kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
1535

1535 (MDXXXV) var ett normalår som började en fredag i den Julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 6 januari – Lima, nuvarande huvudstad i Peru, grundas av Francisco Pizarro.
 13 januari – En armé bestående av en svensk styrka och ett skåneländsk adelsuppbåd besegrar en Kristian II-trogen borgararmé ledd av Markus Meyer och Jörgen Kock i slaget vid Helsingborg. Slaget är en del av det danska inbördeskriget Grevefejden.

Mars 
 15 mars – Tysken Markus Meyer, som fängslats på Varbergs fästning efter slaget vid Helsingborg, tar kontroll över fästningen genom att, tillsammans med sina män, ta sig in genom avträdet.

April 
 20 april – Halofenomen observeras i Stockholm, varefter den så kallade Vädersolstavlan målas.

Maj 
11 maj – Vicekungadömet Nya Spanien grundas.

Juni 
 11 juni – Daniel Rantzau besegrar den lübska hären i slaget vid Öxnebjerg med sin svensk-danska dito.
 16 juni – Svenskar, Kristian III-trogna danskar och brandenburgare besegrar Kristian II-trogna och lübeckare i sjöslaget i Lilla Bält.

November 
 November – Svenska och Kristian III-trogna styrkor besegrar Kristian II-trogna sådana i sjöslaget vid Köpenhamn.

Födda 
 11 februari – Gregorius XIV, född Niccolò Sfondrati, påve 1590–1591.
 2 juni – Leo XI, född Alessandro Ottaviano de' Medici, påve från 1 till 27 april 1605.
 22 juli – Katarina Stenbock, drottning av Sverige 1552–1560, gift med Gustav Vasa.
 Luis de Molina, spansk teolog.
 Guildford Dudley, engelsk prinsgemål 1553 (gift med Jane Grey) (född omkring detta år)
 Diana Scultori Ghisi, italiensk gravör.

Avlidna 
 12 juni - Elisabeth Wandscherer, nederländsk anabaptist.
 6 juli – Thomas More, engelsk politiker och författare (avrättad).
 Juli – Gustav Trolle, svensk ärkebiskop 1515–1517 och 1520–1521.
 23 september – Katarina av Sachsen-Lauenburg, drottning av Sverige sedan 1531, gift med Gustav Vasa.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Kristina av Sverige

Ett flertal svenska kungligheter är kända under namnet Kristina av Sverige och Christina av Sverige:
Kristina, drottning och statschef 1632
Kristina Björnsdotter, drottninggemål 1156 till kung Erik den helige, född prinsessa av Danmark
Kristina Stigsdotter Hvide, drottninggemål 1163 till kung Karl Sverkersson, född i den danska adelsätten Hvide
Kristina Abrahamsdotter, drottninggemål 1470 till kung Karl Knutsson (Bonde), sannolikt född i Finland
Kristina, drottninggemål 1497 till kung Hans, även dansk och norsk, född furstinna av Sachsen i ätten Wettin
Kristina, drottninggemål 1604 till kung Karl IX, född furstinna av Holstein-Gottorp i ätten Oldenburg 
Kristina Ingesdotter, prinsessa död 1122 dotter till kung Inge den äldre, gift furstinna av Kiev 
Kristina Karlsdotter, prinsessa c. 1166 dotter till kung Karl Sverkersson, nunna
Kristina, prinsessa död 1252 dotter till kung Sverker den yngre, gift furstinna av Mecklenburg
Kristina Birgersdotter, prinsessa c. 1242 de facto som dotter till prinsessan Ingeborg Eriksdotter och Birger jarl
Kristina Tyrgilsdotter, prinsessa 1302-1305 gift med prins Valdemar Magnusson, dotter till Torgils Knutsson
Kristina Karlsdotter (Bonde), prinsessa 1448 de facto, dotter till kung Karl Knutsson (Bonde), ingift i adelsätten Gyllenstierna
Kristina av Oldenburg, prinsessa 1521 dotter till kung Kristian II, även dansk & norsk prinsessa, gift furstinna av Lorraine och Milano
Kristina Karlsdotter (Vasa), prinsessa 1598-1599 dotter till kung Karl IX
Kristina Augusta, prinsessa f. & d. 1623 dotter till kung Gustav II Adolf
Christina Magdalena av Pfalz-Zweibrücken, prinsessa 1654  som syster till kung Karl X Gustav, gift furstinna av Baden-Durlach
Christina, prinsessa 1943, syster till kung Carl XVI Gustaf, gift Magnuson
1551

1551 (MDLI) var ett normalår som började en torsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Augusti 
14 augusti – Tripolitanien blir en del av Osmanska riket.

Okänt datum 
 Georg Norman blir Gustav Vasas ambassadör.

Födda 
 19 september – Henrik III, kung av Polen 1573–1574 och av Frankrike 1574–1589
 Charlotte de Sauve, politiskt aktiv fransk hovdam.

Avlidna 
 26 augusti – Margareta Eriksdotter (Leijonhufvud), drottning av Sverige sedan 1536, gift med Gustav Vasa.
 15 december – Jørgen Skodborg, dansk ärkebiskop 1520–1523
 Sin Saimdang, koreansk konstnär.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Spansk

Spansk kan vara:

 Något som tillhör landet Spanien
 Något som tillhör spanska språket
 Något som tillhör folkslaget spanjorer
1563

1563 (MDLXIII) var ett normalår som började en fredag i den Julianska kalendern.

Händelser

Maj 
 30 maj – Svenskarna, under befäl av Jakob Bagge af Boo, besegrar danskarna i ett sjöslag utanför Bornholm, vilket är en orsak till krigsutbrottet senare samma år.

Juni 
 7 juni – Hertig Johan och hans hustru Katarina döms skyldiga för förräderi till döden i sin frånvaro.

Juli 
 Juli
 Ett danskt fartyg söker skydd undan den svenska flottan i blekingska Hällevik.
 Danskarna bränner ner Älvsborgs stad.

Augusti 
 9 augusti – Nordiska sjuårskriget mellan å ena sidan Danmark och Lübeck och å andra sidan Sverige utbryter i och med att Danmark och Lübeck förklarar krig.
 12 augusti – Hertig Johan kapitulerar för brodern Eriks trupper på Åbo slott. Han benådas, men inspärras med sin hustru på Gripsholms slott.
 13 augusti – Erik erbjuder blekingarna skydd undan den danske kungen Fredrik II.
 22 augusti – Danskarna inleder en belägring av Älvsborg, Sveriges enda hamn på västkusten.

September 
 4 september
 Danskarna erövrar Älvsborg, varvid Sverige blir avskuret från västkusten.
 Svenskarna angriper Halmstad utan resultat.
8 september – Miksa II kröns till kung av Ungern.
 11 september – Ett sjöslag nordväst om Gotland (nordväst om Gotska sandön) mellan svenskar och danskar slutar oavgjort.
 15 september – Staden Avaskär i Blekinge bränns av svenskarna under ledning av Jon Carlsson och Abel Palm.
 23 september – Nils Persson får order att gå in i Blekinge med tre fänikor fotfolk (cirka 1.200 man).
 September – Blekingestäderna Lyckå och Elleholm bränns ner av svenskarna. Bönderna i Östra härad i Blekinge svär trohetsed till Erik.

Oktober 
 5 oktober – Danmark och Polen sluter förbund, varvid Polen förklarar krig mot Sverige och alltså går med i Nordiska sjuårskriget.
 15 oktober – Svenskarna lämnar Blekinge, varvid bönderna åter svär trohetsed till danske kungen.

November 
 9 november – Svenskarna besegras av danskarna i slaget vid Mared.

December 
 4 december – Slutsession vid Tridentinska mötet hålls.
 30 december – Nils Persson får order att "ströfva, bränna och ihjälslå" i Blekinge.

Okänt datum 
 Sommaren – Erik XIV sänder en flotta till Finland och erövrar Åbo från hertig Johan.
 Erik XIV försöker resa den norska allmogen mot dess danska herrar.

Födda 
 13 oktober – Francesco Caracciolo, italiensk romersk-katolsk präst och ordensgrundare, helgon.
 4 september – Wanli, kejsare av den kinesiska Mingdynastin.
 Louyse Bourgeois, fransk barnmorska och författare i förlossningskonst.
 Heo Nanseolheon, koreansk poet.
 Anna Guarini, italiensk musiker.

Avlidna 
29 juni – Katarina av Braunschweig-Wolfenbüttel, hertiginna av Sachsen-Lauenburg.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
771

771 (DCCLXXI) var ett vanligt år som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

December 
 4 december – Karl den store blir kung över hela Frankerriket när hans bror Karloman I dör.

Födda 
 Egbert, kung av Wessex 802–839 (född detta år eller 769)
 Konstantin VI, bysantinsk kejsare.

Avlidna 
 4 december – Karloman I, frankisk kung av Burgund, Alemannien och södra Austrasien sedan 768

Externa länkar
1334

1334 (MCCCXXXIV) var ett normalår som började en lördag i den Julianska kalendern.

Händelser

Augusti 
 22 augusti – Det äldsta i svenska Riksarkivet bevarade brevet på svenska (ett morgongåvebrev) är daterat detta datum och författat på sätesgården Vik i Balingsta socken utanför Enköping.

December 
 20 december – Sedan Johannes XXII har avlidit den 4 december väljs Jacques Fournier till påve och tar namnet Benedictus XII.

Okänt datum 
 I Finland skall skattegods, som övergått i frälsets händer, fortfarande beskattas av kronan. Denna lag tillkommer för att öka statsintäkterna.

Födda 
13 januari – Henrik II av Kastilien, kung av Kastilien.
13 augusti – Peter I av Kastilien, kung av Kastilien.

Avlidna 
 16 maj – Karl Eriksen, dansk ärkebiskop sedan 1325.
 4 december – Johannes XXII, född Jacques Duèse, påve sedan 1316.

Externa länkar
1443

1443 (MCDXLIII) var ett normalår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

November 
24 november – Karl Knutsson (Bonde) erbjuder sig att medla i kriget mellan Novgorod och Tyska orden.

Okänt datum 
Kristofer av Bayern kröns till kung av Danmark.
Kristofer ger omfattande privilegier och självständighet till ärkesätet i Lund.

Födda 
31 maj – Margaret Beaufort, engelsk kungamor.
5 december – Julius II, född Giuliano della Rovere, påve 1503–1513.
Magdalena av Frankrike, fransk prinsessa och regent av Navarra.

Avlidna 
14 mars – Johan, hertig av Pfalz.
30 maj – Hans Laxmand, dansk ärkebiskop sedan 1436.
Thomas Simonsson, svensk rådsherre och skald samt biskop i Strängnäs.
 Marguerite de Comminges, fransk vasall.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1511

1511 (MDXI) var ett normalår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Augusti 
Augusti – Kuba blir en spansk koloni.

November 
16 november – Sten Sture den yngre gifter sig med Kristina Nilsdotter (Gyllenstierna).

Okänt datum 
Prins Kristian (II) anfaller Västergötland från Norge. Bland annat bränns och plundras Skara.
Några svenska stormän bildar en oppositionsgrupp mot Svante Nilsson (Sture). De vill föra en mer fredsvänlig politik och närma sig Hansans rival Nederländerna.
Svante Stures styrkor, med Hemming Gadh som befälhavare, belägrar Kalmar.
Rådet vill att Svante Sture och kanslern Peder Sunnanväder skall avgå.
Kriget mellan Sverige och Danmark läggs på is i och med att striderna mattas av i slutet av året.
 Erasmus av Rotterdam färdigställer konstverket Dårskapens lov.

Födda 
 16 maj – Andreas Gerhard Hyperius, holländsktysk protestantisk teolog.
 18 juni – Bartolomeo Ammanati, italiensk skulptör och arkitekt.
 9 juli – Dorothea av Sachsen-Lauenburg, drottning av Danmark och Norge 1534–1559, gift med Kristian III.
 29 september – Miguel Serveto, spansk läkare och teolog.

Avlidna 
 Våren – Erik Turesson (Bielke), svenskt riksråd.
 13 juni – Hedwig I av Quedlinburg, regerande furstlig abbedissa av Quedlinburgs stift.
 31 december
 Svante Nilsson (Sture), svensk riksföreståndare sedan 1504 (död denna dag eller 2 januari 1512).
 Bianca Maria Sforza, tysk-romersk kejsarinna.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Bartolomeo Ammannati

Bartolomeo Ammannati, född 18 juni 1511 i Settignano nära Florens, död 22 april 1592 i Florens, var en italiensk skulptör och arkitekt, i huvudsak verksam i Florens.

Biografi
Ammannati var elev till Jacopo Sansovino och Baccio Bandinelli. Som bildhuggare tog han starka intryck av Michelangelo, vilken han dock efterbildade med rätt tom bravur.

Bland Ammannatis mer kända verk finns i Florens Fontana del Nettuno (Neptunusbrunnen) (1563–1577) på Piazza della Signoria och den berömda Ponte della Trinità (Treenighetsbron) (1567–1569), förstörd 1944 i ett luftanfall under andra världskriget, men senare återuppbyggd. Därtill har han bidragit med tillbyggnader på Palazzo Pitti och en absid vid Biblioteca Medicea Laurenziana.

Även i Rom och Lucca finns byggnader av Ammannati.

Referenser

Noter

Tryckta källor
Svensk uppslagsbok, Lund 1929

Externa länkar 

Italienska arkitekter under 1500-talet
Italienska skulptörer under 1500-talet
Florentinska konstnärer
Manieristiska skulptörer
Födda 1511
Avlidna 1592
Män
Svensk uppslagsbok
Personer från Florens
Hemming Nilsson

Hemming Nilsson, död 15 maj 1351, på Biskops-Arnö i nuvarande Övergrans församling, Uppsala län, var en svensk präst och ärkebiskop av Uppsala stift från 1341 till sin död 1351.

Biografi 
Hemming Nilsson var troligen bördig från Västmanland, år 1334 var han domprost i Västerås. Han valdes till ärkebiskop i Uppsala den 22 september 1341, men påve Clemens VI bekräftade inte utnämningen förrän den 5 november 1342. Med anledning av kungens förestående resa till Norge insattes han 1344 i den tillförordnade regeringen.

Hemming Nilsson företog omkring år 1346 en lång visitationsresa utefter den norrländska kusten ända till Torneå, där han invigde kyrkogården vid Nedertorneå kyrka och döpte många samer och karelare. Han lät också 1344 skriva ett Registrum Ecclesiæ Upsalensis, som blev stommen till den ärkebiskopskrönika som bevarats från den katolska tiden. Det genom Nilssons försorg tillkomna "Registrum Ecclesiæ Upsalensis" vittnar om att han i sitt ämbete visade mycken drift och klokhet.
 
Under medeltiden kom Arnö att bli sommarresidens för ärkebiskoparna. Den förste som tycks ha bott där även på vintern var Hemming Nilsson. Här bodde han under det att pesten härjade i Uppsala. År 1350 tog han på Biskops-Arnö emot den ambassad som påven sänt till Sverige för att få ut peterspenningen. Peterspenningen innebär att lekmän inom den romersk-katolska kyrkan bidrar finansiellt till den heliga stolen. Medan det kontinuerliga tiondet går till den lokala församlingen eller stiftet, går peterspenningen direkt till Rom. Nilsson var ärkebiskop från 1341 till sin död 1351. Han avled på ärkebiskopsgården på Biskops-Arnö den 15 maj 1351, fem dagar efter att han skrivit sitt testamente.

Källor

Externa länkar
 Hemming Nilsson, ärkebiskop, Riksarkivet.
 Bygdeå 1314 och Bygdestenen 1323.
 Tacitus, Ärkebiskopar i Uppsala.
 Hemming, ca 1290-1366, Biskop, saligförklarad.

Män
Avlidna 1351
Svenska präster under 1300-talet
Födda okänt år
Svenska ärkebiskopar
1341

1341 (MCCCXLI) var ett normalår som började en måndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Magnus Eriksson köper södra Halland från Danmark för 8 000 mark silver.
 Danmark anfaller Holstein och Sverige går då i krig mot Danmark. Man ser nämligen Valdemar Atterdags expansionsplaner som ett hot mot det svenska innehavet av Skånelandskapen.
 Ett antal hansestäder går med i kriget på Danmarks sida.
 Heming Nilsson blir svensk ärkebiskop.
 Den heliga Birgitta påbörjar tillsammans med maken Ulf Gudmarsson en vallfärd till Santiago de Compostela.

Födda 
 5 juni – Edmund av Langley, hertig av York.

Avlidna 
 12 augusti – Petrus Filipsson, svensk ärkebiskop sedan 1332.
 3 oktober – Märta Eriksdotter av Danmark, drottning av Sverige 1298–1318, gift med Birger Magnusson.

Externa länkar
1363

1363 (MCCCLXIII) var ett normalår som började en söndag i den Julianska kalendern.

Händelser

April 
 9 april – Håkan Magnusson gifter sig med Valdemar Atterdags dotter Margareta.

November 
 November – Kriget mot Danmark avslutas med ett stillestånd som skall vara till 6 januari 1364.
 29 november – En mecklenburgsk flotta anländer till Stockholm, vilket inleder ett nytt uppror mot Magnus Eriksson.

Okänt datum 
 De oppositionella svenska rådsherrarna flyr till Mecklenburg och erbjuder den svenska kronan åt Magnus Erikssons systerson Albrekt.

Födda 
 14 december – Johannes Gerson, fransk teolog, mystiker, politiker och författare.

Avlidna 
 11 juni – Kristofer Valdemarsson, dansk hertig, son till Valdemar Atterdag (död av de skador han fått i slaget vid Helsingborg 1362).
 Blanka av Namur, drottning av Sverige sedan 1335 och av Norge 1335–1343, gift med Magnus Eriksson.

Externa länkar
1335

1335 (MCCCXXXV) var ett normalår som började en söndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Oktober 
 Oktober – Magnus Eriksson gifter sig med Blanka av Namur (drottning Blanka).

Okänt datum 
 Magnus Eriksson rider eriksgata.
 Magnus Eriksson avskaffar träldomen i Västergötland och Värmland genom Skara stadga.
 I Skänninge stadga anbefalls att tavernor och "sömnhärbärgen" skall upprättas längs de svenska vägarna.
 Nils Asbjörnsson (Sparre) erhåller kunglig bekräftelse på det intresseområde i Piteå som han tilldelats av ärkebiskop Olov Björnsson.

Födda 
 Början av året – Bo Jonsson (Grip), svensk väpnare och riksråd, drots 1371–1386 (född senast vid denna tid).
 24 maj – Margareta av Böhmen, drottning av Ungern.
 Tiphaine Raguenel, bretonsk astrolog.

Avlidna 
19 oktober – Elisabeth Rikissa av Polen, drottning av Böhmen och drottning av Polen.
 Bettina d'Andrea, italiensk professor i juridik och filosofi.

Externa länkar
1336

1336 (MCCCXXXVI) var ett skottår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

April 
 26 april – Petrarca bestiger tillsammans med sin bror och två tjänare Mont Ventoux.

Juli 
 21 juli – Magnus Eriksson och hans hustru Blanka av Namur kröns i Stockholm.

Födda 
 9 april – Timur Lenk, mongolisk krigsherre (född i staden Shahr-e Sabz i dagens Uzbekistan).
 Gregorius XI, född Pierre Roger de Beaufort, påve 1370–1378 (född detta år, 1329 eller 1331).
 Innocentius VII, född Cosimo Gentile de' Migliorati, påve 1404–1406.

Avlidna 
 4 juli – Elisabet av Portugal.

Externa länkar
Xylitol

Xylitol eller björksocker är en sockeralkohol som finns i fibrer hos många frukter och grönsaker.

Namnet xylitol kommer från klassisk grekiska ξύλον (xylon), ’träd’, och ändelsen -itol som används för sockeralkoholer.

Egenskaper 
Xylitol är ett vitt, nästan luktfritt kristallint pulver som är lättlösligt i vatten. Det smakar lika sött som vanligt socker (som sackaros och glukos) men ger bara 2,4 kcal energi per gram, vilket är mindre än 2/3 så mycket som för socker (3,8 kcal/g).

Framställning 
Xylitol upptäcktes i slutet av 1800-talet, parallellt av tyska och franska forskare. Dess betydelse för tandhälsan undersöktes i Finland på 1970-talet. Där tillverkades det av saven från björk. I dag tillverkas xylitol i flera länder av lövträ och majs.

Hemicellulosan xylan kan lätt brytas ner till xylos som sedan hydrogeneras med vätgas under högt tryck till xylitol.

Användning 
Xylitol används ofta som sötningsmedel i tuggummin och tabletter, eftersom studier har visat att ämnet motverkar karies. Den främsta mekanismen för denna effekt anses vara ökad salivutsöndring. Studier har också visat att xylitol hämmar tillväxten av vissa bakterier, vilket därmed förhindrar uppkomsten av öroninflammationer hos barn. Xylitol har E-nummer 967.

Toxicitet 
Xylitol har aldrig visat sig farligt för människor. Det finns exempel på konsumtion över 400 gram dagligen under längre perioder utan negativa effekter.. Liksom med andra sockeralkoholer har överdriven konsumtion en laxerande effekt, vilket kan leda till diarré och andra övergående symptom.

Xylitol är starkt toxiskt för hundar, vilka saknar förmågan att alls bryta ner substansen. Det kan bland annat orsaka hypoglykemisk koma, i vissa fall med dödlig utgång.

Källor

Se även 
Arabitol
Sorbitol
Xylos

Sockeralkoholer
Sötningsmedel
Hjälpämnen
Sierra Leones flagga

Sierra Leones flagga är en trikolor i färgerna grönt, vitt och blått. Flaggan antogs vid landets självständighet den 27 april 1961 och har proportionerna 2:3.

Historik 
Flaggan skapades tillsammans med statsvapnet av det brittiska heraldikämbetet College of Arms och beskrivs i första kapitlet i Sierra Leones författning som trädde i kraft den 1 oktober 1991.
Färgerna förekommer även i statsvapnet. Örlogsflaggans utformning bygger på den brittiska traditionen med nationsflaggan i kantonen.

Symbolik 
Grönt symboliserar jordbruket, bergen och landets naturresurser, vitt och blått står för havet. Vitt symboliserar även landets valspråk, enighet och rättvisa. Blått representerar även hamnen i Freetown.

Referenser

Källor

Noter

Se även 

 Sierra Leone
 Sierra Leones statsvapen

Nationsflaggor i Afrika
Sierra Leones nationalsymboler
Gavrila Derzjavin

Gavriil Romanovitj Derzjavin (), född 14 juli 1743 (3 juli g.s.), död 20 juli 1816 (8 juli g.s.), rysk poet och politiker. 

Derzjavin växte upp under fattiga omständigheter som son till en officer i Kazan. Han fick en bristfällig utbildning och gick därefter in vid armén, och hade 1773 befordrats till officer. Efter att ha utmärkt sig i kampen mot Jemeljan Pugatjovs uppror övergick Derzjavin i civiltjänst. År 1776 hade han utgett sin första bok, en samling oden, mestadels översättningar, de flesta från tyskan, det enda främmande språk han under barndomen fått tillfälle att lära. I bredare kretsar blev han först 1779 känd genom sitt Ode med anledning av furst Mestjerskijs död. Han hämtade här influenser från Horatius, som han nu börjat studera. Tidigare hade Derzjavin främst diktat i Michail Lomonosovs stil. Sitt egentliga rykte fick han dock först genom odet Felitsa, som han 1782 offentliggjorde i Sankt Petersburgs akademis tidskrift. Dikten är riktad till en ädel kirgisisk kungadotter som en hyllning från hennes egna. I verkligheten är det dock Katarina II som besjunges. Den hyllning, som bringas henne skrev med skämtsamt ironisk ton, och det är framför allt den frejdade härskarinnans rent mänskliga egenskaper, som framhålles.

Genom Katrinas gunst fick Derzjavin flera förtroendeposter, på vilka han dock åstadkom rätt mycken oro. 1791 blev han kejsarinnans statssekreterare. På närmare håll förlorade Derzjavin hänförelsen för sin "Felitsa", vilken å sin sida snart kände sig uttråkad av sin skyddslings alltför stora beskäftighet. År 1793 avlägsnades han från hovet genom utnämning till senator. Efter ett decennium lämnade han helt statstjänsten och slog sig ned på ett gods i guvernementet Novgorod. Här tillbringade han till sin död ett lugnt liv, vilket han besjöng i ett av sina främsta poem, Till Eugen, livet på Zvanka (1807). In i det sista var han poetiskt verksam och dog 1816 efter att just ha nedskrivit en pompös strof till Ode över dödligheten.

Derzjavin nämns ibland som en av de främsta ryska 1700-talspoeterna. Han var en av de första att inse den unge Aleksandr Pusjkins begåvning. En av Derzjavins dikter inleds i en svensk tolkning med orden "I tidevarvens snabba flöde..." och handlar om hur människor och allt som människan skapat, skall förgås. Ironiskt nog blev det också en av Derzjavins sista dikter; han skrev ner den på en griffeltavla inte lång tid före sin död.

Kuriosa 
Gavrila Derzjavin har fått en krater uppkallad efter sig på Merkurius, Derzhavinkratern.

Se även 
 Lista över ryskspråkiga författare

Noter

Externa länkar 
 Sida om Derzjavin med två målningar av honom

Ryskspråkiga författare
Ryska författare under 1700-talet
Ryska politiker under 1700-talet
Ryska ämbetsmän under 1700-talet
Katarina den stora
Personer från Kazan
Män
Födda 1743
Avlidna 1816
Lennart Ottordahl

Bengt Lennart Ottordahl, född 18 april 1949 i Angered, Göteborg, död 10 september 2003 i Öckerö, Göteborg, var en svensk fotbollsspelare och tränare.

Lennart Ottordahl började spela fotboll i Gunnilse IS, där han senare också blev tränare. Hans karriär fortsatte i Örgryte IS, IFK Sundsvall och IFK Göteborg.

Som tränare har han förutom i Gunnilse också verkat i Öckerö IF, Västra Frölunda IF, som han tog till allsvenskan 1992 och sedan räddade kvar i serien samma år, Örgryte IS och sist i Gais fram till augusti 2002, då han insjuknade i cancer.

Ottordahl är far till fotbollsspelaren Ivan Ottordahl.

Källor

Tryckta källor

Noter 

Födda 1949
Svenska fotbollsspelare
Svenska fotbollstränare
Spelare i Gunnilse IS
Spelare i Örgryte IS Fotboll
Fotbollsspelare i IFK Sundsvall
Fotbollsspelare i IFK Göteborg
Tränare i Gais
Män
Avlidna 2003
Idrottare från Göteborg