kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Världsmästerskap

Världsmästerskap, VM, kallas ett evenemang som arrangeras regelbundet med deltagare från hela Jorden, ibland föregångna av kvalificeringstävlingar, och där slutsegraren erhåller titeln världsmästare. Om det vid ett sådant evenemang koras en världsmästare/världsmästarlag kallas tävlingarna "världsmästerskapet", men om flera världsmästare koras säger man "världsmästerskapen". Juniorvärldsmästerskap är tävlingar för junioridrottare. Segraren i en VM tävling får ett VM-guld, tvån erhåller ett VM-silver och trean ett VM-brons. I en del utslagssporter delas VM-brons ut till bägge förlorarna i semifinalmatcherna.

Det kanske största världsmästerskapet som arrangeras är världsmästerskapet i fotboll för herrar.

Världsmästerskap 
 Alpin skidåkning
 Världsmästerskapen i alpin skidsport
 Bandy
 Världsmästerskapet i bandy för herrar
 Världsmästerskapet i bandy för damer
 Världsmästerskap i bandy för ungdomar (i olika åldersklasser)
 Bilsport
 Världsmästerskapet i Formel 1
 Världsmästerskapet i standardvagnsracing (WTCC)
 FIA World Endurance Championship (WEC)
 FIA GT1-VM
 Världsmästerskapet i rally
  Bob, skeleton
 FIBT-världsmästerskapen
 Bordshockey
 Världsmästerskapet i bordshockey
 Bordtennis
 Världsmästerskapen i bordtennis

Brännboll

Världsmästerskapet i brännboll

 Cykel
 Världsmästerskapen i landsvägscykling
 Världsmästerskapen i bancykling
 Drakbåt
 Världsmästerskapet i drakbåt (ICF)
 Världsmästerskapet i drakbåt (IDBF)
 Fotboll
 Världsmästerskapet i fotboll för herrar
 Världsmästerskapet i fotboll för damer
 Världsmästerskapet i fotboll för klubblag
 Futsal
 Världsmästerskapet i futsal (Fifa)
 Världsmästerskapet i futsal (AMF)
 Friidrott
 Utomhusvärldsmästerskapen i friidrott
 Inomhusvärldsmästerskapen i friidrott
 Handboll
 Världsmästerskapet i handboll för herrar
 Världsmästerskapet i handboll för damer
 Innebandy
 Världsmästerskapet i innebandy för herrar
 Världsmästerskapet i innebandy för damer
 Ishockey
 Världsmästerskapet i ishockey för herrar
 Världsmästerskapet i ishockey för damer
 Juniorvärldsmästerskapet i ishockey
 Konståkning
 Världsmästerskapen i konståkning
 Nordisk skidsport
 Världsmästerskapen i nordisk skidsport
 Orientering
 Världsmästerskapen i orientering
 Schack
 Världsmästerskapen i schack
 Segelflyg
 Världsmästerskapet i segelflyg
 Segling
 Världsmästerskapet i segling
 Short track
 Världsmästerskapen i short track
 Simsport
 Världsmästerskapen i simsport
 Världsmästerskapen i kortbanesimning
 Skidskytte
 Världsmästerskapen i skidskytte
 Skridskor
 Världsmästerskapen i hastighetsåkning på skridskor 
 Snooker 
 Världsmästerskapet i snooker

Se även 
 Världscup
Kaffesurrogat

Kaffesurrogat kallas de olika blandningar som av kaffedrickande människor har använts som surrogat då de försökt stilla sitt kaffebegär i tider då kaffe varit svårt att få tag på.

Allmänt
Under första och andra världskriget upphörde importen till Sverige nästan helt genom att handelsvägarna spärrades. Kaffe, te och tobak, som var typiska importvaror till Europa, blev det särskilt stor brist på och ransonering infördes. Under den värsta perioden av andra världskriget kunde man i Sverige bara köpa 13 gram kaffe per vecka. Kaffesurrogat kom till allmän användning i hög grad, och en mängd fabriker för surrogattillverkning uppstod.

Färdigtillverkade kaffesurrogat var ofta en blandning av flera olika produkter. Blandningarna gick under namn som ”intubikaffe”, ”homeopatiskt hälsokaffe”, ”mokkatillsättning” och ”enrilo”. Lite bättre blandningar, med en andel äkta kaffe, fanns under namn som ”elfvakaffe” och ”hushållskaffe”. I värsta fall kunde man råka köpa förfalskat surrogat gjort på billig torv.

Under andra världskriget kallades i Sverige kaffesurrogat i folkmun ”kaffesurr”.

Olika surrogat
Surrogat på rostad spannmål (vete, råg, etc) gick under namn som Kneippkaffe, Kathreiners Kneipp-maltkaffe, cerealkaffe. 
Roten av växten cikoria var populär och sådant surrogat tillverkades industriellt i Tyskland före de båda krigen. Det kallades kaffetillsättning Ersatzkaffee (m), ariakaffe eller bara cikoria.
Rostad rot av maskros, lövetand, se maskroskaffe.
Rostade och malda fikon, fikonkaffe.
En hel del andra växter: ekollon, dadlar, lupiner, johannesbröd, kikärter (då kallad ”kaffeärt”).
En fabriksmässigt framställd produkt kallades Doska Frank. Tillhandahölls i form av briketter.
Jackbean (Ganavalia), Cassia, Parkia

Bildgalleri

Se även
Cikoriamuseet

Källor

Kaffe
Löfbergs

Löfbergs är ett kafferosteri i Karlstad. 

År 1906 grundades en grossistfirma i Karlstad för import av kaffe och kolonialvaror av bröderna Josef, Anders och John Löfberg. Man importerade även bilar av märket Citroen och startade ett kafferosteri. Verksamheten delades 1927 upp så, att Josef tog över grossiströrelsen, John fick bilimporten och Anders kafferosteriet.

På 1920-talet började man sälja kaffe i konsumentförpackningar och 1927 fanns elva olika blandningar som såldes i påsar med olika färg. Den så kallade lyxblandningen såldes i lila påsar och de gav upphov till varumärket Löfbergs Lila, som antogs 1955. I augusti 2012 återgick man dock till ursprungsnamnet Löfbergs. Löfbergs är ett av få företag i Sverige som lyckats varumärkesskydda en färg.
 
Moderbolaget i koncernen, som även inbegriper Löfberg Fastigheter och Löfberg Invest, heter Bröderna Löfberg Aktiebolag. 

Löfbergs var 2012 ett av Nordens största kafferosterier. Företaget är familjeägt, nu i tredje och fjärde generationen. Huvudkontoret och huvudrosteriet ligger i Karlstad. Företaget rostar även kaffe i Danmark (under varumärket Peter Larsen Kaffe) och i Lettland. Löfbergs äger även varumärkena Percol, Green Cup, Superbonobo och te-varumärket Kobbs. Företaget har drygt 350 anställda och omsätter 1,9 miljarder kronor. Löfbergs importerar kaffe från certifierade odlingar (ekologiskt, Fairtrade och Rainforest Alliance) och är leverantör till dagligvaruhandeln, hotell, restauranger och kaféer.

Löfbergs sponsrar bland annat ishockeylaget Färjestads BK, deras hemmahall Löfbergs Arena samt idrottsföreningen IF Göta.

Bilder

Referenser

Externa länkar

Företag i Karlstad
Svenska kafferosterier
Varumärken för dagligvaror
Företag bildade 1906
Roma

Roma kan syfta på:

Roma – en folkgrupp i Europa och delar av Asien, se Romer
Roma (dagstidning) – regional dagstidning som utges i Neapel.
Roma (slagskepp) – ett slagskepp från 1940 av Vittorio Veneto-klass
Roma (mytologi) – den gudomliga personifikationen av Rom under antiken
Roma (film, 1972) – en italiensk film av Federico Fellini
 Roma (film, 2004) – en argentinsk/spansk film från 2004 av Adolfo Aristarain
Roma (film, 2018) – en mexikansk-amerikansk film av Alfonso Cuarón
Roma (opera) – en opera av Jules Massenet
Roma (symfoni) – en ej färdig symfoni av Georges Bizet
AS Roma – en italiensk fotbollsklubb
472 Roma – en asteroid
Roma Esporte Apucarana – en brasiliansk fotbollsklubb
Roma (låt av Cameron) – en låt av Cameron Cartio

Personer

Efternamn
 Antonio Roma (född 1932), argentinsk fotbollsspelare
 Nani Roma (född 1972), en spansk rallyförare
 Pedro Roma (född 1970), portugisisk fotbollsspelare
 Paul Roma (Paul Centopani) (född 1959), professionell wrestlare

Förnamn
 Roma Maffia (1958–), amerikansk skådespelerska

Geografi

Australien 
1 Roma, Queensland, ort, Maranoa, 
2 Roma Airport, flygplats, Maranoa,

Indonesien 
3 Desa Roma, administrativ by, Nusa Tenggara Timur,

Italien 
4 Rom (provins) – en provins i den italienska regionen Lazio, provins, Lazio, 
 Rom – en kommun och huvudstaden Italien, Lazio och provinsen Rom, Città metropolitana di Roma Capitale, 
 Roma Capitale – kommun, Lazio, Città metropolitana di Roma Capitale,

Lesotho 
5 Roma, Lesotho, ort,

Mexiko 
6 Roma, Mexiko, ort, Emiliano Zapata,

Sverige 
Roma socken – en socken i Gotlands norra härad på Gotland
Roma landskommun – en tidigare kommun i Gotlands län 1863–1951
Roma församling – en församling i Visby stift –2016
Roma kyrkby – en tätort i Gotlands kommun
Roma kyrka – en kyrkobyggnad som tillhör Roma församling i Visby stift
 Roma distrikt – ett distrikt i Gotlands kommun och Gotlands län
7 Roma (tätort) – församling, Gotlands län, Gotland, 
Roma sockerbruk – i Roma på Gotland
Roma kloster – ett tidigare kloster och dess nuvarande ruin i Gotlands kommun

USA 
8 Roma, Texas, ort, Starr County, 

Robotskapade Australienförgreningar
Robotskapade Indonesienförgreningar
Robotskapade Italienförgreningar
Robotskapade Mexikoförgreningar
Robotskapade USAförgreningar
Skepp (olika betydelser)

Skepp kan syfta på

 Skepp (fartyg) – ett större sjögående fartyg
 Skepp – ett större segelfartyg
 Skepp (arkitektur) – delar av en byggnad som delas längs längdaxeln

Se även 
 Skeppsbyggnad – att konstruera och bygga skepp och fartyg
 Skeppsvarv – en plats för reparation eller nybyggnad av fartyg
 Skeppsvrak – resterna efter ett skepp som förlist
 Fyrskepp – ett fartyg försedda med en fyrliknande belysningsanordning
 Örlogsskepp – sjögående fartyg avsedda för militära ändamål
 Rangskepp –  ett större örlogsfartyg
 Regalskepp - ett kungligt fartyg
 Linjeskepp – ett skepp som var stort och kapabelt nog att ta plats i slaglinjen
 Pansarskepp –  ett örlogsfartyg med mindre än 10 000 tons deplacement
 Slagskepp – en typ av örlogsfartyg
 Luftskepp – ett samlingsnamn för en grupp av luftfarkoster
 Rymdskepp – en bemannad eller obemannad farkost som färdas i rymden
Austrasien

Austrasien ("Östriket") var ett frankiskt kungarike under merovingerna, från 500-talet till 700-talet. Det omfattande områden på båda sidor av mellersta Rhen, med huvudorterna Metz och Reims. Riket omfattade det som idag är Benelux-länderna, östra Frankrike och södra Tyskland.

Austrasien kallades den östra, rent germanska delen av det frankiska riket i motsats till det övervägande romanska västriket, Neustrien. I vidsträckt mening betecknade Austrasien inte endast de austrasiske frankernas område (Ripuarien och det gamla salierlandet mellan Maas och Silva carbonaria), utan även de av frankerna underkuvade tyska stammarnas land: Alemannien, Bayern, Thüringen, och sedermera även Friesland och gamla Sachsen. 

På merovingernas tid var Austrasien ofta ett eget rike med egen kung, och vanligen hörde dit även åtskilliga områden i Neustrien, såsom större delen av Champagne och även Auvergne och angränsande landskap i östra Akvitanien. Redan på merovingernas tid framträdde mer än en gång den för framtiden så betydelsefulla nationella motsatsen mellan Austrasien och Neustrien.

Se även 
 Lista över frankiska kungar

Källor 

Historiska tyska stater
Frankerriket
Ugglan
Stadsdel

En stadsdel är en väl avgränsad del av en stad eller annan tätort. Ibland är den officiellt fastställd av vederbörande kommun, ibland är den mer informell. Stadsdelar indelas vanligen i kvarter och avgränsningarna kan bestå av större vägar, älvar, åar eller hav. 

Det finns exempel på mycket stora och befolkningsrika stadsdelar, som Manhattan - en av fem stadsdelar - i New York.

Sverige 
De flesta stora, medelstora och mindre städer i Sverige har bibehållit beteckningarna stad, stadsdel och kvarter.

Med stadsdel kan även menas det område, som en stadsdelsnämnd ansvarar för. Så var det ibland annat i Göteborgs kommun. Då man slagit samman flera stadsdelsnämnder, så innefattade de flera stadsdelar i sitt politiskt–geografiska område. Senare använde kommunen istället termen stadsdelsnämndsområde (SDN-område) för att undvika förvirring. Från och med den 1 januari 2021 avvecklades stadsdelsnämnderna i Göteborgs kommun. Staden kom istället att delas in i fyra stadsområden (SO), som är en sammanslagning av flera av de tidigare stadsdelsnämndsområdena. Traditionellt har Göteborgs kommun och tidigare Göteborgs stad indelats i 83 stadsdelar. Dessa namn används därför ofta i dagligt tal – exempelvis Bagaregården, Haga, Masthugget och Nordstaden.  

I Stockholms kommun är benämningen stadsdel officiellt (politiskt geografiskt) en beteckning på ett underområde inom ett stadsdelsområde. Stockholm har dock varit indelat i stadsdelar långt innan stadsdelsnämnderna infördes. 1926 avvecklades den tidigare indelningen i församlingar/församlingsdelar/rotar, men efter oenighet över den "nya" indelningen dröjde det till 1932, för ytterstaden, och 1933 för innerstaden, innan de redovisades som separata stadsdelar. Stadsdelarna har i princip varit stabila sedan 1970-talet.  Den stockholmska användningen av beteckningen stadsdel motsvaras inom Göteborgs kommun av termen primärområde.

I Stockholms kommun kallas vissa grupper av stadsdelar även för stadsområden – Västerort, Söderort och Inre staden.

Malmö kommun hade tidigare en politisk-administrativ indelning i kommundelsnämnder där kommunen 1 januari 1996 till 30 juni 2013 var indelad i stadsdelar, med tillhörande politisk nämnd stadsdelsfullmäktige och verkställande stadsdelsförvaltning. Efter en omorganisation och sammanslagning användes 1 juli 2013 till 30 april 2017 beteckningen stadsområde. Se vidare Malmö kommun#Stadsområden.

Finland 
Stadsdelarna betraktas mera som geografiska områden än som administrativa enheter. Ibland kan stadsdelar ha frivilliga stadsdelsnämnder, vilka kan påverka utvecklingen på områden, som de tilldelats t.ex. skolfrågor. Besluten fattas ändå av stadsfullmäktige.

Internationellt
Stora, administrativa indelningar av spanska städer kallas distrikt (spanska: distritos, katalanska: districtes). Bland annat är Barcelona indelat i tio districtes, och varje distrikt är i sin tur indelad i flera barris (mindre stadsdelar, storkvarter, "grannskap").

Se även
NYKO-område

Referenser

Noter
 

Bebyggelsetyper
Flygel (instrument)

Flygel (av tyska Flügel "vinge") är ett klaverinstrument, närmare bestämt den liggande formen av piano. 

Flygelns klaver är identiskt med det stående hemmapianots (pianinots eller kammarpianots), men har, till skillnad från det, liggande strängar och mekanik. Anslaget har en något annorlunda känsla jämfört med pianinots då mekaniken på grund av den liggande ställningen rör sig vertikalt och faller tillbaka av sin egen vikt. På pianinot måste en fjädringsanordning göra samma arbete, eftersom hammarna står upp och slår strängarna horisontellt. Detta gör att flygelns anslag blir mycket känsligare, mera lättnyanserat och får större dynamik, och det är därför man föredrar den som konsertinstrument. Vanligtvis är flygeln också tonstarkare och rikare i klangen än pianinot, eftersom resonansbottnen är större (dock inte på en så kallad dvärgflygel) och ljudet klingar ut betydligt friare både genom ljudlådan och genom den reglerbara öppningen upptill.

Pianot uppfanns år 1709 av den italienske klaverbyggaren Bartolomeo Cristofori. Den tyske (sachsiske) orgel- och klaverbyggaren Gottfried Silbermann byggde sedan några klaver efter Cristoforis idéer, bland annat åt Fredrik den store. I nutida svenska använder man ibland den gamla termen hammarklaver för att beteckna den och den närmast följande tidens pianon.

Moderna flyglar har oftast 88 tangenter (71/3 oktaver). Bösendorfer tillverkar modeller med extra omfång i basregistret. Ett par andra berömda fabrikat är Yamaha, Steinway och Bechstein; i Sverige har Georg Bolin tillverkat innovativa flyglar, med bland annat enkelt ställbar resonansbotten.

Se även
 Preparerat piano
 Piano, Cembalo, Synthesizer
 Lista över musikinstrument

Stränginstrument
Tangentinstrument

en:Piano#Grand
es:Piano#Piano de cola
Gamba

För andra betydelser, se Gamba (olika betydelser).

Gamba, även viola da gamba eller bara viol (av italienska viola och gamba, 'ben'), är en familj stråkinstrument. Den är inte ursprunget till dagens fiolfamilj och ska inte förväxlas med dess medlem violan. Det enda av dagens stråkinstrument som är besläktat med gamban är kontrabas.

Bakgrund
Gamba utvecklades under 1400-talet ur de äldre fiddla och rebec. Instrumentet fanns runt år 1500 i diskant-, tenor och basformer, och under 1500-talet utvecklades ytterligare en diskant- (pardessus de viole) och en basvariant (violone). De olika gambainstrumenten var vanliga särskilt under 1500-, 1600- och 1700-talen och fanns i flera storlekar och stämda på olika sätt.

Särprägel
Gamban skiljer sig från dagens fiol bland annat genom sin bredare greppbräda och sina starkt sluttande "axlar". Den har dessutom fler strängar, greppband, flat botten och oftast C-formade ljudhål. Namnet viola da gamba syftar på att gamban inte hölls under hakan, som dagens fioler, utan mellan benen, vaderna (italienska: gamba). Jämför med viola da braccio som hölls med armarna (italienska braccio = arm), ett namn som finns kvar i tyskans Bratsche för altfiol, varav norskans bratsj.

Kända musiker
Kända gambaspelare är till exempel Jordi Savall, Sara Cunningham, Bengt Ericson, Sergei Istomin, Hille Perl, Markku Luolajan-Mikkola och Cécile Schott.

Orgelstämma
Gamba, även Viola da gamba, är också en orgelstämma av typen labialstämma (läppstämma).

Ljudexempel

Referenser

Stråkinstrument
Orgel
Gong

Gong (kinesiska: 锣, pinyin: luó), på svenska oftast kallad gonggong, är ett asiatiskt slaginstrument som består av en rund metallskiva som hängts upp i en ställning. Ljud frambringas med en tung pukstock. Gong byggs i flera olika storlekar, vilket ger dem olika toner, och möjlighet till att spela melodier. Gong och dess närbesläktade varianter är vanligt förekommande över hela Asien.

Det är även vanligt att förväxla denna med tamtam.

Se även 
 Kinesiska musikinstrument
 Musik
 Tamtam
 Lista över musikinstrument
 Lista över musikgenrer
 Rockbandet Gong

Noter 

Slagverk
Kinesiska musikinstrument
WP:Projekt Kina
Eufonium

Eufonium (även skrivet euphonium) är ett bleckblåsinstrument. Det är tenormedlemmen i tubafamiljen. 
Liksom bastuban har eufoniet en borrning som ökar konstant i storlek från ventildelen till klockstycket, så kallad konisk borrning, till skillnad från cylindriskt borrade instrument som bibehåller en konstant diameter på röret under en större del av instrumentets totala längd. Därför har eufoniet en rundare klang än trombonen trots att de spelar i samma tonregister. Förhållandet i fråga är analogt med det mellan kornett och trumpet. 

Vanligen har ett eufonium fyra ventiler. Varje ventil ökar längden av luftpelaren genom instrumentet när den trycks ned, beroende på längden av stämbygeln i anslutning till densamma. 
Rangordningen av längderna på dessa stämbyglar från den kortaste till den längsta är 2, 1, 3, 4 (det vill säga att den första bygeln är näst kortast och så vidare).
Stämbygeln till den fjärde ventilen är ungefär lika lång som den första och tredje bygeln tillsammans. Den fjärde ventilen existerar för att den är något mer stämd i vissa sammanhang än kombinationen av första och tredje ventilen tillsammans. Den fjärde ventilen tillåter också musikern att spela i det lägre registret, genom att addera mer bygel än det vanliga treventiliga instrumentet gör. Vissa eufonier är också utrustade med ett "kompenserande system" bestående av extra rör som kopplas in vid nedtryckning av vissa ventilkombinationer. Ett sådant system förbättrar både stabiliteten av instrumentets tonbildning i det lägre registret och tillåter spel i det registret med en mera konventionell fingersättning.

Instrument som liknar eufonium är amerikansk barytonhorn, brittiskt barytonhornt
(vilket eftersom det är ett saxhorn är mer cylindriskt och trombonlikt än det amerikanska barytonhornet) samt tyskt barytonhorn och tenorhorn. Alla dessa har sitt ursprung i serpenten. Ett unikt amerikanskt instrument var eufonium med dubbla klockstycken, vilket hade ett andra mindre klockstycke och en extra ventil som lät musikern använda det mindre klockstycket istället för det större vanliga klockstycket. Det andra mindre klockstycket hade ett mer trombonlikt ljud.

Eufoniet används oftast i olika blåsensembler såsom symfonisk blåsorkester, brassband
och militärorkestrar, där det ofta används som soloinstrument. Instrumentet har en dominerande roll i många marscher, till exempel i dem som John Philip Sousa skrev.
Instrumentet används idag också ofta i olika brassensembler. Eftersom instrumentet är skapat så sent som på tidigt 1800-tal återfinns det normalt sett inte i moderna symfoniorkestrar. Bara i vissa verk har kompositören använt sig av ett eufonium (eller en tenortuba). Exempel på sådana verk är Gustav Holsts "Planeterna" och Gustav Mahlers sjunde symfoni.

Namnet eufonium kommer från det grekiska ordet eufonion som betyder välljudande.

Se även 
 Baryton (bleckblåsinstrument).
 Musik
 Dragbasun
 Ventilbasun
 Tuba
 Lista över musikinstrument
 Lista över musikgenrer

Externa länkar 
 Euphonium.net
 Euphonium.com
 Euphonium international soloist

Bleckblåsinstrument
Hackbräde

Hackbräde är ett stränginstrument av cittratyp, i samband med ungersk och annan central- och östeuropeisk musik känt som cimbalom (även zimbalom och cymbal). 

Instrumentet består i princip av en grund öppen trälåda med strängar spända över öppningen, en för varje ton – alltså en cittra. Men medan man på cittran knäpper strängarna, slår man dem på hackbrädet med små hammare, en i varje hand. Därför måste bland annat lådan vara grövre och strängarna hårdare spända. Pianot är alltså i princip ett hackbräde med klaviatur, och anses också ha utvecklats ur hackbrädet - även om idén med klaviaturen kan vara tagen från cembaloinstrumenten.

Hackbrädet har utvecklats ur psalteriet, som var ett vanligt högreståndsinstrument i Europa under medeltiden. Hackbrädet förbättrades på 1600-talet av Pantaleon Hebenstreit och gav på 1700-talet idén till hammarklaveret. Hackbrädet var ännu i början av 1800-talet folkmusikinstrument i södra Svealand och södra Norrland och används fortfarande i folkmusik i England (som hammered dulcimer), Central- och Östeuropa (som cimbalom, zymbalon, santouri med mera), västra Asien och Indien (som santur och liknande namn).

Hackbrädet är populärt bland gatumusikanter, mycket beroende på dess genomträngande ljud.

Se även
 Musik
 Tumpiano, Psalterium, Kantele, Eolsharpa
 Lista över musikinstrument
 Lista över musikgenrer
 Rudi Lakatos - cymbalomspelare verksam i Sverige.

Noter

Externa länkar
Markus Leoson, slagverkare om cimbalom
 Hammered Dulcimer Page

Stränginstrument
Max von Stephanitz

Max von Stephanitz, tysk ryttmästare, född 30 december 1864 i Dresden, död 22 april 1936, son till Friedrich Wilhelm von Stephanitz. Ordförande 1899–1935 i den av honom 1899 grundade tyska schäferhundklubben. En dag i slutet av 1800-talet vid Rhen där von Stephanitz tjänstgjorde som ung rekryt vid det tunga rytteriet, studerade han en herde med sina herdehundar i arbete, och blev så begeistrad att han senare bestämde sig för att förädla denna hundtyp och skapa en hund lämplig för allt möjligt arbete i mänsklig tjänst, vilket blev den nutida schäfern.

Max von Stephanitz utformade också en modell för hur han trodde att herdehundarna utvecklats från vargen.

Källor

Personer i Tyskland under 1800-talet
Personer i Tyskland under 1900-talet
Födda 1864
Avlidna 1936
Män
Joan Plowright

Dame Joan Plowright, DBE, född 28 oktober 1929 i Brigg, Lincolnshire, är en brittisk skådespelare.

Plowright utbildades vid teaterskolan Old Vic och gjorde sin scendebut i London 1954.

År 2004 tilldelades hon utmärkelsen Dame of the British Empire (DBE).

Joan Plowright var gift med Laurence Olivier från 1961 fram till dennes död 1989.

Filmografi i urval 

 (röst)

Referenser

Externa länkar 
 

Brittiska skådespelare
Kvinnor
Födda 1929
Levande personer