Saab Kockums

Saab Kockums AB, tidigare Kockums Mekaniska Verkstads AB och Kockums AB, är ett svenskt varv ingående i Saab AB sedan 2014. Företagets huvudkontor finns i Malmö och andra verksamheter finns på Muskö örlogsbas, Dockstavarvet och vid Karlskronavarvet.

Verksamhet
Kockums är sedan juni 2014 ett av Saab AB helägt dotterbolag. All nybyggnad sker numera i Karlskrona på Karlskronavarvet som sedan 1989 ingår i Kockums AB. Detta sedan tillverkningen i Malmö upphörde år 1998. Den civila fartygsproduktionen i Malmö upphörde 1987 och år 2007 blev man ägare till delar av det som tidigare var Försvarets Marinverkstäderna på Muskö, utanför Stockholm.

Historik

Kockums under 1800-talet

Under 1820-talet etablerade släkten Kockum sig som handels- och industriidkare i Malmö. Frans Henrik Kockum byggde upp en stor förmögenhet genom satsningar på tobaksfabrikation. Tack vare detta köpte han 1838 Holmen söder om Malmö och lät under åren 1840 till 1841 uppföra ett gjuteri och en mekanisk verkstad på denna plats. Inledningsvis tillverkades främst lantbruksredskap, bränneriapparater, spisar, lokomobiler, äggkläckningsmaskiner, spottkoppar, ugnar och mängder av olika gjutna detaljer. Från 1859 tillverkades även järnvägsvagnar. Denna verkstad var belägen i Södra Förstaden, i området kring nuvarande Davidshallstorg. Fabriken ombildades 1866 till aktiebolag under namnet Kockums Mekaniska Werkstad.

Den första järnvägsvagnen levererades år 1859 och den första sovvagnen år 1877. Dessa följdes sedan av den första boggievagnen år 1885 och den första restaurangvagnen 1896.

Kockum köpte år 1849 Kallinge kvarn i Ronneby socken tillsammans med två kompanjoner. Där anlades ett kopparverk. Kompanjonerna köptes ut 1852 och företaget utvidgades under det kommande årtiondet. 1858 omlades driften till ett järn- och plåtvalsverk och året därpå startades en klippspiksfabrik och ett stansverk. Ur det senare växte Kockums Jernverks AB, som bildades 1875. Det hade sin grund i olika järnbruk i Blekinge och Småland.

År 1870 anlades också ett skeppsvarv i anslutning till Malmö hamn, dit så småningom all verksamhet flyttades. Familjen ägde även ett tegelbruk i Lomma, vilket senare kom utvecklas till det 1871 bildade Skånska Cement AB.  1904 härjades verkstaden i Södra Förstaden av en häftig brand. De boende i Malmö oroades. Redan några dagar efter branden hemställde ett stort antal närboende till stadens myndigheter att verkstadsområdet i Södra Förstaden skulle flyttas till Kockums område i hamnen och sammanlänkas med varvsverksamheten. Så skedde också. 1908 köpte bolaget, av staden, ett område i hamnen så att Kockums totala yta därefter uppgick till 79 000 m2. 1913 var all verksamhet koncentrerad till varvet. Kockums första verkstadsområde hade legat söder om Malmös centrum. När flytten av verkstäderna till Malmös hamn var genomförd kring 1913 valde bolaget att riva hela verkstadsområdet och ersätta detta med bostadsområdet Davidshall, ett utmärkt exempel på 1920-talets arkitektur.

Strukturomvandling
Under åren fram till första världskriget genomfördes en strukturomvandling vid de Kockumägda företagen. Kockums Mekaniska Verkstads AB i Malmö koncentrerades kring tillverkningen av fartyg, järnvägsvagnar och broar, medan Kockums Jernverks AB med tillverkning i Kallinge specialiserades på stål, stålprodukter och galvanisering medan Kockums Emaljerverk med verksamhet i Ronneby ämnades för emaljerade varor. 

Varvsrörelsen, liksom brotillverkningen, kom expandera kraftigt efter första världskriget. Under perioden 1899-1913 nybyggdes endast 16 fartyg, varav sju för statens räkning, nämligen pansarbåtarna Tapperheten och Manligheten, jagarna Vale, Munin, Vidar, Ragnar samt ångfärjan Malmö. Därefter hade varvet ständiga framgångar. Till marinen levererades pansarskeppet Gustav V, jagarna Ehrensköld och Klas Horn, statsisbrytaren Ymer, ett 25-tal ubåtar och ett tiotal motortorpedbåtar. Man byggde ett stort antal tankbåtar från år 1927. Varvet var en föregångare på svetsningens område. Man fortsatte även att tillverka järnvägsvagnar, broar, lyftkranar, sockerbruksmaskiner och ångpannor.

Under 1950- och 1960-talen hade varvsverksamheten i Malmö växt till ett av de största i världen, med tillverkning framför allt av stora lastfartyg. 1952 och 1953 levererade Kockum mest tonnage av alla varv i hela världen. Parallellt med fartygstillverkningen drevs även en viss rederirörelse. Efter förvärvet av AB Landsverk 1948 utvecklades även övrig verkstadsindustri vid Kockums Mekaniska Verkstad.

Expansion, tillbakagång och ägarbyte
Expansionen fortsatte fram till mitten av 1970-talet, då ekonomiska problem gjorde att verksamheterna vid bland annat Kockums Jernverk avvecklades eller såldes. Kockums Mekaniska Verkstads AB (från 1977 Kockums AB) började även omstrukturera sin verksamhet, men till följd av lönsamhetsproblem och dåliga framtidsutsikter övertogs företaget 1979 av statliga Svenska Varv AB. I augusti 1985 grundade Kockums ett samriskföretag med namnet Australian Submarine Corporation tillsammans med de australiska Australian Industry Development Corporation (AIDC), Chicago Bridge & Iron Australia och Wormald International i syfte att konstruera den australiska ubåtsklassen Collins som består av sex ubåtar. Efter att den civila fartygsproduktionen lagts ned 1987 inriktade man sig på tillverkning av militära fartyg. 1989 gick Kockums AB under sitt eget namn samman med Karlskronavarvet AB.

Tyska ägare
År 1999 övergick ägandet till den tyska HDW-koncernen (Howaldtswerke Deutsche Werft AG). Kockums satsning på ny teknik de senaste åren har visat sig framgångsrik, bland annat inom undervattensteknologin och i utvecklingen av fartyg i smygteknik. I april 2000 beslutade regeringen Howard att nationalisera Australian Submarine Corporation och aktierna för Kockums överfördes till AIDC via tvångsköp. Kockumsföretagen omsatte 2002/2003 cirka 1,5 miljarder kronor och hade 1 200 anställda i Sverige. År 2004 var omsättningen cirka 1,2 miljarder kr. Kockums ingick i ThyssenKrupp Marine Systems från 2005. Verksamheten utökades 2007 sedan Kockums blev ägare till delar av Försvarsmaktens marina underhållsverkstäder på Muskö örlogsbas utanför Stockholm. Den 1 juni 2013 bytte Kockums AB namn till ThyssenKrupp Marine Systems AB (TKMS).

Saab Kockums
I slutet av juni 2014 avslutades förhandlingar mellan Saab AB och de tyska ägarna, vilket ledde till att ThyssenKrupp Marine Systems AB togs över av Saab. Affären var värd 340 miljoner kronor men måste godkännas av svenska och tyska myndigheter. Den 22 juli 2014 meddelade Saab att man slutfört förvärvet av Thyssen Krupp Marine Systems. Företaget ingår i Saabs affärsområde Security and Defence Solutions och fick namnet Saab Kockums AB, med verksamhet i Malmö, Karlskrona och Musköbasen.

I slutet av juni 2015 flyttades Malmö-kontoret från Gängtappen på Stora Varvsgatan 11, där kontoret funnits sedan 1958, ett kvarter närmare klaffbron till Isbergs gata 2.

Se även
Dockstavarvet
 Karlskronavarvet
 Kockumskranen
 Kockumshuset
 AB Landsverk, Kockum-Landsverk AB från 1968
 Kockums Jernverks AB
 Kockums Emaljerverk

Källor

Vidare läsning

Externa länkar

Saab Kockumns webbplats

Svenska vapentillverkare
Företag i Malmö
Industriföretag i Karlskrona
Svenska skeppsvarv
Nedlagda svenska skeppsvarv
Sveriges industrihistoria
ThyssenKrupp
Stålbyggnadsföretag
Företag bildade 1840
Saab (försvarsindustri)
Företag i Karlskrona kommun