kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Havssköldpaddor

Havssköldpaddor (Cheloniidae) är en familj i ordningen sköldpaddor med sex arter. Till skillnad från landsköldpaddor kan havssköldpaddor inte dra in huvudet i skalet. Skalet är strömlinjeformat och benen är omvandlade till simfötter. Havssköldpaddor lägger ägg, och gräver ned dem vid stränder. Eftersom ägg inte klarar sig i havsvatten måste de läggas av deras föräldrar på land. Många havssköldpaddor återvänder till den strand där de själva kläcktes för att lägga sina egna ägg.

Havssköldpaddor ingår tillsammans med havslädersköldpadda (placeras i egen familj, Dermochelyidae) i överfamiljen Chelonioidea inom ordningen sköldpaddor (Testudines). Havssköldpaddor har fyra simfenor, ett huvud och ett skal.

Arter 
Det finns sex nu levande arter i familjen Cheloniidae, vilka främst förekommer i varma tropiska och subtropiska hav, men vissa arter förekommer även i havsområden i tempererade klimatzonen.
 Caretta caretta - oäkta karettsköldpadda eller falsk karettsköldpadda
 Chelonia mydas - soppsköldpadda  
 Eretmochelys imbricata - karettsköldpadda eller äkta karettsköldpadda
 Lepidochelys kempii - bastardsköldpadda eller atlantisk bastardsköldpadda
 Lepidochelys olivacea - sydlig bastardsköldpadda
 Natator depressus

Hot mot havssköldpaddor
Alla arter av havssköldpaddor är utrotningshotade. Detta beror främst på människan.

I en del länder är havssköldpaddan en delikatess som jagas och i andra länder säljs sköldarna eller äggen som souvenirer till turister. 

Stark belysning från strandnära bebyggelse kan också få de nykläckta sköldpaddorna att vandra mot denna istället för ner till vattnet. Vid turisttäta områden finns det också risk för att ägg som ligger nedgrävda på stranden trampas sönder och att människan ockuperar de platser där havssköldpaddan ska lägga sina ägg, innan det har skett och därmed förhindra arten att fortplanta sig.

En annan hotbild är plastpåsar som flyter ut till havs. Havssköldpaddan förväxlar lätt dessa med sin naturliga föda, maneter. Plasten kan fastna i sköldpaddans matspjälkningskanal och göra att den svälter ihjäl. Havssköldpaddor kan också fastna i fiskeredskap eller blir påkörda av motorbåtar.

Diet 
Havssköldpaddors diet varierar beroende på arten. Grön havssköldpadda har en käke som är formad för att kunna dra loss sjögräs eller skrapa loss alger och är den enda arten av havssköldpadda som är en utpräglad växtätare som vuxen. Som små är de omnivorer. 

Karettsköldpaddan äter mestadels havssvamp men också bläckfisk och räkor.

Havslädersköldpaddan äter nästan bara maneter, den har käkar som skulle ta skada om den åt hårdare föda.

Vuxna oäkta karettsköldpaddor är rovdjur, de äter olika sorters krabbor och andra kräftdjur, snäckor och musslor och andra ryggradslösa djur, medan ungar äter både andra djur och växter. 

Sydlig bastardsköldpadda äter både växter och djur, några exempel är maneter, räkor, alger och fisk.

Atlantisk bastardsköldpaddans föredragna föda är krabbor men den äter också fisk, maneter och räkor.

Natator depressus eller plattskaligsköldpaddan äter sjögurkor, sjögräs, räkor, fisk och många andra havsdjur.

Källor

Externa länkar 

Sköldpaddor
Lidingöbanorna

Lidingöbanorna är ett samlingsbegrepp för Norra Lidingöbanan, Södra Lidingöbanan och Värtan-Lidingö Järnväg.

Förortsbanor
Järnvägslinjer i Sverige
Transport i Lidingö kommun
Historisk spårvagnstrafik i Stockholm
Lidingöbanan
Lilla Anna och trollerihatten

Lilla Anna och trollerihatten är en av böckerna som handlar om Lilla Anna och Långa farbrorn. Den skrevs av Inger Sandberg med illustrationer av maken Lasse Sandberg.

Handling 
Långa farbrorn skall vara barnvakt en kväll åt lilla Anna, när hennes föräldrar skall gå på bio. Han försöker sig på att trolla, men det blir bara fel. Då vill farbrorn sluta trolla, men det blir också fel - det blev en dusch. Då lyckas han trolla fram lilla Annas föräldrar från bion, och så ställer mamma och pappa allt till rätta.

Källor

Fotnoter

Böcker utgivna på Rabén & Sjögren
Svenska barnböcker
Skönlitteratur 1965
Olsen-banden (filmserie)

Olsen-banden (svenska: Olsenbandet eller danska Olsenbanden) är en dansk filmserie från 1968-1981 (en sista film gjordes 1998) som handlar om det hetsiga kriminella geniet Egon Olsen och hans inte lika geniala kumpaner Benny Frandsen och Kjeld Jensen. Skriven och regisserad av Erik Balling (med undantag av film 14: Tom Hedegaard och Morten Arnfred). Denna filmserie har legat till grund för såväl norska Olsenbanden som svenska Jönssonligan. Filmserien är en av de mest sedda i dansk filmhistoria. Filmerna blev även populära i Östtyskland och övriga Östeuropa på grund av deras drift med auktoritetspersoner.

Det karaktäristiska temat till filmserien komponerades av den danske kompositören Bent Fabricius-Bjerre, som även är mannen bakom musiken till tv-serien Matador.

Synopsis 
Filmernas uppbyggnad är ungefär densamma: de börjar med att Egon Olsen kommer ut ur fängelset Vridsløselille där han suttit och utarbetat en ny komplicerad plan baserad på fakta han fått från någon av sina medfångar, vilka oftast är advokater eller andra högt stående medborgare. Han möts oftast på utsidan av sina medhjälpare Benny och Kjeld som hälsar honom med danska flaggor och ballonger. De åker sedan hem till Kjeld och sätter sig där ner över några Tuborg för att gå igenom planen. Ligan utför kuppen på de mest makalösa och uppfinningsrika sätt där det för det mesta brukar gå bra, men oftast blir de sedan lurade på bytet efteråt och huvudhandlingen i filmer är hur de försöker återfå det. Det vanligaste slutresultatet i filmerna är att bytet ändå förstörs, förloras eller stjäls på något vis och Egon åker tillbaka in i fängelset.

I filmen Olsen-bandens sidste bedrifter lyckas dock ligan med sin kupp för att avsluta filmen med hur de åker till Mallorca med alla sina pengar. Denna film var tänkt att bli den sista i serien, men då det höjdes många röster för ytterligare en film återkom gruppen i filmen Olsen-banden på sporet, som följdes av ytterligare sju filmer.

Filmer

Relaterade verk 
  (reklamfilm)
  (julkalender i TV 2)
  (familjefilm med den svenska Lilla Jönssonligan som förlaga)
  (musikal)
  (animerad film)
  (animerad film)

Rollbesättning

Referenser 
Mycket av innehållet i denna artikel är hämtat från Danska Wikipedias artikel om Olsen-banden.

Fotnoter

Externa länkar 

Filmserier
Fiktiva brottslingar
 
Danska kuppfilmer
Fiktiva figurer introducerade 1968
Filmserier lanserade 1968
Liv och Livtrasir

Liv och Livtrasir är i nordisk mytologi de sista två människorna som kommer att överleva Ragnarök och befolka den nya världen. Livtrasir betyder "den som klamrar sig fast vid livet" (seglivad). Före Ragnarök levde kvinnan Liv och mannen Livtrasir vid Mimers brunn, där deras ättlingar kallades Ásmegir vilket är fornnordiska för "gudarnas makt". Efter Ragnarök blev det deras öde att befolka den återskapade jorden. I Snorres Gylfaginning står det att jordens alla släkter härstammar från Liv och Livtrasir. De är stamföräldrar för den kommande världsålderns människor. 

På den nyuppståndna jorden står osådda åkrar och bär färdiga att skörda. (Jorden skjuter upp ur havet, grön och fager, åkrarna växer osådda.) 
I Gimles hall samlades Balder, Nanna, Höner och alla Ásmegir för att råda över den nya tiden.

Se även  
 Ask och Embla
 Nidhögg
 Världens skapelse i nordisk mytologi

Källor 
 Snorre Sturlason: Prosaiska Eddan

Människor i nordisk mytologi
Matilda von Anka

Matilda von Anka (Matilda McDuck) är en figur i Kalle Ankas universum och syster till Joakim von Anka och Hortensia von Anka. Den första serien hon var med i var Den siste av klanen von Anka av Don Rosa men hade redan många år tidigare nämnts i ett släktträd av Carl Barks.

Figurer i Kalle Ankas universum
Fiktiva ankor
Fiktiva antropomorfa figurer

en:Clan McDuck#Matilda McDuck
Hortensia von Anka

Hortensia von Anka (Hortense McDuck) är en figur i Kalle Ankas universum. Hon är syster till Joakim von Anka och Matilda von Anka och mamma till Kalle Anka och Dumbella Anka. Hon är gift med Kvacke Anka. Hennes mamma är Dunhilde O'Rapp och hennes pappa är Fergus "Scotty" von Anka.

Kalle Anka har troligen ärvt sitt temperement från henne. Hennes temperament var så häftigt att Joakim von Anka namngav en ilsken häst efter henne.

Se även 
 Lista över Disneyfilmer
 Lista över Disneys tecknade TV-serier
 Disneyserier

Figurer i Kalle Ankas universum
San Marinos Grand Prix 1984

San Marinos Grand Prix 1984 var det fjärde av 16 lopp ingående i formel 1-VM 1984.

Resultat 
 Alain Prost, McLaren-TAG, 9 poäng
 René Arnoux, Ferrari, 6 
 Elio de Angelis, Lotus-Renault (varv 59, bränslebrist), 4 
 Derek Warwick, Renault, 3 
 Thierry Boutsen, Arrows-Ford, 2 
 Andrea de Cesaris, Ligier-Renault (58, bränslebrist), 1 
 Eddie Cheever, Alfa Romeo (58, bränslebrist)
 Mauro Baldi, Spirit-Hart 
 Jonathan Palmer, RAM-Hart

Förare som bröt loppet 
 Philippe Alliot, RAM-Hart (varv 53, turbo)
 Johnny Cecotto, Toleman-Hart (52, för få varv) 
 Nelson Piquet, Brabham-BMW (48, turbo) 
 Teo Fabi, Brabham-BMW (48, turbo) 
 Jo Gartner, Osella-Alfa Romeo (46, motor) 
 Marc Surer, Arrows-BMW (40, turbo) 
 Manfred Winkelhock, ATS-BMW (31, turbo) 
 Michele Alboreto, Ferrari (23, avgassystem)
 Niki Lauda, McLaren-TAG (15, motor) 
 Jacques Laffite, Williams-Honda (11, motor) 
 Riccardo Patrese, Alfa Romeo (6, elsystem) 
 Nigel Mansell, Lotus-Renault (2, snurrade av)
 Keke Rosberg, Williams-Honda (2, elsystem) 
 Patrick Tambay, Renault (0, kollision) 
 Francois Hesnault, Ligier-Renault (0, kollision)

Förare som diskvalificerades
 Stefan Bellof, Tyrrell-Ford (varv 59) 
 Martin Brundle, Tyrrell-Ford (55)

Förare som ej kvalificerade sig
 Piercarlo Ghinzani, Osella-Alfa Romeo 
 Ayrton Senna, Toleman-Hart

Noteringar
 Jo Gartner gjorde F1-debut.

VM-ställning

1984 i Italien
San Marinos Grand Prix
Omkväde

Omkväde är en eller flera versrader som upprepas i stroferna i en dikt.

Omkväden är särskilt karaktäristiska för den medeltida balladen och folkvisor, där försångaren föredrog den egentliga texten, medan samtliga dansande stämde in i omkvädet. Ofta är omkvädet endast en trall, håhåhå, hej faderia, faderalleralla eller liknande. I senare efterbildningar av ballader förändras ofta omkvädet alltefter sammanhanget.

Inom modern schlager utgör refrängen en motsvarighet och på danska heter refräng fortfarande omkvæd och på norska omkved.

En slags omkväde är de stef som förekommer i den fornvästnordiska drapan, vilka dock endast förekommer i mitten av dikten och även där inte i alla strofer.

Kända sånger med omkväden är "Staffansvisan" ("vi tackom nu så gärna — allt för den ljusa stjärnan") och balladen Scarborough Fair om "Scarborough fair" (parsley, sage, rosemary and thyme). Omkväde användes flitigt i fornnordisk diktning, till exempel sångerna i den poetiska Eddan.

Se även
Kväde
Kvad
Refräng

Noter 

Musikalisk form
Pax

Pax, latin, betyder frid och fred.

Pax är ett moment i den kristna mässan vid vilket fridshälsning utväxlas antingen endast mellan celebrant och assisterande kleresi eller mellan präst och församling och mellan församlingsmedlemmarna inbördes. 

Ordet används också i spel och lekar såsom tafatt eller fia med knuff för att beskriva frizoner där man inte kan bli tagen eller knuffad.

Se även 
 Mässa

Liturgi
Kennedys hjärna

Kennedys hjärna är en roman från 2005 av Henning Mankell.

Handling 
Handlar om Louise Cantor, som arbetar som arkeolog i Grekland. En dag kommer hon hem till Stockholm i Sverige och upptäcker sin son Henrik död i sängen. I sin jakt efter sanningen om vad som egentligen hände beger hon sig till Australien och Spanien för att leta upp Henriks pappa. Även fadern försvinner senare spårlöst.

Bokens kulmen och upplösning sker i Moçambique, där Louise tvingas uppleva några av sitt livs hemskaste ögonblick i samband med sina besök på en aidsklinik.

Skönlitteratur 2005
Moçambique i skönlitteratur
Australien i skönlitteratur
Grekland i skönlitteratur
Stockholm i skönlitteratur
Spanien i skönlitteratur
Verk av Henning Mankell
Benedicamus Domino

Benedicamus Domino (latin, låt oss prisa herren)  är en uppmaning vid mässans slut med svaret "Gud, vi tackar dig!". Till Benedicamus Domino finns ett stort antal gregorianska melodier. 

Liturgi
Speak

Speak är en amerikansk film från 2004 med Kristen Stewart i huvudrollen.

Handling 
När Melinda Sordino kommer tillbaka till skolan, vet hon att hon är utstött. Detta på grund av att hon förstörde en fest när hon tillkallade polisen. Ingen bryr sig om att fråga henne varför hon ringde och Melinda själv har slutat prata. Skolarbetet bryr hon sig inte om, endast bildlektionerna har någon mening för henne. Men när hon ser sin före detta bästis Rachel bli ihop med Andy Evans bestämmer hon sig för att berätta vad som hände på den där festen.

Om filmen 
Speak regisserades av Jessica Sharzer. Filmen är baserad på Laurie Halse Andersons roman Säg något.

Rollista (urval) 
 Kristen Stewart - Melinda Sordino 
 Michael Angarano - David Petrakis 
 Robert John Burke - Mr. Neck 
 Hallee Hirsh - Rachel Bruin 
 Eric Lively - Andy Evans 
 Leslie Lyles - Hairwoman 
 Elizabeth Perkins - Joyce Sordino 
 Allison Siko - Heather 
 D.B. Sweeney - Jack Sordino 
 Steve Zahn - Mr. Freeman

Externa länkar 
 

Amerikanska dramafilmer
Engelskspråkiga filmer
Posttraumatiskt stressyndrom på film
Eukelade

Eukelade (XLVII, S/2003 J1) är en av Jupiters månar. Den upptäcktes den 6 februari 2003 av en grupp astronomer vid University of Hawaii. Eukelade är cirka 4 kilometer i diameter och roterar kring Jupiter på ett avstånd av cirka 23 661 000 kilometer.

Referenser

Externa länkar 
  The Jupiter Satellite Page

Jupiters månar
Månar
Astronomiska upptäckter av DC Jewitt
Astronomiska upptäckter av SS Sheppard
Astronomiska upptäckter 2003
Kapitalismens utveckling i Ryssland

Kapitalismens utveckling i Ryssland är en bok av V.I. Lenin. I detta verk drog Lenin upp riktlinjerna för socialismens vidare utveckling och förutsättningarna för dess övertagande av makten. Boken utkom i april 1899.

Externa länkar
Första kapitlet i Kapitalismens utveckling i Ryssland 1899

Verk av Lenin
Frankrikes Grand Prix 1984

Frankrikes Grand Prix 1984 var det femte av 16 lopp ingående i formel 1-VM 1984.

Resultat 
 Niki Lauda, McLaren-TAG, 9 poäng
 Patrick Tambay, Renault, 6 
 Nigel Mansell, Lotus-Renault, 4 
 René Arnoux, Ferrari, 3 
 Elio de Angelis, Lotus-Renault, 2 
 Keke Rosberg, Williams-Honda, 1 
 Alain Prost, McLaren-TAG
 Jacques Laffite, Williams-Honda
 Teo Fabi, Brabham-BMW
 Andrea de Cesaris, Ligier-Renault
 Thierry Boutsen, Arrows-BMW 
 Piercarlo Ghinzani, Osella-Alfa Romeo 
 Jonathan Palmer, RAM-Hart

Förare som bröt loppet 
 Mauro Baldi, Spirit-Hart (varv 61, motor) 
 Derek Warwick, Renault (53, olycka) 
 Marc Surer, Arrows-Ford (51, olycka) 
 Eddie Cheever, Alfa Romeo (51, motor) 
 Ayrton Senna, Toleman-Hart (35, turbo) 
 Michele Alboreto, Ferrari (33, motor) 
 Johnny Cecotto, Toleman-Hart (22, turbo) 
 Riccardo Patrese, Alfa Romeo (15, motor) 
 Nelson Piquet, Brabham-BMW (11, turbo) 
 Manfred Winkelhock, ATS-BMW (5, koppling)
 Philippe Alliot, RAM-Hart (4, elsystem)

Förare som diskvalificerades
 Martin Brundle, Tyrrell-Ford (varv 76)
 Stefan Bellof, Tyrrell-Ford (11)

Förare som ej startade
 Francois Hesnault, Ligier-Renault (Bilen kördes av Andrea de Cesaris)

VM-ställning

Källor 

1984 i Frankrike
Frankrikes Grand Prix
Lpo 94

1994 års läroplan för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94), från 1998 1994 års läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94), var en läroplan i Sverige för den obligatoriska grundskolan, särskolan, förskoleklassverksamheten och fritidshemsverksamheten. Lpo94 infördes den 1 juli 1994 då den ersatte grundskolans läroplan Lgr 80. I Lpo94 beskrivs mål och riktlinjer för arbetet inom skolan. För förskolan kom 1998 en anpassad version vid namnet Lpfö 98.

Lpo 94 ersattes av Lgr 11 vid terminsstarten hösten 2011 för de flesta elever. De som gick årskurs 9 läsåret 2011/2012 fortsatte dock att följa den gamla läroplanen. Först läsåret 2012/2013 följde alla elever på grundskolan 2011 års läroplan..

Nyheter
Nytt betygssystem, med premiär för barnen födda 1982. Se betyg (Lpo 94).
Stadieindelningen ("lågstadium", "mellanstadium", "högstadium") avskaffad.
Tillvalsystemet i de högre årskurserna ändrat.

Externa länkar 
Skolverket
 Lpo 94 – LÄROPLAN FÖR DET OBLIGATORISKA SKOLVÄSENDET FÖRSKOLEKLASSEN OCH FRITIDSHEMMET (Göteborgs universitetsbibliotek)
 Digitaliserade läroplaner (Göteborgs universitetsbibliotek)

Referenser 

1994 i Sverige
Sveriges utbildningshistoria
Politikåret 1994
Utbildningsåret 1994
Sveriges läroplaner
Soldat med brutet gevär

Soldat med brutet gevär är en roman av Vilhelm Moberg från 1944.

Handling
Den handlar om Mobergs egna barndomsupplevelser, men tar också upp viktiga händelser, personer och debatter.
Romanen handlar också om hur man som ung påverkas av det omkring en, i det här fallet bland annat första världskriget.

I boken får man följa Valter Sträng, Mobergs alter ego, genom livet; när han börjar i backstugorna och tar sig långsamt uppåt, som politiskt aktiv, som journalist, som förälskad och så vidare. 

Romanen filmatiserades 1977 av SVT.

Skönlitteratur 1944
Första världskriget i skönlitteratur
Romaner av Vilhelm Moberg
Svenska romaner som blivit film
Läroplan för förskolan (Lpfö 98)

Läroplan för förskolan (Lpfö 98) är en läroplan för förskolan i Sverige som infördes 1 augusti 1998.. Läroplanen tillkom i samband med att förskolan blev en egen skolform, och samtidigt en del av det svenska utbildningsväsendet då ansvaret för förskolan flyttades från socialdepartementet till utbildningsdepartementet. Föregångaren till LpFö 98 var Pedagogiskt program för förskolan, som till skillnad från läroplanen endast var vägledande för verksamheten. 

Läroplanen skriver inte fram vilka metoder och tillvägagångssätt som ska användas för att uppnå målen, utan här ställs krav på  förskollärare och övriga pedagoger att arbeta fram vilka former som passar för den aktuella förskolan och dess barngrupp. I läroplanen formuleras förskolans värdegrund och uppdrag samt mål och riktlinjer för verksamheten. Läroplansmålen som skrivs fram är strävandemål, vilket innebär att förskolläraren ska ansvara för att barnen bereds möjlighet att uppnå dem. Barnens måluppfyllelse ska inte utvärderas, utan istället vad verksamheten gjort för att skapa möjligheter för lärande och utveckling.

LpFö 98 bygger på att förskolans verksamhet ska utformas med utgångspunkt i barnens tankar och erfarenheter. Leken och det lustfyllda lärandet ska prägla verksamheten och barnens perspektiv ska fångas upp och ge avtryck i verksamheten. Som helhet bygger läroplanen på den skandinaviska modellen, som ofta benämns educare, där fostran, omsorg och lärande bildar en helhet. Det finns dock inslag av den anglosaxiska traditionen då förskolan ska lägga grunden för en fortsatt skolgång.

År 2010 utkom en reviderad utgåva av läroplanen där förskolans pedagogiska uppdrag förstärktes och högre krav ställdes på förskolan och dess pedagoger. Särskilt fokus sattes på förskollärarens uppdrag, som förstärktes och förtydligades särskilt i samband med ansvaret för dokumentation och utvärdering. Riktlinjer för vad som är förskollärarens ansvar och vad som åligger hela arbetslaget tydliggjordes. Ytterligare en förändring var att målen för matematik, naturvetenskap och teknik utökades och förtydligades. I den reviderade utgåvan från 2010 betonades även vikten av att skapa förutsättningar för ett livslångt lärande och framför allt lekens betydelse för barns utveckling och lärande lyftes.

Ytterligare en reviderad utgåva av LpFö 98 utkom 2016, där ansvaret kring övergången mellan förskola och förskoleklass samt fritidshem förtydligades.

1 juli 2019 trädde en ny läroplan i kraft, Lpfö18.

Referenser

Externa länkar 
 Läroplan för förskolan. Reviderad 2010 - Skolverket
 Läroplan för förskolan. Reviderad 2016 - Skolverket
Läroplan för förskolan. Lpfö 18 - Skolverket

Utbildning i Sverige
Politik i Sverige 1998
Förskola
Utbildningsåret 1998
Sveriges läroplaner
Förskolan (tidning)

Förskolan är en tidskrift grundad 1918 av den nybildade föreningen Svenska fröbelförbundet, som ges ut av fackförbundet Lärarförbundet. Den är en Sveriges större tidningar för förskollärare.

Tidningen ska främja förskollärarnas yrkesmässiga kompetens och stärka yrkesrollen, vara till nytta för förskollärarna i deras arbete i vardagen och ge inspiration och vidgade perspektiv. Dessutom ska tidningen bevaka utvecklingen inom förskolan och det som händer i politiken och samhället som rör förskolans verksamhet, samt bevaka aktuell forskning samt barnkultur.

Se även 
 Förskola
 Förskola i Sverige
 Förskoleklass
 Förskollärare i Sverige

Referenser

Externa länkar 
 Förskolans hemsida

Svenska tidskrifter
Svenskspråkiga tidskrifter
Tidskrifter startade 1918
Utbildning i Sverige
Förskola
Bartimaios

Bartimaios eller Bartimeus, arameiska, ’Timaios son’.

Han var en blind tiggare, som ropar på Jesu förbarmande:
"Jesus, Davids Son, förbarma Dig över mig!"
Jesus helar honom då och säger: "Din tro har hjälpt Dig."

Berättelsen återges i Markusevangeliet 10:46–52.

Personer i Nya testamentet
Män
Födda okänt år
Avlidna okänt år
Trike

Trike kan syfta på:

Trike – en typ av ultralätt flygplan, se ultralätt flyg 
Trike – en trehjulig motorcykel
Davids Son

Davids Son, beteckning på Jesus från Nasaret, som genom sin härkomst är av kung Davids släkt och som föddes i Davids stad, Betlehem (Luk. 2:4,11).

Evangelierna förklarar att Jesus genom sitt släktband till David är Israels rättmätige kung. Dock förklaras härstamningen på olika sätt (olika stamtavlor) i olika evangelier.

I 2 Sam. 7:12 får David följande löfte från Gud: "Jag skall låta en ättling till dig, en som du själv har avlat, efterträda dig, och jag skall trygga hans kungavälde".

Jesus
Lotta Edholm

Charlotta "Lotta" Kristina Johansdotter Edholm, född 8 februari 1965 i Västerås församling, Västmanlands län, är en svensk liberal politiker. Sedan 18 oktober 2022 är hon Sveriges skolminister i Regeringen Kristersson.

Biografi 
Edholm har en fil.kand. i statsvetenskap. Hon började tidigt engagera sig politiskt och var ordförande för Folkpartiets ungdomsförbund mellan 1989 och 1991. Hon har även varit riksdagsledamot (statsrådsersättare) mellan 1992 och 1994 för Stockholms kommuns valkrets.

I valet 2014 var Edholm förstanamn på Folkpartiets listor i Stockholms stad efter att ha blivit mest kryssad i Folkpartiets interna provval till Stockholms kommunfullmäktige.

Edholm var mellan 2018 och 2020 skolborgarråd i Stockholms stad. Hon var mellan 2006 och 2020 gruppledare och främsta företrädare för Liberalerna i Stockholms stad och var under mandatperioderna 2006–2014 skolborgarråd och ordförande i utbildningsnämnden i Stockholm. Hon tillträdde innan dess som oppositionsborgarråd 2005.

I januari 2020 meddelade Edholm att hon hade beslutat att lämna politiken. Senare samma år tillträdde hon en tjänst som seniorkonsult på byrån Tenelius Holm som är specialiserad på offentliga upphandlingar. Under 2021 valdes hon in i styrelsen för den börsnoterade friskolekoncernen Tellusgruppen.

Edholm var 1992–2004 gift med folkpartiledaren Lars Leijonborg, med vilken hon har en son.

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

Lotta Edholms blogg

Födda 1965
Personer i Liberalerna och Folkpartiet
Borgarråd i Stockholms stad
Kvinnor
Levande personer
Politiker från Västerås
Regeringen Kristersson
Sveriges ministrar
Svenska politiker under 2000-talet
Rampfeber

Rampfeber kan syfta på

 Rampfeber – rädsla för att stå på scen, se scenskräck
 Rampfeber (film) – en brittisk film från 1950 i regi av Alfred Hitchcock
 Rampfeber (TV-program) – ett TV-program i TV 4
 Rampfeber (pjäs) – en pjäs (komedi) av Michael Frayn från 1982 
 Rampfeber (bok) – en bok av Anna-Lena Brundin