kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Skåpafors

Skåpafors är en tätort i Bengtsfors kommun, knappt 5 kilometer öster om Bengtsfors, vid länsväg 164 mot Åmål.

Skåpafors ligger vid sjöarna Laxsjön och Svärdlång.

Historia 
Sågverksrörelse hade bedrivits i Skåpafors sedan 1600-talet, när ett pappersbruk uppfördes här 1898 och Gustavsfors, som samma år köpt Skåpafors från Baldersnäs Bolag, flyttade sin tillverkning av omlagspapper och påspapper hit. 1912 övergick man från ångkraft till elektrisk drift. Krisen efter första världskriget innebar att man gick över till att enbart producera kraftpapper. 1944 gick Skåpafors upp i Billingsforskoncernen. Under 1940- och 1950-talet gick Skåpafors över från tillverkning av kraftpapper till papper av bättre kvaliteter som silkespapper, omslagspapper och liknande. Pappersservetter blev även en betydande produkt.

Befolkningsutveckling

Samhället och näringsliv 
I Skåpafors finns ett Folkets Hus, barnomsorg. Grundskolan, med årskurs 1-6, lades ned till höstterminen 2010. Beslutet om nedläggning togs av kommunfullmäktige 22 april 2009.

En stor arbetsgivare i Skåpafors är Rexcells pappersbruk. Rexcell är ett dotterbolag till Duni AB, som tidigare tillverkade servetter på orten. Servettillverkningen flyttades utomlands 2005.

Västtrafik trafikerar orten med buss. De närmaste järnvägsstationerna ligger i Åmål och Dals-Ed. Järnvägsstationen i Bengtsfors trafikeras året runt av DVVJ med gods men endast sommartid för passagerare.

Turism 
I Skåpafors finns badplatser både i sjön Svärdlång och i Laxsjön. Rastplatsen vid Svärdlång används som startplats för kanotturer.

Fritid 
Det finns en hockeyrink på orten som Skåpafors IF sköter om och ser till att den blir spolad under vintern. Söder om den gamla skolan, vilken numera är fritidshem och förskola, ligger ortens fotbollsplan Galthögen. Planen var med i filmen Offside men används numera inte av någon och har varit rejält igenväxt. Ideella krafter har dock börjat göra i ordning den igen och 2018 klipptes den regelbundet.

Se även 
 Laxarby socken

Referenser 

Orter i Bengtsfors kommun
Tätorter i Sverige
Ej längre existerande svenska massa- och papperstillverkare
Ödskölt

Ödskölt (av SCB tidigare benämnd Asketveten) är en småort i Bengtsfors kommun i Västra Götalands län, belägen i Ödskölts socken vid södra stranden av sjön Iväg.

Se även
Ödskölts kyrkby

Noter 

Orter i Bengtsfors kommun
Småorter i Sverige
Dingelvik

Dingelvik är en ort i Bengtsfors kommun, Västra Götalands län, belägen i Steneby socken. Bebyggelsen avgränsades av SCB till en småort 1990 och avregistrerades som sådan 2020 på grund av att antalet boende understeg 50.

Dingelvik gård
Gården i Dingelvik är känd sedan medeltiden, och väpnaren Sven Jonsson (halv lilja) (död omkring 1484), skrev sig till Dingelvik. Gården ärvdes inom Halsten Peterssons ätt, och övergick till äldre Forstenasläkten (bagghuvud), och efter en uppdelning i Norra och Södra Dingelvik, innehades under 1600-talet norra Dingelvik av ätten Svinhufvud, medan södra Dingelvik ägdes inom ätten Ahlefelt.

En manbyggnad på Södra Dingelvik uppfördes cirka 1848-1850 av den dåvarande ägaren baron Henry de Reverony S:t Cyr.

Gården ägs idag av familjen Kling.

Källor
Steneby hembygdsförening, bygdeband.se

Fotnoter

Orter i Bengtsfors kommun
Tidigare småorter i Sverige
Ekebol

Ekebol är en småort i Bengtsfors kommun, Västra Götalands län, belägen i Steneby socken.

Noter

Orter i Bengtsfors kommun
Småorter i Sverige
Gustavsfors

För andra betydelser, se Gustavsfors (olika betydelser).

Gustavsfors är en småort belägen vid Dalslands kanal på gränsen mellan Dalsland och Värmland längs länsväg 172. Huvuddelen av orten ligger i Torrskogs distrikt (Torrskogs socken) i Bengtsfors kommun, Västra Götalands län. Mindre delar av orten ligger i Blomskogs distrikt (Blomskogs socken) i Årjängs kommun, Värmlands län samt i Vårviks distrikt (Vårviks socken).   

Genom Gustavsfors går den nedlagda Dal-Västra Värmlands järnväg som trafikeras av dressintrafik mellan Årjäng och Bengtsfors. 

På orten finns Gustavsfors bruk med anor sedan 1740-talet. Därtill Gustavsfors kapell, vandrarhemmet Alcatraz (uppfört i ett gammalt magasin vid kanalen mellan sjöarna Stora Le och Kyrksjön), några sommaröppna caféer och restauranger, kanotuthyrning, en lanthandel samt det tyska bageriet "Svens Kopparkittel"   som bakar äkta tyskt surdegsbröd.

Befolkningsutveckling

Källor 

Svenska järnbruk
Orter i Bengtsfors kommun
Småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Västra Götalands län
Tidigare tätorter i Värmlands län
Valfrid

Valfrid eller Walfrid (ovanligare form) är ett mansnamn, i mer sällsynta fall även kvinnonamn, med tyskt ursprung. Första delen av namnet kommer antingen från ordet waltan - "härska", "styra" eller walah - "främling", och andra delen kommer från fridu som betyder "fred", "skydd".

Valfrid har använts som dopnamn i Sverige sedan 1700-talet men är idag mycket ovanligt – endast ett par pojkar har fått det som tilltalsnamn det senaste decenniet.
Den 31 december 2014 fanns det totalt 1 748 personer i Sverige med förnamnet Valfrid/Walfrid, varav 71 med det som tilltalsnamn . År 2003 fick 14 pojkar namnet, men ingen fick det som tilltalsnamn.

Den 31 december 2014 fanns det 13 kvinnor i Sverige som bar den kvinnliga formen Valfrida .

Namnsdag: 12 oktober  (sedan 1830)

Personer med namnet Valfrid/Walfrid
 Walfrid Bergström, filmfotograf
 Walfrid Lehto, amerikafinländsk sångare 
 Valfrid Lindeman, fiktiv figur i sketcher med Hasse Alfredson
 Valfrid Palmgren, lärarinna, pionjär inom folkbiblioteksväsendet
 Valfrid Paulsson, Naturvårdsverkets förste generaldirektör
 Valfrid Perttilä, finländsk politiker
 Valfrid Spångberg, journalist och författare
 Walfrid Weibull, entreprenör, fröförädlarpionjär
 Walfrid Lindsgård, svensk skådespelare och sångare.

Referenser 

Mansnamn
NHL:s utvidgning 1967

NHL:s utvidgning 1967 innebar att man på en gång tog med sex helt nya lag i den högsta nordamerikanska ishockeyligan National Hockey League, NHL. Det innebar en kraftig utökning av antalet lag och således antalet matcher som skulle spelas. Denna expansion gjordes för att hindra uppkomsten av rivaliserande ligor som skulle kunna komma att konkurrera om spelarna i NHL och med Stanley Cup. Dessutom hoppades man att expansionen skulle resultera i ett lukrativt TV-kontrakt i USA.

Expansion Six kallas de sex nya lagen som gick med i National Hockey League 1967. Det var Los Angeles Kings, Minnesota North Stars, California Seals, Philadelphia Flyers, Pittsburgh Penguins och St. Louis Blues som tillkom säsongen 1967–68. NHL anordnade en expansionsdraft där de nya lagen fick välja spelare från de redan existerande NHL-lagen.

Referenser

National Hockey League
1967 i Kanada
1967 i USA
Ishockeysäsongen 1967/1968
Original Six

Original Six ("de sex ursprungliga") kallas de lag som medverkade i NHL under säsongerna 1942/1943 till 1966/1967.

Original Six består av:

Original Six är inte de sex första lagen som deltog i NHL, utan de sex lag som blev en konstant efter ett antal turbulenta år när lag skapades och försvann stabiliserades ligan i 25 år. 

Under denna period möttes de sex lagen i en serie där de fyra bästa gick till slutspel. Detta kritiserades för att göra det alltför enkelt att nå slutspelet.

I februari 1966 beslöt NHL att ligan måste expandera för att överleva och inför säsongen 1967/1968 tillkom Los Angeles Kings, Minnesota North Stars, Oakland Seals, Philadelphia Flyers, Pittsburgh Penguins samt St. Louis Blues. Därefter har ytterligare utökningar av ligan skett etappvis till dagens 32 lag. Flera lag har flyttats mellan olika städer över tiden. Alla Original Six-lag finns dock kvar än i dag. 

Detroit Red Wings
National Hockey League
Sextal
Hackås

Hackås är en tätort i Hackås distrikt i Bergs kommun, ett stationssamhälle och kyrkbyn i Hackås socken i södra Jämtland.

Hackås ligger mellan sjöarna Storsjön och Näkten, cirka 40 km söder om Östersund och vid Inlandsbanan. Utanför Hackås sker övergången mellan Sannsundet i norr och Södra Storsjöflaket i söder.

Historia
Hackås hade ett strategiskt läge vid överfarten över Storsjön för de pilgrimer som färdades mellan Selånger (Sundsvall) och Nidaros under den katolska tiden (före 1527). Den nuvarande vandringsleden Jämt-Norgevägen har upprättats i pilgrimernas fotspår. 

Vid Storsjöns strand ligger Hackås ångbåtsbrygga, vid vilken intensiv ångbåtstrafik upprätthölls förr i tiden. Då förekom också färjetrafik mellan Hackås och Funäs, en sträcka på cirka 3 km. 
Från 1900-talets början och fram till mitten av 1960-talet bedrevs timmerflottning i större skala på Näkten och Storsjön, mellan de båda sjöarna löpte det en timmerränna som revs i början av 1970-talet.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Hackås finns Hackås kyrka, förskola samt grundskola årskurs 1-6, bussförbindelser till Östersund och Svenstavik. Prästgården, med takmålningar av konstnären Paul Jonze, färdigställdes 1929 i nyklassicistisk stil.

Näringsliv 
Bland företag på orten märks Hackås Precisionsgjuteri AB som tillverkar aluminiumdetaljer av hög komplexitet och finish.

En av kommunens största arbetsgivare är Itella AB som sköter fakturahanteringen åt olika myndigheter och företag. Sedan 2013 heter Itella AB istället OpusCapita.

Fornlämningar 
Förutom en trefaldighetskälla vid kyrkan finns Sanne gravfält med gravhögar och enstaka flata gravar från järnåldern. En boplats bör alltså ha funnits i Hackås redan då.

Evenemang 
Vid Billstaån i Hackås hålls den årliga tävlingen Årets Näck.

Se även 
 Hackås landskommun
 Målingenkratern

Noter

Externa länkar 
 Hackås.com (lokal webbplats)

Orter i Bergs kommun
Tätorter i Sverige
Myrviken

Myrviken är en tätort i Ovikens distrikt (Ovikens socken) i Bergs kommun. Orten ligger längst in i den vik av södra Storsjön, vilken har samma namn''.

I Myrviken finns bland annat en grundskola, idrottshall, bibliotek, bensinstation, restaurang, livsmedelsbutik, två frisersalonger, brandstation, däckservice, turistbyrå, en verkstad och ett café!

Strax öster om samhället ligger dansstället Fröjdholmen.

Befolkningsutveckling

Noter 

Myrviken
Tätorter i Sverige
Manfred

Manfred är ett mansnamn med tyskt ursprung. Betydelsen av första delen av namnet är oklar. Det kan möjligtvis komma från ordet magan - "makt", "kraft", "styrka", eller kanske vara samma som dagens "man". Sista delen kommer från fridu som betyder "fred", "skydd". 

Namnet har använts i Sverige sedan 1780-talet och var relativt populärt runt förra sekelskiftet, men minskade sedan mycket i frekvens. En viss ökning har dock skett det senaste decenniet.
Den 31 december 2012 fanns det totalt 2 849 personer i Sverige med namnet, varav 873 med det som förstanamn/tilltalsnamn .
År 2003 fick 37 pojkar namnet, varav 13 fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 12 oktober  (sedan 2001, dessförinnan på 14 oktober sedan 1901)

Personer med namnet Manfred
Manfred av Sicilien, av huset Hohenstaufen, kung av Neapel och Sicilien
Manfred Björkquist - biskop
Manfred Burgsmüller - tysk fotbollsspelare
Manfred Eigen - tysk nobelpristagare i kemi
Manfred Fürst, svensk överfältläkare
Manfred Gerlach - östtysk president 1989-1990
Manfred Honeck - österrikisk dirigent
Manfred Kaltz - tysk fotbollsspelare
Manfred Mölgg - italiensk alpin skidåkare
Manfred Näslund - svensk skogsvetenskapsman, landshövding i Norrbottens län
Manfred von Richthofen - tysk militär, mer känd som Röde baronen
Manfred Wiss - svensk präst

Se även
 Manfred Mann - brittisk popgrupp 
 George Gordon Byron har skrivit en dikt som heter Manfred.

Referenser

Mansnamn
Svenska mansnamn
Klövsjö

Klövsjö är en tätort i Klövsjö distrikt i Bergs kommun och kyrkbyn i Klövsjö socken i Jämtland, vid Ljungan.

Historia 
Klövsjö finns omnämnd sedan medeltiden och består ursprungligen av 14 gårdar. En av dessa gamla gårdar är Tomtangården med i fyrkant kringbyggda hus från 1600- och 1700-talet. Gården är numera kulturminnesmärkt och hembygdsgård.

Klövsjö är en gammal bygd, en harpunspets som har hittades i sjön på 1970-talet daterades till att vara 6000-8000 år gammal.

Härifrån härstammar Klövsjöfåret, en av de gamla svenska allmogeraserna som hann tas till vara och nu hålls i genbank.

Befolkningsutveckling

Samhället 
I Klövsjö finns Klövsjö kyrka, livsmedelsaffär, skola (F–6), byggvaruhandel och en del annan service. I december 2009 öppnades Klövsjö Stenugnsbageri med café och ekohandel. Klövsjö Gårdsbryggeri med intilliggande restaurang Humleliret levererar lokalproducerat öl högkvalitativ mat.

I Klövsjö och Klövsjöfjällen ligger Klövsjö-Storhogna skidområde som ingår i Destination Vemdalen som är Sveriges tredje största skidområde.

En 18+9 håls golfbana med tillhörande restaurang är belägen 5 km söder om byn i riktning mot Vemdalen.

Klövsjö är en kulturbygd med en väl bevarad småskalig jorbrukskaraktär. Byn har ingen utpräglad kärna utan är smakfullt utbredd över sluttningen mot sjön.

Tack vare en positiv utveckling i de närliggande skidområdena ser framtiden ljus ut för Klövsjö. Inflyttningen ökar och skolan/förskolan har nyligen byggts ut för att möta behoven när antalet barn i byn ökar.

Källor

Externa länkar 

 Klövsjö by
 Klövsjöfår

Orter i Bergs kommun
Vintersportorter i Jämtland
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Paul Lévy (matematiker)

Paul Pierre Lévy, född 15 september år 1886, avliden den 15 december år 1971, var fransk matematiker som främst sysslade med sannolikhetsteori.

Biografi 
Lévy blev professor vid École des Mines i Paris 1913 och sedan professor analysis vid École Polytechnique i Paris 1920, där han blev kvar till sin pensionering 1959.

Bibliografi
Bland böckerna som Lévy skrev finns:
 Leçons d'analyse fonctionnelle (1922),
 Calcul des probabilités (1925), 
 Théorie de l'addition des variables aléatoires (1937-54), 
 Processus stochastiques et mouvement brownien (1948).

Uppkallat efter honom
Följande företeelser har fått sina namn efter honom:
 Lévyvandring, 
 , som är stokastiska processer där ökningen under en tidsperiod är oberoende av ökningen vid andra tidsperioder 
 ,
 fraktalen Lévys C-kurva, även kallad Lévys drakkurva

Utmärkelser
 Hedersmedlem av  1963
 Medlem av  1964

Referenser

Externa länkar
 MacTutor: Paul Lévy

Fraktaler
Franska matematiker under 1900-talet
Födda 1886
Avlidna 1971
Män
Franska statistiker
Rätan

Rätan är en småort i Rätans distrikt i Bergs kommun och kyrkbyn i Rätans socken vid östra stranden av Rätanssjön strax nordost om Rätansbyn med vilken orten bildade en gemensam tätort 1980 som omklassades till småort 1995 och från 2005. Före 1980 benämndes tätorten av SCB Norra Rätansbyn. Från 2015 klassas bebyggelsen åter som en tätort, men vid avgränsningen 2020 klassades den åter som småort. 

Rätan ligger i södra delen av landskapet Jämtland, på gränsen mot Härjedalen, längs länsväg 315 cirka 100 kilometer söder om Östersund. Byn är en gammal skogsarbetarbygd.

Ortnamnet
År 1482 skrevs ortnamnet Rætan. Ordets förled går tillbaka på ett ursprungligt sjönamn Rätt eller Rätte = "den raka", vilket syftar på Rätanssjön. Efterledet kan stå för ett gammalt ord vin = "ängsmark", "betesmark". Ortnamnet skulle då avse betesmarken vid sjön Rätt(e).
Fram till 1645 skrevs namnet "Rett an", vilket är det Norska namnet på byn, och syftar på att
när de pilgrimer som kom vandrande upp genom landet på väg till Nidaros, nådde sjöns södra ände, var det bara att följa sjöns riktning. den "pekar" nämligen mot Stiklestad, och Olof den Heliges dödsplats. Sjön hette då Retten.

Befolkningsutveckling

Samhället
I orten finns Rätans kyrka, OKQ8, MaBo jakt och fritid, Tempo, Wärdshuset PaStället, restaurang Follingers i Kojbyn, en naturcamping och Rätans camping.

Kända personer från Rätan
 Rosa Arbman (1861–1919), författare
Jon Brännström (1977–), musiker
Tomas Ledin (1952–), musiker
Jens Burman (1994–), längdskidåkare

Se även
Rätansbyn

Noter

Orter i Bergs kommun
Småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Sverige
Joxåsen (del av Botåsen och del av Gärde)

Joxåsen var till 2000 en småort i Bergs kommun som deinierats och avgränsats av SCB av delar av byarna Botåsen och Gärde i Ovikens socken. Invånarna uppgick år 2000 till 53 i antalet. Från 2005 understeg antalet 50 och småorten upphörde existera och därefter finns ingen bebyggelseenhet med detta namn. 

Ej längre existerande SCB-definierade orter i Bergs kommun
Tidigare småorter i Sverige
Krister Petersson (tecknare)

Krister Petersson, född 21 juli 1956 i Nävragöl norr om Karlskrona, är en svensk tecknare, manusförfattare och skapare till serierna Uti vår hage (sedan 1983) samt Vi å pappa. Dessa båda serier ingick fram till 2002 i serietidningen 91:an, varefter de flyttades till den egna tidningen.

Petersson har även gjort många populära 91:an-avsnitt, hans tecknarstil känns bland annat igen på den detaljrika bakgrunden med figurernas placering fokuserad till bildens centrum (kraftiga linjer är ett annat kännetecken).

Petersson är gift och har två söner, som ibland assisterat honom som tuschare och textare.

Referenser

Svenska serieskapare
Födda 1956
Män
Levande personer
Serieskapare i 91:an Karlsson
Urhundenvinnare
Leif Bergendorff

Leif Bergendorff, född 13 augusti 1944 i Brännkyrka församling i Stockholm, är en svensk redaktör och manusförfattare till serien 91:an Karlsson. Bergendorff har skrivit över hundra 91:an-manus och besvarar även brev som kommer till 91:ans insändarsida, "Ställ 91:an mot väggen".

Bergendorff gör även manus till Åsa-Nisse, som både har en egen tidning och går som biserie i 91:an. Han har också skrivit text till tidningen Lilla Fridolf.

Leif Bergendorff är son till Stig Bergendorff och Inga, ogift Peterson, samt sonson till skådespelaren Emil Bergendorff. Han har varit gift med Ingela Bergendorff (född 1942).

Källor

Svenska serieskapare
Manusförfattare från Stockholm
Födda 1944
Levande personer
Män
Kövra

Kövra är en småort i Bergs kommun belägen i Myssjö distrikt (Myssjö socken) i södra Storsjöbygden.

Samhället
Kövra Byskola är en friskola med förskola, förskoleklass, fritidshem och grundskola för årskurserna 1-6. Huvudbyggnaden byggdes på 1930-talet medan förskolan är inrymd i en byggnad från 1990-talet.

I Kövra finns sedan 1873 Myssjö baptistförsamlings lokaler, Gamla kapellet (invigt 1873) samt Betelkyrkan (även "Nya kapellet", invigt 1925).

Tidigare har det i samhället funnits ett kafé, två butiker, postkontor och ett bankkontor, av vilket bara lokalerna finns kvar idag och nyttjas som privatbostäder. 
Sedan 2014 finns ett kafé, Gl'a Musikkafé, i lokaler i mitten av byn.

Noter

Externa länkar
 Myssjö-Ovikens hembygdsförening
Myssjö baptistförsamlings Nya kapellet
Betelkyrkan i Riksantikvarieämbetets Bebyggelseregister

Orter i Bergs kommun
Småorter i Sverige
Jonas Persson (serieskapare)

Jonas Persson, född 1968, är en svensk seriskapare. Jonas är son till Gunnar Persson, som åren 1967-2016 skrev och tecknade serien Kronblom, och sonson till Elov Persson, som skapade Kronblom.

Jonas Persson hjälpte från 1980-talet sin far med manus till Kronblom, då anonymt. Han har också fått manus publicerade i 91:an, och konstruerade korsord till tidningen under 1990-talet. Hösten 2005 började han teckna egna avsnitt med Kronblom.

Källor

Externa länkar 
Historik över Elov Perssons serier

Svenska serieskapare
Män
Födda 1968
Levande personer
Ljungdalen

Ljungdalen är en småort i Bergs kommun i Härjedalen, belägen i Storsjö distrikt (Storsjö socken). 

I byn finns Helags värdshus och pensionat, med anor från 1930-talet, en livsmedelsbutik, turistbyrå, skidlift, bensinstation, hemslöjd, café, restaurang m.fl. näringar inriktade på friluftsliv, turism och lantbruk. I Ljungdalen finns även Ljungdalens kapell.

Geografi
Ljungdalen ligger i nordvästra Härjedalen nära gränsen till Jämtland och har Sveriges högsta toppar söder om polcirkeln, Helagsfjället och Sylarna. Byns namn kommer från Ljungan som gett namn åt dalgången. Byn är placerad relativt högt upp i dalgången och omges av berg i tre väderstreck. I söder leder en väg (ibland stängd nattetid eller vid svår väderlek) över fjället Flatruet till Mittådalen och Funäsdalen. Norrut breder en stor relativt plan högplatå ut sig som sträcker sig förbi Helags och mot Sylmassivet. Byn är populär som startpunkt för skid- och skoterturism. En lift leder från Torkilstöten ovanför byn upp mot högplatån. I öster reser sig Dunsjöfjället över byn och Ljungans övre lopp som börjar vid Ljungsjöarna. Området är också rikt på sjöar vilket gör det till en populär plats för sportfiske.

Se även
Gravhögarna i Ljungdalen

Panorama över Ljungdalen

Noter

Externa länkar

Ljungdalens Turistbyrå

Orter i Bergs kommun
Småorter i Sverige
Myre

Myre är en ort i Bergs kommun i Jämtland och Jämtlands län belägen i Ovikens distrikt (Ovikens socken). Orten var av SCB klassad som småort till 2010 då befolkningen understeg 50 och statusen som småort upphörde. Sedan 2015 är dock orten åter igen klassad som en småort.

Noter

Orter i Bergs kommun
Småorter i Sverige
Ovikens församling

Ovikens församling var en församling i Härnösands stift och i Bergs kommun i Jämtlands län. Församlingen uppgick 2010 i Oviken-Myssjö församling.

 
Församlingskyrka var Ovikens gamla kyrka och Ovikens nya kyrka.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Den 1 januari 1977 tillfördes ett obebott område omfattande en areal av 0,8 km² (varav 0,8 km² land) från Norderö församling. Samtidigt överfördes från Ovikens församling till Marby församling ett område med 9 invånare och omfattande en areal av 0,4 km² (varav 0,4 km² land). 

Församlingen uppgick 2010 i Oviken-Myssjö församling.

Pastorat
Medeltiden till omkring 1400: Moderförsamling i pastoratet Oviken och Myssjö.
Omkring 1400 till 1530: Moderförsamling i pastoratet Oviken, Myssjö och Berg.
1530 till 29 juli 1532: Moderförsamling i pastoratet Oviken, Myssjö, Berg, Rätan och Klövsjö.
29 juli 1532 till omkring 1650: Moderförsamling i pastoratet Oviken, Myssjö, Berg, Rätan, Klövsjö och Hackås.
Omkring 1650 till 13 april 1860: Moderförsamling i pastoratet Oviken, Myssjö och Hackås.
13 april 1860 till 1864: Moderförsamling i pastoratet Oviken, Myssjö, Hackås och Gillhov.
1864 till senast 1998: Moderförsamling i pastoratet Oviken och Myssjö.
Senast 1998 till 2008: Moderförsamling i pastoratet Oviken, Myssjö och Hackås.
2008 till 2010: Församlingen ingick i Södra Jämtlands pastorat.

Kyrkoherdar
Lista över kyrkoherdar.

Kyrkor
Ovikens gamla kyrka
Ovikens nya kyrka

Se även
Ovikens socken

Källor 

Historiska församlingar i Härnösands stift
Indelningar i Bergs kommun