kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Herman Sätherberg

Carl Herman Sätherberg, född 19 maj 1812 i Botkyrka socken, Södermanland, död 9 januari 1897 i Stockholm, var en svensk lyriker, läkare med professors namn  och tecknare.

Biografi
Hermans far var förvaltaren och bankokamreraren vid Tumba pappersbruk Johan Fredrik Sätherberg och Inga Maria Bohman och från 1848 gift med Emma Sofia Ekman. Efter faderns död köpte Herman och hans mor Nolinge säteri i Grödinge socken efter den då avlidne hovmarskalken hos prinsessan Sofia Albertina, greve Cronstedt.

Efter akademiska studier i Uppsala och Lund blev Sätherberg medicine doktor 1843 vid sidan av sina akademiska studier följde han undervisningen vid Gymnastiska centralinstitutet. Han var från 1841 underläkare vid Nils Åkermans ortopediska institut i Stockholm och efter att institutet ombildades till Gymnastiskt-ortopediska institutet var han dess föreståndare 1847–1879 och gjorde där en betydande insats på den medicinska gymnastikens område. Han följde som läkare med korvetten Karlskrona till Medelhavet 1844–1845. En resa som skildras i Utflykter på hafvet 1–2 (1845–1846). Han fick professors namn 1877. På de stora utställningarna Exposition Universelle i Paris 1855 och Bryssel 1876 belönades han med priser för konstruerade ortopediska apparater och teckningar.

Diktning
Hans första försök som lyriker skedde i den poetiska kalendern Skogsharpan 1836. Han räknades mest som naturlyriker, men skrev också lustspel (Hvita frun på Drottningholm, 1847), dramatisk dikt (Naima, 1870), historiska skådespel (Ur förtryckets natt, 1882) och episk diktning (Khalifens äfventyr, 1888). Verket Blomsterkonungen från 1879, en dikt till minnet av Carl von Linné, vann större spridning.

Sångtexter
Han var prins Gustafs favorittextförfattare och skrev bland annat texten till dennes Vårsång ("Glad såsom fågeln") och Studentsång ("Sjungom studentens lyckliga dag!"). Han har dessutom skrivit texten till Längtan till landet ("Vintern rasat") med musik av Otto Lindblad.

Vid sidan av sin yrkeskarriär bedrev han ett omfattande medicinskt författarskap och året före sin död utgav han memoarboken Lefnadsminnen. Som tecknare ritade han personer som utförde gymnastiska rörelser samt porträtt bland annat av kollegan Nils Åkerman. ´

Bibliografi

Priser och utmärkelser
1879 – Kungliga priset

Tryckta källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 364, Allhems Förlag, Malmö.

Noter

Externa länkar 

Svenska tecknare under 1800-talet
Svenska ortopeder
Svenska poeter
Svenskspråkiga poeter
Svenska sångtextförfattare
Personer från Botkyrka socken
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1812
Avlidna 1897
Män
Strix

Strix kan syfta på:

 Strix (släkte) – ett släkte med ugglor
 Strix (tidskrift) – en skämttidning utgiven av Albert Engström
 Strix Television – ett produktionsbolag av televisionsprogram
 Pansarsprängvinggranat m/94 Strix – en 12 cm målsökande granat
 Strix – Magnus Ugglas tidiga kompband, sedermera självständiga under namnet Strix Q
Amfiaraos

[[Fil:Amfiaros, Nordisk familjebok.png|300px|miniatyr|Amfiaraos drar ut i kriget mot Thebe. Från en antik vas i Neapel]]
Amfiaraos var i grekisk mytologi en av argonauterna och berömd för sin siarförmåga. Han härskade i Argos och hade med Adrastos syster Erifyle sönerna Alkmaion och Amfilochos.

Amfiaraos deltog i den kalydoniska vildsvinsjakten och "de sju hjältarnas" fälttåg mot Thebe. I det sistnämnda härnadståget vägrade han först att deltaga, eftersom han såsom siare förutsåg dess olyckliga utgång. Han övertalades dock att deltaga av sin hustru som Polyneikes hade mutat med Harmonias olycksbringande halsband. När stormningen af Thebe blivit tillbakaslagen lät Zeus jorden öppna sig under Amfiaraos och uppsluka honom och hans stridsvagn. 

Efter döden dyrkades han på flera ställen såsom gud, särskilt i Oropos i norra Attika där han hade ett berömt drömorakel och fester med tävlingslekar firades till hans ära.

 Källor 

 Se även 
 Aiskylos: De sju mot Thebe'' 

Argonauter
HD

HD kan syfta på:

 HD –  ett amerikanskt motorcykelfabrikat grundat 1903, se Harley-Davidson
 HD – en morgontidning som utges i Helsingborg, se Helsingborgs Dagblad
 HD-huset – en funktionalistisk byggnad invigd 1930 på Drottninggatan i centrala Helsingborg
 HD – en dialysbehandling, se Hemodialys
 HD-nummer – ett nummer för stjärnor den astronomisk katalog Henry Draperkatalogen
 HD – en sjukdom som är vanlig främst bland stora och medelstora hundraser, se Höftledsdysplasi
 HD – en fiskebåt från Halmstad, se Svenska distriktsbeteckningar
 HD – en statistisk kategori i baseboll, se Hold
 HD – ett format High Density för en diskett
 HD-torrents – en bulgarisk Bittorrent-tracker

Media
 HD DVD – ett hög-densitetskivformat utvecklat av Toshiba
 HD Photo – ett bildformat utvecklat av det amerikanska företaget Microsoft och numera standarden JPEG XR
 HDTV – en tv-bild med högre upplösning
 HDV (TV) – ett digitalt videoformat lanserat 2003
 Intel High Definition Audio (IHD) – en av Intel utvecklad specifikation som tillåter ljudåtergivning i högre kvalité och på fler kanaler
 HD – flera betydelser, se High Definition

Se även
 HD – högsta domstolen i flera länder, se Högsta domstolen
Kors

Ett kors är en figur där en eller flera linjer skär en lodrät linje, vanligen i rät vinkel. Kryss är ett tecken i form av ett snedställt kors.

Kristendom 
Korset är numera främst en kristen symbol. Religionens grundare, Jesus, blev enligt Bibeln avrättad då han jämte två rövare korsfästes på Golgata i Jerusalem. Bakom domens verkställande stod den romerska ockupationsmakten på begäran av Sanhedrin. Även flera andra av kristendomens ledare, däribland Petrus, blev korsfästa.

I kristen litteratur har Jesu kors ofta givits kosmiska dimensioner. I de apokryfa Andreasakterna heter det att Kristi kors med sin lodräta balk förbinder det allra djupaste med det allra högsta, att det pekar mot höjden, mot det gudomliga Logos som är Kristus själv, medan dess tvärbalk håller samman kosmos. I det kristna korset förbinds tanken på offer och död med räddning, uppståndelse och evigt liv. Korset är en martyrpåle, men samtidigt ett segertecken så som det framställs i fornkristna mosaiker. 

I Minucius Felixs skrift Octavius, kap IX och XXIX står det att korset användes som en symbol för de kristna redan under det första och andra århundradet. Tertullianus skriver i kapitel 3 sin bok De Corona, från år 204, att kristna regelbundet gjorde korstecknet på sina pannor. Enligt den judiska encyklopedian  användes korset redan under det första århundradet.  Den romerske kejsaren Konstantin den stores mor sankta Helena uppgavs omkring år 300  ha funnit det sanna korset. Många av de kristna pilgrimer som dog under sina färder begravdes under ett taukors, en symbol som hämtats från icke-kristna religioner. Kejsar Konstantin införlivade symbolen Labarum i den kristna läran för att ena de religiösa inom sitt rike, och påstod att han i en syn från Gud sett tecknet i himlen varmed de skulle segra i striden, se In hoc signo vinces.

Typer av kors 

Andreaskors
Ankarkors
Ankh, egyptiskt kors
Antoniuskors
Armeniskt stenkors (Khachkars)
Burgundiskt kors
Cirkelkors
Dagmarskors
Filippuskors
Flätat kors
Frimurarkors
Gaffelkors
Georgskors
Grekiskt kors
Svastika, hakkors
Hammarkors
Hjulkors
Jakobskors
Jerusalemkors
Kelterkors, Odins kors
Konstantinkors
Kulkors
Klöverbladskors
Korsat kors
Kryckkors
Latinskt kors
Lauburu, Baskiskt kors
Liljekors
Lothringenkors, lorrainekors
Mantuanskt kors
Johannitkors, malteserkors
Ortodoxt kors
Patriarkalkors
Petruskors
Påvekors
Ringkors
Runstenskors
Ryskt kors
Serbiskt kors, tetragrammatiskt kors
Spikkors
Stickkors
Solkors
Stjärnkors
Taukors (T-kors), antoniuskors, antoniterkors
Vargkorset
Uppståndelsekors

Bilder

Se även 
 Korsfästelse
 Korstecken
 Kristendom
 Kristusmonogram
 Kryss

Externa länkar 
Heraldiska kors

Källor 

Kyrklig interiör
 
Heraldik
Lista över Böhmens regenter

Det här är en lista över Böhmens regenter.

Källor
 Pánek, Jaroslav; Tůma, Oldřich (eds.). A History of the Czech Lands. Charles University in Prague.  .
 
Böhmen
Karl V

Karl V är namnet på flera regenter:

 Karl V (tysk-romersk kejsare) (1519–1556), tysk-romersk kejsare 
 Karl V av Frankrike (1364–1380), kung av Frankrike
 Karl V av Lothringen (1675–1690), hertig av Lothringen

Se även 
 Lista över regenter med namnet Karl

Regentnamn

eo:Karolo (regantoj)#Karolo la 5-a
Johan II av Frankrike

Johan II (franska: Jean II) född 16 april 1319 i Orléans, död 8 april 1364 i London, även kallad Johan den gode (franska: Jean le Bon), var kung av Frankrike 1350–1364.

Biografi
Johan II var son till Filip VI och Johanna av Burgund. Han fullföljde faderns ridderligt feodala regeringsideal. Hans oöverlagda och våldsamma uppträdande mot kung Karl II av Navarra och några högadliga vasaller ledde till ett förnyande av hundraårskriget med England. Johan blev trots mångdubbel övermakt besegrad i slaget vid Poitiers och tillfångatogs av prinsen av Wales. 

Han frigavs ur fångenskapen, men återvände dit för att ej bryta ridderskapets lagar då hans son Ludvig, vilken lämnats som gisslan rymt, och dog i England. Under hans regering blev gapet mellan feodaladeln och övriga befolkningsgrupper alltmer påfallande och landet skakades av flera uppror.

Gift 1332 med Bonne av Luxemburg (1316–1349), som dog av pesten. Syster till Kejsar Karl IV.

 Karl V av Frankrike
 Marie av Frankrike, gift med en hertig av Bar.
 Ludvig, hertig av Anjou, född 1339, greve av Provence 1381–1384 och titulärkonung av Jerusalem, gift med Marie av Bretagne.
 Johan av Berry
 Filip II av Burgund, (?–1404) gift med Margareta av Flandern.
 Jeanne, gift med Karl II av Navarra.
 Isabella av Frankrike, (?–1371) 23 år gammal, gift med Gian Galeazzo av Milano.

Gift 1350 med Johanna I av Auvergne (1326-1361), som dog av pesten.

Anfäder

Noter

Externa länkar 

Frankrikes regenter
Huset Capet
Huset Valois
Burgund
Personer i Frankrike under 1300-talet
Födda 1319
Avlidna 1364
Män
Hertigar av Normandie
Bolon Dzacab

Bolon Dzacab är en förfadersgud hos Mayafolket i dagens Mexiko. Han avbildas på monument som attribut för prominenta personer.

Se även 
 Mayansk mytologi
 Anfäder

Referenser 

Gudar i mayansk mytologi
Negativ temperatur

Negativ temperatur är den temperatur som har mer termisk energi, det vill säga är hetare, än oändlig positiv temperatur. Begreppet introducerades av Edward Mills Purcell och Robert Vivian Pound 1951.

Uppkomsten av negativa temperaturer är avhängig att systemets entropi endast innehåller bidrag från enstaka frihetsgrader, till exempel materialets magnetiska egenskaper, och att denna frihetsgrad bär en maximal mängd energi. För translationella frihetsgrader finns ingen sådan övre gräns eftersom tillräckligt höga temperaturer ger vilken rörelseenergi som helst. Negativ temperatur har påvisats experimentellt.

Negativa temperaturer skall inte förväxlas med minusgrader, eftersom sådana är positiva temperaturer i kelvinmätskalan.

Se även
 Absoluta nollpunkten

Referenser

Termodynamik och statistisk fysik
Popol Vuh

Popol Vuh (ungefär "Rådets bok") är mayafolkets heliga skrift, skriven på quiché. Den beskriver skapelsemyten och berättelserna om de två tvillinghjältarna, centrala teman i mayansk mytologi. Efter det inledande mytologiska avsnittet beskrivs kungadömet Quiches grundläggande och historia samt det kungliga släktets gudomliga börd.

Det mest fullständiga bevarade manuskriptet av Popol Vuh finns på Newberry Library i Chicago och är skrivet på mayaspråket quiché. Efter spanjorernas erövring av Guatemala producerades i hemlighet kopior med latinska bokstäver av de äldre böckerna som skrevs med de ursprungliga glyferna. En av dessa upptäcktes 1702 av prästen Francisco Ximénez i staden Chichicastenango och lyckligtvis brände han den inte, utan valde han att kopiera den och lägga till en översättning på spanska. Denna kopia hamnade i en negligerad hörna av universitetsbiblioteket i Guatemala City där den upptäcktes 1854 av Etienne Brasseur de Bourbourg och Carl Scherzer. De utgav den på franska och spanska några år senare. Verket utkom på svenska 1983.

Förcolumbiansk begravningskeramik är ofta dekorerade med texter och scener ur Popul Vuh. Det är också möjligt att några av berättelserna i Popol Vuh finns bättre bevarade i mayafolkets muntliga tradition, såsom de nedtecknats av antropologer under 1900-talet, än i Ximénezs manuskript.

Bibliografi

Referenser
Nationalencyklopedin, Popol Vuh. (hämtad 2020-11-22)

Mayansk mytologi
Golem

Inom judisk folktro är golem () en antropomorfisk varelse, skapad av människan av dött material. Begreppet har använts på olika sätt om amorfa, oformliga material i psalmer och medeltida skrifter. Den mest kända berättelsen handlar om hur rabbinen Judah Loew ben Bezalel på sent 1500-tal i Prag skapade en golem av lera.

Etymologi 
I Psaltaren 139:16 i Bibeln förekommer ordet , som på jiddisch uttalas goylem, och refererar till ett embryotillstånd, ett råmaterial eller en ofärdig substans. I Mishna används termen om en okultiverad person. På liknande sätt används begreppet idag ofta som en metafor för en obetänksam slusk eller en person som står under någons kontroll. På jiddischslang är golem en förolämpning för någon som är klumpig och trög.

Legenden om Rabbi Loew och Golem 
Enligt legenden skapade Rabbi Loew den konstgjorda människan – Golem – år 5340 i den judiska kalendern, vilket motsvarar år 1580.
Han skapade Golem av lera vid Moldaus strand och lade i hans mun en shem, en formel som gjorde lerfiguren levande. 

I en annan version skrev han det hebreiska ordet Emet ("sanning") i lerfigurens panna för att denna skulle bli levande, och för att återgå till en livlös lerfigur suddade han bort den första bokstaven så endast Met ("död") stod kvar. 
 
Golem fick namnet Josele och arbetade som tjänare i Rabbi Loews hus. Han sägs ha varit snäll, lite tafatt men tjänstvillig, men han talade inte. Varje sabbat plockade Rabbi Loew ut Golems "shem" och Golem blev livlös. En dag glömde dock Rabbi Loew att avlägsna "shemen", och Golem började löpa amok i den judiska staden. Han förstörde allt i sin väg med sin övernaturliga styrka tills Rabbi Loew hann komma springande från synagogan och ta ut "shemen". Då bestämde sig Rabbi Loew att aldrig mer ge liv åt Golem igen. Den döda kroppen lades på vinden i den Gammal-nya synagogan, där den lär ligga kvar än idag. 

Mannen som skapade Golem, Rabbi Loew, fanns i verkligheten. Han var en lärd judisk mystiker som levde under 1500-talet. Berättelserna om honom nedtecknades omkring 200 år efter hans död.

Se även 
 Der Golem, wie er in die Welt kam (stumfilm från 1920)
 Frankenstein
 Zombie
 Pinocchio
 Robotar

Källor

Noter

Externa länkar 

Dick Harrison: "Golem" | Historiebloggen i Svenska Dagbladet 23 januari 2014

Judendom
Övernaturliga väsen
Neum

Neum är en stad i Bosnien och Hercegovina, belägen vid landets 24 kilometer långa kuststräcka. Det är Bosnien och Hercegovinas enda kuststad och en känd turistort som hade 4 268 invånare vid folkräkningen 1991. 

Neum är en relativt billig semester- och shoppingort. Förbindelserna till resten av Bosnien och Hercegovina går via en krokig och smal väg; därför går resor och transporter mellan Neum och Sarajevo istället oftast via Kroatien, via passkontroller. Den viktigaste hamnstaden för Bosnien och Hercegovina är Ploče i Kroatien, från vilken det går järnväg till Sarajevo. Det finns dock planer på att bygga en frakthamn i Neum med tillhörande järn- och motorväg, eftersom det råder oenigheter om tillgång och priser i Pločes hamn.

Då gränserna i Bosnien och Hercegovina måste korsas två gånger för att nå den sydligaste regionen i Kroatien har den kroatiska regeringen beslutat bygga Pelješac-bron från Klek till Pelješac, för att kringgå området. Dessa planer mött protester då de skulle kunna bryta mot Bosnien-Hercegovinas rättigheter enligt den internationella havsrätten, men efter flera års uppskjutande påbörjades bygget 2018 och färdigställdes 2022.

Turism 
Neum har branta kullar, sandstränder och flera stora turisthotell. Priserna tenderar att vara lägre än i grannlandet Kroatien, vilket gör området populärt bland shoppingturister. Turism och handel är en viktig del i områdets ekonomi. Gränsformaliteterna med Kroatien är avslappnad under högtrafik.

Neum har cirka 5000 sängplatser för turister, 1810 i hotell med den återstående kapaciteten i motell, villor och privat boende. Turismen i Neum är endast aktiv i kustregionen. Inlandet bakom Neum har en rik arkeologisk historia och orörd vildmark, med antydan till landsbygdsturism.

Framtid 
Neum planeras bli en godshamn. Det finns planer på att bygga en riktig hamn, järnväg och en motorväg. Huvudgodshamn för Bosnien och Hercegovina idag är Ploce (i Kroatien) längre norrut, som har en järnväg till Bosnien-Hercegovina.

Gränsövergångar 
Neum har två gränsövergångar med Kroatien på E65, som också är del av EU:s yttre gräns. Neum 1 ligger nordväst om staden vid Klek där det genomförs gränskontroll på den kroatiska sidan. Neum 2 ligger i sydost, med gränskontrollen vid Zaton Dolk. Adriatiska motorvägen ska enligt planerna gå på bron förbi Neum och förbinda de två delarna av Kroatiens dalmatiska kust.

Galleri

Referenser

Externa länkar 

Orter i Federationen Bosnien och Hercegovina
Gränsorter i Europa
Mängdteoretiska axiom

De mängdteoretiska axiomen är byggstenarna i de flesta mängdteorier och antas vara sanna. Till en början användes den naiva mängdteorin (även kallad mängdlära) som Cantor hade strukturerat, där mängder kunde skapas så länge de var "väldefinierade". Detta visade sig snart leda till paradoxer.

De mest kända är:

 Russells paradox som är den vanligaste och visade att "mängden av alla mängder som inte innehåller sig själva" inte finns. Paradoxen brukar gestaltas som; "En barberare i en by rakar alla män som inte rakar sig själva. Rakar barberaren sig själv?"
 Cantors paradox som visade att "mängden av alla mängder" inte finns. 

Eftersom nästan all matematik hade börjat omdefinieras enligt mängdteorin var det viktigt med en paradoxfri teori. Den klassiska mängdläran formulerades om med hjälp av predikatlogik och detta ledde till att de mängdteoretiska axiomen började byggas upp i början av 1900-talet. 

Det finns många olika mängdteorier, en del tar hänsyn till urelement, andra är helt uppbyggda på mängder. Olika mängdteorier ger upphov till olika resultat om mängder. En sats kan till exempel vara sann i en teori, falsk i en annan och oavgörbar i en tredje.

Den vanligast använda teorin är ZFC som är en kombination byggd på teorier skapade av Ernst Zermelo, Adolf Fraenkel och Thoralf Skolem. New Foundation kallas en annan teori.

Kort om ZFC 
ZFC är en utveckling av Zermelo-Fraenkel-teorin fast med Urvalsaxiomet ("Axiom of Choice", därav C:et i ZFC) tillagt av Zermelo själv. Grunden till ZFC lades 1908 av Zermelo då han axiomiserade den föregående mängdläran. Fraenkel fann 1922 brister även i Zermelos teori, och hade även en lösning till problemet. Oberoende av Fraenkel fann Skolem samma lösning senare samma år och formulerade det i ett axiom kallat substitutionsaxiomet, och det är Skolems formulering som används idag. ZFC bygger på att allt kan skrivas som mängder där den minsta byggstenen är den tomma mängden, i denna teori existerar inga urelement.

Några vanliga mängdteoretiska axiom
 Extensionalitetsaxiomet
 Tomma mängdens axiom
 Delmängdsaxiomet
 Unionaxiomet
 Potensmängdsaxiomet
 Infinitetsaxiomet
 Urvalsaxiomet
 Regularitetsaxiomet
 Substitutionsaxiomet

Se även 
 Mängdteori
 Mängd
 Teori
 Axiom
 Abstraktionsprincipen

Mängdteori
District of Columbia

District of Columbia (uttal: [distriktəvkə'lɐmbiə]) förkortat D.C. och ibland omnämnt som Columbiadistriktet, är ett federalt distrikt i USA. Det utgörs numera helt av huvudstaden Washington, har en yta på 178 km² och (2018) 702 400 invånare.

Historik

Bakgrund 
Förbundsdistriktet skapades 1790. Området utgjordes då av en 16 x 16 km stor kvadrat vid floden Potomac och gränsande till delstaterna Maryland och Virginia. Distriktet har fått sitt namn av att Columbia (av Christofer Columbus) är ett poetiskt namn på Amerika och Amerikas förenta stater.

Förr fanns det flera städer och countyn inom distriktet (bland andra Georgetown). I och med City of Washingtons tillväxt inkorporerades de andra områdena. Undantaget var Alexandria och Arlington County, vilka 1846 återbördades till Virginia.

Status 
Då District of Columbia inte är en delstat, har dess invånare ingen representant med rösträtt i USA:s kongress – trots att kongressen har sitt säte i distriktet. Invånarna väljer endast en delegat som deltar i debatten och i representanthusets utskott, dock utan rösträtt. I senaten finns inte District of Columbia representerat alls. Genom ett särskilt författningstillägg har invånarna i distriktet dock rätt att delta i presidentvalet.

På 1960-talet framfördes ett förslag till kongressen att distriktet skulle bli upptaget som en egen delstat i federationen. Förslaget röstades dock ner, eftersom det ansågs att ett huvudstadsdistrikt utanför delstatssystemet kunde stå mer neutralt gentemot delstaterna.

Från 1975 har distriktet en folkvald borgmästare och en folkvald församling.

Se även 
 USA:s 51:a delstat
 Kvadranter i Washington, D.C.
 Metropolitan Police Department of the District of Columbia
 Washingtons storstadsområde

Referenser 

Washington, D.C.
Bomazi

Bomazi var enligt bushongofolkets (som levde runt Kongofloden i Afrika) mytologi en ljushyad man som för länge sedan kom från himlen för att hjälpa ett äldre par att skaffa barn. De fick en dotter, som Bomazi gifte sig med. Bomazi fick fem söner med henne, som alla blev hövdingar över var sin stam.

Referenser 

Religion i Afrika
Kultur i Kongo-Kinshasa
Bors

Sir Bors var i keltisk mytologi en av kung Arthurs riddare. Bors är en av de tre riddarna som ger sig ut i sökandet efter Graal tillsammans med sir Parsifal och Galahad och är den ende som kommer hem till Camelot och kan berätta om sina äventyr. Han dör senare i ett korståg i Palestina.

Se även 
 Thomas Malory: Morte d'Arthur

Arthurlegenden
Mononymt kända personer
Brahma

Den här artikeln handlar om den hinduiska guden Brahma. För den hinduiska världssjälen, se Brahman. För den hinduiska kasten, se Brahmin.

Brahma är en gud inom hinduismen som representerar världens skapare. Det var han som gav alla människor och djur offersked och ett radband. Med dessa föremål är det meningen att man ska påminnas om att be, studera de heliga skrifterna och att rena sig med vatten. 

Brahma skapade kvinnan ur ett stycke kött ur sin egen kropp, hon var det vackraste och ljuvligaste han visste. Men kvinnan var blyg och gömde sig hela tiden så Brahma sköt upp tre extra huvuden ur kroppen så att han kunde se åt alla fyra väderstreck samtidigt. Då kunde inte kvinnan gömma sig längre, de fick barn och på så sätt födde hon människosläktet. Alla gudar har ett speciellt attribut och Brahma har en lotusblomma vilket symboliserar att han kommer från sig själv och inte är avlad. På bilder brukar han även avbildas med Vedaböckerna i handen.

Källor

Gudar i indisk mytologi