kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kilanda kyrka

Kilanda kyrka är en kyrkobyggnad i Ale kommun.  Den tillhör sedan 2008 Starrkärr-Kilanda församling (tidigare Kilanda församling) i Göteborgs stift.

Kyrkobyggnaden 
Kyrkan ligger i en välbevarad kulturmiljö med prästgård från 1703, två äldre skolbyggnader, fornlämningar och Kilanda säteri omkring 9 km öster om tätorten Älvängen vid Kilandaån. 

Byggnaden från 1200-talet är uppförd i gråsten. Den förlängdes 1703 med ett kor i sten, som ersatte det äldre i trä. En tidigare ingång på sydsidan är igensatt till hälften och bildar nu ett litet fönster. Befintlig ingång togs upp 1688. 

Vid en omfattande restaurering 1895 fick interiören en mörkare färgskala än tidigare. Den vidbyggda sakristian, som tillkom vid en restaurering 1948 är ritad av arkitekten Sigfrid Ericson. Vid samma tillfälle återställdes kyrkans 1700-talskaraktär.

Tornet med två klockor i nyklassisistisk stil tillkom 1805.

Takmålningar
I det tunnvälvda taket finns målningar utförda 1739 av Ditlof Ross. De modifierades vid 1895 års restaurering av Martin Bernhard Wallström och då övermålades troligen även helvetesskildringen över västläktaren. Ursprungsmålningen togs åter fram 1946-1947. Målningarna har motiv från både paradiset och helvetet. En specialitet för Ross var avbildningar av de pinoredskap med vilka Jesus plågades på korset. Här återges de längs takets långsidor i åtta inramade bilder.

Inventarier 
 Dopfunten är från 1200-talet och troligen lika gammal som kyrkan. 
 Predikstolen tillverkades 1721 av Michael Schmidt.
 Läktarbröstningen är bemålad av Ditlof Ross samtidigt med takmålningarna 1739.
 Glasmålningar utförda 1895 av Reinhold Callmander.
 Altarskulpturen är från 1954 och ritad av Sigfrid Ericson och snidad av Erik Nilsson, Harplinge.
 Altarprydnaden från 1955 är av Erik Nilsson, Harplinge, skuren i ek och 4½ meter hög. I centrum finns som friskulptur en kalvariegrupp, Kristus på korset med Maria och Johannes vid korsets fot.
 Ny bänkinredning anskaffades i samband med restaureringen 1947.

Orgel
En ny orgel från A. Magnusson Orgelbyggeri AB installerades 1969 och Lindegren Orgelbyggeri AB förändrade dess disposition 2004. Den har sex stämmor fördelade på manual och pedal.

Övrigt
På en gräsbevuxen kulle bakom kyrkans kor ligger den Ekmanska gravplatsen där 25 medlemmar av göteborgssläkten Ekman är begravda. Denna släkt ägde Kilanda säteri från 1797 till 1958. De flesta gravarna är markerade med svarta gjutjärnskors.

År 1975 var kyrkan och kyrkbyn en av inspelningsplatserna för TV-serien Raskens byggd på Vilhelm Mobergs roman.

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

Kyrkobyggnader i Göteborgs stift
Kyrkobyggnader i Ale kommun
Tivoli

Tivoli kan avse:

 Tivoli (nöjespark) – område med nöjesattraktioner
Tivoli, Köpenhamn – nöjesfält i Köpenhamn
Tivoli, Oslo – tidigare nöjesfält i Oslo, i drift 1877–1934
Stockholms Tivoli – nöjespark på Södra Djurgården, Stockholm
The Tivoli – nattklubb och konsertlokal i Helsingborg

Tivoli, Aachen – idrottsarena i Aachen, Tyskland
Tivoli-Neu – multifunktionsarena i Innsbruck, Österrike

Tivoli (förlag) – bokförlag inom Norstedts-koncernen
Tivoli med vänner – serietidning för barn 2009–2012

Tivoli Storage Manager – backupprogramvara från IBM
Tivoli Framework – systemhanteringsplattform från IBM

Tivoli Audio – amerikanskt varumärke

Geografi

Australien 

 Tivoli, Queensland, Ipswich,

Grenada 

 Tivoli (ort i Grenada),

Italien 

 Tivoli, Lazio, kommun, Lazio, Città metropolitana di Roma Capitale, 
 Tivoli, Siracusa, ort, Sicilien, Provincia di Siracusa,

Slovenien 

Tivoli, Ljubljana (Mestni park Tivoli eller Park Tivoli) – en park

Sverige 

Tivoli, Sölvesborg – stadsdel i Sölvesborg
Tivoliparken, Solna – en park vid Brunnsviken i Bergshamra, Solna kommun

USA 

 Tivoli, Texas, ort, Refugio County, 
 Tivoli, New York, ort, Dutchess County,

Se även
Tivoliparken – flera betydelser
Nöjespark

Nöjespark, nöjesfält eller tivoli är olika benämningar för ett område med nöjesattraktioner, vanligtvis som berg- och dalbanor och andra åkattraktioner, spelautomater och scener. På nordligare breddgrader håller de flesta nöjesparker öppet främst sommartid. De är ofta stängda under vintrarna, eftersom kallt väder orsakar att drivkomponenterna krymper som kan leda till operativa problem. Bromsvätskan kan frysa, vilket kan orsaka funktionsfel.

Ordets etymologi 

Benämningen tivoli för nöjespark härstammar från staden Tivoli i Latium, nära Rom, i Italien. I slutet av 1700-talet anlades en park i Paris vilken antog namnet Jardin de Tivoli (Tivoli trädgård). Sedermera anlades typiska nöjesparksattraktioner i parken. När man i mitten på 1800-talet ville anlägga en park i Köpenhamn lät man sig inspireras av Tivoliparken i Paris och Vauxhallparken i London. Man kallade parken för Tivoli & Vauxhall, vilken sedermera blivit bara Tivoli. I modern svenska har ordet tivoli blivit en synonym till nöjespark.

Varianter 
En variant av nöjesfält är resande tivoli (alternativt ambulerande tivoli eller mobilt tivoli), en verksamhet där karusellerna transporteras, och brukar komma till en stad vid större festligheter, vanligtvis under sommaren, men ibland även om våren eller hösten.

En annan variant är temaparken, vilken är uppbyggd kring ett speciellt tema, till exempel Disneyworld, som bygger på teman från Walt Disney Companys varumärken.

Se även 
 Nöjesparker i Norden
 Nöjesplats

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Arthur Natorp

Arthur Eric Natorp, född 22 april 1890 i Stockholm, död där 19 januari 1943, var en svensk skådespelare och regissör.
 
Arthur Natorp var son till grosshandlaren Eric Alfred Natorp. Han var 1914–1918 kamrer på Gotlandsbanken i Stockholm. På fritiden studerade Natorp teater och debuterade 1910 på Skansens friluftsteater, där han var anställd 1910–1911, 1913 och 1917–1918. 1918 övergick han teater på heltid och var engagerad Ernst Eklund som skådespelare, regissör och kamrer till 1927. Därefter arbetade han för Harry Roeck-Hansen och Sandro Malmquist innan han 1931 kom till de av Gösta Ekman ledda konserthus- och Vasateatern. Från 1935 var han anställd vid Svensk Filmindustri som regissör, främst av dokumentärfilmer. Han var även en uppskattad radiouppläsare.

Han var gift med skådespelaren Gunilla "Gull" Ericsson. De är begravda på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Filmografi

Filmmanus

Regi

Teater

Roller (ej komplett)

Regi

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar 
 
 

Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska regissörer
Svenska scenskådespelare
Svenska stumfilmsskådespelare
Skådespelare från Stockholm
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1890
Avlidna 1943
Män
Blodmat

Blodmat är livsmedel som innehåller blod.

Maträtter
Blodmat ingår i svensk husmanskost. Några exempel är svartsoppa, blodpudding, blodkorv, blodplättar, blodpalt och paltbröd.

I Skåne är blodkorv den vanligare formen av blodmat (förr även svartsoppa), medan paltbröd och blodpalt förekommer i norra Sverige. I Österbotten förekommer varken blodpudding eller blodkorv, men väl blodplättar och blodbröd. Andra motsvarigheter till blodpudding och blodkorv är den finländska svartkorven tillverkad i Tammerfors och den i Storbritannien och på Irland vanligt förekommande black pudding. Till tysk svartsoppa används gåsblod och andra gåsdelar.

Blodbröd, som i viss mån liknar paltbröd, kokas till blodbrödssoppa tillsammans med bitar av korv eller fläsk, potatis och kryddor. Blodbrödet kan också kokas mjukt och serveras med vitsås (béchamelsås) och stekt rimmat sidfläsk.

Blodmat i olika kulturer
I vissa kulturer är blodmat tabu. I judiska och muslimska kulturer är förtäringen av blod förbjudet enligt religiös lag.

Judendom 
I Gamla testamentet står bland annat: "Blodet får du inte förtära. Du skall hälla ut det på marken som vatten," (5 Mos. 12:16)."Håll orubbligt fast vid att inte förtära blodet. Blodet är livet, och du får inte äta livet tillsammans med köttet," (5 Mos. 12:23).

I 3 Mos. finns det ett förbud för även "de som bor bland er" att inte förtära blod. Förbudet gällde inte enbart Israels barn (judar) utan även icke-judar.

Islam 
I islam är blodmat förbjudet enligt Koranen:
"Vad Han har förbjudit er är kött av självdöda djur, blod och svinkött och sådant som offrats åt en annan än Gud. Men den som [av hunger] tvingas [att äta sådant] - inte den som av trots överträder [förbuden] eller som går längre [än hungern driver honom] - begår ingen synd. Gud är ständigt förlåtande, barmhärtig." (Koranens budskap 2:173).

"Säg [Muhammad]: "I det som har uppenbarats för mig finner jag ingenting ätbart som är förbjudet utom självdöda djur, spillt blod eller svinkött - det är orent - eller det som i synd offrats till någon annan än Gud." Men den som tvingas [att äta sådant av hunger] - inte den som överträder [förbuden] av trots eller som går längre [än hungern driver honom] - [skall finna att] Gud är ständigt förlåtande, barmhärtig." (Koranens budskap 6:145).

Kristendom 
Vid Apostlamötet år 49 mellan apostlarna Petrus, Johannes och Jakob i Jerusalem och Paulus och Barnabas, som kommit från Antiochia, behandlade man frågan om hedningarna måste följa den judiska toran. Man avgjorde att de endast måste avstå från avgudadyrkan, otukt, blod och köttet av kvävda djur. Apostlamötet omnämns i Apostlagärningarna kapitel 15. 

Att förtära blod är fortfarande förbjudet inom exempelvis Grekisk-ortodoxa kyrkan (Hellēnorthódoxē Ekklēsía). Även Jehovas vittnen och ett par andra frikyrkliga, protestantiska samfund avstår ifrån blodmat.

Se även 
 Haram (islam)
 Att kashra kött (judendom)

Källor 

 
Kötträtter
Fattighjon

Med fattighjon avsågs den som åtnjöt socknens fattigunderstöd. Termen är sedan länge utrensad från lagspråket.

Under medeltiden var de människor som inte kunde försörja sig själv hänvisade till kost och logi hos socknens bönder, i tur och ordning några dagar i varje gård. Sådan fattigvård, i form av rotegång för rotehjon, förbjöds i Sverige år 1918 efter att först ha förbjudits för barn år 1847, men hade från reformationen på 1500-talet successivt börjat ersättas av fattigstugor samt inhysning av fattighjon, ett år i taget, på socknens fattigkassas bekostnad.

Till fattighjonen räknades först och främst de som var arbetsoförmögna ("oföra"), så som fysiskt eller psykiskt funktionshindrade, obotligt sjuka, gamla samt barn utan anhöriga som kunde ta hand om dem. Till fattighjonen räknades också de utfattiga ("obemedlade") som fick fattigunderstöd från socknen.

Källor

Externa länkar 

Finlands socialhistoria
Sveriges socialhistoria
Git Gay

Git Gay, egentligen Birgit Agda Carp, född Holmberg den 13 juli 1921 i Karlshamn, död 1 juli 2007 i Malmö, var en svensk revyartist, skådespelare och sångerska. Från 1960-talet och framåt känd som svenskt nöjeslivs ledande primadonna.

Biografi 
Git Gays föräldrar ville att dottern skulle bli konsertpianist och hon fick en gedigen utbildning på musikkonservatoriet i Malmö.

Hon debuterade 1947 som primadonna i revymakaren Sigge Hommerbergs legendariska sommarrevyer på Victoriateatern i Malmö. Året därpå medverkade hon i revyn Klart Grönan på Gröna Lund i Stockholm. 1949 blev hon engagerad av Karl Gerhard i revyn Där de stora torskarna gå på Cirkus i Göteborg, och till nyårsrevyn samma år gav Karl Gerhard henne artistnamnet Git Gay.

Tillsammans med Åke Söderblom dansade hon och sjöng i Ge mig en lektion i kärlek, en föreställning som gick för utsålda hus i tre år. Revyer, filmer och varietéer följde slag i slag. Hon spelade hos Nils Poppe och Albert Gaubier på Södran i Malmö, och hos Hagge Geigert i Uddevalla.

1960 var det dags för Git Gay Show på Lorensberg i Göteborg med de kvinnliga dansarna "Gits Gayshor"; den första restaurangshowen i Sverige. Git Gay åkte till Las Vegas för att hämta inspiration, och till Paris för att köpa tyger. Hon svarade både för regi, koreografi och kostymer. Det blev 20 shower på Lorensbergsteatern och flera av dem gästspelades på Hamburger Börs i Stockholm. Bland hennes manliga medspelare märktes bland andra Bert-Åke Varg, Sten-Åke Cederhök, Curt Borkman och Fred Åkerström.

I början av 1990-talet var Git Gay programledare för en underhållningsserie från Liseberg kallad Välkommen till Göteborg, som sändes i SVT. Hon gjorde sitt sista framträdande på Liseberg 1991.

Familj och eftermäle 
Git Gay var gift tre gånger, 1945–1948 med Arne Hildén (1918–2007), 1948–1953 med Stig Svanberg (1914–2008)  och från 1953 med affärsmannen Lennart Carp (1918–1991), son till Carl Carp och Sigrid Nylöf. Hennes enda barn var dottern Camilla Carp (1955–1983).

Den 2 juli 2007 hittades Git Gay död i sin lägenhet i Malmö. Begravningsgudstjänst med över 150 personer hölls i S:t Petri kyrka i Malmö den 17 juli 2007. Gudstjänsten avslutades med hennes egen inspelning av "My Way". Efteråt hölls en minnesstund på Luftkastellet för hennes närmsta släkt och vänner. Gravsättning skedde i Engelbrektskyrkans kolumbarium i Stockholm där maken Lennart Carp och deras dotter Camilla är begravda.

Efter Git Gays död bildades Stiftelsen Git Gays Artistfond som årligen delar ut Git Gay-stipendiet i Malmö. Prissumman är 100 000 kronor. Birgitta Rydberg blev första pristagaren följd av Lars-Åke Wilhelmsson, Lill-Babs, Rennie Mirro, Karl Dyall, Björn Skifs, Kim Sulocki, Eva Rydberg och Jan Malmsjö.

Ordet "kalaspingla" lär ha myntats av henne.

Filmografi i urval

Teater

Roller (ej komplett)

Referenser

Noter

Källor
Nilsson, Christer. (18 juli 2007). Artikel i Skånska Dagbladet.

Externa länkar 
 
 Git Gay på Svensk mediedatabas
 

Svenska sångare
Svenska revyartister
Svenska skådespelare under 1900-talet
Personer från Karlshamn
Pseudonymer
Födda 1921
Avlidna 2007
Kvinnor

Gravsatta i Engelbrektskyrkans kolumbarium
Tord Stål

Tord Wilhelm Edvard Stål, född 14 september 1906 i Kristianstad, död 2 juli 1972 i Oscars församling i Stockholm, var en svensk skådespelare.

Biografi
Stål studerade vid Dramatens elevskola 1932–1934, efter studierna engagerades han periodvis vid Riksteatern, Oscars och Vasateatern. Mellan 1940 och 1950 var han engagerad vid Nya Teatern. Han engagerades 1962 till den fasta ensemblen vid Dramaten. Stål filmdebuterade 1938 i Rune Carlstens Pengar från skyn där han även hjälpa till med regin. Han kom att medverka i drygt 55 filmer.

Tord Stål är begravd på Djursholms begravningsplats.

Filmografi i urval

Dubbning (urval) 

 (röst till den magiska spegeln och jägaren i originaldubb)
 (röst till den Hertigen i originaldubb)
 (röst till den Hattmakaren och Hjärt kung i originaldubb)
 (röst till den Herr George Darling i originaldubb)

Teater

Roller (ej komplett)

Radioteater

Referenser

Noter

Externa länkar 
 
 
 

Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska scenskådespelare
Svenska röstskådespelare
Skådespelare från Kristianstad
Gravsatta på Djursholms begravningsplats
Födda 1906
Avlidna 1972
Män
Aden

Aden är en hamnstad i Jemen. Den första bosättningen på denna plats uppstod någon gång mellan 400-talet f.Kr. och 600-talet f.Kr. Staden består av två delar: Hamnstaden (Little Aden), som är den moderna staden, och Madinat ash-Sha'b, som är den gamla staden och där regeringskvarteren funnits. Förorterna Khormaksar och Sheikh Othman ligger norr om den gamla staden, och emellan dessa två förorter ligger Adens internationella flygplats Khaur Maksar, en tidigare RAF-bas.

Historia 

Aden har varit ett handelscenter sedan antiken och är omnämnt i Bibeln. Under medeltiden var Aden stapelort för hela Mellanösterns handel samt nederlagsplats för södra Asiens och östra Afrikas naturalster och Europas fabriksvaror. Efter upptäckten av sjövägen kring Godahoppsudden började Aden förlora sin stora betydelse, och 1839 hade denna världshandelns stad sjunkit ned till en fattig by, som samma år genom ett fördrag avträddes till Brittiska Ostindiska Kompaniet. Britterna måste dock följande år med vapenmakt sätta sig i besittning av området. Det område som britterna tagit i besittning inskränkte sig till den lilla vulkaniska halvön, på vars östra sida staden Aden ligger (54 km²). 1868 köpte britterna den väster därom belägna halvön Djebel Hasan eller Little Aden (39 km²) av sultanen av Lahej och 1882 en smal kuststräcka, som förenar båda halvöarna (88 km²).

Under första världskriget förekom upprepade strider mellan osmaner och britter i området runt Aden. I juli 1915 blev en liten engelsk styrka slagen vid Lahej, norr om Aden. 1916 blev osmanerna slagna vid Subar, strax söder om Lahej, och 11 december 1918 kapitulerade de osmanska trupperna i området.

Staden styrdes sedan från Bombay fram till 1937, när Aden blev kronkoloni. Aden blev tillsammans med blivande Sydjemen en självständig stat 1967 och var landets huvudstad. Sedan Jemen och Sydjemen förenats 1990 har Aden blivit en tullfri zon.

Ekonomi 
Aden är landets ekonomiska center, med bland annat petroleumraffinering, skeppsvarv och lätt industri. Den var tidigare en viktig bunkringshamn för fartygstrafiken till och från Östern, men trafiken blev starkt reducerad efter det att Suezkanalen stängdes 1967, och den har inte nått upp till sin gamla volym efter kanalens återöppnande 1975.

Referenser

Noter

Externa länkar 

Orter i Jemen
Marginalmoms

Marginalmoms är den momssats som används för att räkna ut momsbeloppet baklänges. Det vill säga när man har ett belopp som inkluderar moms och vill veta hur mycket momsen var.

Marginalmomsen (M) kan räknas fram om man vet påläggsmomsen (P) med formeln M = P/(1+P) och omvänt P = M/(1-M).

I Sverige används följande momsskattesatser:

 25,00%  Allmän moms
 12,00%  Livsmedel, övernattningar m.m
  6,00%  Dagstidningar, resor, kultur och konst

Marginalmomsen för ovanstående blir då:

 20,00%
 10,71%
  5,66%

Exempel

0,25/(1+0,25) = 0,20 dvs när påläggsmomsen är 25 % blir marginalmomsen 20 %.

0,12/(1+0,12) = 0,1071 dvs när påläggsmomsen är 12 % blir marginalmomsen 10,71 %.

0,06/(1+0,06) = 0,0566 dvs när påläggsmomsen är 6 % blir marginalmomsen 5,66 %.

Källa: http://www.expowera.se

Skatter
Veermata Jijabai tekniska högskola

Veermata Jijabai tekniska högskola (eng. Veermata Jijabai Technological Institute, kort: VJTI, tidigare Victoria Jubilee Technological Institute) är en teknisk högskola i den indiska staden Bombay. Skolan grundades 1887 till minne av det femtioåriga trontillträdet för drottning Victoria.

VJTI rankas som nummer nio bland de tekniska högskolorna i Indien. Dess examina utfärdas officiellt av Bombayuniversitetet, även om högskolans verksamhet sedan juli 2004 är helt fristående från universitetet.

Institutioner 
 Miljöteknik
 Datorteknologi
 Elektroteknik
 Humanistisk och ekonomisk institution
 Matematik
 Maskinteknik
 Produktionsteknik
 Fysik
 Byggnadsteknik
 Kemiteknik
 Textilteknik

Tidsaxel 
 1887 - Högskolan grundas
 1923 - Högskolan flyttas till nuvarande campus
 1998 - Namnbyte från Victoria Jubilee Technological Institute till Veermata Jijabai Technological Institute
 2004 - Högskolan fristående och självständig

Externa länkar 
 Högskolans officiella webbplats

Tekniska högskolor i Indien
Utbildningsinstitutioner bildade 1887
Daniel Paul Schreber

Daniel Paul Schreber, född 25 juli 1842 i Leipzig, död där 14 april 1911, var en tysk domare som tjänstgjorde som ordförande vid högsta domstolen i Dresden när han 1884 fick diagnosen dementia praecox. 

Hans minnesanteckningar Denkwürdigkeiten eines Nervenkranken (”En nervsjuks tänkvärdigheter”) utgavs i bokform 1903. Boken presenterades som en teologisk essä, men har framförallt gått till historien som ”ett ovärderligt exempel på hur ett psykotiskt medvetande fungerar.” Schrebers paranoida-megalomana tänkvärdigheter gjorde honom till ett berömt fall som många har beskrivit, däribland Sigmund Freud i Fallet Schreber, en klassisk studie som är en av grundstenarna till den psykoanalytiska teorin. Freud förklarade Schrebers grandiosa vanföreställningar i termer av undertryckt homosexualitet, en slutsats som kritiserats av bland andra nobelpristagaren Elias Canetti i boken Massa och makt (1960). Andra tänkare som uppmärksammat fallet Schreber är Jacques Lacan och Gilles Deleuze. Schrebers öde och hallucinatoriska tankevärld har även skildrats skönlitterärt i Fabian Kastners roman Lekmannen (2013).

Paul Schreber var son till ortopedläkaren i Leipzig Moritz Schreber som var en förespråkare för folkhälsa och sjukgymnastik. Han utvecklade ett antal fysiska gymnastiska övningar, redskap och anordningar som skulle befrämja "god kroppshållning", musklernas utveckling, motverka förslitningsskador med mera. Sina pedagogiska uppfostringsprinciper praktiserade  Moritz Schreber inom den egna familjen. Hos barnen inpräntade han med tortyrmässiga både psykiska och fysiska metoder rigida lydnads-, förhållnings- och moralregler.

Noter 

 Litteratur av och om Daniel Paul Schreber i Deutsche Nationalbibliothek
 Litteratur av och om Daniel Paul Schreber i National Library of Israel

Tyska jurister
Födda 1842
Avlidna 1911
Män
Mumbaiuniversitetet

Mumbaiuniversitetet (eng. University of Mumbai, tidigare University of Bombay) är ett av Indiens äldsta universitet. Det finns i staden Bombay och grundades 1857.

Externa länkar
 

Universitet och högskolor i Indien
Utbildningsinstitutioner bildade 1857
World Social Forum

World Social Forum (WSF) är en årlig konferens som hålls av organisationer inom den globaliseringskritiska rörelsen (Globala rättviserörelsen) i många länder, och som syftar till samordning av kampanjer och diskussioner om strategier mot den globalisering som sker enligt marknadsliberala principer. I allmänhet hålls konferenserna i januari, ungefär samtidigt som World Economic Forum i Davos i Schweiz. 

Från en relativt blygsam start 2001 har WSF vuxit till en jättelik konferens, med hundratals seminarier, diskussioner och föredrag i mångskiftande ämnen. Dessa arrangeras i regel av folkrörelser och gräsrotsorganisationer av olika slag från hela världen. Partipolitiska arrangemang tillåts inte. En ständigt diskuterad fråga inom WSF är huruvida man ska samla sig kring gemensamma krav eller inte. Hittills har huvudprincipen varit att WSF ska avhålla sig från att bli en aktör av den typen, och i stället vara just ett "torg" där olika åsikter kommer till tals. Tanken är att man genom att inspirera gräsrotsrörelser till aktion runt om i världen, vinner en större total styrka än om man centralt gör uttalanden i de frågor som avhandlas. Dessutom saknas en struktur inom WSF av det slag som kunde göra centrala uttalanden demokratiskt giltiga. 

Vid WSF i Porto Alegre 2005 presenterades ändå ett manifest i 12 punkter kring ekonomi, fred och demokratifrågor, undertecknat av ett antal personer med hög trovärdighet inom WSF. Där krävdes bland annat införandet av en internationell Tobinskatt, dvs en "friktionsskatt" på valutatransaktioner, avskaffandet av skatteparadis samt åtgärder för en rättvis handel. 

Det första WSF hölls januari 2001 i Porto Alegre, Brasilien med 5000-20 000 deltagare, enligt olika uppskattningar. 
Det andra WSF hölls 2002 i Porto Alegre, Brasilien med ca 50 000 deltagare.
Det tredje WSF hölls 2003 i Porto Alegre, Brasilien med ca 100 000-120 000 deltagare.
Det fjärde WSF hölls 2004 i Bombay, Indien med ca 150 000 deltagare.
Det femte WSF hölls 2005 i Porto Alegre, Brasilien med ca 120 000 deltagare.
2006 var WSF polycentriskt, med regionala konferenser i Bamako (Mali), Caracas (Venezuela), Karachi (Pakistan) och Atén (Grekland).
Det sjätte världsomfattande WSF hölls 2007 i Nairobi, Kenya.

Förutom de stora världssociala forumen anordnas också regionala och lokala sociala forum. I Europa har det ordnats europeiska sociala forum vid flera tillfällen. Det senaste europeiska sociala forumet anordnades i Malmö i september 2008.

Externa länkar 
World Social Forum
Boston social forum
Dagliga nyheter om World Social Forum 2007 av Inter Press Service (på engelska)

Konferenser
Återkommande evenemang med premiär 2001
Antiglobaliseringsrörelse