kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
GIK Wasaiterna U

GIK Wasaiterna Ungdom är en handbollsförening från Angered i Göteborg som spelar sina hemmamatcher i Angereds sporthall. Damlaget spelar i Dam 5 Väst och herrlaget spelar i Herr 2 Västra.

Historia 
Klubben bildades 2003 för att dela upp GIK Wasaiternas ungdomslag och seniorlag. 2004 gick GIK Wasaiterna Alliansförening i konkurs, vilket resulterade i att GIK Wasaiterna Ungdom blev en fristående förening som var väsentligt mindre än den ursprungliga.

2005 startade föreningen upp seniorverksamhet för både herrar och damer.

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Sportklubbar bildade 2003
Handbollsklubbar i Göteborg
Courtmacsherry

Courtmacsherry (iriska: Cúirt Mhic Shéafraidh) är en liten by i grevskapet Cork i Republiken Irland belägen på öns sydkust.

Courtmacsherrys huvudindustri är fiske även om fångsten minskat, framför allt av makrill, under de senaste åren. Under sommaren är turismen en stor näringskälla och det finns stränder som Dunworly beach och Muphy's beach som flitigt besöks av turister. Det finns även ett hotell i byn som oftast besöks av folk från staden Cork. 

Orter i Cork
Crookhaven

Crookhaven () är en by i grevskapet Cork i Republiken Irland. Den är belägen på den sydvästligaste punkten på ön. Trakten (townland) Crookhaven hade 69 permanent bofasta invånare vid folkräkningen 2016. Under sommaren ökar invånarantalet till omkring 400. Platsen är ett populärt ställe för irländarna att ha sommarboenden på.

Crookhaven har trots sin lilla storlek totalt tre pubar och hade en hamn som fraktade gods mellan Europa och USA. Många av byns invånare var anställda vid just denna hamn.

Referenser

Externa länkar 

Orter i Cork
Crosshaven

Crosshaven () är en ort i grevskapet Cork i Republiken Irland. Crosshaven är känt för att segelsällskapet Royal Cork Yacht Club (RCYC), som etablerades 1720, har sitt huvudsäte där. Tätorten (settlement) Crosshaven-Churchbay hade 2 577 invånare vid folkräkningen 2016.

Referenser

Externa länkar 

Orter i Cork
Dunmanway

Dunmanway (iriska: Dún Mánmhaí) är ett mindre samhälle i grevskapet Cork i västra Irland. Dunmanway har runt 1 500 invånare och är det geografiska centrumet för den region som kallas Västra Cork.

Dunmanway är troligtvis mest känd för att vara födelseplatsen för Sam Maguire, en irländsk protestantisk republikan.

Externa länkar

Orter i Cork
Doneraile

Doneraile (iriska: Dún ar Aill) är ett samhälle i grevskapet Cork på Irland. Doneraile är beläget vid sidan om vägen N20 mellan Limerick och Cork samt Mitchelstown, belägen cirka 12 kilometer norr om staden Mallow.

Orter i Cork
Fermoy

Fermoy (iriska: Mainistir Fhear Maigh) är ett samhälle i grevskapet Cork i Republiken Irland. År 2002 hade Fermoy ungefär 4 800 invånare. Fermoy ligger vid floden Blackwater i södra Irland. Namnet kommer ifrån det iriska namnet (Männen (fhear) på slättens (maí) kloster (mainistir)), se ovan som i sin tur refererar till ett cistercienskt kloster som grundades under 1100-talet.

Orter i Cork
Glandore

Glandore (iriska: Cuan Dor) är en by i sydvästra Irland beläget i grevskapet Cork. Namnet betyder Ekarnas hamn. Glandore ligger cirka en timmes bilfärd ifrån staden Cork och här finns ett flertal pubar. 

Orter i Cork
Glanmire

Glanmire (iriska: Gleann Maghair) är en stad belägen strax utanför Cork i grevskapet Cork på Irland. Staden har cirka 40 000 invånare och växer kraftigt eftersom flera nya bostadshus byggs. Regionen Glanmire bildades efter en sammanslagning av byar och samhällen, däribland Glanmire, Riverstown, Brooklodge, Glyntown, Copper Valley och Sallybrook. 

Orter i Cork
Glengarriff

Glengarriff (iriska: Gleann Garbh) är ett samhälle beläget i grevskapet Cork i Republiken Irland. Orten har cirka 600 invånare och är en populär turistort. Ett besök i Glengariff bör inkludera en kväll på den legendariska puben The Blue Loo.

Orter i Cork
Väter und Söhne

Väter und Söhne är en tysk-svensk film från 1930 i regi av Victor Sjöström och Paul Merzbach.

Om filmen
Filmen premiärvisades 28 november 1930 på biograf Atrium i Berlin Tyskland. Filmen spelades in i Filmstaden Råsunda med exteriörer från Stockholm av J. Julius. Som förlaga har man Hjalmar Bergmans roman Markurells i Wadköping som utgavs 1919, Bergman dramatiserade själv romanen som uruppfördes på Dramatiska Teatern i Stockholm 1930. Filmen var en samproduktion med det tyska filmbolaget Terra Film AG och Film AB Minerva, och året efter kom filmen i en svensk version, se Markurells i Wadköping. 1968 gjordes en nyinspelning av Sveriges Radio-TV i regi av Hans Dahlin, se Markurells i Wadköping

Roller i urval
Rudolf Rittner - Harald Hilding Markurell, källarmästare och värdshusvärd 
Franziska Kinz - Karin Markurell, hans fru
Martin Herzberg - Johann Markurell, deras ende son 
Alfred Gerasch - Baron Carl - Magnus de Lorche, godsägare
Carl Ballhaus - Louis de Lorche, son till baronen 
Elfriede Borodin - Brita de Lorche, kusin till Louis
Ernst Gronau - Sven Ström, frisör (perukmakare)
Artur Retzbach-Erasiny - Per Ström, skolvaktmästare
Philipp Manning - Rektorn för läroverket
Gustav Rickelt - Domprosten, prövningskommissarie 
Ernst Dernburg - Kemiprofessorn, prövningskommissarie

Externa länkar 

Filmer 1930
Tyska dramafilmer
Svenska dramafilmer
Filmer i regi av Victor Sjöström
Filmer i regi av Paul Merzbach
Hjalmar Bergman-filmatiseringar
Filmer baserade på pjäser
Tänk till tusen

Tänk till tusen var ett tävlingsprogram som Sveriges Television visade i ett par omgångar under perioden 1984-1987.

Programmet var i hög grad inspirerat av den franska långköraren Des chiffres et des lettres, även om reglerna var något modifierade. I varje program tävlade två deltagare mot varandra i två omväxlande moment. I det ena gällde det att kombinera slumpmässiga bokstäver till ett så långt ord som möjligt. I det andra momentet skulle man i stället använda de fyra räknesätten för att från slumpmässiga tal nå fram till ett givet resultat.

Programledare i alla program var journalisten Ulf Wickbom. Bisittare och matematisk expert var Gunnar Michanek.

Svenska TV-program
Hermelinkanin

Hermelinkaninen (nederländsk dvärg) är en liten kaninras som härstammar från den engelska kaninrasen dvärghare och vidareutvecklades i Nederländerna och Tyskland runt förra sekelskiftet. Den är en av världens minsta kaninraser och en av Sveriges vanligaste tamkaninraser.

Beskrivning
Hermelinkanin är 19–24 cm lång, och vikten är cirka 0,8–1,3 (högst 1,4 som vuxen) kg. Den blir 6–10 år gammal, och könsmogen blir den vid cirka 3–4 månaders ålder.

Hermelinen ska ha upprättstående, korta öron (cirka 5–6 cm) och de ska sitta tätt ihop. Kroppen ska vara kort, och huvudet ska sitta tätt inpå kroppen utan synlig hals. Nosen ska vara trubbig med bred panna.

Hermelinen finns i olika hårlag. Hos de normalhåriga ska pälslängden vara 2,0–2,5 cm. Det finns även rex, fuchs, angora och satin. Fuchs har en längre päls (5–6 cm), men inte så lång som hos angorakaninen. Rex har en väldigt tät päls som nästan ser ut som plysch. Håren står rakt upp, och pälslängden är 1,5–2 cm. Satin ger pälsen en extra glans. Hermelinen finns i olika färger och färgteckningar. De ursprungliga varianterna var vit rödögd och blåögd. Idag finns den i ett flertal färger, till exempel black and tan, chinchilla, siames, schecktecknad, japantecknad.

Renrasig hermelinkanin köper du enklast via en uppfödare eller på någon kaninutställning. I djuraffärer kallas ofta dvärgkaninkorsningar för "hermelin-kanin", vilket naturligtvis är felaktigt. En äkta unge av hermelinkanin har pyttesmå öron och huvudet är "knubbigt" runt och stort i förhållande till kroppen.

Historia
De första dvärgkaninerna (ursprunget till våra hermeliner) framavlades i England i mitten av 1800-talet. Denna första dvärgkaninras kallades Polish och var en liten vit kanin med röda ögon. Utseendet skiljde sig ifrån dagens hermelinkaniner. De var större och hade längre öron. Vikten var cirka 1600–1800 gram. Rasen Polish finns fortfarande kvar, och i England finns den nu i över 20 olika färger. Rasen exporterades även till USA, och så småningom (1987) importerades den till Danmark där den fick namnet dvärghare (dverghare). Det namnet används även i Sverige.

De svenska hermelinkaninerna härstammar från några Polish som importerades till Tyskland i slutet av 1800-talet. Det var i Tyskland (cirka 1895) och Holland som man sedan vidareutvecklade rasen och gav upphov till hermelinen. Det sägs att rasen fick sitt namn av att dess vackra skinn kunde användas som hermelinimitation, och att det betalades det bra för av utländska uppköpare. Hermelinkaninen kom till Norden 1921 och är nu en av Sveriges populäraste kaninraser.

Referenser

	 	
Kaninraser	
Husdjursraser från Storbritannien
Demokratiska fronten för Palestinas befrielse

Demokratiska fronten för Palestinas befrielse (arabiska: الجبهة الديموقراطية لتحرير فلسطين, Al-Jabha al-Dimuqratiya Li-Tahrir Filastin), DFLP (Democratic Front for the Liberation of Palestine), är en tidigare marxist-leninistisk, numera mer allmänt socialistisk, palestinsk politisk och militär organisation, grundad 1969 som en utbrytning från PFLP (Folkfronten för Palestinas befrielse).

DFLP är primärt aktiva bland palestinier i Syrien och Libanon, med viss närvaro på Västbanken och Gazaremsan. Dess jordanska gren har konverterats till ett fristående politiskt parti, Jordanska demokratiska folkpartiet. DFLP:s nuvarande ledare Niaf Hawatmeh är bosatt i Syrien, varifrån DFLP även antas få ett visst finansiellt stöd. Deras uttalade målsättning har varit att upprätta en gemensam demokratisk stat, där araber och judar ska kunna leva fritt från diskriminering, utan klasser och nationellt förtryck. Under 1980-talet accepterade gruppen (till skillnad från det mer militanta PFLP) Yassir Arafats förhandlingar med Israel, och idén om en tvåstatslösning, även om man behåller enstatslösningen som "vision". Man inledde förhandlingar med israeliska vänsterintellektuella redan under 70-talet, och var pådrivande i försöken att upprätta kontakter mellan PLO och den israeliska fredsrörelsen, samtidigt som man insisterade på rätten till väpnat motstånd.

Historia 

Under 1970-talet begick DFLP ett stort antal attacker mot Israel, inklusive gisslantagande och bombattacker mot civila. Terrorstrategin övergavs dock gradvis, i takt med att gruppen utvecklade sina idéer om en fredligt framförhandlad lösning, och ersattes så småningom av en doktrin som höll fast vid rätten till militärt motstånd, men förespråkade riktade angrepp enbart på ockupationsarmén. Under al-Aqsa-intifadan (fr. 2000) har DFLP utfört ett mindre antal attacker mot israeliska soldater på ockuperad mark, men tog redan från början avstånd från självmordsbombningar mot civila och attacker inne i Israel. DFLP är till skillnad från föregångarna PFLP, inte listad som en terrororganisation av USA eller EU.

DFLP idag 
De fanns i senaste parlamentsvalet representerade i koalitionen Alternativa Listan (al-Badil), där de förespråkade att permanenta förhandlingar med Israel skulle inledas, men man stod fast vid att de palestinska flyktingarna hade rätt att återvända till sina hem och tillhörigheter i Israel i enhet med FN resolution 194. Gruppens stöd i de palestinska områdena är svagt, med under fem procent av rösterna i de flesta mätningar och val (något mindre än PFLP). Den kan vara något större i vissa flyktingläger i Syrien och Libanon, men inga tillförlitliga mätningar finns därifrån.

Syriska inbördeskriget
DFLP har under det syriska inbördeskriget tagit ställning för president Bashar al-Assad och det styrande Baathpartiet.

Referenser 

Organisationer i Palestina
Väpnade vänsterorganisationer
Organisationer bildade 1969
Kommunistisk terrorism
Palestinsk terrorism
Mammutträd

Mammutträd (Sequoiadendron giganteum) är en barrväxt och den enda arten i mammutträdssläktet (Sequoiadendron). Mammutträdet växer vilt i Sierra Nevadas bergstrakter i Kalifornien, USA. Trädens antal är mycket begränsade och mammutträdet har sedan mitten av 1900-talet ingen kommersiell betydelse.

Den högsta uppskattade åldern på ett mammutträd är 3266 år, vilket gör mammutträden till de tredje äldsta organismerna i världen. Mammutträden når en höjd på 50-85 meter och det högsta uppmätta trädet är 94,9 meter. Mammutträden är till volymen de största träd som funnits på jorden. Den största nu levande individen kallas General Sherman och har en volym på nästan 1 500 m³.

Habitat 
Arten växer i regioner som ligger 830 till 2700 meter över havet. I skogarna där mammutträdet ingår växer även barrträd som coloradogran, praktgran, cedertuja, sockertall, gultall, jeffreytall, douglasgran och Taxus brevifolia samt några lövträd som Quercus kelloggii, Quercus chrysolepis, Cornus nuttallii, Alnus rhombifolia, Salix scouleriana och jättelönn. Typiska buskar i regionen är Castanopsis sempervirens, Arctostaphylos patula och arter av släktet Ceanothus. Vädret i området kännetecknas av torra somrar, höst med regnfall och vintrar med snöfall. Årsnederbörden ligger mellan 900 och 1400 mm.

Användning och hot 
Mammutträdets virke användes under andra hälften av 1800-talet och början av 1900-talet vid husbyggen i San Francisco Bay Area. Flera exemplar planterades i stadsparker och i större trädgårdar. Intensivare bränder är ett hot mot beståndet. Mammutträdet kan uthärda mindre bränder, men i områden som skadats har mammutträdet svårt att återhämta sig. IUCN listar arten som starkt hotad (EN).

Referenser

Se även 
 Sequoia nationalpark
 Amerikansk sekvoja

Externa länkar 

Cypressväxter
Ma Växtindex
Träd
Allsvenskan i handboll för herrar 2005

Allsvenskan i handboll för herrar 2005.

Alingsås HK och IK Heim tog de två direktplatserna till Elitserien. LIF Lindesberg och Hästö IF kom trea och fyra och de fick kvalspela om en plats i Elitserien.

Sluttabell

Kval: Kvalspelet till Elitserien i handboll för herrar 2005/2006

Sport i Sverige 2005
2005
Handbollssäsongen 2004/2005
Inversion (meteorologi)

Inversion, även kallat extremt stabil skiktning, är ett speciellt väderläge då varm luft inte kan stiga i höjdled som den brukar, vilket gör att avgaser och andra luftföroreningar blir kvar i eller nära marknivå.

I troposfären (den understa delen av atmosfären, 0 - ca 11 km) avtar normalt lufttemperaturen med höjden, så att "paket" av extra varm - och därmed lättare - luft vid marken (till exempel avgaser eller skorstensrök) kan stiga uppåt obehindrat. Vid inversion har det uppstått ett läge där lufttemperaturen istället, i ett begränsat skikt, ökar med höjden. Ett "paket" ursprungligen varm luft kan, när det når detta skikt, vara lika varmt som luften i inversionsskiktet, och stannar då på den höjden.

Inversion uppstår mest vid kyla och vindstilla, då marken kyler luften så den blir kallare än högre liggande luft.

I storstäder kan inversionen leda till en koncentration av mycket höga halter av luftföroreningar vid marknivå. I Norrland är vädertypen vanlig på vintern, men det blir aldrig så höga föroreningar tack vare att städerna är mindre. Göteborg har störst problem i Sverige på grund av läget vid en sluttning och den stora trafikmängden. 2010 hade Göteborg problem med kvävedioxid på grund av inversion .

Mexico city är en stad som brukar drabbas av inversion.

Se även
 Luftens temperaturskiktning

Källor
 

Meteorologi
Hastighetsmätare

Hastighetsmätare, instrument som visar ett fordons aktuella hastighet (egentligen fart).

Hastighetsmätaren uppfanns av Josip Belušić 1888.

Från och med den 1 juli 1955 måste bilar i Sverige vara utrustade med hastighetsmätare.

Det finns i princip två typer av hastighetsmätare: mekaniska och elektroniska. Mekaniska hastighetsmätare har en permanentmagnet som roterar med en koppling till exempelvis växellådan eller en hjulaxel. Intill magneten finns en fjäderbelastad klocka eller platta av aluminium, upphängd så att den kan vrida sig och påverka en visare. När magneten roterar kommer virvelströmmar att induceras i aluminiumklockan, och denna kommer att vrida sig i proportion till rotationshastigheten hos magneten. Räkneverk för körsträcka drivs av en utväxling.

För elektroniska hastighetsmätare krävs någon form av pulsgivare, monterad exempelvis på växellådans utgående axel. Hastighetsmätaren räknar antalet pulser under korta tidsintervall. Antalet är proportionellt mot fordonets fart. Analoga mätare har ett elektroniskt styrt vridspoleinstrument och en liten elektrisk motor driver mekaniska räkneverk för körsträcka. Visningen kan också vara digital.

Enligt svensk lag måste bilars hastighetsmätare vara graderade i km/h. Om farten även visas i mph, måste km/h-skalan vara den dominerande.

Se även 
 Hastighet, fart
 Logg (mätinstrument) — "hastighetsmätare" på fartyg
 Varvräknare eller tachometer
 Acceleration
 Mach
 Höjdmätare
 Vägmätare

Källor 
 Tranter, A. Bilens elektriska & elektroniska system. Haynes Publ. nordiska AB. 1997

Noter 

Mätinstrument
Bildelar
Markurells i Wadköping (film)

Markurells i Wadköping är en svensk-tysk dramafilm från 1931 i regi av Victor Sjöström. Filmen är baserad på Hjalmar Bergmans roman Markurells i Wadköping.

Om filmen
Filmen premiärvisades 16 februari 1931 i på biograferna Röda Kvarn i Stockholm, Uppsala och Örebro. Den spelades in i Filmstaden Råsunda med exteriörer från Stockholm av J. Julius. Som förlaga har man Hjalmar Bergmans roman Markurells i Wadköping som utgavs 1919, Bergman dramatiserade själv romanen som uruppfördes på Dramatiska Teatern i Stockholm 1930. Filmen var en samproduktion med det tyska filmbolaget Terra Film AG och Film AB Minerva, och 1930 producerades en tysk version, se Väter und Söhne. 1968 gjordes en nyinspelning av Sveriges Radio-TV i regi av Hans Dahlin, se Markurells i Wadköping

Roller i urval
Victor Sjöström - Harald Hilding Markurell, Källarmästare på utvärdshuset Kupan, Berget 
Pauline Brunius - Fru Karin Markurell 
Sture Lagerwall - Johan Markurell, deras pojke 
Brita Appelgren - Brita de Lorche, kusin till Louis   
Sture Baude - Häradshövding Carl-Magnus de Lorche, Skattmästare i Stiftelsen "De fattigas vänner" 
Gösta Gustafson - Perukmakare Sven Ström 
Nils Lundell - Skolvaktmästare Per Ström, hans bror 
Gunnar Klintberg - Rektorn Blidberg, Sekreterare i Stiftelsen "De Fattigas Vänner" 
Bror Olsson - Domprosten, Censor 
Einar Fröberg - Kemiprofessorn, Censor 
Gösta Granberg - Louis de Lorche, Häradshövdingens son, Britas kusin 
Oscar Byström - Landshövdingen Axel Rüttenschöld, Ordförande i Stiftelsen "De Fattigas Vänner" 
Arthur Natorp - Kyrkoherden, Ledamot i Stiftelsens Styrelse 
Thure Holm - Ledamot av Stiftelsens Styrelse
Carl Nissen - Ledamot av Stiftelsens Styrelse

Musik i filmen
Mandom, mod och morske män, text Richard Dybeck, instrumental. 
De' ä' min röda da' i da' (De ä min röda da i da), kompositör Jules Sylvain, text Karl-Ewert, framförs av okänd sångare 
Låt mig få bli bekant med henne, kompositör Jules Sylvain, instrumental. 
Nearer, My God, to Thee (Närmare, Gud, till dig), kompositör Lowell Mason engelsk text Sarah Flower Adams svensk text 1912 Emanuel Linderholm, instrumental. 
Vila vid denna källa (Oförmodade avsked, förkunnat vid Ulla Winblads frukost en sommarmorgon i det gröna), kompositör och text Carl Michael Bellman, instrumental. 
Sjungom studentens lyckliga dag (Studentsång), kompositör Prins Gustaf, text Herman Sätherberg, framförs av en kör
O, hur härligt majsol ler (Majsång), kompositör Friedrich Kuhlau, svensk text 1831 Carl Wilhelm Böttiger, framförs av en kör

Externa länkar 

1910-talet i svensk film
Svenska filmer 1931
Svenska dramafilmer
Svenskspråkiga filmer
Tyska dramafilmer
Närke på film
Svenska filmer baserade på romaner
Tyska filmer baserade på romaner
Filmer i regi av Victor Sjöström
Hjalmar Bergman-filmatiseringar
Svenska 1930-talsfilmer
Wilhelm Theodor Söderberg

Wilhelm Theodor Söderberg, född 6 oktober 1845 i Össeby-Garns socken i Uppland, död 1 november 1922, var en svensk tonsättare, kyrkomusiker och musiklärare.

Theodor Söderberg var son till organisten Wilhelm Oscar Söderberg och studerade vid Stockholms musikkonservatorium, där han avlade organistexamen 1867 och dirigentexamen 1870. Han var musiklärare i Stockholm 1871–1873 och därefter organist i Karlshamn från 1873.

Söderberg var med och grundade Karlshamns musiksällskap 1876 och var dess första dirigent 1876–1911. Han var pianolärare till Alice Tegnér.

Psalmer
Ack, varför nu sörja?
En morgon utan synd jag vakna får, Nr 494 i Hemlandssånger 1891
Fröjdas vart sinne
Fort skynden alla
Gud är trofast, o min själ
Jag har i himlen en vän så god
Jag kom till korset och såg en man
Lev för Jesus, intet annat
Låt mig börja med dig
Modersvingen
På Sions berg

Referenser

Externa länkar

Vidare läsning 

Svenska koralkompositörer
Personer från Össeby-Garns socken
Födda 1845
Avlidna 1922
Män
Alumner från Kungliga Musikhögskolan i Stockholm
Amarnabreven

Amarnabreven är en samling lertavlor skrivna med kilskrift på i huvudsak akkadiska. De återfanns i Amarna i Egypten 1887. 

Amarnabreven innehåller den diplomatiska korrespondensen mellan de egyptiska faraonerna Amenhotep III och Akhenaton och deras vasallkungar i den geografiska region som omfattar området mellan Medelhavet och Jordan som av vissa kallas Palestina och av andra Judéen, Syrien samt med andra storkungar i Främre Orienten. Samlingen består av 382 olika brev vilka låter sig dateras till två årtionden under mitten av 1300-talet f.Kr.

Breven är en ovärderlig källa till den politiska situationen i framförallt Palestina och Syrien under denna tid. De påvisar även hur de diplomatiska kontakterna mellan olika stater gick till, samt hur egyptierna administrerade sina vasallstater.

Att kilskriften användes i hela Västasien omkring det andra årtusendets mitt visar att den babyloniska civilisationen verkat kraftigare eller i varje fall tidigare på de västra grannlanden än den egyptiska. De flesta breven är dock inte bara skrivna med kilskrift utan även på babylonisk-assyriskt språk, vilket alltså var hela den dåtida asiatiska kulturvärldens diplomatiska språk. Endast påteckningarna om att breven mottagits som de skulle vid faraos hov är på några tavlor gjorda med hieratisk skrift och på egyptiska språket. Även de egyptiska härskarnas svarsskrivelser till de asiatiska furstarna avfattades ibland på kilskrift och babyloniskt språk.

I ännu ett avseende har breven varit av betydelse för språkvetenskapen, nämligen genom att öka förståelsen för de kanaanitiska språkens utveckling. För att i de viktiga meddelandena till kungarna av Egypten på ett korrekt sätt uttrycka sina furstars uttalade mening har skrivarna ibland tillagt klargörande anmärkningar till de babyloniska orden. Dessa anmärkningar innehöll de motsvarande orden på deras eget modersmål, fast skrivna med kilskrift. Dessa glosor var de äldsta resterna av det kanaanitiska språket, och gav för första gången språkforskare möjlighet att dra något så när säkra slutsatser om detta för övrigt så gott som endast i konsonantskrift bevarade språks ursprungliga vokalsystem.

Ett av breven innehåller också ett av det första kända omnämnandena av folket habiru, som vissa forskare har kopplat till hebréerna. I samlingen finns sju brev från Abdi-Heba, ståthållare i Jerusalem, till den egyptiske faraon. Breven skildrar habirustammarnas förödande framfart. I ett av dem skriver Abdi-Heba:

Idag finns brevsamlingen utspridd på ett flertal platser världen runt. Flest finns på Vorderasiatisches Museum i Berlin och även på British Museum i London. De översattes första gången av J.A. Knudtzon till tyska 1907-15, men den senaste kompletta översättningen gjordes av William L. Moran, vilken utgavs på franska 1987 och på engelska 1992.

Se även
 Dakhamunzu

Källor 
 William L. Moran, The Amarna Letters, Baltimore: Johns Hopkins University Press, 1992.

Noter

Mesopotamien
Litteratur under antiken
British Museums samlingar
Egypten under 1300-talet f.Kr.

it:Amarna#Le lettere di Amarna