kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Positionsanalys

Positionsanalys (PA), är en analysmetod. Positionsanalysens syfte är att på ett allsidigt sätt belysa valsituationen för både intressenter och beslutsfattare. Allsidigt belysande innebär att man tar upp alla möjliga handlingsvägar, effekter och värderingsmässiga utgångspunkter, man lyssnar helt enkelt på alla synpunkter. Metoden har utvecklats av Peter Söderbaum, som 1973 doktorerade metoden. Han blev sedan professor i ekologisk ekonomi. Metoden ses ibland som ett komplement eller konkurrent till traditionell nationalekonomisk cost-benefit-analys.

Tillvägagångssätt i PA
Först identifierar man vilka som berörs av beslutet. 
Sedan identifierar man problemet, ur alla olika intressenternas perspektiv. Man använder sig av historik och tidigare utredningar (om sådana finns).
Man tar reda på vilka olika handlingsalternativ som finns för att sedan välja vilka handlingsalternativ som man ska gå vidare med och undersöka närmare. Man ska också jämföra den studerade beslutssituationen med liknande beslutssituationer för att identifiera och förebygga låsningar. 
Man identifierar också de system som kan påverkas utifrån de handlingsalternativ som man valt. Effekterna av handlingsalternativet mäts inte bara i monetära termer utan också i icke-monetära termer, såsom miljömässiga eller sociala. I PA studeras också irreversibla effekter och förhållanden som kan påverka framtida handlingsfrihet.
Man gör en matris som med alternativ där det framgår om verksamheterna som påverkas av beslutet påverkas olika beroende på vilket handlingsalternativ som väljs. I matrisen ska man också kunna utläsa storleksordning för olika effekter och vilka flöden och positioner samt vilken utsträckning i tid och rum dessa har.
Förekommande osäkerhet och risker analyseras och möjligheter att minimera osäkerheten diskuteras.
Beslutsunderlagen sammanfattas på två nivåer. Effektnivå (jämförelse av alternativ i relation till effekt) och aktivitetsnivå (jämförelse av alternativ i relation till påverkade aktiviteter).
Till sist ska slutsatserna vara villkorliga och spegla alternativa framtidsvisioner och olika värderingsmässiga utgångspunkter.

Källor i urval
Söderbaum, Peter: Positionsanalys vid beslutsfattande och planering: ekonomisk analys på tvärvetenskaplig grund (doktorsavhandling i företagsekonomi vid Uppsala Universitet), Scandinavian University Books 1973, 99-0103642-9, 
Söderbaum, Peter: Samhällsplanering, ekonomi, miljö, Miljöförlaget 1978, 

Organisationsmetoder
Systemanalys

Systemanalys (eller systemsyn) är en analys av komplexa system som kan användas som beslutsunderlag. Man kan titta på allt från tillverkningssystem till ekologiska system. Avsikten med en systemanalys är att man ska fastställa hur de resurser man har ska utnyttjas på ett så bra sätt som möjligt så att målen med ingreppet ska uppfyllas. Man måste avgränsa systemet, det vill säga att man klargör vad som kan påverkas och vad som inte kan påverkas.

Se även 
Operationsanalys

Organisationsmetoder
Tillämpad matematik
Systemvetenskap
Strängnäs, Umeå kommun

Strängnäs, by i Umeå kommun, Västerbottens län, ca 2 mil väster om Umeå. Byn ligger vid Åhedån, här även kallad Böstaån (på kartor felaktigt Västerbäcken). Strängnäs har ca 20 invånare och gränsar till Bösta på andra sidan ån. Vid Strängnäs finns också en festplats nära Kvarnforsen i ån.

Orter i Umeå kommun
Kinas statsöverhuvuden

Denna artikel behandlar makthavarna i Republiken och Folkrepubliken Kina. För de kinesiska kejsarna, se Kinas kejsare.

Presidenter

Presidenter i Republiken Kina

Sun Yat-sen (1912)
Yuan Shikai (1912-1916)
Li Yuanhong (1916-1917) 
Feng Guozhang (1917-1918) 
Xu Shichang (1918-1922)  
Li Yuanhong (1922-1923) 
Cao Kun (1923-1924)
Chiang Kai-shek (1948-1949)  
Li Zongren (1949)

Presidenter i Folkrepubliken Kina

Mao Zedong (1954-1959)
Liu Shaoqi (1959-1968; avsattes under Kulturrevolutionen)
 Dong Biwu (tillförordnad president 1968-1975)
Li Xiannian (1983-1988) 
Yang Shangkun (1988-1993) 
Jiang Zemin (1993-2003)
Hu Jintao (2003-2013)
Xi Jinping (2013-)

Premiärministrar

Zhou Enlai (1949-1976)
Hua Guofeng (1976-1980)
Zhao Ziyang (1980-1987) 
Li Peng (1987-1998)
Zhu Rongji (1998-2003)
Wen Jiabao (2003-2013)
Li Keqiang (2013-2023)
Li Qiang (2023-)

Övriga maktpositioner

Partiledare

Chen Duxiu (1921-1927)   
Qu Qiubai (1927-1928)
Xiang Zhongfa (1928-1931)
Qin Bangxian (Bo Gu) (1931-1935) 
Zhang Wentian (1935-1943)
Mao Zedong (1943-1976) 
Hua Guofeng (1976-1981) 
Hu Yaobang (1981-1987) 
Zhao Ziyang (1987-1989) 
Jiang Zemin (1989-2002)    
Hu Jintao (2002-2012)
Xi Jinping (2012-)

Partisekreterare i Kinas kommunistiska parti

Deng Xiaoping (1956-1957) 
Hu Yaobang (1980-1987) 
Zhao Ziyang (1987-1989) 
Jiang Zemin (1989-2002) 
Hu Jintao (2002-2012)
Xi Jinping (2013-)

Högste ledaren
Se artikeln Kinas högste ledare

Politik i Kina
WP:Projekt Kina
Werner och Werner

Werner och Werner () är två fiktiva tyska kockar som spelades av Sven Melander och Åke Cato i ett flertal sketcher i SVT-programmet Nöjesmassakern under andra halvan av 1980-talet. Första gången de dök upp var dock i serien Häpnadsväktarna i avsnittet "En vecka senare" som visades den 22 maj 1981. Sven Melanders roll hade också ett efternamn, han hette Werner Melon. 

I några avsnitt fanns det även ett danskt kock par som hette Preben och Preben. I ett avsnitt kunde vi också se deras mödrar, Mutti och Mutti som spelades av samma skådespelare som ovan.  

De hade som kännetecken att säga att de flesta ingredienser kunde bytas ut mot selleri. Deras förebild var kocken Werner Vögeli, som var känd för att förespråka enkla och rustika råvaror i köket.  Werner Vögeli dök upp i ett avsnitt och det var väldigt roligt.

1988 släppte duon en singelskiva, Vår julskinka har rymt, som blev en storsäljare i Sverige. Låten skrevs av Billy Butt. Samma år släppte de även albumet Kockarnas skiva.

Referenser 

Rollfigurer i TV-serier
Fiktiva figurer från Tyskland
Fiktiva radarpar
Fiktiva kockar
Fiktiva figurer från Sverige
Sveriges Television
Dubbelmacka

Dubbelmacka kan syfta på:
 Dubbelmacka – två sammanslagna brödskivor med pålägg emellan, se Dubbelsmörgås
 Dubbelmacka – en variant av gruppsex

Se även
Sandwich
Primärsuccession

Primärsuccession är när helt ny mark invaderas av de första pionjärerna av kolonisatörer och efterhand får alltmer komplexa organismsamhällen.

Några exempel på situationer då primärsuccessioner inträder/har inträtt:
När inlandsisen lämnade Norden.
När nya vulkanöar (exempelvis Surtsey) bildas.
När block, kobbar och skär dyker upp i samband med landhöjningen efter istiden.
När den konstgjorda ön Pepparholm i Öresundsförbindelsen lämnades utan insådd eller plantering.

Se även 
 Ekologisk succession
 Sekundärsuccession

Ekologi
Sekundärsuccession

Sekundärsuccession, kallas förloppet efter en störning, exempelvis en brand, i ett redan utvecklat ekosystem.

Några exempel på situationer när sekundärsuccessioner inträffar:
 Efter en skogsbrand.
 Efter en långvarig översvämning.
 Efter torka.
 Efter skogsnedhuggning.

Se även
 Ekologisk succession
 Primärsuccession

Ekologi
Naturlandskap

Ett naturlandskap är en plats där människan påverkat landskapet väldigt lite eller inget alls. I den industrialiserade delen av världen är det mer eller mindre omöjligt att hitta ett sådant landskap.

Jämför med kulturlandskap, som är ett landskap som människan påverkat på olika sätt.

Naturlandskap i Sverige
I Sverige skulle möjligen de små resterna av urskog, de yttersta obebodda skären längs kusterna, samt delar av fjällen, kunna kallas naturlandskap.

Se även
Kulturlandskap
Odlingslandskap
Naturarv
Naturområde
Landskap (terräng)

Naturgeografi
Kulturlandskap

Kulturlandskap är ett landskap som människor har påverkat på olika sätt. Är landskapet format av jordbruk, skogsbruk och/eller bete av boskap talar man om odlingslandskap, medan andra former av mänsklig verksamhet kan leda till ett urbant landskap eller ett industrilandskap.

Se även naturlandskap; ett av människan mycket lite - eller inte alls - påverkat landskap.
 
Ölands södra udde är det enda kulturlandskapet i Sverige som är klassat av Unesco.  Några andra kulturlandskap på Unescos lista är Tongariro nationalpark, Uluru-Kata Tjuta nationalpark, Risterrasserna i Cordilleras, kulturlandskapet i Sintra i Portugal samt Porto Venere, Cinque Terre och öarna Palmaria, Tino och Tinetto i Italien. 

På nationell svensk nivå skyddas bland annat Bråbygden i Oskarshamns kommun.

Se även 
Odlingslandskap
Naturlandskap
Kulturreservat
Markarbete
Riksintresse för kulturmiljövården

Referenser

Externa länkar 
Länsstyrelsen om kulturlandskap
 UNESCO webartikel om Kulturlandskap med lista

Ekologi
Kulturgeografi
Stripakonflikten

Stripakonflikten var en svensk arbetsmarknadskonflikt vid Stripa gruva i Guldsmedshyttan som varade mellan mars 1925 och maj 1927.

Strejkens början
Merparten av gruvarbetarna i Stripa var organiserade i den syndikalistiska Guldsmedshyttans lokala samorganisation, en del av Sveriges Arbetares Centralorganisation (SAC). De krävde en löneökning med 25 procent. Arbetsgivaren gick inte med på kraven, och lokal strejk bröt ut den 9 mars 1925. Under strejken rådde enighet mellan Guldsmedshyttans lokala samorganisation och lokalavdelning 22 av Svenska Gruvindustriarbetareförbundet. I oktober 1925 begärde arbetsgivaren att arbetslöshetskommittén i Linde landskommun skulle anvisa så kallade nödhjälparbetare till arbete vid Stripa gruvfält trots den pågående konflikten. Kommittén beslöt hänskjuta frågan till Statens arbetslöshetskommission som avslog begäran med motivering att lönerna på orten var lägre än normalt. Stripa Grufvebolag återkom efter misslyckade förlikningsförhandlingar med en ny begäran i början av 1926 och erbjöd då en något högre lön. Arbetslöshetskommissionen beslöt vid detta tillfälle att anvisa femton arbetslösa till malmlastning. Den socialdemokratiska regeringen begärde en ny prövning av arbetslöshetskommissionen men beslutet ändrades inte.

Rikspolitiska följder
Stripakonflikten bidrog till ett regeringsskifte. I en behandling av regeringens handlande i statsutskottet tillsåg Frisinnade folkpartiets ledare Carl Gustaf Ekman att direktiven om arbetslöshetsbidrag förtydligades på ett sätt som i praktiken upphävde en tidigare kompromiss mellan partierna från 1922. Detta nya direktiv, det så kallade Stripadirektivet, tolkades av socialdemokraterna som ett premierande av strejkbryteri i vissa fall. Ekman lyckades samla borgerligheten så att båda kamrarna antog utlåtandet och den socialdemokratiska regeringen under Rickard Sandler avgick därför den 7 juni 1926. Den efterträddes av en minoritetsregering under Carl Gustaf Ekman.

Strejkens slut
I maj 1927 presenterades ett nytt förlikningsförslag som också det förkastades av strejkarna. Kort därefter dock nåddes enighet om ett kompromissförslag med något högre löner än förlikningsförslaget.

Stripadirektivet, som ledde till den socialdemokratiska regeringens avgång 1926, upphävdes 1933 under en ny regering ledd av socialdemokraterna och Bondeförbundet.

Källor
Gunilla Didriksson: Stripakonflikten-1925-1927, Linde Bergslags Släktforskarförenings Flydda Dagar 2008:1
Tema: Stripakonflikten 1925-1927 på www.sac.se
 S. 143.
 sidan 442

Noter

Vidare läsning

 

1925 i Sverige
1926 i Sverige
Arbetskonflikter 1925
Arbetskonflikter 1926
Arbetskonflikter i Sverige
Lindesbergs kommun
Likvoriststriden

Likvoriststriden var en under Erik XIV:s regering uppkommen lärotvist angående bruket av vin eller annan vätska (lat. liquor) i nattvarden. 

I brist på kommunionvin hade man på vissa orter börjat att i stället använda vatten, mjöd eller körsbärssaft. I februari 1564 uppträdde häremot ärkebiskop Laurentius Petri i en skrivelse till sitt stifts prästerskap, vari han hävdade den ståndpunkten att Kristus instiftat sin måltid i bröd och vin; kunde man inte få vin till nattvarden, så måste den heliga handlingen inställas. Till förmån för bruket att ersätta vinet med annan "liquor" uppträdde däremot biskop Johannes Ofeegh i Västerås, bland annat i ett av honom utfärdat herdabrev; den i Sverige inträngande kalvinismen med Dionysius Beurraeus sökte också anknytning till likvoristerna. 

En rad stridsskrifter växlades; konungen sökte dämpa ivern genom en allmänt hållen tillsägelse till biskoparna att inte oroa allmogen genom sakramentens innehållande. Ärkebiskopen synes ha lett saken med både klokhet och energi; sannolikt är han författare till två först 1899 tryckta skrifter, vilka vid riksdagen i april 1565 lades till grund för ett förslag till gemensamt uttalande av biskopar och präster: "Fundamenta nostræ fidei etc."; i detta "fundament" förkastades uttryckligen bruket av varje annan materia än vin. Det anses sannolikt att ärkebiskopen uppsatt även detta aktstycke, som undertecknades av alla närvarande, även av Ofeegh, som sålunda uppgav sin föregående ståndpunkt. Därmed var striden avslutad.

Källor

Se även
 Kryptokalvinism

Reformationen i Sverige
Svenska kyrkans historia
Nattvarden
Sverige under 1560-talet
Ugglan
Oxel

Oxel (Sorbus intermedia) eller svenskoxel är en naturligt uppkommen hybridart av träd i familjen rosväxter och förekommer naturligt endast i Norden. Den är Hallands landskapsträd.

Genetisk bakgrund
Oxeln uppkom i Sverige för mindre än 12 000 år sedan genom korsning av arter som kommit in från kontinenten efter istiden. Korsningen involverade två träd varav det ena var en tyskoxel (S. torminalis). Det andra trädets arttillhörighet är svårbestämd eftersom det också i sin tur verkar ha varit en hybrid, med härstamning från rönn (S. aucuparia) och vitoxel (S. aria). Ett annat sätt att se på saken är att släktet Sorbus har svagt utvecklade artdistinktioner och att svenskoxeln är en ovanligt individrik variant inom en stor och spretig genetisk variationsrymd. Läget är liknande bland sikar, d.v.s. fiskar i släktet Coregonus.

Biologi och utbredning
Oxeln bildar inte skogsområden men sprider sig lätt ända upp till den biologiska norrlandsgränsen och utmed Norrlandskusten med hjälp av fåglar som äter dess bär. Linné ville ge den artnamn suedecia, men det blev Sorbus intermedia. Dess löv liknar ekens i sin flikighet, men är mörkare gröna, åt det blåa hållet och vitludna på undersidan. Dess ved användes tidigare till tumstockar. 

Oxelns blommor liknar rönnens, så även bären som emellertid är större. För sin fina blomning om våren och bär om hösten i kombination med stor tålighet mot avgaser och blåst har den blivit ett vanligt stadsträd, i synnerhet i blåsiga områden. Det är också en vanlig häckväxt. 

Den svenska oxeln har enkla, parflikiga blad. De är tjocka och styva, ovantill glänsande och ofta brunaktiga, undertill gråludna. Jämfört med rönnen har den något större blommor, större, avlånga frukter av mörkare, brunröd färg och mjöligare, sötaktigt fruktkött.

Den blir högre och får mycket tjockare stam än rönnen, men är inte lika härdig. Oxelns utbredning i Norden är begränsad till södra och mellersta Sverige (från norra Skåne till Dalarna och Medelpad, vanligast i östra Småland). Den finns också på spridda ställen i södra Norge, på Bornholm, på Åland och i sydvästligaste Finland.

Inom sitt utbredningsområde är oxeln ofta planterad allmänt vid gårdar och byar och har ungefär samma användning som rönnen. Veden har en densitet på 0,6 vilket är det tyngsta och hårdaste träet i Sverige (bok har 0,57, ask och ek har 0,55, asp har 0,4). Särskilt är den hårda och jämna veden eftersökt av träsnidare, till exempel till skedar och andra husgeråd av trä. Den brukas ofta till tumstockar, käglor och klot, liksom till större redskap som hjulaxlar, block och trissor.

Synonymer 
 Pyrus intermedia Ehrh. 
 Sorbus scandica (L.) Fr. 
 Sorbus suecica (L.) Krok & Almq.

Referenser

Noter

Externa länkar 

 Den Virtuella Floran 
 

Oxlar
Träd i Sverige
Rosväxter
Ox Växtindex
Lista över Sveriges tätorter

Detta är en lista över Sveriges tätorter enligt Statistiska centralbyråns tätortsavgränsning den 31 december 2018.

I hela riket fanns det då 2 011 tätorter med en sammanlagd befolkning av 8 940 708 invånare, vilket motsvarade 87 procent av hela befolkningen.

Tätorternas sammanlagda landareal uppgick till 628 285 hektar, vilket motsvarade 1,5 procent av den totala landarealen i riket.

Den genomsnittliga befolkningstätheten i tätorterna var 1 423 invånare per km².

Vid slutet av 2019 hade den sammanlagda folkmängden i tätorterna ökat till 9 025 898 och befolkningstätheten i tätorterna till  invånare per km².

Vid slutet av 2020 hade den sammanlagda folkmängden i tätorterna ökat till 9 054 396 och befolkningstätheten i tätorterna till  invånare per km².

För att tabellen ska vara mer lättläst och överskådlig har endast den till ytan sett huvudsakliga kommunen angetts för de tätorter som ligger i flera kommuner.

Se även 
 Lista över nya svenska tätorter 2010
 Lista över nya svenska tätorter 2005
 Lista över Sveriges småorter
 Lista över Sveriges kommuner
 Lista över Nordens största tätorter

Källor 

 
Tätorter
Sardhana

Sardhana är en stad i den indiska delstaten Uttar Pradesh, och tillhör distriktet Meerut. Den är belägen vid Gangeskanalen, 22 kilometer från Meerut, och folkmängden uppgick till 58 252 invånare vid folkräkningen 2011.

Befolkningen består av hinduer, muslimer och ett mindre antal kristna. En fransk desertör, Walter Rainhard, i Indien kallad Samru (död 1778), som kämpade mot britterna, fick Sardhana som län av stormogulen. Hans änka Suimri Begum (Johanna Noblis), en infödd (döpt 1781, död 1836), styrde med kraft staden och lät bl.a. uppföra en katolsk katedral.

Källor

Noter

Orter i Uttar Pradesh
Santipur

Santipur (alternativt Shantipur, bengali শান্তিপুর) är en stad i Indien och är belägen i distriktet Nadia i delstaten Västbengalen. Den ligger vid Hugliflodens arm Baghirati och hade 151 777 invånare vid folkräkningen 2011, med förorter 290 345 invånare.

I oktober eller november varje år anordnas till Krishnas ära en tre dagars fest, Rasjatra, som besöks av många tusen pilgrimer.

Källor

Noter

Orter i Västbengalen
Mahout

Mahout, (från hindins mahawat via engelskan), elefantdrivare, som sitter på elefantens rygg och styr honom med en pikstav, ankus. Han kan också sitta på huvudet med fötterna bakom elefantens öron och styra med fötterna. Det är också möjligt att han inte sitter på elefanten alls och styr den med ord.

Källor

Djurskötsel
Ugglan
Avrundning

Med avrundning av ett tal menas att talet ersätts med en approximation som är kortare, enklare eller tydligare. Det kan till exempel innebära att det avrundade talet har färre värdesiffror (signifikanta siffror). Exempelvis kan talet 25 012 avrundas till 25 000,  till 1,41 och 312/935 till 1/3.

Vilka regler som används för avrundning beror på sammanhang och användning – i praktiska tillämpningar är det ibland alltid lämpligt att avrunda uppåt (eller nedåt), och exempelvis för procentandelar kan det vara olämpligt att avrunda 99,9 % till 100 % även om man för andra andelar skulle göra motsvarande avrundning. Den vanligaste avrundningsmetoden är att avrunda till det närmsta talet med ett givet antal värdesiffror, "avrunda uppåt om siffran efteråt är 5 eller mer" (alternativt ”avrunda 5 mot det jämna talet”). Men detta är alltså inte något som kan eller bör gälla oavsett sammanhang.

Avrundningsmetoder 
För att avrunda tal finns det flera olika metoder. För tal med en decimal som ska avrundas till ett heltal, så säger de flesta metoder att vi ska avrunda till det närmsta heltalet. Men det finns också tillfällen där man alltid ska avrunda mot plus eller minus oändligheten eller mot eller från noll. Förutom detta så är det ofta vid gränsvärdet 0,5 som metoderna skiljer sig åt.

Vetenskaplig avrundning av en decimal ("Halva mot jämnt") 
Om talets sista decimal är 5 skall den näst sista decimalen avrundas till närmaste jämna siffra.  avrundas till 24 men  till . Om de två sista siffrorna kan antas vara likformigt fördelade, så ger detta inte upphov till några systematiska fel.

Stokastisk avrundning 
Tal avrundas slumpmässigt antingen uppåt eller nedåt till närmaste heltal. Detta ger en jämn fördelning även på mängder med bara udda eller jämna tal, men samtidigt gör slumpelementet att två avrundningar kan ge olika resultat på samma datamängd. Tekniken används främst för att slippa artefakter när bild eller ljud digitaliseras.

Svensk avrundning 
Inom så kallad svensk avrundning avrundar man uppåt om sista siffran man vill ha med följs av 5, 6, 7, 8 eller 9 och nedåt om sista siffran man vill ha med följs av 0, 1, 2, 3 eller 4.

Detta kommer från den svenska öresavrundningen i butiker, som för 1-kronaintervaller ser ut såhär:

 1  t.o.m 49 öre avrundas till 0 kronor.
 50  t.o.m. 99 öre avrundas till 1 krona.

Avrundningsfel 
När man avrundar ett tal uppstår ett fel i förhållande till det exakta talet. Detta kallas avrundningsfel.

Avrundningsregler i lag rörande betalningar och vissa slags penningfordringar 
Lagen (1970:1029) om avrundning av vissa öresbelopp

Lagen (1972:180) om avrundning av vissa fordringar till helt krontal, m.m.

Se även 
 Trunkering

Källor

Numerisk analys
Phoolan Devi

Phoolan Devi (Bandit Queen), född 10 augusti 1963, död 25 juli 2001 (mördad), var en indisk politiker (Samajwadi Party) med ett tidigare kriminellt förflutet, välkänd över hela Indien. Hon var även känd som Indiens Robin Hood.

Biografi 
Phoolan Devi såldes av sin fattige far vid 11 års ålder för en cykel och en ko som hustru till en betydligt äldre man. Hon rymde och övergav maken och utstöttes ur samhällsgemenskapen. Slutligen blev hon bortrövad av ett stråtrövargäng där hon inledde en lång kriminell karriär. Efter att först ha utsatts för en grym gruppvåldtäkt hämnades hon 1981 med att döda 22 män ur kasten thakur, och anklagades senare för ett flerårigt skräckvälde i Chambal-dalen i delstaten Madhya Pradesh på gränsen mot delstaten Uttar Pradesh med mer än 70 människor dödade. Polisen eftersökte Devi, som greps och dömdes 1983 för bland annat mord. Hon frigavs från fängelset 1994, gifte sig och övergick till buddhismen.

År 1994 filmatiserades hennes liv i filmen Bandit Queen, men filmen förbjöds inledningsvis av den indiska filmcensuren bland annat på grund av en våldtäktsscen. Efter diverse klipp släpptes filmen 1996, och fick ett stort antal tittare runt om i världen.

I ett utslag av blodshämnd från thakurkasten mördades hon 2001 i ett attentat just av en grupp thakurynglingar.

Bibliografi 

1996 – 
 1996 –

Filmatisering 

 Bandit Queen, 1994, indisk film regisserad av Shekhar Kapur.

Källor

Noter 

Indiska brottslingar
Indiska politiker under 1900-talet
Födda 1963
Avlidna 2001
Kvinnor
Indiska politiker under 2000-talet
Brännkyrka

Brännkyrka har flera betydelser:

Brännkyrka socken – socken i Södermanland
 Brännkyrka landskommun – en tidigare kommun i Stockholms län 1862–1913
Brännkyrka församling – en församling i Brännkyrka kontrakt i Stockholms stift
Brännkyrka kyrka – en kyrkobyggnad i stadsdelen Örby slott i södra Stockholm
Brännkyrka distrikt – ett distrikt i Stockholms kommun
Brännkyrka kontrakt – ett kontrakt i Stockholms stift 
Brännkyrka gymnasium – en gymnasieskola i stadsdelen Midsommarkransen
 Brännkyrka hembygdsförening – en hembygdsförening