kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kodein

Kodein, C18H21NO3, är ett smärtstillande ämne, ett morfinderivat, tillhörande gruppen opiater. Kodein är en av de naturliga opiaterna i opiumvallmo. Jämfört med de besläktade ämnena heroin och morfin, har kodein lägre potens. Den biokemiska förklaringen till att kodeins verkan är densamma som den för morfin, är att kodein omvandlas till morfin i kroppen.

Användning

Vanligtvis används läkemedel med kodein för behandling av svårare huvudvärk (till exempel migrän), benbrott och andra typer av måttlig till svår smärta.

Farmakologi

Kodein omvandlas i kroppen till morfin. Farmakologiskt binder kodein till samma opioidreceptorer. 

Vissa människor saknar det nödvändiga enzymet för omvandlingen till morfin, och för dessa har kodein liten effekt. Omkring 1 % av den vita befolkningen är så kallade ultrasnabba metaboliserare och har i stället dubbla uppsättningar av enzymet. Detta leder till att kodeinet  oavsett läkemedelsmängd har mycket kraftigare effekt, eftersom kodeinet då omvandlas till mer morfin än vad som normalt är fallet.

Biverkningar

Halter av kodein i blodet tillsammans med alkoholintag kan orsaka andningsdepression. Vanlig biverkning - som med andra opiater - är förstoppning.

Beroende

Kodein är beroendeframkallande. Hur lång tid beroendeutvecklingen tar varierar, stora doser kodein framkallar mycket snabbare ett begär än kodein för medicinskt bruk i terapeutiska doser. Abstinensbesvären kan vara både fysiska och psykiska, men är sällan lika kraftiga som vid rent morfinmissbruk. Vid missbruk av kodeintabletter som också innehåller paracetamol (till exempel Citodon, Panocod) riskerar missbrukaren leverskador på grund av paracetamolet. Risken för beroende av kodein är mycket liten jämfört med risken för beroende av heroin eller morfin, men risken är ändå påtaglig, särskilt vid långtidsanvändning.

Narkotikaklassificering

I Sverige är alla preparat innehållande kodein narkotikaklassade. Alla läkemedel innehållande kodein är receptbelagda och särskild receptblankett krävs. Exempel på sådana läkemedel är Treo Comp och Citodon som vardera innehåller 30mg kodein.

I en ekvipotenstabell motsvarar 30mg kodein 3-4,5mg morfin; resten bryts ned till det overksamma ämnet norkodein och passerar via njurarna ut ur kroppen.

Se även
Läkemedelsberoende

Externa länkar
Kodein (läkemedelsverket)

Hostmedicin
Opiumalkaloider
Prodroger
Fenoletrar
Morfinaner
Alkener
Narkotika
Opiat

Opiater, eller opiumalkaloider, kallas alla sammansättningar av alkaloider som finns i opium. Opiater ingår i gruppen opioider, där de utgör de icke-syntetiska opioiderna och alltså endast innehåller derivat från opiumvallmo, Papaver somniferum. Opioider är i sin tur en underordnad grupp till analgetika.

De viktigaste opiaterna från opium är morfin, kodein, tebain, papaverin, noskapin och narcein. Det finns även cirka 25 andra alkaloider men dessa har inte någon effekt på nerverna och således räknas de inte som opiater. Även heroin är en opiat som har två acetylgrupper adderade på den ursprungliga morfinmolekylen. Vissa opiater, såsom morfin, kodein och noskapin har stor betydelse inom sjukvården.

Bakgrund 
Opiater har sitt ursprung från växten Papaver somniferum, opiumvallmon. Frökapslarnas mjölksaft innehåller bl.a. ämnena morfin och kodein, från vilka andra substanser som etylmorfin och heroin har utvecklats. Alkaloider från vallmon ger smärtstillande och euforiska effekter då dessa binder till hjärnans opiatreceptorer.

Apotekaren Friedrich Sertürner var den förste att isolera opiumets aktiva substans, opiaten morfin, vilket han lyckades med 1803-1804. Efter isoleringen av ämnet och kartläggning av dess effekter på människokroppen så fick morfin som enskilt ämne en stor spridning inom sjukvården, till skillnad från den tidigare användningen av opium. Några år efter att morfin isolerats så isolerades även kodein.

Historik 
Vallmon förekom sannolikt först i Persien och möjligtvis även öster om Medelhavet. Historiskt så har vallmon odlats för skörd i Mindre Asien, Persien, Indien, Kina och Balkanhalvön. I mindre skala så har vallmon även odlats i Egypten, Algeriet, Ryssland, Japan, Australien, Mexiko och Nordamerika.

De första förekommande opiaterna användes troligen i syfte av eufori under religiösa ritualer, men även inom religiös läkekonst. De kom även att användas medicinskt, då för att mildra smärta eller avsluta människors liv snabbt och smärtfritt. Dessa intogs sannolikt genom munnen eller inandning av ångor.

Med opiaternas ökade spridning och användning, mellan år 1000 e.Kr och år 1300 e.Kr, så uppkom även missbruk av drogerna. Under 1500-talet skrevs de första skrifterna som man känner till om drogernas missbruk och tolerans, författade i bland annat Egypten, Tyskland och England.

Då det under 1600-talet förbjöds att röka tobak i Kina så uppkom istället rökandet av opium i området. Trots försök att förbjuda och minska opiumanvändningen så påtvingade Storbritannien och Frankrike istället en fortsatt opiumhandel och opiumkonsumtion i Kina.

Efter att morfin isolerats under tidigt 1800-tal så kom opiaten att få en stor roll inom sjukvården, bland annat under mindre kirurgiska ingrepp, efterbehandlingar efter ingrepp och för olika typer av kronisk smärta. Däremot så upptäcktes morfin senare innebära lika hög risk för missbruk och beroende som opium, vilket i sin tur ledde till en ökad satsning på att finna potentiella opioider för säkrare användning. Framförallt så har detta varit syftet med utvecklingen av syntetiska opioider.

Se även
Opioidkrisen i USA

Referenser 

 
Narkotika
Galleria

En galleria (ibland även köpcenter, köpcentrum eller shopping-mall) är en inbyggd gågata med butiker. Den kan utgöra eller vara en del av ett centrumområde. Den skiljer sig vanligtvis från ett varuhus genom att butikerna i en galleria oftast har olika namn och ägare. En galleria kan även innehålla restauranger, cafeterior och ibland även varuhus.

Historia 
Trenden med stora affärer inomhus började under 1800-talets industrialisering i storstäderna. I London öppnades butiken Harrods, som köpte upp affär efter affär i kvarteret och sammanfogade dessa till en enda allt större butik. I Paris öppnades på liknande sätt flera storaffärer. En av de gallerior som anses vara bland de första utpräglade galleriorna är Galleria Vittorio Emanuele II i Milano som uppfördes mellan 1865 och 1877.

Sverige
En av Sveriges äldsta gallerior är Birger Jarlspassagen som skapades 1894–1897 av arkitekt Ludvig Peterson i Stockholm. Shopping i Luleå är Sveriges, och anses vara världens första inomhusgalleria, som öppnades 1955. En av Sveriges första gallerior är också Krämaren i Örebro, delvis ibruktagen 1961 och fullt invigd 1963. Gallerian i Stockholm invigdes i mitten av 1970-talet och Sturegallerian  byggdes mellan åren 1986 och 1989. Från 1980-talet och framåt har många varuhus omvandlats till gallerior. Med detta menas att i stället för en enda stor affär som täcker hela butiksytan, delar man upp utrymmet i många små affärer för att få in mer i samlade hyresintäkter och för att minska beroendet av en enda hyresgäst.

Gallerior i Sverige

Se även 
 Externhandel
 Centrumhandel

Källor 

Detaljhandel
Köpcentrum
Kust

Kusten är  mellan hav, eller ibland mellan en större insjö och land. Utmed kusten finns ofta stränder, hamnar och ibland fjordar. En stor del av världens befolkning bor nära havs- eller insjökuster. Kuster förändras i förhållande till naturkrafter som vågor och tidvatten, landhöjning och skiftande havsnivå. Den östra och västra kusten av ett landområde kallas ostkust respektive västkust.

Referenser

Se även 
 Klintkust
 Sveriges ostkust
 Sveriges västkust
 East Coast
 West Coast
 Öppen kust
 Floddelta
 En kuststräckas längd

Naturgeografi
Landformer
Skattesats

Skattesats anger andelen skatt av ett visst skatteunderlag och uttrycks i procent. Ifråga om progressiv inkomstskatt ökar skattesatsen med ökande inkomster, för meromsättningsskatt (moms) varierar skattesatsen beroende på vilka varor eller tjänster det handlar om.

Se även 

 Mervärdesskatt i Sverige

Skatter
Endorfin

Endorfin är ett peptidhormon (opioidpeptid) som kroppen tillverkar själv av proopiomelanokortin, och som lindrar smärta. Hormonet påverkar vår vilja att sova, äta och dricka. Endorfin utsöndras bland annat vid skratt, stress, motion, men även av sex och förälskelse.

Endorfin anses ofta vara kroppens eget morfin, av den anledningen att ämnena, precis som morfin, heroin och andra opiater, binder till så kallade opioidreceptorer. Kemiskt är dock endorfin och morfin helt obesläktade. På samma sätt som effekten av morfin och heroin kan hämmas med hjälp av naloxon, har detta ämne samma hämmande effekt på de kroppsegna endorfinerna.

Se även 
 Opiater
 Opioider

Referenser 

Signalsubstanser
Hypofyshormoner
Doleron

Doleron var ett varumärke från Astra Zeneca för ett analgetikum som användes vid måttliga till svåra smärttillstånd. Aktiva substanser var acetylsalicylsyra, dextropropoxifen och fenazon. Fenazon har, liksom acetylsalicylsyra, smärtlindrande, inflammationshämmande och febernedsättande egenskaper.

På grund av problem med missbruk av dextropropoxifen avregistrerades Doleron i Sverige 2004.

Se även
Läkemedelsberoende

Externa länkar
Läkemedelsverket - Om dextropropoxifen

Analgetika
Kombinationsläkemedel
Framtid

Framtiden är den delen av tidslinjen som ännu inte inträffat.

Den mentala bilden av framtiden 
Människan är förmodligen en av få livsformer som kan föreställa sig framtiden. Detta är nödvändigt för planering och prospektivt minne.

Att se in i framtiden 
Människor som säger sig känna till händelser i framtiden kallas profeter, siare, orakel och i viss mån astrologer. Förutsägelser är ett viktigt moment inom många religioner. Vanliga religiösa förutsägelser handlar om jordens undergång, domedagen, och guden eller gudarnas återkomst.

Se även 
 Nutid
 Dåtid
 Tid
 Tidspil
 Futurism
 Framtidsstudier
 Historia
 Tredje världskriget
 Teknologisk singularitet
 Eskatologi
 Prospektivt minne
 Science fiction
 Spådom
 Tidsaxel över den närbelägna framtiden
 Tidsaxel över den avlägsna framtiden

Externa länkar 

 
Tidsfilosofi
Sömnmedel

Sömnmedel eller hypnotika avser läkemedel som används vid insomningsproblem och sömnsvårigheter. Bland sömnmedel skiljer man på sömntabletter och insomningstabletter:

Sömntabletter kallas de sömnmedel med kraftigare effekt som används vid kombination av insomningssvårigheter och många uppvaknanden. De flesta sömntabletter är bensodiazepiner eller bensodiazepinderivat. Ett undantag är dock propiomazin (Propavan), vars effekt vanligen håller i sig i 6 till 12 timmar, ibland längre. Dåsighet på morgonen/halva dagen är därför en vanlig biverkan.

Insomningstabletter, vars effekt endast håller i sig i 30 till 60 minuter, används vid enbart insomningssvårigheter. Ett exempel på insomningstabletter är melatonin i enkel beredning (ej depotberedning under namnet Circadin, som tillhör gruppen sömntabletter).

De flesta sömnmedel är receptbelagda och flera kräver särskild receptblankett.

Sedativa läkemedel är en typ av sömnmedel.

Somliga sömnmedel, till exempel mirtazapin och amitriptylin, används även som antidepressivum.

Bensodiazepiner 
 Midazolam (Dormicum, endast som injektionsvätska i Sverige eller munhålelösning i spruta, även hos tandläkare i oral lösning)
 Nitrazepam (Apodorm)
 Triazolam (Halcion som avregistrerades i Sverige 2017, men används fortfarande i andra länder och ska kunna fås på licens i särskilda fall)
 Alprazolam (xanor)

Andra bensodiazepiner som Diazepam (Stesolid, Valium) och Oxazepam (Sobril, Oxascand) kan användas, men är mindre vanliga eftersom den sedativa effekten är mindre.

Bensodiazepinderivat och besläktade läkemedel 
 Zaleplon (Sonata avregistrerat)
 Zolpidem (Stilnoct)
 Zopiklon (Imovane)

Övriga 
 Propiomazin (Propavan)
 Melatonin (Circadin)
 Alimemazin (Theralen)
 Prometazin (Lergigan)
 Hydroxizin (Atarax)
 Mirtazapin (Remeron)
 Amitriptylin (Tryptizol)

Receptfria naturläkemedel 
 Valerina (Neurol, Baldrian-Dispert)

Se även 
 Bensodiazepiner
 Läkemedelsberoende

Externa länkar 
 FASS

Hypnotika
Sonata

Sonata kan syfta på 

 Sonata – ett slags musikverk, se sonat
 Sonata (skivmärke) – ägt av skivbolaget Sonora
 Sonata (läkemedel) – ett läkemedel för behandling av patienter med insomningssvårigheter
 Sonata Arctica – ett finländskt power metal-band
 Hyundai Sonata – en bil
Världssamhälle

Ett världssamhälle betecknar en hypotetisk värld som är mera sammanknuten än den världen vi har idag. Världsamhälle innebär vanligen också en enda världsregering. Sådana har förekommit i litteraturen, ofta som utpräglade utopier eller dystopier. Ett känt exempel på det senare är Du sköna nya värld av Aldous Huxley. 

Somliga konspirationsteorier hävdar att världens ledande makter, med FN i spetsen, försöker skapa en världsdiktatur, kallad Den nya världsordningen.

Tendenser kan anas som tyder på att världen långsamt rör sig mot ett världssamhälle. Perioden efter andra världskriget ledde till etablerandet av ett flertal internationella organisationer: Internationella valutafonden, Världsbanken och utvecklingsorgan inriktade på rationalisering och utveckling av jordens resurser och materiella rikedomar.

Se även
 Historia
 Ekonomi
 Internationella samfundet
 Överstatlighet

Samhällstyper
Sweatmaster

Sweatmaster startades 1999 och är en trio från Åbo i Finland som spelar enkel och originell rock'n'roll.

Bandet består av
Sasu Mykkänen: sång och bas
Matti Kallio: trummor
Mikko Luukko: gitarr
Sweatmasters texter kan beskrivas som självsäkra och kryddade med humor, med refränger som är enkla att sjunga med i.

Diskografi 

Till låten Too Much Love finns en video med  vaxanimationer av studsande hjärtan och bandmedlemmarna.

Externa länkar 
Sweatmasters officiella hemsida

Skivbolag 
Bad Afro Records
Molten Universe
Must Destroy Music

Finländska musikgrupper
Musikgrupper från Åbo
Musikgrupper bildade 1999
Barbiturater

Barbiturater kallas en äldre typ av läkemedel som upptäcktes i början på 1900-talet och användes mot sömnproblem, ångest och epilepsi. Barbiturater var under första hälften av 1900-talet standardpreparatet för behandling av orostillstånd och sömnlöshet. Först på 1940-talet förstod man att preparaten kunde ge upphov till ett kraftigt fysiskt beroende med svåra abstinenstillstånd, med bland annat epileptiska anfall.

Verkningar 
Barbiturater har en rad negativa effekter, bland annat att de i höga doser hämmar andning- och hjärtverksamhet vilket i värsta fall leder till omedelbar död. Barbiturater påverkar även nedbrytning och metabolism av andra läkemedel genom att inducera leverenzym i enzymgruppen Cytokrom P450. Idag har nästan all användning av barbiturater upphört till förmån för bensodiazepinerna. Numera används de endast till behandling av epilepsi och till narkos som anestetikum samt i mycket liten omfattning även till patienter som inte svarar på bensodiazepiner eller de moderna SSRI.

Barbiturater har samma verkningsmekanism som bensodiazepiner; de binder till en modulatorisk subenhet på GABA-receptorn vilket leder till ökat inflöde av kloridjoner när GABA binder till receptorn. Den största delen av läkemedel som innehåller barbiturater är idag olagliga i Sverige.

Olika barbiturater 
 Allobarbital
 Amobarbital
 Aprobarbital
 Barbital
 Butalbarbital
 Butobarbital
 Cyklobarbital
 Fenobarbital
 Heptabarbital
 Pentobarbital
 Sekobarbital
 Tiopentalnatrium
Pentobarbitalnatrium
 Vinylbital

Se även 
Antiepileptika
Anxiolytika
Barbitursyra
Läkemedelsberoende
Sedativa

Externa länkar
FASS

Farmakologi
Om vänskap funnes

Om vänskap funnes är en roman av Stig Claesson, utgiven 1981 på Albert Bonniers Förlag.

Boken handlar om författarvännen Pär Rådström, men det är inte bara en bok om vänskap utan också en skildring av efterkrigstidens Europa och några udda människors jakt efter lyckan i ett mycket kallt Paris. Handlingen utspelar sig i tre tidsplan i Paris 1954, i Södermanland 1963 och i Stockholm 1981. Som vanligt tecknar Slas levnadsödena med medkänsla, humor och skärpa.

Boken är en av titlarna i boken Tusen svenska klassiker (2009).

Citat
"Nick (Slas) liten, om vänskap funnes vore vi vänner".
"Att minnas är oanständigt. Eller värre; det är sorgligt. Att glömma är att dö".

Källor

Fotnoter

Tryckta källor 
 

Skönlitteratur 1981
Svenskspråkig skönlitteratur
Svenska romaner
1954 i skönlitteratur
1963 i skönlitteratur
1981 i skönlitteratur
Stockholm i skönlitteratur
Paris i skönlitteratur
Södermanland i skönlitteratur
Blues för Mr Shelley

Boken Blues för Mr Shelley skriven av författaren Stig Claesson, 1992.

Handling
I Blues för Mr Shelley har han samlat valda delar av den kortprosa som tidigare publicerats i framför allt Aftonbladet och Metallarbetaren, under 1983-1989. Här kan man läsa om John Sten på Bali, här återfinns en rapport från en badstrand, en tanke från Rom, en bild från Helsingfors, stämningar från Jugoslavien och England

Ett hundratal illustrationer ingår.

Skönlitteratur 1992
Svenskspråkig skönlitteratur
Indonesien i skönlitteratur
Helsingfors i skönlitteratur
Rom i skönlitteratur
England i skönlitteratur
Jugoslavien i skönlitteratur
1314

1314 (MCCCXIV) var ett normalår som började en tisdag i den Julianska kalendern.

Händelser

April 
 20 april – När Clemens V avlider kommer påvestolen stå tom i över två år.

Maj 
13 maj – Brand i Visby.

Juni 
 24 juni – Robert Bruce besegrar Edvard II av England i slaget vid Bannockburn och säkrar därmed Skottlands självständighet för nära 300 år framåt.

November 
 25 november – Ludvig IV "Bayraren" och hans hustru Beatrix av Schlesien kröns till kung och drottning av Tysk-romerska riket i Aachens domkyrka. 1328 kröns Ludvig IV även till tysk-romersk kejsare i Rom.

Okänt datum 
 De äldsta beläggen för svenskarnas närvaro i övre Norrland härrör från detta års kyrkliga uppbördslängd. Umeå och Bygdeå är de nordligaste socknarna. Uppsala domkyrka äger ett laxfiskeverke i Umeälven.
 Mappa Mundi (Karta över världen) tillkommer. Den visar Jerusalem i världens centrum, såsom det beskrivs i Bibeln.

Födda 
 24 juni – Filippa av Hainaut, drottning av England 1328–1369 (gift med Edvard III)
 Valdemar III, kung av Danmark 1326–1329.

Avlidna 
 18 mars – Jacques de Molay, Tempelherreordens stormästare (avrättad genom bränning på bål).
 20 april – Clemens V, född Raymond Bertrand de Got, påve sedan 1305.
 30 maj – Nils Kettilsson, svensk ärkebiskop sedan 1308.
 22 september – Beatrix av Brandenburg, furstinna av Mecklenburg.
 29 november – Filip IV, kung av Frankrike sedan 1285.
 Ingeborg Bengtsdotter, mor till Heliga Birgitta.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Filip IV av Frankrike

Filip IV, Filip den sköne, (fr. Philippe IV, Philippe le Bel), född 1268 i Fontainebleau, död 29 november 1314 i Fontainebleau, kung av Frankrike, 1285-1314. Son till Filip III av Frankrike och Isabella av Aragonien, far till Ludvig X av Frankrike, Filip V av Frankrike och Karl IV av Frankrike. Ska inte förväxlas med Filip I av Kastilien, som också kallades "Filip den sköne".

Biografi

Politik 
Filip IV var allierad med skottarna och åren 1293-1303 förde han krig mot England som upphörde med Parisfreden. Därvid stötte han på motstånd främst i Akvitanien, som tillhörde den engelske kungen. Vid denna tid höll den långa europeiska högkonjunkturen på att ebba ut. Kronans inkomster hotades. De ständiga krigen var också kostsamma. Filip beskattade kyrkan hårt, vilket ledde till en fejd med påven Bonifatius VIII. Bonifatius förbjöd därför sina präster att betala skatt. Efter Bonifatius död år 1303, säkrade Filip kontrollen över kyrkan genom att flytta den heliga stolen till Avignon, (Babyloniska fångenskapen).

Genom sin offensiva politik och sitt bruk av en romersk-rättslig statslära, framstår Filip IV som en av de tidigare representanterna för den starka kungamakt som under senmedeltiden växte fram runt om i Europa.

Förföljelser 
För att visa sin lojalitet mot kyrkan och berika Frankrike som var fattigt på grund av krig inledde Filip IV förföljelser av judarna och tempelherreorden. 1306 lät han kasta ut alla judar ur Frankrike och beslagta deras egendom. 1307 lät han gripa alla riddare av den rika och självständiga tempelherreorden, bränna deras ledare på bål och konfiskera deras förmögenheter.

Familj
Gift 1284 med Johanna I av Navarra (1273-1305), dotter till Henrik I av Navarra och Brie, även kallad Henrik den tjocke.

Barn 
 Margareta av Frankrike (1288-1312)
 Ludvig X av Frankrike, (1289-1316), gift med (i tur och ordning) Margareta av Burgund (1290-1315) och Clemence d'Anjou (1293-1328)
 Blanche (1290-1294)
 Isabella av Frankrike (1292-1358), gift med Edvard II av England (1284-1327)
 Filip V av Frankrike (1294-1322), gift med Johanna II av Burgund (1291-1330)
 Karl IV av Frankrike (1295-1328), gift med (i tur och ordning) Blanche av Burgund (1296-1326), Maria av Luxemburg, (1304-1324) och Johanna av Évreux (1310-1371)
 Robert av Frankrike (1297-1308)

Galleri

Anfäder

Källor 

Personer i Frankrike under 1200-talet
Personer i Frankrike under 1300-talet
Frankrikes regenter
Huset Capet
Avlidna 1314
Män
Födda 1268
Filip den sköne

Filip den sköne kan avse:
Filip IV, född 1268, död 1314, kung av Frankrike från 1285
Filip I, född 1478, död 1506 kung av Kastilien från 1504
1285

1285 (MCCLXXXV) var ett normalår som började en måndag i den Julianska kalendern.

Händelser

April 
2 april – Sedan Martin IV har avlidit en vecka tidigare väljs Giacomo Savelli till påve och tar namnet Honorius IV.

Augusti 
5 augusti – Magnus Bosson väljs till ny svensk ärkebiskop.

Okänt datum 
Ett möte hålls i Kalmar mellan kung Magnus Ladulås av Sverige och kung Erik Magnusson av Norge samt 23 hansestäder.
Kung Magnus upprättar sitt testamente där han donerar stora rikedomar till kyrkan och kräver att bli begraven i franciskanerklostret (Riddarholmskyrkan) i Stockholm.
Ett gråbrödrakloster (franciskanerkloster) grundas i Arboga.
Kung Filip den sköne av Frankrike förvärvar Navarra och frigrevskapet Burgund.

Födda 
Benedictus XII, född Jacques Fournier, påve 1334–1342.
Eufemia av Pommern, drottning av Danmark 1320–1326 och 1329–1330, gift med Kristofer II.

Avlidna 
 7 januari – Karl I av Anjou, kung av kungadömet Jerusalem, Albanien, Sicilien och Neapel.
 28 mars – Martin IV, född Simon de Brion, påve sedan 1281.
 22 augusti – Filippo Benizi, italiensk servitmunk och bekännare, helgon.
 5 oktober – Filip III, kung av Frankrike sedan 1270.
 Marie de Coucy, drottning av Skottland 1239–1249 (gift med Alexander II)

Källor

Externa länkar
1268

1268 (MCCLXVIII) var ett skottår som började en söndag i den Julianska kalendern.

Händelser

April 
April – Den värmländske lagmannen Höld och hans hustru Margareta donerar tolv gårdar i sydöstra Värmland till Riseberga kloster. Eftersom det sker med kungens tillåtelse kan detta ses som att Värmland nu är en integrerad del av det svenska riket.

November 
29 november – När påven Clemens IV avlider kommer påvestolen att stå tom i nästan tre år, vilket är en av de längsta perioderna utan påve i historien.

Okänt datum 
Det svenska marskämbetet omtalas för första gången. Marsken för högsta befälet i krig.
Ett dominikanerkloster grundas i Strängnäs.
Birger jarls bror Elof utfärdar ett brev där namnet Vadstena, Vastenis, omtalas för första gången. Namnet, som antyder en stenbyggnad, bör tyda på att kungapalatset på platsen är uppfört tidigare.
Antiokia erövras av Egyptens sultan.

Födda 
Någon gång mellan april och juni – Filip IV, kung av Frankrike 1285–1314.
Erik Prästhatare, kung av Norge 1280–1299.

Avlidna 
29 oktober – Konradin, kung av Jerusalem och Sicilien (avrättad).
29 november – Clemens IV, född Gui Faucoi, påve sedan 1265.
Agnes I av Faucigny, fransk vasall.

Externa länkar