kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Alveolar flapp

En alveolar flapp är ett konsonant språkljud. Det tecknas i IPA som  (ett fiskekroksformat r).

Egenskaper 
Egenskaper hos den alveolara flappen:
 Den är pulmonisk-egressiv, vilket betyder att den uttalas genom att lungorna trycker ut luft genom talapparaten.
 Den är tonande, vilket betyder att stämläpparna är spända under uttalet och därmed genererar en ton.
 Den är alveolar, vilket betyder att den uttalas genom att tungan eller tungspetsen trycks mot tandköttet bakom övre tandraden.
 Den är en flapp, vilket betyder att artikulationsstället bara studsas emot eller sveps förbi.

Användning i språk 
Den alveolara flappen återfinns som allofont uttal av  i amerikansk engelska, och i spanska som allofon av .

Konsonantljud
Tonande alveolar lateral frikativa

En tonande alveolar lateral frikativa är ett konsonant språkljud. Det tecknas i IPA som  (en ligatur av l och Ʒ).

Egenskaper 
Egenskaper hos den tonande alveolara laterala frikativan:
 Den är pulmonisk-egressiv, vilket betyder att den uttalas genom att lungorna trycker ut luft genom talapparaten.
 Den är tonande, vilket betyder att stämläpparna är spända under uttalet och därmed genererar en ton.
 Den är alveolar, vilket betyder att den uttalas genom att tungan eller tungspetsen trycks mot tandköttet bakom övre tandraden.
 Den är en lateral frikativa, vilket betyder att luftflödet går genom förträngningar om sidorna av tungan.

Användning i språk 
Den tonande alveolara laterala frikativan återfinns bland annat i zulu, xhosa och mongoliska.

Fonetik
Konsonantljud
Alveolar approximant

En alveolar approximant är ett konsonant språkljud. Det tecknas i IPA som  (ett vänt r).

Egenskaper 
Egenskaper hos den alveolara approximanten:
 Den är pulmonisk-egressiv, vilket betyder att den uttalas genom att lungorna trycker ut luft genom talapparaten.
 Den är tonande, vilket betyder att stämläpparna är spända under uttalet och därmed genererar en ton.
 Den är alveolar, vilket betyder att den uttalas genom att tungan eller tungspetsen trycks mot tandköttet bakom övre tandraden.
 Den är en approximant, vilket betyder att den uttalas utan någon påtaglig förträngning.

Användning i språk 
Den alveolara approximanten är standarduttalet av r och wr i de flesta engelska dialekter, samt av r i färöiska.

Konsonantljud
Labiodental approximant

En labiodental approximant är ett konsonantiskt språkljud. Det tecknas i IPA som  (ett v med en krok).

Egenskaper 
Egenskaper hos den labiodentala approximanten:
 Den är pulmonisk-egressiv, vilket betyder att den uttalas genom att lungorna trycker ut luft genom talapparaten.
 Den är tonande, vilket betyder att stämläpparna är spända under uttalet och därmed genererar en ton.
 Den är labiodental, vilket betyder att den uttalas genom att underläppen och överkäkens framtänder möts.
 Den är en approximant, vilket betyder att den uttalas utan någon påtaglig förträngning.

Användning i språk 
Den labiodentala approximanten återfinns i tyskan och finskan som allofon till , och är standarduttalet av denna i nederländskan. På hawaiiska är det ett eget fonem.

Fonetik
Konsonantljud
Retroflex approximant

En retroflex approximant är ett konsonant språkljud. Det tecknas i IPA som  (ett vänt r med en krok).

Egenskaper 
Egenskaper hos den retroflexa approximanten:
 Den är pulmonisk-egressiv, vilket betyder att den uttalas genom att lungorna trycker ut luft genom talapparaten.
 Den är tonande, vilket betyder att stämläpparna är spända under uttalet och därmed genererar en ton.
 Den är retroflex, vilket betyder att den uttalas genom att tungspetsen viks bakåt och trycks mot gommen.
 Den är en approximant, vilket betyder att den uttalas utan någon påtaglig förträngning.

Användning i språk 
Den retroflexa approximanten återfinns i bland annat mandarin som uttal av fonemet  och i tamil.

Fonetik
Konsonantljud
Madeleine Pyk

Rosa Madeleine Pyk, född 24 februari 1934 i Stockholm, är en svensk målare, tecknare och grafiker samt författare. 

Madeleine Pyk är dotter till direktören Ragnar Pyk och Barbro Pyk, född Siwertz. Hon utbildade sig vid Konstfackskolan 1951–1955 och vid Kungliga Konsthögskolan 1963–1967. Hon har illustrerat böcker, bland annat åt Jacques Werup och Barbro Lindgren, men har även skrivit egna böcker. Hennes första bok var Marmorbadaren med texturval och bearbetning av Gabriella Danver och Kri Bohm, utgiven 1976 av Forum. Boken Jag leker att jag lever (1990) av Anja Notini, och filmen Boxas med molnen (1987) av Kerstin Odhencrans handlar om Madeleine Pyk.

Madeleine Pyk tilldelades 2008 Illis Quorum. Hon finns representerad på bland annat Moderna museet och Örebro läns landsting.

Källor

Externa länkar

Konstnärer från Stockholm
Svenska målare under 1900-talet
Födda 1934
Kvinnor
Levande personer
Mottagare av Illis Quorum
Svenska tecknare under 1900-talet
Svenska grafiker under 1900-talet

Svenska författare under 1900-talet
Velar approximant

En velar approximant är ett konsonantiskt språkljud. Det tecknas i IPA som  (ett vänt m med ett långt ben).

Egenskaper 
Egenskaper hos den velara approximanten:
 Den är pulmonisk-egressiv, vilket betyder att den uttalas genom att lungorna trycker ut luft genom talapparaten.
 Den är tonande, vilket betyder att stämläpparna är spända under uttalet och därmed genererar en ton.
 Den är velar, vilket betyder att den uttalas genom att tungryggen trycks mot mjuka gommen.
 Den är en approximant, vilket betyder att den uttalas utan någon påtaglig förträngning.

Användning i språk 
Den velara approximanten återfinns i spanskan som allofon av , och i cherokesiska som allofon av .

Fonetik
Konsonantljud
Alveolar lateral approximant

En alveolar lateral approximant är ett konsonantiskt språkljud. Det tecknas i IPA som . Ljudet förekommer i svenska, och representeras av bokstaven l i svenska ”lag”.

Egenskaper 
Egenskaper hos den alveolara laterala approximanten:
 Den är pulmonisk-egressiv, vilket betyder att den uttalas genom att lungorna trycker ut luft genom talapparaten.
 Den är tonande, vilket betyder att stämläpparna är spända under uttalet och därmed genererar en ton.
 Den är alveolar, vilket betyder att den uttalas genom att tungan eller tungspetsen trycks mot tandköttet bakom övre tandraden.
 Den är en lateral approximant, vilket betyder att luftflödet går om sidorna av tungan utan någon påtaglig förträngning.

Användning i språk 
I svenskan liksom de allra flesta språk som använder det latinska alfabetet skrivs den alveolara laterala nasalen som l. I många språk är den fonematiskt identisk med den velariserade alveolara laterala nasalen, .

I språk som använder det kyrilliska alfabetet skrivs den med л och på grekiska med λ.

Konsonantljud
Palatal lateral approximant

En palatal lateral approximant är ett konsonant språkljud. Det tecknas i IPA som  (ett vänt y).

Egenskaper 
Egenskaper hos den palatala laterala approximanten:
 Den är pulmonisk-egressiv, vilket betyder att den uttalas genom att lungorna trycker ut luft genom talapparaten.
 Den är tonande, vilket betyder att stämläpparna är spända under uttalet och därmed genererar en ton.
 Den är palatal, vilket betyder att den uttalas med tungryggen tryckt mot hårda gommen.
 Den är en lateral approximant, vilket betyder att luftflödet går om sidorna av tungan utan någon påtaglig förträngning.

Användning i språk 
Flera språk använder den palatala laterala approximanten, däribland de romanska språken spanska, katalanska, portugisiska och italienska, i kroatiska, ungerska och slovakiska, samt i färöiska.

Fonetik
Konsonantljud
Palatal approximant

En palatal approximant är ett konsonant språkljud. Det tecknas i IPA som . Ljudet förekommer i svenska, och representeras av bokstaven j i "jag".

Egenskaper 
Egenskaper hos den palatala approximanten:
 Den är pulmonisk-egressiv, vilket betyder att den uttalas genom att lungorna trycker ut luft genom talapparaten.
 Den är tonande, vilket betyder att stämläpparna är spända under uttalet och därmed genererar en ton.
 Den är palatal, vilket betyder att den uttalas med tungryggen tryckt mot hårda gommen.
 Den är en approximant, vilket betyder att den uttalas utan någon påtaglig förträngning.

Användning i språk 
Den palatala approximanten är vanlig i språk. I de germanska språken skrivs den vanligen med j, utom i engelskan, där den skrivs med y.

Fonetik
Konsonantljud
Retroflex lateral approximant

En retroflex lateral approximant är ett konsonant språkljud. Det tecknas i IPA som  (ett l med en retroflex krok). Ljudet förekommer i svenska, och representeras av bokstavskombinationen rl i rikssvenska ”porla” och namnet "Karl".

Egenskaper 
Egenskaper hos den palatala laterala approximanten:
 Den är pulmonisk-egressiv, vilket betyder att den uttalas genom att lungorna trycker ut luft genom talapparaten.
 Den är tonande, vilket betyder att stämläpparna är spända under uttalet och därmed genererar en ton.
 Den är retroflex, vilket betyder att den uttalas genom att tungspetsen viks bakåt och trycks mot gommen.
 Den är en lateral approximant, vilket betyder att luftflödet går om sidorna av tungan utan någon påtaglig förträngning.

Användning i språk 
Den retroflexa nasalen saknas som eget fonem i de flesta språk, men återfinns bland annat i flera svenska dialekter med tungspets-r som en allofon för uttal av bokstavskombinationen rl.

Fonetik
Konsonantljud
Stig-Helmer Olsson

Stig-Helmer Olsson, född 3 juli eller 5 maj 1940 i Stockholm, är en rollfigur som Lasse Åberg har utformat och spelat i filmen Sällskapsresan eller Finns det svenskt kaffe på grisfesten och dess uppföljare.

Karaktär och användning
Stig-Helmer är en blyg och tillbakadragen brödrostkontrollant som dras ut på olika äventyr av sin norske kompis Ole Bramserud. I varje film träffar han en tjej som han förälskar sig i, för att i början av följande film vara ensam igen. I SOS – en segelsällskapsresa förstår Ole varför Lotta lämnade Stig-Helmer och hans mamma (Stig-Helmer är nämligen väldigt mammakär). Mamman oroar sig ständigt för Stig-Helmer och kan inte förstå varför han ska åka på hälsohem, till Alperna, ut på sjön och så vidare.

Stig-Helmer är född i Birkastan i Stockholm, men har sitt hjärta på Söder, och han syns också ofta med någon form av Hammarbypryl; så som pin, klistermärke eller nallebjörn med Hammarbys klubbmärke på.

I Sällskapsresan nämns det att Stig-Helmer är född den 3 juli 1940, men i den senare Hälsoresan – En smal film av stor vikt har hans födelsedag ändrats till 5 maj (Lasse Åbergs födelsedag). I filmen The Stig-Helmer Story har han dock återfått sitt ursprungliga födelsedatum.

Stig-Helmer är till det yttre ganska gammalmodig och förstår inte varför han inte kan använda morbror Julles golfklubbor och annat arvegods. I Den ofrivillige golfaren blir han tagen för att vara britt på grund av sin gammalmodiga klädstil. Stig-Helmers utseende karaktäriseras av att han har en virvel i håret med en uppstående hårkrok samt mustasch och ett par bruna runda glasögon.

I filmen SOS – en segelsällskapsresa har Stig-Helmer en cirka sex år gammal son, Karl-Helmer Olsson. Hans mamma är den ovan nämnda Lotta; kvinnan som Stig-Helmer träffade i filmen Sällskapsresan II – Snowroller.

Julen 2011 hade filmen The Stig-Helmer Story biopremiär. Den handlar om Stig-Helmer Olssons uppväxt. Här är många karaktärsdrag betonade, som sammantaget pekar ut en utpräglad Asperger-personlighet, vilket uppmärksammats i "Asperger-världen".

Namnet
Rollfiguren Olsson delar förnamn med Lasse Åbergs morbror Stig-Helmer Jansson. Åberg tillbringade sommarlov hos honom under 1940-talet.

Filmografi 
1980 - Sällskapsresan
1985 - Sällskapsresan II – Snowroller 
1988 - SOS – en segelsällskapsresa 
1991 - Den ofrivillige golfaren
1999 - Hälsoresan – En smal film av stor vikt
2011 - The Stig-Helmer Story

Se även
Repmånad (film) (där Lasse Åberg spelar den Stig-Helmer-liknande Helge Jonsson)
Riket (med rollfiguren Stig Helmer)

Referenser

Noter

Källförteckning

Externa länkar
IMDB: Stig-Helmer Olsson (character)

Fiktiva figurer från Sverige
Filmfigurer
Fiktiva figurer introducerade 1980
Postalveolar lateral frikativa

Postalveolar lateral frikativa kan syfta på:

 Tonlös postalveolar lateral frikativa – ett konsonant språkljud IPA-tecken 
 Tonande postalveolar lateral frikativa – ett konsonant språkljud IPA-tecken

Se även
Postalveolar konsonant
Lateral frikativa

Fonetik
Konsonantljud
Tonande bilabial klusil

En tonande bilabial klusil är ett konsonant språkljud. Det tecknas i IPA som . Ljudet förekommer i svenska, och representeras av bokstaven b i ”bok”.

Egenskaper 
Egenskaper hos den tonlösa bilabiala klusilen:
 Den är pulmonisk-egressiv, vilket betyder att den uttalas genom att lungorna trycker ut luft genom talapparaten.
 Den är tonande, vilket betyder att stämläpparna är spända under uttalet och därmed genererar en ton.
 Den är bilabial, vilket betyder att den uttalas genom att läpparna mer eller mindre stänger luftflödet.
 Den är en klusil, vilket betyder att luftflödet är helt stoppat under en del av uttalet (ocklusionen).

Användning i språk 
I svenskan liksom de allra flesta språk som använder det latinska alfabetet skrivs den tonlösa bilabiala klusilen med b. I spanskan förekommer  dialektalt som uttal av bokstaven v, men standarduttalet är .

I språk som använder det kyrilliska alfabetet skrivs den vid förekomst med б. På klassisk grekiska skrevs den med β, men β uttalas i modern grekiska som . 

Fonetik
Konsonantljud
Pontus Ljungberg

Björn Pontus Ljungberg, född 9 februari 1945 i Ljungby, död 10 maj 2023, var en svensk målare, tecknare och arkitekt.

Pontus Ljungberg var son till Sven Ljungberg och Ann Margret Dahlquist-Ljungberg.

Offentliga verk i urval
Ridå, Måltidens hus i Grythyttan, ritad av Pontus Ljungberg, vävd av HV ateljé (Handarbetets Vänner) i Stockholm
Fem målningar i Norra Ljunga kyrka (1997)
Målningar, skärmtaket över entrén till biblioteket i Ljungby

Ljungberg är representerad vid bland annat Kalmar konstmuseum  och Moderna museet i Stockholm.

Bibliografi
Lennart Rudström: Den elektriska vinstocken – om några av Pontus Ljungbergs bilder, Almlöfs 1993,

Referenser 

Svenska arkitekter under 1900-talet
Svenska arkitekter under 2000-talet
Svenska målare under 1900-talet
Svenska målare under 2000-talet
Svenska tecknare under 1900-talet
Svenska tecknare under 2000-talet
Representerade vid Moderna museet
Personer från Ljungby
Födda 1945
Avlidna 2023
Män
Petter Thoen

Petter Thoen, född 17 november 1943, är en norsk konstnär, kokboksförfattare och barnboksförfattare bosatt och verksam i Sverige och USA. Han är mest känd för popkonst som påminner om Warhol och Lichtenstein.

Biografi 
På 1960-talet flyttade Thoen till Sverige där han inledningsvis livnärde sig på att rita skämtbilder. Thoen ritade också omslag till skandinaviska upplagor av tidningar som Superman, Batman, Hjälp, En rolig halvtimma och många andra.

Thoen flyttade till USA på 1970-talet och arbetade som art director. Han hade därefter sin egen reklambyrå Johnston Thoen & Partners med kunder som General Electric, Rockwell International och Wall Street Journal. Thoen vann över 100 kända Advertising Awards, såsom CA Award, ANDY Award, Clio Award och Belding Award.

Referenser 

Norska illustratörer
Norska författare av barn- och ungdomslitteratur
Kokboksförfattare
Norska målare under 1900-talet
Norska författare under 1900-talet
Författare från Oslo
Konstnärer från Oslo
Födda 1943
Levande personer
Män
Principia Mathematica

För Isaac Newtons verk från 1687, se Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica.

Principia Mathematica är ett monumentalt verk om matematikens grunder, författat av Alfred North Whitehead och Bertrand Russell, som publicerades i tre volymer 1910–1913. Arbetet är ett försök att bevisa logicismens tes - att aritmetiken och matematiken kan betraktas som en del av logiken och därmed kan härledas från ett i logiken axiomatiskt uppbyggt system.

Principia Mathematica bygger huvudsakligen på de idéer, som Russell hade skisserat redan i Principles of Mathematics från 1903. En andra reviderad upplaga av Principia Mathematica gavs ut 1927. I denna används ett kompaktare och effektivare symbolspråk, där det av logikern Henry M. Sheffer 1920 lanserade konnektivet Sheffers streck genomgående har anammats av Russell. 

Även om Kurt Gödel 1931 visade att verkets huvudsyfte inte är möjligt att uppnå, har det haft en fundamental betydelse för aritmetiken och utvecklingen av den moderna logiken då det innehåller en genomträngande analys av aritmetikens grundbegrepp och en systematisering och effektivisering av den formella logiken och dess symbolspråk.

Referenser 
 Morris Kline, Mathematical Thought from Ancient to Modern Times, Oxford University Press New York 1972.
 Kneale, William and Martha, The Development of Logic, Oxford University Press 1962.

Externa länkar 

 Verket online från University of Michigan

Matematikens historia
Verk av Bertrand Russell
Ulf Eriksson

Ulf Eriksson och liknande namn kan syfta på:

Ulf Eriksson (fotbollsspelare), (född 1958), svensk fotbollsspelare
Ulf Eriksson (författare, född 1958), svensk författare och kritiker
Ulf I. Eriksson, (född 1942), svensk författare och kritiker
Ulf "Utta" Eriksson (Fotbollsdomare), (född 1942), svensk fotbollsdomare
Ulf Eriksson (författare, född 1973), svensk författare av fackböcker inom IT-området
Ulf Eriksson (konstnär, född 1938), svensk målare
Ulf Eriksson (konstnär, född 1942), svensk grafiker och textilkonstnär.
Ulf Eriksson (politiker), (född 1945), fd riksdagsledamot och partiledare för Ny demokrati
Ulf Eriksson (kommunalråd, Falköpings kommun)
Ulf Eriksson (simmare)
Ulf Eriksson (travkusk) (född 1964), svensk travkusk, tränare och hästuppfödare.
Ulf Eriksson (författare, född 1958)

Ulf Nils Erik Eriksson, född 8 februari 1958 i Högdalen i södra Stockholm, är en svensk författare, kritiker och översättare.

Biografi 
Eriksson utbildade sig till arkeolog och har medverkat som kritiker i bland annat Bonniers litterära magasin och Expressen. Eriksson har varit verksam i ett flertal litterära genrer. Han debuterade med Varelser av gräs år 1982 och har givit ut en rad diktsamlingar, romaner och novellsamlingar samt essäistik och kritik. Erikssons verk karaktäriseras av en stark rumskänsla, intellektuell reflektion och ett virtoust bildspråk. Hans senare novellkonst förenar absurdism med samhällskritik och frihetsbudskap. Hans poesi är översatt till ett dussin språk. 

Som kritiker i bland annat Svenska Dagbladet har han specialiserat sig på spanskspråkig litteratur. Han översätter och introducerar litteratur från spanska. Eriksson har även varit handledare i litterär gestaltning vid Göteborgs universitet och var med och startade Fria seminariet i litterär kritik (FSL) tillsammans med bland andra poeten Magnus William-Olsson.

Han har tilldelats bland annat Doblougska priset, Göteborgs-Postens litteraturpris, Karl Vennbergs pris och Gerard Bonniers pris.

Bibliografi 

1982 – Varelser av gräs (poesi)
1983 – I förut lugna rum (poesi)
1984 – Det gjorda återstår (roman)
1985 – Brevet. En dikt (poesi)
1986 – Färjefärd (poesi)
1986 – Ulrike ler (roman)
1987 – Äppelaffärer (roman)
1988 – Legion (poesi)
1988 – Byte (roman)
1990 – Rum för läsande (kritik)
1990 – Byggnad med kreatur (poesi)
1992 – Mörkret bland färgerna (poesi)
1993 – Xaviers hemlighet (roman)
1994 – I det uppenbara (poesi)
1996 – Paradis (noveller)
1997 – Min vän Mr Ho (roman)
1998 – Flamma livsstund kalla eld (poesi)
1999 – Is (noveller)
2000 – In i spegeln och bort (essäer)
2002 – Rymdens vila (poesi)
2003 – Beröring under oväder (noveller)
2005 – Varelser av glas (roman)
2006 – Om dagars genomskinlighet (poesi)
2007 – Natten, vakenheten (essäer)
2008 – Det försvunna rummet (noveller)
2010 – Överrocken (roman)
2011 – Stämmor av ljus fördelar världen. Dikter 1982–2011
2011 – De oföddas förflutna (essäer)
2012 – Kortfattad besvärjelse av taxichaufför (roman)
2014 – Okeanos (noveller)
2016 – Det begravda berget (roman)
2017 – Ofullbordans former: kritiska texter i tiotalet (essäer)
2018 – Skalornas förråd (poesi)
2021 – Fönstret i parken (roman)

Priser och utmärkelser 
1986 – Stig Carlson-priset
1986 – Albert Bonniers stipendiefond för yngre och nyare författare
1993 – Bernspriset
1995 – Obstfelderpriset
1998 – Doblougska priset
2002 – Göteborgs-Postens litteraturpris
2003 – Gerard Bonniers lyrikpris
2005 – Signe Ekblad-Eldhs pris
2006 – Karl Vennbergs pris
2006 – Ludvig Nordström-priset
2010 – Gerard Bonniers pris
2013 – Läsarnas Sveriges medalj
2017 – Svenska Akademiens kritikerpris

Källor 
 Bokförlagets presentation

Noter

Externa länkar 

Svenskspråkiga författare
Svenska författare under 1900-talet
Svenska författare under 2000-talet
Födda 1958
Svenska poeter
Svenskspråkiga poeter
Män
Levande personer
Författare från Stockholm
Ulf Eriksson (konstnär, född 1942)

Ulf Eriksson, född 4 november 1942 i Helsingborgs Gustav Adolfs församling, är en svensk grafiker och textilkonstnär.
 
Eriksson har företagit ett antal studieresor runt om i Europa med längre uppehåll i Paris och London. Bland annat liftade han runt i Europa och Asien där han träffade andra yrkesverksamma konstnärer. Han studerade byggkonstruktion på Tekniska skolan i Helsingborg men valde att satsa på sin konstnärliga ådra. Han debuterade på Galleri HS i Lund 1968 och den utställningen skapade kontakter som ledde till utställningar i Polen och medverkan i Krakows TV. Han bodde i New York 1982–1986 och fick där möjligheten att ställa ut grafik på Metropolitan museum. 

Ulf Eriksson har medverkat i ett flertal separat och grupputställningar i Sverige, USA och olika länder i Europa bland annat på Konstnärshuset, Varbergs museum, Wadköpingshallen i Örebro och Art Expo i New York. Han medverkade i ett TV-program på SVT om grafik 1969. Han har tilldelats Statens stora arbetsstipendium. Eriksson är representerad vid bland annat Moderna Museet, Warszawas Nationalmuseum, Bibliothèque nationale i Paris, Statens konstråd, Library of Congress i Washington, Malmö museum, Metropolitan museum i New York, Lagos Nationalmuseum, Skissernas museum i Lund samt med ett 50-tal verk vid kommuner och landsting.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
Svenska konstnärer, Biografisk handbok, Väbo förlag, 1987, sid 137,

Externa länkar 
 Ulf Eriksson Galleri Ardenno

Svenska textilkonstnärer under 2000-talet
Män
Födda 1942
Levande personer
Svenska grafiker under 1900-talet
Svenska textilkonstnärer under 1900-talet
Representerade vid Moderna museet
Karl-Erik Höglund

Karl-Erik Höglund, född 1940 i Stockholm, är en svensk grafiker, målare och skulptör. 

Karl-Erik Höglund är verksam som grafiker sedan 1957. Han har inriktat sig på spelet mellan ljus och skugga för att göra den grafiska bilden lik målning. 

Svenska skulptörer under 1900-talet
Svenska skulptörer under 2000-talet
Män
Födda 1940
Levande personer
Svenska grafiker under 1900-talet
Svenska grafiker under 2000-talet
Svenska målare under 1900-talet
Svenska målare under 2000-talet
Tom Morris Jr

Tom Morris, Jr, även kallad Young Tom Morris, född 1851 i St. Andrews, Skottland, död 25 december 1875, en skotsk golfspelare och en pionjärerna inom professionell golf.

Young Tom Morris föddes i golfens hemstad St. Andrews. Hans far, Old Tom Morris, var greenkeeper på St Andrews Links och vann fyra av de första åtta The Open Championship. Liksom sin far vann även Morris fyra gånger, (1868, 1869, 1870 och 1872). 1869 satte han nytt mästerskapsrekord med 154 slag och det året kom hans far tvåa, ett unikt familjedrama i tävlingens historia. Morris fick behålla det ursprungliga Championship Belt efter sina tre segrar i rad så nästa gång tävlingen hölls (1872) införskaffades den berömda Claret Jug, och han blev den förste som fick sitt namn ingraverat i pokalen.

I september 1875 spelade han och hans far en match mot Willie Park Sr och Mungo Park då Young Tom Morris fick ett telegram om att hans hustru hade en svår förlossning. Innan han kom hem till henne hade hon och deras nyfödda barn avlidit. Morris avled några månader senare.

Referenser 

Skotska golfspelare
Födda 1851
Avlidna 1875
Män