kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Slaget vid Porrassalmi

Slaget vid Porrassalmi utspelade sig den 12–13 juni 1789 vid Porrassalmi i Finland och blev en svensk seger.

Bakgrunden
Den 11 juni fick överstelöjtnant Adolf Aminoff vid Savolax regemente som befann sig i Sankt Michels socken rapport om slaget vid Kyyrö några dagar tidigare, och att svenskarna där besegrats samt att armén nu befann sig på flykt mot hans område, tätt förföljda av ryssarna.

Savolaxbrigadens chef Curt von Stedingk gav major Georg Henrik Jägerhorn, som så nyligen som 8 juni ankommit från Stockholm, order om att möta fienden med trupperna från Savolax regemente, ca 500–600 man med två kanoner, vid Porrassalmi. Hans uppdrag var att försöka fördröja ryssarnas fortsatta frammarsch. Klockan 8 på kvällen den 11:e var man framme vid Porrassalmi och började göra förhuggningar och kasta upp försvarsvallar och byggde en travers i anslutning till en bro som här måste passeras.

Under tiden blev kapten Adlercreutz vid Nylands dragoner utskickad att rekognosera fiendens rörelser. Vid Sockala by en halv mil från utsattes en fältvakt för att kunna följa fiendens frammarsch. Sedan traversen var klar bestyckades den med de båda kanonerna under löjtnant Ugglas befäl. På förmiddagen 12 juni ankom överste Gripenberg med en del av Björneborgs regemente och 60 Ryttare av Nylands dragoner under befäl av löjtnant Tandefelt.

Slaget

Om kvällen klockan 8 anfölls den svenska fältvakten av ryska trupper. Förstärkningar skickades från det svenska lägret, men kl 11 på kvällen tvingades svenskarna att dra sig tillbaka till huvudställningen vid bron. Redan klockan 12 var ryska trupper, med två kanoner, framme vid bron och började beskjuta de svenska trupperna.

De svenska trupperna lyckades under 20 timmars konstanta strider och ryska anfall med att stoppa och slå tillbaka de ryssarna. Svenskarna gjorde bland annat ett lyckat bajonettanfall mot de ryska styrkorna.

Flera av de ryska anfallen leddes av den svenske överlöparen i rysk tjänst Göran Magnus Sprengtporten, som skadades svårt under sitt anfall mot den svenska ställningen. Den 13:e ankom svenska förstärkningar och de ryska styrkorna drevs då slutligen på flykten. Dock fick inte striden någon strategisk betydelse, då den inte utnyttjades. Efter närmare 24 timmars strider drog sig de ryska trupperna tillbaka. 

Under striden utmärkte sig särskilt Carl Johan Adlercreutz, Georg Henrik Jägerhorn och Georg Carl von Döbeln. Värt att notera är att Jägerhorn innan Sprengtporten övergav Sverige, varit direkt underställd denne i de jägarförband som denne satte upp i Savolax.

Förluster
Svenskarna led under slaget förluster som uppgick till 53 döda och cirka 150 skadade. Bland annat fick överste Gripenberg en kula i munnen och kapten Georg Carl von Döbeln fick en kula i pannan, varför han därefter alltid bar ett svart pannband.

Ryssarnas förluster uppgick till ca 300–400 döda och 600–700 skadade.

Se även 
 Andra slaget vid Porrassalmi (19 juni 1789)

Källor
Uppslagsverket Finland.

Referenser

Slag under Gustav III:s ryska krig
Slaget vid Porrassalmi
Krigsåret 1789
1789 i Europa
Porrassalmi
Porrassalmi
Porrassalmi
S:t Michel
Salvatore Quasimodo

Salvatore Quasimodo, född 20 augusti 1901 i Modica på Sicilien, död 14 juni 1968 i Neapel, var en italiensk författare och översättare. Han var en av de mest framträdande italienska poeterna under 1900-talet och belönades med  Nobelpriset i litteratur 1959.

Biografi 

Salvatore Quasimodo föddes 1901 på Sicilien i en liten stad i närheten av Syrakusa. Han studerade först teknik, i Palermo och i Rom, men bestämde sig sedan för att det var litteraturen som han ville ägna sig åt. Han studerade därför klassisk grekisk och latinsk litteratur vid universitetet, men kunde inte fullfölja utbildningen av ekonomiska skäl. Sedan han varit statligt anställd som ingenjör debuterade han som poet 1930, och de närmaste åren utgav han flera alster. Fascismen gjorde ett starkt negativt intryck på honom, men han lämnade inte anställningen vid staten förrän 1938, då han blev redaktör vid Tempo, för att senare, 1943, erhålla professuren i italiensk litteratur vid Giuseppe Verdi-konservatoriet i Milano. 1940 utkom han med översättningar av grekisk litteratur, Lirici Greci, och fortsatte detta värv med nytolkningar av de antika dramatikerna och poeterna, klassiker av Shakespeare och Molière samt modern, utländsk litteratur.

Författarskap 
 
Salvatore Quasimodo, som räknas till Italiens främsta poeter under 1900-talet, verkade inom den så kallade hermetiska skolan, vilka strävade efter "den rena poesin", med en medvetet sluten framställning som delvis motiverades av att slippa undan censur och politisk förföljelse. Quasimodo var i fler hänseenden lärjunge till Giuseppe Ungaretti, även i fråga om dennes så kallade "blixtpoesi", med hastiga och oväntade scenväxlingar. Påverkan från den klassiska litteraturen märks i dikternas sträven efter mättat bildspråk och strama form. Tematiskt finns en skillnad efter fascismens maktövertagande, varefter Quasimodo fjärmade sig från individualismen, sociala frågor behandlas, och inåtvändheten ökar. Quasimodos tidiga dikter har beskrivits som raffinerade.

Svenska översättningar 
 Och plötsligt är det kväll: dikter (översättning Sture Axelson, Bonnier, 1948)
 Och plötsligt är det afton (i svensk tolkning och med en inledande essay av Arne Lundgren, FIB:s lyrikklubb, 1957)
 Poesie (i svensk tolkning av Anders Österling, Italica, 1959)
 Dikter (i svensk tolkning av Sture Axelson, Göran O. Eriksson och Östen Sjöstrand, Bonnier, 1959)

Källor 
Nobelprize.org, Salvatore Quasimodo - Biografi
 Litteraturhandboken. Författarlexikon och litteraturöversikter, red. B. Dahlström, Stockholm 1984
 Litteraturens historia i världen, Olsson/Algulin, Stockholm 1992

Externa länkar 
Officiell webbplats
Nobelprize.org, Nobelpriset i litteratur 1959
Nobelprize.org, Salvatore Quasimodo - Biografi

Nobelpristagare i litteratur
Italienskspråkiga poeter
Italienska författare
Födda 1901
Avlidna 1968
Män
Italienska nobelpristagare
Piccadilly Circus

Piccadilly Circus är ett centralt beläget torg i London i korsningen mellan Regent Street, Piccadilly, Shaftesbury Avenue och Coventry Street. Platsen är en av de mest kända i London och byggdes upp år 1819. Hela området var en gång täckt av neonreklam, men idag är det bara en byggnad som har reklam. Englands allra första elektriska trafikljus installerades vid just Piccadilly Circus och togs i bruk den 3 augusti 1926. 

I torgets sydvästra hörn står fontänen Shaftesbury Memorial uppförd 1892-1893 till minne av Anthony Ashley Cooper, 7:e earl av Shaftesbury, en politiker, filantrop och social reformator. Fontänen avbildar den grekiska guden Anteros men kallas allmänt, inkorrekt, för Eros-statyn. Anteros var tvillingbror till Eros och skulptören Sir Alfred Gilbert förklarar valet med att Anteros representerade ”reflekterande och mogen kärlek, i motsats till Eros eller Cupid, den frivolösa tyrannen”.

Vid Piccadilly Circus finns ett av Englands största sportköpcentrum, Lillywhites, med fem våningar av olika sportprodukter. 

Piccadilly Circus är även en tunnelbanestation och knutpunkt för linjerna Bakerloo line och Piccadilly line.

Namnet 
Namnet piccadill kommer från en styv spetskrage som var modern på 1600-talet. En skräddare vid namn Roger Baker som var verksam i området skapade en förmögenhet på piccadiller och lokalbefolkningen refererade till skräddarens hus som ”Piccadill Hall” vilket senare övergick till det förenklade ”Piccadilly”.

Attentat under 1900-talet 
Piccadilly Circus har varit måltavla för IRA-terrorister ett flertal gånger. 24 juni 1939 inträffade en explosion, dock utan att någon skadades. 25 november 1974 skadade en bomb 16 personer. En kraftig bomb exploderade 6 oktober 1992, och skadade fem personer.

Reklamskyltarna 
Reklamskyltarna hänger på byggnaden mellan Shaftesbury Avenue och Glasshouse Street. Neonskyltarna har inget specifikt namn men förr när hela området var täckt i reklamskyltar kallades det för "Monico" som var döpt efter Café Monico som låg i Piccadilly Circus. Företagen som idag visas fast på neonskyltarna är:

 Coca-Cola som har haft sin skylt hängande på byggnaden sedan 1954.
 Hyundai Motor Company sedan 11 september 2011.
 TDK (Tokyo Denki Kagaku Kogyo) kom år 1990.
 McDonald's sedan 1987.
 Samsung sedan 2013
 LG Electronics sedan februari 2007.

Referenser

Externa länkar 

Torg i London
Konjugatregeln

Inom matematiken är konjugatregeln ofta använd för att skriva om en differens till en produkt. Om  och  är två tal är 

Konjugatregeln gäller även för andra matematiska objekt än tal. Objekten  och  måste då kommutera.

Exempel

Huvudräkning
Det kan vara enklast att beräkna

enligt

Partiella differentialekvationer

Homogena ideala vågekvationen i en rumsdimension 
Homogena ideala vågekvationen i en rumsdimension kan lösas genom att först skriva om enligt

Genom insättning kan följande enkelt verifieras:

Nollproduktmetoden och superpositionsprincipen kan nu användas för att få lösningen

Laplaces ekvation i två rumsdimensioner 
På samma sätt som i föregående exempel fås

med lösning

Notis om schrödingerekvationen 
Man kan tänka sig att schrödingerekvationen

utgör den första av "faktorerna" i uppdelningen

Allmänna konjugatregeln
Om exponenten är ett godtyckligt positivt heltal fås vad som kallas den allmänna konjugatregeln:

Exempel

Tillämpning inom talteori
Låt a, b och n beteckna positiva heltal. Den allmänna konjugatregeln visar att ett tal på formen  bara kan vara ett primtal om differensen mellan a och b är ett. För att hitta primtal på denna form är det därför tillräckligt att inskränka letandet till tal av typen  
Speciellt ger valet  det som kallas mersennetal: 
 
För vissa värden på det positiva heltalet  är  ett primtal (mersenneprimtal) och för sådana värden måste talet

vara ett primtal enligt konjugatregeln.

Bevis av den allmänna konjugatregeln
Den allmänna konjugatregeln kan bevisas med hjälp av matematisk induktion med avseende på det positiva heltalet n:
 Först visas att regeln är sann då n = 1
 Sedan antas att regeln är sann då n = N, där N är ett positivt heltal
 Sedan visas att regeln är sann för nästa positiva heltal n = N + 1
 Slutligen används matematisk induktion som leder till att regeln är sann för alla positiva heltal n.

För det positiva heltalet n = 1 innebär allmänna konjugatregeln sambandet

vilket uppenbarligen är sant. Den allmänna konjugatregeln är därför sann för det positiva heltalet n = 1.

Nu antas att den allmänna konjugatregeln är sann för det positiva heltalet n = N, det vill säga:

Med utgångspunkt från detta antagande skall det visas att regeln är sann för nästa positiva heltal, det vill säga att

Differensen  skrivs om på ett sätt som gör att det går använda det som är känt om differensen 

 
De termer slås samman som innehåller faktorn  och även de termer som innehåller faktorn b:

Sedan ersätts differensen  med det uttryck som antagits vara sant:

Därefter bryts den gemensamma faktorn  ut och återstoden skrivs ut i detalj:

Sedan multipliceras faktorn b in i summan ovan och därmed är

Med hjälp av summa-symbolen kan resultat skrivas på en form som visar att

Det har härmed visats att om den allmänna konjugatregeln är sann för det positiva heltalet n = N, så är den även sann för nästa positiva heltal n = N + 1. 

Enligt principen för matematisk induktion är då den allmänna konjugatregeln sann för alla positiva heltal n.

Se även 
Konjugat (Algebra)
Kvadreringsreglerna

Elementär algebra
Kvadreringsreglerna

Kvadreringsreglerna är regler inom algebran för utveckling av kvadraten av två tals summa respektive differens:

Liksom konjugatregeln kan kvadreringsreglerna tillämpas på andra matematiska objekt än tal och i likhet med konjugatregeln måste objekten  och  kommutera.

Binomialsatsen ger utvecklingen av

för alla positiva heltal n.

Kvadreringsregler för tre termer

Se även
Konjugatregeln
Kubregeln
Binomialsatsen

Elementär algebra

ar:المتطابقات الهامة
fr:Identité remarquable (mathématiques élémentaires)
Ockultism

Ockultism (av latin: occu'ltus, av o'cculo dölja, förborga) är systematisk användning av det fördolda, till exempel att söka kontakt med andliga krafter bortom den fysiska verkligheten. Ockultism är ett vanligt inslag inom religion – och berömda uttolkare av det ockulta (genom uppenbarelser) anses vara "helgon" eller "upplysta". Moderna ockulta rörelser räknas ofta till de nyreligiösa rörelserna eller New Age.

Ett annat exempel på ockultism är (öppen) kommunikation med (för utomstående hemliga) symboler.

I historisk tid till exempel under renässansen och upplysningstiden och i modern tid har ockulta drag förekommit inom de flesta spridda ideologier – såväl inom kollektivistiska som individualistiska. En portalfigur i den moderna politiskt obundna ockultismen var Aleister Crowley.

Historik
Benämningen ockultism härstammar från titeln på ett verk av Agrippa von Nettesheim, De occulta philosophia (1533). Senare har det fått innefatta även sådana läror som teosofi och antroposofi. Gemensamt för de ockulta riktningarna är att de förutsätter översinnliga krafter, naturlagar och medvetandetillstånd som verkliga fenomen. En gren av ockultismen lägger stor vikt vid de inåtvända hemligheterna i sina läror. Denna sida har sin bakgrund i antikens mysteriesällskap, i vilka man genom särskilda vigningar fick del av en hemlig kunskap. Sådana sällskaps fortsatta existens har bevarat många av ockultismens tankegångar. Ockultismens idéer kan svårligen göras tillgängliga för kontrollerande vetenskapliga undersökningar och experiment.

Exempel på ockultism 
 alkemi
 astrologi
 hermetism
 magi
 rosencreuzarna
 spiritism
 Swedenborgianism
 teosofi

Se även 
 esoterisk
 numerologi
 nyhedendom
 satanism

Källor
Vitruvius

Vitruvius, eventuellt Marcus Vitruvius Pollio, var den romerske arkitekt och ingenjör som författade De architectura libri decem ("Tio böcker om arkitektur"). Vitruvius levde under det sista århundradet f.Kr. och möjligen en bit in på första århundradet e.Kr.

Det är omdiskuterat i vilken omfattning Vitruvius texter användes praktiskt under antiken. Mellan hans egen tid och renässansen var de kända i olika avskrifter men applicerades aldrig i något praktiskt sammanhang. Vitruvius verk är ett exempel på latinska texter som överlevt tack vare avskrifter från 800-talet under Karl den store.

Vitruvius argumenterar för att en arkitekt måste vara mycket mer än bara byggnadskonstruktör. Han måste även ha kunskap om geografi, geologi, geometri, anatomi och till och med musik för att bli framgångsrik. För renässansen utgjorde de däremot grunden för periodens syn på arkitektur, och Vitruvius verk var bland dem som trycktes redan under 1400-talet. Man har ansett att detta kom att utgöra idealet under renässansen och influerade bland annat Leonardo da Vinci, som ritade sin Vitruvianska man efter Vitruvius anatomiska beskrivningar.

Vitruvius betydelse kom att bestå fram till upplysningstiden men under industrialismen och en mer modern syn på arkitektur hade den minskat markant.

Källor

Externa länkar

Romerska arkitekter
Romerska ingenjörer
Män
Födda 000-talet f.Kr.
Avlidna 000-talet
Romerska författare
Personer i Romerska riket under 000-talet f.Kr.
Personer i Romerska riket under 000-talet
Slaget vid Hastings

Slaget vid Hastings utspelades den 14 oktober 1066. Det stod i nuvarande Battle, elva kilometer nordväst om Hastings i Sussex i sydöstra England. Slaget resulterade i Vilhelm Erövrarens och de invaderande normandernas första seger under erövringen av England. Slaget skildras på den något decennium yngre Bayeuxtapeten.

Slaget

Slaget stod mellan de normandiska invasionsstyrkorna under hertig Vilhelm II av Normandie och de anglosaxiska försvarsstyrkorna under kung Harald Godwinson. Anglosaxarna hade tidigare besegrat  Harald Hårdråde vid Stamford Bridge, när de utmattade anlände till trakten norr om Hastings efter en cirka 400 kilometer lång och dramatisk marsch som tagit tretton dagar. Truppernas trötthet lär knappast heller ha varit mindre av att de dessförinnan gjort motsvarande marsch i motsatt riktning och därpå utkämpat ett stort slag. Kung Harald tycks ha insett vikten av snabbhet inför det nya normandiska hotet, men gjorde förmodligen avgörande taktiska missar.

De engelska trupperna bestod uteslutande av infanteri, såväl elittrupper som hastigt värvad milis. Av någon anledning fanns inga större styrkor av bågskyttar med. Den normandiska sidans trupper bestod av riddare, bågskyttar och fotfolk från Normandie, Bretagne och Flandern. 

På morgonen ställde de engelska trupperna upp sig på krönet av en lång sluttning, där de bildade en sköldborg. De normandiska trupperna samlades på de sanka markerna nedanför sluttningen. De var uppdelade i tre grupper, till vänster de bretonska styrkorna, i mitten de normandiska och till höger de flamländska.

De normandiska trupperna anföll under hela dagen uppför sluttningen i vågor. Attackerna skedde omväxlande med bågskyttar, fotfolk och riddare. Vid åtminstone två tillfällen drog sig delar av de normandiska trupperna tillbaka, varvid engelska trupper förföljde dem. Vid bägge tillfällena anfölls de förföljande engelsmännen från sidan och de retirerande normandiska trupperna vände om, varefter förföljarna tillintetgjordes.

Till kvällen drev till slut normanderna bort engelsmännen från krönet och tvingade dem till vild flykt efter att kung Harald fallit, och Vilhelm stod som segrare.

Källor

 Historien om Vilhelm, hertig av Normandie och kung av England. Skriven av William av Poitiers 1073.
 Den Anglosaxiska krönikan. Skriven av olika personer under 1000-talet.
 Gesta Normannorum Ducum. En historia om hertigarna av Normandie. Skriven av William av Jumièges 1070.
 Historia Ecclesiastica. Kyrkans historia. Skriven av munken Orderic Vitalis under första hälften av 1100-talet.

Noter

Externa länkar

Hastings
hastings
1066
England under 1000-talet
Strokkur

Strokkur är en gejser i Haukadalur på södra Island. 
Den ligger några meter ifrån gejsern Geysir i ett parkliknande geotermiskt område med samma namn. Till skillnad från Geysir, som vanligen är inaktiv under långa perioder, får Strokkur utbrott mycket regelbundet. Det brukar ske ungefär var tredje till femte minut. Det kokande vattnet kan nå en höjd på 20 meter. De första uppgifterna om gejseraktivitet i Haukadalur härstammar från 1294, då man anser att Geysir blev aktiv. Strokkur hade ofta eruptioner fram till 1896, då en jordbävning fick Strokkurs eruptioner att upphöra. År 1963 lyckades lokalbefolkningen att få igång Strokkurs eruptioner igen, och sedan dess har den fortsatt att vara aktiv. Innan strokkur får ett utbrott så vibrerar eller skakar marken runtom.

I det geotermiskt aktiva området kring Strokkur och Geysir finns en hel del varma (och ibland kokande) källor och liknande. Området påverkas ofta av vulkanutbrott. Det sägs till exempel att gejsern Geysir bara är aktiv under perioder efter vulkanutbrott.

Ett flertal bussbolag anordnar bussresor till området, se även Gyllene cirkeln.

Se även 
Gejser
Haukadalur

Källor

Referenser 

Isländska gejsrar
Svensk fotbolls Hall of Fame

Svensk fotbolls Hall of Fame instiftades av föreningen SFS, Sveriges Fotbollshistoriker & Statistiker 2003 för att hedra minnet av tränare, ledare, spelare och andra personligheter inom fotbollen. SFS är officiell samarbetspartner till Svenska Fotbollförbundet och det var när SFS fyllde 20 år som föreningen nominerade de elva första till Svensk fotbolls Hall of Fame. Efter den första symboliska elvan, lika många som i ett fotbollslag, väljs några varje år. De invalda fördelas så att position och tidsepok balanseras. En spelare ska ha avslutat sin karriär på hög nivå minst tio år tidigare, nedtrappningar och comebacker oräknade. För andra personligheter finns ingen motsvarande gräns.

Medlemmarna i Hall of Fame 
Årtalen anger det år då respektive person valdes in i Hall of Fame.

Källor

Noter

Svenska fotbollspriser

Fotboll, Svensk fotboll
Priser och utmärkelser instiftade 2003
Gustav II Adolfs bibel

Gustav II Adolfs bibel, officiellt Biblia, Thet är: All then Helgha Scrifft, På Swensko. Effter förre Bibliens Text, oförandrat, utgavs under Gustav II Adolfs regeringstid år 1618 och var en reviderad version av Gustav Vasas bibel. Ett av syftena med Gustav II Adolfs bibel var att göra texten mer tillgänglig för läsaren och man lät infoga versindelningar.

Se även
 Gustav Vasas bibel
 Karl XII:s bibel

Källor

Fotnoter

1618 i Sverige
Svenska bibelöversättningar
Verk 1618
Kristendomsåret 1618
Gustav II Adolf
Betingad sannolikhet

Betingad sannolikhet är ett uttryck från sannolikhetsläran.

P(B|A) (utläses "sannolikheten för B, givet A") är den betingade sannolikheten (villkorliga sannolikheten) för B då A inträffar, alltså hur stor sannolikhet det är att B inträffar om det redan är känt att A har inträffat.

Den betingade sannolikheten blir då den blårastrerade ytan genom hela ytan som är blå i någon form.

Om A och B är oberoende är sannolikheten för B inte beroende av om A har inträffat eller inte, och alltså är . Detta ger sambandet:

 

Slutsaten blir då: Om A och B är oberoende är sannolikheten för att A och B ska inträffa lika med sannolikheten för A multiplicerat med sannolikheten för B.

Källor

Se även
 Bayes sats

Statistik
Matteus

Matteus (מתי/מתתיהו, hebreiska, tiberiansk hebreiska: Mattay eller Mattithyahu, "Guds gåva"; grekiska: Ματθαίος, Matthaios, Matthaíos), även kallad Sankt Matteus, är enligt traditionen Matteusevangeliets författare. I modern historisk-kritisk bibelforskning hålls det dock ofta för tveksamt om detta kan vara fallet. Matteus var en av Jesu tolv apostlar; i evangelierna kallas han även Levi. I Romersk-katolska kyrkan är Matteus skyddspatron för skatteindrivare, tulltjänstemän, bokhållare och växlare. Hans helgondag i romersk-katolska helgonkalendern firas den 21 september.

Matteus reliker vördas i katedralen San Matteo i Salerno i södra Italien.

Se även 
 Matteuseffekten
 Matteuspassionen

Referenser

Noter

Webbkällor

Tryckta källor

Externa länkar

Apostlarna
Män
Födda 1 f.Kr.
Avlidna okänt år
Kristna martyrer
420

420 (CDXX) var ett skottår som började en torsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
Pharamond leder frankerna över Rhen.
Den kinesiska Jindynastin dör ut. Liu Yu (Liu Songdi) blir den förste härskaren av Liu Songdynastin.
De södra dynastierna påbörjas i Kina.
Bahram V efterträder Yazdegerd I som kung av Persien.

Födda 
Glycerius, västromersk kejsare (omkring detta år).
Rah Jah, kinesisk härskare av Kimdynastin.

Avlidna 
30 september – Hieronymus, kyrkofader, bibelöversättare och helgon.
Paulus Orosius, spansk historiker och teolog.
Yazdegerd I, kung av Persien (född 399).

Externa länkar