Vilhelm Ekelund

Otto Vilhelm Ekelund, född 14 oktober 1880 i Stehag, Skåne, död 3 september 1949 i Saltsjöbaden, var en svensk poet, författare och aforistiker. Han var bror till läkaren Axel Ekelund.

Biografi
Ekelund debuterade i den lundensiska studentkalendern I skilda färger år 1900, tillsammans med Mauritz Krook, Alfred Fjelner och Nils P. Svensson. Ett par månader senare samma år utkom han med sin egen första diktsamling, Vårbris. I dessa tidiga verk mottogs han som en arvtagare till skånska poeter som A.U. Bååth, Emil Kléen och Ola Hansson. De följande åren fram till 1909 utkom han med flera diktsamlingar innan han lämnade poesin för gott och med essäsamlingen Antikt ideal positionerade sig som en betydande essä- och aforismförfattare. Han bodde i Berlin från 1908 och levde där i "landsflykt" efter att ha dömts till en månads fängelsestraff för att ha varit i slagsmål med en länsman i Göteborg. Mellan åren 1912 och 1921 bodde han i Danmark. 1921 återvände han till Sverige.

Ekelund var poetiskt inspirerad av Ola Hansson som han ansåg vara den mest betydelsefulla poeten i Sverige sedan Erik Johan Stagnelius. Ekelund tillhörde, precis som Ola Hansson, en symbolistisk riktning inom lyriken. I Swedenborgs anda lät han själstillstånd och attityder speglas av växter. Detta gällde främst hans hemtrakter i Skåne, Ringsjöbygden, ur vilken han hämtade mycket inspiration. I städerna fängslades Ekelund däremot av det ideellt mänskliga som han där uppfattade i kontrast till socialt elände. Upplevelsen av stadsliv förde Ekelund i riktning mot det personligt tragiska och målet i hans litterära produktion blev att gestalta "det mänskliga". Ekelunds första diktsamling, Vårbris, är skriven i bunden vers. Syner präglas dock av formell förnyelse. Rent allmänt brukar man säga att hans poesi kännetecknas av ett "förtätat" språk. 

De första essä- och aforismsamlingarna Antikt ideal (1909), Böcker och vandringar (1910) och Båge och lyra (1912) beredde vägen för Ekelunds polemiska och musikaliska poesi samt en kulturkritik och personlighetsfilosofi. Inledningsvis utgjorde Friedrich Nietzsche en inspirationskälla, och senare persisk mystik och Daodejing översatt av Eric Hermelin.  

Ekelunds senare böcker, från och med Elpidi (1939), utgavs av Vilhelm Ekelundsamfundet i Helsingborg, som bildats av några av Ekelunds vänner så att författaren skulle kunna verka friare från dagsmarknad och kritikers värderingar. Samfundet består än idag och har sitt säte i Lund med Jonas Ellerström som dess ordförande. Till tidigare medlemmar i samfundet räknas bland många andra Pär Lagerkvist, Harry Martinson, Johannes Edfelt och Gösta Oswald.

Ekelund var också sporadiskt verksam som översättare och översatte bland annat antika grekiska lyriker, Giacomo Leopardi, Francesco Petrarca och Georg Christoph Lichtenberg. Han finns själv översatt bland annat till engelska, tyska, franska och danska. Elmer Diktonius tonsatte dikter av Ekelund.

Ekelund tilldelades Frödingstipendiet 1926 och utsågs 1937 till filosofie hedersdoktor vid Lunds universitet.

Vilhelm Ekelund var gift med danskan Anne Margrethe Ekelund. Tillsammans hade de dottern Anne-Marie Ekelund (senare Hedlund).

Ekelund är begravd på Skogsö kyrkogård i Saltsjöbaden. Hans efterlämnade papper finns på Universitetsbiblioteket, Lunds universitet.

Bibliografi 

 Fulltext: Göteborgs universitetsbibliotek, Litteraturbanken
 Fulltext: Göteborgs universitetsbibliotek, Litteraturbanken

 Fulltext:Göteborgs universitetsbibliotek, Litteraturbanken

 Fulltext: Göteborgs universitetsbibliotek, Litteraturbanken.
 Fulltext: Göteborgs universitetsbibliotek, Litteraturbanken

 Fulltext: Göteborgs universitetsbibliotek, Litteraturbanken.
 Fulltext: Göteborgs universitetsbibliotek, Litteraturbanken.
 Fulltext: universitetsbibliotek, Litteraturbanken
 Fulltext: Göteborgs universitetsbibliotek, Litteraturbanken
 Fulltext: Göteborgs universitetsbibliotek, Litteraturbanken.

 Fulltext: Göteborgs universitetsbibliotek, Litteraturbanken.
 Fulltext: universitetsbibliotek, Litteraturbanken
 Fulltext: Göteborgs universitetsbibliotek, Litteraturbanken.
 Fulltext: Göteborgs universitetsbibliotek, Litteraturbanken 
 Fulltext: Göteborgs universitetsbibliotek, Litteraturbanken
 - Annat innehåll än i Båge och lyra 1912.
 Fulltext: Göteborgs universitetsbibliotek, Litteraturbanken

 Fulltext: universitetsbibliotek, Litteraturbanken

 Fulltext: Göteborgs universitetsbibliotek, Litteraturboken
 Fulltext: Göteborgs universitetsbibliotek, Litteraturbanken.
 Fulltext: Göteborgs universitetsbibliotek, Litteraturbanken.

Samlade upplagor och urval
 Fulltext: Göteborgs universitetsbibliotek, Litteraturbanken

 Fulltext: Göteborgs universitetsbibliotek, Litteraturbanken

Priser och utmärkelser 
1916 – De Nios Stora Pris
1924 – De Nios Stora Pris
1926 – Gustaf Frödings stipendium
1937 – Hedersdoktor vid Lunds universitet
1944 – Bellmanpriset
1947 – Tegnérpriset

Noter

Vidare läsning

 Vilhelm Ekelunds fruktbara tankar, valda av Joachim Siöcrona. Stockholm: Hilaritas 2011.

Externa länkar
Vilhelm Ekelundsamfundet
 
 
"Då voro bokarna ljusa". Vilhelm Ekelund och människans längtan efter en svunnen guldålder (essäföredrag av Lars Larsen på bloggen "Skogsmannen")

Svenskspråkiga poeter
Svenskspråkiga författare
Svenska författare
Födda 1880
Avlidna 1949
Svenska poeter
Män
Personer från Stehags socken
Gravsatta på Skogsö kyrkogård
Symbolister