kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sociolingvistik

Sociolingvistik är en språkvetenskaplig gren som intresserar sig för språk och samhälle och gränssnittet dem emellan. Särskilt betonas det talade och skrivna språkets sociala och kulturella inbäddning, samt dess variation och förändring. Ett slags utgångspunkt är att språk på en och samma gång reflekterar och formar samhället.  

Sociolingvistikens tidiga år, från 1960-talet och framåt, präglades av ett språkcentrerat fokus, där uppmärksamhet ofta fästes vid hur språklig interaktion varierar på basis av bland annat klass, kön, etnicitet, ålder och geografisk härkomst. Under senare år har detta fokus breddats med en mer samhällsfokuserad ansats, där språkets roll i sociala processer står i förgrunden. Här kombineras ofta närstudier av hur människor använder språk med större frågor om globalisering, flerspråkighet eller teknologins inverkan på människors kommunikation. Andra exempel på nyare inriktningar är språkliga landskap, exempelvis om språks synlighet i offentliga rum, och språkideologiska samhällsdebatter, exempelvis om specifika grupper och deras sätt att använda språk. 

Som vetenskapsgren är sociolingvistiken mycket nära besläktad med det vetenskapsfält som kallas för språksociologi. De två grenarna behandlas ibland synonymt, inte minst utifrån den definition som gjorts av Svenska Akademien, men det är också möjligt att betrakta sociolingvistiken och språksociologin som två skilda vetenskaper, då sett till framväxt, traditioner och förgrundsfigurer. Till sociolingvistikens förgrundsfigurer internationellt hör William Labov, medan språksociologins motsvarighet kan sägas vara Joshua Fishman. I Sverige räknas ofta Bengt Nordberg (1936-2019) som en tidig sociolingvist.

Se även 
Dialekt
Dialektologi
Idiolekt
Interlingvistik
Kronolekt
Pluricentriskt språk
Sexolekt
Sociolekt
Språkvård
Tvåspråkighet
Varietet (lingvistik)

Källor
Hans-Diedrich von Tiesenhausen

Hans-Diedrich von Tiesenhausen, född 22 februari 1913 i Riga, Lettland, död 17 augusti 2000 i Vancouver, Kanada var en tysk ubåtsbefälhavare under andra världskriget på U331. 

Kaptenslöjtnant samt innehavare av Riddarkorset. Utförde tio krigspatruller under tiden mars 1941 - november 1942, varvid han endast sänkte två fartyg om totalt 40 200 ton. Tiesenhausen har trots detta gått till historien som den som sänkte det brittiska slagskeppet HMS Barham  den 25 november 1941 i östra Medelhavet, varvid 865 man omkom. Efter kriget tillbringade han några år i bl.a. Kanada som krigsfånge. Återvände till Tyskland 1947, men emigrerade slutgiltigt till Kanada 1951, där han gjorde sig ett namn som inredningsdesigner och naturfotograf.

Källor

Tyska officerare
Födda 1913
Avlidna 2000
Män
Mottagare av Riddarkorset
Personer från Riga
Brodör

En brodör, om kvinnliga utövare i äldre språkbruk brodös, är en person som broderar, inte nödvändigtvis yrkesmässigt, men med en kvalitet som motsvarar yrkesmässigt broderande. Broderi är numera i huvudsak en hobbyverksamhet, men hantverket utövas även av yrkesverksamma konsthantverkare och hemslöjdare.

Kända brodörer 
Brita-Kajsa Karlsdotter, Anundsjö, Sverige
Annemieke Mein, Nederländerna/Australien
Gustaf V, Sverige
Christoffer Sergell, Sverige
Anna Sibylla Sergell, Sverige
Maria Sofia Sergell, Sverige
Gustava Johanna Stenborg, Sverige
Clara Waever, Danmark

Se även
Pärlstickare

Textila hantverksyrken
Broderi
Transports Internationaux Routiers

Transports Internationaux Routiers eller Transport International par la Route oftast förkortat TIR (fransk förkortning) är en internationell tullkonvention som betyder fri transitering. Det innebär att man förtullar sin last i hemlandet och därefter förseglar lasten. I de länder som är TIR-anslutna kan då lasten färdas utan att bli stoppad vid tullens gränskontroller för en tulldeklaration. Detta medger kustlösa länder att importera och exportera varor till/från andra världsdelar utan att betala tull till mellanliggande länder.

Godstransport
Lastbilar
Hem

För proteinet, se hemproteiner, för deras karakteristiska atomgrupp, se hemgrupp.
Hem, i bestämd form hemmet, syftar på den plats som en person anser vara sin huvudsakliga boplats, det vill säga primärt bostaden och sekundärt stadsdelen eller byn. Ordet används i mening om både platser, sällskap och annat med vilket personen känner sig hemma och därför uttrycker sin samhörighet med. Hemma kan vara den plats där man föddes, där man växte upp, där man bor eller där man känner att man hör hemma, en klubb eller förening där man trivs mycket bra med mera.

Om man utan tillstånd eller med våld tränger sig in eller uppehåller sig i en annan persons hem kan man bli dömd för hemfridsbrott.

I olika sammanhang kan hemma vara olika stora områden:
 en viss bostad
 ett visst hemvist
 en viss adress
 ett område
 en bygd
 en region
 en nation

Etymologi 
Ordet hem fungerar i svenskan både som substantiv (’ett hem’) och som adverb (’mot hemmet, hemåt’). Substantivet kommer av fornsvenska hem, hēm, ett ord i neutrum med betydelsen ’boningsort, hem, värld’, jämte det maskulina hēmber vilket motsvarar isländskans heimur ’värld’. Ordet är besläktat med bland annat gotiska haims ’by’, fornhögtyska heim ’hem’ och fornengelska hām ’hem, hus’ (varav engelska home), vilka alla har sina ursprung i ett urgermanskt *haima-.

Ordet hem var vanligt som substantiv på fornsvenska, men kom att bli relativt ovanligt under äldre nysvensk tid till förmån för ord som hus, gård eller hemman. Under senare tiden av 1700-talet ökade användningen igen i språket, enligt Svenska Akademiens ordbok på grund av litterära inflytelser från England förmedlade via tyskan.

Bland studenter används ibland det reduplicerade uttrycket hemhemma. Till skillnad från hemma (det vill säga ens studentbostad) avses med hemhemma den plats där man är uppvuxen, föräldrarna bor, eller liknande.

Hem för organisationer
Bolag har normalt en ort där bolagets styrelse har sitt säte.

Inom de flesta lagsporter har lag en hemmaplan.

Sånger 
Hemma, var ligger det nånstans, kan nån ge svar? sjunger Kristina från Duvemåla i Benny Anderssons och Björn Ulvaeus stora uppsättning av Vilhelm Mobergs stora utvandrarepos. Sångaren Marvin Gaye (och senare Paul Young) låter en kringresandes ord sjunka in hos lyssnaren: Wherever I lay my hat, that's my home.

Ordspråk 
 Hem ljuva hem
 Borta bra, men hemma bäst
 Mitt hem är min borg

Referenser 

Familjeliv
Bostad
Hushåll

Hushåll är en enhet av människor som delar bostad och de kan även ansvara för varandras försörjning. Ofta finns släktskap och intima relationer inom ett hushåll. Så behöver dock inte vara fallet, utan även strikt rationella skäl kan ligga till grund för hushållsbildning.

Särskilt i storstäderna i den industrialiserade världen finns allt fler ensamhushåll. Det betyder alltså att endast en person lever i bostaden. Anledningar till detta är dels att familjebildning sker senare i livet, men också att barnfamiljer väljer bort dyr centralt belägen lägenhet till förmån för boende utanför staden.

Sysslor som berör ett hushålls löpande skötsel kallas hushållsarbete.

Statistik för Sverige
För Sverige sammanställer Statistiska centralbyrån (SCB) statistik över hushållens ekonomi, genom att räkna samman individer med samma folkbokföringsadress (tidigare mantalskrivning). En av undersökningarna, "Hushållens utgifter" (HUT) har genomförts 1958, 1969, 1978, 1985, sedan med tre års mellanrum och årligen sedan 2003. HUT baserar sig på ett representativt urval av 4 000 hushåll, vars utgifter studeras i detalj och sammanställs i tabeller och rapporter. Antalet hushåll i Sverige kan variera beroende på beräkningsmetod. Enligt Folk- och bostadsräkningen 1990 fanns det 3,83 miljoner bostadshushåll i Sverige. För 2007 redovisar SCB tre värden: 4,47 miljoner kosthushåll, 4,97 miljoner familjeenheter enligt undersökningen Hushållens ekonomi (HEK) eller 4,86 miljoner RTB-familjer.
SCB har definierat nio olika hushållstyper varav den vanligaste, 37,7 procent av alla hushåll i slutet av 2013, är Ensamstående utan barn.

Bostadshushåll: Personer kyrkobokförda på samma bostadslägenhet.
Kosthushåll: Samma bostad och gemensam hushållning.
Familjeenhet: Hemmaboende barn över 18 år och sammanboende (som inte är gifta) räknas som egna familjeenheter.
RTB-familj: Folkbokförda på samma fastighet, fast relation (gifta, partnerskap, barn, dock ej sambor) och högst en generation isär.

Se även
Hushållsarbete

Källor

Externa länkar
 Hushållens ekonomi SCB
 Antal hushåll i tusental efter hushållstyp SCB
Solstickan

Solstickan är en svensk stiftelse till förmån för barn och gamla, bildad den 16 januari 1936. Stiftelsen får sina intäkter från försäljningen av tändsticksaskar och tändare försedda med solstickans symbol, skapad av konstnären Einar Nerman. Under 1930-talet var tändstickan fortfarande en dagligvara för många.

Olof H Hanson satt i styrelsen för Ekedalens barnhem i Göteborg. Han låg bakom idén i Sverige om att sälja tändstickor för välgörande ändamål. För att få in pengar till Ekedalen började man sälja Barnhemsstickan, som sedan kom att utvecklas till Solstickan.

Initiativet till bildandet av stiftelsen Solstickan togs av Mathias Hallgren (1877–1968), VD för Svenska Tändsticksförsäljningsbolaget.

När Einar Nerman fick uppdraget att rita en etikett till tändsticksaskarna var det bråttom – han använde en av sina tidigare teckningar föreställande Tummelisa (illustration till en H.C. Andersensaga) som bar en fackla. Nermans son Tom hade stått modell och konstnären gjorde nu om flickan till en pojke, tog bort facklan och målade en sol i övre vänstra hörnet. Det sägs att Nerman fick 200 kronor för teckningen som senare blivit världens kanske mest reproducerade konstverk.

De första tändstickorna kom ut på marknaden i början av februari 1936, och i oktober samma år hade Solstickan genererat 170 000 kronor, vilka fördelades till behövande organisationer. En stor del av stiftelsens pengar till forskning om barnsjukdomar och geriatrik.

Sedan 1986 delar stiftelsen ut Solstickepriset.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
 Officiell webbplats

Organisationer bildade 1936
Stiftelser i Sverige
Intresseorganisationer för barn
Tändstickor
Kabeljo

Kabeljo eller klippfisk är en fiskråvara bestående av fläkt, saltad och svagt torkad fisk från torsksläktet. Kabeljo utgör vanlig mat bland annat på Island och i Spanien och Portugal, och kabeljo används också som benämning på rätter lagade med råvaran kabeljo.

Kabeljo var tidigare också en benämning på fisk som används för att bereda kabeljo, och har särskilt använts om större exemplar av den vanliga torsken – numera blott med kollektiv betydelse, skriver SAOB i artikeln från 1935.

Enligt SAOB från 1935 görs kabeljo nästan enbart av långa, och sällan av torsk eller lubb (familj lakefisk, ordning torskartade fiskar), eller andra torskfiskar. Fisken fläks, saltas i kar, och torkas därefter svagt. Nordisk familjebok från 1910 skriver att torsk såväl som långa och flera arter av torskfamiljen används, och att den enda skillnaden mellan kabeljo och efter bohuslänsk metod beredd klippfisk är, att kabeljon är mindre hårt torkad, halvtorr, och säljs nedpackad i fjärdingar (1/4 tunnor). Kabeljo och klippfisk torkades ursprungligen utomhus, exempelvis på klippor, men numera ofta i torkrum.

Klippfisk eller kabeljo har producerats i Newfoundland, på Island, Färöarna samt i Norge sedan åtminstone 1500-talet till 1700-talet – osaltad torrfisk är en i sin tur mycket äldre produkt. När upptäcktsresanden Jacques Cartier under tidigt 1500-tal utforskade St. Lawrenceflodens mynning i dagens Kanada, stötte han där på mängder med baskiska torskfiskebåtar.

Namnet kabeljo används ibland felaktigt för torkad och saltad spillånga.

Etymologi 
Till svenska har ordet kabeljo kommit från nederländska cabbelyau och medelnederländska cabeljau och liknande former – SAOB listar också medelnederländska bakeljauw som jämförelse. Ursprunget till cabeljau i sin tur finns det olika teorier om. Bland annat Nationalencyklopedins ordbok menar att det härstammar från baskiska, bakailao, medan SAOB skriver att förhållandet mellan till exempel formerna kabeljauw och bakeljauw i holländsk nederländska är oklart.

På spanska kallas fiskvaran bacalao, på portugisiska bacalhau, och på italienska baccalà.

Referenser

Se även 
 Torrfisk eller stockfisk, osaltad fisk torkad på stockar i ställningar
 Spillånga, långa torkad utspänd med spjälor

Fiske
Fiskrätter
Våffeljärn

Våffeljärn är en hushållsapparat som används för att tillverka våfflor av våffelsmet.

Våffelsmeten gräddas i våffeljärn. Dessa apparater, numera vanligen elektriska, är tvådelade på ett sådant sätt att våfflan gräddas på båda sidorna samtidigt. Formen på våffeljärnet är cirkulär (Sverige och USA) eller fyrkantig (för belgiska våfflor). Traditionella svenska våffeljärn producerar fyra eller fem sammanhängande hjärtformiga våfflor, som är lätta att lösgöra från varandra. Denna typ av våffeljärn kom till vid 1800-talets slut.

I äldre tider, då mat tillreddes på vedspisar, kunde man byta ut en av spisringarna mot en specialring med två gropar mitt emot varandra. Till detta hörde ett särskilt våffeljärn med två utstickande kulor, som passade precis i spisringens gropar, och därmed gick det lätt att vända järnet, så att hettan från elden kunde nå bägge sidorna. Det gällde att avpassa tiderna före och efter vändningen, så att våfflan blev jämnt och lagom gräddad på bägge sidorna. Handtagen bestod av en ca 8 mm tjock järnten i vardera järnhalvan. Järntenarna var i ytteränden omböjda till öglor som man omslöt med handen för manövrering av anordningen. Om öglorna blev alltför heta fick man lov att använda grytlapp för att inte bränna sig. Öglorna kunde även användas för upphängning av järnet på en krok vid förvaring.

Bilder på olika typer av våffeljärn

Se även 
Smörgåsgrill

Källor

Hushållsapparater
Forsby

Forsby kan syfta på:

Sverige 
 Forsby, Gävle kommun – en tätort i Gävle kommun
 Forsby, Klippans kommun – en småort i Klippans kommun
 Forsby, Björklinge – en by i Björklinge socken, Uppsala kommun
 Forsby, Knivsta - en herrgård i Knivsta socken och kommun
 Forsby, Enköpings kommun – en by i Fjärdhundra socken, Enköpings kommun
 Forsby, Österåker – en herrgård i Österåkers socken i Vingåkers kommun
 Forsby kalkbrott – ett kalkbrott i Österåkers socken i Vingåkers kommun
 Forsby socken – en socken i Västergötland i Kåkinds härad
 Forsby landskommun – en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län
 Forsby församling – en tidigare församling i Skara stift i Skövde kommun
 Forsby kyrka – en kyrka i Skövde kommun
 Forsby (naturreservat) – ett naturreservat i Västerviks kommun

Finland 
 Forsby, Kumo – en by i Kumo stad
 Forsby, Lovisa stad – en by i Lovisa stad i Finland
 Forsby, Nykarleby stad – en by i Nykarleby stad i Finland
 Forsby, Pedersöre kommun – en by i Pedersöre kommun i Finland
 Forsby, Pojo kommun – en by i Pojo kommun, Nyland
 Forsby, Helsingfors stad – en stadsdel i Helsingfors i Finland
Helgeandsmordet

Helgeandsmordet är en detektivroman i  Stockholmsmiljö av Jan Mårtenson utgiven 1973 på Askild & Kärnekulls förlag.

Det är den första boken i serien om antikhandlaren Johan Kristian Homan.

Handling
Johan Kristian Homan är en medelålders man som driver en antikhandel i Gamla stan i Stockholm och har vid några tillfällen hjälpt polisen klara upp diverse brott. En regnig dag kommer en ung kvinna vid namn Viveka Berger in i hans butik med en gammal tavla. Hon är inte ute efter att sälja den utan berättar istället en egendomlig historia för Homan; att hon vid flera tillfällen då hon kommit hem från jobbet hört ett stycke av Chopin spelas i ett av rummen i hennes lägenhet och att volymen på musiken gradvis minskat för att till sist tystna helt då hon kommit in i rummet - varpå hon sett sig själv ligga död med en förgylld pistol i handen - en pistol som hon påstår att hennes mor använt för att begå självmord med - under en al på målningen. Bilden av henne själv har alltid på något mystiskt sätt försvunnit varje gång efter att hon lämnat rummet. Hon ber Homan att undersöka målningen, men han kan inte finna några som helst konstigheter med den. Homan oroar sig över Vivekas mentala hälsa medan hon själv anar att det är någon i hennes familj som är ute efter henne. Hon visar även upp ett brev hon nyligen fått - ett brev från hennes far, som varit död sedan tio år. Hon påstår att brevet är skrivet i sin fars handstil, men Homan är övertygad om att brevet är förfalskat.

Viveka ska snart ha fest tillsammans med sin närmsta släkt och inbjuder Homan så att han kan bilda sig en uppfattning om hennes familj och samtidigt försöka snappa upp ledtrådar som kan leda till den person som fifflat med tavlan. Homan accepterar inbjudan och under festen verkar Berger vara en helt vanlig överklassfamilj - tills Viveka upptäcker att en liten förgylld pistol ligger vid hennes plats på bordet. Alla bevittnar händelsen men ingen utom Viveka reagerar.

Efter middagen ber Vivekas syster Margareta att få prata med Homan privat. Hon berättar för Homan att Viveka länge haft psykiska problem, trott att hennes far aldrig älskat henne och att hon vid flera tillfällen försökt ta livet av sig. Vidare berättar hon att deras mor inte alls tagit sitt liv utan istället dött av lunginflammation strax efter att Viveka fötts. 

Homan vet inte längre vad han ska tro, men fortsätter att umgås med familjen Berger. Snart börjar fler underliga saker inträffa och Vivekas bror hittas mördad och det råder inget tvivel om att mordvapnet är den förgyllda pistol som Viveka har i sin ägo. Men är Viveka verkligen en mördare? Eller finns det någon som är ute efter henne, och varför i så fall?

Källor

Skönlitteratur 1973
Svenska romaner
Svenska kriminalromaner
Svenskspråkig skönlitteratur
Stockholm i skönlitteratur
Romaner av Jan Mårtenson
Rolemaster

Rolemaster är ett amerikanskt regelverk baserat på tabeller och tärningsslag med två tiosidiga tärningar, så kallad T100(D100), vilket ger ett utfall mellan 1 och 100. Tärningsutfallet är "open-ended" och kan resultera i hur höga (eller låga) resultat som helst. Spelet utmärker sig med sina många vapen, skadetabeller och brutala stridssystem. Regelverket kan användas i valfria världar men är främst anpassat för fantasivärldar liknade Tolkiens. Det finns även en s/f version kallad Space Master Skapat av Iron Crown Enterprices/I.C.E. som också skapat MERP, Shadow World etc. Shadow World är en värld som skapats för Rolemaster.

Amerikanska rollspel
Fantasyrollspel
Rollspelssystem
Mykologi

Mykologi (av grekiska mykes och -logi) är det vetenskapliga studiet av svampar. Till svampar räknas till exempel sporsäcksvampar, basidiesvampar, kopplingssvampar, gisselsvampar och arbuskulära mykorrhizasvampar men även jäst och mögel. Traditionellt sysslar mykologerna med mycelsvampar, men även svamplika grupper som slemsvampar och oomyceter - trots att det numera är känt att de inte är svampar i någon strikt, fylogenetisk bemärkelse - sorteras ofta in under mykologi.

Ett närliggande område är läran om lavar (lichenologi). Mykologi överlappar ofta med mikrobiologi då många svampar – åtminstone i ett tidigt utvecklingsstadium – ofta är mikroorganismer. 

Till pionjärerna inom mykologi räknas Elias Fries, Christiaan Hendrik Persoon, Anton de Bary, Oscar Brefeld och Lewis David von Schweinitz. Den förste som efter Carl von Linné behandlade svenska svampar mer utförligt var Olof Swartz, som i början av 1800-talet skrev en serie artiklar i ämnet. Bland andra tidiga svenska mykologer räknas Lars Romell, Anna Stecksén, Nils Suber och Nils Fries.

Referenser
 Helmersson, D. & Lundqvist, N. Mykologi. Nationalencyklopedin (NE). Läst 11 december 2016.
Härva

Härva kan syfta på:

Härva (textil) – en samling av voluminösa garner
Härva (dynamo) – spole av strömförande ledningstråd i en dynamo
Kalaburagi

Kalaburagi (fram till 1 november 2014 Gulbarga) är en stad i den indiska delstaten Karnataka och är centralort i ett distrikt med samma namn. Folkmängden beräknades till cirka 650 000 invånare 2018. Staden är belägen cirka 12 mil från Vijayapura och lydde under brittisk kolonial tid under furstendömet Hyderabad.

Kalaburagi var 1347–1432 huvudstad för självständiga dynastier och har ruiner av flera palats. Borgen innesluter en stor moské, byggd med den i Córdoba som förebild.

Källor

Noter

Orter i Karnataka
Languedoc

Languedoc (Lengadòc på occitanska) är en historisk provins i Frankrike som idag motsvaras av den administrativa regionen Occitanien i södra Frankrike. Languedoc hade Toulouse som huvudstad.

Den välkända adelssläkten De la Gardies äldsta kända medlem i Sverige invandrade från Languedoc från gården Gardie som ligger norr om Rennes-le-Château, som numera är välkänt tack vare den storsäljande romanen Da Vinci-koden från 2003 av Dan Brown.

Frankrikes provinser
20/20 (musikalbum)

20/20, album som gavs ut 27 januari 1969 av The Beach Boys. Albumet var gruppens sjuttonde LP. Albumets olika producenter anges inom parentes efter respektive låt enligt följande: BW=Brian Wilson, CW=Carl Wilson, DW=Dennis Wilson, AJ=Alan Jardine, BJ=Bruce Johnston.

Titeln anspelar på att det var gruppens tjugonde LP (på mindre än 7 år) om man räknar in tre stycken samlingsskivor. Det var också det sista albumet som The Beach Boys gav ut under 1960-talet och det sista på skivbolaget Capitol (för denna kontraktsperiod). 

Albumet nådde Billboard-listans 68:e plats.

På englandslistan nådde albumet 3:e plats.

Låtlista 
Singelplacering i Billboard inom parentes. Placering i England=UK 

Do It Again (Brian Wilson/Mike Love) (#20) (BW, CW)
I Can Hear Music (Barry/Ellie Greenwich/Phil Spector) (#24, UK #10) (CW)
Bluebirds Over The Mountain (Ersel Hickey) (#61, UK #33) (BJ, CW)
Be With Me (Dennis Wilson) (DW)
All I Want To Do (Dennis Wilson) (DW)
The Nearest Faraway Place (Bruce Johnston) (BJ)
Cotton Fields (The Cotton Song) (Huddie Ledbetter) (UK #5) (BW, AJ)
I Went To Sleep (Brian Wilson/Carl Wilson) (BW)
Time To Get Alone (Brian Wilson) (CW)
Never Learn Not To Love (Dennis Wilson) (DW, CW)
Our Prayer (Brian Wilson) (BW)
Cabinessence (Brian Wilson/Van Dyke Parks) (BW)

Fotnot: Vissa källor anger Charles Manson som kompositör till spår 10.

När skivbolaget Capitol återutgav Beach Boys-katalogen 1990 parades albumet 20/20 ihop med albumet Friends på en cd. Dessutom fanns nedanstående fem bonusspår på skivan:

Break Away (Brian Wilson/Murry Wilson) (#63, UK #6)
Celebrate the News (Dennis Wilson/Gregg Jakobsen)
We're Together Again (Brian Wilson/R. Wilson)
Walk On By (Burt Bacharach/Hal David)
Old Folks at Home (Stephen Foster)

Musikalbum 1969
Album av The Beach Boys
Bernardus Gelduinus

Bernardus Gelduinus fransk skulptör verksam omkring 1096.

Gelduinus är, till skillnad från många av hans samtida konstnärer, känd vid namn då en 127 cm hög relief i marmor i koromgången i basilikan Saint-Sernin i Toulouse bär inskriptionen "Bernardus Gelduinus me fecit". Det har antagits att Gelduinus inte bara utfört detta arbete utan också var mästare vid katedralen. Han har således attribuerats många andra verk i Saint-Sernin.

Franska skulptörer
Födda 1000-talet
Män
Avlidna 1100-talet
539



Händelser 
29 november – Antiochia vid Orontes drabbas av en jordbävning.
Kimmei blir japansk kejsare.
Ravenna blir en exarkatet till Bysantinska riket.
Waltari mördar sin farbror Wacho och blir kung över lombarderna.

Födda 
 30 november – Gregorius av Tours, biskop och historiker (död 594)

Avlidna 
Wacho, kung över lombarderna.

Externa länkar
Trinidad

Trinidad (spanska för treenighet) är den största och folkrikaste ön i Trinidad och Tobago. Trinidad är den sydligaste ön i Västindien och ligger 11 kilometer norr om Venezuelas kust. Ön har en yta på 4 769 km².

Trinidad och Tobagos huvudstad Port of Spain och naturfenomenet La Brea asfaltsjö nära San Fernando ligger på ön.

Externa länkar 

Trinidad och Tobagos öar