kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kriminella gitarrer

Kriminella gitarrer var ett punkband från Klippan i Skåne. 

Den första upplagan av gruppen varade från september 1977 till juli 1978 och bestod av Stry Terrarie, sång, Mats P, gitarr, Affe, bas och Sticky Bomb, trummor. Med denna sättning spelades bandet två första singlar samt låten Anarki in. På de flesta av inspelningarna lade Stry på gitarr i efterhand. Vid ett tillfälle, på Hitlers barn, spelade Stry bas. Mats P sjöng som regel unisont med i refrängerna och Sticky gjorde vid det andra inspelningstillfället pålägg av maracas och kastanjetter. Denna upplaga av gruppen spelade inför publik vid sex tillfällen: i Klippan , Ängelholm, Malmö och Göteborg.

Den andra upplagan av Kriminella gitarrer spelade tillsammans från augusti 1978 till december 1979. Sättningen var Mats P, sång och gitarr, Olle Bop, gitarr, Affe, bas och Sticky Bomb, trummor. Olle och Sticky sjöng också på en del låtar. I januari 1979 spelade man in Knugen skuk, Stig Bomb och Doktor, hjälp! Förutom att Sticky även här i efterhand lade på rytminstrument spelade Pål Spektrum saxofon på Stig Bomb. Sticky sjöng förstås på Stig Bomb och Olle på Doktor, hjälp! (Doktor, hjälp! hamnade som ett solonummer för Olle Bop på LP:n Svensk Pop.) Gitarrsolot på Stig Bomb spelades av Christer Lundahl, dåvarande basist i Torsson. 

Tidigt på sommaren 1979 spelade man in Svetsad, Nitad, Hotad och Öka samt 36 patroner, Öppna ögon, Kriminella gitarrer och en ny version av Stig Bomb. Av dessa färdigställdes endast 36 patroner, Svetsad och Öppna ögon. Den andra upplagan av Kriminella Gitarrer spelade inför publik vid nio tillfällen; i Malmö, Svalöv, Lund och Göteborg på våren 1979 och i Munka Ljungby, Karlstad, Örebro och Stockholm på hösten samma år. 

Många av medlemmarna fortsatte senare i Dolkenihåsan, samt i Lasakungen. Hösten 2004 gavs samlingen Förbjudna ljud 1977-1979 ut på det gamla bolaget KLOAAK.

Diskografi
Singlar
Vårdad klädsel / Förbjudna ljud (1978)
Silvias unge / Hitlers barn (1978)
36 patroner / Svetsad (1979)

Samlingsalbum
Complete Studio Recordings + Demos (1999)
Förbjudna ljud 1977 - 1979 (2003) 

Bootlegs
Källarbandet (nittiotal)
Kriminella gitarrer (1999)

Kriminella gitarrer medverkade även på samlings-LP:n Svensk Pop (1979), med låtarna "Knugen skuk" och "Stig Bomb".

Medlemmar
Stry Terrarie (Anders Sjöholm) - sång, gitarr
Mats P (Mats Pettersson) - gitarr
Affe (Alf Olofsson) - bas
Sticky Bomb (Per-Åke Holmberg) - trummor, slagverk
Olle Bop (Olle Drejare) - gitarr, sång

Referenser

Externa länkar
Stry Terrarie - officiell webbplats

Svenska punkband
Robert Napier, 1:e baron Napier av Magdala

Robert Cornelius Napier, 1:e baron Napier av Magdala, född 6 december 1810 i Colombo på Ceylon, död 14 januari 1890 i London, var en brittisk arméofficer i Indien, sedermera utnämnd till fältmarskalk. 

Napier blev ingenjörsofficer och under 1840- och 1850-talen genomförde han ett antal vägbyggen såväl i fält som för samfärdseln vilka hade stor betydelse för det brittiska koloniseringen av Indien. Han utmärkte sig i de båda sikhkrigen, främst vid stormningen av Multan 23 januari 1849. Under sepoysupproret spelade han 1857 en viktig roll under de två expeditioner som undsatte de belägrade brittiska trupperna i Lucknow. 1858 besegrade han den indiske rebelledaren Tatya Topes trupper vilket tvingade Tope att ge upp i januari 1859, varmed upproret i stort upphörde. För detta belönades han med knightvärdighet. År 1860 var han sir James Hope Grants närmaste man i befälet i Andra opiumkriget mot Kina. 1861 utnämndes han till generalmajor och chef för krigsdepartementet i den indiska regeringen, 1865 tog han över överkommandot i Bombay och 1867 blev han utnämnd generallöjtnant. 

År 1868 ledde han en för britterna lyckad stormning mot den etiopiska kejsaren Tewodros II och fick med anledning av detta bland annat pärsvärdighet (1868), med titeln baron Napier of Magdala  tillsammans med en årlig pension på 2000 pound sterling för sig och sin närmaste arvinge. År 1870 blev Napier högste befälhavare över krigsmakten i Indien, var 1876-1883 guvernör på Gibraltar och utnämndes sistnämnda år till fältmarskalk. 1878 utsågs han till högste befälhavare i det krig, som var nära att utbryta mellan Storbritannien och Ryssland, men som avvärjdes genom förhandlingar, vilket ledde till att de båda länderna deltog i Berlinkongressen. En ryttarstaty över Napier skulpterad av konstnären Joseph Boehm finns i Calcutta och en kopia är placerad på Waterloo Place i London.

Källor

Externa länkar

Brittiska fältmarskalkar
Vicekungar av Indien
Brittiska överhusledamöter
Personer i Storbritannien under 1800-talet
Födda 1810
Avlidna 1890
Män
WP:Projekt Kina
Personer från Colombo
Ledamöter av Royal Society
Uddevalla gymnasieskola

Uddevalla gymnasieskola är en kommunal gymnasieskola i centrala Uddevalla. Skolan består av fyra enheter: Agneberg, Sinclair, Östrabo 1 och Östrabo Y samt Uddevalla Elitidrottsgymnasium (UEIG). I Östrabo 1 finns naturvetenskapsprogrammet, omvårdnadsprogrammet och teknikprogrammet. I Östrabo Y finns byggprogrammet, elprogrammet, energiprogrammet, fordonsprogrammet, hantverksprogrammet och industriprogrammet. I Sinclair finns  estetiska programmet. Introduktionsprogrammen IM som tidigare låg på Margretegärde finns nu på Agneberg.

Uddevalla gymnasieskola har alla nationella program inklusive Naturbruksprogrammet. Skolan har även utbildningar inom gymnasiesärskolan, som har egna kursplaner i de nationella programmen. Med över 3 000 elever är Uddevalla Gymnasieskola (2019) den största gymnasieskolan i Sverige.

På Agneberg och Östrabo Y kan elever gå Gymnasial lärlingsutbildning, GLU, det innebär att eleven lär sig ett yrke genom att kombinera arbete på en arbetsplats med studier i skolan.

Från och med läsåret 2011/2012 är elitidrottsgymnasiets verksamhet certifierad av Svenska Fotbollförbundet, Svenska Friidrottsförbundet, Svenska Handbollförbundet och Svenska Simförbundet.

Historik
Skolhusen Östrabo 1 och Östrabo Y utgjorde tidigare en egen gymnasieskola (Östrabogymnasiet), men 2002 gjordes organisationen om. Skolans ledord var Kunskap, kompetens, kamratskap.

Referenser

Externa länkar
 Uddevalla Gymnasieskola
 Agneberg
 Akademi Sinclair Margretegärde
 Östrabo 1
 Östrabo Y
 Elitidrottsgymnasium, UEIG
 Gymnasiesärskolan

Gymnasieskolor i Västra Götalands län
Uddevalla kommun
Malwida von Meysenbug

Malwida von Meysenbug, född 28 oktober 1816 i Kassel, död 26 april 1903 i Rom, var en tysk författare och kulturpersonlighet. Hon vistades efter 1848 länge i London som lärare i Aleksandr Herzens hem, sedermera bodde hon i Italien och främst Rom. Hennes levnadsminnen (Memoiren einer Idealistin, 3 vol 1876, Stimmungsbilder aus dem Vermächtnis einer alten Frau, 1879 och Der Lebensabend einer Idealistin, 1901) innehåller rika minnesbilder av betydande människor hon stått i beröring med. Hon skrev även noveller och romaner. Såväl Richard Wagner som Friedrich Nietzsche utövade starkt inflytande på Meysenbug, vars fängslande författarskap haft en mycket stor betydelse för kvinnobildningen i Tyskland. Om detta skriver till exempel Ellen Key i Verk och människor (1910).

Källor 
 

Tyskspråkiga författare
Tyska författare under 1800-talet
Födda 1816
Avlidna 1903
Kvinnor
Personer från Kassel
Ugglan
Tyska memoarskrivare
Tyska kvinnorättskämpar
Memoarskrivare under 1800-talet
Råby, Bromölla kommun

Råby är en småort i Bromölla kommun i Skåne län belägen i Ivetofta socken.

Befolkningsutveckling

Källor 

Orter i Bromölla kommun
Småorter i Sverige
Pacifism

Pacifism (av engelska pacifism, ytterst av latinets pax, ”fred” och facere, "göra") är en hållning till krig som på religiös eller etisk grund avvisar användningen av våld som medel att lösa konflikter. Antimilitarism är ett snarlikt begrepp. Man har bland annat utvecklat icke-våldsförsvarets tekniker som alternativ till militärt försvar. Det finns ingen enskild teoretisk doktrin som samlar all sorts pacifism, utan snarare en mängd olika teoretiska grunder.

Historik
Termen "pacifism" introduceras 1902 som en synonym till "antikrig".

Under 1900-talet blev Gandhi en känd förespråkare för icke-våld, ahimsa. Liksom Dr Martin Luther King jr. hade han Tolstoj och Thoreau som förebilder. I Sverige var Natanael Beskow en av de främsta pacifisterna under 1900-talets början. Natanael Beskow och Mahatma Gandhi nominerades till Nobels fredspris 1947. 

Under 1950-60-talen fick pacifismen stor uppmärksamhet genom de stora fredsmarscherna i England och Tyskland, Kampanjen mot atombomben (AMSA), värnpliktsvägran (VCO), Svenska Freds- och Skiljedomsföreningen, civil olydnad och senare Plogbillsrörelsen. Många kända personer gjorde sig till tolk för fredsrörelsen, till exempel nobelpristagaren Linus Pauling och sångerskan Joan Baez. I Skandinavien hade (och har) fredsforskaren Johan Galtung och förlaget Pax stort inflytande. Även den svenska författaren Per Anders Fogelström var en engagerad pacifist.

Se även 
 Fredsrörelsen
 Fredssymboler
 Freds- och konfliktkunskap
 Ickevåld
 Civil olydnad
 Vapenvägran
 Världsfred

Referenser

Litteratur 
 Per Herngren: Civil olydnad. 1999, pocket. 
 Thoreau: Civil olydnad. H:ström 2001.
 Höglund, Anna T: Krig och kön - Feministisk etik och den moraliska bedömningen av militärt våld. Uppsala 2001
 Klaus Engell/Annika Spalde/Pelle Strindlund: Ickevåld! Handbok i fredlig samhällsförändring. Karneval 2008.

Externa länkar 
 Plogbillsrörelsen
 Svenska freds- och skiljedomsföreningen
 Non-violent alternatives

Politiska åskådningar
 
Civil olydnad
Charles Canning, 1:e earl Canning

Charles John Canning, 1:e earl Canning, född 14 december 1812 i Brompton, Kensington and Chelsea, London, död 17 juni 1862 vid Grosvenor Square, Mayfair, London, var en brittisk statsman, son till George Canning. 

Canning gick först i skola i Putney, kom sedan till Eton, som han lämnade 1827, och inskrevs följande år vid Christ Church i Oxford, där han 1832 avlade examen. 1835 gifte han sig med Charlotte Stuart och blev följande år medlem av underhuset för Warwick. 1837 blev han efter moderns död viscount Canning of Kilbrahan och inträdde därmed i överhuset.

Han ingick 1841 i Peels ministär såsom understatssekreterare för utrikesärenden och blev kort före dess fall 1846 "chief commissioner for woods and forests". Han förblev allt framgent en anhängare av Peels parti, avböjde platsen som utrikesminister i den tilltänkta derbyska ministären 1851, men inträdde 1853 såsom generalpostmästare i Aberdeens ministär och genomförde under sin ämbetstid åtskilliga postala reformer. 

1855 utnämndes Canning efter Dalhousie till generalguvernör i Indien och övertog 1856 styrelsen över landet. Företrädarens förvaltning hade karakteriserats av en storartad territoriell expansion, men även i övrigt av stora framsteg på alla områden. Ehuru vid Cannings övertagande av styrelsen fred överallt rådde och denne vid tillträdet uttalat den förhoppningen, att det fredliga tillståndet skulle fortfara, tvangs regeringen redan under hans första år att börja krig mot shahen av Persien, som besatt Herat. 

Kort efter sin ankomst till Indien genomförde Canning en ändring i den infödda arméns organisation, i det att för sepoys infördes skyldighet att tjäna jämväl utom Indien - en reform, som har betraktats såsom en orsak till det stora upproret 1857. Cannings hållning under denna kris klandrades på många håll skarpt såsom ej nog rådsnar och kraftig och förvärvade honom öknamnet "Clemency Canning". Upproret ledde 1858 till en omorganisation av den indiska styrelsen, som länge ägde bestånd. Canning blev Indiens förste vicekung och inlade som sådan lysande förtjänster om den indiska förvaltningens nyorganisation på alla områden. 1859 utnämndes Canning till earl, lämnade 1862 sin befattning samt avled samma år kort efter sin återkomst till England.

Källor 

 

Brittiska politiker under 1800-talet
Vicekungar av Indien
Engelsk adel
Födda 1812
Avlidna 1862
Män
Personer från London
Alumner från Christ Church, Oxford
Dallara

Dallara Automobili är en italiensk racerbiltillverkare som grundades 1988. 

Formel 1-stallet BMS Scuderia Italia med förarna Alex Caffi, Andrea de Cesaris, Emanuele Pirro, JJ Lehto, Pierluigi Martini och Gianni Morbidelli körde med Dallara-bilar 1988-1992.

Sedan 1997 har Dallara designat och byggt chassin åt olika team i Indy Racing League. Dallara-förare har vunnit mästerskapsserierna där 1998, 1999, 2000 och 2001 samt Indianapolis 500 1998, 1999, 2001 och 2002. Dallara har vunnit Indy Racing Leagues konstruktörsmästerskap 1998, 1999, 2000, 2001, 2002 och 2003.

Dallara tillverkar olika typer av racerbilar. Aktuella klasser är: 
 Formel 3
 Formel Super Nissan
 IndyCar Series
 Menards Infiniti Pro Series (IRL-PRO
 sportbilar
 Formel E

Externa länkar 
 Dallara Automobili
 ChiCane F1 Dallara

Formelbiltillverkare
Dazed and Confused

För filmen, se Dazed and Confused (film)

Dazed and Confused, sång  från 1969 av Led Zeppelin på musikalbumet Led Zeppelin. Vem som egentligen har skrivit låten råder det en viss tveksamhet om. På alla Led Zeppelins utgåvor av låten står Jimmy Page som upphovsman. Vissa hävdar dock att låten skrevs av Jake Holmes och att Page hörde låten under sin tid i The Yardbirds, gick hem och gjorde om arret totalt. The Yardbirds framförde låten live ett antal gånger, den finns även utgiven med The Yardbirds på albumet BBC Sessions.
Låten var en grundpelare i Zeppelins livespelningar t.o.m 1975. På scenen kunde låten bli över 30 minuter lång inkluderat Page spelande med stråke på gitarren, ett av hans varumärken.

Låtar av Led Zeppelin
Sånger 1969
Östbo härad

Östbo härad var ett härad i Småland och Jönköpings län och var en del av smålandet Finnveden. Häradet motsvarar idag delar av Värnamo, Vaggeryds och Gnosjö kommuner. Häradets areal uppgick till 1 676 km², varav land 1 538. 1930 fanns här 20 888 invånare. Tingsplats var Värnamo.

Namnet
Häradsnamnet skrevs mellan 1216 och 1220 in Østbo. Det innehåller väderstrecket öst samt bo för "bygd" eller "förvaltningsdistrikt".

Socknar
Häradet omfattade 13 socknar.

I Värnamo kommun
Fryele socken (före 1878 också en del i Västra härad)
Gällaryds socken (före 1878/1885 en del i Västra härad)
Hångers socken
Kärda socken
Rydaholms socken
Tånnö socken
Voxtorps socken
Värnamo socken

I Gnosjö kommun
Kävsjö socken

I Vaggeryds kommun
Byarums socken (före 1876 en del i Västra härad)
Hagshults socken (före 1876 en del i Västra härad)
Tofteryds socken (före 1876 en del i Västra härad)
Åkers socken 

Ursprungligen tillhörde även Bondstorps socken och en del av Åsenhöga häradet, men de överfördes 1870 till grannhäradet Mo.

Värnamo stad bildades 1920 men utan egen jurisdiktion.

Geografi
Häradet var beläget i mellersta Småland på randen av Småländska höglandet. Trakten är skogbevuxen. De norra delarna är kuperade medan de södra är låglänta med många sjöar och våtmarker.

I Voxtorps socken låg den medeltida borgen Trollaborg. Senare sätesgårdar var Eds säteri (Voxtorps socken), Lundboholms säteri (Voxtorp), Bratteborgs säteri (Byarum), Hörle bruk (Värnamo socken), Hindsekinds säteri (Värnamo socken), Herrestads säteri (Kärda), Åminne säteri (Kärda), Vallerstads säteri (Kärda), Källunda säteri (Kärda) och Os bruk (Gällaryd).

Län, fögderier, tingslag, domsagor och tingsrätter
Socknarna ingick i Jönköpings län. Församlingarna tillhör(de) från 1555 Växjö stift.

Häradets socknar hörde till följande fögderier:
1720-1945 Östbo fögderi
1946-1990 Värnamo fögderi 

Häradets socknar tillhörde följande tingslag, domsagor och tingsrätter:
1680-1947 Östbo tingslag i 
1680-1778 Sunnerbo, Västbo och Östbo häraders domsaga 
1779-1947 Östbo och Västbo domsaga 
1948-1970 Östbo och Västbo domsagas tingslag i Östbo och Västbo domsaga

1971-2005 Värnamo tingsrätt och domsaga
2005- Jönköpings tingsrätt och domsaga

Källor

Noter

Webbkällor
Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter

Tryckta källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Värnamo tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)
Nordisk familjebok, uppl. 2, band 34, 1922

Externa länkar

Östbo härad i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870

Härader i Jönköpings län
Finnveden

en:Östbo Hundred
Sunnerbo härad

Sunnerbo härad var ett härad i sydvästra Småland och i Kronobergs län i smålandet Finnveden. Häradet motsvarar idag delar av Ljungby och Älmhults kommuner samt hela Markaryds kommun. Tingsplatsen låg ursprungligen i Ljungby (1300-talet) för att därefter flyttas till Hamneda där den var till 1689 då den åter flyttade till Ljungby.

Geografi
Häradet bestod av Kronobergs läns sydvästra hörndel som angränsade till Halland i väster och Skåne i söder. 

Häradets areal uppgick till 2 806 km², varav land 2 544.

Största tätorter
Ljungby. Municipalköping 1829, Municipalsamhälle 1921, stad 1936-1970.
Markaryd. Köping 1916, ursprungligen omfattande själva samhället, 1960-1970 omfattande hela Markaryds landskommun.
Strömsnäsbruk. Samhälle i Traryds socken, vilken 1952-1970 var en del av Traryds köping.

Socknar
Häradet omfattade 23 socknar.

Ljungby stad inrättades 1936 och ingick i häradets jurisdiktion.

Län, fögderier, tingslag, domsagor och tingsrätter
Socknarna ingick och ingår i Kronobergs län. Församlingarna tillhör(de) från 1555 Växjö stift.

Häradets socknar hörde till följande fögderier:
1720-1966 Sunnerbo fögderi
1946-1966 Allbo fögderi (Ryssby, Agunnaryds, Göteryds, Hallaryds, Pjätteryds socknar, från 1952 även Tutaryds socken)
1967-1990 Ljungby fögderi

Häradets socknar tillhörde följande tingslag, domsagor och tingsrätter:
1680-1970 Sunnerbo tingslag i 
1680-1778 Sunnerbo, Västbo och Östbo häraders domsaga 
1779-1970 Sunnerbo domsaga 

1971-2005 Ljungby tingsrätt och domsaga 
2005- Växjö tingsrätt och dess domsaga

Källor

Noter

Webbkällor

Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter

Tryckta källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Ljungby tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)
Nordisk familjebok, uppl. 2, band 27, 1918

Härader i Kronobergs län

Finnveden
Njudung

Njudung var ett av de historiska små landen i Småland. Njudungs två härader, Västra och Östra härad, ingick redan på medeltiden i Tiohärads lagsaga. Njudung var beläget i nuvarande Jönköpings län. Idag omfattas Njudung till stor del av Sävsjö och Vetlanda kommun på Småländska höglandet men även stora delar av nuvarande Vaggeryds, Nässjö, Värnamo och Jönköpings kommun inkluderas i det gamla Njudungsområdet. Den tidigare centrala punkten i området var Komstad, utanför Sävsjö.

Trots att Njudung som administrativt område sedan länge förlorat sin status refereras det fortfarande till detta område vid namngivning och marknadsföring. Trots att trakterna runt Sävsjö var de främsta och mest betydelsefulla i det forna Njudung är det ofta i trakterna runt Vetlanda som detta namn lever kvar. Några exempel är Njudungsgymnasiet i Vetlanda med cirka 1300 elever och speedwaylaget Njudungarna, förr kallat Elit Vetlanda Speedway. Även orienteringsklubben OK Njudung.

Se även
Finnveden
Värend
Möre
Handbörd
Aspeland
Sevede
Tveta
Tjust
Kinda
Vista härad

 
Smålands geografi
Avco World Trophy

AVCO World Trophy, eller Avco Cup var WHA:s motsvarighet till NHL:s Stanley Cup, det vill säga den pokal som vinnande lag i slutspelet fick. Pokalen var sponsrad av företaget "Avco" och främst dess finansbolag, medan moderbolaget hade förgreningar inom försvarsindustrin.

Mest framgångsrika lag i Avco Cup var Winnipeg Jets med tre segrar i fem finaler samt Houston Aeros med två vinster på tre raka finaler.

Vinnare och finalister

Se även
Stanley Cup

Ishockeypriser
World Hockey Association
Priser och utmärkelser instiftade 1973
Burlövs egnahem

Burlövs egnahem är en tätort i Burlövs kommun belägen söder om Arlöv och trafikplats Kronetorp där E22 och Yttre Ringvägen vilka vägar också går omedelbart öster och väster om orten.

Befolkningsutveckling

Samhället
Burlövs egnahem består av en samling hus, uppförda av enskilda byggfirmor och privatpersoner från 1920-talet och framåt. 

På östra sidan finns en femtio meter bred ekodukt med trädplanteringar på bron, Agriborgsvägen, som förbinder byn med Burlövs gamla kyrka.

Noter 

Orter i Burlövs kommun
Tätorter i Sverige
Sunnanå, Burlövs kommun

Se även Sunnanå, Dragsfjärds kommun och Sunnanå, Söderhamns kommun

Sunnanå är en småort i Burlövs kommun i Skåne län, belägen omedelbart öster om tätorten Malmö.

Till småorten räknas bebyggelsen av främst villor belägen väster om Yttre Ringvägen och söder om riksväg 11. Själva byn Sunnanå är till ytan större än småorten, då bland annat fem gårdar, vilka numera ligger söder om riksväg 11, räknas till denna. Genom Yttre Ringvägens tillkomst 1997–2000 byggdes Trafikplats Sunnanå, där denna korsar riksväg 11. Under 2000-talet har denna norra del av Sunnanå successivt exploaterats för ett handels- och industriområde med namnet Stora Bernstorp (namnet taget från en gård, vilken numera ligger mitt i den nya bebyggelsen.)

Historia 
Namnet, skrivet Götherslöff Synnenaa 1320, kommer av att byn ligger söder om Sege å. Norr om ån ligger Nordanå i Görslövs socken i Staffanstorps kommun (en mindre del av Nordanå ligger i Burlövs kommun). I söder gränsar Sunnanå till Tullstorp i Husie socken i Malmö kommun, och i öster till Särslöv i Staffanstorps kommun. Väster/sydväst om Sunnanå/Stora Bernstorp ligger villaområdet Valdemarsro i Malmö kommun. Fram till 1889 räknades Sunnanå till Oxie härad. Traditionen antyder därigenom att byn en gång hört till Särslövs socken. Det är dock osäkert, och Sunnanå har sedan länge räknats till Burlövs socken (som ligger i Bara härad). Ursprungligen låg byn strax söder om nuvarande Staffanstorpsvägen, utmed Sege å. Innan Stora Bernstorps gårds utflyttning 1795 fanns där åtta gårdar. Utflyttning av gårdarna fortsatte under 1800-talets första decennier, med syfte att skapa sammanhängande ägor för de olika fastigheterna. Endast två gårdar (Sunnanå 4:3 och Sunnanå 2:2) finns i dag kvar på den gamla byplatsen.

Referenser

Noter 

Orter i Burlövs kommun
Orter i Staffanstorps kommun
Småorter i Sverige
Förslöv

Förslöv är en tätort i Båstads kommun och kyrkby i Förslövs socken i Skåne.

Historia
Orten omnämndes som tidigast år 1289 i en dansk urkund med namnet Faerlöf. Orten kallades Förslövsholm från 1920 för att förhindra förväxling med orten Färlöv. Sedan 1970-talet har byn fått tillbaka namnet Förslöv.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Förslöv finns Förslövs kyrka, en idrottsplats och även en idrottshall där innebandy är mycket populärt. I samhället finns också en brandstation med deltidsanställda brandmän. Här finns storföretag som PEAB och Lindab. Det finns även en bensinmack med bilverkstad, matbutiker, restaurang och andra bygg- och hantverksföretag.

Stationen i Förslöv ligger vid södra ingången till Hallandsåstunneln. Den invigdes i samband med att tunneln öppnades.

Kultur
Båstads Teaterförening har föreställningar på bland annat Bygdegården. Båstad kulturskola ligger här.

Noter 

Orter i Båstads kommun
Tätorter i Sverige
Bjärehalvön
Grevie, Båstads kommun

Grevie är en tätort i Båstads kommun belägen i Grevie socken i Skåne.

Grevie ligger mitt på Bjärehalvön. I Grevie finns livsmedelsaffär, bibliotek, frisersalonger, förskolor, låg- och mellanstadieskolor. I Grevie kyrkby med Grevie kyrka ligger cirka två kilometer söder om Grevie.

Grevie tätort har Båstad kommuns största privata arbetsgivare som är Lindab med huvudkontoret och tillverkningsenheten Lindab Ventilation. N.P. Nilssons trävaruaktiebolag har funnits i Grevie sedan 1907 och är byns äldsta företag.

Grevie var tidigare en viktig mötesplats för järnvägen på västkustbanan, men sen Hallandsåstunnelns öppnande har järnvägsspåren tagits bort för att 2017 ge plats till en gång- och cykelväg mellan Grevie och Båstad.

Befolkningsutveckling

Noter 

Orter i Båstads kommun
Tätorter i Sverige
Bjärehalvön