kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ingrid Dahlberg

Ingrid Margareta Dahlberg, född 12 december 1941 i Vetlanda i Jönköpings län, är en svensk journalist, dramatiker, regissör, TV-producent, fd Dramatenchef och landshövding.

Biografi
Ingrid Dahlberg tog studenten 1961 varpå hon studerade vid Bar-Lock-institutet i Stockholm och Lindenwood College i USA. 1963 anställdes hon vid Sveriges Television, där hon först var scripta och sedan dokumentärfilmare på samhällsredaktionen.

Hon började skriva dramatik och som en följd därav gick hon över till dramaredaktionen där hon gjorde karriär. Den 1 juli 1983 efterträdde hon Bengt Lagerkvist som konstnärlig ledare för TV1-teatern. Den 1 september 1985 efterträdde hon Ingemar Leijonborg som chef för TV1 Fiction. I oktober 1986 utsågs hon till chef för nya Kanal 1:s dramaavdelning som stod för SVT:s dramaproduktion i Stockholm. Under hennes tid på den posten var hon producent för prisbelönta "Den goda viljan" som regisserades av Bille August efter manus av Ingmar Bergman. Hon ledde också en kontroversiell satsning på TV-serier av följetongskaraktär med en större mängd avsnitt producerade till lägre kostnad, så kallade såpoperor.

Dahlberg ledde Kanal 1 Drama fram till 1996 när hon utsågs till chef för Kungliga Dramatiska Teatern. Hon tillträdde denna tjänst den 1 oktober samma år. Hon lämnade denna tjänst 2002 och blev därefter landshövding i Dalarnas län under tiden 2002–2006. Hon utsågs till VD för Stiftelsen Ingmar Bergman 2008 där numera Jan Holmberg är VD sedan 2010.

En rad styrelseuppdrag har det även blivit, bland annat som ordförande i Skansen, Svensk Scenkonst (branschorganisation för arbetsgivare inom musik, dans och teater) (2007–), Sparbanksstiftelsen Dalarna och Sparbanksstiftelsernas Förvaltnings AB samt som styrelseledamot i Sveriges Dramatikerförbund (1981–1983), Filmfonden B2, Svensk Filmindustri, TV 4, Operahögskolan och Oscarsteatern.

Sparbanksstiftelses kris
Sparbanksstiftelsernas Förvaltnings AB var en av Sveriges största bidragsgivare (flera hundra miljoner kronor per år) till folkrörelsen. Beslutet 2008 under Ingrid Dahlbergs ordförandeskap att delta i nyemissionen i Swedbank med lånade pengar från bl.a. Folksam ledde till att stiftelsen avvecklades efter att ha förlorat miljarder kronor i en av de största finanskrascherna i Sveriges historia.

Familj
Ingrid Dahlberg är sedan 1974 gift med fotografen Roland Lundin (född 1941) och har tre barn.

Hon är dotter till folkskollärare Ragnar Dahlberg och hushållslärare Betty, ogift Johnsson.

Filmografi

Regi   
1975 – Vem var Axel Wenner-Gren?
1973 – Affären Enbom

Manus
1973 – Affären Enbom

Producent
1996 – Enskilda samtal (TV) 
1996 – Jerusalem
1995 – Rucklarens väg (TV) 
1995 – Tribunal (TV) 
1995 – Svinet (TV) 
1992 – Den goda viljan

Referenser

Externa länkar
Ingrid Dahlberg på Svensk filmdatabas.

Kvinnor
Svenska filmproducenter
Svenska TV-regissörer
Landshövdingar i Dalarnas län
Födda 1941
Levande personer
Svenska teaterchefer
Personer från Vetlanda
Svenska journalister under 1900-talet
Birgitta Englin

Ingrid Birgitta Englin, född 21 november 1958 i Lit, Jämtlands län, är en svensk teaterdirektör, skådespelare och teaterregissör.

Biografi
Englin studerade vid scenskolan i Göteborg 1979-1982. Efter studierna har hon varit verksam som både skådespelare och regissör vid bland annat Upsala Stadsteater, Stockholms Stadsteater och Dramaten. Hon var VD för Riksteatern mellan åren 2005-2013. Hon tilldelades Svenska Dagbladets Thaliapris 2001 samt Expressens teaterpris. Bland uppsättningar hon regisserat märks Elektra, Medea och I väntan på Godot.

Filmografi

Teater

Roller (ej komplett)

Regi (ej komplett)

Priser och utmärkelser 
 2005 – Årets väckarklocka
 2001 - Svenska Dagbladets Thaliapris
 2001 -  Expressens teaterpris En bit av Georgs hatt

Referenser

Externa länkar
 
  

Svenska teaterregissörer
Svenska skådespelare
Kvinnor
Födda 1958
Levande personer
Personer från Lits socken
Flishult

Flishult är en herrgård i Näsby socken i Vetlanda kommun vid sjön Flögens västra strand. En allé leder fram till gårdens huvudbyggnad, ett corps de logi i empirstil uppförd 1851 av dåvarande ägaren J.M. Svensson. Huvudbyggnaden är omgiven av en park med två flyglar som ligger i direkt anslutning till sjön Flögen. Ett äldre sädesmagasin finns på gården. Runt gården ligger vidsträckta öppna fält, där bland annat åkrarna uppe på Kalkaby är framträdande. Kalkaby utgörs av ett större åkerkomplex samt ett par torp, varifrån bara grunderna finns kvar. Sydväst om gården finns ett stort gravfält med två stora rösen. På gården finns ytterligare två gravfält från yngre järnålder.

Under 1500-talet och 1600-talet var Flishult en sätesgård, ägd av en frälseätt med en halv hjort i vapnet, som senare har kommit att kallas Halvhjort av Flishult.

Bland senare ägare märks grosshandlaren Johan August Holmström, vars dotter Nannie gifte sig med Gottfrid Fallenius, innehavare av Boo säteri i samma socken, och son till godsägaren Carl Wilhelm Fallenius på Hällinge säteri.

Referenser

Herrgårdar i Småland
Byggnader och anläggningar i Vetlanda kommun
Tenorhorn

Tenorhorn är ett bleckblåsinstrument. Ungefär som en tuba i tenorläge. Stäms i Bb eller C. Används mest i militärmusik. Brassbandets ungefärliga motsvarigheter är Baryton och Eufonium.

Se även
Baryton
Eufonium
Lista över musikinstrument

Bleckblåsinstrument
Raksta

''Denna artikel handlar om en tätort i Tyresö kommun i Södermanland. För tätorten i Arvika kommun i Värmland, se Rackstad.

Raksta är en ort i Tyresö kommun, Stockholms län. 2015 växte Raksta tätort samman med Stockholms tätort.

Historia
Raksta, som i skriftliga handlingar omtalas första gången 1562, var ursprungligen ett torp under Tyresö slott.

Befolkningsutveckling

Se även
Tyresö socken

Noter 

Orter i Tyresö kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Ramstalund

Ramstalund är en tätort i Uppsala kommun och kyrkbyn i Ramsta socken belägen cirka 15 km sydväst om Uppsala utefter riksväg 55.

På orten finns Ramsta kyrka, Ramsta skola (med förskola, fritids och årskurserna 1–6), bygdegård, pizzeria, mack samt i den gamla butiken en ridsportbutik.
I Ramstalund finns även bussbolaget Högbergs Buss, som bland annat kör skolbusslinjer till Ramsta skola. 

Tidigare har tågen på Uppsala–Enköpings Järnväg stannat på stationen Navestabro en bit från byn, men järnvägen revs 1983 - 1984.

Befolkningsutveckling 
År 1990 avgränsades bebyggelse till en småort med benämningen Ramstalund + Navesta men sedan år 1995 räknas den som en tätort.

Se även 
 Navestabro
 Ramsta socken

Noter/Källor 
SCB

Externa länkar 
Ramsta skolas webbplats

Orter i Uppsala kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Ransta, Sala kommun

Ransta är en tätort i Sala kommun, ungefär 15 kilometer söder om Sala.

Samhället
Ransta är Sala kommuns största satellitort. Orten har en förskola, skola (F-6), bibliotek, livsmedelsaffär, flera mindre företag, deltidsbrandkår, idrottsanläggningen Mullevi och ett rikt föreningsliv med bland annat idrottsföreningar, bygdegårdsförening och PRO.

Ransta har en järnvägsstation för Uven-tåget på järnvägslinjen Sala-Oxelösund tidigare Sala–Tillberga Järnväg. Det finns även bussförbindelser med Sala och Västerås.

Person från Ransta
Per Larsson (1666-1736), riksdagsledamot för bondeståndet och ståndets talman vid Riksdagen 1726–1727.

Befolkningsutveckling

Se även 
 Kumla socken

Noter 

Orter i Sala kommun
Tätorter i Sverige
Rappestad

Rappestad är en tätort i Linköpings kommun och kyrkby i Rappestads socken beläget tio kilometer väster om Linköping. Genom Rappestad flyter Lillån.

Historia
Villasamhället Rappestad är uppfört på torpet Lövhagens mark som exploaterades av kommunen under 1960-talet.

Befolkningsutveckling

Samhället
Rappestads kyrka ligger här.
En ridskola finns vid Fågelbergs Södergård.

Personer från orten
Vid Rappestads kyrka hade konstnären Johan Winberg sin ateljé, som fortfarande finns bevarad. Winberg ritade kyrkans gravkapell, som byggdes under 1950-talet.

Noter 

Orter i Linköpings kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Resarö

Resarö är en tätort och en 4 kilometer lång ö i Österåkers socken i Vaxholms kommun.

Historia
År 1903 grundade häradshövdingen och advokaten Birger Svenonius villaområdet Ytterbystrand. Här byggdes också tennisbanor, badhus med herr- och damavdelning samt hopptorn, ett societetshus och en kinesisk paviljong. Idag finns bara paviljongen kvar som används som biograf. 

Resarö hyser idag lämningar av Ytterby gruva, där flera grundämnen upptäckts:
 Yttrium (av Ytterby)
 Ytterbium (av Ytterby)
 Terbium (av Ytterby)
 Erbium (av Ytterby)
 Holmium (av Holmia, det latinska namnet på Stockholm)
 Skandium (av Skandinavien)
 Tulium (av Thule, det latinska namnet på Skandinavien)
 Gadolinium (efter Johan Gadolin)
 Tantal (efter den grekiska mytologiska figuren Tantalus )

I hela världen är Ytterby den enskilda plats där flest grundämnen har upptäckts. Lokala initiativ pågår för att uppmärksamma detta och att göra Ytterby gruva till ett mer besökt besöksmål. 

I slutet på 1900-talet genomgick Resarö en förvandling från sommarö till villaförort med ett ökande antal permanentboende.

Befolkningsutveckling 
År 1990 avgränsade SCB en småort med benämningen Resarö på den västra delen av ön. Den omfattade 83 hektar och hade då 263 invånare. Till avgränsningen 5 år senare hade småorten upphört och ingår sedan dess numera i tätorten. Detta är även förklaringen till tätortens markanta ökning i yta 1995 jämfört med 1990.

Se även 
Resarö kapell

Noter

Vidare läsning 
Maj Odelberg: Resarön - bondebygd, sommarparadis, förort, 1987.

Externa länkar

Orter i Vaxholms kommun
Öar i Vaxholms kommuns skärgård
Orter i Stockholms skärgård
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Riala

Riala är en tätort i Norrtälje kommun och kyrkbyn i Riala socken.

Befolkningsutveckling

Samhället
I byn ligger Riala kyrka, en skola och en idrottshall. Det har även funnits en affär med bensinmack, men den är nu nerlagd.
Det har funnits 5 affärer, i Uddeby, Eneby, Ekeby, Rumsättra varav 1 med bensinmack.

Idrott
Riala GOIF heter en av ortens idrottsföreningar. Den andra föreningen är Roslags Länna IF, och för den tävlade ortens store man Björn Lind.

Riala i musiken
Riala figurerar i melodin "Rialajazzen", komponerad 1928 av Helge Lindberg till en av Ernst Rolfs revyer.

Se även 
 Riala församling
 Åkers skeppslag

Referenser 

Orter i Norrtälje kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Ringarum

Ringarum är en tätort i Valdemarsviks kommun i Östergötlands län och kyrkby i Ringarums socken.

Ringarum är beläget vid E22:an mellan Söderköping och Valdemarsvik i sydöstra delen av Östergötland.

Historia 
En äldre medeltida kyrka ersattes 1777 med nuvarande Ringarums kyrka. När järnvägen mellan Söderköping och Valdemarsvik blev klar 1906 växte ett samhälle upp runt Ringarums järnvägsstation i närheten av kyrkan. Samhällets kommers blomstrade i mitten av 1900-talet, liksom i andra små svenska orter, men den lokala handeln har minskat. Järnvägen lades ned 1966.

Ringarums hembygdsförening bildades 1933.

Befolkningsutveckling

Näringsliv 
Norrköpings enskilda bank etablerade ett kontor i Ringarum under 1916. Denna bank övertogs ett decennium därefter av Östgöta enskilda bank. Även Valdemarsviks sparbank hade ett kontor i Ringarum. Båda dessa kontor lades senare ner. Sparbanken lade ner under 2000-talets första decennium

Personer med anknytning till orten 
 Edvard Andersson, lantbrukare och politiker
 Georg Blomstedt, skådespelare
 Bengt Edlén, professor i fysik
 Håkan Edlén, flöjtist och musikproducent
 Margareta af Forselles, kvinna som mördades på 1960-talet
 Sven Hansson i Torp, lantbrukare, mejerist och politiker
 Gottfrid Holde, skådespelare
 Alfred Kämpe, författare och tidningsman
 Oskar Nilsson, ryttare och olympisk bronsmedaljör 1920
 Ivar Nilzon, lantbrukare och centerpartistisk politiker
 Svante Påhlson, militär, företagsledare och konstmecenat
 Åke Rusck, ingenjör, ämbetsman och företagsledare
Daniel Hermansson, poddare

Källor 

Orter i Valdemarsviks kommun
Tätorter i Sverige
Rixö

Rixö är en ort i Lysekils kommun, belägen vid Brofjorden, sydväst om tätorten Brastad. Orten växte fram som ett stenhuggerisamhälle på 1800-talet, men stenindustrin är nu sedan länge borta. Verksamheten startades på tyskt initiativ och drevs av Skandinaviska Granit AB 1875-1964. Det mesta av stenen gick på export främst till Tyskland för byggandet av Autobahn, men även till Argentina och byggnationer i Sverige.  2018 är endast en mindre del av stenbrottet igång. 

I fjorden, mitt emot Rixö ligger Ryxö naturreservat vilket omfattar hela ön Ryxö.

Administrativ historik
Bebyggelsen var till 2010 av SCB avgränsad till en tätort med tätortkod T4540 där även bebyggelse norr om orten ingick (Vindbräcka). 2015 räknades området som en del av tätorten Brastad. 2015 avgränsades bebyggelsen orten tillsammans med området Ryk söder därom  till en tätort betecknad Rixö och Ryk med tätortskod T4318, där dock området Vindbräcka inte ingick utan kvarstod i tätorten Brastad

Befolkningsutveckling

Se även
Brastads socken

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 

Orter i Lysekils kommun
Tätorter i Sverige
Rockhammar

Rockhammar är en tätort i Lindesbergs kommun med anor från 1500-talet. Sverkestaån rinner genom Rockhammar.

Historia 
På papperet och på kartan finns Rockhammar sedan 1548, då Gustav Vasa anlade Stensta bruk. Därmed började Rockhammars storhetstid.

Redan på 1550-talet kunde Stensta, utanför Rockhammar, framställa stål. Stensta blev det bruk i Sverige som först av alla kunde framställa plåt, som användes främst till bösspipssmide och harnesktillverkning. 

Rockhammar utvecklades till ett storföretag som drev ett tiotal hammarverk och ägde skogar och gruvrätter långt norröver för att tillförsäkra sig leveranser av träkol och malm. Vedevåg och Rockhammar samarbetade en längre tid. Man kan säga att från dessa trakter kom i stort sett alla kanonkulor som gick åt under alla stormaktskrigen. Dessa leveranser tillsammans med de bördiga jordbruken gjorde Fellingsbro socken till en av de rikaste i landet, vilket kyrkan bär vittne om, ty den är jämte Svärdsjös en av de två största landskyrkorna i Sverige.

Vid förra sekelskiftet lades järnbruket ned. Rockhammar levde dock vidare som en trä- och pappersindustri som under 1900-talet.

Befolkningsutveckling

Näringsliv
Rockhammars Bruk AB är idag en del i Billerud Korsnäs AB och har en produktionskapacitet på 140 000 ton mekanisk massa (CTMP).

Se även
Fellingsbro socken

Källor

Externa länkar 
Rockhammar.nu – Informationsplatsen för Rockhammarsbygden

 

Orter i Lindesbergs kommun
Svenska järnbruk
Tätorter i Sverige
Ronnebyhamn

Ronnebyhamn (även Ronneby hamn) är en tätort i Ronneby kommun i Blekinge län. Orten ligger vid Ronnebyåns utlopp i Östersjön.

Befolkningsutveckling

Se även
Ronneby socken

Noter 

Orter i Ronneby kommun
Tätorter i Sverige
Rosenlund

Rosenlund är en tätort i Tranemo kommun.

Befolkningsutveckling

Se även
Tranemo socken

Noter 

Orter i Tranemo kommun
Tätorter i Sverige
Rossön

Rossön (ångermanländska [rɔsːøːə̆n̠]) är en tätort i Bodums distrikt i Strömsunds kommun och kyrkbyn i Bodums socken, belägen cirka 45 km öster om Strömsund. Länsväg 346 går genom orten, som ligger invid Bodumsjön som ingår i Fjällsjöälvens vattensystem.

Orten ligger i Ångermanland, och sedan 1974 i Jämtlands län

Historia
Rossön var 1863–1951 centralort i Bodums kommun.

Befolkningsutveckling

Samhället

I Rossön ligger Bodums kyrka. I den östra delen av samhället ligger Rossön station som var en station längs med tvärbanan Hoting–Forsmo.

Stenåldersmuseet i Rossön har en samling med flera hundra artefakter. Föremålen är insamlade av paret Eian och Rudolf Hansson och är upphittade främst i närområdet. 

Det finns även en 9-håls golfbana på orten.

Kända personer från bygden 

 Eric Gnista – bildkonstnär och skulptör
 Adolf Wiklund – skidskytt
 Sigvard Jonsson – längdskidåkare
 Kjell Höglund – sångare och låtskrivare
 Robin Bryntesson – längdskidåkare

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar 
 Rossöns webbplats 
Rossön - 18 mil stränder

Orter i Strömsunds kommun
Tätorter i Sverige
Rosvik

Rosvik är en tätort i Piteå kommun i Norrbottens län. Rosvik ligger där Rosån mynnar ut i Bottenviken mellan Luleå och Piteå.

Historia 
Man vet att människor har bott i trakterna kring Rosvik i över fyratusen år - stenrösen finns ännu kvar från yngre stenåldern. Byanamnet Rosvik uppkom dock betydligt senare. Första gången det nämndes i skrift var år 1465. Namnet stavades då "Rodzwigh", och tros betyda "den lugna viken". Ännu 1539 stavades bynamnet "Rodswigh" vilket var i landskapshandlingen för Västerbottens län.

Befolkningsutveckling

Samhället
Här finns Rosviks kyrka, obemannad bensinstation (OKQ8), livsmedelsbutik (Konsum), bibliotek, ishall, cateringverksamhet, frisersalong, restaurang och en thaimatsvagn.

Det finns två förskolor och en skola med årskurs 1-6 i Rosvik. 

Rosvik har en småbåtshamn med tillgång till skärgården och en hamn för lite större båtar finns på Trundön.

Rosvik blev vald till årets by i Piteå kommun år 2011.

Näringsliv
Det finns ca 60 verksamma företag i Rosvik.

Idrott
Idrottsföreningen Rosvik IK finns här

Se även
Norrfjärdens socken

Referenser

Noter

Externa länkar 
Rosvik.nu (Rosviks Officiella hemsida)
Royal - Folkets Hus i Rosvik 
 Rosvik IK (Rosviks Idrottsklubb)

Orter i Piteå kommun
Tätorter i Sverige
Roteberg

Roteberg är en tätort i Ovanåkers kommun, Gävleborgs län.

Befolkningsutveckling

Se även
Ovanåkers socken

Noter 

Orter i Ovanåkers kommun
Tätorter i Sverige
Rottneros

För företaget, se Rottneros AB.

Rottneros är en tätort i Sunne kommun.

Den intilliggande älven Rottnan hade förr tre fall strax innan mynningen i Mellanfryken, varav det största Rottnafallet hade en fallhöjd på cirka 26 meter. Fallen är sedan lång tid utbyggda för vattenkraft.

Etymologi 
Namnet på orten (Rotnaroos 1435) kommer av det fornsvenska Rotnar, som är genitiv av Rotn (älven Rottnan). Dess namn betyder "den rytande". Efterledet os betyder "åmynning". Rottneros är alltså ett namn för "rytande os", d.v.s. Rottnaälvens rytande mynning ut i Fryken.

Befolkningsutveckling

Byggnader

Herrgården 

Rottneros herrgård stod modell för Ekeby i Gösta Berlings saga.

Stamfrändemonumentet 
I Rottneros står Stamfrändemonumentet, rest för att minnas dem som invandrat till Värmland från Finland och de värmlänningar som utvandrat till Nordamerika. Monumentet är en relief i granit föreställande en karta över Värmlands landskap med inskriptionen TILL HUGFÄSTANDE AV SAMBANDET MED STAMFRÄNDER VÄSTANHAVS OCH ÖSTANHAVS, en örn av brons sitter på toppen av monumentet. Såväl granitreliefen som bronsörnen är gjord av den finländske konstnären Jussi Mäntynen och invigdes den 22 juni 1953.
Monumentet står uppställt i Rottneros utmed väg E45, Inlandsvägen utanför Sunne i Värmland.

Den dåvarande ägaren till Rottneros bruk, Svante Påhlson, beställde och bekostade monumentet. Vid den stora och påkostade invigningen närvarade bland annat Finlands minister i Sverige samt USA:s ambassadör och landshövding Acke Westling.

Sveriges två senaste regenter har på sina eriksgator besökt och skrivit sina namn på monumentet, Gustaf VI Adolf den 27 juni 1953 och Carl XVI Gustaf den 11 september 1974.

Näringsliv 
De så kallade Rottnerosverken anlades ursprungligen som stångjärnsverk av Johan Börjesson Carlberg 1633. Verksamheten förändrades till papperstillverkning i slutet av 1800-talet och idag är Rottneros AB en börsnoterad koncern med två massabruk. I närheten av massabruket ligger Rottneros järnvägsstation.

Se även 
Rottneros Park
Sunne socken
 Brukspatron Jonas Bratt på Rottneros

Noter

Externa länkar 
Gamla bilder på Rottnans fall

Orter i Sunne kommun
Tätorter i Sverige
Rumskulla

Rumskulla är en småort, tillika kyrkort i Rumskulla socken i Vimmerby kommun, Kalmar län.

Rumskulla har en skola. 

Rumskulla hade under mitten av nittonhundratalet två affärer, en Konsumaffär och en Icaaffär. Konsumaffären lades ner först och blev privatbostad, Icaaffären fanns i byn fram till slutet av 1990-talet, då affären lades ner. Andra personer försökte med att driva en affär för dagligvaror, men det bar sig inte och nu har inte Rumskulla någon mataffär. 

Rumskulla kyrka ligger centralt i samhället, vilket i övrigt passeras av vandringsleden Sevedeleden.

Se även
 Katthult
 Rumskullaeken

Källor

Externa länkar
 Rumskulla Hembygdsförening

Orter i Vimmerby kommun
Småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Kalmar län
Runemo

Runemo är en tätort i Ovanåkers kommun.

Befolkningsutveckling

Näringsliv
I Runemo ligger förpackningsföretaget NEFAB.

Se även
Alfta socken

Noter 

Orter i Ovanåkers kommun
Tätorter i Sverige
Runtuna

Runtuna är en Småort (före 2020 tätort) i Nyköpings kommun och kyrkbyn i Runtuna socken.

Ett par kilometer nordost om huvudbebyggelsen ligger Runtuna kyrka.

Befolkningsutveckling

Samhället
Mitt i orten ligger Skälbykyrkan som är ortens frikyrka. I Runtuna ligger även Dammlötsskolan, som invigdes i början av 1970-talet.

Näringsliv
Runtuna Kvarn är fortfarande i bruk. Kvarnen byggdes 1936 och är en elektriskt driven valskvarn där man maler och rensar utsäde. Man har sedan länge inriktat sig på att förädla och sälja ekologiska produkter. Kvarnen är en av få kvarvarande i länet.

Idrott
Runtuna IK är ortens idrottsförening och har huvudsakligen  fotboll på programmet. Klubben bildades 1943 och fotbollslaget ligger i division 4. Hemmamatcherna spelas på Runavallen.

Se även 
 Runtuna socken

Källor 

Orter i Nyköpings kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Småorter i Sverige
Rusksele

Rusksele ( umesamiska Ruasskuo, sydsamiska Råaskoe,), är en tätort vid Vindelälvens strand i Lycksele kommun.

Befolkningsutveckling

Samhället
Företagen är många och det finns även skola, förskola, restaurang och äldreboende.  Samhället har även ett rökeri och ett snickeri.

Källor

Noter

Se även 
Lycksele socken
Ruskträsk

Externa länkar 
Rusksele.se (lokal webbplats)
http://www.restaurang363.se/ (Byns restaurang)

Orter i Lycksele kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Rydal

Rydal är en tätort i Marks kommun, Västra Götalands län (Västergötland) belägen vid ån Viskan cirka sju kilometer norr om centralorten Kinna vid den tidigare sträckningen av riksväg 41.

Historik
Vid Viskan anlade Sven Erikson 1834 tillsammans med grosshandlaren J. Francke och köpmannen J. C. Bäfverman Rydboholms Konstväfveribolag (från 1847 Rydboholms Väfverifabrik), vilket var Sveriges första mekaniska bomullsväveri, samt 1853 Rydahls Manufaktur, ett mekaniskt bomullsspinneri. Detta var i produktion fram till år 2004. Här byggdes också Rydals vattenkraftstation, som var Sveriges första vattenkraftverk och som togs i drift 1882. Det producerade elektrisk ström för belysning i spinneriet, den första elektriska belysningen inomhus i landet. Orten har en väl bevarad bruksmiljö och räknas som ett minnesmärke över industrialismens genombrott. 

Den 1 januari 1969 överfördes från Viskafors landskommun och Seglora församling till Kinna köping och Kinna församling ett område med 483 invånare och omfattande en areal av 2,61, varav 2,60 land. I området ingick hela tätorten Rydal.

Befolkningsutveckling

Samhället
Rydals museum visar bland annat levnadsvillkoren för textilarbetarna i gångna tider.

Noter

Vidare läsning

Se även
Kinna socken
Rydals vattenkraftstation
Seglora socken

Externa länkar 
 Marks kommun: Rydals museum

Tätorter i Sverige
Orter i Marks kommun