kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ärla

För fågelarten, se ärlor.

Ärla är en tätort i Ärla socken i Eskilstuna kommun, belägen cirka 20 kilometer sydost om Eskilstuna.

Befolkningsutveckling

Samhället 
I Ärla samhälle finns en låg- och mellanstadieskola och ett äldreboende, Ärlagården, som drivs av kommunen. 

Serviceutbudet består av Coop, Löta handelsträdgård, vårdcentralsfilial och en pizzeria. Den tidigare spelbutiken är stängd.  

Pingstkyrkan finns belägen i samhället.

Här finns också ett kommunalt räddningsvärn. Brandstationen har en släckbil och ett mindre fordon för första insatsperson som till viss del även kan utgöra räddningsledare. Stationen drevs tidigare som en frivillig brandkår och innan det som en deltidsbrandstation.

Orten hade tidigare en järnvägsstation som blev nedlagd 1994 ner när Svealandsbanan ändrade bansträckningen. Det f.d. stationshuset inrymmer nu förutom privatbostäder även en pizzeria. Från järnvägsstationen gick även ett stickspår, några hundra meter långt, österut till ett grustag. Den tidigare banvallen till Eskilstuna är sedan 2015 upprustad till gång-/cykelbana och ridled.

Ärla Vägförening har sedan Lantmäteriförrättningen 2005 väghållaransvar för de enskilda vägarna i Ärla.

Ärla Byaråd är en ideell, allmännyttig förening som arbetar för Ärlabygdens utveckling.

Idrott 

Bland föreningar finns Ärla IF (fotboll, friidrott, orientering och skidåkning)och Ärlaortens Ryttarförening.

Se även 
Ärla kyrka som ligger 7 km från samhället längs med Riksväg 53.

Noter 

Orter i Eskilstuna kommun
Tätorter i Sverige
Borsökna

Borsökna är en bebyggelse som huvudsakligen ingår i tätorten Eskilstuna i Eskilstuna kommun. 

Borsökna ligger i Gillberga socken vid Borsöknasjön, som tidigare varit en reservvattentäkt. Större delen av området ingår sedan 2010 i tätorten Eskilstuna. Den västra delen av Borsökna var dessförinnan en separat tätort, Västra Borsökna. I den södra delen av Borsöknaområdet ligger småorten Hyndevad som före 2010 av SCB benämndes Borsökna + Hyndevad.

Namnet syftar på en gård som tidigare låg väster om Borsöknasjön, i Gillberga socken. Borsökna omtalas i skriftliga handlingar första gången 1244 Men gården är betydligt äldre. Området ligger inom ett område som utgjort en tätbefolkad bygd under bronsåldern. Norr om Borsöknasjön  vid byn Berga i vad som då var Floda socken finns ett egenartat gravfält med fyra eller fem så kallade Brobyhus, uppkallade efter liknande hus påträffade i Broby i Uppland. Bebyggelsen i området har funnits kvar.

Här finns en av kommunen driven badplats.

Befolkningsutveckling

Bilder

Referenser 

Orter i Eskilstuna kommun
Tidigare småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Södermanlands län
Stiftpenna

En stiftpenna är en blyertspenna med lösa stift som uppfanns ungefär samtidigt av amerikanen Charles R. Keeran och japanen Tokuji Hayakawa. 

Keeran uppfann sin penna Eversharp 1913 och fick patent på den 1915.

Tokuji Hayakawa (1894-1980) uppfann en stiftpenna år 1915, som han kallade Ever-Ready Sharp Pencil. Tokuji Hayakawa sålde patenträttigheterna 1923 till ett företag i Osaka och började kort tid senare att tillverka radioapparater och lade därigenom grunden till det som kom att bli det framtida elektronikföretaget Sharp.

Externa länkar

A Tale of Two Pencils: Keeran's Eversharp & Hayakawa's Ever-Ready Sharp
Sharp Corporation, Ever-Sharp, officiell webbplats

Skrivdon
Eklången

Eklången är en småort i Eskilstuna kommun belägen i Ärla socken vid västra delen av sjön Eklången.

Här fanns tidigare en station längs Norra Södermanlands järnväg.

Eklången har uppmärksammats flera gånger för att ha ovanligt varmt väder.

Eklången omfattar cirka 50 bofasta hushåll och cirka 50 sommargäster.

Eklången har en egen brädsåg.

Noter

Externa länkar
Eklångens webbplats 
Eklångens station

Orter i Eskilstuna kommun
Småorter i Sverige
Kullersta

Kullersta är en del av en tätort i Eskilstuna kommun av SCB benämnd Kullersta, Kolsta och Hensta. Den omfattar bebyggelse i Vallby socken i och omkring ett antal sommarstugeområden utmed Mälarens strand med en ökande andel åretruntboenden. Kullersta sand är en badplats vid Mälarens största fjärd Blacken.

Före 2015 var en del av bebyggelsen i tätorten klassad som en småort med namnet Grundby sand-Kullersta sand.

Historia 
Kullersta by är belagd sedan medeltiden, och utgjorde fram till reformationen klosterjord. Med tiden kom byns bönder att köpa loss sin mark och vid 1800-talets början bestod Kullersta by av fyra gårdar med sammanlagt ¾ mantal blandad bruksjord, samt ett soldattorp för vilket byn tjänade som rote. I anslutning till soldattorpet fanns även ett så kallat undantagshus som skulle tjäna som pensionärsboende för en pensionerad soldat. 

Byn undergick år 1825 ett storskifte och år 1862 genomfördes även laga skifte i byn. Som så ofta blev faller i samband med laga skifte beslutades det att byns minsta gård, Grindgården, skulle monteras ner och återuppföras i utkanten på byns ägor för att på så vis göra det lättare att ge varje gård sammanhängande ägor. Grindgården går fortfarande att se längsmed vägen mellan Kullersta och Grundby, med det gamla gårdsnamnet på en skylt över förstukvisten.

Samtliga de fyra ursprungliga gårdarna i byn finns bevarade, även om två av dem genomgått omfattande modernisering under 1900-talet. Även ett par av de byggnader som hörde samman med det gamla soldattorpet finns kvar, trots omfattande ombyggnationer. Under 1900-talet kom byns marker att i allt större utsträckning disponeras för sommarboställen. Det första av dessa var troligtvis det ännu bevarade jugendinspirerade hus som uppfördes nära Mälarens strand av fabrikören Gottfrid Larsson från Eskilstuna, på mark han köpt av kullerstabonden Olof Alfred Tell år 1902. Många andra fritidsbostäder tillkom under 1900-talet, i huvudsak uppförda på ofri grund på mark arrenderad från de lokala bönderna. Många av dessa bostäder har sedermera friköpts, och ett ökande antal friköpta permanentbostäder har även tillkommit. Denna utveckling har varit särskilt tydlig efter att en detaljplan för området togs fram 2015.

Befolkningsutveckling

Källor

Lantmäteriet, Akt nr 04-VAY-365, år 1902
Kungliga Lantmäteristyrelsen, Akt nr. C90 -11:3 

Orter i Eskilstuna kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Hammarby

Hammarby kan avse:

 Hammarby, Nora – ett bruk och en herrgård vid Järleån, öster om Nora
 Hammarby, Sandvikens kommun – även kallad Gästrike Hammarby, ort i Sandvikens kommun
 Hammarby, Södertälje kommun – en av SCB avgränsad och namnsatt småort i Mörkö socken i Södertälje kommun
 Hammarby, Västerås – en stadsdel i Västerås

Eskilstuna kommun 
 Hammarby socken, Södermanland – en socken i Södermanland ingick i Österrekarne härad
 Hammarby landskommun, Södermanlands län – en tidigare kommun i Södermanlands län 1863–1951
 Hammarby församling, Strängnäs stift – en tidigare församling i Strängnäs stift i Eskilstuna kommun –1995
 Hammarby kyrka, Södermanland – en kyrkobyggnad i Kafjärdens församling, Eskilstuna kommun
 Hammarby, Eskilstuna kommun – en småort i Eskilstuna kommun i Södermanlands län och kyrkbyn i Hammarby socken

Stockholms län 
 Hammarby sjö – en sjö i Stockholm mellan stadsdelarna Södermalm och Södra Hammarbyhamnen
 Hammarby sjöstad – ett Stockholm innerstads byggnadsprojekt som består av flera olika områden runt Hammarby sjö
 Hammarby sjöstadsverk – ett mindre reningsverk som ligger i anslutning till Henriksdals reningsverk
 Hammarby, Stockholm – ett område söder om Hammarby sjö i sydöstra Stockholm
 Hammarby gård - Gården som gav upphov till Hammarby i Stockholm
 Hammarbyhamnen – ett hamnområde i södra Stockholm
Hammarby stadsdelsområde fanns 1997 och 1998
 Hammarbyhöjden – en stadsdel i södra Stockholm
 Hammarby gård, Botkyrka kommun – en gård väster om Botkyrka kyrka

Norrtälje kommun
 Hammarby, Länna – en by i Länna socken
 Hammarby, Älmsta – en del av Älmsta

Upplands Väsby kommun
 Hammarby socken, Uppland – en socken i Uppland ingick i Vallentuna härad
 Hammarby landskommun, Stockholms län – en tidigare kommun i Stockholms län 1863–1951
 Hammarby församling, Stockholms stift – en församling i Sollentuna kontrakt i Stockholms stift
 Hammarby kyrka, Uppland – en kyrkobyggnad i Uppland
 Hammarby distrikt – ett distrikt i Upplands Väsby kommun och Stockholms län 2016–

Uppsala kommun
Hammarby by – en by i Uppsala kommun Vaksala socken
Hammarby östra – en ort i Uppsala kommun, Vaksala socken, belägen på byns östra ägor vid torpen Liljenberg och Furuhöjd (av SCB tidigare kallat Hammarby)
Hammarby, Bondkyrka – en by i Bondkyrka socken, Uppsala kommun.
Linnés Hammarby – det gods där Carl von Linné bodde, Danmarks socken, Uppsala kommun.
Hammarby, Rasbo – en by i Rasbo socken, Uppsala kommun
Hammarby, Björklinge – en by i Björklinge socken, Uppsala

Sport
 Hammarby IF – en idrottsförening med säte i Stockholm
 Hammarby IF Bandyförening – bandysektionen inom idrottsföreningen Hammarby IF
 Hammarby IP – en idrottsplats på Södermalm i Stockholm
 Hammarby Speedway – en tidigare speedwayklubb i Stockholm
Lilla Munkhammar

Lilla Munkhammar är en tidigare småort i Eskilstuna kommun, Södermanlands län belägen i Tumbo socken vid Mälaren väster om Kvicksund. Från 2015 ingår området i Kvicksunds tätort.

Noter

Orter i Eskilstuna kommun
Tidigare småorter i Sverige
Lövhulta

Lövhulta är en småort i Eskilstuna kommun, Södermanlands län. Lövhulta ligger i Hammarby socken strax väster om småorten Hammarby. Småorten ligger på västra sidan om Mälarvägen som leder norrut mot Sundbyholm.

Noter

Orter i Eskilstuna kommun
Småorter i Sverige
Mälarbaden

Mälarbaden är en bebyggelse i Eskilstuna kommun belägen norr om Torshälla i Torshälla distrikt vid Mälaren. Fram till 2015 räknade SCB området som en småort för att sedan från 2015 klassa den som en del av tätorten Torshälla.   

Mälarbaden grundades omkring år 1900 som hamn och badort. Orten skiljs från Torshälla huvud och Mälby av Badhusviken. I norr och väster omges Mälarbaden av Mälaren med Väsbyviken i sydväst. Naturreservatet Skäret ligger i södra delen av Mälarbaden.

Sedan 1970 är Mälarbaden främst ett villaområde, eftersom man då styckade av ett flertal större fastigheter. På platsen finns även golfklubben Mälarbadens GK, en camping och en badplats med restaurang.

Historia
Mälarbaden uppstod genom att Väsbyholms herrgård inköptes 1898 och dess ägor styckades av i stora tomter att säljas till välbeställda Eskilstunabor för anläggande av sommarvillor. Vid Badhusviken anlades brygga, badhus och restaurang och en exklusiv bad- och rekreationsort skapades. Bland de mera kända villorna märks Villa Kreta, Wernerska Villan (Sakristian) och Rock Island.

Mälarbaden och Mälarbadens hamn var mellan 1899 och 1933 ändstation för Norra Södermanlands Järnväg och hade därmed direktförbindelse till Eskilstuna station. Även ångbåtstrafik med Eskilstuna förekom. En tidigare restaurang på platsen och stora sommarvillor påminner fortfarande om badortsepoken.  Än idag är Mälarbaden en av Eskilstuna kommuns stadsdelar med högst medelinkomst.

När trafiken mellan Nyby bruk och Mälarbaden helt lades ned 1933 revs rälsen på sträckan upp och idag finns endast spår av banvallen kvar. Denna har senare asfalterats och fungerar som cykelbana från Roxnäs till Mälarbaden. Mälarbadens före detta station med perrongen ligger omkring 1 km söder om badet. Spår finns även av ett kranfundament på badplatsen. 

Före 2005 ingick en del av Mälarbaden i en småort med namnet Torshälla huvud och del av Mälarbaden.

Bilder

Noter

Externa länkar

Orter i Eskilstuna kommun
Tidigare småorter i Sverige
Ribbingelund

Ribbingelund är en småort i Eskilstuna kommun i Södermanlands län belägen i Kjula socken.

Noter

Orter i Eskilstuna kommun
Småorter i Sverige
Skeppartorp

Skeppartorp är en småort i Eskilstuna kommun belägen på en skogbeväxt höjdrygg strax öster om Torshällaån i Vallby socken en kilometer nordost om Torshälla centrum.

Området består av en blandad villa- och fritidshusbebyggelse. Det var tidigare uteslutande ett fritidshusområde, men har på senare år successivt omvandlats till ett villaområde.

Noter

Orter i Eskilstuna kommun
Småorter i Sverige
Sundbyholm

Sundbyholm är sedan 2005 en tätort i Eskilstuna kommun. Tidigare var samhället en småort med samma namn.

I Sundbyholm finns en av Sveriges största travbanor, Sundbyholms travbana. Här finns även Sundbyholms slott med herrgård och Eskilstuna kommuns största småbåtshamn med tillhörande gästhamn och servering, samt ett stort utomhusbad med sandstrand.

I Sundbyholm finns Sveriges nordligaste bokskog, med bland annat en vacker bokallé som leder till slottet, herrgården och hamnen. Här ligger Sundbyholms naturvårdsområde med naturreservatet Sundbyholmsåsen.

Befolkningsutveckling

Se även 
 Sundby socken

Noter 

Orter i Eskilstuna kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Byggnader avbildade i Suecian
Tiggeby-Albro

Tiggeby-Albro var till och med 2000 års småortsavgränsning en småort i Eskilstuna kommun. År 2005 upphörde småorten och det finns därefter ingen begyggelsenhet med denna benämning.

Småorten låg huvudsakligen norr om länsväg 230, mellan de nuvarande orterna Dalhagen och Broborg och Västtorp.

Ej längre existerande SCB-definierade orter i Eskilstuna kommun
Tidigare småorter i Sverige
Udden

Udden är sedan 2015 en tätort i Eskilstuna kommun i Södermanlands län belägen söder om Väsbyviken, strax väster om Torshälla. Tätorten omfattar bebyggelse i Udden och området Amtorp i Tumbo socken samt området Rostorp i Torshälla socken.

Befolkningsutveckling

Noter

Orter i Eskilstuna kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Västermo

Västermo är en småort i Eskilstuna kommun, Södermanlands län, och kyrkby i Västermo socken. Orten ligger omkring två kilometer nordväst om Alberga. Vid småortsavgränsningen 2015 hade folkmängden i området minskat till under 50 personer och småorten avregistrerades. Vid avgränsningen 2020 var villkoren uppfyllda och småorten återkom.

I Västermo ligger Västermo kyrka.

Här finns en deltidsbrandstation där en styrkeledare och fyra brandmän har beredskap med 5 minuters anspänningstid. Fordonsparken består av en släckbil, ett fordon för första insatsperson (FIP) och en lastväxlare med vattentank.

Tidigare låg den kommunala grundskolan Västermo skola här. Den lades ned och ersattes av Hammargärdets skola i Alberga.

I Västermo hade Södermanlands länstrafik tidigare en mindre bussdepå varifrån ett antal landsbygdsbussar hade sin utgångspunkt.

Noter

Orter i Eskilstuna kommun
småorter i Sverige
Ängsholmen, Eskilstuna kommun

Ängsholmen är ett bostadsområde vid Mälarens södra strand i norra utkanten av tätorten Torshälla. Administrativt tillhör området Torshälla distrikt i Eskilstuna kommun i Södermanlands län. Ängsholmen räknades av SCB fram till 2010 som en småort. 2010 översteg folkmängden 200 personer och den räknades istället som en tätort. Vid 2015 års tätortsavgränsning hade den vuxit samman med Torshälla tätort.

Befolkningsutveckling

Noter

Orter i Eskilstuna kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Bhojpuri

Bhojpuri är det mest talade språket (dialekten) i de indiska delstaterna Bihar och Jharkhand. Språket talas totalt av omkring 25 miljoner i Indien, 1,7 miljoner i Nepal och 300 000 på Mauritius. Tillsammans med maithili och magahi kallas bhojpuri bihari.

Se även 
 Indoariska språk

Referenser 

Indoariska språk
Språk i Indien
Språk i Nepal
Mened

Mened är inom flera länders rättssystem ett brott varigenom den som avgivit vittnesed inför domstol, sedan i sitt vittnesmål ljuger på ett sådant sätt att detta påverkar målets utgång. Påföljden är vanligtvis fängelse. Man skiljer på mened och på att vägra besvara en fråga under huvudförhandling. I det sistnämnda fallet kan häktning komma i fråga.

Den som ljuger i en rättegång utan att ha avgivit ed men under sanningsförsäkran, gör sig skyldig till brottet osann partsutsaga.

Källor

Brott mot allmänheten och staten
Annika Holm

Annika Birgitta Holm, född 7 augusti 1937 i Östersund, är en svensk författare, journalist och dramatiker. 

Holm, som är dotter till lagman Nils Viklund och adjunkt Gida von Sydow, blev filosofie kandidat 1960, var journalist på Dagens Nyheter 1959–1972 och medlem av teatergruppen Glädje och Sorg 1972–1976. Hon debuterade med böcker om sin funktionshindrade dotter Vanna. Holms böcker finns översatta till tio språk. Hon har även haft uppdrag Bibliotekstjänsts granskningsnämnd för barn- och ungdomslitteratur. 

Annika Holm satt 1989–1998 på stol nr 16 i Svenska barnboksakademin och är numera hedersledamot.

Bibliografi 
 1971 – Plats för Vanna
 1975 – Våga fråga
 1976 – Vanna vill stanna
 1977 – Olles nya cykel
 1977 – Här vill vi jobba och bo
 1979 – Rädsla
 1981 – Att skiljas
 1981 – Hem tl Vanna
 1983 – Välja liv
 1984 – Vänsp, kärlek, svek
 1984 – Fågel Fri
 1985 – Den föränderliga familjen 
 1985 – Olles hemlighet
 1986 – Olle och arga Amanda
 1987 – Kärlek och sex
 1987 – Drakbarnen
 1987 – Nyckeln till det oväntade
 1989 – Boken om Olle
 1989 – Amanda! Amanda!
 1991 – Siden och sågspån
 1991 – Röda Leo och svarta Maja
 1993 – Mod, Matilda Markström!
 1993 – Någon som kallar sig jag älskar dig
 1994 – Hotell Granen
 1995 – Måns Månsson och änglarna 
 1995 – Stick, sa Matilda Markström
 1996 – Hur kunde hon!
 1997 – Den stora oredan
 1998 – Högtidsboken 
 1999 – Matilda den 13:e december
 2000 – Blåbärshäxan 
 2000 – Anton och drakarna 
 2001 – Pistolen
 2002 – Snöänglarnas land
 2003 – Andra planer
 2003 – Törnrostaggarnas tid
 2004 – Adjö, adios! Jag måste hem
 2006 – Vem tror på häxor?

Priser och utmärkelser 
 1964 – Filmpennan
 1989 – Astrid Lindgren-priset
 1990 – Nils Holgersson-plaketten
 1993 – BMF-Barnboksplaketten för Mod, Matilda Markström
 2001 – Kulla-Gulla-priset

Källor

Externa länkar 
 Annika Holm, Rabén & Sjögren (Norstedts)
 
 
 

Kvinnor
Svenska författare under 1900-talet
Svenska dramatiker
Svenskspråkiga författare
Svenska författare av barn- och ungdomslitteratur
Svenska journalister under 1900-talet
Födda 1937
Levande personer
Journalister från Östersund
Författare från Östersund
Hedersledamöter av Svenska barnboksakademin
Ledamöter av Svenska barnboksakademin
Kerstin Johansson i Backe

För journalisten och meänkielitolken Kerstin Johansson, se Kerstin Johansson 

Gunhild Kerstin Johansson i Backe, född 23 november 1919 i Boden,  död 18 januari 2008 i Visby, var en svensk författare. Kerstin lade till namnet ”i Backe" när hon debuterade. Hon bodde då i byn Backe, Ångermanland.  Johansson var gift med författaren och dramatikern Karl Erik Johansson i Backe.

Johansson föddes i Boden men växte upp i Kiruna. Hon hade en dotter med utvecklingsstörning, och det var anledningen till att hon började skriva. Hon gick ständigt runt och undrade varför just hon hade fått ett barn som inte skulle bli som andra. Därför började hon skriva på nätterna för att komma bort från de svåra tankarna.

Johansson debuterade 1961 med Holken. Johanssons första böcker var lättsamma, för att väga upp hennes egen sorg. Det var först senare som hon började skriva om mobbning och rasism. Hon menar att barn får mer utbyte av att läsa böcker om de problem som de själva brottas med.
Hennes böcker handlar ofta om barn som blir mobbade eller på andra sätt utstötta. I Som om jag inte fanns utspelas handlingen under 1930-talet. Elina är finsktalande och i dåtidens svenska skola fick man inte tala finska. Konflikten mellan Elina och lärarinnan trappas upp allt mer. Boken har filmatiserats som Elina - som om jag inte fanns 2003.

1964 deltog Johansson i dokumentärfilmen En dag med Katarina av Maj Ödman. I dokumentären berättade hon hur det kan vara att ha ett barn med utvecklingsstörning. Det var första gången som TV skildrade hur livet kunde te sig för dem som levde med ett utvecklingsstört barn. Kerstin Johansson berättar att hon funderade länge över om hon skulle "vika ut sig i teve". I filmen ställer Kerstin Johansson den svåra frågan: "Hur ska de bli för Katarina när vi inte längre finns?"

Johansson satt 1989-1997 på stol nr 9 i Svenska barnboksakademien.

Bibliografi, i urval
 1961 - Holken
 1962 - Det där med Ninne
 1972 - Dom kallar mig Fetkamsen
 1976 - Straffet
 1978 - Som om jag inte fanns
 1979 - De osynliga (ill. av Inger Edelfeldt)
 1981 - Moa och Pelle (ill. av Inger Edelfeldt)
 1987 - Pojken som rymde (ill. av Gunilla Kvarnström)
 1988 - Spjutspetsen
 1990 - Där inga prästkragar växer
 1994 - Solgatan

Priser och utmärkelser, i urval
 1982 - Nils Holgersson-plaketten (för Moa och Pelle)

Källor
 Dödsnotis - Sveriges Radio

Läs mer om författaren i "Författare & illustratörer för barn och ungdom", del 4.

Externa länkar 
 

Kvinnor
Svenska författare
Svenskspråkiga författare
Svenska författare av barn- och ungdomslitteratur
Födda 1919
Avlidna 2008
Personer från Boden
Författare från Norrbotten
Ledamöter av Svenska barnboksakademin
Virke kyrka

Virke kyrka är sedan 2006 församlingskyrka i Kävlinge församling i Lunds stift. Kyrkan ligger i kyrkbyn Virke halvvägs mellan Kävlinge och Eslöv.

Kyrkobyggnaden
På 1100-talet uppfördes en kyrka i romansk stil. Kyrkan var mycket liten och hade en klockstapel som revs 1830.

Nuvarande stenkyrka uppfördes 1862 i nygotisk stil, enligt arkitekt Per Ulrik Stenhammars ritningar, med trappgaveltorn och tresidigt kor. Samtidigt revs den gamla kyrkan.
Kyrkan har en stomme av natursten och tegel och består av ett långhus med en polygonal utbyggnad i öster. Vid långhusets västra sida finns ett vitt torn som ligger högt och syns vida omkring. Långhuset och tornet har sadeltak och östra utbyggnaden har ett pyramidtak som alla är belagda med skifferplattor. Torntaket har trappgavlar åt öster och väster.

Inventarier
Från gamla kyrkan finns ett fåtal saker bevarade som, två malmljusstakar, ett dopfat av mässing från 1500-talet, en gravsten från 1528 som är uppsatt i nuvarande kyrka.
En gammal dopfunt av sandsten förvaras på Lunds universitets historiska museum. Nuvarande dopfunt är formgiven av Gustaf Widmark från Helsingborg och skänkt till kyrkan år 1957.
En kyrkklocka från år 1524 göts om år 1765 efter att ha ramlat ner vid en nyårsringning. Klockan var innan dess i dåligt skick och hade börjat spricka.

Orgel
1764 byggde en okänd person en orgel i kyrkan med 8 stämmor.
1888 flyttades en orgel hit från Stora Harrie kyrka. Den var byggd 1823 av Carl Grönvall, Hyby. 
1922 byggde A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund en orgel med 11 stämmor.
Den nuvarande orgeln byggdes 1976 av J. Künkels Orgelverkstad AB, Lund och är en mekanisk orgel. Fasaden är från 1922 års orgel.

Bildgalleri

Referenser
 
 Åsbo Släkt- och Folklivsforskare informerar
 kyrkoguiden.se

Externa länkar
 Kävlinge församling

Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader i Kävlinge kommun
Kyrkobyggnader invigda 1862
1862 i Sverige
Södervidinge kyrka

Södervidinge kyrka är en kyrkobyggnad i Södervidinge. Den är församlingskyrka i Kävlinge församling i Lunds stift.

Kyrkobyggnaden
Nuvarande stenkyrka uppfördes 1870 enligt Edvard von Rothsteins ritningar på samma plats där en tidigare medeltida kyrka legat. Byggmästare var den uppskattade kyrkobyggmästaren Nils Andersson från Malmö som för sitt anbud 17 300 rdr även i sitt villkor fick den gamla kyrkan och klockstapeln. Tidigare kyrka hade blivit för liten och den nya kyrkan bedömdes vara mer ändamålsenlig.

Inventarier
 Dopfunten av sandsten är från Höör och tillverkades under senare hälften av 1100-talet av Mårten stenmästare. På funten ligger ett svartmålat lock av ek och ett fat av mässing. Båda dessa tillverkades på 1500-talet.
 Läktarskranket med dess målade framställningar av Jesus och apostlarna tillverkades 1775 av Johan Cullman i Landskrona.
 Ursprunglig altaruppsats från 1746 är numera placerad mot långhusets norra vägg.

Orgel
1881 byggde Anders Victor Lundahl, Malmö en orgel med 9 stämmor. Den blev invigd långfredagen 15 april 1881.
Den nuvarande orgeln byggdes 1944 av A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund och är en pneumatisk orgel.

Källor och information

Litteratur
 Våra kyrkor, sidan 410, Klarkullens förlag, Västervik, 1990,

Internet
 Åsbo Släkt- och Folklivsforskare

Noter

Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader i Kävlinge kommun
Kyrkobyggnader invigda 1870
1870 i Sverige