Ernst Trygger

Ernst Trygger, född 27 oktober 1857 i Skeppsholmens församling i Stockholm, död 23 september 1943 i Oscars församling i Stockholm, var en svensk högerpolitiker, juris professor och finansman. Han var riksdagsman åren 1898–1937 (första kammaren), ledare för förstakammarhögern åren 1913–1933, Sveriges statsminister åren 1923–1924, Sveriges utrikesminister åren 1928–1930 och universitetskansler åren 1926–1937.

Biografi
Ernst Trygger var son till kaptenlöjtnanten Alfred Trygger och Charlotte von Schmiterlöw.

Efter en diger vetenskapskarriär, vilken omfattade en juris utriusque doktorsgrad 1885, en docentur i svensk allmän lagfarenhet, romersk rätt och rättshistoria, 1888 en professorsfullmakt och 1889 en professur vid Uppsala universitet i processrätt, prorektor 1901–1905, blev han först invald i riksdagens första kammare för Kopparbergs läns valkrets 1897 och spelade en aktiv roll i 1895–1898 års unionsrevisionskommitté. Under åren 1905–1907 var han också justitieråd i Högsta domstolen. Under den lagtima riksdagen 1905 samt under åren 1908 till 1910 var han ordförande i Lagutskottet. Under året 1911 var han även ordförande i Konstitutionsutskottet. År 1912 blev Trygger invald i Stockholms stads valkrets, också i första kammaren.

I samband med det så kallade bondetåget 1914 och den därpå följande borggårdskrisen, varvid regeringen Staaffs försvarspolitik desavouerades, var Trygger en av kungens (och drottningens) främsta rådgivare, och han motarbetade i det längsta parlamentarismens implementering som grund för regeringsmaktens utövning. Först efter första världskriget och det demokratiska genombrottet 1918, under den liberala/socialdemokratiska regeringen Edén, kom Trygger att acceptera utvecklingen, genom vad han kallade en "intelligent anpassning".

När Hjalmar Brantings socialdemokratiska ministär föll på frågan om arbetslöshetsunderstöd 1923, gick kungens bud om att bilda regering till Ernst Trygger. I tre år hade Branting strävat efter att hålla Högern utanför regeringen och återupprätta samarbetet med Liberalerna. Nu hade den strategin nått sitt slut. Förstakammarhögerns ledare nådde nu slutligen statsministerposten, som andrakammarhögerns ledare Arvid Lindman tidigare hindrat honom att nå 1920. Efter valet 1924, då visserligen Högern gick fram, fick Trygger lämna plats för Branting, vars parti gjort än större valframgång och dessutom hade utsikt att nå uppgörelse med de frisinnade om försvaret.

Efter det hätska och oförsonliga andrakammarvalet 1928, det så kallade "kosackvalet", bildade Arvid Lindman regering tillsammans med Trygger, som blev utrikesminister. Efter att högerregeringen hade tvingats avgå 1930 började långsamt men säkert Trygger trappa ner på sina politiska förtroendeuppdrag och lämnade över ledarskapet för förstakammarhögern till förre jordbruksministern Bernhard Johansson i Fredrikslund i december 1933.

Från 1922 till sitt frånträde från riksdagen 1937 var Trygger första kammarens ålderspresident.

Åren 1926-1937 var Trygger universitetskansler. Han invaldes som ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien 1925.

Efter att ha brutit benet hösten 1943 insjuknade Trygger allvarligt och avled 85 år gammal. Han är begraven på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Bibliografi 

 Om fullmakt såsom civilrättsligt institut / af Ernst Trygger. – 1884
 Om skriftliga bevis såsom civilprocessuelt institut / af Ernst Trygger. - 1887
 Om sakkunnige : [Föreläsning vid tillträdandet af ett ordinarie professorsembete i processrätt vid Upsala     Universitet.]. – 1890
 Öfversigt af civilprocessen : Anteckningar från prof:r Tryggers föreläsningar v.t.1891.
 Rättsmedlen : [Föreläsningsanteckningar.][Rubr.].
 Exekutivprocess : [Föreläsningsanteckningar.] [Ryggtitel.]. – 1893
 Straff-process : Ant. från prof. Tryggers förel. v.t. 1894.
 Om bevisning : anteckningar efter professor Tryggers föreläsningar / [Ernst Trygger]. 18??
 Lagsökning för gäld / af Ernst Trygger. - 1893
 Utlåtande angående frågan om eganderätten till Christinae kyrka i Göteborg / afgifvet af Ernst Trygger. - 1896
 Flaggfrågan : föredrag hållet den 28 februari 1899 inför ledamöter af riksdagens båda kamrar / af Ernst Trygger. – 1899
 Kommentar till Lag angående ändrad lydelse af 11 kap. rättegångsbalken / af Ernst Trygger. - 1900
 Kommentar till lag om handräckning åt utländsk domstol m. m. - 1901
 Gustaf Adolf den store : tal hållet i Upsala universitets aula den 6 november 1901.
 Kommentar till Lag om ändring i vissa delar af rättegångsbalken den 14 juni 1901 / Ernst Trygger. – 1902
 Några ord om Upsala Universitets ekonomi. - 1902
 Kommentar till utsökningslagen / af Ernst Trygger. - 1904
 Kommentar till utsökningslagen. - 1897-1904
 Föreläsningar i straffprocess. - 1905
 Föredrag hållet i Falun den 13 mars 1910.
 Högern: dess sträfvanden och mål: föredrag hållet i Stockholm den 28 september 1910.
 Öfver partipolitiken : Sverige och dess säkerhet. Föredrag i Sthlms studentförening onsdagen den 22 okt. 1913.
 Öfver allt och alla Sverige : dess ära och oberoende. - 1914
 Kommentar till utsökningslagen / af Ernst Trygger. - 1916- - 2. uppl.
 Kommentar till utsökningslagen. H. 1. – 1916
 De ungas uppgift i svensk politik : föredrag hållet i Nationella ungdomsförbundet i Stockholm den 15 maj 1916.
 Valen och Sveriges trygghet : Föredrag i Kristianstad den 19 augusti 1917.
 Om skriftliga bevis såsom civilprocessuellt institut. - 1921 - 2. uppl.
 Några ord om Genèveprotokollet 1924 angående avgörande på fredlig väg av internationella tvister: föredrag hållet inför     Stockholms Högskolas Studentförening den 28 november 1924 / Ernst Trygger. - 1924
 Samling på det beståendes grund : Föredrag i Malmö den 15 aug. 1924.
 Vad gäller striden?: tal i Göteborg / av statsminister Trygger. - 1924
 Domaren och hans uppgift : [Rubr.]. – 1926
 Svensk straffprocessrätt. - 1926 - Ny uppl., med av hänsyn till senare lagstiftning gjorda ändringar och tillägg     utöver 1914 års uppl.
 Nationellt och internationellt: tal i Stockholm den 13 februari 1930 i samband med Allmänna valmansförbundets för     Stockholm 25-årsjubileum.

Utmärkelser

Svenska utmärkelser
  Riddare och kommendör av Kungl. Maj:ts orden (Serafimerorden), 6 juni 1926.

Familj

Ernst Trygger gifte sig 1891 med fil. kand Signe Söderström, dotter till grosshandlaren Christian Söderström. De fick tre barn tillsammans, däribland tidnings- och finansmannen Carl Trygger och Ulla, gift med Gustaf af Ugglas, ägare till Forsmarks bruk. År 1914 lät de bygga Tryggerska villan i Diplomatstaden i Stockholm.

I populärkulturen
I tv- filmen Behöriga äga ej tillträde från 1988, gestaltas han av skådespelaren Lars-Erik Berenett.

Se även
Regeringen Trygger

Källor
 Tvåkammarriksdagen 1867-1970 (Almqvist & Wiksell International 1988), band 1, s. 182-183

Noter

Externa länkar 

 

Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Första kammarens protektionistiska parti
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Första kammarens nationella parti
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för högern
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Sveriges statsministrar
Sveriges utrikesministrar
Svenska jurister
Svenska rättshistoriker
Alumner från Uppsala universitet
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Universitetskanslerer i Sverige
Hedersledamöter vid Göteborgs nation i Uppsala
Ledamöter av Vitterhetsakademien
Mottagare av Serafimerorden
Kommendörer med stora korset av Nordstjärneorden
Politiker från Stockholm
Födda 1857
Avlidna 1943
Män
Svenska politiker under 1900-talet
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Svenska professorer i processrätt
Jurister från Stockholm
Näringslivspersoner från Stockholm
Konservatism i Sverige