kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Johan Asplund (sociolog)

Karl Johan Asplund, född 19 maj 1937 i Jakobstad, död 13 november 2018 i Lunds domkyrkodistrikt, var en finlandssvensk sociolog och socialpsykolog, som bland annat intresserade sig för social interaktion och etnometodologi.

Biografi 
Asplund blev filosofie kandidat 1960 och filosofie licentiat 1965. Han blev docent vid Göteborgs universitet 1967 och professor i psykologi vid Köpenhamns universitet 1972. Han lämnade denna professur 1982 men erhöll 1985 en forskarprofessur i kultursociologi vid Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet med placering vid Lunds universitet. Han var även hedersledamot i Svenska Deckarakademin. Asplund är begravd på Östra kyrkogården i Lund.

Verk 
Asplund skrev bland annat Om undran inför samhället, med dess nyckelbegrepp aspektseende, och två andra av hans mest lästa böcker är Det sociala livets elementära former (1987), där han analyserar stora delar av den klassiska socialpsykologiska forskningen med dess experiment, och lanserar sin övergripande teori att människan generellt är socialt responsiv, och Essä om Gemeinschaft och Gesellschaft (1991), där han förklarar och diskuterar dessa begrepp skapade av den tyske sociologen Ferdinand Tönnies.

Bibliografi 
1967 – Om mättnadsprocesser
1968 – Sociala egenskapsrymder
1970 – Om undran inför samhället
1971 – Om attitydbegreppets teoretiska status
1971 – En mycket fri tolkning av några teser i George Lukács historia och klassmedvetande
1973 – Inledning till strukturalismen
1976 – Bertillon och Holmes
1979 – Teorier om framtiden
1980 – Socialpsykologiska studier
1983 – Tid, rum, individ och kollektiv
1984 – Ett ostämt piano är hemskt
1987 – Om hälsningsceremonier, mikromakt och asocial pratsamhet
1987 – Det sociala livets elementära former
1989 – Rivaler och syndabockar
1991 – Essä om Gemeinschaft och Gesellschaft (om Ferdinand Tönnies begrepp)
1992 – Storstäderna och det forteanska livet
2002 – Avhandlingens språkdräkt
2002 – Genom huvudet
2003 – Hur låter åskan?
2004 – Angående Raymond Chandler
2006 – Munnens socialitet och andra essäer
2017 – Ord för ord: en polygraf

Priser och utmärkelser 
1991 – Läkerols svenska kulturpris "för sina idékritiska essäer, som präglas av skarpsinne, integritet och osviklig språkkänsla"
1997 – Kellgrenpriset
2003 – John Landquists pris
2007 – Svenska Akademiens essäpris

Referenser

Externa länkar
 Recension och funderingar över några av Johan Asplunds böcker

Svenska professorer i sociologi
Socialpsykologer
Personer verksamma vid Göteborgs universitet
Personer verksamma vid Köpenhamns universitet
Personer verksamma vid Lunds universitet
Sverigefinlandssvenskar
Personer från Jakobstad
Gravsatta på Östra kyrkogården i Lund
Födda 1937
Avlidna 2018
Män
NGC 752

NGC 752, även känd som Caldwell 28, är en öppen stjärnhop som ligger ungefär fem grader söder om Almach. De 60 stjärnorna i denna öppna hop kan ses med blotta ögat från mörka platser. Med en mindre kikare kan man eventuellt se kedjor och klungor av stjärnor, som bildar ett förvridet X i den stora hopen.
Stjärnhopen upptäcktes av den engelska astronomen Caroline Herschel 1783 och katalogiserades av hennes berömde bror, den tysk-brittiske astronomen William Herschel 1786. Emellertid kan det ha varit NGC 752 som beskrevs redan före 1654 av den italienske astronomen Giovanni Battista Hodierna.

Referenser

Externa länkar 

0752
028
028
NGC 0752
NGC 0752
Astronomiska upptäckter av Caroline Herschel
Aspektseende

Ett aspektseende innebär att se något visst som något annat (dvs ur en viss aspekt). Ett slags vetenskaplig "lek". Det handlar om att förklara svårbegripliga och oväntade fenomen, att fånga och ange deras betydelser genom att spekulativt utforska och problematisera dem.

Sociologi
KomUt

KomUt är en förbundstidning för RFSL, Riksförbundet för homosexuellas, bisexuellas och transpersoners rättigheter.

Tidningen kom från början ut med tio nummer per år, men sedan en nystart 2009, ges endast fyra nummer per år ut. Tidningen säger sig (i januari 2006) ha 7000 prenumeranter och en räckvidd upp till 70 000 läsare. Redaktionen utses av RFSL:s kongress och innefattar förutom chefredaktör Mathilda Piehl (som även är ansvarig utgivare) två anställda: Karin Lenke och Lars Jonsson. Tidigare chefredaktörer är  Marit Östberg, Anna-Maria Sörberg och Greger Eman.
Tidningen säger sig vara redaktionellt oberoende från RFSL. Det är även kongressen som fastslår tidningens inriktning.

Syfte 
Syftet med tidningen är att utifrån RFSL:s ändamål och målsättningar, självständigt bevaka alla politiska, sociala, medicinska, kulturella och andra områden av särskilt intresse för HBT-personer. Tidningen finns både som papperskopia och som nätupplaga.

Redaktionens främsta uppgift är att övervaka så att kongressens inriktning följs och att målsättningen uppfylls, de har även som uppgift att utvärdera och vara med och planera tidningens innehåll.

Referenser

Externa länkar
 Tidningen KomUt och K-online

Svenska medlemstidningar
HBTQ-tidskrifter
Konstapel

Konstapel (från latinets comes stabuli) är en äldre beteckning för lägre tjänstegrad eller befattning med flera betydelser inom artilleriet, flottan, polisen, fångvården och den seglande handelsflottan.

Artilleriet
Före 1972 var konstapel ett underbefäl vid artilleriet, som motsvarade korpral vid övriga truppslag. Före 1915 var förste konstapel en militär grad vid artilleriet som motsvarade furir. De lägsta underbefälsgraderna vid artilleriet var lärkonstapel och vicekonstapel.

Flottan
Konstapel var fram till 1972 en underofficersgrad vid flottan inom intendenturavdelningen, d.v.s. intendenter och sjukvårdsunderofficerare. Längre tillbaka användes konstapel även för artilleri- och minavdelningarna, vilka sedermera benämndes artilleri- resp. minstyrman.

Polisen
Poliskonstapel var från mitten av 1800-talet den lägsta tjänstegraden inom polisen i Sverige, motsvarande dagens polisassistent. Den äldre benämningen var polisbetjänt eller gevaldiger. I Finland finns fortfarande graderna yngre konstapel och äldre konstapel.

Fångvården
Vaktkonstapel var den lägsta tjänstegraden inom fångvården. Inom dagens kriminalvård motsvaras den av vårdare, även om termen fortfarande används. Den äldre benämningen var fångknekt eller fånggevaldiger.

Seglande handelsflottan
Konstapel var tidigare även ett befäl vid den seglande handelsflottan - en oexaminerad andre styrman på ett segelfartyg.

Se även
Konnetabel

Referenser

Noter

Webbkällor

Titlar
Militära grader
Befattningar för sjöfolk
M33

M33 kan syfta på
 M33 (spårvagn) – en spårvagnsmodell i Göteborg
 M33 – en spiralgalax, se Triangelgalaxen
Lian

En lian är en förvedad klätterväxt. Den börjar som en buske på marken och växer uppåt mot trädkronorna. Begreppet beskriver endast växtsättet och är inte ett taxonomiskt begrepp. Olika lianer behöver alltså inte vara nära besläktade.

Egenskaper 
Man skiljer ibland mellan egentliga lianer och lianer i stort. Det första syftar då främst på arter som förekommer i tropiska regnskogar, medan det sistnämnda inkluderar alla möjliga förvedade klätterväxter.

Ofta växer lianer upp i träd för att nå trädkronorna för att få så mycket ljus som möjligt. Lianer bildar ibland broar mellan träden och kan på så sätt binda samman hela skogen och ge djur som lever i träden möjlighet att förflytta sig. Det är dock ovanligt att en lian hänger fritt, med möjlighet att kunna "svinga sig i lianen".

Lianer finns framförallt i tropiska regnskogar, men det förekommer även lianer i tempererade områden. Till de få lianer som växer vilt i Sverige hör bland andra besksöta, vildkaprifol, murgröna och skogsklematis.

Lianer har i allmänhet en negativ inverkan på annan växtlighet. De tävlar med träden om solljus och näringsämnen, orsakar sämre tillväxt och reproduktion, och nöter dessutom på barken och gör sina värdträd mer fragila. De gör det dessutom lättare för lövätande djur att nå sin föda vilket också skadar träden. Genom att de binder samman flera träd kan de vara till stöd vid stormar, men kan samtidigt orsaka mer skada om ett träd ändå faller. Träd på vilka lianerna inte får fäste har därför ett övertag och vissa trädsorter har utvecklat sådana egenskaper.

Listning av lianer (urval) 
Lianer finns i många olika växtfamiljer. I bland annat följande ordningar, familjer och släkten finns lianer:
 Ardisiaväxter (Myrsinaceae)
 Benvedsväxter (Celastraceae)
 Blågullsväxter (Polemoniaceae)
 Clusiaväxter (Clusiaceae)
 Jungfrulinsväxter (Polygalaceae)
 Kinesträdsväxter (Sapindaceae)
 Klematissläktet (Clematis)
 Korgblommiga växter (Asteraceae)
 Nässelväxter (Urticaceae)
 Oleanderväxter (Apocynaceae)
 Pandanales
 Poales
 Ranunkelväxter (Ranunculaceae)
 Slideväxter (Polygonaceae)
 Strävbladiga växter (Boraginaceae)
  Syrenväxter (Oleaceae)
 Tibastväxter (Thymelaeaceae)
 Triftväxter (Plumbaginaceae)
 Törelväxter (Euphorbiaceae)
 Vindeväxter (Convolvulaceae)
 Vinväxter (Vitaceae)

Källor 

Växtanatomi
Kiran Shah

Kiran Shah,  född 28 september 1956 i Nairobi, Kenya, är en kenyansk stuntman och skådespelare. Han har bland haft stuntroller för Elijah Wood i filmerna om ringen. Han är bara 126 cm lång.

Filmografi

Filmroller
 - Bolum
 - Abu
 - Ewok
 - primatsekvenser
 - Blunder
 - monstret Fuseli
 - bödelns assistent
 - Saras son
 - liten chef på auktionen
 - man med tamburin
 - den vita kaninen
 - Ginarrbrik 

 2015 - Star Wars The Force Awakens - Teedo

Roller i TV-serier
 - Estes Fredo, 3 avsnitt

Stunts
 

 - stunts för Carrie Henn

 - stunts för Elijah Wood

Ersättare/stand in
 - Jen (kropp)/Kira (kropp)/Aughra (kropp) 

 - Bilbo och Frodo

Källor

Externa länkar
Officiell webbsida 
Dwarfs4hire - Kiran Shah 

Kenyanska skådespelare
Kenyanska stuntmän
Män
Födda 1956
Levande personer
Personer från Nairobi
Dubbelt supinum

Dubbelt supinum, eller dubbelsupinum, är en språklig konstruktion i svenskan som innebär att man i verbkedjor använder sig av flera supinumformer i rad. Exempel på vanliga former av dubbelsupinum är kunnat gjort och velat haft. Dubbelsupinum är vanligt i många mellansvenska dialekter. I det nationella svenska skriftspråket använder man sig normalt av supinum + infinitiv i motsvarande konstruktioner, så att nämnda exempel skrivs kunnat göra respektive velat ha. Inom språkvården har dubbelsupinum länge varit mycket omdiskuterat.

Exempel 
 Dubbelt supinum: Jag hade kunnat lagat bilen tidigare.
 Supinum + infinitiv: Jag hade kunnat laga bilen tidigare.

Källor 
 Dubbelt supinum och dubbelt pinsamt  Kristianstadsbladet 11 februari 2004

Svensk grammatik
Språkvård
Tana

Tana kan avse:

 Tana (fångtstredskap) - fångstredskap för främst räv
 Tana (torkredskap) - för att torka pälsdjursskinn 
 Tana (djur) – ett släkte av tvåvingar
 1641 Tana − en asteroid i huvudbältet

Geografi

Etiopien 

 Tanasjön – en sjö i Etiopien,

Finland 
 Tana älv – en älv i Norge och Finland

Kenya 
 Tanafloden (Kenya) – en flod i Kenya
 Tana River (distrikt) – ett distrikt i Kenya

Madagaskar 

 Antananarivo, Analamanga, huvudstaden i Madagaskar (Tana )

Norge 

 Tana kommun, Finnmark fylke, 
 Tana bru – en ort i Norge
 Tanafjorden – en fjord i Norge
 Tana älv – en älv i Norge och Finland

Ryssland 

 Azov – en medeltida handelsstad vid Azovska sjön

Robotskapade Etiopienförgreningar
Robotskapade Kenyaförgreningar
Robotskapade Madagaskarförgreningar
Robotskapade Rysslandförgreningar
Bremerton

Bremerton är en stad (city) i Kitsap County i delstaten Washington i USA. Staden hade 43 505 invånare, på en yta av 83,31 km² (2020).

I Bremerton finns Puget Sound Naval Shipyard.

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

 
Orter i Washington
Orter grundade 1891
Göppingen

Göppingen är en stad i Landkreis Göppingen i regionen Stuttgart i Regierungsbezirk Stuttgart i förbundslandet Baden-Württemberg i Tyskland. Folkmängden uppgår till cirka  invånare. Staden är belägen cirka 35 km sydost om Stuttgart.

Staden ingår i kommunalförbundet Göppingen tillsammans med kommunerna Schlat, Wäschenbeuren och Wangen.

De första spåren av bosättning i området har lämnats av kelterna under Hallstattkulturen cirka 800 f.Kr.–480 f.Kr..

Industri
Det företag man mest förknippar med orten är Märklin (Gebr. Märklin & Cie GmbH) som 1859 började producera leksaker gjutna i järn och av lackerad plåt. Idag är Märklin en av Europas största tillverkare av modelljärnvägsprodukter.

Kända personer
Jürgen Klinsmann, tysk fotbollsspelare och -tränare.

Källor

Kommuner och städer i Landkreis Göppingen
Mackenzie Rosman

Mackenzie Ryann Rosman, född 28 december 1989 i Charleston i South Carolina, är en amerikansk skådespelare.

Karriär 
Hon är mest känd som Ruthie Camden, en av de sju barnen i TV-serien Sjunde himlen. 
Hon har en bror och en styvsyster, Kaitelyn, som medverkade i ett avsnitt av Sjunde Himlen, "Back in the saddle again", där Mackenzie och Kaitelyn red tillsammans. Kaitelyn var även med i avsnittet "x - mas" i säsong tio.
Mackenzie Rosman härstammar delvis från cherokeser. Hon har en stor passion för hästar, och innehar åtta stycken på sin ranch utanför Los Angeles. På ranchen finns även hundar, katter, tamhöns, getter med flera djur. Rosman har tävlat i en internationell hästtävling.

Externa länkar 

Mackenzie Online (Fansite)

Amerikanska barnskådespelare
Amerikanska skådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Födda 1989
Personer från Charleston, South Carolina
Kvinnor
Levande personer
Skådespelare från South Carolina
Rainis

Rainis, pseudonym för Jānis Pliekšāns, född 11 september 1865 i Dunava socken, guvernementet Kurland, död 12 september 1929 i Majori, Lettland, var en lettisk diktare, advokat, journalist och politiker. 

Rainis deltog i 1905 års revolution, deporterades till Sibirien men flydde till Schweiz, där han bodde till 1920. Efter Lettlands självständighetsförklaring var Rainis en tid chef för nationalteatern i Riga och ecklesiastikminister 1927-28. Rainis utövade en livlig litterär verksamhet, främst inom lyrik och drama. Han har med framgång spelats även på utländsk scen, särskilt “Jazeps un vina brali” (“Josef och hans bröder”,1919).

Rainis gifte sig 1897 med Aspazija (pseudonym för Elza Pliekšāne, född Rozenberga).

Källa
Plieksans-Rainis, Svensk uppslagsbok, 1955.

Lettiskspråkiga författare
Lettiska författare
Alumner från Sankt Petersburgs universitet
Män
Födda 1865
Avlidna 1929
Svensk uppslagsbok
Jarlaberg

Jarlaberg är ett område inom kommundelen Sicklaön i Nacka kommun cirka fem kilometer öster om Stockholms innerstad. 

Bostadsområdet består av sju bostadsrättsföreningar och tjugotvå privata radhus. Sex av bostadsrättsföreningarna är medlemmar i HSB Stockholm. Husen i Jarlaberg byggdes mellan 1988 och 1989, delvis på Sicklaberget, som är Nackas näst högsta berg. Alla flerbostadshus ligger kring innergårdar och radhusen ligger i anslutning till innergårdarna. I området finns en grundskola, flera daghem och några privata företag.

I Jarlaberg ligger Nacka kommuns yngsta och högsta vattentorn, det stod klart 1987 och höjden är 47,5 meter. På tornet finns en målning som är signerad Åke Pallarp (se Jarlabergs vattentorn).

Sicklaön
Generalkvartermästarlöjtnant

Generalkvartermästarlöjtnant var tidigare en tjänstegrad i Fortifikationen med överstelöjtnants rang.

Generalkvartermästarlöjtnant var i Sveriges armé ursprungligen beteckningen på befattningen som ställföreträdare till generalkvartermästaren och fanns i denna betydelse sedan den första generalkvartermästaren utsågs 1579. Under 1600-talet kom beteckningen att bli en grad i Fortifikationen, sedan denna blivit en egen personalkår med generalkvartermästaren som chef. 1807 ersattes beteckningen med överstelöjtnant, men den återkom 1811-1812 inom Ingenjörskårens fältmätningsbrigad, som grad för den äldste överstelöjtnanten.

Se även
Kvartermästare

Källor

Militära grader
Vallmästare

Vallmästare var från 1540-talet en person som var kunnig i militär byggnadskonst och som hade ansvaret för en eller flera fästningars vallar. I Finland kallades under 1570-talet samma position vallvaktmästare. Under trettioåriga kriget kallades dessa även verkmästare och de medhjälpare som under 1500-talet kallats vallmästardrängar kom att kallas vallsättare.

I mitten av 1600-talet hade vallmästarna i allmänhet försvunnit utom i på vissa slottstater och i de tyska besittningarna, där såväl vallmästare som vallsättare fanns kvar (i Greifswald fanns några år en vallmästarlöjtnant) tills dessa fästningar gick förlorade under Karl XII:s krig. Efter krigsslutet återinfördes båda befattningarna vid samtliga fortifikationsbrigader och räknades först till hantverksstaten, men efter 1739 till underofficerare, varvid vallmästarna motsvarade underkonduktörer och vallsättarna sergeanter. De bibehölls sedan till Fortifikationens omorganisation 1811.

I samband med uppbyggnaden av staden Göteborg inkallades holländska vallmästare och ingenjörer för att leda grundläggningsarbetet från år 1619 och framåt.

Se även
Konduktör

Källor

Noter 

Militära grader
Tony Gustavsson

Tony Gustavsson, född 14 augusti 1973 i Sundsvall, är en svensk expertkommentator, fotbollstränare och före detta fotbollsspelare. Gustavsson är den förste av Sveriges alla elittränare att ha en akademisk fotbollstränarutbildning. Han har tagit examen (80 poäng) vid Örebro universitet.

Karriär
Under sin spelarkarriär var han mest känd för sina voltinkast. Han har bland annat representerat IFK Sundsvall, IK Brage och Ytterhogdal. I den senare klubben var Gustavsson spelande tränare. År 2004 hjälpte Gustavsson, (som då var andratränare bakom Dave Mosson) Degerfors IF att avancera till Superettan. År 2005 tog han över huvudansvaret för laget, och lyckades med målsättningen att inte ramla ner i division två. År 2006 slutade Degerfors på en elfteplats. 

När Gustavsson fick arbetet som tränare för Degerfors var han på grund av sin brist på rutin väldigt ifrågasatt, men svarade då:

"Jag har alltid brunnit för att arbeta med människor. Jag har alltid brunnit för fotboll. Som fotbollstränare har jag förmånen att få kombinera dessa två intressen! Jag har inte tagit detta jobb för att bli älskad utan för att jag älskar detta jobb!"

Den 27 oktober 2006 presenterades Gustavsson som ny tränare för Stockholmsklubben Hammarby IF. Gustavsson efterträdde Anders Linderoth som huvudtränare den 6 november. Kontraktet med Hammarby IF sträckte sig tre år med en option på ytterligare två år. Gustavsson var aktuell för klubben redan 1997 som spelare då han provspelade men blev utan kontrakt. Gustavsson lyckades ta Hammarby IF till Uefacupen genom att ta sig vidare från Intertotocupen 2007. Gustavsson ersattes av Thom Åhlund den 31 augusti 2009 efter dåliga sportsliga resultat. 

27 april 2010 övertog han som tränare för Kongsvinger i norska elitserien.

Tony Gustafsson var expertkommentator på SVT under VM i fotboll 2010 i Sydafrika.

2012 var han assisterande tränare till förbundskapten Pia Sundhage för USA:s damlandslag i OS där de vann guld. I augusti 2012 blev han huvudtränare för Tyresö FF:s damlag men sedan de gick i konkurs 2012 har han fått uppdraget att bli assisterande tränare i USA:s damlandslag jämte huvudtränare Jill Ellis.

Den 2 september 2019 blev Gustavsson utsedd till ny huvudtränare i GIF Sundsvall. Den 2 november 2019 blev GIF Sundsvall nedflyttade till Superettan och samma dag lämnade Gustavsson klubben. Sedan september 2020 har Gustavsson varit förbundskapten för Australiens damlandslag i fotboll.

Tränaruppdrag 
  Ytterhogdals IK (2000–2003)
  Degerfors IF (assisterande, 2004)
  Degerfors IF (2005)
  Hammarby IF (2006–2009)
  Kongsvinger IL (2010)
  (assisterande, 2012)
  Tyresö FF (2012–2014)
  USA (assisterande, 2014–2019)
  GIF Sundsvall (2019)
  Hammarby IF (Assisterande, 2020)
  (2020–)

Källor

Svenska fotbollstränare
Svenska fotbollsspelare
Fotbollsspelare i IFK Sundsvall
Fotbollsspelare i IK Brage
Fotbollstränare i Degerfors IF
Tränare i Hammarby IF Fotboll
Tränare i Kongsvinger IL
Fotbollstränare i GIF Sundsvall
Idrottare från Sundsvall
Födda 1973
Levande personer
Män
Fältmätningskåren

Fältmätningskåren var en militär svensk organisation som bildades 1805 under ledning av dåvarande översten Gustaf Wilhelm af Tibell. Uppgiften var bland annat att skapa militärkartor över Sverige. Kåren förenades 1811 med Fortifikationen och bildade Ingenjörkåren, där den utgjorde en fältmätningsbrigad.

Se även
Topografiska kåren
Fältmätning

Källor

Försvarsmakten
Kartografi
Blödning

Blödning innebär att blodet genom något slags kärlskada har lämnat sin naturliga hemvist, blodkärlen. För att sortera ämnet vidare kan man till exempel dela upp det i vilken sorts kärl som är skadat och vilken vävnad blodet har läckt ut i. Betydelsen av blödningen skiljer sig markant beroende på dessa faktorer.

Det blödande kärlet 
En blödning från en artär är pulserande, medan en skada på en ven är rinnande. Eftersom det är tämligen lågt tryck i venerna kan man oftast stoppa blödningen genom att höja den skadade kroppsdelen. Artärerna har däremot högre tryck varför blödningar där ofta kräver ett manuellt tryck mot stället där det blöder eller längs kärlet proximalt om blödningen. Vid större skador blöder det dock ofta både från vener och artärer, varför det behövs någon form av tryck, såsom ett tryckförband. Artärer har i sin vägg små muskler vilket gör att om en artär skadas så kan den själv dra ihop sig en del och därmed minska blödningen. Vener har inte någon sådan förmåga.

Blödningens orsak 
Att en skärskada eller skottskada skapar en blödning är uppbenbart, men även trubbigt våld (såsom trafikolyckor) kan orsaka blödningar genom att det uppstår slitkrafter i vävnader så att kärl tänjs ut mer än de tål. Det kan även finnas en tidigare svaghet (aneurysm) i något blodkärl som spricker om blodtrycket skulle bli för högt.

Blödningens lokalisation 
En blödning genom huden (om man skär sig till exempel) läcker ju ut ur kroppen och orsakar ingen vidare skada så länge inte den förlorade blodvolymen blir stor. En blödning just under huden yttrar sig i en svullnad och ett blåmärke. En blödning i de inre organen är lömska eftersom de ofta kan blöda mycket utan att det syns utanpå, till exempel en skada på mjälten eller levern då det blöder ut i bukhålan, eller en lungskada med blödning ut i lungsäcken.
Även mindre blödningar som uppstår inne i kroppen kan vara allvarliga om de uppstår på känsliga ställen. Till exempel kan en blödning i ryggen trycka på ryggmärgen så att denna skadas; en blödning på halsen kan trycka på luftstrupen och struphuvudet och därigenom orsaka andningssvårigheter; en något större blödning i ett ben eller en arm kan orsaka tryck på nerver som passerar förbi så att man drabbas av en nervskada (så kallat Kompartmentsyndrom). En blödning inne i skallen är särskilt svår eftersom skallbenet utgör en oeftergivlig gräns för blödningen. I stället för att svullna utåt så ökar trycket inne i skallen vilket kan orsaka medvetslöshet och till slut död.

Blödningens förlopp 
En blödning aktiverar flera olika processer i kroppen - sammanfattat såsom hemostas - för att stoppa blödningen. I efterförloppet bryter kroppen ner det blod som har läckt ut varpå hemoglobinet ombildas till bilirubin och detta orsakar den typiska färgskiftningen från blått till gult.

Externa länkar
Emilstorp

Emilstorp är ett industriområde i stadsdelen Rosengård, Malmö.

Emilstorp ligger mellan Sallerupsvägen och Amiralsgatan, öster om Kontinentalbanan och väster om Scheelegatan. Ett stenhuggeri grundades i området redan i början av 1900-talet, men det var först i början av 1960-talet som området blev fullt industrialiserat. I området finns plåt- och kemikalieindustri, verkstäder, tryckerier och livsmedelsindustri.

Noter 

Rosengård