kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Stora Bält

Stora Bält () är ett danskt sund i Bälthavet, avgränsat av Fyn och Langeland i väster samt Själland och Lolland i öster.

Geografi
Stora Bält är cirka 115 kilometer långt. På det djupaste stället är det drygt 60 meter djupt, och står för hälften av vattenutbytet mellan Östersjön och Kattegatt/Nordsjön. Den smalaste delen av Stora Bält är 12 kilometer i Langelands Bält mellan Langeland och Lolland. Mellan Fyn och Själland är sundet 18 kilometer brett. På östra sidan bildar Stora Bält två vida bukter. Den norra, Jammerland Bugt, ligger mellan halvöarna Asnæs och Reersø. Den södra, Musholm Bugt, ligger mellan Reersø och Svenstrup.

Kommunikationer
Stora Bältbron, som numera förbinder Nyborg på Fyn med Korsør på Själland via Sprogø, har ersatt de tidigare bil- och tågfärjorna över sundet. Farlederna på var sin sida om Sprogø kallas Vesterrenden och Østerrenden.

Historia
Det var Langelands Bälts isbelagda vatten som Karl X Gustav i spetsen för de svenska trupperna gick över i det berömda tåget över Bält den 5–6 februari 1658.

Se även 
 Stora Bältbron
 Stora Bälttunneln
 Lilla Bält

Referenser

Externa länkar 

Sund i Danmark
Fyn
Själland
Östersjön
Områden och platser i SMHI:s sjöväderrapport
Jean Nicot

Jean Nicot de Villemain, född 1530, död 4 maj 1600, var 1559-1561 fransk ambassadör i Portugal. Han växte upp i Nîmes i Frankrike och studerade i Toulouse och Paris innan han började tjänstgöra vid det franska hovet 1553. Under sin tjänstgöring i Lissabon lärde han sig mer om tobak från Damião de Góis och blev övertygad om dess medicinska fördelar.

År 1560 beskrev han tobakens fördelar i ett brev till den franska drottningen Katarina av Medici. När han senare återvände till hovet sägs han ha visat drottningen hur man bereder ett botemedel mot huvudvärk genom att krossa tobaksblad till ett pulver som kunde inhaleras via näsan. Tobak blev därefter populärt hos adeln.

Postumt utgavs hans franska lexikon Thrésor de la langue françoyse tant ancienne que moderne (1606).

1753 namngav Carl von Linné tobaksplantan Nicotiana efter Nicot. När nikotin kunde separeras från tobaksbladen 1828 fick Nicot även ge namn åt det.

Källor

Födda 1530
Avlidna 1600
Franska diplomater
Personer i Frankrike under 1500-talet
Franska eponymer
Män
Slalom

Slalom är en tävlingsgren i alpin skidsport, vattenskidor, skateboard och inlines som går ut på att den tävlande skall ta sig igenom en slingrande bana med portar. Den moderna slalomåkningen uppfanns 1922 av Arnold Lunn, som introducerade portar som de tävlande måste passera på kortast möjliga tid.

Ordet slalom kommer av norskans slalåm (av sla, ”sluttande” och låm, ”spår”, ”bana”).

Fallhöjden ska för världselittävlingar vara 180–220 m för män och 140–220 m för kvinnor. Genomsnittslutningen ska vara 33–45 % (19°–27°), inom kategorin röd backe till gränsen för svart backe.

Se även
kanotslalom
utförsåkning
storslalom
parallellslalom

Källor

Externa länkar

Alpin skidsport

cs:Alpské lyžování#Slalom
fr:Ski alpin#Slalom
Grophus

Ett grophus är en enkel husform, oftast en ganska liten byggnad, ofta funnen vid utgrävning av forntida boplatser i Sverige. Golvet i byggnaden är sänkt under marknivån, därav namnet.

Under senare forntiden är grophuset antagligen mest använt för extrabyggnader som speciella förvaringslokaler eller verkstäder.

Grophuset sparade byggnadsmaterial, eftersom en stor del av väggarna består av sådant man kunde hitta på platsen – dvs själva jorden. En nackdel med grophuset är att mark som annars kan användas för odling eller bete måste tas i anspråk. Efter järnåldern blev det normala byggnadsskicket på landsbygden att byggnader placerades på mark som inte gick att odla, exempelvis på hällmark eller mycket stenig mark.

Se även
Långhus
Backstuga
Jordkällare

Externa länkar

Fornminnen
Byggnadstyper
Tull

Tull eller tullen kan avse:

 Tullavgift – skatt som betalas vid import eller export av varor över en landgräns
 Spannmålstullar – i äldre tider den ekonomiskt viktigaste delen av tullskydd
 Tullmyndighet – offentlig myndighet med uppgift att uppbära skatter och tullavgifter som belastar varutrafiken över statsgränserna
 Tullskydd – syftar till att skapa en högre prisnivå på utländska varor och tjänster
 Tullstation – station där tullmyndighet bedriver sin verksamhet
 Tullhus
 Tullverket – svensk statlig förvaltningsmyndighet som har till uppgift att kontrollera in- och utförsel av varor över Sveriges gräns
 Tullkriminalen – verksamhetsgren inom Tullverket, motsvarande polisens kriminalpolis
 Stora tullen – tull på importerade och exporterade varor som från 1500-talet till 1700-talet transporterades sjövägen i Sverige
 Stadstull – en tullavgift (Lilla tullen) av den som förde in varor till försäljning i en stad
 Årtull – en stödanordning för åra som är fäst på relingen
 Tullen, Borås – en stadsdel i Borås

Se även 
 Tullfrihet – att inte behöva betala tull
 Tullunion – minst två länder tar bort tullarna på varor och tjänster vid handel dem emellan
 Tulltjänsteman – person anställd vid en nations tullmyndighet
 Tull- och accisrätt – specialdomstol vid tullen
 Tullindrivare – de som drev in tullavgifter vid stadstullar
 Stockholms tullar – platser i Stockholm där stadens stadstullar historiskt har legat
 Betalväg – en väg där trafikanter måste betala en avgift för att färdas
Stadstull

Stadstull var i Sverige en tullavgift som mellan år 1622 och 1810 erlades av den som förde in varor till försäljning i en stad, även benämnd den lilla tullen (för utrikeshandeln betalades en avgift som kallades stora sjötullen).

År 1622 införde kronan ett tullsystem som belade svenska städer med en införselskatt för varor. Tullen skulle tas ut på alla "ätliga, slitliga och förnötliga varor" som skulle säljas i städerna. Försäljning av varor utanför städerna (”landsköp”) blev olagligt. Denna tull blev kallad ’’lilla tullen’’. För att förhindra smuggling byggdes tullstaket runt städerna. För Stockholms del utfärdades förordningen om lilla tullen den 20 november 1622. I Stockholm upptogs tull vid en rad infarter till staden, varom namn som Danvikstull, Hornstull, Norrtull, Vintertullen, Roslagstull, och Skanstull ännu erinrar (se Stockholms tullar). 

I Uppsala upptogs tull vid Börjetull (ursprungligen belägen i korsningen Sysslomansgatan-Skolgatan), Svartbäckstull, Vaksalatull, Slottstullen, Kungsängstull och Enköpingstullen.

Tullen betalades med 1/32 av varans värde. Denna skattesats kom i stort sett att bestå ända till dess tullen avskaffades 1810.

Om någon blev påkommen med att inte använda tullportarna så fick denne en bot på 40 daler. Den som blev tagen på bar gärning med att göra hål i tullstaketet blev straffad med böter på 100 daler första gången och 200 andra gången.

Lilla tullen avvek från tidigare beskattning i och med att alla var tvungna att betala den, så väl allmogen som adeln (som tidigare varit nästan helt skattebefriad). Att adeln också belades med den nya tullen gjorde sannolikt att befolkningen i övrigt lättare kunde acceptera den. Införandet av lilla tullen skapade av och till hårt motstånd bland främst bönderna, som oftast var de som förde in varor i staden för att sälja. Att alla varor måste föras från landet in till staden för försäljning väckte också mycken ilska, särskilt om man kunde få ett bättre pris bland grannarna på landsbygden. I Danmark var tullarna på 1600-talet avskaffade, varför det vållade mycket kritik från bönder och borgare i samband med den svenska annekteringen av de östdanska landskapen 1658.

Få av tullportarna finns kvar idag, men ortnamn m.m. erinrar ännu om de tullar som fanns. I några fall som i Halmstad och Visby finns rester av de gamla försvarsanläggningarna kvar, vilka samtidigt fungerade som tullgränser och delvis kom att bevaras för att de fungerade just som sådana.

Se även 
 Stockholms tullar
 Tull- och accisrätt
tullindrivare

Källor 
 Karl Bodell: Stad, bondebygd och bergslag vid mitten av 1600-talet Stockholm, 1970
 Jon Lindholm: Lilla tullen – ett statligt skattesystem 1622-1811, B-uppsats, Linköpings universitet 2004

Externa länkar 
 De svenska skatternas historia

Sveriges ekonomiska historia
Tullväsen
Borgarrätt
Skanstull

Skanstull är ett område på södra Södermalm i Stockholm som förbinder de södra förorterna och den södergående trafiken med innerstaden via tre broar.

Historia 
Namnet Skanstull härrör från Södra skans, en befästningsanläggning som uppfördes 1643-45. Skanstull var ursprungligen en av de tullstationer som fanns vid infarterna till Stockholm fram till mitten av 1850-talet. Ordet skans kommer från de försvarsanläggningar/murar som fanns uppe på berget vid Söderstadion och fortfarande finns den senaste byggda muren (1859) kvar uppe vid Gullmarsplan, nu inbyggd i ett av de nya husen vid Söderstadion.
Den ursprungliga tullen vid Stockholms södra utfart hette Grinds tull och låg vid nuvarande korsningen Östgötagatan/Bondegatan. Omkring 1660 flyttades tullen till det smala näs som förbinder Södermalm med områdena söder om Årstaviken och Hammarby sjö. Gatan som ledde fram till tullen hette Postmästarebacken. Idag finns här Hammarby sluss och Skansbron. Tullstationen drogs in 1857 och idag finns inget kvar av de gamla tullhusen.

Enligt de beskrivningar som finns var det en rätt trist plats med leriga vägar, dåliga träkojor och olika handelsbodar där man gjorde sina inköp. I närheten fanns Galgbacken och kolerakyrkogården.

Idag 
Förutom Skansbron går Johanneshovsbron och Skanstullsbron förbi här. Idag finns det en tunnelbanestation och en busshållplats med namnet Skanstull. Tunnelbanestationen ligger vid korsningen Götgatan/Ringvägen, och trafikeras av den gröna linjen.  Strax bredvid finns Ringens centrum, ett köpcentrum med många affärer. Den vanliga stockholmaren tänker först och främst på platsen kring detta köpcentrum när man pratar om Skanstull.

Skolor
Åsö grundskola är en högstadieskola vid Skanstull. Skanstulls gymnasium, senare Frans Schartaus gymnasium, bedrev verksamhet vid Bohusgatan till 2013.

Se även
Tunnelbanestation Skanstull
Hammarbyleden
Johanneshovs skans
Stadstull

Externa länkar
 Åsö grundskolas webbplats.
 Frans Schartaus gymnasium
 Stockholmskällan har media som rör Skanstull

Södermalm
Historiska tullar i Stockholm
Informella områden i Stockholm
Danvikstull

Danvikstull är ett informellt område på nordöstra Södermalm i Stockholm. Via Danvikstull går Folkungagatan och Värmdövägen, vilka förbinder Nacka och Stockholm.

Ursprungligen var Danvikstull en plats vid en dåvarande infart till Stockholm där stadstull togs upp. Danvikstull (Danwicks tol) låg från början strax öster om Katarina kyrkas föregångare Sturekapellet. Den flyttades,  troligtvis på 1660-talet, till sin senare placering nedanför Fåfängan där Hammarby Sjö hade sitt utlopp. Själva tullhuset var ett envåningshus av trä, dessutom fanns ett mindre vakthus av sten samt en vedbod. 1810 upphörde systemet med tullstationer.

Danvikstullen var troligtvis den obetydligaste av stadens tullstationer. Hammarby vintertull vid det nuvarande området Vintertullen användes betydligt oftare, i alla fall vintertid, när man skulle in i staden över isarna österifrån.

Området är idag genomkorsat av broar, järnvägar och Folkungagatan. På Fåfängan ligger ett kafé sommartid. Busslinje 53, 55, 71 och 402 stannar vid hållplatsen med samma namn i riktning österut. Mornar och eftermiddagar är här långa bilköer.

Källor

Se även
 Danvikskanalen
 Hovings malmgård
 Liljeholmens Stearinfabriks AB
 Kvarteret Sommaren

Sjöfart i Stockholm
Historiska tullar i Stockholm
Södermalm
Informella områden i Stockholm
Norrtull

Norrtull är en plats i Vasastan, Stockholm vid infarten till Stockholms innerstad från Uppsalavägen. Vid Norrtull togs stadstull upp från 1670-talet fram till början av 1800-talet.

Historik
Gästgiveriet Stallmästaregårdens affärer förbättrades på ett högst betydande sätt, när tullen flyttades till knutpunkten mellan Norrtullsgatan, Uppsalavägen och den starkt trafikerade vintervägen över Brunnsvikens is.

Norrtull, som ligger vid norra kanten av Stockholms innerstad, var tidigare en av Stockholms största trafikplatser. 72 000 fordon passerade här varje dygn under 1998. Fram till 1991 passerade även E4:an platsen. E20 mot Värtahamnen passerar Norrtull.

Tullstugorna

Söder om trafikplatsen Norttull och i förlängning med Norrtullsgatan står ännu de två gamla tullstugorna kvar, byggda 1733 efter ritningar av stadsarkitekt Johan Eberhard Carlberg. Kommungränsen mellan Stockholm och Solna går fortfarande precis norr om tullstugorna. Här tog man upp varutull. Den numera försvunna tullporten var utformad som en triumfbåge, den var byggd av trä och reste sig mellan tullhusen. 

År 1864 upphörde tullbevakningen men trafiken fortsatte mellan husen ända fram till 1940. År 2013 renoverades de gamla tullhusen och i samband med det togs den ursprungliga färgsättningen fram; rosa och vit. Tullhusen är blåmärkta av Stadsmuseet i Stockholm, vilket innebär att de utgör "synnerligen höga kulturhistoriska värden".

Fondparti
Under det tidiga 1910-talet diskuterades hur den norra infartsvägen till Stockholm skulle se ut. Vägen till Uppsala gick som nämnts mellan tullstugorna vid Norrtull, och Stockholms stad ville att platsen skulle utvecklas till en värdig entré för staden. För detta behövde man även tänka på utformningen av Kvarteret Sländan som ligger i fonden, bakom tullstugorna om man kommer åkande från Uppsala.

I oktober 1914 fastslog Kungl. Maj:t att den tidigare fastigheten Sländan 3, inom kvarteret Sländan, skulle delas i tre delar, till de nuvarande Sländan 7, 8 och 9. Dessutom bestämda man att "...för erhållande af en enhetlig och tilltalande gatubild från norra infartsvägen till hufvudstaden upprättade förslaget till bebyggande af kvarteret Sländan. K. m:t har därvid föreskrifvit, att de nybildade tomterna skola bebyggas på så sätt, att byggnaderna å desamma mot Solnavägen (dagens Norra Stationsgatan) få enhetlig arkitektur."

Historiska kartor

Bilder

Panorama

Referenser

Externa länkar

Historiska tullar i Stockholm
Vasastan
Informella områden i Stockholm
Blåmärkta byggnader i Stockholm
Roslagstull

Roslagstull var en stadstull vid Stockholms infart från Roslagen, i stadens nordöstra del. Ett populärnamn var Kattrumpstullen
. Namnet betecknar i dag närmast området kring denna stadstull, vars sista tullhus uppfördes 1830 och monterades ned på 1960-talet. Byggnadsdelarna från Tullhuset samt ett flertal andra byggnader runt om i staden avsågs att bevaras för ett eventuellt återuppförande i framtiden. I slutet av 1970-talet upptäcktes dock att det mesta av  materialet hade plundrats.

Historia

Den första Roslagstullen inrättades år 1666. Den fanns cirka en kilometer söder om nuvarande Roslagstull, där skolan Norra Real står idag. Ungefär tio år senare flyttades tullen till en plats som idag ligger vid uppfarten till före detta Roslagstulls sjukhus. Vid sekelskiftet 1600/1700 drogs vägen mot Roslagen, som tidigare gick över berget, om. Den följer därefter Brunnsvikens strand. Ett nytt tullhus, en envåningsbyggnad med säteritak, togs i bruk år 1700. Det huset ersattes år 1830-31 av ett tvåvåningshus i empirstil. Det låg nedanför berget, på den norra sidan av vägen mellan den nuvarande cirkulationsplatsen och Brunnsviken. Tullhuset ritades av Immanuel Nobel. Övervåningen var bostad åt tullinspektoren. I bottenvåningen fanns bland annat en krog.

Tullen hade genom åren flera olika namn, bland annat Brunnsvikstullen och Kattrumpstullen. Det senare efter det vattendrag som förband Brunnsviken med Träsksjön och som kallades Kattrumpsjön. Tullen avvecklades 1864. Därefter användes huset bland annat som magasin och servering. Husen revs 1965, när Roslagsvägen drogs om. Det fanns planer på att återuppföra det på någon annan plats men virket, som under några år förvarades i Sickla, försvann..

Området idag
Roslagstull är också namnet på en allmän plats med en cirkulationsplats där Roslagsvägen (E18) möter Valhallavägen, Birger Jarlsgatan, Roslagsgatan och Cedersdalsgatan. Vid Roslagstull ligger grillkiosken Tullfritt. Mellan Roslagstull och Albano ligger det år 2001 öppnade Albanova universitetscenter, där forskning och undervisning pågår inom ämnena fysik, bioteknik och astronomi.

Basområde Roslagstull omfattar ett område inom en triangel som bildas av Odengatan – Birger Jarlsgatan – Valhallavägen. Området tillhör stadsdelen Östermalm och Engelbrekts församling. Det har 2 708 invånare (2005). (se Stockholms tullar)

Se även
 Kattrumpstullen 5
 Johannes skola
 Ingemarshof

Referenser

Externa länkar

Historiska tullar i Stockholm
Östermalm
Informella områden i Stockholm
Kalori

Kalori är en energienhet, motsvarande 4,184 joule. Enhetssymbolen är cal. Ofta används även kilokalori, som förkortas kcal. 1 kcal =  cal = 4,184 kJ =  1 J = 1 Ws (wattsekund).

En kalori var ursprungligen ett mått på den energi som krävs för att höja temperaturen i ett gram vatten med en grad Celsius. Definitionen ger lite olika värden på en kalori beroende på vilken ursprungstemperatur vattnet har. Därför har man med nyare termodynamik omdefinierat en kalori som den mängd energi det krävs för att värma ett gram vatten från 14,5 till 15,5 grader Celsius under ett tryck av en atmosfär, och denna preciserade enhet betecknas cal15.

Kalori har använts inom kemin samt för att mäta energi i värme. Till exempel angavs effekten för värmepannor i megakalorier per timme, vilket i SI motsvarar 1,163 kilowatt. Ordet stammar från latinets calor som betyder värme.

Enheten kalori är numera ersatt av enheten joule i de flesta fysikaliska sammanhang. Ett undantag är vid angivande av energiinnehåll i mat; ofta anger man energiinnehållet både i kilokalorier (tusentals kalorier, kcal) och kilojoule (kJ). I vardagligt språkbruk i detta sammanhang säger man ofta felaktigt "kalori" då man menar "kilokalori".

Energianvändning hos människa 
Hur mycket energi en person använder i vila varierar från person till person och man brukar kalla detta för BMR (Basal Metabolic Rate). BMR innefattar den energi de inre organen är i behov av för att fungera korrekt, medan varje tillkommande fysisk aktivitet kommer att öka energianvändningen. Verklig total energianvändning kommer därför alltid att överstiga BMR.

Den totala energianvändningen skiljer sig från person till person dels beroende på personens BMR, samt från person till person samt dag till dag beroende på personens aktivitetsnivå. Den totala energianvändningen brukar kallas för TDEE (Total Daily Energy Expenditure).

Ungefärligt energiinnehåll i några livsmedel 
 90 g hamburgare: 225 kcal
 100 g tonfisk: 110 kcal
 16 cl rödvin: 122 kcal
 2 dl minimjölk: 70 kcal
 2 dl standardmjölk: 120–130 kcal

 1 gram fett motsvarar ungefär 9 kcal (detta varierar något beroende på fettsyra)
 1 gram kolhydrater motsvarar grovt räknat ca 4 kcal
 1 gram protein motsvarar grovt räknat ca 4 kcal
 1 gram alkohol motsvarar ca 7 kcal

Tabell över energianvändning 

Tabellen avser kcal vid 30 minuters löpträning, med olika personvikter samt fart/ansträngningar:

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Kaloritabell för olika livsmedel

Energienheter
Viktkontroll
FUD

FUD är en förkortning för Fear, Uncertainty and Doubt (rädsla, osäkerhet och tvivel) och är en marknadsföringsteknik som går ut på att skrämma kunden till att avstå från konkurrenters produkter genom att, utan att säga det rakt ut, låta förstå att dessa produkter innehåller mystiska och farliga defekter. Samtidigt låter man påskina att det egna företagets storlek är en garant för trygghet, säkerhet och pålitlighet, och att dessa argument skulle uppväga de bättre priser och högre kvalitet som konkurrenterna erbjuder, vilket oftast är helt ogrundat. FUD ersätter en objektiv granskande inköpsprocess med ett beslut som baseras på känslorna akronymen består av.

FUD fungerar effektivast när det används av stora och dominerande bolag.

Uttrycket påstås ha myntats av datorforskaren Gene Amdahl då han blev utsatt för FUD av IBM.

Andra betydelser
FUD är även en förkortning för Forskning-Utveckling-Demonstration, det vill säga ett steg mer än Forskning och utveckling.
Fud. (med punkt efter) är en förkortning för latinets fudit, som betyder göt/ har gjutit. Finns ofta på gjutna skulpturer, exempelvis Otto Meyer fud., alltså gjutet av Meyers konstgjuteri.

Källor

Marknadsföring
Kampanjer
Anervan

Anervan är ett läkemedel, som används för behandling vid begynnande migränanfall. Aktiva substanser är ergotamin, klorcyklizin och koffein.

Se även 
Analgetika

Källor

Antiepileptika
Ardinex

Ardinex är ett analgetikum, som används mot värk och smärtor av olika slag. De aktiva substanserna är Ibuprofen och kodein. Ibuprofen är inflammationshämmande, smärtlindrande och febernedsättande. Kodein lindrar smärta. 

Samtidigt bruk av alkohol bör undvikas.

Risk för tillvänjning föreligger.

Se även läkemedelsberoende.

Externa länkar
FASS.se - Ardinex

Analgetika
Citodon

Citodon är ett analgetikum (smärtstillande medel), som används mot måttlig till svår smärta av olika slag, till exempel vid diskbråck, endometrios, postoperativ smärta, efter benbrott med mera. Det är ett kombinationsläkemedel där de aktiva substanserna är kodein (kodeinfosfathemihydrat, 15–60 mg/tablett; ett morfinderivat vilket kan göra Citodon är beroendeframkallande) och paracetamol (350–1 000 mg/tablett). Kodein metaboliseras i kroppen till morfin. Analgetisk (smärtstillande) effekt uppnås efter en halv till en timme. Samtidigt bruk av alkohol bör undvikas. Läkemedlet är narkotikaklassat enligt svensk lag och speciell receptblankett krävs. Före 2006 var förpackningarna försedda med en så kallad varningstriangel.

En äldre version av Citodon, avregistrerad i oktober 1970, innehöll hexobarbital.

Effekt 
Citodon kan fungera olika bra på olika människor. På de flesta patienter har Citodon förutsedd effekt men cirka 11 procent av befolkningen saknar det enzym som är nödvändigt för att kodein ska kunna metaboliseras till morfin, och på dessa har medicinen liten effekt. Så kallade ultrasnabba metaboliserare som erhåller dubbla eller flera uppsättningar av enzymet är mycket ovanliga, men förekommer. På dessa patienter har Citodon en kraftigare effekt än normalt, och patienterna kan då erhålla en lägre dos av läkemedlet än normalt men ändå få samma grad av smärtlindring.

Det finns flera varianter av Citodon: "Citodon minor" (350 mg paracetamol och 15 mg kodein) som är avsedd för att användas av barn och ungdomar, samt "Citodon" (500 mg respektive 30 mg) och "Citodon Forte" (1g respektive 60 mg), och då för personer över 18 år.

Se även 
 Läkemedelsberoende

Källor

Externa länkar 
 Citodon på FASS (läkemedelsinformation)

Analgetika