla f. Gunnard samt morbror till nationalekonomen Daniel Waldenström.

Collste blev 1984 teologie doktor vid Uppsala universitet. Hans forskningsområden är bland annat rättvisa, medicinsk etik och människovärde.

Collste var ordförande för Societas Ethica, Europeiska forskningssällskapet för etik, 2011–2015 och har varit ledamot av rådet för humaniora och samhällsvetenskap vid Vetenskapsrådet. Han är sakkunnig i Statens medicinsk-etiska råd sedan maj 2018.

Bibliografi (urval)
 1984 – Makten, moralen och människan: en analys av värdekonflikter i debatten om medbestämmande och löntagarstyre
 1993 – Etik i datasamhället
 1996 – Inledning till etiken (första upplagan; fjärde upplagan 2019)
 1998 – Ethics and information technology
 1999 – Is human life special?: philosophical perspectives
 2002 – Is Human Life Special? Religious and Philosophical Perspectives on the Principle of Human Dignity (Peter Lang)
 2004 – Globalisering och global rättvisa
 2005 – Possibilities of religious pluralism
 2010 – Inledning till etiken, 3:e upplagan
 2015 – Global Rectificatory Justice (Palgrave)
 2016 – Ethics and Communication. Global Perspectives. Editor (Rowman&Littlefield International)
 2018 – Historisk rättvisa: Gottgörelsen i en postkolonial tid (Daidalos)
 2019 -- Inledning till etiken, 4:e upplagan

Källor

Externa länkar 
 Publikationer Göran Collste, Linköping University Electronic Press

Födda 1950
Svenska professorer i tillämpad etik
Personer verksamma vid Linköpings universitet
Alumner från Uppsala universitet
Män
Levande personer
Forskare från Stockholm
Svenska forskare under 1900-talet
Svenska forskare under 2000-talet
Mekaniker

Mekaniker kallas den som underhåller och reparerar mekanisk utrustning under yrkesmässiga förhållanden, ofta i en så kallad mekanisk verkstad. Bil- och flygmekaniker är exempel på specialister inom respektive område.

I äldre språkbruk användes ordet istället om uppfinnare, konstruktörer eller tillverkare av maskiner, matematiska instrument och dylikt, om konstruktörer av vattenbyggnader, vattenverk, järnvägar, broar och liknande, samt om innehavare av mekaniska verkstäder eller gjuterier.

Se även 
 Tekniker
 Plåtslagare

Yrken
Per Zakrisson

Per Zakrisson, känd som 'Per Zakrisson i Kubbe'. Per var en bonde och allmogebyggmästare som levde i Anundsjö socken, Ångermanland 1723-1780. Han har satt sin prägel på Anundsjö kyrka med byggandet av korläktare och ny sakristia. Klockstapeln, som också är hans verk, anses vara Mellannorrlands mest sevärda. 1959 restes framför klockstapeln en minnessten över denne mångkunnige man.

Svenska arkitekter under 1700-talet
Män
Korläktare

Korläktare är den läktare i en kyrka där kören har sin plats. Den är ofta placerad i anslutning till kyrkorgeln. Ursprungligen hade kören sin plats vid koret, som idag är altarets plats.

Fotnoter

Kyrklig interiör
Rad

Rad kan syfta på:

Rad – en tidigare enhet för absorberad strålningsdos, se gray
Rad – den härledda SI-enheten för vinklar, se radian

Se även 
 RAD
Bogsering

Bogsering är att dra något efter sig. Med bogserbåt en pråm eller annan båt, med bil eller traktor en bil eller annat fordon. Vid bogsering på land använder man sig av en så kallad bogserlina eller, vid bogsering av större fordon, en bogserstång. Metoden att dra skidåkande eller cykelburna infanterister efter ett motordrivet fordon kallas tolkning. Tolkning brukar även vara benämning för namn på civil bogsering av sparkstöttingar, cyklar, skridskoåkare, med mera, efter vanligtvis motoriserade fordon. Ett flertal av dessa typer av tolkningar är otillåtna, troligtvis på grund av att sådan tolkning kan utgöra säkerhetsrisker. Bogsering är förbjuden på motorväg, om inte fordonet råkat ut för ett så kallat nödstopp och inte kan ta sig därifrån på egen hand. Då får man bogsera till närmaste avfart, men skall hålla sig i vägrenen.

En personbil som bogserar en annan personbil får max köra i 30 km/h. Om fordonet är särskilt inrättat för bärgning och bogsering av skadade fordon får det köra i max 40 km/h. En av de vanligaste typerna av bogsering är bärgningsbogsering eller bogsering av fordon. Bärgningsbogsering är när en bärgningsbil transporterar en trasig eller havererad bil.

Källor
Trafikförordning (1998:1276)

Transport
Botanisk ordlista

Det här är en lista över ord som är vanligt förekommande inom botaniken. Denna lista ska förklara de vanligaste begreppen som används då växters utseende, förökning, växtplats och växtsätt beskrivs. En del ord förklaras i mer djupgående artiklar, medan andra förklaras i sin helhet här. Om något ord saknas så går det bra att ta upp det på diskussionssidan, eller helt enkelt lägga till det här. Denna artikel är dock under avveckling och planeras bli ersatt med fullständiga artiklar på alla ämnen. Bidra gärna!

Ordlista

A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

K

L

M

N

O

P

R

S

T

U

V

Z

Å

Ä

Källor

Externa länkar 

Växtanatomi
Andrea della Robbia

Andrea della Robbia, född 28 oktober 1435 i Florens, död där 4 augusti 1525, var en italiensk skulptör och keramiker under renässansen. Han var brorson till Luca della Robbia.

Andrea della Robbias främsta verk är terrakottamedaljongerna med lindebarn som pryder fasaden till Brunelleschis Hittebarnshus, Ospedale degli Innocenti, i Florens.

Externa länkar 
 
 

Renässansskulptörer
Italienska skulptörer under 1500-talet
Skulptörer från Florens
Födda 1435
Avlidna 1525
Män
Staggstarr

Staggstarr (Carex nardina ssp. nardina) är en flerårig gräslik växt inom släktet starrar och familjen halvgräs. Staggstarr växer i täta platta tuvor och har ljusbruna basala slidor. Dess släta strån är vanligen böjda och bladen är styva, korta, smala och böjda. Axen blir från fem till åtta mm långa, har tre till fem hanblommor upptill och tre till sju honblommor nertill. De mörkbruna axfjällen blir från 2,5 till 3 mm, är äggrunda, trubbiga, smalt hinnkantade och i spetsen ofta fransiga. De blekbruna fruktgömmena blir från 3 till 3,5 mm, har otydliga nerver, kort skaft och kort, sträv, kluven näbb. Staggstarr blir från tre till åtta cm hög och blommar i juli.

Utbredning
Staggstarr är sällsynt i Norden, men trivs bäst på torr, stenig, kalkrik mark i högfjällen, såsom vindblottor och klipphyllor. Dess utbredning i Norden sträcker sig till fjälltrakter i Norge, Sverige samt Islands och Svalbards högland.

Externa länkar
Den virtuella floran
Referens: Den nya nordiska floran 

Starrar
St Växtindex
Arktisk staggstarr

Arktisk staggstarr (Carex nardina ssp. hepburnii) är en flerårig gräslik växt inom släktet starrar och familjen halvgräs. Arktisk staggstarr växer i täta platta tuvor och har ljusbruna basala slidor. Dess släta strån är raka och bladen är styva, korta, smala och raka. Axen blir från fem till åtta millimeter långa, har tre till fem hanblommor upptill och tre till sju honblommor nertill. De mörkbruna axfjällen blir från 2,5 till 3 millimeter, är äggrunda, trubbiga, smalt hinnkantade och i spetsen ofta fransiga. De blekbruna fruktgömmena blir från 3 till 3,5 millimeter, har otydliga nerver, kort skaft och kort, sträv, kluven näbb. Arktisk staggstarr blir från tre till åtta centimeter hög och blommar i juli.

Utbredning
Arktisk staggstarr är sällsynt i Norden, men trivs bäst på torr, stenig, kalkrik mark på höglandet, såsom vindblottor och klipphyllor. Dess utbredning i Norden är begränsad till Svalbard.

Referens: Den nya nordiska floran 

Starrar
Ar Växtindex
Renstarr

Renstarr (Carex arctogena) är en flerårig gräslik växt inom släktet starrar och familjen halvgräs. Renstarr är lågväxt, tätt tuvad och har rödbruna basala slidor, med strån ofta upprätta. De blekgörna smala bladen är kortare än ståna. Liknar huvudstarr. De mörkbruna axen blir från tre till sex mm. Axfjällen är bruna och fruktgömmen blir från två till tre mm, är lika långa som axfjällen och har en kort sträv näbb. Renstarr blir från 5 till 20 cm hög och blommar från juli till augusti.

Utbredning
Renstarr är sällsynt i Norden och trivs bäst på torr exponerad mark i fjälltrakter. Dess utbredning i Norden sträcker sig till fjälltrakter i Sverige, Norge och Finland.

Referens: Den nya nordiska floran

Externa länkar
Den virtuella floran 

Starrar
Re Växtindex
Loppstarr

Loppstarr (Carex pulicaris) är en flerårig gräslik växt inom släktet starrar och familjen halvgräs. Loppstarr växer glestuvad, utan utlöpare och med ljust rödbruna basala slidor. De mörkgröna bladen blir från 0,5 till 1 mm breda och är knappt lika långa som stråna. Axen blir från 1 till 2,5 cm långa, har fem till tio hanblommor upptill och fem till tio honblommr nertill. De rödbruna axfjällen är cirka fyra mm, har mittnerv och smala ljusa hinnkanter. De glänsande orange till mörkbruna fruktgömmena blir från 4,5 till 5,5 mm, har skaftad bas, kort näbb och är först upprätt men slutligen nedåtriktad. Loppstarr blir från 5 till 25 cm hög och blommar från maj till juni.

Utbredning
Loppstarr är ganska vanlig i Norden och trivs bäst på fuktig, kalkrik eller översilad torvmark, såsom kärrängar, fuktängar, slåttermarker, källdrag, sumpskogar, fukthedar och stränder. Dess utbredning i Norden sträcker sig till södra och delar av mellersta Sverige, Åland, längs hela kusten i Norge, hela Danmark, Färöarna och längs Islands öst- och västkust.

Noter

Referenser
 Den nya nordiska floran

Externa länkar
Den virtuella floran 

 

Starrar
Lo Växtindex
Björnstarr

Björnstarr (Carex ursina) är en flerårig gräslik växt inom starrsläktet och familjen halvgräs. Björnstarr växer i små täta tuvor, med korta utlöpare och upprätta eller böjda, släta strån. De klargröna bladen blir från 0,5 till 1 mm breda, är rännformiga med sträva kanter och ofta längre än ståna. De klotrunda eller äggrunda axen blir från fyra till sex mm och har hanblommor vid basen. De rödbruna axfjällen är tubbiga och kortare än fruktgömmet. De gulgröna fruktgömmena blir cirka två mm, är äggrunda och utan tydliga nerver eller näbb. Björnstarr blir från två till sex cm hög och blommar från juli till augusti.

Utbredning
Björnstarr trivs bäst på fuktig till lerig mark, såsom strandängar, estuarier och pölar. Dess utbredning i Norden utgörs av stora områden på Svalbard, där den är ganska vanlig.

Referens: Den nya nordiska floran 

Starrar
Bj Växtindex
North Park University

North Park University är ett privat universitet i Chicago grundat år 1891. Universitetet är beläget i den norra delen av staden och har över 3 000 studenter. Lärosätet har 60 utbildningsprogram på grund- och avancerad nivå.  4 procent av skolans elever är internationella. Merparten av universitetets forskning och utbildning ryms inom tre områden: ekonomi/ledarskap, biologi och medicin/hälsa.

Historia
Universitetet har historisk koppling till Sverige och utvandringen lade grunden för lärosätets bildande. År 1884 bildade svensken Erik August Skogsbergh (1850–1939) en skola i Minneapolis, vilket kom att bli en föregångare till North Park University.

År 1894 flyttades lärosätet till Chicago och dess nuvarande läge; campusområdets äldsta byggnad ("Old Main") invigdes den 16 juni 1894 och markerar datumet då institutionen fick namnet 'North Park'. Flytten och det formella bildandet finansierades av Evangelical Covenant Church. 

De första åren efter flytten från Minneapolis kantades av utmaningar. Såväl antalet studenter som kapital fluktuerade. Privatpersonen P.H. Anderson, som gjort ett stort fynd under guldrushen, bistod med ansenliga belopp.

Sedan sin begynnelse har lärosätet utvecklats och kraftigt förändrats. Den historiska kopplingen till Sverige och den evangeliska kyrkan till trots så är skolan idag mer kulturellt berikad. Universitetet beskriver sig självt som en urban och interkulturell institution.

North Park Junior College expanderade år 1958 ifrån ett tvåårigt college till ett fyraårigt utbildningsprogram och blev därmed North Park College. År 1997 bildades de avancerade utbildningsprogrammen, varför institutionen fick sitt nya namn: North Park University.

Akademiska program
 College of Arts and Sciences
 School of Business and Nonprofit Management
 School of Education
 School of Music, Art, and Theater
 School of Nursing and Health Sciences
 School of Professional Studies
 North Park Theological Seminary

Sport
North Park University har 16 sportlag: 8 herrlag och 8 damlag.  Sporter som utövas är volleyboll, basketboll, softball, tennis, fotboll, amerikansk fotboll, friidrott och rodd.

Universitetet har ett framgångsrikt basketbollprogram. De har vunnit fem mästerskap sedan 1978, däribland tre i följd under ledningen av Michael Harper, som sedermera spelade i NBA. 

Fotbollslaget avslutade 2017 års säsong med historiken 20-2-2 och kom på andraplats i det nationella mästerskapet. Vidare vann de ett CCIW Championship och ett CCIW Tournament Championship.

Nationella mästerskapstitlar
Herrlaget i basketboll: 1978, 1979, 1980, 1985, 1987

Studentförening

Skolans studentkår (SGA) bistår finansiellt flera studentföreningar. Däribland en rad klubbar (bland annat ekonomi- och ledarskapsorienterade), kulturella föreningar (varav en skandinavisk), studenttidningen Vista Magazine och politiska partiföreningar.

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Universitet och högskolor i Illinois
Utbildningsinstitutioner bildade 1891