kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ljodahattr

Versmåttet ljodahattr, egentligen ljóðaháttr (fornisländska), där varje strof består av sex versrader. Rad 1 och 2 allittererar (med en huvudförekomst i rad 2 och oftast två stödförekomster av samma begynnelseljud i rad 1), och detsamma gör raderna 4 och 5. I rad 3 finns två allitererade ord; men denna allitteration är inte kopplad till övriga rader. Detsamma gäller sista raden.
Ljodahattr kan därför uppfattas som en variant av fornyrdislag, där versraderna 3–4 och 7–8 i en åttaradig vers parvis ersatts av vardera en allittererad rad. De mest bekanta exemplen på versmåttet är vissa strofer ur Havamal, exempelvis följande:

Se även
 Havamal
 Poetiska Eddan

Fornnordisk verslära
Versmått
1617

1617 (MDCXVII) var ett normalår som började en söndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari
 20 januari – En riksdag öppnas i Örebro.
 24 januari – Gustav II Adolf utfärdar Ordningen för ständernas sammanträden 1617 i Örebro, vilket brukar kallas Sveriges första riksdagsordning. Genom ett fast regelverk institutionaliseras riksdagen, som i fortsättningen blir kanalen för förhandlingar mellan kung och ständer.

Februari 
 17 februari
 Sverige och Ryssland sluter freden i Stolbova, vilken gör slut på ingermanländska kriget, som har varat sedan 1610. Sverige erhåller Ingermanland och Kexholms län längst in i Finska viken, vilket gör att Ryssland för nära 100 år framåt är utestängt från Östersjön, medan det svenska Estland och Livland är hopbundet landvägen med det övriga svenska riket. I gengäld erkänner Sverige Michail Romanov som rysk tsar och tvingas ge upp planerna på att placera en svensk kandidat på den ryska tronen.
 Örebro stadga fastställs. Denna innebär att katolicismen förbjuds och att invånare som övergår till katolicismen skall bestraffas med döden och få sin egendom beslagtagen.

April 
 19 april – Gustav II Adolf grundlägger staden Nystad i Finland, där sedan Freden i Nystad 1721 sluts.

Oktober 
 12 oktober
 Gustav II Adolf kröns i Uppsala. Adelsprivilegierna från 1611 bekräftas och blir normgivande för adelns särställning ända fram till frihetstiden. Kungen förmår också riksdagen att bryta stilleståndssituationen med Polen, genom att spela på rädslan för en återkatolisering av Sverige.
 Det finska stapeltvånget (vilket förbjuder mindre städer att handla med utlandet) förstärks genom en seglationsordning.

December 
 16 december – Provinsen Buenos Aires grundas.

Okänt datum 
 Strängnäsbiskopen Laurentius Paulinus börjar ge ut sitt teologiska verk Ethica christiana. Häri varnas för olovlig vidskepelse såsom spåkonst och stjärntydning samt trolldom och häxkonst.
 Särkilax kapell vid Torne älv spolas bort i en våldsam vårflod.

Födda 
 30 maj – Magnus Durell, svensk vice hovrättspresident, minister i Danmark 1646–1657, landshövding i Kristianstads län och Blekinge.
 13 september – Louise Charlotte av Brandenburg, politiskt aktiv hertiginna av Kurland.
 19 november – Eustache Le Sueur, fransk målare.

Avlidna 
 1 januari – Hendrick Goltzius, nederländsk konstnär.
 21 mars – Pocahontas, amerikansk indian.
 27 juni – Giovanni Botero, italiensk diplomat, präst och författare.
 8 augusti – Tarquinia Molza, italiensk skald, känd som en av sin samtids lärdaste kvinnor. 
 24 augusti – Rosa av Lima, peruansk tertiar inom dominikanorden, jungfru, helgon.
 25 september – Francisco Suárez, spansk filosof och teolog.
 12 oktober – Bernardo Baldi, italiensk diktare och lärd.  
 31 oktober – Alfonso Rodriguez, spansk lekman inom jesuitorden, helgon.
 Margareta Saraechhia, italiensk författare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Hendrick Goltzius

Hendrick Goltzius, född februari 1558 i Mühlbrecht i Hertigdömet Jülich, död 1 januari 1617 i Haarlem i Nederländerna, var en nederländsk kopparstickare, träsnidare och konstnär. Han tillhörde den nordliga manierismen.

Biografi 
Hendrick Goltzius kom från en familj glasmålare i Hertigdömet Jülich. På grund av en brännskada i barndomen hade han en funktionsvariation i högerhanden. Han utbildade sig i gravyrkonsten i Haarlem som lärjunge hos sin far och Dirck Coornhert. Tillsammans med Karel van Mander och Cornelis van Haarlem grundade han en konstakademi i år 1583 som främst studerade människans rörelsemönster.  Han företog 1590-1591 en resa till Italien och arbetade efter hemkomsten återstående delen av sitt liv i Haarlem. Först 1600 började han att måla i olja.

Konstnärskap 
Goltzius betydelse som kopparstickare ligger i hans säkra och fulländade teknik, som dels avsiktligt härmade andra framstående gravörers - de berömda "sex mästerverken", vari han tar upp tävlan med Albrecht Dürer, Lucas van Leyden, Carracci och andra - dels framträder som en självständig verkningsfull stil. De stora mytologiska och allegoriska bladen överträffar de andra nederländske romanisternas arbeten i manieristisk formgivning. Endast utförandet ger dem bestående värde. Goltzius porträttstick utmärks däremot av psykologisk skärpa och saklig hållning. Nämnas kan målaren Frisius son med en stor hund, Dirck Coornhert och självporträtt.Museiintendenten Axel Romdahl avslutar sin artikel i Nordisk familjebok från 1908 med omdömet att Goltzius träsnitt är "av en god och kraftig verkan", medan hans målningar "däremot föga tilltalande". Nutida konstkritiker anser dock Goltzius tavlor vara mästerverk.

Som tecknare var Goltzius mycket mångsidig, växlande mellan preciös detaljteknik och bred, storslagen formgivning, liksom mellan inträngande porträttstudier och komplicerade flerfiguriga kompositioner. Goltzius är representerad vid bland annat Norrköpings konstmuseum, Göteborgs konstmuseum och Nationalmuseum.

Galleri

Fotnoter

Externa länkar 

Nederländska konstnärer
Män
Födda 1558
Avlidna 1617
Nederländska grafiker
Representerade vid Göteborgs konstmuseum
Representerade vid Nationalmuseum
1558

1558 (MDLVIII) var ett normalår som började en lördag i den Julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 28 januari – Ivan IV av Ryssland anfaller Livland och inleder därmed Livländska kriget.

Februari 
 Februari – Gustav Vasa utfärdar en bestämmelse om att ekträd skall vara reserverade för den svenska flottan och inte får avverkas för något annat ändamål. Detta kommer att skapa motsättningar mellan regering och allmoge i århundraden och leda till att eken blir ett av Sveriges mest hatade träd.

Mars 
 8 mars – Björneborg i Finland får stadsprivilegium.

Maj 
 3 maj – Tyska S:ta Gertruds församling bildas i Stockholm
19 maj – Portugal ockuperar Malé.

November 
 17 november – Vid den katolska Maria I:s död efterträds hon som regerande drottning av England och Irland av sin protestantiska halvsyster Elisabet I. Då Marias äktenskap med Filip II av Spanien genom hennes död upplöses upphör också hans innehav av titlarna kung av England och Irland.

December 
 3 december – Det så kallade Gensvaret, Gustav Vasas och biskop Peder Swarts svar på Den danska rimkrönikan, ges ut.

Okänt datum 
 Hertig Erik (XIV) inleder giftermålsförhandlingar med drottning Elisabet av England.
 Liturgia eller Then Svenska Messordning, en ny mässordning på både latin och svenska, trycks.
 Novellsamlingen Heptameron utges.
 Hertig Erik bosätter sig på Kalmar slott.
 Jöran Persson, prästson med utländska universitetsstudier, blir kunglig sekreterare.
 Den italienske filosofen och naturvetaren Giambattista della Porta ger ut boken Magiae naturalis sive de miraculis rerum naturalium.
 John Knox publicerar The First Blast of the Trumpet Against the Monstruous Regiment of Women mot de kvinnliga regenterna Maria I av England, Maria av Guise och Maria Stuart.

Födda 
Thomas Lodge, engelsk författare.
Februari – Hendrick Goltzius, nederländsk kopparstickare, träsnidare och konstnär.

Avlidna 
 25 mars – Marcos de Niza, fransk franciskanermunk och upptäcktsresande.
 21 september – Karl V, tysk-romersk kejsare 1519–1556.
 17 november
 Maria I, känd som Maria den blodiga, regerande drottning av England och Irland sedan 1553.
 Reginald Pole, engelsk kardinal.
18 oktober – Maria av Habsburg, drottning av Ungern och ståthållare i Nederländerna.
 Johann Kohlros, tysk psalmförfattare.
 Cassandra Fedele, italiensk författare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Karl V (tysk-romersk kejsare)

Karl V (tyska: Karl V, spanska: Carlos I - ibland även Carlos V, nederländska: Karel), född 24 februari 1500 i Gent, död 21 september 1558 på Geronimo de San Yuste i Extremadura, var tysk-romersk kejsare 1519–1556 samt kung av Kastilien och Aragonien 1516–1556 under namnet Karl I (spanska: Carlos I). Han var son till Filip I av Kastilien och Johanna den vansinniga; hans morfar och mormor var Ferdinand II av Aragonien och Isabella I av Kastilien.

Biografi 
När hans far avled 1506 ärvde han efter honom de burgundiska Nederländerna och där växte han också upp. 1516 ärvde han efter sin morfar Spanien och dess kolonier i Nordafrika och Amerika, samt även Neapel, Sicilien och Sardinien. Efter hans farfar Maximilian I:s bortgång 1519 fick han de habsburgska arvländerna och blev tysk-romersk kejsare. Han kröntes i Aachen 1520 och sedan återigen av påve Clemens VII i San Petronios basilika i Bologna 1530.

När han ärvde dessa länder fick han med sig kolonierna vilket gjorde att när solen gick upp i de östligaste kolonierna hade den ännu inte gått ned i de västligaste kolonierna. Därför sade man att ”i Karl V:s rike går solen aldrig ned”.

Han kom i konflikt med Frans I av Frankrike och dennes allierade i Osmanska riket. Orsaken var bland annat att kung Frans ville åt kejsarkronan. Detta ledde till fyra krig mot Frankrike och dess bundsförvanter. Wien belägrades 1529 och 1532 av osmanerna. Dock lyckades han tillfångata Frans I under slaget vid Pavia och tog senare även Tunisien ur det Osmanska rikets händer. Detta anfalls avsikt var dock att tillfångata den osmanska amiralen Khayr-ed din och eftersom denne flydde var anfallet tämligen misslyckat.

Karl V var också i strid med Martin Luther och protestanterna i Tyskland, som han ansåg som ett hot mot Tysk-romerska riket. Efter religionsfreden i Augsburg 1555 tvangs han dock ge lutheranerna trosfrihet.

Sjuk och sliten abdikerade han samma år. Hans son Filip övertog Spanien och Nederländerna och Karls bror Ferdinand övertog Tyska riket och kejsarkronan.

Karl V drog sig sedan tillbaka till klostret San Juste i Spanien.

Familj
Han gifte sig 1526 med sin kusin Isabella av Portugal (1503–1539), dotter till Manuel I av Portugal.

 Barn med Isabella av Portugal
 Filip II av Spanien (1527–1598)
 Maria av Habsburg (1528–1603; gift med kejsar Maximilian II)
 Ferdinand (född och död 1530)
 Johanna (1537–1573; gift med Johan av Portugal)
 Johann (född och död 1539)

Barn utanför äktenskapet
 Margareta av Parma, regent av Nederländerna (1522–1586)
 Juan de Austria (1547–1578)

Antavla

Galleri

Referenser

Externa länkar 

Österrikes regenter
Tysk-romerska kejsare
Siciliens regenter
Tysklands regenter
Aragoniens regenter
Kastiliens regenter
Neapels regenter
Sardiniens regenter
Huset Habsburg
Riddare av Strumpebandsorden
Män
Födda 1500
Avlidna 1558
Walhalla
Personer i Österrike under 1500-talet
1500

1500 (MD) var ett skottår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari 
 11 februari – Kalmarunionen anfaller Ditmarsken, en fri bonderepublik strax söder om nuvarande Danmark.
 17 februari – Unionshären besegras av ditmarskerna i slaget vid Hemmingstedt.

April 
 23 april – Brasiliens kust siktas av portugisen Pedro Alvarez Cabral.

Maj 
 5 maj – Stillestånd sluts mellan Kalmarunionen och Ditmarsken. Ditmarsken behåller sitt oberoende.

Augusti 
 10 augusti – Diego Diaz upptäcker som första västerlänning Madagaskar.

Okänt datum 
 Nanak, som har förenat idéer från islam och hinduismen, grundar sikhismen
 Hans berövar Sten Sture den äldre några förläningar.
 Pjäsen Om Meniskones Skapelse, och Hennes fall har urpremiär i Uppsala.

Födda 
 24 februari – Karl V, tysk-romersk kejsare 1519–1556.
 17 maj – Federico II Gonzaga, hertig av Mantua.
 5 september – Maria av Jever, frisisk hövding.
 Tjede Peckes, frisisk hjältinna och fanbärare.

Avlidna 
29 maj – Bartolomeu Diaz, portugisisk sjöfarare (skeppsbrott).
 Kristina Karlsdotter (Bonde), svensk prinsessa.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1661

1661 (MDCLXI) var ett normalår som började en lördag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 30 januari – Den engelske lordprotektorn Oliver Cromwell avrättas postumt tre år efter sin naturliga död.

Mars 
 28 mars – Erik Dahlbergh får kungligt privilegium att författa planschverket Suecia antiqua et hodierna, som skall skildra det svenska stormaktsväldet.

Juni 
 21 juni – Fred sluts mellan Sverige och Ryssland i Kardis. Stolbovafreden från 1617 bekräftas.

Juli 
 16 juli – Palmstruchska banken (Stockholm Banco) ger ut de första sedlarna i Europa.

Augusti 
 14 augusti – Norrmännen påbörjar bygget av Fredrikstens fästning vid Halden, den nya gränsen mot Sverige, sedan Bohus fästning tre år tidigare har blivit svensk.

Oktober 
 26 oktober – Sverige och Danmark undertecknar Nasselbackatraktaten, som reglerar gränsen mellan det norska Østfold och Bohuslän, som Sverige har erövrat tre år tidigare genom freden i Roskilde 1658.

December 
 30 december – En brand härjar på Drottningholms slott som måste återuppbyggas.

Okänt datum 
 Riksskattmästare Gustaf Bonde drar upp riktlinjer för Sveriges ekonomi. Då statsskulden är enorm förespråkas sparsamhet på många områden, särskilt krig.
 Nils Brahe d.y. förhandlar fram ett preliminärt vänskaps- och handelsfördrag mellan Sverige och England.
 Sverige sluter förbund med Danmarks fiende i söder, hertigen av Holstein-Gottorp.
 Man beslutar att riva Gamla Älvsborgs fästning och att använda stenen till Nya Älvsborg och Göteborgs stad.
 Kungliga biblioteket i Stockholm får i uppdrag att arkivera ett exemplar av varje svensk trycksak.
 Den franske kungen Ludvig XIV grundar L'Académie Royale de Danse som skall komma att bli betydelsefull för balettens utveckling som dansform.

Födda 
 6 november – Karl II, kung av Spanien, Neapel och Sicilien från år 1665.
 18 december – Christopher Polhem (född Polhammar), svensk uppfinnare och industrialist.
 Rika Maja, samisk nåjd.

Avlidna 
 5 februari – Shunzhi, manchuisk monark, den förste kejsaren av Qing-dynastin som härskade över Kina.
 9 mars – Jules Mazarin, fransk statsman och kardinal.
 11 april – Mary Bankes, engelsk krigshjältinna.
 27 maj – Archibald Campbell, skotsk markis och 8:e earl av Argyll.
 19 november – Lars Kagg, svensk greve, riksråd och fältmarskalk, riksmarsk sedan 1660.
 7 december – Ariana Nozeman, nederländsk skådespelare. 
 María de Zayas, spansk författare (död detta år eller 1647).

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1665

1665 (MDCLXV) var ett normalår som började en torsdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Juli 
1 juli – Nyköping, inklusive Nyköpingshus, brinner ner efter en incident vid ölbryggning. När staden byggs upp igen får den en ny, modern, stadsplan.

September 
17 september – Karl II blir kung av Spanien., Neapel och Sicilien.

Okänt datum 
Astronomen Giovanni Domenico Cassini upptäcker den stora fläcken på Jupiter.
Den svenske friherren Claes Rålamb yrkar på att godsen i provinserna, liksom för krigsmakten nödvändiga underhållsgods, skall reserveras för kronan.
En italiensk språkmästare i Uppsala ger ut en alkemisk traktat med titeln Hemligheternas hemlighet. Alkemi är för närvarande på modet.
Värdeförhållandet mellan 1 daler silvermynt och 1 daler kopparmynt stannar på 1:3 och kommer att förbli så till den svenska myntreformen 1777.

Födda 
6 februari – Anna, regerande drottning av England och Skottland 1702–1707, av Irland 1702–1714 och av Storbritannien 1707–1714.
12 februari – Rudolf Jakob Camerarius, tysk botaniker och läkare.
17 mars – Élisabeth Jacquet de La Guerre, fransk kompositör.
21 augusti – Giacomo Filippo Maraldi, fransk-italiensk astronom.
5 oktober – Catharina Bröms, svensk brukspatron vid Wij säteri och bruk 1708–1735.

Avlidna 
 12 januari – Pierre de Fermat, fransk matematiker.
 17 september – Filip IV, kung av Kastilien och Aragonien 1621–1665, kung av Portugal 1621–1640.
 November – Elizabeth Bourchier, engelsk lordprotektorgemål 1653–1658 (gift med Oliver Cromwell)
 10 december – Catherine de Vivonne, markisinnan de Rambouillet, grundare av den litterära salongen.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Filip IV av Spanien

Filip IV (på spanska Felipe IV), född 8 april 1605 i Valladolid, död 17 september 1665 i Madrid; av ätten Habsburg var kung av Spanien 1621–1665, samt kung av Portugal som Filip III 1621–1640. Han var son till Filip III av Spanien och Margareta av Österrike.

Biografi
Han tillträdde regeringen 1621, 16 år gammal. Han var betydligt intelligentare än sin far, men lika ansvarslös och viljesvag. Han lät landet styras av Gaspar de Guzmán y Pimentel, även känd som "greve-hertig av Olivares", som var en hårdhänt men duglig statsman. Fram till 1643 utövades den egentliga regeringsmakten av Olivares.

Under Filip IV:s svaga regering sjönk Spaniens internationella inflytande. 

Han var ändock mer energisk än fadern och hade såväl konstnärliga som litterära intressen - bland hans vänner märks konstnären Velázquez.

Han var gift från 1615 med Elisabet av Frankrike (dotter till Henrik IV av Frankrike och Maria av Medici). Hon avled 1644 och 1649 ingick han äktenskap med sin egen systerdotter, Maria Anna av Österrike.

Familj
 Barn med Elisabet av Frankrike
 Baltasar Carlos (1629–1646), Prins av Asturien
 Maria Teresa (1638–1683), gift med Ludvig XIV av Frankrike

Barn med Maria Anna av Österrike
 Margarita Teresa (1651–1673), gift med kejsar Leopold I
 Carlos (1661–1700), blev efter faders död 1665 Karl II av Spanien

Filip IV hade även ett utomäktenskapligt barn med skådespelerskan Maria Calderon; Juan de Austria den yngre (1629–1679) spansk general och politiker.

Referenser

Externa länkar
 La Política Internacional de Felipe IV

Personer i Spanien under 1600-talet
Födda 1605
Avlidna 1665
Portugals regenter
Spaniens regenter
Siciliens regenter
Huset Habsburg
Män
Milanos regenter
Neapels regenter
Sardiniens regenter
Niue

Niue är en autonom ö i sydvästra Stilla havet, i fri associering med Nya Zeeland. Den är befolkningsmässigt det näst minsta självständiga området i världen. Huvudstaden är Alofi.

Historia
År 1774 siktade kapten James Cook ön som han kallade "Savage Island" (vildeön). Legenden säger att Cook namngav ön på det viset eftersom han tolkade öns krigares kroppsmålningar som blod.

Nästa tillfälle Niue besöktes var av ett missionssällskap från London 1846. Niue var under en kort tid ett protektorat, men Storbritanniens inblandning fördes över till Nya Zeeland 1901 när ön annekterades. År 1974 godkände Nya Zeelands parlament Niues självbestämmande.

Geografi

Niue har en yta på 260 km² och ligger i södra Stilla havet, öster om Tonga. Niue är en av världens största korallöar. Dess terräng består av branta kalkstensklippor längs kusten och en central platå som har sin topp 60 meter över havet. Ett korallrev omger ön, och den enda öppningen i revet ligger på västkusten, nära huvudstaden Alofi. Längs med öns kust finns många kalkstensgrottor.

Ön är formad ovalt och har en diameter på ungefär 18 kilometer, med två stora bukter på västkusten (Alofibukten i mitten och Avatelebukten i syd). Mellan bukterna finns en höjd vid Halagigie Point. En liten halvö, Tepa Point (eller Blowhole Point), ligger nära byn Avatele i sydväst. Majoriteten av öns befolkning bor nära västkusten, runt huvudstaden och i nordväst.

Ön har ett tropiskt klimat, och den största delen av nederbörden kommer i november och april.

Demografi
Majoriteten av de som bor på Niue är polynesier, omkring 200 är européer, samoaner och tonganer. Språket som talas är niueanska, som är en variant av polynesiska som är lik tonganska och samoanska, även engelska talas på ön. Majoriteten av öns invånare är kristna, främst protestanter.

Ekonomi
Niue har en väldigt svag ekonomi med en BNP på runt 7,6 miljoner amerikanska dollar (2000). Den ekonomiska aktiviteten på ön kretsar främst kring regeringsarbete och jordbruk på familjeägda plantager. Ön använder sig av den nyzeeländska dollarn och förlitar sig på ekonomiskt stöd från Nya Zeeland.

I augusti 2005 hävdade en australiensisk gruvfirma vid namn Yamarna Goldfields att Niue kan ha världens största uranlager. Företaget har fått tillstånd att göra provborrningar på ön för att kontrollera de geologiska data som föreslår att fyndigheterna existerar.

Ön får främst sina intäkter från utlandsbidrag, allra främst från Nya Zeeland. Även turism genererar intäkter, men är fortfarande en relativt liten näring på ön. Även pengaöverföringar från emigrerade niuaner utgör en relativt stor del av Niues intäkter.

Niues regeringsutgifter överstiger normalt sett intäkterna, och Nya Zeeland ger ekonomiskt stöd för kommunala tjänster. Regeringen får också in pengar från försäljning av frimärken till utländska samlare och försäljning av domännamn med toppdomänen .nu, vilken tekniskt administreras av Internetstiftelsen.

Niues ekonomi led kraftigt av en tropisk storm som inträffade 2002.

Se även
.nu
Lista över byar på Niue

Externa länkar

Källor

Polynesien
Östater
Niue
Spaniens flagga

Spaniens flagga antogs den 19 juli 1927, men en liknande örlogsflagga hade varit i bruk till havs sedan 1785. De röda och gula färgerna introducerades av den spanske kungen för att man lättare skulle kunna skilja de spanska skeppen från exempelvis engelska och holländska fartyg. När republiken infördes 1931 ändrades flaggan till en trikolor med tre band i gult, rött och lila, där den lila färgen hämtades från Leóns eller Granadas stadsvapen. Den gamla flaggan återinfördes efter nationalisternas seger i inbördeskriget 1939. Flaggan finns definierad i den spanska författningen från 1978, där det står att de röda fälten ska vara hälften så breda som det gula, samt att alla officiella institutioner och militära myndigheter måste använda en flagga med statsvapnet. Vid civil användning kan flaggan även förekomma utan statsvapen. Proportionerna är 2:3.

Färger 
Flaggans färger, fastställda genom kungligt dekret 441/1981 den 27 februari, är:

Historiska flaggor

Autonoma regionernas flaggor 
Var och en av Spaniens 17 autonoma regioner och två autonoma städer har egna flaggor.

Källor

Se även 
 Spanien

Nationsflaggor i Europa
Kultur i Spanien
Flagga
Mexikos flagga

Mexikos flagga började användas 1821. Den är vertikalt tredelad med band i grönt, vitt och rött. Den gröna färgen symboliserar oberoende, den vita står för den rena religionen och det röda fältet är en symbol för de mexikanska delstaternas enighet. Mitt på flaggan finns statsvapnet, som föreställer en örn som sitter på en kaktus och har en orm i näbben. Flaggan användes ursprungligen av de befrielserörelser som ville att Mexiko skulle bli oberoende av det spanska kolonialväldet. Förebilden var den franska trikoloren. Statsvapnet infördes i flaggan för att den skulle bli lättare att skilja från Italiens flagga. Flaggan antogs i sin nuvarande utformning den 16 september 1968 och har proportionerna 4:7.

Färger

Källor

Se även 

 Mexiko
 Mexikos statsvapen

Nationsflaggor i Nordamerika
Mexikos nationalsymboler