kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Grynpipig ost

Grynpipig ost innebär att ostens pipor, hålrum, är många och små, som gryn, exempelvis Prästost, Svecia och Västerbottensost.

Se även 
Rundpipig ost
Textur (ost)

 
Svenska ostar
Brahman

Den här artikeln handlar om världssjälen inom hinduismen.För den indiska kasten, se Brahmin. För den brasilianska ölsorten, se Brahma (öl).

Brahman (sanskrit: 'helig formel, bön') är ett centralt begrepp inom hinduismen och indisk filosofi. Brahman är "världssjälen" – det stora världsalltet, den gudomliga verkligheten – i vilken den egna själen, atman, försöker uppgå. Kommer man till brahman så har man vunnit atmans sanna värde. När en människa har svårt för att fatta beslut i en fråga, eller saknar fokus och koncentrationsförmåga, så sägs det att det är atman som försöker segra över den större och mäktigare brahman.

Vissa hinduiska skolor, främst Advaita, menar emellertid att ingenting – ej heller atman – någonsin är åtskilt från brahman. Enligt advaitavadin, alltså bekännare av Advaita, är människosjälen istället alltid identisk med brahman, dock tidvis fängslad i en fysisk kropp. Den materiella världen är då endast ett bländverk (maya), en på felande insikt grundad sinnesvilla.

Inom hinduismen är det varje hindus mål att nå "moksha" – att lösgöra sig från världskretsloppet och bryta den ständigt pågående cykeln av födelse, död och återfödelse – och istället uppgå i brahman. Denna förening med brahman kan enligt hinduismen infinna sig när man genom goda handlingar i jordelivet uppnått tillräckligt hög karma, genom att arbeta av dharma.

Se även 
 Samsara
 Upanishaderna
 Atman

Referenser 

Indisk filosofi
Religion i Indien
Flugornas herre

Flugornas herre () är en roman, dystopisk robinsonad, från 1954 av den brittiske författaren och nobelpristagaren William Golding. Flugornas herre är ett av den moderna litteraturens mest kända och hyllade verk. Romanen utgavs i svensk översättning 1959.

Titeln kommer från det hebreiska ordet Beelzebub. I Bibeln är Beelzebub "de onda andarnas furste" (Satan). Författaren T.S. Eliot, som blev belönad med Nobelpriset i litteratur 1948, hjälpte Golding att välja titel till romanen.

Handling 
Efter en flygkrasch upptäcker en grupp engelska skolpojkar (6-12 år) att de befinner sig på en öde ö i Stilla havet. Pojkarna har evakuerats från England på grund av ett kärnvapenkrig. Ingen vuxen finns på ön och pojkarna organiserar sig så gott de kan, glada över sin nyvunna frihet. Ralph röstas fram som ledare. Han poängterar för de andra att de måste göra en signaleld så att de kan bli funna av någon. Ralphs högra hand, Nasse (orig. Piggy), har glasögon som de kan använda till att göra upp eld med.

I gruppen finns en pojke som heter Jack som var ledare för kören och han tycker att han borde vara ledare för gruppen. Han och några andra pojkar organiserar jakter och börjar störa ordningen bland dem alla. Det blir inte bättre när några av de små pojkarna blir skrämda av mardrömmar. Snart börjar skräcken och paniken sprida sig och alla reagerar olika. Ralph försöker upprätthålla ordningen, men Jack utnyttjar situationen och gruppen splittras.

Rivaliteten mellan Ralph och Jack växer och snart råder anarki på ön. Av misstag dödas en liten pojke, då pojkarna är övertygade om att ett odjur finns någonstans på ön och tror sig vara anfallna. Vägen mot undergång ligger utstakad.

Flugornas herre är en ironisk kommentar till den naiva optimismen i Robert Michael Ballantynes Korallön (The Coral Island, 1857), och använder namnen på personerna i denna bok. Golding tjänstgjorde i Royal Navy under andra världskriget och kriget gav honom en mörk bild av den europeiska civilisationen.

Före och efter sin militära tjänstgöring arbetade Golding som lärare i engelska och filosofi vid en skola. I sin dagbok beskriver han hur han i skolan iscensatte ett experiment där två grupper av pojkar stod mot varandra, och det anses troligt att dessa psykologiska experiment blev inspiration till handlingen i Flugornas herre. Golding fick ofta frågan om Joseph Conrads Mörkrets hjärta var en inspiration till Flugornas herre, men hävdar att han läste denna bok först efter att han skrivit Flugornas herre.

Manuskriptet till Flugornas herre nobbades av 21 förlag innan Faber and Faber publicerade den, efter omfattande ändringar.

Filmatiseringar 
Romanen har filmatiserats tre gånger, 1963 med samma titel i regi av Peter Brook och 1990 med samma titel i regi av Harry Hook. Dessutom finns en filippinsk filmatisering från 1975 med namnet Alkitrang dugo.

Se även 
 Det nya folket
 De hemligas ö

Källor 

Skönlitteratur 1954
Brittiska debutromaner
Oceanien i skönlitteratur
Äventyrsromaner
Dystopiska verk
Köttätare

Köttätare eller karnivor (av latin: carnivorus, "köttätande") är djur och andra organismer som helt eller delvis lever av bytesdjur.

Etymologi 
Karnivor kommer från latinets carnivorus, en kombination av carnī- (dativ singular av carō, "kött" – samma ursprung som skära) och -vorus (adjektiv böjning av vorō, "sluka" eller "sätta i sig") som översatt till nusvenska betyder köttätande eller kötteslukande vid direktöversättning.

Motsvarigheter 
Insektsätare (Insectivora)
Växtätare – herbivor (växt-ätande)
Allätare – omnivor (allt-ätande)
Köttätande växter - insektivorer (insektätande växter)

Zoologi
Ätande
AES

AES eller Aes kan syfta på 

 AES – en standardiserad krypteringsalgoritm fastslagen av NIST den 26 november 2001, se Advanced Encryption Standard 
 AES – ett begrepp som används inom luftfart, se Aircraft Earth Station 
 AES – en amerikansk organisation, se American Epilepsy Society
 AES – en amerikansk organisation för antropologi, se American Ethnological Society 
 AES – en amerikansk organisation för professionella ljudingenjörer, se Audio Engineering Society
 AES – IATA:s kod för en flygplats i Ålesund, Norge, se Ålesunds flygplats, Vigra
 AES – ICAO:s kod för ACES Colombia
 AES Corporation –  ett amerikanskt globalt energiföretag 
 Aes Sedai – en sammanslutning av kvinnliga magiker i Robert Jordans bokserie Sagan om Drakens Återkomst
 aes – romerska mynt av koppar, se Romerska mynt
Syllogism

En syllogism (klassisk grekiska: συλλογισμός, "slutsats", "slutledning") kan direkt jämföras med en slutledningsregel, det vill säga ett sätt att från två premisser dra en slutsats. Begreppet härstammar från Aristoteles och hans syllogism räknas som en av det exakta tänkandets största triumfer.

Som en ingrediens i västerländsk utbildning var Aristoteles lära om syllogismerna länge ett sidostycke till Euklides; i många länder ingick den i gymnasiernas läroplan långt in på 1900-talet.

Exempel på syllogismer är följande: 
 
Premiss: Alla A är B 
Premiss: Alla B är C 
Slutsats: Alla A är C 

Premiss: Alla A är B 
Premiss: Några A är C 
Slutsats: Några B är C

En känd syllogism är: 

Premiss: Alla människor är dödliga. 
Premiss: Sokrates är en människa. 
Slutsats: Alltså är Sokrates dödlig.

Den polske logikern Jan Łukasiewicz (1878–1956) anser dock att den historiskt riktiga formen för en syllogism, och i överensstämmelse med Aristoteles intentioner, är att den framställs med konditionalsats. Han ger ett exempel med utgångspunkt från slaget vid Salamis. Om några atenare föll i sjön och alla som föll i sjön blev blöta, blev några atenare blöta.

Den grekiske medicinaren Galenos (129–199) skrev drygt femhundra år efter Aristoteles en avhandling om syllogismerna i vilken han ordnade dem i axiom och teorem enligt Euklides förebild i geometrien. Den italienske matematikern Saccheri vidareutvecklade i början av 1700-talet, i verket Logica demonstrativa, Galenos idé om en axiomatisk teori för de aristoteliska syllogismerna.

Se även 
 Boolesk algebra
 Härledningsregel
 Logik
 Satslogik

Källor 
 G.H. von Wright, Logik, filosofi och språk, Berlingska, Lund 1957.
 Günther Patzig, Die Aristotelische Syllogistik, 1959.
 William och Martha Kneales, The Development of Logic, 1962.

Noter

Logik
Antiinflammatorisk

Antiflogistika eller antiinflammatoriska preparat är en samlande benämning läkemedel som dämpar inflammation.

Inflammationsdämpande läkemedel 
 Alindrin
 Ardinex
 Bamyl
 Diklofenak
 Doleron
 Ibuprofen (Ipren, Ibumetin, Alindrin, Burana)
 Naproxen

Se även 
 NSAID

Externa länkar 
 FASS

Farmakologi
WYSIWYG

WYSIWYG, What You See Is What You Get, engelska för "vad man ser [på bildskärmen] är vad man får [utskrivet]", är ett begrepp för ordbehandlare och layoutprogram som syftar på att programmet på skärmen hela tiden avbildar textens utseende mer eller mindre som resultatet blir på papper. Konceptet bygger på att användaren ska slippa skriva särskilda instruktioner till programmet för att exempelvis skapa fetstil, eller i webbsammanhang göra länkar, formatering eller grafiska element. WYSIWYG-uttrycket används nu för tiden även i en rad andra sammanhang, i synnerhet om program för att skapa webbsidor, då till skillnad från program som i första hand visar själva HTML-koden och eventuellt en enklare förhandsvisning.

Då man använder WYSIWYG-program bör man vara medveten om konceptets begränsningar: vad man får utskrivet eller vad någon ser med sin webbläsare beror långt på den apparatur som då används, medan WYSIWYG-programmet utgår från vad den som använder programmet för tillfället har tillgängligt, och alltså är att betrakta som ett exempel på hur slutresultatet kan se ut. En användare som inte är medveten om detta kan lockas att på www-sidor använda funktioner som tvärtom gör slutresultatet mycket känsligt för små variationer – till exempel i fönsterstorlek eller tillgängliga fonter – eller helt oanvänbart med tillräckligt annorlunda apparatur. Också med populära ordbehandlare kan användaren råka ut för överraskningar, såsom ändrad sidindelning vid byte av skrivare.

Ordbehandlare 
De flesta moderna ordbehandlare använder WYSIWYG-konceptet. Vissa program använder något som liknar WYSIWYG, men där typsnitt, spaltbredd med mera kan väljas skilt för redigeringsläget (datorskärmen) och för utskriften. LyX-teamet kallar detta för WYSIWYM – vad du ser är vad du menar. För att verkligen se vad man kommer att få på papper måste man välja en explicit förhandsvisning.

Webbdesign 
Den första WYSIWYG-editorn för HTML-kod var WebMagic som lanseras 1994. I oktober 1995 släppte företaget Vermeer Technologies FrontPage, som var den första som blev populär på bred front. Tre månader senare köptes den upp av Microsoft för 133 miljoner dollar. År 1997 släppte företaget Macromedia WYSIWYG-editorn Dreamweaver. År 2005 köptes Macromedia (med Dreamweaver) av Adobe Systems.

Referenser

Akronymer
Användargränssnitt
Vektorfont

Vektorfont, en font (eller teckensnitt) som lagras i en dator eller skrivare som en uppsättning matematiska formler (vektorer). På detta sätt kan fonten enkelt skalas uppåt eller nedåt för att ge önskade storlekar, utan att förlora skärpa.

Exempel på vektoriserade fonter är FreeType, OpenType, Postscript Type 1, TrueType.

Se även 

 typsnitt, variabla typsnitt

Typografi

en:Computer font#Outline fonts
Johan Örjefelt

Johan Örjefelt, Johan Tobias Örjefelt, född 4 april 1977 i Göteborg är en svensk skådespelare.

Utbildningar
1996-1998 - KV konstskola 
2000-2001 - Kulturamas skådespelarlinje
2002-2006 - Teaterhögskolan i Göteborg

Filmografi
Puss (kortfilm) (2001)

Teater

Roller (ej komplett)

Källor

Svenska skådespelare
Födda 1977
Män
Levande personer
Font

Font är ett engelskt lånord som på svenska avser en teckensnittsfil i en dator, medan det på engelska även kan betyda typsnitt. Ordet kom in i svenskan med datorer och fotosättning. I svenska tryckerikretsar försökte man ett tag introducera ordet "teckensats" istället, men det lyckades inte. I svenska språket råder idag förvirring vid tolkningen av hithörande termer, och ofta används termerna felaktigt.

Ordet snitt är ett arv från Gutenbergs tid, då man skar ut bokstävernas form i träblock. Snittet gjordes då så att man fick samlingar av upprättstående tecken (antikva), lutande tecken (kursiv), fet och så vidare. Stil är en annan term, som ger en mer allmän beskrivning av utseendet, t.ex. skrivstil, tryckstil, handstil, frakturstil, runor etc. Den konstnärliga utformningen av tecknen, kalligrafi ger familjer av likartade tecken, som innehåller varianter med olika snitt. Stilarna Helvetica med de närliggande Arial, Univers och flera andra, är exempel på grotesker.

Om man utsmyckar tecknen här och där med hårstreck, s.k. serifer får man den klassiska stilen Times (som skapades av den brittiska tidningen The Times), Garamond, Bodoni och många andra. Sammanlagt finns många hundra olika stilar att välja mellan.

På svenska betyder font en uppsättning tecken i ett typsnitt som har samma snittvariant, till exempel kursiv, och samma storlek (grad), till exempel 8 punkter, medan ordet "typsnitt" avser samtliga snittvarianter och storlekar. Idag använder man ofta ordet "teckensnitt" i stället för "typsnitt" (bland annat hos operativsystemet Microsoft Windows), eftersom det nuförtiden oftast handlar om tecken (datoriserade) inte bly(typer).

Teckensamlingar som innehåller varianter av i grunden samma stil bildar en fontfamilj. Exempel på en sådan familj är Futura och Futura Book.

Externa länkar
Typsnitt och font, artikel ur TNC-aktuellt 1989.

Typsnitt
Christian Eklöw

Christian Jan Eklöw, född 5 oktober 1974 i Linköping, är en svensk filmregissör och manusförfattare.

Han arbetade ihop med Christopher Panov på debutfilmen Hundtricket (2002). De har sedan dess arbetat tillsammans på i stort sett alla filmer de har skrivit manus för.

Filmografi (i urval)

Referenser

Externa länkar

Män
Födda 1974
Levande personer
Svenska manusförfattare under 2000-talet
Svenska filmregissörer
Författare från Linköping
Svenska regissörer under 2000-talet
Christopher Panov

Christofer Kiril Lars Panov, född 15 april 1978 i Vetlanda, uppvuxen i Spånga, Stockholm, är en filmregissör och manusförfattare.

Han arbetade ihop med Christian Eklöw på debutfilmen Hundtricket (2002). De har sedan dess arbetat tillsammans på i stort sett alla filmer de har skrivit manus för.

Filmografi (i urval) 
 (regi och manus)
 (regi och manus)

Referenser

Externa länkar 
 
 

Män
Födda 1978
Levande personer
Svenska manusförfattare
Svenska regissörer
Författare från Vetlanda
Xenix

Xenix, Unixvariant från Microsoft framtagen sent på 1970-talet. Microsoft sålde inte Xenix direkt till slutanvändarna utan licensierade istället ut det till andra företag såsom Intel, Tandy och SCO vilka sedan sålde det vidare till slutanvändarna. År 1983 släppte SCO den första versionen av Xenix.

Microsoft
Unix
Operativsystem
Jesus, min Herre, dig vill jag älska

Jesus, min Herre, dig vill jag älska är en psalm med text och musik från 1879 av Joël Blomqvist. I originalet började psalmen Dyraste Jesus, dig vill jag älska.

Publicerad som
Nr 275 Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 med titelraden Dyraste Jesus, dig vill jag älska under rubriken "Jesu efterföljelse."
Nr 51 i Fridstoner 1926 med titelraden Dyraste Jesus, dig vill jag älska under rubriken "Frälsnings- och helgelsesånger".
Nr 128 Svensk söndagsskolsångbok 1929  med titelraden Dyraste Jesus, dig vill jag älska under rubriken "Jesu efterföljelse."
Nr 523 i Sionstoner 1935 med titelraden Dyraste Jesus, dig vill jag älska under rubriken "Nådens ordning: Trosliv och helgelse".
Nr 280 i Den svenska psalmboken 1986, 1986 års Cecilia-psalmbok, Psalmer och Sånger 1987, Segertoner 1988 och Frälsningsarméns sångbok 1990).

Svenska psalmer
Flops

Flops (av floating-point operations per second, svenska: flyttalsoperationer per sekund) är ett mått på databehandlingskapaciteten hos datorsystem. En flops är en flyttalsoperation per sekund.

Flops används tillsammans med SI-prefix för att bilda större enheter. Till exempel är en megaflops lika med en miljon flops, en gigaflops lika med en miljard flops och en teraflops lika med en biljon flops.

Ett flyttal (engelska: floating point numbers) är ett sätt att skriva ett tal som ett ensiffrigt heltal följt av ett decimaltecken och decimaler. Dessutom tillkommer en potens av talet 10 som anpassar talet till rätt storlek. Detta gäller tiotalssystemet, en analog form gäller för binära och hexadecimala tal.

Se även 
 MIPS
 Flyttal

Datorprestanda
Informationsenheter
Slackware

Slackware är en linuxdistribution som utvecklas och underhålls av Patrick Volkerding sedan april 1993, och därmed är en av de äldsta linuxdistributionerna. Slackwares profil är att vara "Unix-lik" i sin struktur. Distributionen riktar sig i första hand till mer avancerade användare och är inriktad på att vara stabil och flexibel. Liksom de flesta andra moderna distributioner använder sig Slackware av ett paketsystem för att enkelt kunna underhålla och administrera olika delar av systemet. Till skillnad från många andra distributioner är paketsystemet mycket enkelt implementerat och rör sig egentligen bara om ett skript.

Patrick håller sin distribution mycket ren genom att så gott som aldrig patcha olika komponenter med specialfunktioner utan endast med säkerhetsfixar.

Tillgänglighet 
Slackware säljs inte kommersiellt utan tillhandahålls huvudsakligen via nerladdning från internet. De flesta större FTP-arkiven speglar hela eller delar av distributionen när nya versioner blir tillgängliga. Den senaste versionen finns även tillgänglig som en bittorrent-fil via Slackwares officiella webbplats.

Ibland ingår även Slackware i samlingar av Linux-distributioner och andra Unix-lika operativsystem. Oftast rör det sig då om binär-delen. Slackware innehåller även en stor del källkod som inte brukar inkluderas i samlingar på grund av deras storlek.

Ingen officiell support finns till Slackware (likt Red Hat) då användaren förväntas kunna Linux/Unix om denne aktivt väljer Slackware.

Referenser

Externa länkar 

 Slackware Linux Essentials, svensk översättning, av den officiella Slackware-boken, 1:a utgåvan
  Slackware.com, officiell webbplats
  Slackware Linux Essentials, den officiella Slackware-boken, 2:a utgåvan
  Linuxquestions.org (Officiellt erkänt diskussionsforum), diskussionsforum
  Linuxpackages.net, programpaket
  Slacky.it (Italiensk sajt), programpaket
  Audioslack.com (bara ljudprogram), programpaket

Linuxdistributioner
Uke-Mochi

Uke-Mochi är i japansk mytologi överflödets gudinna ur vilkens kropp allt som jorden och havet ger springer.

Referenser 

Gudar i japansk mytologi
WP:Projekt Japan
Komplexkonjugat

Komplexkonjugatet till ett komplext tal är det komplexa tal som har samma realdel och där imaginärdelen har samma belopp men är av motsatt tecken. Konjugering innebär att i det komplexa talplanet avbilda talet som dess spegling i den reella axeln. Komplexkonjugatet av ett tal  betecknas med  eller  och kan definieras som

Till exempel är

Egenskaper 
För alla komplexa tal  och  gäller
 
 
  om 
  om och endast om  är reellt
 
 
 
  om 

Komplexkonjugering är ett av de enklaste exemplen på en icke-analytisk funktion.

Referenser

Noter

Komplexa tal
Ukko

Ukko var en fadersgestalt i finsk mytologi som skapade och återupphöll ordning i världen. Det var bland annat han som sågs som ansvarig för vädret, men även för skörd och naturhändelser. I estnisk mytologi (där i formen Uku) var han den gud som skapat skaparanden Ilmatar. Han beskrivs som en bredaxlad, vithårig man med böljande skägg och ett flammande svärd i handen, andra attribut är yxa, plog, hammare (med namnet Ukonvasara). 

I modern finska betyder ordet ukko helt enkelt gubbe. Ordets divina ursprung kan anas i ordet ukkonen som betyder åskväder. När bål tändes till midsommar, kallas de Ukko-Kokko.

Ukkos närmaste motsvarighet i den grekiska mytologin är Zeus och i den nordiska Tor. Hans fru heter Rauni men kallas för Akka.

Asteroiden 2020 Ukko är uppkallade efter guden.

Se även 
 Mytologi: Fadersgestalter
 Perkele
 Kalevala

Källor 

Gudar i finsk mytologi
Vädergudar
Åskgudar
Ull (mytologi)

Ull, även Uller ("glans", "härlighet", *Wulþuz på urgermanska), är en gud inom nordisk mytologi. Inom mytologin anses han vara son till Siv och styvson till Tor. Hans fader är okänd, men i senare tid har man gissat på både Egil, Völunds bror, och Aurvandil, vilka i sin tur ibland förväxlats med varandra. Hans boning heter Ydalir. Trots att Ull sällan omnämnes i eddorna, så vittnar svenska och norska ortnamn om att Ull en gång haft en mycket omfattande kult, och sannolikt tillhör ett äldre skikt av förkristna nordiska gudomar.

Beskrivning
Ull är knappt omnämnd i de mytologiska berättelserna, men kan figurera i samband med eder och tvekamper. Hans namn ingår i många skandinaviska ortnamn, vilket avslöjar att han är betydande inom den äldre religionens utbredda kult. Detta har även bekräftats vid arkeologiska utgrävningar i Upplands-Bro kommun under 2007. I Lilla Ullevi ligger en forntida kultplats helgad åt Ull med lämningar från fyra olika tidsperioder, från 400-talet fram till 1600-talet. Man har frilagt en stensättning med två utgående stenrader som slutar i stora stolphål för en träkonstruktion. Dessutom har man funnit ett stort antal amulettringar, som kan ha brukats i samband med edgång eller som offergåva.

Ull framträder i myterna som en reslig, vacker karl som tar sig fram på skidor eller snöskor och ett av hans attribut är skölden. Detta gör att han ibland på avbildningar påminner om jättedottern Skade. Hans främsta vapen är pilbågen och han är en mycket god bågskytt. Hans bonings namn, Ydalir, betyder "Idegransdalen" och idegranar är ett lämpligt material just för bågtillverkning. Han sägs av Snorre Sturlason vara till god hjälp i samband med envig. 

I  Poetiska Eddan omnämns han sparsamt, men hans hem Ydalir beskrivs, liksom en Ulls ring som man svor eder vid. 

Saxo omnämner en man kallad Ollerus, en latiniserad form av namnet Ull, som för en tid ersatte Oden som ledare i "Bysantium", efter att denne landsförvisats på grund av att ha våldtagit ruthenernas konungadotter Rinda (se Rind). Han styrde sedan i Odens namn i tio år tills gudarna beslöt att ta tillbaka den egentlige Oden och varvid Ull fördrevs till Sverige och sedermera dödades av danerna. Enligt Saxo skall han ha varit så trollkunnig att han ristat trollrunor på ett visst ben, varvid han på detta kunde färdas över havet som på ett fartyg, lika kvickt som om han hade rott det. 

I Norge dyrkades förr en gud kallad Ullinn som med största sannolikhet är identisk med Ull.

Ortnamn
Ull har gett namn åt många platser i Norden, bland annat Ullensaker, Ullensvang, Ullared, Ullervad, Ullvi, Ullevi, Ulleråkers härad, Ullensvangs kommun, Ullerön, Ullavi klint och Ultuna i Uppsala. Den största koncentrationen av orts- och platsnamn med koppling till Ull utgörs av ett bälte som sträcker sig från Uppland i öster till Hordaland i väster. Norr och söder om detta "bälte" förekommer sådana platsnamn mer sporadiskt.

Se även
 Snorre Sturlason
Prosaiska Eddan
 Saxo Grammaticus
Poetiska Eddan
 Ull (textilfiber)
 Bökstastenen

Referenser

Gudar i nordisk mytologi
Ulysses

Ulysses kan syfta på:

 Ulysses – det romerska namnet på Odysseus
 Odysseus (roman) – en bok av James Joyce (engelska: Ulysses)
 Ulysses (rymdsond) – en rymdsond
 Ulysses, Kansas – en stad i Grant County
 Kvarteret Ulysses – ett kvarter i Gamla stan, Stockholm
 5254 Ulysses – en asteroid
Umngoma

Umngoma är den första människan i mytologin hos det östafrikanska Vugusufolket i Kenya.

Se även
 Malava
 Mytologi: Första mannen

Afrikansk mytologi
Första människan-mytologi
Ungud

Ungud (”regnbågsormen”) är en gestalt i Oceaniens mytologi hos urinvånarna i Australien som påminner om Midgårdsormen i nordisk mytologi. 

Aboriginerna tänker sig Ungud som en orm som lever i underjorden och i vattendrag. Samma gestalt kallas hos vissa stammar Kaleru eller Wanambi och tycks ibland liktydigt med drömtiden, aboriginernas term för den mytologiska forntiden då världen skapades av mystiska väsen.

Oceansk mytologi
Unkulunkulu

Unkulunkulu är en anfadersgestalt och skapelsegud i mytologin hos Zulu- och Ndebelefolken i södra Afrika.

Unkulunkulu hör hemma i en mycket avlägsen forntid och sägs ha skapat den sociala ordningen i världen. Själv ska han ha skapats ur en trädstam innan han själv skapade allt annat liv.

Se även 
 Bantufolk
 Övergudar

Referenser 

Gudar i afrikansk mytologi
Skapelsegudar