kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tjära

Tjära är en trögflytande vätska som erhålls som kondensat vid pyrolys (torrdestillation) av organiska material som kol, petroleum, oljeskiffer, torv eller ved. Tjära är svart eller brun till färgen och dess konsistens varierar mellan trögflytande vätska och halvfast. Vid destillation av tjära kallas destillationsresten beck. Tjära är bituminöst, det vill säga en blandning av olika kolväten. Man skiljer mellan trätjära och stenkolstjära, som har olika egenskaper och användningsområden och inte ska förväxlas. Petroleumtjära är närmast besläktad med stenkolstjära.  I engelskan och i franskan betyder "tjära" (tar) huvudsakligen den kolutvunna substansen men i norra Europa menas oftast trädestillatet.

Trätjära  

Trätjära är ett naturmaterial med EG-nummer 232–374–8. Den framställs genom torrdestillation av kådrik ved och var länge en av Sveriges viktigaste exportprodukter. Dess stora användningsområden har varit som träskyddsmedel, men den har också använts inom hälso- och sjukvård. Idag har den till stor del gjorts överflödig genom att båtar och tak inte längre byggs av trä, men den är fortfarande betydelsefull inom exempelvis byggnadsvård.

Stenkolstjära 

Stenkolstjära är en brun till svart, trögflytande vätska eller halvfast material med densititet 1-1,2 kg/l, som bildas vid torrdestillation (900 till 1 300 °C) av stenkol i exempelvis ett gas- eller koksverk. Den är en blandning av ett mycket stort antal (ca 10 000) organiska, huvudsakligen aromatiska föreningar. 

Stenkolstjära kan användas som bränsle i ångpannor och i stora dieselmotorer på fartyg där insprutningsmunstycken och spridare är tillräckligt grova för att inte sättas igen av stenkolstjäran. Bränslet måste också förvärmas för att bli mer lättflytande innan det kan användas som motorbränsle. Det används också för tillverkning av kreosot.

Se även 
 Bitumen
 Roslagsmahogny
 Tjärhov
 Tjärdal, metod för att utvinna trätjära. 
 Tjära och fjädrar
 Tjärasfalt

Källor 

Blandningar
Material
Byggnadsvård
Fläskpannkaka

Fläskpannkaka är en typ av ugnspannkaka som förutom ägg, mjölk, vetemjöl och salt även innehåller stekta bitar av rimmat, rökt eller färskt sidfläsk. Smeten hälls i ugnens långpanna och gräddas i ugnen. Fläskpannkaka äts traditionellt med lingonsylt som tillbehör. I fransk fläskpannkaka ingår även lök, vitlök och persilja.

Se även
 Svenska köket

Källor

Externa länkar
Recept på fläskpannkaka

Svenska maträtter
Pannkakor
Bjärreds församling

Bjärreds församling är en församling i Torna och Bara kontrakt i Lunds stift. Församlingen ligger i Lomma kommun i Skåne län och utgör ett eget pastorat.

Administrativ historik
Församlingen bildades 2000 genom sammanslagning av Borgeby församling, Fjelie församling och Flädie församling och utgör sedan dess en gemensam församling.

Kyrkobyggnader 
I församlingen finns fyra kyrkor med kyrkogård. Bergakyrkan (som invigdes 1974) är den som saknar kyrkogård.
 Bergakyrkan
 Borgeby kyrka
 Fjelie kyrka
 Flädie kyrka
Församlingsgården heter Bergagården och här ligger även Bergakyrkan.

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Lunds stift
Indelningar i Lomma kommun
Bjärreds geografi
Southampton

Southampton () är en stad i grevskapet Hampshire i södra England. Staden ligger cirka 110 kilometer sydväst om London och cirka 25 kilometer nordväst om Portsmouth. Den ligger i enhetskommunen (unitary authority) Southampton. Tätorten (built-up area) hade  invånare vid folkräkningen år .

Southampton har ett antal förorter, bland annat Bassett, Bitterne, Millbrook, Shirley, Swaythling och Wollston.

Staden blev kraftigt bombad av tyskarna under andra världskriget, och många historiska byggnader ödelades. Delar av den gamla stadsmuren finns bevarad liksom stadsporten Bargate i den norra delen av muren.

University of Southampton och Southampton Solent University (tidigare Southampton Institute) är de främsta läro- och forskningscentrumen i staden. Ordnance Survey, det brittiska kartverket, har sitt högkvarter i staden.

Hamnen är den viktigaste på Englands sydkust och används både för kommersiell trafik och fritidsbåtar.

Historia 
Man har hittat spår efter bosättningar från stenåldern i området, men den första permanenta bebyggelsen är från romersk tid. Staden är känd som Clausentrum och var hamnstad för Winchester och Salisbury.

Anglosaxarna flyttade stadens centrum över floden Itchen, till platsen där staden ligger idag. Southampton fortsatte att vara en viktig hamn. År 1014 ska Knut den store ha besegrat den anglosaxiska kungen Ethelred II. Det var också under detta slag Knut sägs ha bestämt tidvattnet att stoppa. Efter normandernas erövring av England blev Southampton den viktigaste hamnen för transport mellan Winchester, som var Englands huvudstad under denna period, och Normandie.

Southampton nämndes i Domedagsboken (Domesday Book) år 1086, och kallades då Hantone/Hantune.

Geografi och klimat 
Southamptons geografi är starkt influerat av havet och floderna. Staden ligger på den norra delen av Southampton Water, en översvämmad floddal. På platsen går också de två floderna Test och Itchen ihop. Test, som har ett rikt liv av lax, rinner längs den västra kanten av staden, medan Itchen delar Southampton i två delar; öster och väster. Stadens centrum ligger på en halvö mellan de två.

Sport 
Southamptons fotbollslag heter Southampton FC, men kallas ofta The Saints (helgonen). Southampton FC har såväl dam- som herrlag. Herrlaget spelar i EFL Championship.

Referenser

Externa länkar 

 
Orter i Hampshire
Hamnar i Storbritannien
Tidigare civil parishes i Hampshire
Platser omnämnda i Domesday Book
Lomma församling

Lomma församling är en församling i Torna och Bara kontrakt i Lunds stift. Församlingen ligger i Lomma kommun i Skåne län och utgör ett eget pastorat.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var tidigt moderförsamling i pastoratet Lomma och Flädie för att därefter från omkring 1679 till 1870 vara moderförsamling i pastoratet Lomma, Fjelie och Flädie. Församlingen utgör sedan 1870 ett eget pastorat.

Organister

Kyrkor 

 Lomma kyrka

Se även
Lomma socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Lunds stift
Indelningar i Lomma kommun
Pamir

Pamir ("Världens tak") (persiska: پامیر) är ett 120 000 km² stort bergslandskap i Centralasien beläget mellan Hindukush, Karakorum och Tian Shan. Politiskt sett är Pamir uppdelat mellan Tadzjikistan, Kirgizistan, Kina och Afghanistan. Största delen av bergsområdet ligger i den autonoma tadzjikiska provinsen Gorno-Badachsjan. Pamir befolkas främst av tadzjiker och kirgizer. 

Området utgörs av högplatåer med mellanliggande bergskedjor och dalar med en medelhöjd på 3 500 till 4 000 meter. De högsta topparna är Kongur Shan (7 649 meter) och Muztag-ata (7 546 meter), båda på kinesiskt område. Cirka 1 200 km² av området är nedisat med glaciärer. Glaciären Fedsjenkoglaciären är med sina 77 km världens längsta glaciär utanför polerna. Årsnederbörden i området är 130 mm.

Sjön Karakul är belägen i Pamir. Området avvattnas av Amu-Darja via dess bifloder Pamirfloden och Sarhad som rinner utmed Wakhankorridoren, en smal dalgång som tillhör Afghanistan och skiljer Pamir från Hindukush. En del av det tadzjikiska Pamir utgör nationalpark.

Klimat 
Klimatet i högre delar av Pamir är kallt året om. Flera forskare menar att isarna i bergsområdet Pamir kan smälta vilket potentiellt kan leda till en ekologisk katastrof eftersom majoriteten av beroende av smältvattnet för att täcka sitt vattenbehov.

Ekonomi 
Pamir är ett av Centralasiens fattigaste områden och många lever av skötsel av fettsvansfår. I de västra delarna bryts en del kol.

Kommunikationer 
Pamirvägen, världens näst högsta huvudväg, som når 4655 m (mestadels grusväg), är områdets huvudsakliga kommunikationsväg med Kirgizistan och Tadzjikistan. Pamirvägen är också kallad för världens farligaste väg eftersom den bland annat består av en 5 km lång tunnel där snöras kan ske. I de sydöstra delarna av Pamir (över gränsen Kina–Pakistan) går en bit av världens högst belägna asfalterade väg, Karakoramvägen (4693 m). Även Sidenvägen korsade många bergspass i Pamir.

Se även 
 Pamiro-Alaj

Källor 

Centralasien
Bergskedjor i Tadzjikistan
Bergskedjor i Kirgizistan
Bergskedjor i Kina
Bergskedjor i Afghanistan
Pamiro-Alaj
WP:Projekt Kina
Uppåkra församling

För den historiska församlingen med detta namn i Västerås stift, se Arboga landsförsamling

Uppåkra församling är en församling i Torna och Bara kontrakt i Lunds stift. Församlingen ligger i Staffanstorps kommun i Skåne län och utgör ett eget pastorat.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. Namnet var före 1923 Stora Uppåkra församling. 1965 införlivades Flackarps församling.

Församlingen var till 1962 moderförsamling i pastoratet (Stora) Uppåkra och Flackarp. Från 1962 till 2002 moderförsamling i pastoratet Uppåkra, Knästorp, Tottarp, Görslöv, Särslöv och Mölleberga som före 1965 även omfattade Flackarps församling. 

2002 införlivades Knästorps församling, Tottarps församling, Görslövs församling, Särslövs församling och Mölleberga församling. Uppåkra församling utgör sedan dess ett eget pastorat.

Kyrkor 
Görslövs kyrka
Knästorps kyrka
Mölleberga kyrka
Särslövs kyrka
Tottarps kyrka
Uppåkra kyrka
Flackarps kyrka är numera riven, men år 1953 uppfördes en klockstapel

Se även
Uppåkra socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Lunds stift
Indelningar i Staffanstorps kommun
Oben am jungen Rhein

Oben am jungen Rhein är Liechtensteins nationalsång. Texten skrevs 1850 av Jakob Josef Jauch, och melodin är densamma som den brittiska nationalsången God Save the King. År 1963 gjordes vissa ändringar i texten, som fastställdes av Liechtensteins parlament, vilka tonade ned Liechtensteins anknytning till det tyska och Tyskland. Bland annat ändrades den första raden från "Oben am deutschen Rhein" till "Oben am jungen Rhein".

Text 
Oben am jungen Rhein
Lehnet sich Liechtenstein
An Alpenhöh'n.
Dies liebe Heimatland,
Das teure Vaterland,
Hat Gottes weise Hand
Für uns erseh'n.

Hoch lebe Liechtenstein
Blühend am jungen Rhein,
Glücklich und treu.
Hoch leb' der Fürst vom Land,
Hoch unser Vaterland,
Durch Bruderliebe-Band
Vereint und frei.

Andra versioner av samma melodi
 Bevare Gud vår kung (tidigare svensk kungssång)
 Heil dir im Siegerkranz (Preussens nationalsång)
 Kongesangen (Norges kungssång)

Referenser

Externa länkar

Sånger 1850
Nationalsånger i Europa
Liechtensteinska sånger
Tyskspråkiga sånger
Hymne monégasque

Hymne Monégasque är Monacos nationalsång.

Theophile Bellando skrev verserna och komponerade musiken till den första versionen av Hymne monégasque 1841. Castil-Blaze ändrade senare melodin och gjorde även andra mindre förändringar. 1848 antog Nationalgardet, skapat av Charles III, Bellandos sång och gjorde den till Nationella Lojalisternas March. 1896 komponerade Charles Albrecht ett nytt stycke, anpassat för piano. Detta uppfördes av Tihebaux i Paris och kallades Air National de Monaco; 1897 tryckte förlaget Decourcelle i Nice, en version som hette 429 Hymne National de Monaco för piano. 

Flera år senare lät Francois Bellini spela Albrechts stycke; det ansågs vara för långt för publiken år 1900 och slutade spelas. Den moderna versionen skapades av Leon Jehin, 1914 och spelades för första gången på 25-årsjubileet av Prins Albert Is styre. Slutligen skrev Louis Notari 1931 verserna på monegaskiska. Endast det monegaskiska stycket är officiellt, detta efter ett krav från prins Albert I. Den officiella hymnen innehåller bara en vers. Nationalsången sjungs nästan aldrig, förutom i officiella sammanhang

Monegaskiska versionen 
A MARCIA DE MUNEGHU / INU NACTIONALE
Despoei tugiù, sciü d'u nostru paise
Se ride aù ventu, u meme pavayun
Despoei tugiù a curù russa e gianca
E stà r'emblèma d'a nostra libertà
Grandi e piciui, r'an tugiù respeta. 

Amu ch'üna tradiçiun,
Amu ch'üna religiun,
Amu avüu per u nostru unù
I meme Principi tugiù
E ren nun ne scangera
Tantu ch'u suriyu lüjerà ;
Diu sempre n'agiüterà
E ren nun ne scangera

Värt att notera är att detta är en förkortad version av den monegaskiska nationalsången, trots att den är den vanligast sjungna versionen.

Fransk översättning 
HYMNE MONÉGASQUE
Depuis toujours, sur notre pays,
Le même drapeau est déployé au vent,
Depuis toujours les couleurs rouge et blanche
Sont le symbole de notre liberté
Grands et petits les ont toujours respectées.

Svensk översättning 
NATIONALSÅNGEN
Alltid har, över vårt land, 
Samma flagga vajat i vinden
Alltid har, färgerna rött och vitt
Varit en symbol för vår självständighet
Stora och små har alltid respekterat den

Se även 
 Lista över nationalsånger

Monegaskiska sånger
Nationalsånger i Europa
Svampdjur

Svampdjur eller spongier (Porifera) är en stam som innehåller cirka 10 000 arter med vattenlevande, fastsittande djur som kan bli allt från 3 mm till 2 meter. De allra flesta lever i saltvatten medan bara cirka 0,5 procent lever i sötvatten. I Sverige lever drygt 150 arter varav två sötvattensarter. 

Svampdjuren är den mest primitiva typen av flercelliga djur där cellerna endast är delvis organiserade i vävnader. Det finns olika typer av celler, exempelvis celler som bildar skelett, medan både muskel- och nervceller saknas. Svampdjuren, som oftast är hermafroditer, fortplantar sig både könligt och könlöst. Trots att svampdjuren är så primitiva så delar de 70% av sina gener med människan.

Svampdjuren började utvecklas för 560–650 miljoner år sedan, och flera fossila, numera utdöda former är kända.

Carl von Linné och hans samtida på 1700-talet misstog svampdjuren för växter och klassificerade dem därefter. Först på 1800-talet insåg man att svampdjuren tillhörde djurriket.

Systematik 
Svampdjuren delas in i de fyra klasserna kalksvampar (Calcarea), Homoscleromorpha, horn- och kiselsvampar (Demospongiae) samt glassvampar (Hexactinellida), utifrån uppbyggnad och material i spiklerna (skelettet). Kalksvamparna och korallsvamparna har spikler av kalcit, medan kisel- och hornsvamparna och glassvamparna har kisel som byggnadsmaterial.

Föda 
Svampdjur har inte ett cirkulationssystem, andningsorgan, matsmältningsorgan eller exkretion. Istället så förser vattendraget svampdjuret genererar med de funktionerna. Svampdjur får sin näring genom vatten som strömmar genom små porer i kroppsväggen och ut genom en större utströmningsöppning.  Inuti svampdjuret sitter kraggisselcellerna som med hjälp av sina flageller piskar vatten genom svampdjurets hålor ut genom utströmningsöppningen och bildar således en artificiell ström. Upp till 80% av svampdjurets föda fångas av kraggisselcellerna. Vattnet bär inte bara med sig näring utan för också bort restprodukter från cellandningen.

Etymologi 
"Svamp" betyder etymologiskt något poröst och fuktigt (jfr. engelska swamp, "träsk", och det besläktade ordet "sump") och svampdjuren har fått sitt trivialnamn av tvättsvampen, som är en produkt som framställs av vissa svampdjursarter (det finns också många syntetiska och vegetabiliska tvättsvampar).

Noter
Vakenhet

Vakenhet är ett fysiologiskt tillstånd, och motsatsen till sömn. Vakenhet karaktäriseras av det är ett medvetandetillstånd med visst mönster av aktivitet i hjärnan, där individen är medveten om och reagerar på omgivningen på ett sammanhägande sätt, exempelvis genom kommunikation, rörelse och födointag. Detta skiljer vakenheten från sömnen, där många externa intryck inte bearbetas av hjärnan.

Se även
Vakenhetsgrad
Vakenhetsterapi

Kognition
Sömn
SL Benfica

Sport Lisboa e Benfica även kallat SLB och S.L.B. är en portugisisk idrottsklubb från huvudstaden Lissabon som är mest känd för sin fotbollsverksamhet. Klubben bildades 28 februari 1904 och har Estádio da Luz som sin hemmaarena.
Benfica är tillsammans med Porto och Sporting Lissabon de ledande fotbollsklubbarna i Portugal.

Historia 
Benfica grundades 28 februari 1904 av 24 män. 1933 var Benfica med vid starten av den portugisiska ligan och är tillsammans med Sporting och FC Porto den enda klubben som alltid spelat i högstadivisionen (Primeira Divisão). I januari 1905 spelade Benfica sin första match.

1930 blev man för första gången portugisiska mästare och försvarade titeln året därpå.

1954 flyttade Benfica till Estádio da Luz.

Under början av 1960-talet hade klubben ett av Europas bästa lag under tränaren Béla Guttmann. 1961 bröt man Real Madrids dominans när man tog hem Europacupen för mästarlag. 1962 vann man återigen mästarcupen. Under 1960-talet nådde man ytterligare tre finaler (1963, 1965, 1968) men förlorade alla tre. Den stora stjärnan var anfallaren Eusébio.

Sven-Göran Eriksson ledde Benfica till ligasegrar 1983 och 1984. I europaspelet nådde klubben final i Uefacupen 1983 mot Anderlecht. En storsatsning i slutet av 1980-talet ledde laget till final i Europacupen för mästarlag 1988 och 1990 men man förlorade både mot PSV Eindhoven och AC Milan.

Under 1990-talet tappade man sin position. Klubbens tidigare storsatsningar hade lett till ekonomiska problem. Under 2000-talet har man delvis kommit tillbaka. 2006 nådde man kvartsfinal i Champions League.

Meriter 
 Europacupen för mästarlag: 1961 och 1962
 Ligamästare: 38 gånger, senaste gången 2023
 Portugisiska cupen 28 gånger, senaste gången 2014
 Portugisiska ligacupen 7 gånger, senaste gången 2016
 Portugisiska supercupen 6 gånger, senaste gången 2016

Placering tidigare säsonger

Spelare

Spelartrupp

Nr 29 
Sedan 2004 använder ingen i Benfica tröja nr 29. Tröjan blev pensionerad för att hedra minnet av Miklós Fehér. Fehér dog tragiskt på grund av en hjärtinfarkt under en match med sitt lag Benfica mot Vitória Guimarães i en portugisisk ligamatch.

Kända spelare och tränare 

 Eusébio
 José Águas
 Zlatko Zahovic
 Mário Coluna
 Torres
 Álvaro Magalhães
 António Oliveira
 Artur Jorge
 Humberto Coelho
 Rui Jordão
 Fernando Chalana
 Nené
 Rui Águas
 Paulo Sousa
 João Pinto
 Paulo Futre
 Maniche
 Rui Costa
 Paulo Bento
 Vitor Paneira
 Michel Preud'homme
 Valdo
 Mozer
 Aldair
 Fernando Meira
 Miguel
 Petit
 Simão
 Tiago
 Karel Poborský
 Nuno Gomes
 Ángel Di María
 Óscar Cardozo
 Nemanja Matić

Svenska spelare 
 Anders Andersson
 Martin Pringle
 Stefan Schwarz
 Jonas Thern
 Sven-Göran Eriksson (tränare)
 Glenn Strömberg
 Mats Magnusson
 Nicklas Bärkroth
 Victor Nilsson Lindelöf
 Erdal Rakip

Referenser

Noter

Externa länkar

  
S.L. Benfica på Primeira Liga
Ljunglyckorna

Ljunglyckorna är en ort och en bokskog på Österlen i Sankt Olofs socken, Simrishamns kommun. Tidigare har man kunnat åka museirälsbuss genom bokskogen, men detta lades ner 1990. År 1997 invigdes järnvägen för dressincykling. Tillsammans med bebyggelsen Raskarum i norr ingår bebyggelsen i Ljunglyckorna i småorten Raskarum och Ljunglyckorna.

Orter i Simrishamns kommun
Österlen
Sveriges fotbollslandslag i VM 1958

Sveriges fotbollslandslag i VM 1958

Det lag som tog silver i den VM-turnering som spelades i Sverige.

Här följer den svenska truppen till Världsmästerskapet i fotboll 1958.

Truppen

Ledare
Tränare: George Raynor
Biträdande tränare: Torsten Lindberg
Lagledare: Carl-Elis "Nalle" Halldén

Spelare

.* = alltså den klubb som de spelade för 1958.

Se även
Sveriges herrlandslag i fotboll

Fotboll i Sverige 1958
VM 1958
Världsmästerskapet i fotboll 1958
Björkekärr

Björkekärr är ett primärområde i stadsområde Centrum i Göteborgs kommun och det ingår stadsdelen Sävenäs. Primärområdet motsvarar Björkekärrs församling. 

Björkekärr är beläget öster om Kålltorp, är granne med Delsjöområdets naturreservat och gränsar till Sävedalen i Partille kommun.

Bebyggelse
Björkekärr var tidigare jordbruksmark och inkorporerades från Örgryte 1922. Området bebyggdes 1951-1957 med 3-4 våningars lamellhus, villor och radhus, totalt cirka 1 800 lägenheter. Åren 1959-1963 tillkom området Robertshöjd med omkring 1 000 lägenheter i 3-4-våningars lamellhus, villor och radhus.

Stabbetorget i Björkekärr stod klart 1954 och fick sitt namn efter den sågverksindustri (Säfveåns AB) som tidigare funnits på platsen. "Stabbe" är en virkesstapel i en brädgård. Torget har bland annat apotek, livsmedelsbutik, vårdcentral, pizzeria samt Björkekärrs kyrka. Andra torg i Björkekärr är Trätorget (1953) och Spåntorget (1960). Spåntorget fick sitt namn 1983 efter att tidigare haft adress Smörslottsgatan. Gatorna i området har liksom torgen namn knutna till sågverksamheten samt i fallet med Sörensens gata till grundaren av den.

Björkekärrs vattentorn ligger söder om Träringen. Det ritades av Jan Wallinder och stod färdigt 1969. Dess utseende påminner om en svamp.

Nu planeras även en omfattande tillbyggnad, som skulle innefatta flera hus över 8 våningar höga.

Kommunikationer
Området trafikeras av stombusslinje 17 som går mellan Tuve och Östra sjukhuset.

Nyckeltal

Stadsområdes- och stadsdelsnämndstillhörighet 
Primärområdet tillhörde fram till årsskiftet 2020/2021 stadsdelsnämndsområdet Örgryte-Härlanda och ingår sedan den 1 januari 2021 i stadsområde Centrum.

Kända personer från Björkekärr
 Per Fritzell, underhållare från After Shave, är uppväxt i Björkekärr. 
 Leif Pagrotsky, socialdemokratisk politiker, växte upp i närheten av Trätorget.
 Harald Treutiger, programledare, är uppväxt i Björkekärr och gick på Rosendalskolan vid Stabbetorget.
 Jakob Wegelius, författare, är uppväxt i Björkekärr.

Referenser 

 

Primärområden i Göteborg
Sävenäs
SM i innebandy för herrar

SM i innebandy för herrar avgörs genom en grundserie, Svenska superligan, och sedan SM-slutspel. Laget som vinner slutspelet blir svenska mästare. Svenska mästare har korats sedan 1983.

Svenska mästare genom åren

* På grund av utbrottet av coronaviruset (COVIID-19) i världen valde svenska innebandyförbundet att avsluta säsongen utan något slutspel och istället tilldela grundserievinnaren Falun SM-guldet.

Se även

 SM i innebandy för damer
 SM i innebandy herrjuniorer 20
 SM i innebandy damjuniorer 20
 SM i innebandy herrjuniorer 18
 SM i innebandy damjuniorer 18
 SM i innebandy pojkar under 16
 SM i innebandy flickor under 16
 Distrikts-SM i innebandy flickor 15

Källor

Fotnoter

Innebandyturneringar
Herrar
SM i innebandy för damer

SM i innebandy för damer avgörs genom en grundserie, Svenska Superligan, och sedan SM-slutspel. Laget som vinner slutspelet blir svenska mästare i innebandy. Svenska mästare har korats sedan 1983.

Svenska mästare genom åren

* På grund av utbrottet av coronaviruset (COVIID-19) i världen valde svenska innebandyförbundet att avsluta säsongen utan något slutspel och istället tilldela grundserievinnaren  Iksu SM-guldet.

Källor

Innebandy i Sverige
Damer
Leksand (olika betydelser)

Leksand kan syfta på:

 Leksands kommun – en kommun i Dalarnas län
 Leksand – en tätort i Dalarna samt centralort i Leksands kommun
 Leksands socken – en socken i Dalarna
 Leksands landskommun – en tidigare kommun i dåvarande Kopparbergs län 1863–1970
 Leksands-Norets municipalsamhälle – ett municipalsamhälle i Leksands landskommun 1904–1966
 Leksands församling – en församling i Västerås stift
 Leksands kyrka – en kyrkobyggnad i Leksand
 Leksands distrikt – ett distrikt i Leksands kommun och Dalarnas län 2016–
 Leksands IF – en idrottsförening i Leksand