kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Leopold Kronecker

Leopold Kronecker, född 7 december 1823 i Liegnitz, död 29 december 1891 i Berlin, var en tysk matematiker, bror till fysiologen Hugo Kronecker.

Asteroiden 25624 Kronecker är uppkallad efter honom.

Biografi
Kronecker blev student i Berlin 1841, där han var en av Dirichlets förnämsta elever, och promoverades till filosofie doktor 1845. 1861 började han i Berlin hålla enskilda föreläsningar i matematik och blev 1883 professor i matematik vid Humboldt-Universität zu Berlin i staden.

Som vetenskaplig författare utvecklade Kronecker en ganska stor produktivitet. Utgångspunkten för denna hans verksamhet utgjordes av undersökningar rörande formen för rötterna till en algebraisk ekvation, som kan lösas medelst radikaler, varvid Kronecker fullföljde den tankegång, som ledde den norske matematikern Abel och fransmannen Galois vid deras banbrytande forskningar på detta område. Senare ägnade Kronecker en mängd avhandlingar åt högre algebra och åt talteori samt särskilt åt sådana frågor, som samtidigt berör dessa båda grenar av matematiken. 

Bland speciella ämnen, som han behandlade, må nämnas teorin för kvadratiska former, determinant, komplex multiplikation av elliptiska funktioner, Sturms funktioner och karakteristikteori, i sammanhang varmed han generaliserade den så kallade Cauchys integralsats till att gälla även om funktioner av flera oberoende variabler. I avlägsnare förbindelse med hans övriga arbeten står hans lösning av femtegradsekvationer, vilken han upptäckte ungefär samtidigt med Hermite och Brioschi samt sedermera i flera avhandlingar ytterligare förbättrade och utvecklade.

Se även 
 Kroneckers gränsvärdesformel
 Kroneckers kongruens
 Kroneckerdelta
 Kroneckerprodukt

Källor

Externa länkar 

Tyska professorer i matematik
Personer verksamma vid Humboldt-Universität zu Berlin
Personer i Tyskland under 1800-talet
Talteoretiker
Personer från Liegnitz
Födda 1823
Avlidna 1891
Män
Alumner från Bonns universitet
Alumner från Humboldt-Universität zu Berlin
Alumner från universitetet i Wrocław
Fusajiro Yamauchi

Fusajiro Yamauchi, född 22 november 1859 i Kyoto, död 1 januari 1940, var en japansk företagare. Han grundade företaget Nintendo år 1889 vars syfte var att tillverka spelkort, så kallade hanafuda. Fusajiros dotter Tei Yamauchi gifte sig med Sekiryo Kaneda (bytte senare efternamn till Yamauchi) som blev Nintendos andra vd, från 1929 till 1949. Företagets tredje vd, mellan 1949 och 2002, var Fusajiros barnbarn Hiroshi Yamauchi.

Nintendopersonligheter
Födda 1859
Avlidna 1940
Män
WP:Projekt Japan
Personer inom Japans näringsliv under 1800-talet
Sandslott

Ett sandslott eller en sandskulptur är en skulptur av sand föreställande till exempel en byggnad i miniatyr, ofta traditionellt men inte alltid, ett slott. Sandslott utformas av sandsten eller fuktig sand.

Sandslott byggs vanligtvis på stränder, där det finns gott om vatten och sand, eller i sandlådor.

Större sandskulpturer huggs ofta ut ur sandstensblock eller ur block i en process skapade av speciellt sammansatt lerblandad sand. Det förekommer även världen över tävlingar i att bygga vackrast sandskulpturer såsom i Sverige till exempel årligen i Falsterbo sedan 1983 och Kalmar International Sandsculpture Festival sedan 2013.

Se även
Sandmålning

Referenser

Externa länkar 

Slott
Skulpturer efter material
Slott
Abraham Gotthelf Kästner

Abraham Gotthelf Kästner, född den 27 september 1719 i Leipzig, död den 20 juni 1800 i Göttingen, var en tysk matematiker och poet.

Kästner blev extra ordinarie professor i matematik i Leipzig 1746 och 1756 professor i matematik och fysik i Göttingen samt 1763 även direktor för astronomiska observatoriet där. Som matematiker utövade Kästner stort inflytande dels genom sina många läroböcker, som utkom i flera upplagor, dels genom sina ovanligt klart hållna och talrikt besökta föreläsningar. 

Bland hans matematiska skrifter kan nämnas Astronomische Abhandlungen (1772–1774), Anfangsgründe der Arithmetik, Geometrie, ebenen und sphärischen Trigonometrie und der Perspektive (1758) samt Geschichte der Mathematik (1796–1800). Sistnämnda arbete innehåller en samling referat av ett stort antal 17matematiska skrifter. Trots att det var ofullbordat var det av värde som materialsamling på grund av de många svåråtkomliga skrifter som berördes där. 

Kästner var ledamot av svenska kungliga vetenskapsakademien (1751), som han gjorde en stor tjänst genom att översätta dels dess Handlingar (1749-81), dels ett antal band av dess Nya handlingar (1784-92)  till tyska och alltså göra dessa tillgängliga för en större allmänhet. 

Som poet var Kästner, i synnerhet under sina yngre år, en av Gottscheds trognaste anhängare. Som prosaist ägde Kästner en klar och övad, men alltför bred och därför i längden tröttande stil. Bland hans många litterära arbeten inom skilda områden kan nämnas den prisbelönta skriften Sur les devoirs qui résultent de la conviction que les événements fortuits dépendent de la volonté de Dieu (1751).

Källor

Noter

Externa länkar

Tyska matematiker
Tyska astronomer
Tyska fysiker
Tyska professorer
Personer verksamma vid Leipzigs universitet
Personer verksamma vid Göttingens universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Matematiker under 1700-talet
Astronomer under 1700-talet
Fysiker under 1700-talet
Tyska poeter under 1700-talet
Tyskspråkiga poeter
Tyska författare under 1700-talet
Alumner från Leipzigs universitet
Personer från Leipzig
Män
Födda 1719
Avlidna 1800
Ugglan
Ledamöter av Royal Society
Liar Liar

Liar Liar, är en amerikansk komedi från 1997 i regi av Tom Shadyac med Jim Carrey i huvudrollen som Fletcher Reede. Filmen hade Sverigepremiär den 18 juli 1997.

Handling 
Fletcher Reede ljuger vanemässigt för sin lille son Max, så Max önskar på sin födelsedag att Fletcher inte ska kunna ljuga på exakt ett dygn. Denna önskan slår in och för Fletcher, som är en framgångsrik advokat, kommer det väldigt olämpligt, särskilt som han ska försvara en otrogen hustru vid en rättegång.

Om filmen 
Filmen är inspelad i Pasadena, South Pasadena och Los Angeles i Kalifornien.

Rollista (i urval) 
 Jim Carrey - Fletcher Reede
 Maura Tierney - Audrey Reede
 Justin Cooper - Max Reede
 Cary Elwes - Jerry
 Jennifer Tilly - Samantha Cole
 Amanda Donohoe - Miranda
 Swoosie Kurtz - Dana Appleton
 Jason Bernard - Judge Marshall Stevens
 Anne Haney - Greta
 Mitchell Ryan - Mr. Allan
 Christopher Mayer - Kenneth Falk
 Krista Allen - Kvinnan i hissen
 Randall "Tex" Cobb - Skull
 Eric Sharp - Sharpo the Clown

Externa länkar 
 
 

Filmer 1997
Amerikanska komedifilmer
Los Angeles på film
Engelskspråkiga filmer
Domstolsfilmer
Filmer om advokater
Filmer om uppfyllda önskningar
Filmer om dysfunktionella familjer
Paul Guldin

Paul Guldin, född av protestantiska föräldrar 1577 i Mels, död 1643 i Graz, schweizisk matematiker.

Guldin var först guldsmed, övergick till katolicismen 1597 (då han förändrade sitt dopnamn Habakuk till Paul) och blev därefter jesuit. Sedan han i Rom idkat matematiska studier, verkade han som lärare i matematik dels i Rom, dels i Wien och Graz. 

Guldin utgav ett stort arbete 1635-41, innehållande metoder för bestämmande av tyngdpunkten till plana och solida figurer, jämte användningen därav vid rektifikation, kvadratur och kubatur. Där förekommer bland annat det så kallade Guldins regel eller barycentriska regeln (vilken fanns antydd redan av Pappos): "varje figur, som uppkommer genom en linjes eller ytas rotation kring en orörlig axel, är lika med produkten av den genererande storheten och dess tyngdpunkts väg". Guldin gav emellertid endast ett ofullständigt induktionsbevis för denna sats.

Källor

Födda 1577
Avlidna 1643
Schweiziska jesuiter
Schweiziska matematiker
Män
Snapsvisa

Snapsvisor, supvisor, brännvinsvisor eller nubbevisor är moderna skålvisor, ämnade att sjungas direkt innan ett middagssällskap utbringar nästa skål, och dricker snapsen.
Snapsvisorna härstammar från 1800-talet, med anor i den äldre traditionen av dryckesvisor. Snapsvisor sjungs gärna vid kräftskivor, studentikosa fester samt vid jul- och midsommarfirande.

Snapsvisan i snäv mening är inte bara typiskt svensk, utan unikt svensk. Det är bara i Sverige och i svenska Finland som man fortsätter att skapa och sjunga snapsvisor enligt den modell som blivit så vanlig: en känd melodi med nya ord som passar till snapsarnas numeriska ordning. En av förutsättningarna för snapsvisans fortlevnad har varit det nära sambandet med svensk matkultur, inte minst  smörgåsbordet.

I vissa sällskap, kanske främst körer och ordenssällskap, förväntas nyskrivet eller åtminstone eget material till varje middag. Andra sammanslutningar, däribland många studentkårer och studentnationer, håller sig med tryckta sångböcker som innehåller snapsvisor för sina middagar.

Vanliga snapsvisor 
 Helan går
 Halvan ("Hur länge skall på borden") – travesti på "Hur länge skall i Norden" av Gunnar Wennerberg
 Hej tomtegubbar
 När gäddorna går
 Måsen
 Mera brännvin
 Humlorna ("Vi äro små humlor vi")
 Tänk om jag hade lilla nubben

Nyskrivna snapsvisor 
En sentida tradition är Spritmuseums snapsvisetävling där Årets snapsvisa koras sedan 1995. Numera anordnas även ett världsmästerskap med bidrag från Sverige och Finland.

Se även
Snaps
Skålvisa

Källor

Fotnoter

Vidare läsning 
 
 
 Mattsson, Christina (2013). "Helan går ... men bara i Sverige" i Forskning & Framsteg 6/2013

Externa länkar 
 Snapsvisor från Spritmuseum

Spritdrycker
Sång
Dryckesvisor
Mat och dryck i Sverige
Mat och dryck i Finland
Flataklocken

Flataklocken är ett berg i närheten av Munkbysjön i Ånge kommun i Medelpad. Berget, vars höjd är 465 meter över havet, betraktas av många som Sveriges geografiska mittpunkt. Flataklocken är tyngdpunkten eller jämviktspunkten av en 2D-modell av Sverige där Öland och Gotland har flyttats så att de hänger samman med fastlandet. Flataklocken är ett populärt turistmål, och den hyser en restaurang med uteplats som erbjuder milsvid utsikt.

Sveriges geografiska mittpunkt 
Nils Friberg och Tor Andeldorff vid geografiska institutionen på KTH i Stockholm beräknade med hjälp av tyngdpunkts-bestämning av Sveriges landmassa att Flataklocken är Sveriges geografiska mittpunkt. Med upptäcktsresanden Hans Ostelius i spetsen tillsammans med Gustav von Platen, orienteraren Gösta Lagerfält och några till begav sig de mot Munkbysjön där den exakta punkten sedan utmärktes år 1947.

Referenser

Externa länkar
Ånge kommuns webbplats

Berg i Ånge kommun
Berg i Medelpad
Tadzjikiska

Tadzjikiska eller galacha är ett språk, alternativt persisk dialekt, som tillhör den iranska språkgruppen bland de indoeuropeiska språken. Språket räknas ofta som en varietet av persiska och är nära besläktat med dari. Tadzjikiska är officiellt språk i Tadzjikistan. Det talas även av minoritetsgrupper i Afghanistan, Uzbekistan (bland annat i Samarkand och Buchara), Kina, västra Pakistan, Iran, Kazakstan, Kirgizistan, Ryssland, Turkmenistan och Ukraina. Det totala antalet talare uppgick 2010 till omkring 7,86 miljoner. Standardspråket är baserat på nordvästliga dialekter, vilka som ett resultat av språkförbund påverkats av uzbekiska. Tadzjikiska innehåller även många ryska lånord, till skillnad från andra persiska varieteter.

Det finns fyra grupper av mindre dialekter utan några distinkta gränser. Dialekterna överlappar dari i Afghanistan.

Alfabet 
Efter att Tadzjikistan införlivats i Sovjetunionen ersattes så småningom det tidigare arabiska alfabetet. 1928 infördes en variant av det latinska alfabetet. Detta byttes i slutet av 1930-talet mot det kyrilliska, vilket än i dag är i officiellt bruk i Tadzjikistan. Den språklag som antogs 1989 gav tadzjikiskan officiell status, likställde det med persiskan (detta ströks 1999) och uppmuntrade det gradvisa återinförandet av den arabiska alfabetet. Detta sistnämnda har dock inte genomförts.

Uttal och transkribering av det modifierade kyrilliska alfabetet för tadzjikiska:

Källor

Iranska språk
Persiska
Språk i Tadzjikistan
Språk i Uzbekistan
Språk i Afghanistan
Språk i Kina
Språk i Ryssland
WP:Projekt Kina
Subjekt–objekt–verb-språk
Alfabet baserade på det kyrilliska alfabetet
Judas

Judas, från Ιουδας (Ioudas), den grekiska formen av det hebreiska namnet יְהוּדָה (Yehudah), är ett namn med betydelsen "prisad" eller "hyllad". Yehudah (Juda) var en av Jakobs tolv söner och ättefader till Juda stam i Gamla Testamentet. Kung David och Jesus var avkomlingar till Juda.

I Nya Testamentet finns flera personer som heter Judas:

Judas, Jesu bror
Judas Iskariot, Jesu förrädare
Judas Taddeus
Judas från Galileen
Judas från Damaskus
Judas Barabbas

Det finns också en judisk upprorsledare under 160-talet f.Kr. med detta namn, Judas Mackabaios.

Referenser 

Grekiska förnamn
Namn från Bibeln
Uzbekiska

Uzbekiska är ett turkspråk med 33 399 000 talare, varav 22 miljoner i Uzbekistan, 1,2 miljoner i Tadzjikistan, cirka 9 miljoner i Afghanistan, 551 000 i Kirgizistan, 330 000 i Kazakstan, 318 000 i Turkmenistan samt en del i Xinjiang.

Uzbekiska skrevs före 1924 med det arabiska alfabetet. Mellan 1924 och 1940 användes i den uzbekiska sovjetrepubliken det latinska alfabetet. Efter det användes det kyrilliska alfabetet.

Sedan 1995 används återigen det latinska alfabetet, i det nu självständiga landet Uzbekistan.

Uzbekiska är ett subjekt–objekt–verb-språk och agglutinerande.

Fonologi

Vokaler 

Källa:

Konsonanter 
Tonade och tonlösa konsonanter är separerade med |-tecken så att tonade vokaler finns i höger.

Källa:

Referenser

Turkspråk
Språk i Afghanistan
Språk i Kirgizistan
Språk i Kazakstan
Språk i Kina
Språk i Tadzjikistan
Språk i Turkmenistan
Språk i Uzbekistan
Subjekt–objekt–verb-språk
Agglutinerande språk
Judaskyss

Judaskyss kallas den kyss som lärjungen Judas Iskariot tilldelade Jesus och som ledde till dennes gripande. Ordet "judaskyss" används även i överförd bemärkelse, synonymt för svek.

Se även 
 Judaskyssen
 Quisling

Bibeln
Kuge

Kuge var den japanska hovadeln, ursprungligen framväxt ur systemet av klaner, uji. Kuge var den härskande klassen i Japan fram till 1192 då Minamoto no Yoritomo utnämndes till shogun och makten överfördes till krigaradeln, buke. Kuge fortsatte att existera, men utan politisk makt. I samband med Meijirestaurationen avskaffades hovadeln tillsammans med resten av Japans gamla ståndssamhälle, och kuge blev, tillsammans med länsherrarna daimyo, en del av den nya högadeln kazoku. Flera av den unge Meijikejsarens närmaste rådgivare, till exempel Iwakura och Sanjo, var dock (tidigare) hovädlingar.

Se även
 Japans historia

Källor

Noter 

Japanska adelstitlar
WP:Projekt Japan
Kojiki

Kojiki (japanska 古事記 "Redogörelser för Gamla Händelser", även Furukotofumi 古事記,) är den äldsta bevarade boken om Japans uråldriga historia.

Boken 
Kojiki är skriven på Klassisk kinesiska och är den äldsta inhemska skildringen av Japans historia, den omfattar 180 kapitel fördelade på 3 avsnitt:
 Kamitsumaki ("Övre rullen")
 Nakatsumaki ("Mellersta rullen")
 Shimotsumaki ("Nedre rullen").

Den börjar, likt Nihonshoki, med mytologiska berättelser bland annat om hur Amaterasu skapade Japan, men innehåller också för historiker ovärderlig information om dåtida skeenden och händelser fram till 700-talet.

Historia 
Kojiki påbörjades kring år 680 under Temmu-tennō (kejsare Temmu) och avslutades år 712 under Gemmei-tennō (kejsare Gemmei). Texten skrevs av hovskribenten Ō no Yasumaro efter muntliga berättelser av traditionsmästare Hieda no Are.

Det äldsta bevarade manuskriptet är "Shinpukuji exemplaret" som dateras till kring början på Asukaperioden.

Den första översättningen till engelska "The Kojiki, Records of Ancient Matters", gjordes 1882 av brittiske Basil Hall Chamberlain, en översättning som än idag betraktas som ett standardverk.

Se även 
Naraperioden
5454 Kojiki

Externa länkar 
 om Kojiki
 Kojiki (engelsk text, B. H. Chamberlain)
 Kojiki (japansk text)

Japans historia
Historisk litteratur
WP:Projekt Japan
Vallon

Vallon kan syfta på:

 Valloner – en franskspråkig folkgrupp i Belgien
 Vallonsmide – en äldre härdfärskningsmetod för framställning av smidbart järn
 Vallonska – ett romanskt språk

Geografi

Belgien 
 Vallonien – en av tre federala regioner

Frankrike 

 Vallon-en-Sully, departementet Allier i regionen Auvergne-Rhône-Alpes, 
 Vallon-Pont-d'Arc, departementet Ardèche i regionen Auvergne-Rhône-Alpes, 
 Vallon-sur-Gée, departementet Sarthe i regionen Pays de la Loire,

Se även 
 Marcillac-Vallon – en kommun
 Marcillac-Vallon (kanton) – en kanton
 Saint-Christophe-Vallon – en kommun
 Chapelle-Vallon – en kommun
 Septèmes-les-Vallons – en kommun
 Saint-Ouën-des-Vallons – en kommun
 Semur-en-Vallon – en kommun
 Fromeréville-les-Vallons – en kommun

Schweiz 

 Vallon, Fribourg, ort och kommun i kantonen Fribourg, 
 Vallon de Saint-Imier, en dalgång i Jurabergen,

Seychellerna 
 Beau Vallon – ett distrikt

Se även 
 Valloner i Sverige
Taikareformerna

Taikareformerna (japanska たいかの改新 taika no kaishin) var en serie politiska reformer i Japan. De genomfördes efter att prins Nakano Oe och Nakatomi Kamatari avlägsnat Sogaklanen från makten 645. 

Reformerna skapade ett politiskt system med den kinesiska Tangdynastin som förebild. En ny byråkrati endast underställd kejsaren skapades, där ministrar ledda av en dai-daijin (rikskansler) skötte centralregeringen, och kejserliga ståthållare, som tillfredsställdes med stora landområden till sin försörjning, förvaltade provinserna. 

Systemet med nengo, en sammanfattande beteckning för ett antal år som ska döpas efter stora händelser eller en styrelsegrundsats, inleddes också. Den första av dessa som varade mellan 645 och 649 gavs namnet Taika (stor omdaning), och har också givit namn åt reformerna. Ett av målen med reformerna var att hävda Japans självständighet och jämlikhet med Tangdynastins Kina. 

Grunden lades till ett feodalsystem och principen med himmelns mandat liksom seden att flytta huvudstaden varje gång en kejsare avlidit etablerades. En annan aspekt av taikareformerna var införandet av ett rusthållssystem.

Se även 
 Japans historia

Källor 

WP:Projekt Japan
Reform
Japan under 600-talet
Militära fartygstyper i Sverige

Militära fartygstyper i Sverige är olika typer av örlogsfartyg som använts i svenska flottan, militären, kustartilleriet eller försvarsmakten.

Tabell

Referenser 

Militära fartygstyper
Fartygstyper
Örlogsfartyg
Skiva

Skiva kan avse:

 Spånskiva – sågspån blandat med lim och pressat till skivor
 Grammofonskiva – en typ av fonogram där ljud lagras på en cirkulär skiva
 Julskiva – ett fonogram med julsånger
 Vinylskiva – en grammofonskiva av vinylplast
 Cd-skiva – ett optiskt lagringsmedium för blanad annat fonogram
 Dvd-skiva – ett digitalt optiskt lagringsmedium
 Skivminne – en anordning för lagring av information som används i datorer
 Skiva – ett äldre svenskt ord för fest
 Studentskiva – en typ av fest för gymnasieelever
 Kräftskiva – en traditionell svensk fest i samband med kräftfiskesäsongen
 Nummerskiva eller fingerskiva – en enhet för att välja nummer på en äldre typ av telefon

Se även
 Lista över optiska lagringsformat på skiva
Diplomat (olika betydelser)

Diplomat kan vara
 Statstjänsteman i främmande land, se diplomat.
 Hotel Diplomat, hotell i Stockholm.
 Diplomat var ett ölmärke från Tyska Demokratiska Republiken.
 Diplomat, även kallad "Dippan", är en berömd restaurang och nattklubb i Åre.
 Opel Diplomat är en lyxbil från Opelfabriken i Rüsselsheim.
 Diplomat är en snussort, med en dosa i metall.
Äggröra

Äggröra är en maträtt som i grunden består av en smet med vispat ägg och salt som hälls i en kastrull eller stekpanna med smält matfett och tillagas under ständig och försiktig omrörning. Alternativt knäcker man ner äggen direkt i kastrullen och snabbt rör ihop dem.

Äggröra finns i många olika varianter, där mjölk eller grädde och vetemjöl rörs ned i smeten. Det är viktigt att värmen inte är för hög, annars kan den bli grynig.

Schweizisk äggröra tillagas på högre värme och då rörs ägg och riven ost ned direkt i smöret. Den smaksätts även med vitpeppar.

Äggröra kan serveras med exempelvis rökt kött, rökt fisk, skinka, kokta grönsaker, rostade brödtärningar eller en grönsallad.

Se även 
Lines of Action (en variant av spelet kallas "Äggröra")
Omelett

Källor 

Äggrätter
Lista över avsnitt av Futurama

Detta är en lista på avsnitt av den tecknade TV-serien Futurama, listade efter ordningen de producerades.

Översikt

Avsnitt

Säsong 1: 1999

Säsong 2: 1999-2000

Säsong 3: 2001-2002

Säsong 4: 2002-2003

Säsong 5: 2008-2009

Säsong 6: 2010-2011

Referenser

Externa länkar 
 Big Cartoon DataBase - Futurama

Futurama
Futurama
Desire

Desire är ett album av Bob Dylan, utgivet 5 januari 1976 och producerat av Don DeVito. Desire är första skivan där Dylan har en medförfattare (Jacques Levy) till texterna.

Jacques Levy, Emmylou Harris (sång) och Scarlet Riviera (violin) är tre personer som skapat mycket av den stämning som avspeglas på skivan. Ljudbilden präglas mycket av Harris körsång, Rivieras violin och Dylans säregna sång och gitarrspel.

Låtlista
Låtarna skrivna av Bob Dylan och Jacques Levy, där inget annat namn anges.

"Hurricane" - 8:33 
"Isis" - 6:58 
"Mozambique" - 3:00 
"One More Cup of Coffee (Valley Below)" (Bob Dylan) - 3:43 
"Oh, Sister" - 4:05 
"Joey" - 11:05 
"Romance in Durango" - 5:50 
"Black Diamond Bay" - 7:30 
"Sara" (Bob Dylan) - 5:29

Om låtarna
Hurricane, tillägnad boxaren Rubin Carter efter att Dylan hade läst den självbiografi som boxaren hade skrivit. När han hörde låten så skall han ha gråtit av glädje.

Mozambique började som en lek när Dylan och Levy försökte hitta på ord som rimmade på "ique".

One More Cup of Coffee en av de två sånger som Dylan har skrivit ensam på Desire. Målaren David Oppenheim skall ha tagit Dylan på en zigenarfestival i Sydfrankrike vilket då inspirerade honom till denna sång.

Romance in Durango. Eric Clapton medverkar på gitarr.

Sara sägs ha spelats in i studion med Bob Dylans fru Sara vid andra sidan glaset. Efter en tid av bråk och efter att inte ha sett varandra så skall hon ha besökt studion. Bob Dylan såg på henne "den här är till dig" så började han spela. Det är dock den femte versionen/tagningen som vi hör på skivan. I texten hävdar han också att Sad Eyed Lady of the Lowlands är tillägnad henne (Stayin' up for days in the Chelsea Hotel, / Writin' "Sad-Eyed Lady of the Lowlands" for you).

Listplaceringar

Källor

Album av Bob Dylan
Musikalbum 1976
Engelskspråkiga musikalbum
Materialteknik

Materialteknik är läran om materials struktur, egenskaper, framställning och användning, och är en del av ingenjörsvetenskapen. Det är ett område som täcker många vetenskapliga discipliner, såsom fasta tillståndets fysik och kemiteknik men även områden som industriell design, hållfasthetslära och termodynamik. 

En stor del av forskningen inom materialteknik går ut på att förstå hur material är uppbyggda och hur denna uppbyggnad påverkar dess egenskaper. Detta resulterar i information som gör det enklare att välja material till respektive användningsområden. Informationen hjälper också till för att ta fram nya material med annorlunda egenskaper. Ett annat stort område inom materialteknik är haveriundersökningar, det vill säga att ta reda på varför material havererar.

Se även
Materialvetenskap
Glas
Halvledare
Keramer
Kompositer
Metaller
Metallurgi