kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
1328

1328 (MCCCXXVIII) var ett skottår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Maj 
 12 maj – Pietro Rainalducci utses till motpåve under namnet Nicolaus V.

September 
 5 september – Jordbrukskolonister, birkarlar, samer och renskötare får samma intäktsrätt i Norrbotten genom den så kallade Täljestadgan.

Okänt datum
 Tribhuwana Wijayatunggadewi blir regrande drottning i Majapahitriket i Indonesien och utnämner Gajah Mada till premiärminister, vilket inleder början på rikets tid som stormaktsimperium.

Födda 
 29 september – Johanna av Kent, prinsessa av Wales.
 25 november – Benedictus XIII, född Pedro Martínez de Luna, motpåve 1394–1417.

Avlidna 
 1 februari – Karl IV, kung av Frankrike sedan 1322.
 16 november – Prins Hisaaki shogun av Japan.

Externa länkar
1441

1441 (MCDXLI) var ett normalår som började en söndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 Januari – Karl Knutsson (Bonde) och Kristofer av Bayern förhandlar sinsemellan i Halmstad.

April 
 April – Kristofer avger en kungaförsäkran som utvidgar det svenska rådets makt.

September 
 13 september – Kristofer hyllas som kung av Sverige vid Mora stenar.
 14 september – Kristofer kröns i Uppsala domkyrka, varvid Karl Knutsson dubbas till riddare.
 20 september – Karl Knutsson blir drots.
 21 september – Karl Knutsson får stora förläningar av kungen, särskilt Finland.

Oktober 
 10 oktober – Karl Knutsson berövas drotstiteln och flera av sina förläningar.

November 
 10 november – Karl Knutsson anländer till Åbo.

Okänt datum 
 Vid kyrkomötet i Söderköping dryftas framtidsplaner på en svensk högskola.

Födda 
11 november – Charlotte av Savoyen, drottning av Frankrike.
 maj eller juni – Matteo Maria Boiardo, italiensk greve av Scandiano och renässansdiktare

Avlidna 
Blanka I av Navarra, drottning av Navarra och drottning av Sicilien.
Margery Jourdemayne, engelsk trollkonstnär.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1440

1440 (MCDXL) var ett skottår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

April 
 9 april – Kristofer av Bayern väljs till kung av Danmark.

Maj 
 Maj – Karl Knutsson (Bonde) sätter sig i besittning av Åbo slott och Kastelholm på Åland.

Juni 
 Juni – Karl Knutsson avsäger sig riksföreståndarskapet och avstår från kungakronan.

September 
 September – Kristofer väljs även till kung av Sverige.

Födda 
 Sten Sture den äldre, svensk riksföreståndare 1470–1497 och 1501–1503.
 Albertus Pictor, svensk kyrkomålare (född omkring detta år).
 Birger Gunnersen, dansk ärkebiskop 1497–1519 (född omkring detta år).
 Clara Tott, tysk sångerska.

Avlidna 
 9 mars – Franciska av Rom, italienskt helgon.
 Irene Gattilusio, bysantinsk kejsarinna.
 Amadea av Monferrato, drottning av Cypern.

Externa länkar
1442

1442 (MCDXLII) var ett normalår som började en måndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Mars 
 24 mars – Linköpings kloster brinner ner.

Maj 
 2 maj – Kristofers landslag stadfästs. Den kommer att gälla som svensk lag (i en eller annan form) fram till dess att 1734 års lag antas.

Juni 
 1 juni – Kung Erik av Pommern avsätts i Norge, varvid Kristofer av Bayern också blir kung av Norge.

Augusti 
 2 augusti – Termen "kungsådra" förekommer för första gången i en svensk kungsdom. Kungsådran var den del av strömfåran i vattendrag som ej fick överbyggas eller stängas.

Okänt datum 
 Hösten – Karl Knutsson (Bonde) bosätter sig permanent i Viborg.
 Det svenska drotsämbetet avskaffas och ersätts med hovmästarämbetet efter dansk modell.

Födda 
 1 januari – Margareta av Bayern, markisinna av Mantua.
 28 april – Edvard IV, kung av England och herre över Irland 1461–1470 och 1471–1483.

Avlidna 
 29 april – Krister Nilsson (Vasa), svensk riddare, riksråd och ståthållare, drots sedan 1435.
 14 november – Yolanda av Aragonien, fransk regent de facto och titulärdrottning av Aragonien

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1450

1450 (MCDL) var ett normalår som började en torsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Januari 
Januari
Karl Knutsson (Bonde) börjar belägra Akershus fästning.
Stillestånd sluts mellan Hartvig Krummedik och Karl Knutsson i Oslo.

Maj 
13 maj – Fred sluts mellan Sverige och Danmark i Halmstad. Häri överlämnas Norge från Karl Knutsson till Kristian I och Kalmarunionen förnyas. Kristian blir alltså även norsk kung, medan den tidigare norske riksföreståndaren Sigurd Jonsson får titeln rikets föreståndare i konungens frånvaro och troligen behåller denna titel till sin död 1452.

Juni 
10 juni – Karl Knutsson ratificerar överenskommelsen.

Juli 
29 juli – Kristian I väljs och kröns till kung av Norge i Nidaros.

Augusti 
2 augusti – Ett dansk-norskt riksrådsmöte hålls i Bergen där ländernas förening beslutas genom en unionstraktat.
29 augusti – Kristian I kröns till norsk kung i Nidaros.

Okänt datum 
Machu Picchu (Quechua: Machu Pikchu, "Gamla berget") en förcolumbiansk Inkaplats belägen 2 400 meter (7 875 fot) över havet antas vid denna tid vara under uppbyggnad.
Kung Karl måste inför södermanländsk allmoge dementera ryktet att han tänker beskatta deras skorstenar och idka utsugning.
Sverige drabbas på nytt av pesten.
Dayang Kalangitan blir regerande drottning över Tondo på Filippinerna.

Födda 
Aldus Manutius, italiensk boktryckare.
Eleonora av Neapel, italiensk regent.
Fygen Lutzenkirchen, tysk industrialist.

Avlidna 
7 september – Katarina Karlsdotter (Gumsehuvud), svensk riksföreståndargemål 1438–1440 och drottning av Sverige och Norge sedan 1448, gift med Karl Knutsson (Bonde).
Bengt Jönsson (Oxenstierna), svensk riksföreståndare 1448.
Nils Jönsson (Oxenstierna), svensk riksföreståndare 1448.
Katarina Karlsdotter (Gumsehuvud), svensk drottning.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1426

1426 (MCDXXVI) var ett normalår som började en tisdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
Sommaren - I Flensburg ingår hansestäderna förbund med de holsteinska grevarna, förklarar krig mot Erik av Pommern och inför handelsblockad mot Norden.

Födda 
Februari – Kristian I, kung av Danmark 1448–1481, av Norge 1450–1481 och av Sverige 1457–1464.
Costanza Varano – italiensk humanist, författare och brevskrivare.

Avlidna 
Katarina av Pommern.

Externa länkar
1464

1464 (MCDLXIV) var ett skottår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari 
 Februari – Kristian I med trupper marscherar mot Stockholm för att slå ned Kettil Karlssons uppror.

April 
 13 april – Milano ockuperar Genua.
 17 april – De danska legotrupperna besegras av dalabönderna i slaget vid Harakers kyrka i Hälleskogen norr om Västerås.

Juni 
 23 juni – Kristian I avsätts från Sveriges tron och avseglar till Danmark. Kettil Karlsson (Vasa) väljs till riksföreståndare.

Juli 
 2 juli – Karl Knutsson (Bonde) hemkallas från Danzig och erbjuds åter Sveriges krona.

Augusti 
 9 augusti – Karl Knutsson anländer till Stockholm, varvid Stockholms borgerskap, belägringsstyrkorna och Kettil Karlsson hyllar honom som Sveriges kung.
 15 augusti – Upprorshären svär Karl Knutsson trohet.
 23 augusti – Danskarna på slottet Tre Kronor i Stockholm dagtingar. De evakuerar staden, men slottet behålls av den mot Karl Knutsson fientligt sinnade Ture Turesson (Bielke).
 30 augusti – Sedan Pius II har avlidit den 14 augusti väljs Pietro Barbo till påve och tar namnet Paulus II.

September 
 14 september – Kristian I försonas med ärkebiskopen Jöns Bengtsson (Oxenstierna) och friger honom.

November 
 11 november – Jöns Bengtsson återkommer till Sverige och inleder ett nytt uppror mot Karl Knutsson tillsammans med Kettil Karlsson.

December 
 13 december – Jöns Bengtssons här besegrar Karl Knutssons trupper i slaget vid Uppsala.
 14 december – Stillestånd sluts mellan ärkebiskop Jöns Bengtsson och Bo Djure i Uppsala.
 26 december – Kettil Karlsson kallar sig från detta datum "Sweriges forstandare", det vill säga riksföreståndare.

Okänt datum 
 Hösten – Pesten kommer till Sverige och kvarstannar under 1465.
 Åke Axelsson (Tott) får Varbergs län (norra Halland) som pant av den danska kronan.

Födda 
 Hans Brask, biskop i Linköping och riksråd.
 Jeanne av Frankrike, fransk prinsessa och helgon.

Avlidna 
 18 juni – Rogier van der Weyden, nederländsk konstnär.
 14 augusti – Pius II, född Enea Silvio Piccolomini, påve sedan 1458.
 16 september – Olof Axelsson (Tott), danskt riksråd.
 Margareta av Savojen, italiensk abbedissa och adelskvinna.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Skeppssättning

En skeppssättning (ibland ett stenskepp) är en stenkrets med den spetsovala formen av ett skepp. Ungefär 2 000 skeppssättningar är kända i Skandinavien; de flesta i Sydsverige, men även ett stort antal i Danmark och Norge. Spridda exempel finns också i Tyskland och Baltikum. Till övervägande del är de (som Ales stenar) daterade till vendeltiden och vikingatiden. Runt 650 skeppssättningar runt Östersjön har daterats till bronsåldern, enligt arkeologen Joakim Wehlin. 400 av dessa tidiga exemplar finns på Gotland och känns igen på stora stenblock som står tätt ihop, inte glest placerade mindre stenblock som hos järnålderns skeppssättningar.

Sveriges nordligaste skeppssättning finns vid sjön Mjösjön i Yttertavle, Umeå kommun, på en tidigare ö (idag fastland) invid fyra bronsåldersgravar.

I andra delar av världen förekommer andra typer av stenkretsar. I Norden finns även andra typer av båtrelaterade gravar; till exempel brända och obrända båtgravar främst i Uppland, båtformade stensättningar och gravhögar med båtformad inre stenkonstruktion.

Utformning 
I Sverige varierar storleken på skeppssättningarna från några få meter till upp till 67 meter (Ales stenar). Den största kända är Jellings skeppssättning i Danmark. Den ligger mellan Jellingehögarna, och var minst 170 meter lång, eventuellt 354 meter enligt en ny rekonstruktion, men har till stor del förstörts.

Gravsättningar återfinnas ofta på gravfält och vid äldre gravhögar, men ibland långt från andra arkeologiska lämningar. Ofta omger skeppssättningen urnor eller en brandgrav.  
Skeppssättningarnas orientering varierar. Inuti kan de vara kullerstensbelagda, eller vara fyllda med stenar. Närliggande runstenar har återfunnits. De kan ha resta stenar i masters positioner. Bilden av ett fartyg har ofta förstärkts av större stenar i ändarna. Vissa skeppssättningar har en sneddad akter.

Tolkningar 
Forskare har föreslagit att skeppssättning utvecklats ur en önskan att utrusta de döda med allt de hade i livet, men även att det var särskilt förknippade med resan till Helheim.

Konstruktionen kan också ha haft symbolisk eller rituell funktion. Ibland innesluter de en plan yta, förmodligen avsedd för offentliga ceremonier.

Galleri

Skeppssättningar i Sverige (urval)

Skeppssättningar i Danmark (urval)
 Lejrehögarna, ett cirka 80 meter långt skepp bestående av 28 stenar.
 Lindholm Høje nära Ålborg.
 Jellinge skeppssättning, mellan de två Jellingehögarna, 170 eller 354 meter långt.
 Kerteminde fjord, en vikingatida 20-meters skeppssättning.
 Glavendruplund skeppssättning på Fyn 60 meter lång. Glavendrupstenen ingår som stävsten och har Danmarks längsta runinskrift.
 10 skeppssättningar har bevarats på Hjarnø.

Skeppssättningar i Norge (urval) 
 Istrehågan, i Sandefjords kommun
 Tingvoll i Steinkjers kommun

Se även 
 Domarring
 Arkeologi
 Stenkrets

Noter

Externa länkar 
 
 
 Skeppssättningar på Gotland, översikt med bilder, texter, kartor och vägbeskrivningar

Fornminnen
Begravningsplatser
1449

1449 (MCDXLIX) var ett normalår som började en onsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Februari 
1 februari – Karl Knutsson (Bonde) omorganiserar uppbörden från koppargruvedriften i Falun.
26 februari – En grupp norska stormän på Bohus fästning lanserar Karl Knutsson som norsk tronkandidat.

Våren 
Våren – Danska trupper härjar Sunnerbo.

April 
April – Danska trupper landstiger på Gotland och Visborgs slott faller i deras händer.

Maj 
2 maj – Karl Knutsson låter utfärda Sveriges äldsta bevarade myntordning.

Juni 
Juni – Den danske kungen Kristian I väljs till kung av Norge.

Juli 
Juli – Kristian I anländer till Gotland och tar ön från svenskarna, varvid krig utbryter mellan Sverige och Danmark.
18 juli – Stillestånd sluts mellan svenskar och danskar på Gotland vid Garne.
31 juli – Stillestånd sluts med Danmark i Visby.

Augusti 
23 augusti – Danskarna anfaller Visby, slänger ut svenskarna och sätter staden i brand.

Hösten 
Hösten – Vid denna tid skrivs troligen Gotlandsvisan.

Oktober 
Oktober – Karl Knutsson invaderar Norge och stora delar av landet erkänner hans välde.
25 oktober – Karl Knutsson väljs till kung av Norge i Hamar.
28 oktober – Kristian I kröns till kung av Danmark och gifter sig med Dorotea av Brandenburg, änka efter Kristofer av Bayern.

November 
20 november – Karl Knutsson kröns till Norges kung i Trondheim.

Okänt datum 
Erik Axelsson (Tott) blir en av kung Karls närmaste män.

Födda 
1 januari – Lorenzo de' Medici, florentinsk statsman (död 1492)
Bona av Savojen, hertiginna och regent av Milano.

Avlidna 
Ulug Bek, uzbekisk astronom och matematiker.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Lorenzo de' Medici

Lorenzo de' Medici, kallad Lorenzo il Magnifico ("den praktfulle", "den ståtlige"), född 1 januari 1449 i Florens, död 9 april 1492 i Florens, var en florentinsk statsman.

Han var äldste son till ambassadören och Florens dominus Piero di Cosimo de' Medici och Lucrezia Tornabuoni, och fick vid faderns bortgång 1469 makten över republiken Florens. Han var verksam som politiker och poet, av vilka ett par dikter översatts till svenska. Bland hans barn med Clarice Orsini fanns påve Leo X och guvernören i Florens, Giuliano.

Se även 
 Medici

Källor

Noter

Webbkällor

Tryckta källor

Externa länkar

Personer under renässansen
Italienska politiker
Italienska poeter
Lorenzo
Florens regenter
Italienska mecenater
Personer från Florens
Födda 1449
Avlidna 1492
Män
Stenhammar skans

Stenhammar skans i Flens socken och kommun i Södermanland är en fornborg från äldre järnålder. Den ligger inom Stenhammars naturreservat intill sjön Valdemaren mellan Katrineholm och Flen vid riksväg 55.

Beskrivning
Borgen har antagligen varit en tillflyktsborg avsedd för tillfälligt skydd. Den har tre öppningar i muren. Ytan innanför murarna är öppen, utan spår av bebyggelse. Murarna är kallmurade, drygt en meter tjocka och ungefär lika höga. Kullens sidor utanför borgen sluttar ganska brant, varför borgen bör ha varit en ganska tacksam plats att försvara. Runt om sjön finns flera andra borgar av liknande typ. Det är tänkbart att de ingått i ett system av försvarsverk.

Externa länkar 

, Riksantikvarieämbetet.

Fornborgar i Södermanland
Fornminnen i Flens kommun
William R. Tolbert

William Richard Tolbert, Jr, född 13 maj 1913 i Bensonville, Liberia, död 12 april 1980 i Monrovia, var Liberias president 1971–1980. Han blev senator 1943, och var vicepresident 1955–1971 under William V.S. Tubman.

Biografi
Tolbert tillträdde som president vid William Tubmans död 1971. Som president drömde Tolbert om att göra Liberia till ett föredöme för andra afrikanska stater, han ville integrera landets infödda befolkning i det liberiska samhället och göra landet till en demokrati. Han började därför införa en rad liberala reformer varpå oppositionspartiet Progressive Alliance of Liberia bildades. Han införde helt fri pressfrihet och omförhandlade avtalen med gummibolaget Firestone, som i praktiken ägde stora delar av landets gummiindustri. Han inledde också diplomatiska förbindelser med bland annat  Sovjetunionen, Kuba och Kina. 

De många reformerna fick dock inte den effekt som Tolbert hade önskat, hans styre kritiserades nu öppet för en utbredd och omfattande korruption och för det ekonomiska gapet mellan den styrande, Liberia-amerikanska eliten och de inhemska etniska grupperna som utgjorde landets majoritet. Även stora delar av det gamla etablissemanget inom det styrande True Whig Party motsatte sig reformerna. Tolbert anklagades också för en omfattande svågerpolitik när han började tillsätta sina egna familjemedlemmar i regeringen och på viktiga administrativa poster. Detta sammanföll dessutom med att landets ekonomi drabbades hårt av oljekrisen under 1970-talet, något som Tolbert i allt större utsträckning kom att få skulden för i allmänhetens ögon.

1979 ledde stigande priser på ris till omfattande demonstrationer. Tolbert svarade med våld och ett 70-tal demonstranter dog. Tolbert försökte därpå kväsa oppositionen men kravallerna fortsatte. Tolbert störtades och mördades i en blodig militärkupp 1980 iscensatt av Samuel K. Doe. William Tolbert blev den sista presidenten från True Whig Party och kuppen mot honom innebar slutet på Liberia-amerikanernas totala dominans i Liberias politik.

Källor

Externa länkar

Personer i Liberia under 1900-talet
Liberias presidenter
Mördade presidenter
Födda 1913
Avlidna 1980
Män
Monrovia

Monrovia är huvudstad i Liberia i Västafrika och hade cirka 1 miljon invånare vid folkräkningen 2008. Den ligger på en halvö mellan Atlanten och Mesuradofloden och är en större hamn. Monrovia är belägen i regionen Montserrado, men är trots sin storlek och betydelse inte dess administrativa huvudort. Den betydligt mindre orten Bensonville, som ligger strax nordost om Monrovia, har i stället givits denna funktion.

Historia 
Området var redan befolkat när det döptes till Cape Mesurado av portugisiska sjöfarare på 1560-talet, men staden grundades inte förrän i april 1822, när ön Providence, som idag är sammankopplad med stadens centrum via en bro, befolkades av amerikanska befriade slavar. Staden döptes efter James Monroe, den dåvarande amerikanska presidenten. Det är den enda huvudstaden utanför USA som är döpt efter en amerikansk president.

Klimat 
Enligt Köppens klimatklassifikation, klassas Monrovia ha ett tropiskt monsunklimat. Under ett år mottar Monrovia en stor mängd nederbörd. Stadens medelnederbörd per år är runt 5140 mm. Klimatet karaktäriseras av en regnperiod och en torrperiod, men nederbörd förekommer även under torrperioden. Temperaturen förblir konstant under året och är runt 26 grader Celsius.

Ekonomi 
Monrovia är Liberias administrativa, kommersiella och finansiella centrum. Stadens ekonomi domineras av dess hamn, som expanderades rejält av amerikanska trupper under andra världskriget. Huvudexporten består av latex och järnmalm. Hamnen har också stora lagrings- och reparationsutrymmen.

Källor 

 
Afrikas huvudstäder
Orter i Liberia
Decimala talsystemet

Decimala talsystemet (tiosystemet) är det mest använda talsystemet i modern tid.

Decimalsystemet är ett positionssystem med talbasen tio (10 i det decimala systemet) och skrivs med siffrorna 0–9. Siffrans position bestämmer vilken 10-potens som siffran skall multipliceras med, varefter resultaten adderas. Till exempel är talet 304 = 3·102 + 0·101 + 4·100.

Inom vissa specialområden används andra talsystem, till exempel är de binära och hexadecimala systemen viktiga inom datateknik. Dessa har en enda primtalsfaktor på endast "2", vilket är mycket obekvämt i det dagliga livet och metrologin. 

Därför är ett noteringssystem med flera primtalsfaktorer som "2" och "3" i fallet med senära eller "2 och 5" som med det decimala, bekväma. Decimala talsystemet tillhör "2 och 5" eftersom 10 är produkten av primtal 2 och 5.

Omvandlare

Historia
Det äldsta kända verktyget för att beräkna decimaltal utvecklades i slutet av 300-talet f.Kr. i Kina. I Europa började det decimala talsystemet användas först på 1400-talet.

Referenser

Noter 

Talbaser
Elementär aritmetik
Appellationsdomstol

Appellationsdomstol (, , ) är en domstol, vilken såsom andra instans, efter skedd överklagan (appellation) från en underrätt, avgör rättegångsmål.

Sverige
I Sverige är till exempel hovrätterna och Högsta domstolen appellationsdomstolar, liksom kammarrätterna och Högsta förvaltningsdomstolen.

USA
I USA finns det appellationsdomstolar inom såväl federal och delstatlig jurisdiktion.

Se även
 Kassationsdomstol

Referenser
 

Domstolar
Kortbyxor

Kortbyxor är byxor som bara täcker en del av benet och slutar ovanför knäet. I dagligt tal kallas de vanligen shorts, vilket är det engelska ordet för detta plagg.

Traditionellt användes kortbyxor främst av pojkar, men på senare år har plagget fått vidare spridning. Idag förekommer kortbyxor som modeplagg för damer och kan då kombineras med strumpbyxor eller leggings. Shorts har varit ett modeplagg sedan 1970-talet.

Många kortbyxor tillverkas av denim eller annat oömt bomullstyg och används framför allt för idrott och friluftsliv.

Ordet "kortbyxor" är belagt i svenska språket sedan 1814, medan ordet "shorts" finns i språket sedan 1934.

Typer av kortbyxor 

 Sportshorts används till olika typer av sporter. De används som fotbollsshorts eller till andra former av sporter men även som badshorts.

Även cykelbyxor slutar ofta ovanför knäna.
 Badshorts används huvudsakligen av pojkar och män; de kallas vanligen badbyxor.
 Boardshorts eller surfarshorts är längre kortbyxor som används av surfare men även av andra som badshorts. 
 Bermudashorts eller bermudas är knälånga kortbyxor. Den lokala lagen på Bermudas under 1930-talet förbjöd att man visade låren varför bermudashortsen skapades.
 Hotpants är mycket korta shorts för damer.
 Lederhosen är korta byxor gjorda av läder som brukas i tysktalande kulturområden, främst i Österrike, Schweiz och Bayern.

Skillnad mot andra byxlängder 

Byxor som är längre än kortbyxor men bara så långa att de täcker knäna men inte mer, kallas knäbyxor. Byxor som slutar en bit ned längs vaden kallas ibland för trekvartsbyxor, eftersom de täcker ungefär tre fjärdedelar av benen. Så kallade capribyxor är trekvartsbyxor, trots att de ibland kallas caprishorts. Byxor som går ända ned till fotleden är långbyxor.

Referenser 

Byxor
Munters

Munters är ett svenskt företag som tillverkar produkter för avfuktning, befuktning och kylning av luft, inklusive utrustning för vatten- och brandskadesanering. Det grundades 1955 av Carl Munters med flera. Företaget hade en fabrik i Ulvsunda i Solna stad som brann ner till grunden i februari 1943. Nils byggde upp en ny fabrik i Gävle delvis med hjälp av maskiner som räddats från fabriken i Ulvsunda och restaurerats. Bolaget omsätter cirka 6,3 miljarder kronor.

Källor

Externa länkar 
 Munters Sverige

Svenska tillverkningsföretag
Företag bildade 1955
Företag listade på Stockholmsbörsen (large cap)
Kristen mytologi

Kristen mytologi är en beteckning på sådant i kristendomen, som ur strikt teologisk synvinkel handlar om myter. Av många troende ses dessa som sanna, inte endast i djupare, utan även i bokstavlig mening. Framför allt handlar det om berättelser i Bibeln, såväl Gamla som Nya Testamentet. Enskilda myter från denna kultur utgör tillsammans dess mytologi.

I övrigt räknas ibland vissa hagiografier (helgonlegender), Arthursagan och berättelser om den Heliga Graalen med mera som myter, men man har då glidit i mytbegreppet och talar inte längre om den litterära genre som utspelar sig i urtiden. Dessa berättelser kan hellre karaktäriseras om legender, sagor och sägner.

Se även
Judisk mytologi

Kristen mytologi
Talbas

Talbasen (radix) upphöjd till en viss exponent är det tal som en siffra i ett positionssystem skall multipliceras med för bestämning av talets värde. Om talet utgörs av siffersekvensen  och  är talbasen, blir talets värde

Talbasen anger också antalet siffersymboler som används i ett givet positionssystem.

Positionssystem med olika talbaser

Negativa talbaser 
Det finns också talsystem med negativ bas. Det negabinära talsystemet är ett exempel där basen är −2.

Det unära talsystemet, som bara har en symbol, sägs ibland felaktigt ha talbasen 1, men är inget positionssystem.

Notation 
När det finns behov av att ange vilken bas ett tal är noterat i skrivs ofta basen med bokstäver i indexläge. Till exempel är 10001TVÅ och 11SEXTON och 17TIO samma tal skrivet i tre olika baser. Ett annat skrivsätt är 10001 (bas 2), 11 (bas 16), 17 (bas 10). Inom datatekniken skrivs ofta basen med siffror: 100012, 1116, 1710. Inom datorprogrammering används särskilda sätt att betecknar vissa vanliga baser: talet tjugo kan i en viss kontext skrivas som 024 (oktalt tal: inleds med "0") eller 0x14 (hexadecimalt tal: inleds med "0x").

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Konvertering av talbaser 

Algebra
Aritmetik