kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Järrestads kyrka

Järrestads kyrka eller Sankt Johannes kyrka är en kyrkobyggnad i Järrestad och en av kyrkorna i Simrishamns församling i Lunds stift. Kyrkan har en kyrkogård som inhägnas med järnstaket och kallmur.

Kyrkobyggnaden
Kyrkans långhus, kor och den runda absiden uppfördes på 1100-talet. På 1400-talet förlängdes kyrkan åt väster och fick ett torn. Kyrkorummet välvdes och fick större fönster. Sedan år 1500 har kyrkans exteriör varit orörd.

Inventarier
 Predikstolen dateras till år 1635 då Kristian IV var kung.
 Altartavlan är signerad Johan Gustaf Sandberg 1849 och har motivet Getsemane. Den konserverades 1990 av Konservator Herman Andersson AB.

Orgel
1870 byggde Sven Fogelberg, Lund en orgel med 8 stämmor.
Den nuvarande orgeln byggdes 1937 av M J & H Lindegren, Göteborg och är en pneumatisk orgel. Orgeln har fria kombinationer, fasta kombinationer och registersvällare. Fasaden år från 1870 års orgel.

Se även
 Sankt Johannes kyrka för andra kyrkor med samma namn

Referenser

Noter

Tryckta källor
 Våra kyrkor, sidan 428, Klarkullens förlag, Västervik, 1990,

Webbkällor

Externa länkar
 Simrishamns pastorat

Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader i Simrishamns kommun
E31

E31 eller Europaväg 31 är en europaväg som börjar i Rotterdam i Nederländerna och slutar i Ludwigshafen i Tyskland. Längden är 520 kilometer.

Sträckning
Rotterdam - Gorinchen - Nijmegen - (gräns Nederländerna-Tyskland) - Goch - Krefeld - Köln - Koblenz - Bingen am Rhein - Ludwigshafen

Standard
Vägen är motorväg hela vägen. Den nyttjar följande nationella motorvägar:
 A15 (motorväg, Nederländerna)
 A73 (motorväg, Nederländerna)
 A57 (motorväg, Tyskland)
 A1 (motorväg, Tyskland)
 A61 (motorväg, Tyskland)

Anslutningar till andra europavägar

Källor

Europavägar
Östra Nöbbelövs kyrka

Östra Nöbbelöv är en kyrkobyggnad i Östra Nöbbelöv. Den tillhör Simrishamns församling i Lunds stift. Kyrkan inhägnas av kallmur och järnstaket.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan byggdes på 1100-talet, men av den kyrkan återstår numera bara långhusets murar. På 1400-talet försågs kyrkan med valv och ett trappgavelstorn. Under 1800-talet byggdes kyrkan om vid två tillfällen. Vid den första ombyggnaden, 1849–1850, fick kyrkan nya valv, en sakristia och en förlängning i öster. Vid den andra ombyggnaden, 1896, revs trappgavelstornet till förmån för det nuvarande samt förlängdes västerut.

Inventarier
Dopfunten härstammar från 1100-talet och är samtida med kyrkans äldsta delar. Altaruppsatsen dateras till år 1735. I kyrkan finns även en ekskulptur föreställande Sankta Anna, Jungfru Maria och Jesusbarnet härstammande från 1400-talet. På 1800-talet skänktes ett votivskepp till kyrkan av församlingsbor.

Orgel
1862 byggde Sven Fogelberg, Lund en orgel med 11 stämmor.
Den nuvarande orgeln byggdes 1938 av M J & H Lindegren, Göteborg och är en pneumatisk orgel. Orgeln har fria kombinationer.

Källor

Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader i Simrishamns kommun
Metković

Metković (italienska: Metcovich) är en stad i landskapet Dalmatien i Kroatien. Staden har 13 873 invånare (2001) och ligger i Dubrovnik-Neretvas län. I närheten av staden ligger den forntida romerska bosättningen Narona.

Historia 
År 1442 nämns Metković för första gången i ett skrivet dokument. Staden hamnade tidigt under republiken Venedigs inflytelse och som gränsstad till Osmanska riket stod flera viktiga militära slag i och omkring staden. Först på 1800-talet, under den österrikiska förvaltningen, utvecklades staden ekonomiskt. Vägar byggdes och 1849 öppnas det första postkontoret. 1875 besökte kejsaren Frans Josef I staden.

Se även 

 
Gränsorter i Europa
HB

HB, Hb eller hb kan syfta på:

 HB - ett fotbollslag på Färöarna, se Havnar Bóltfelag
 HB – förkortning för handelsbolag 
 HB – den femte av balkarna i 1734 års lag, se handelsbalken
 HB – ett vardagligt namn på kameror gjorda av Victor Hasselblad AB, se Hasselbladskameran
 HB – en halvback i amerikansk fotboll, se runningback
 HB – en statistisk kategori i baseboll, se hit by pitch
 HB – enheten i Brinellskala
 HB – en förkortning huvudbrytare, se elcentral
 HB – en dansk kooperativ förening, se Hovedstadens Brugsforening
 HB – öl från Hofbräuhaus am Platzl
 HB – silversmedmärkning av Hester Bateman
 HB – medelvärdet för hårdheten i blyertspennor, se Hb pennor
 HB – en centralstation i Schweiz, se Hauptbahnhof
 HB Icecream – ett företag ägt av Unilever
 HB Studio (New York) – en organisation i New York som ger utbildning i scenkonst
 HB Studios – ett företag som utvecklar spel
 Hb – ett protein som finns i röda blodkroppar, se hemoglobin 
 Hb – ett lättare svenskt ellok med mittplacerad enkelhytt se Ha/Hb
 F-Hb-test – en medicinsk testmetod där man letar efter blod i patientens avföring
HB - Slangförkortning för hembränt (sprit).
HB - Registreringskoden för luftfarkoster registrerade i Schweiz.
Avstånd

Avstånd eller distans är ett mått på hur långt ifrån varandra två objekt är.

Matematik 
I det euklidiska rummet 3 ges avståndet från punkten P(x1,y1,z1) till punkten Q(x2,y2,z2) av . Allmänt ges avståndet mellan P1(x11,x12,...,x1n) och P2(x21,x22,...,x2n) i n av . 

Andra avståndsdefinitioner (normer) är emellertid tänkbara i andra än euklidiska rum och kan leda till både användbara och högst oväntade resultat.

Det euklidiska avståndet fungerar bra om antalet dimensioner är lågt, men ett stort antal dimensioner ger ofta upphov till en gles matris. I tillämpad matematik används därför ofta cosinusavståndet som mäter likheten mellan två vektorer i deras inre produktrymd:

Cosinus för vinkeln mellan två vektorer visar i vilken omfattning de två vektorerna pekar samma riktning. 

Måttet används ofta för att mäta likheten mellan stora datamängder i artificiell intelligens. Avståndet sträcker sig från −1 som betyder exakt motsatt, till 1 som betyder exakt samma, med 0 som anger ortogonalitet eller dekorrelation, medan värden mittemellan indikerar mellanliggande likhet eller olikhet.

Fysik 
I Internationella måttenhetssystemet (SI) mäts avstånd i rymden i längdenheter som exempelvis kilometer och meter.

Geografi 
Avstånd (engelska: distance) kan delas upp i tre olika kategorier.

Absolut avstånd: Är den mätbara sträckan mellan två punkter.

Relativt avstånd: Uttrycks i tid, ansträngning eller kostnad som åtgår för att förflytta ett objekt eller information mellan två punkter.

Kognitivt avstånd: Är det upplevda avståndet mellan två punkter (absolut och/eller relativt uttryckt).

Källor

Geometri
Fysikaliska storheter
Pride

Pride kan syfta på 

 Priderörelsen – en del av HBTQ-rörelsen som verkar för HBTQ-personers rättigheter
 Pride – något av de evenemang som arrangeras av priderörelsen
 Stockholm Pride
 Pride Fighting Championships, en japansk mixed martial arts-organisation 
 Pride (öl) – ett öl från bryggeriet Devon Ales Ltd
 Pride (In the Name of Love) – en sång av U2
 Pride (film) – en brittisk film från 2014
Babels torn

Babels torn är ett byggnadsverk omnämnt i Gamla Testamentet, 1 Mos. 11:1-9. Enligt en teori handlar Babels torn ursprungligen om en ett babyloniskt trappstegstempel, en ziqqurat, tillägnat guden Marduk.

Bibeltexten 
I texten sägs att människorna ville bygga en stad, med ett torn som når ända upp till himlen. På så sätt skulle deras namn bli känt och de skulle slippa vara skingrade över hela jorden. De hade hittat en dal i Shinar där de hade bosatt sig.

För att bygga tornet slog man tegel och som murbruk använde man "jordebeck". (Bitumen, som fanns naturligt i marken).

Herren steg ner för att se på staden och tornet och säger då: "De är ett enda folk och har alla samma språk. Detta är bara början. Nu är ingenting omöjligt för dem, vad de än föresätter sig".

Guds reaktion på stadsbyggandet och tornbygget blir därefter att han vill "skapa förvirring i deras språk, så att den ene inte förstår vad den andre säger".

Platsen kallas sedan dess för Babel, det var där språkförbistringen skapades och från vilken Herren skingrade människorna ut över hela jorden och byggandet av staden upphörde.

Någon kritik riktad mot tornbygget finns inte uttryckligen i texten och i slutmeningarna är stadsbyggandet (staden) det enda av de två projekten som nämns.

Den traditionella uppfattningen 
Babels torn i Bibeln har ofta tolkats som en symbol för mänskligt övermod och försyndelse mot Gud. Försöket att bygga ett torn ända upp i himlen bestraffades med språkförbistringen, uppdelningen i olika tungomål, så att alla människor inte längre kunde förstå varandra.

Vissa menar att historien om tornet inspirerats av byggnadsverket Etemenanki som fanns i Mesopotamien på den tiden.

Se även 
 Esagila

Källor

Fotnoter

Externa länkar 

"Tower of Babel." Encyclopædia Britannica Online.

Babylon
Byggnader och anläggningar i Irak
Förstörda byggnadsverk
Gamla testamentet
Torn
Lykabettos

Lykabettos eller Lykavittos (grekiska Λυκαβηττός) är Atens högsta berg, 263 meter över havet, beläget strax nordost om centrum. Från denna punkt har man en enastående utsikt över staden. Det är lättast att ta sig till toppen med bergbanan men det går även att promenera upp.

På toppen står bland annat ett kapell tillägnat Sankt Göran, Hagios Georgios, byggt på 1800-talet.

Noter
 

Aten
Berg i Grekland
Patrick M.S. Blackett

Patrick Maynard Stuart Blackett,  från 1969 Baron Blackett of Chelsea (Lord Blackett), OM CH FRS, född 18 november 1897, död 13 juli 1974, var en brittisk experimentalfysiker, känd för sina arbeten kring kosmisk strålning och paleomagnetism. Han bidrog också under andra världskriget med råd om militär strategi och utvecklade operationsanalysen.

Akademisk karriär 

Blackett blev professor vid University of London 1933, University of Manchester 1937 och verkade senare vid Imperial College of Science and Technology i London.  

Blackett fick Nobelpriset i fysik 1948 för sin utveckling av Wilsons dimkammaremetod och sina upptäckter med denna inom områdena kärnfysik och kosmisk strålning. Han tilldelades Copleymedaljen 1956.

Publikationer 
 Fear, War, and the Bomb: The Military and Political Consequences of Atomic Energy (1948)
 Atomic Weapons and East-West Relations (1956)

Inflytande inom skönlitteraturen 
Blacketts teori om planeters magnetism och gravitation togs upp av science fiction-författaren James Blish, som citerade Blackett-effekten som den teoretiska grunden bakom sin "spindizzy" antigravitonsframdrivning.

I hans nära vän C.P. Snows romanserie Strangers and Brothers, skymtar aspekter av Blacketts personlighet för den vänster-radikale fysikern Francis Getliffe.

Noter och referenser

Referenslitteratur 
 Mary Jo Nye; Blackett: Physics, War, and Politics in the Twentieth Century, Cambridge, MA: Harvard University Press (2004).

Externa länkar 

 Nobelprize.org, Nobelpriset i fysik 1948
 Nobelprize.org, Patrick M.S. Blackett – Biografi
 Oral History interview transcript with Patrick Blackett (1962-12-17), American Institute of Physics, Niels Bohr Library and Archives

Brittiska fysiker
Brittiska professorer
Personer verksamma vid universitetet i London
Personer verksamma vid universitetet i Manchester
Ledamöter av Royal Society
Nobelpristagare i fysik
Brittiska nobelpristagare
Mottagare av Copleymedaljen
Brittiska eponymer
Födda 1897
Avlidna 1974
Män
Kallmur

En kallmur är en mur som uppförts utan murbruk eller annat bindemedel.

Beskrivning
Förleden "kall" syftar på att muren förblir kall när den byggs, i motsats till en mur som uppförs med hjälp av murbruk där murbruket blir varmt när det binder. På andra språk används förleden "torr" (dry..., trocken...).

Under benämningen stengärde (eller stengärdsgård) är kallmurar av sten vanliga i södra Sveriges jordbrukslandskap. De används för att hägna in djur och markera tomtgränser. Ofta användes röjningssten från åkrarna. Det har även hittats runstenar som byggmaterial, till exempel Källstorpstenen och Bjäresjöstenen 2.

Enkla eller dubbla
En stengärdsgård kan vara enkel eller dubbel. Den dubbla, betydligt bredare varianten dök upp i Sverige först under 1800-talet.

Bildexempel

Se även
 Stensträng

Referenser

Källor
 Stenbolaget: kallmurar.

Externa länkar

Byggteknik
Murar
Axel Landquists park

Axel Landquists park är en liten park på Södermalm i centrala Stockholm.

Parken ligger på Åsögatan 141–147, mellan Södermannagatan och Nytorgsgatan. Parken är cirka 80 × 30 meter stor. Här finns en lekplats. 

På platsen stod tidigare Åsö sjukhus. Axel Landquist levde 1843–1933 och var kyrkoherde i Katarina församling.

I populärkulturen 
Axel Landquists park förekommer även som titel på en av låtarna i Thåströms album Kärlek är för dom.

Parker i Stockholms kommun
Södermalm
Trappgavel

Trappgavel är en husgavel som avslutas uppåt i trappstegsform.

Detta stilelement var vanligt förekommande i den medeltida arkitekturen. Ibland smyckades gaveln med skulpturer, tinnar eller masverk. Särskilt utbredd var denna byggnadsstil inom gotiken och i nordtyska och holländska tegelbyggnader. Byggstilen förekommer även i södra Sverige, på Gotland och i Danmark, men också i exempelvis Mälardalen och Östergötland. Under Renässansen utformades hörnen med snäckliknande ornament, så kallade volut.

En känd byggnad med trappgavel är Glimmingehus.

Exempel

Se även 
 Klockgavel
 Masverksgavel

Källor

Externa länkar

Byggnadsdetaljer
David Helldén

David Helldén, född 17 januari 1905 i Bollebygd, död  17 november 1990 i Stockholm, var en svensk arkitekt.

Utbildning och verk 

David Helldén, som var son till kontraktsprosten Jakob Helldén och Maria Nordblom, tog studentexamen i Halmstad 1923 och flyttade sedan till Stockholm för att studera vid Kungliga Tekniska högskolan (examen 1927). Mellan 1929 och 1930 vidareutbildade han sig vid Kungliga Konsthögskolan. Helldén var anställd hos Erik Lallerstedt 1927–1935, och startade därefter ett eget arkitektkontor. 1933–1944 samverkade han med Erik Lallerstedt och Sigurd Lewerentz i formgivningen av Malmö Opera i Malmö (då kallad Malmö stadsteater). 

År 1946 anställdes han av Sven Markelius på Stockholms stadsplanekontor, avdelning "Norrmalmskontoret", att utarbeta ett förslag till omgestaltning av Nedre Norrmalm. Det sändes på remiss och fick mycket kritik. Först 1953 kom beslutet och Helldén fick uppraget att rita det första av de fem Hötorgsskraporna (närmast Konserthuset) i Hötorgscity, som blev inflyttningsklar 1960. Han var även arkitekt för Hötorgshallen och Sergelteatern samt har tillsammans med Piet Hein gestaltat Sergels torg. Helldén finns representerad vid bland annat Nationalmuseum i Stockholm.

Byggnader i urval 
  Malmö Opera (tidigare kallad Malmö stadsteater), Malmö, tillsammans med Sigurd Lewerentz och Erik Lallerstedt, 1933-1944
  Ribershus. Bostadshus, Malmö, 1937-1942
  Kilian Zollsgatan,  Malmö. Bostadshus tillsammans med Eric Sigfrid Persson 1939 
  Bostadshus och affärscentrum, i Hökarängen, Stockholm 1944-1951
 Sjöskumspipan 4, Hökarängen, Stockholm, 1949-52
  Stadsplanearbete nedre Norrmalm, Stockholm, 1946
  Hötorgscitys första höghuset och Hötorgshallen, Stockholm, 1955-1960
  Sergels torg, Stockholm, 1958-1960
  Geijerskolans huvudbyggnad, Ransäter, färdig 1963
  Södra huset, Stockholms universitet, Frescati, 1961-1973
  Telegrafbyggnad, inkl. senare tillbyggnad, Kvarngatan 34-36, Västervik

Litteratur

Källor

Noter

Externa länkar

Svenska arkitekter under 1900-talet
Svenska stadsplanerare
Kommunaltekniker i Stockholm
Män
Födda 1905
Avlidna 1990
Personer från Bollebygds socken
Representerade vid Nationalmuseum
Barnängsparken

Barnängsparken är en park på Södermalm i centrala Stockholm. Den har fått sitt namn efter området Barnängen som den ligger i.

Den ligger ungefär mellan Färgargårdstorget (kv. Hamnvakten) och Tegelviksgatan 62, och går ner till kajen vid Hammarby Sjö. Parken fick sitt namn 1979. Parken består mest av fria gräsytor. I anslutning till parken finns Barnängsbryggan, ett färjeläge för trafik till Hammarby sjöstad.

Externa länkar 

Parker i Stockholms kommun
Södermalm
Göteborgs Sjövärnskår

Göteborgs Sjövärnskår (SVK01) i Göteborg är Sveriges näst största lokala sjövärnskår med cirka 240 medlemmar år 2010.

Referenser

Externa länkar
Göteborgs Sjövärnskår

Sjövärnskåren
Organisationer i Göteborg
Bureå

Bureå är en tätort i Skellefteå kommun  belägen 20 kilometer söder om Skellefteå och 116 km norr om Umeå. Efter att tidigare ha varit en utpräglad industriort är Bureå idag en ort med omfattande pendling till Skellefteå.

Historia 
Ett drygt hundratal fornlämningar är kända i området, både från brons- och järnåldern. Från bronsåldern har Riksantikvarieämbetet registrerat bland annat gravrösen, runda, oregelbundna, ovala och kvadratiska stensättningar, och röjningsrösen. En labyrint finns bevarad från järnåldern.  Namnet skrevs 1507 Bwre, vilket är en gammal böjningsform av Bura, det tidigare namnet på Bureälven. I jordeboken för 1543 registreras fyra bönder med familjer i byn, Olof Jonsson, Karl Mosesson, Daniel Andersson och Herse, och byn skattade för ett fisketräsk (Farssiöö), säljakt och för en kvarn. Knappt ett hundra år senare skulle Johannes Bureus skriva om byn i sin släktbok om den så kallade Bureätten.

Lämningen vid Klosterholmen
På den så kallade Klosterholmen i Bureälven ska det eventuellt under 1400- och 1500-talen ha funnits en klosterbyggnad. Detta finns beskrivet av Johannes Bureus 1601. Lämningarna av vad han menade ha varit ett kloster finns kvar på holmen och är fornminnesmärkta, men det är oklart om de husgrunder med murad kullersten verkligen härrör från ett kloster.

Området mäter 130X90 m och består av fyra husgrunder, men det är möjligt att det finns flera. Den största husgrunden är 8x8 m. Lösfynd som upptäckts vid arkeologiska undersökningar innefattar medeltida bronsföremål, däribland en ölhane. Lämningen innehåller rester av ett tegelvalv och rester av en smedja, och det förekommer uppgifter om båtlämningar.

Administrativa tillhörigheter
Bureå var och är kyrkby i Bureå socken där Bureå kyrka byggdes 1917–1920 i tegel efter ritningar av Fredrik Falkenberg och invigdes på midsommaraftonen 1920. Bureå ingick från 1914 i Bureå landskommun, där för orten 22 juni 1934 inrättades Bureå municipalsamhälle som sedan upplöstes 31 december 1959. Från 1967 till 1971 ingick Bureå i Skellefteå stad och ingår därefter i Skellefteå kommun

Befolkningsutveckling

Näringsliv 

Under nästan 200 år dominerades näringslivet av sågverksindustrin. Den första sågen var en vattendriven såg som anlades 1796 eller 1797 ett par kilometer uppströms i Strömsholm vid Bureälven. Sågverket flyttades senare till Skäret, där en lasthamn uppfördes och Bure AB grundades. Epoken upphörde 1972, då Mo och Domsjö AB (som 1965 köpt upp Bure AB) lade ner sågverket. Den 18 juni 1992 upphörde även verksamheten vid Bure träsliperi.

Föreningar 
Bureå IF (idrottsförening)
Bureå hästklubb
Bureå hundklubb
Bureå fotbollsgolf
Bureå simsällskap 
Bureå EFS-förening. 
Föreningen Folkets hus u.p.a Bureå (konkursbelagd)
Bureå hembygdsförening 
Bureå Båtsällskap

Se även 
Bureätten
Personer från Bureå

Källor

Externa länkar 
Burea.se

Orter i Skellefteå kommun
Tätorter i Sverige
Bruksorter i Sverige
Spjutstorps kyrka

Spjutstorps kyrka är en kyrkobyggnad i Spjutstorp. Den tillhör Brösarp-Tranås församling i Lunds stift. Där den nuvarande kyrkan ligger fanns tidigare en stenkyrka från medeltiden. Kyrkan inhägnas av murverk och kallmur.

Kyrkobyggnaden 
Den nuvarande kyrkan invigdes första advent 1869. Den är byggd av gråsten och tegel och har ett torn samt en halvrund sakristia. Nya kyrkan byggdes utanför den gamla kyrkans murar. Gamla kyrkan revs när den nya var färdigställd.

Inventarier 
Pehr Hörberg har målat altartavlan som föreställer Kristi uppståndelse. Predikstolen tros har tillkommit samtidigt som altartavlan. Dopfunten är från 1200-talet. Tillhörande dopfat av driven mässing är från omkring 1700.

Kyrkan har vid ingången en offerstock som dateras till 1438, en likbår samtida med altartavlan och två leramplar från den gamla kyrkan. Kyrkan har två klockor, den större från år 1438 och den mindre från 1801.

Orgel
Den nuvarande orgeln flyttades hit 1968 från Ullstorps kyrka. Den var byggd 1956 av Bo Wedrup, Uppsala och är en mekanisk orgel. 1983 bytte A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund ut pedalens Sordun 16' mot Subbas 16'.

Källor

Externa länkar 

 Brösarp-Tranås församlings sida
 Tomelilla kommun informerar
 "Tourism in Skåne" informerar
 Demografisk Databas Södra Sverige

Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader i Tomelilla kommun
Kyrkobyggnader invigda 1869
1869 i Sverige
Andrarums kyrka

Andrarums kyrka är en kyrkobyggnad i byn Andrarum, 25 km norr om Tomelilla på Österlen i Skåne. Den tillhör Brösarp-Tranås församling i Lunds stift. Kyrkan inhägnas av häck, murverk och kallmur.

Kyrkobyggnaden 
Kyrkans äldsta delar – långhus, kor och absid – härstammar från 1100-talet. År 1709 tillades en liten korsarm i söder. År 1768 tillkom en större korsarm i söder eftersom den ursprungliga kyrkan blivit för liten. År 1817 byggdes tornet, och 1862 byggdes kyrkan om och altaret flyttades till sin nuvarande plats i den södra korsarmen.

I koret har Everlövsmästaren utfört kalkmålningar under sent 1400-tal, föreställande evangelisterna Lukas och Johannes. Kalkmålningarna tillhör den skånska medeltidskonsten. Det finns även kyrkomålningar från 1600-talet. 

Alunskiffer bröts på platsen vid Andrarum och förädlades till alun. På 1630-talet grundades Andrarums alunbruk i Andrarum i Tomelilla kommun. Bruket inköptes 1725 av Christina Piper, hustru till greven och ämbetsmannen Carl Piper, Karl XII:s utrikesminister. Hon var på sin tid Sveriges rikaste kvinna. På 1700-talet lät Christina Piper uppföra Christinehofs slott utanför byn Andrarum. För att uppföra Christinehof anlitade hon år 1740 Georg Mochelten. Vid 1700-talets mitt var bruket Skånes största industri. Andrarums alunbruk lades ner 1912.

Inventarier 
Altaruppsatsen och predikstolen, båda av den kände barockmästaren Johan Jerling, donerades till kyrkan 1742 av grevinnan Christina Piper vid Christinehofs slott. 

Nattvardskalken dateras till år 1606.

Orgel
Den nuvarande orgeln byggdes 1879 av Salomon Molander & Co, Göteborg och är en mekanisk orgel. Orgeln har en fast pedalkombination och haktrampa för svällverket.

Bilder

Källor

Referenser

Externa länkar 

Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader i Tomelilla kommun
Sevärdheter i Skåne
Trailerdragare

Trailerdragare, eller i branschslang "traktor", är en medeltung eller tung lastbil avsedd att dra en semitrailer. Den är utrustad med en speciell vändskiva, där trailerns fästanordning passar.
Trailern som trailerdragaren ska dra mellan olika destinationer kan vara tung och därför är fordonet normalt avsett för att dra tunga laster långa sträckor.
I trailern hos en trailerdragare kan det finnas till exempel mat/livsmedel, kläder, leksaker och elektronik. Det är ett sätt att transportera varor mellan städer och länder.   

Inom terminal- och hamnområden används terminaltraktorer.

Se även
Dragbil

Lastbilar
Dragbil

Dragbil är motorfordon i form av en lastbil, buss eller personbil med kopplingsanordning för att dra någon typ av släpvagn. Vad som normalt uppfattas som "en lastbil" består ofta av en dragbil och en släpvagn/trailer som tillfälligt är ihopkopplade till ett ekipage, men där dragbilen lätt kan kopplas loss och används för att transportera en annan trailer.

Se även
Trailerdragare

Fordon
Lastbilar
Trailer

Trailer har olika betydelser:

 Trailer (film) – reklamfilmer för en film, ett radio- eller TV-program
 Trailer (fordon) – en typ av släpvagn till lastbil