kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lolita (film, 1962)

Lolita är en amerikansk-brittisk film från 1962 i regi av Stanley Kubrick. Filmen är baserad på romanen av Vladimir Nabokov med samma titel.

Handling 
En man (spelad av James Mason) som upplever och beskriver förbjuden kärlek. Han faller för en ung flicka, Lolita (spelad av Sue Lyon). Lolita är dotter till hans hyresvärdinna. För att få vara i Lolitas närhet gifter han sig med hennes mor.

Rollista (i urval) 
 James Mason – Humbert "Hum" Humbert
 Shelley Winters – Charlotte Haze-Humbert
 Sue Lyon – Dolores "Lolita" Haze
 Peter Sellers – Clare Quilty
 Gary Cockrell – Richard "Dick" Schiller
 Jerry Stovin – John Farlow, a Ramsdale lawyer
 Diana Decker – Jean Farlow
 Lois Maxwell – Nurse Mary Lore
 Cec Linder – Dr. Keegee

Tagline 
 How did they ever make a movie of Lolita?

Se även 
 Lolita (film, 1997)

Referenser

Noter

Externa länkar 
 

Filmer 1962
Amerikanska dramafilmer
Brittiska dramafilmer
Amerikanska filmer baserade på böcker
Brittiska filmer baserade på böcker
1940-talet på film
1950-talet på film
New Hampshire på film
Filmer i regi av Stanley Kubrick
Filmer om föräldralösa
Qutb

Qutb kan syfta på:
 Qutb, Qutub, Qutab, Kutb, Kutub eller Koteb; arabiska: قطب, "nav" eller "bok"
 Qutub (sufism) – en spirituell ledare i sufism 
 Qutab Minar – en minaret i Delhi
 Qutb Shahi-dynastin – den härskande dynastin i indiska kungadömet Golconda 1518-1687

Personer
 Qutb ad-Din Mawdud (–1170), emir av Mosul 1149-1169
 Qutb-ud-din Aybak (död 1210), sultan av Delhi
 Qutb ad-Din Haydar (död cirka 1221), persiskt sufihelgon
 Qutb al-Din al-Shirazi (1236-1311), persisk astronom
 Qutb ud din Mubarak Shah (död 1320), tredje och siste härskaren av Khaldjidynastin i Indien
 Qutb al-Din Bahadur Shah (död 1536), sultan av Gujarat
 Sayyid Qutb (1906-1966), egyptisk islamist
 Muhammad Qutb (1919-2014), egyptisk islamist, bror till Sayyid Qutb
Iltutmish

Iltutmish (Shams ud din Iltutmish, Altamash), sultan i Delhi, av mamluckernas dynasti, regerade 1210-1236.

Iltutmish föddes i en adelsfamilj i Ilbarifolket i Turkestan, men togs tidigt som slav av muslimerna. Han köptes sedermera av Qutb ad-Din Aybak, den förste sultanen under Delhisultanatet och gjordes till guvernör i provinsen Badaun samt giftes med en av sultanens egna döttrar.

Hans regeringstid var framgångsrik, och han lyckades utvidga sultanatets territorium avsevärt, och även konsolidera de vinster som gjorts. Han slutförde byggandet av Qutab Minar.

Referenser 

Delhis sultaner
Män
Personer i Indien under 1200-talet
Mamluker
Multan

Multan är en stad i provinsen Punjab i Pakistan. Den är huvudort för ett distrikt med samma namn, och folkmängden uppgick till cirka 1,8 miljoner invånare vid folkräkningen 2017.

År 326 f.Kr. erövrades staden av Alexander den store, för att så på 700-talet falla i muslimska händer. 1818 erövrades området av Ranjit Singh, sikhernas ledare.

Referenser

Orter i Pakistan
Sydafrikas Grand Prix

Sydafrikas Grand Prix var en deltävling i formel 1-VM som kördes på East London Circuit i East London och på Kyalami norr om Johannesburg i Sydafrika. Sydafrikas Grand Prix kördes första gången 1934. Loppet blev en deltävling i VM .

De senaste loppen kördes säsongerna  och . Det finns dock planer på att bygga en ny racerbana utanför Kapstaden som ska arrangera Sydafrikas Grand Prix då den blir klar.

Vinnare Sydafrikas Grand Prix 
Ljusröd bakgrund betyder att loppet inte ingick i formel 1-VM.

* 1960 kördes två F1-lopp i Sydafrika.

Referenser 
 
 kolumbus.fi

Formel 1-grand prix
Sydafrikas Grand Prix
Henoch-Schönleins purpura

Henoch-Schönleins purpura (HSP) är en sjukdom som oftast drabbar pojkar i åldern 3-10 år, men även andra kan drabbas. HSP ger karakteristiska utslag i form av röda fläckar i olika storlekar på ben, skinkor, som kan klia. Dessa hudblödningar ses hos alla. HSP kan också ge buksmärtor, blod och proteiner i urinen samt svullnader och smärta i de större lederna. Oftast hittas som vid IgA-nefrit inlagringar av IgA i njurarnas glomeruli. Den är en så kallad vaskulit-sjukdom. Orsaken till sjukdomen är okänd men troligtvis finns det allergiska orsaker. Ofta har barnet haft en luftvägsinfektion 1-3 veckor tidigare. Det kan ta flera dagar mellan de olika symtomen. Hos några få procent kvarstår hematurin och proteinurin i flera år. Ett annat, mycket ovanligt, förlopp hos barn är en snabbt förvärrad njurpåverkan crescent-nefrit. 

Sjukdomen går i de flesta fall över av sig själv inom några veckor, utan att efterlämna några spår. 

Sjukdomen kan även drabba vuxna och då oftast i betydligt allvarligare grad. Njurpåverkan och svåra buksmärtor till följd av blödningar i de små kärlen förekommer och man måste i regel behandlas akut på sjukhus i den inledande fasen. Starka doser av cellgifter och kortison är de vanligaste medicinerna och blir ofta en långvarig behandlingsform. HSP är en svår sjukdom på så vis att man inte säkert vet hur den uppstår och genom att behandlingsformen och -tiden kan bli lång för den drabbade. Det ska dock tilläggas att HSP ytterst sällan drabbar vuxna individer.

Sjukdomen är uppkallad efter Eduard Heinrich Henoch och Johann Lukas Schönlein.

Se även 
 Autoimmunitet
 Reumatiska sjukdomar

Barnsjukdomar
Njur- och urinvägssjukdomar
Kärlinflammationer
Hudsjukdomar
Sofia Coppola

Sofia Carmina Coppola, född 14 maj 1971 i New York, är en amerikansk regissör, manusförfattare och skådespelare.

Biografi
Sofia Coppola debuterade som regissör med kortfilmen Lick the Star 1998, året efter långfilmsdebuterade hon med The Virgin Suicides. Hon belönades med en Oscar för bästa originalmanus för sin andra långfilm Lost in Translation (2003). 2006 kom hennes tredje film Marie Antoinette. Huvudrollen som Marie Antoinette spelas av Kirsten Dunst som även spelade huvudrollen i Virgin Suicides.

Sofia Coppola är dotter till Francis Ford Coppola och Eleanor Coppola, och syster till Roman och Gian-Carlo Coppola. Hon är kusin till skådespelarna Nicolas Cage och Jason Schwartzman. Hon var tidigare gift med regissören Spike Jonze (1999-2003). Hon har två döttrar, Romy (född 2006) och Cosima (född 2010), tillsammans med sin nuvarande make Thomas Mars, sångare i popbandet Phoenix.

Hon har genom sin far funnits med i den amerikanska filmindustrin sedan barndomen och förekommer som barnskådespelare i Gudfadern, som hennes far regisserade, där hon utan att nämnas i eftertexterna var det spädbarn (Michael Francis Rizzi) som skulle döpas i en scen. I Gudfadern del III har hon en betydligt mer framträdande roll som Don Michael Corleones dotter Mary.

Utmärkelser

Sofia Coppola belönades med en Oscar för bästa originalmanus för sin andra långfilm Lost in Translation (2003). Hon var även nominerad i kategorierna bästa film och bästa regissör.

Coppola är den första amerikanska kvinnan som blivit nominerad till bästa regissör, men totalt den tredje kvinnan efter italienskan Lina Wertmuller och nyzeeländska Jane Campion.

2010 nominerades en fjärde kvinna till bästa regissör Kathryn Bigelow, hon var den första kvinnan i historien som vann. Coppola är dock fortfarande den yngsta kvinnan som blivit nominerad.

Att hon vann en Oscar betydde att hennes familj vunnit tre generationer i rad. Hennes farfar Carmine Coppola och hennes far Francis Ford Coppola har också vunnit Oscars. Det har tidigare än Coppola funnits en familj som vunnit i tre generationer, familjen Huston: Walter, John och Anjelica.

För sitt arbete med Lost in Translation vann hon även en Golden Globe för bästa manus och blev nominerad till BAFTA. 

11 september 2010 vann filmen Somewhere Guldlejonet, toppriset på 67:e Filmfestivalen i Venedig.

Vid Filmfestivalen i Cannes 2017 vann Coppola pris för Bästa regi för De bedragna. Med detta blev hon andra kvinna någonsin att prisas som bästa regissör i Cannes. Den första kvinnan som vann priset var Yuliya Solntseva, 56 år tidigare vid filmfestivalen 1961.

Filmografi (urval) 
 (roll)
 (roll)
 (roll)
 (roll)
 (roll)
 (roll)

 (roll)

 (roll)

 (Video Overview in Deceleration) (segment "This Here Giraffe")

Referenser

Externa länkar 

 

Kvinnor
Amerikanska filmregissörer
Amerikanska manusförfattare
Amerikanska skådespelare
Födda 1971
Levande personer
Oscar för bästa originalmanus
Goodpastures syndrom

Goodpastures syndrom, även kallad Goodpastures sjukdom, är en autoimmun sjukdom som drabbar i huvudsak lungor och njurar. Symtomen är en kombination av blod i urinen, njursvikt och i stadier då lungorna påverkats mycket blodiga upphostningar. Orsaken till sjukdomen är att antikroppar bildas mot celler (kollagen IV) som finns i basalmembran både i lungor och njurar. Behandlingen för sjukdomen är kortison och cytostatika.

Referenser 
Syndrom
Njur- och urinvägssjukdomar
Albedo

Albedo (latin, ’vithet’, av alba, ’vit’) är ett mått på reflexionsförmåga, eller den andel av en strålning som återkastas av en belyst yta eller en kropp. 1,00 albedo betyder att allt ljus reflekteras och 0,00 albedo betyder att inget ljus reflekteras. Jordens albedo är i genomsnitt 0,3. Albedo har olika innebörder inom olika discipliner.

Astronomi 
Inom astronomi är albedo förhållandet mellan det ljus som reflekteras och sammanlagt utstrålas i alla riktningar, och den totala ljusmängd som en himlakropp exponeras för. Albedo gäller inte stjärnor eller liknande. En planet som Venus (0,60) har extremt högt albedo till följd av sitt molntäcke, medan en mer stenig himlakropp som månen (0,07), som saknar moln, har lägre värde.

Meteorologi 

Inom meteorologi är albedo förhållandet mellan mot jorden infallande solenergi och den del av solstrålningen som vid marken eller molnen studsar tillbaka mot rymden. Detta har stor betydelse för värmebalansen och beaktas då väderprognoser görs. Albedon kan ändras dramatiskt på bara några timmar, då till exempel marken torkar efter en regnskur, löven rasar från träd på hösten, samt vid stark vind. Väderpåverkan blir därefter. Saken kompliceras av att reflektionen ofta inte sker direkt vid ytan, utan först gradvis efter en viss inträngning i mediet. Därvid sker en successiv absorption både när strålningen faller in på djupet i mediet, och även under returvägen.

Vid snett infall mot en vattenyta ändras albedon språngvis, då Brewstervinkeln passeras.

Kärnfysik 
Inom kärnfysik är albedo sannolikheten att en neutron som passerat en viss yta återvänder och passerar ytan en gång till.

Alkemi 
Inom pseudovetenskapen alkemi är albedo den vita fasen som föder dualitet och en ökad självinsikt. Fasen kännetecknas av förpuppning, transformation och stiltje. Den följer nigredofasen (kaos och krig), och åtföljs av rubedofasen (fullbordan). Olika alkemiska system har dock olika många faser, och det förekommer mellanfaser i vissa system.

Miljöfrågor

Begreppet används ofta inom klimatforskningen. Under 2018–2019 populariserades begreppet av Greta Thunberg.

Referenser 

Astrofysik
Dimensionslösa storheter
Meteorologi
Elektromagnetism
Måttenheter
Susanne Vendsalu

Susanne Vendsalu, född 1954, är en svensk målare, verksam i Altea, Spanien. 

Hon arbetar främst med måleri, men även med installationer och foto, barnböcker samt animationer. Examen vid Konstfack 1981. Representerad inom stat, kommuner och landsting i Sverige samt Spanien.

Externa länkar
Hemsida

Svenska målare under 1900-talet
Svenska målare under 2000-talet
Kvinnor
Födda 1954
Levande personer
Svenska installationskonstnärer
Svenska animatörer
Samfundet De Nio

Samfundet De Nio är en litterär akademi med nio ledamöter som stiftades den 14 februari 1913 i Stockholm i enlighet med Lotten von Kræmers testamente av den 2 juni 1910. Samfundet delar ut litterära priser.

Etymologi 
Som samfundets namn hade von Kræmer först tänkt sig "Margaretasamfundet", därefter "Lotten von Kræmers stiftelse", det blev slutligen "Samfundet De Nio".

Syfte 
Samfundets syfte är att främja skönlitteratur, freds- och kvinnofrågor och dess huvudsakliga uppgift är att utdela litterära priser. De nio ledamöterna väljs på livstid men kan dock själva avgå. Fyra stolar är reserverade för kvinnor och fyra för män. Samfundet leds av en ordförande, 1988–2019 Inge Jonsson, sedan 2019 Anna Williams. Ordförandeposten, stol 1, innehas varannan gång av en man, varannan av en kvinna.

Samfundets publikationer och priser 

Samfundet gav åren 1916–1925 samt 1930 ut årsboken Vår tid och gav mellan åren 1938 och 1983 ut Svensk litteraturtidskrift. Sedan 2003 utges Samfundet De Nios litterära kalender.

Nuvarande priser 
Samfundet De Nio delar ut följande litteraturpriser:
 Anders och Veronica Öhmans pris
 De Nios Julpris
 De Nios Stora Pris
 De Nios Vinterpris
 De Nios översättarpris
 Inge Jonssons pris
 Karl Vennbergs pris
 Lotten von Kræmers pris
 Samfundet De Nios Astrid Lindgren-pris
 Samfundet De Nios Särskilda pris
 Stina Aronsons pris

Tidigare utdelade priser (i urval) 
Tidigare har bland annat även dessa priser utdelats av Samfundet De Nio:
 De Nios lyrikpris (2008)
 De Nios mindre pris (1926-2013)
 Gunvor Anérs litteraturpris (1976-1983)
 John Landquists pris (1991-2020)

Nuvarande ledamöter i samfundet 
 Stol nummer 1 – Anna Williams (sedan 2015, ordförande sedan 2019)
 Stol nummer 2 – Nina Burton (sedan 1994)
 Stol nummer 3 – Jonas Ellerström (sedan 2017)
 Stol nummer 4 – Marie Lundquist
 Stol nummer 5 – Gunnar Harding (sedan 1993)
 Stol nummer 6 – Sara Stridsberg (sedan 2021)
 Stol nummer 7 – Niklas Rådström (sedan 1995)
 Stol nummer 8 – Madeleine Gustafsson (sedan 1999)
 Stol nummer 9 – Johan Svedjedal (sedan 1995)

Tidigare ledamöter

Källor 
 Erik Lindorm, Gustaf V och hans tid 1907–1918 (1979) 
 Samfundet De Nios webbplats
 Inge Jonsson, Samfundet De Nio 1913–2013. Hundra år av stöd till svensk litteratur (2013)

Noter

Externa länkar 
 Officiell webbplats för Samfundet De Nio

 
Svenskspråkig litteratur
Organisationer bildade 1913
Granulomatös polyangit

Granulomatös polyangit - (GPA) (tidigare Wegeners granulomatos) är en ovanlig systemsjukdom som angriper finare blodkärl (vaskulit) men som kan drabba alla kärl, framför allt händernas, fötternas, luftvägarnas, näsans och njurarnas kärl. Upphostningar med blod, samt näsblod är vanligt. Ögonen är ofta drabbade. Det är också vanligt att njurarna drabbas och om behandling inte sätts in snabbt kan deras funktion kraftigt minska eller helt slås ut. Sjukdomen angriper dock inte endast dessa organ, utan hela kroppens blodomlopp kan drabbas och det är särskilt de finare blodkärlen (kapillärerna) som angrips. Sjukdomen kan leda till subglottal stenos och granulombildningar i trachea eller under det subglottala rummet. Detta kan numera effektivt behandlas med laserkirurgi. I sällsynta fall har man noterat fall med blödningar i hjärnan och i tarmarna. Fall där vaskuliter uppträtt på stora delar av huden förekommer också.  

Utan behandling kan sjukdomen leda till döden, men allvarligast nu för tiden är att i synnerhet njurarna tar allvarlig skada. Granulomatos med polyangit är en autoimmun sjukdom som innebär att kroppen producerar s.k. autoantikroppar som angriper blodkärlen (i det här fallet) med inflammationer som följd. I vanliga fall bildas antikroppar för att motverka exempelvis influensa och andra sjukdomar, men i fallet med autoantikroppar angrips kroppens egna och normala funktioner. Sjukdomsförloppet mäts med hjälp av dessa antikroppar som kallas C-ANCA. Behandling sker med kortison och cellgifter. Numera har man börjat behandlingar med humana antikroppar så kallade ANtiCD20-mediciner som Mabthera. 
Cirka 90 personer i Sverige insjuknar varje år. Sjukdomen kan debutera i alla åldrar, men vanligast är i 50-60-årsåldern. Kvinnor och män drabbas i stort sett lika ofta. Antalet sjukdomsfall uppskattades 2008 till ungefär 2200-2400 diagnostiserade fall.

Sjukdomen har varit uppkallad efter Friedrich Wegener som i detalj beskrev den 1936 och 1939; den beskrevs dock första gången 1897 av Peter McBride. Sjukdomen har fått ett nytt diagnosnamn Granulomatos med polyangit - (GPA). Sjukdomen kan också gå under namnen: Klingers syndrom, Klinger-Wegeners syndrom, Wegeners sjukdom, Wegeners syndrom, Wegener-Churg-Klingers syndrom, eller Wegener-Klingers syndrom.

Referenser

Externa länkar 
Wegeners granulomatos Reumatikerförbundet

Kärlinflammationer
Autoimmuna sjukdomar
Amyloidos

Amyloidos är en grupp av sjukdomar där olösliga proteinkomplex, amyloid, upplagras i vävnaderna. De olösliga proteinkomplexen klumpar ihop sig och ser i mikroskop ut på ett speciellt sätt. Namnet amyloid kommer från amylum, det latinska namnet för stärkelse, eftersom man ursprungligen trodde att de upplagrade ämnena utgjordes av kolhydrater.

Ihopklumpning av amyloid kan ske i många olika organ och vävnader. Biopsier görs vid misstänkt amyloidos.

Vanliga amyloidoser
Följande amyloidoser är vanligen förekommande. Namngivningen hör ihop med amyloidernas namn, som i sin tur skapas av namnet på det protein som ingår i dem.

 AL-amyloidos (A = amyloid, L = immunoglobulin light chain), kallades tidigare primär amyloidos eller myelomassocierad amyloidos.
 AA-amyloidos (efter protein AA, som är ett N-terminalt proteolytiskt fragment av apolipoproteinet serum AA, SAA), kallades förr sekundär systemisk amyloidos. Denna form uppträder som en följd av en kronisk inflammatorisk sjukdom, framför allt reumatoid artrit, men ibland även vid Morbus Bechterew, psoriasisartrit eller Crohns sjukdom.
 Transtyretinderiverad amyloidos (efter plasmaproteinet transtyretin, TTR, tidigare kallat prealbumin), som finns dels i familjär form, dels som icke-ärftlig senil systemamyloidos.
 Familjär amyloidotisk polyneuropati (FAP) är en form av TTR-amyloidos, som hör ihop med en punktmutation i TTR-genen. Denna form är vanlig i Sverige och kallas även Skelleftesjukan.
 Andra familjära amyloidosformer innefattar bland annat sådana som hör ihop med mutation i genen för gelsolin, vilket förekommer dels i finsk systemisk amyloidos med bl.a. facial polyneuropati (Meretoja), och dels på andra håll i världen.
 Beta-2-mikroglobulinamylos (Beta-2-mikroglobulin är den korta kedjan i MHC klass I), som nästan enbart drabbar patienter som behandlas med kronisk hemodialys.

Alzheimers sjukdom är också ett slags amyloidos, eftersom amyloid förekommer i samband med den.

Primär amyloidos upptäcks ofta i njuren vid nefrotiskt syndrom.

Källor

Se även
Amyloid
AA-amyloidos
Familjär amyloidos med polyneuropati

Proteostasrubbningar
Probabilistisk grafteori

Inom den probabilistiska grafteorin använder man sannolikhetsteoretiska metoder för att studera egenskaper hos grafer.

Historia 
Under 1940- och 1950-talet publicerade Paul Erdős ett fåtal artiklar där han med sannolikhetsteoretiska metoder visade existensen av grafer med vissa egenskaper utan att faktiskt konstruera graferna. På detta sätt lyckades Erdős bland annat kraftigt förbättra de undre uppskattningarna för vissa klassiska Ramseytal. Frank Ramsey hade visat att givet ett naturligt tal s så existerar ett minsta tal R(s;2), sådant att det inte existerar någon graf med minst R(s;2) hörn där varken grafen eller komplementärgrafen innehåller en komplett graf av ordning s. Ramseys bevis ger exponentiella övre uppskattningar för talen R(s;2) i storleksordningen 4s. Med probabilistisk grafteori lyckades Erdős också att ge exponentiella undre uppskattningar. För en slumpgraf med antalet n hörn och lika chans för att det finns eller inte finns en kant mellan två givna hörn, är sannolikheten att antingen alla eller inga kanter existerar mellan hörnen i någon s-delmängd av hörnmängden strikt mindre än 100 %, om
.
Orsaken är väsentligen att det bara finns  s-delmängder av n-mängden av alla hörn (se binomialkoefficient), och att sannolikheten för att antingen alla eller inget av de  paren hörn i en given s-delmängd har kanter mellan sig är precis . (Man måste också visa att sannolikheterna inte är negativt korrelerade.) Från detta kan man se att R(s;2) växer minst i storleksordningen .

Under 1959 publicerade Erdős och Rényi en serie artiklar som lade grunden för mer systematiska studier av slumpgrafer.

Modeller för slumpgrafer 

I den enklaste modellen för en slumpgraf G = (V,E) tänker man sig en fix (oföränderlig) hörnmängd V, men för varje tänkbar kant (det vill säga för varje tvådelmängd av hörn) att en stokastisk variabel avgör huruvida den kanten är med i grafen eller ej. Dessa variabler antages här oberoende och likafördelade.

Litteratur

 R. L. Graham, B. L. Rothschild, J. H. Spencer: Ramsey theory (2:a upplagan, 1990), .

Grafteori
Sannolikhetsteori
Kenney Jones

Kenny Jones, ursprungligen Kenneth Thomas Jones, född 16 september 1948 i London, England, är en brittisk trumslagare.

Karriär
Small Faces och Faces
Efter att ha tidigare varit med i ett band med Ronnie Lane var Jones en av grundarna av den engelska rockgruppen Small Faces. Small Faces, som var aktiv från 1965 till 1969, var en del av Mod-revolutionen på 1960-talet. Deras hits inkluderade "All or Nothing", "Sha-La-La-La-Lee", "Itchycoo Park" och "Tin Soldier".

Efter att sångaren och gitarristen Steve Marriott slutade i Small Faces 1969, rekryterade gruppen sångaren Rod Stewart och gitarristen Ronnie Wood för att ersätta Marriott. Båda var tidigare från The Jeff Beck Group. Bandet bytte namn till Faces. Jones stannade kvar med bandet till dess upplösning i slutet av 1975, och spelade in fyra studioalbum och ett livealbum med dem. Small Faces återförenades 1975 och spelade in två studioalbum där Jones deltog, innan bandet åter splittrades 1978.

The Who
I november 1978 ersatte Jones Keith Moon i The Who, och stannade där till 1983 då bandet officiellt upplöstes. Jones deltog dock då The Who tillfälligt återförenades i samband med Live Aid 1985. Senare spelade Jones med bandet i samband med att The Who tilldelades en utmärkelse 1988.

Kenney Jones återförenades med The Who den 14 juni 2014 på förmånskonserten "Rock n Horsepower" som hölls på Hurtwood Polo Club. Bandet uppträdde på ett evenemang som arrangerades av Jones för att gynna "Prostate Cancer UK", en organisation som främjar medvetenhet om sjukdomen som Jones har. Det var första gången som han hade dykt upp på scenen med Townshend och Daltrey sedan 1988. Andra deltagare på arrangementet var bland annat Jeff Beck, Procol Harum och Mike Rutherford.

Externa länkar

Officiell webbplats
Officiell webbplats (Small Faces)

Födda 1948
Brittiska trummisar
Brittiska rockmusiker
Män
Levande personer
Personer från Stepney
Diabetesnefropati

Diabetesnefropati är njurskador som kan uppstå vid diabetes. Sjukdomen beror på att kapillärer i njurens glomeruli skadas. Olika typer av njurskador kan finnas, till exempel glomeruloskleros, papillnekros och interstitiell nefrit.

Det finns grovt sett två typer av diabetes: typ 1-diabetes (tidigare kallad ungdomsdiabetes) och typ 2-diabetes (tidigare kallad åldersdiabetes). Typ 1-diabetiker löper större risk att få njurkomplikationer på grund av att de kan ha haft sjukdomen en längre period än typ II-diabetiker. Men eftersom det är fler som har typ 2 diabetes är det en vanligare anledning till dialyskrävande njursvikt.

Riskfaktorer

Hyperglykemi
Hypertoni
Hyperlipidemi
Rökning
Ärftlighet

Bra blodsockerkontroll och bra blodtrycksbehandling framför allt med ACE-hämmare är nyckeln till att undvika njurskador.

Patofysiologi

Det första påvisbara tecknet på diabetesnefropati är en förtjockning av glomerulus. 

Diabetes
Njurar
Galiciska

Galiciska (galiciska: lingua galega) är ett ibero-romanskt språk som talas av cirka 2 miljoner i den autonoma regionen Galicien i norra Spanien, där Vigo och A Coruña är de största städerna. Galiciska har stora likheter med portugisiska och betraktas ofta i Portugal som en dialekt av portugisiskan, dock med några egna enstaka ordlistor som fanns redan i slutet av 800-talet. Portugisiska och galiciska blev separata språk under 1400-talet.. Under senmedeltiden utvecklades portugisiskan ur galiciskan.

År 1981 fick galiciskan status som Galiciens nationella språk. Sedan 1997 har lagen krävt att till exempel produktbeskrivningar också är på galiciska.

Fonologi

Vokaler 
Alla vokaler kan också realiseras som nasala beroende på vokalers placering.

Källa:

Konsonanter 
Tonlösa och tonade vokaler är separerade med |-tecken så att de tonade finns till höger. 

Källa:

Referenser