kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Mariedals slott

Mariedals slott är ett slott i Götene kommun i Västergötland.

Mariedals slott ligger i Ova socken, mellan Skara och Götene. På den tidigare lantegendomen Sörbo fick arkitekten Jean de la Vallée i uppdrag av Magnus Gabriel de la Gardie att uppföra ett slott, uppkallat efter sin hustru, Maria Eufrosyne av Pfalz. Huvudbyggnaden består av ett stenhus i två våningar i barockstil.

Ur ägarlängden

1500-talet
 indraget till kronan
 genom byte Sven Andersson Ståhlhandske
 genom köp Brita Posse gift med Bengt Gabrielsson Oxenstierna 
1591
 deras son Bengt Bengtsson Oxestierna gift med Margareta Brahe 
1657
 hans änka Margaretha Brahe gift med 2:0 Johan Oxenstierna
 Tord Bonde genom köp.m. Märta Ekeblad 
1665
 genom köp Magnus Gabriel De la Gardie gift med Pfalzgrevinnan Maria Euphrosyne
1681
 genom reduktion till kronan 
 genom byte Axel Lillie gift med Maria Elisabeth Stenbock. 
1692
 deras son Axel Johan Lillie gift med Agneta Wrede 
 deras dotter Hedvig Catharina Lillie gift med Magnus Julius De la Gardie 
1745
 deras dotter Eva De la Gardie gift med Clas Ekeblads 
 deras dotter Hedvig Katarina Ekeblad gift med Carl Gustaf Piper 
1812
 deras son Gustaf Piper gift med Jacquette Elisabet Du Rietz 
1857
 deras dotter Hedvig Jacquette Piper gift med Hugo Hamilton 
1868 
 genom köp Oscar Edv. Elliot och hans hustru Kristina Amalia 
1883 
 genom köp Hans Wachtmeister gift med Wendela Augusta Matilda Stjernswärd 
1888
 genom köp Gustaf Sparre, gift med Sophie Sparre
1914
 Gustaf Sparres änka Sophie Sparre 
1920 
 Gustaf och Sophies Sparres arvingar gemensamt under firma AB Mariedals egendom
1938
 deras dotterson Ivar Virgin gift med Elsa Swartling 
1964
 deras son Ivar Virgin gift med Eva Carin Melen Mathilda 
2005
deras son Ivar Hemming Christian Virgin gift med Birgit Ann Sofi Törnqvist

Vidare läsning

Externa länkar

Mariedals slott

Slott i Västergötland
Byggnader och anläggningar i Götene kommun
Byggnader avbildade i Suecian
Gottfrid Olsson

Gottfrid Olsson, skånsk målare och grafiker, född i Lilla Harrie 1890, död 1979. Olsson studerade vid Althins målarskola i Stockholm 1917 och Konsthögskolan i Stockholm åren 1917–1924. Han studerade även under Axel Tallberg i dennes etsningsskola i Stockholm.

Olsson målade med förkärlek skånska kustbilder och det är främst med dessa han skaffade sig ett namn inom den konstintresserade, skånska allmänheten. Han företog också många resor under 1930-, 40-, 50- och 60-talen till företrädesvis Frankrike och Italien och även härifrån är kustbilderna dominerande. Olsson hade en gedigen, konstnärlig skolning och han var naturalismen trogen under hela sin gärning. Han uppvisade säker känsla för de motiv, som lätt föll allmänheten i smaken. Dessa uttrycktes såväl i olja som tempera.

Svenska målare under 1900-talet
Svenska grafiker under 1900-talet
Män
Födda 1890
Avlidna 1979
Personer från Lilla Harrie socken
Mariedal

Mariedal kan syfta på:

Mariedal, Upplands-Bro kommun – en tätort i Upplands-Bro kommun
Mariedal, Götene kommun – en ort i Götene kommun
Mariedals slott – ett slott i Götene kommun
Mariedal, Karlskrona – en stadsdel i Karlskrona
Mariedal, Umeå – en stadsdel i Umeå
Mariedal, Vänersborg – en stadsdel i Vänersborg
Mariedal, Kungsholmen – en gård på Kungsholmen i Stockholm
Mariedal, Timrå – ett bostadsområde i Vivsta i centrala Timrå
Pojken i trädet

Pojken i trädet är en svensk dramafilm från 1961 i regi av Arne Sucksdorff.

Handling 
Den handlar om tre pojkar på villovägar, inriktade på nattliga bravader. Deras behov av spänning leder dem in i något som får ödesdigra följder - bilstölder och nattligt tjuvskytte. Titelrollen är den 16-årige Göte, den yngste i gänget spelad av Tomas Bolme. Han revolterar mot föräldraauktoriteten, så småningom också mot kamraterna, hos vilka han bara finner ännu större ofrihet. Han bär på sin egen frihetsdröm, som han till slut desperat försöker förverkliga. Sommarnatt läggs till sommarnatt och dramat närmar sig den slutliga katastrofen.

Rollista (i urval) 
Tomas Bolme – Göte, 16 år 
Heinz Hopf – Max 
Björn Gustafson – Manne 
Anders Henrikson – John Cervin, godsägare 
Birgitta Pettersson – Marie, Götes syster, husa hos Cervin 
Åke Lindman – Sten Sundberg, jägare 
Barbro Hiort af Ornäs – Götes och Maries mor 
Björn Berglund – Johannes, Götes och Maries far 
Karin Juel – Cervins hushållerska 
Ebba Ringdahl – en kvinna på festen 
Yvonne Nygren – Yvonne, flicka på picknick
Martin Ericsson – en äldre man på festen

DVD 
Filmen gavs ut på DVD 2008.

Källor

Externa länkar 

Svenska filmer 1961
Filmer i regi av Arne Sucksdorff
Svenska dramafilmer
Svenska 1960-talsfilmer
Svenskspråkiga filmer
Lista över Somalias presidenter

Detta är en lista över Somalias presidenter.

Sedan november 1991 har det inte funnits ett i hela Somalia erkänt styre. Ali Mahdi Muhammad fortsatte hävda att han var president, men hade ingen verklig makt. Från den 15 juni 1995 till sin död den 1 augusti 1996 gjorde krigsherren Mohamed Farrah Aidid anspråk på presidenttiteln. Hans son Hussein Aidid fortsatte därefter att hävda att han var president, fram till den 20 mars 1998. Den 27 augusti 2000 erkändes Abdulkassim Salat Hassan som president i exil i Djibouti. Han återvände till Somalia i oktober samma år men hans maktbefogenheter var begränsade till området runt Mogadishu. Den 10 oktober 2004 valdes Abdullahi Yusuf Ahmed till president, men i exil i Nairobi. I december 2008 avgick Abdullahi Yusuf Ahmed och Adan Mohamed Nuur Madobe blev tillförordnad president i den federala övergångsregeringen.

Se även 
 Lista över Somalias premiärministrar

Källor 

Somalias presidenter, Lista över
Listor med anknytning till Somalia
Politik i Somalia
Somalias presidenter
Alpujarra (Spanien)

Alpujarra (La Alpujarra, ibland Las Alpujarras) är ett område i provinserna Granada och Almería, sydöstra Spanien, som sträcker sig utmed Sierra Nevadas sydsluttning. Några av de större orterna är Lanjarón, Órgiva, Ugíjar, Laujar de Andarax och Berja. En särställning har Trevélez som ligger 1 476 meter över havet och är en av Spaniens högst belägna byar.

Namnet kommer troligen av det arabiska al busherat (gräsland, ängsmark). Alpujarra var under den arabiska tiden (se Spaniens historia) centrum för landets silkesproduktion. Området fungerade efter Emiratet av Granadas fall som fristad (eller reservat) för den arabiska befolkningen. Efter en större revolt fördrevs araberna.

Natur 
Regionen består huvudsakligen av ett antal dalar och raviner som går ner från Sierra Nevadas bergstoppar, i norr till regionens stora dalgång som ligger i öst-västlig riktning och bildas av avrinningsområdena för floderna Guadalfeos  i Granada och Andarax i Almeria. I söder ligger Sierra de Lújar, Sierra de la Contraviesa och Sierra de Gádor med raviner som går ner från bergen till Medelhavet.

Tack vare sitt milda klimat, kombinerat med en stabil vattenförsörjning från floderna som går ner från Sierra Nevada, är dalarna i Alpujarra mycket bördiga, men på grund av områdets karaktär kan odling bara ske på små ytor, varför moderna jordbruksmetoder normalt inte är lönsamma. Växtligheten är frodig med fruktträd, såsom apelsin, citron, kakiplommon, äpple, kastanj, mandel och vindruvor. Den östra delen av Alpujarra, i provinsen Almería, är liksom de södra bergssidorna mer torra.

Spaniens geografi
Geografi i Andalusien
Granada (provins)
Almería (provins)
Lista över Sierra Leones statsöverhuvuden

Detta är en lista över Sierra Leones statsöverhuvuden.

Källor 

Sierra Leones statsöverhuvuden, Lista över
Statsöverhuvuden
Lista över Seychellernas presidenter

Detta är en lista över Seychellernas presidenter.

Referenser

Seychellernas presidenter
Presidenter
 Lista
Reyes Católicos

Reyes Católicos (spanska: "De katolska monarkerna") är en kollektiv beteckning som i historisk litteratur avser kung Ferdinand II av Aragonien och drottning Isabella I av Kastilien, som gifte sig 1469 och genom sina ättlingar sedermera grundade kungariket Spanien. Titeln 
"Katolsk kung" erhöll de av påven Alexander VI. I enlighet med dåtida sed om en gift kvinnas äganderätt regerade de formellt tillsammans över Kastilien som samregenter (jure uxoris).

Se även 
 Spaniens historia
 Spaniens monarki

Referenser

Spaniens regenter
Isabella I av Kastilien
Lista över Senegals presidenter

Senegals president är Senegals statschef. Enligt 2001 års konstitution är presidentens mandatperiod 7 år. Mandatperioden kan förnyas en gång.

Lista över Senegals presidenter
Detta är en lista över presidenter sedan Senegal blev självständigt från Frankrike 1960.

Se även
 Lista över Senegals premiärministrar

Referenser

Senegals presidenter, Lista över
Listor med anknytning till Senegal
Mudéjar

Mudéjar, pluralis mudéjares, en spansk förvrängning av det arabiska ordet مدجن, Mudajjan, 'tämjd'. Termen avsåg under medeltiden i första hand de spanska muslimer som under reconquistan accepterat icke-muslimsk överhöghet i de territorier som tagits över av de kristna. Huvuddelen bodde i södra delen av Aragonien och i angränsande del av Kastilien. Termen användes även för muslimer på territorier utanför Spanien.

Sedan de kristna kungadömena erövrat hela den iberiska halvön levde många spanska muslimer kvar i de områden som tagits över av de kristna. De har lämnat betydande spår i spansk arkitektur, musik, konst och hantverk.

Efter Granadas fall 1492 behöll mudéjares sin livsstil under en tid. I mitten av 1500-talet tvingades de dock att officiellt avsäga sig sin tro, och innan de slutligen fördrevs 1610 kallades de moriscos, se morer.

Se även 
 Mozaraber
 Neomudéjar
 Spaniens historia

Källor 
 
 

Islamisk arkitektur
Romersk-katolska kyrkan i Spanien
Spaniens historia
Världsarv i Spanien
Katolska kyrkans historia
Adolf Armstarke

Adolf Armstarke, nypremiärtitel 1963 Klingande värjor, är en svensk film från 1937 i regi av Sigurd Wallén.

Handling 
Filmen handlar om Adolf Thureson, filosofie licentiat som doktorerar på Stockholms Högskola. Ämnet är riddare och ridderlighet och Adolf hyllar det ädla som riddare stod för. Hans åsikter delas dock inte alls av Georg Ankarhielm, även han fil lic som kritiserar det Adolf hyllat. 

Senare på kvällen beger sig sällskapet som doktorerade till en restaurang i Gamla Stan. Under detta besök somnar Adolf samtidigt som Georg lägger beslag på hans fästmö. 

Adolf drömmer sig tillbaka till medeltiden där han förvandlas till hjälten Adolf Armstarke vars främsta rival är Georg av Ankarshus.

Om filmen
Filmen hade premiär på biograf Palladium i Stockholm 15 mars 1937. Adolf Armstarke var en av 30-talets mest påkostade svenska filmer i fråga om dekorbygge och rekvisita. Nils Poppe gjorde sin filmdebut i ett kort avsnitt där han iklädd en björnfäll föreställde Skogens Konung. Filmen har visats på TV4 ett flertal gånger.

Mottagande
Redan innan premiären riktades i en artikel i Nya Dagligt Allehanda en beskyllning mot filmen för att vara ett plagiat på den engelska filmen Bland bålde riddersmän (When Knights were Bold). Svensk Talfilms direktör Gösta Sandin hävdade dock i ett genmäle att det var fråga om ett originaluppslag, något som den anonyme notisskribenten i Allehanda då kommenterade genom att erinra om Mark Twains berättelse En yankee vid kung Arthurs hov.

Även Upsala Nya Tidnings recensent Pir Ramek (Thorsten Eklann) pekade på likheten mellan denna film och den engelska pjäsförlagan till When Knights were Bold.

Rollista (i urval) 
Källa: 
Adolf Jahr – fil. lic. Adolf Thuresson kallad Adolf Armstarke 
Weyler Hildebrand – fil. lic. Göran Göransson, opponent
Georg Rydeberg – fil. dr Georg Ankarhielm, försteopponent
Theodor Berthels – grosshandlare August Larsson
Alice Skoglund – Britta Larsson, grosshandlarens dotter
Kate Thunman – Eufemia Larsson, grosshandlarens syster
James Westheimer – teol. dr Olof Olsson, opponent/klosterpriorn Pater Olaus 
Ludde Juberg – matematikprofessorn/munken Antonius 
Olle Hilding – historielektor Henriksson/Henrik Mjölnare 
Sigge Fürst – kristendomsläraren
Emil Fjellström – rektor Folke Niklasson
Richard Lund – riddar Kristoffer till Galtaborg
Stina Ståhle – Lena, Georg Ankarhielms väninna Signhild
Eivor Engelbrektsson – Karin, servitris

Musik i filmen  
Det var en ädel riddersman, kompositör och text Fred Winter, sång Weyler Hildebrand
Kan du höra hur vackert jag visslar, kompositör och text Fred Winter, sång Adolf Jahr
För dig, sköna Eufemia, kompositör John Norrman, sång Weyler Hildebrand
Och bonden gick i stallet in, sång Sigge Fürst

DVD 
Filmen gavs ut på DVD 2005 tillsammans med komedin Adolf klarar skivan.

Källor

Externa länkar 
 
 

Svenska filmer 1937
Svenska romantiska komedifilmer
Filmer från Svensk Talfilm
Filmer i regi av Sigurd Wallén
Medeltiden i svensk film
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1930-talsfilmer
Óscar Romero

Óscar Arnulfo Romero y Galdámez, född 15 augusti 1917 i Ciudad Barrios, San Salvador, El Salvador, död (mördad) 24 mars 1980 i San Salvador, El Salvador, var en salvadoransk romersk-katolsk präst, ärkebiskop av San Salvador 1977–1980. 

Romero utnämndes till biskop som en socialt konservativ biskop som sedermera tog aktiv ställning för fattiga och förtryckta och har således ofta på felaktiga grunder associerats med befrielseteologin. Han mördades när han predikade i en mässa i ett litet kapell i huvudstaden San Salvador. Runt om i Latinamerika vördas han som martyr. 1994 inleddes hans saligförklaringsprocess. Romero saligförklarades den 23 maj 2015.

Óscar Romero helgonförklarades samtidigt som påve Paulus VI, den 14 oktober 2018.

Asteroiden 13703 Romero är uppkallad efter honom.

Referenser

Noter

Webbkällor
 Óscar Arnulfo Romero y Galdámez på Catholic Hierarchy
 Archbishop Óscar Romero (1917–1980) Biography

Externa länkar 
 Óscar Romero – en levande martyr

Födda 1917
Avlidna 1980
Katolska martyrer
Romersk-katolska ärkebiskopar
Män
Salvadoranska romersk-katolska präster
Salvadoranska helgon
Personer helgonförklarade av påve Franciskus
Personer från San Salvador
Personer saligförklarade av påve Franciskus
Hisham II

Hisham II, född 965, dödsår okänt (möjligen 1013), var den tredje umayyadiske kalifen av Córdoba som regerade 976-1008. Hisham II efterträdde Al-Hakam II och följdes av Mohammed II. 

Hisham II var son till Al-Hakam II och Subh. Han kom på tronen vid elva års ålder 976. Under hans omyndighet styrdes staten av hans mor i samarbete med Al-Mansur Ibn Abi Amir, som hon utnämnde till minister. Al-Mansur fortsatte i själva verket att inneha den verkliga makten under hela Hishams regeringstid: år 997 tvingades han också att officiellt överlåta makten åt al-Mansur. al-Mansur efterträddes vid sin död 1002 av sin son Abd al-Malik (1002–1008) och sedan av Abd al-Rahman Sanchuelo (1008-1009). Han avsattes av Mohammed II (umayyaddynastin) år 1009 och hölls sedan fängslad tills han återuppsattes 1010. Han avsattes för andra gången då Cordoba erövrades och plundrades av berberna 1013, och blev möjligen dödad 19 april 1013. Hisham II var homosexuell och hade öppet ett manligt harem.     

Hisham omnämns i Frans G. Bengtssons roman Röde Orm såsom varande inlåst i sitt palats och fråntagen den verkliga makten av sin minister   Al-Mansour (den segerrike).

Se även 
 al-Andalus

Källor
 

Umayyader i Cordoba
Avlidna 1013
Män
Födda 966
Personer i Spanien under 900-talet
Mohammed II (umayyaddynastin)

Mohammed II var den fjärde umayyadiske kalifen av Córdoba som regerade 1008-1009.

Mohammed II efterträdde Hisham II och följdes av Suleiman II.

Se även 
 al-Andalus

Umayyader i Cordoba
Avlidna 1010
Män
Födda okänt år
Suleiman II (umayyaddynastin)

Suleiman II var den femte umayyadiske kalifen av Córdoba. Han regerade 1009-1010.

Suleiman II efterträdde Mohammed II och följdes av Abd ar-Rahman IV.

Se även 
Kalif av Córdoba
al-Andalus

Källor

Umayyader i Cordoba
Personer i Spanien under 1000-talet
Avlidna 1016
Män
Födda okänt år
Sven Hilding

Sven Hilding, född 25 november 1918, död 12 februari 2004, var en svensk matematiklektor, verksam vid Högre Allmänna Läroverket för flickor å Norrmalm och Lärarhögskolan i Stockholm. Han skrev en bok om metodik: "Matematik : mål och grundlinjer" (1963) och var medförfattare till flera läroböcker, bland annat om procenträkning och användandet av räknestickan.

Externa länkar

Svenskspråkiga fackboksförfattare
Födda 1918
Män
Avlidna 2004
Sofies värld (film)

Sofies värld (norska: Sofies verden) är en norsk-svensk dramafilm från 1999 i regi av Erik Gustavson. Som förlaga till filmen har man Jostein Gaarders roman Sofies värld från 1991. I huvudrollerna ses Silje Storstein och Tomas von Brömssen.

Filmen hade biopremiär i Norge 6 augusti 1999 och premiär som TV-serie på Norsk rikskringkasting 5 oktober 2000.

Handling 
Huvudpersonen Sofie, som lever i Norge år 1990, får oväntat flera mystiska brev med filosofiska frågor; det blir en hel brevkurs i filosofi. Till början handlar den om Bibeln och senare fortsätter den med stora filosofer, bland annat Sokrates, Immanuel Kant och Sigmund Freud.

Rollista 

Silje Storstein – Sofie Amundsen / Hilde Møller Knag
Tomas von Brömssen – Alberto Knox
Andrine Sæther – Sofies mor
Bjørn Floberg – major Albert Knag
Hans Alfredson – Sokrates
Nils Vogt – lärare Jacobsen
Minken Fosheim – Hildes mor 
Edda Trandum Grjotheim – Jorunn
Arne Haakenaasen Dahl – Georg / Mischa / Giovanni
Sullivan Lloyd Nordrum – Jørgen
Kjersti Holmen – fru Johnsen 
Ingar Helge Gimle – herr Johnsen
Giorgos Floros – Meletos
Sven Henriksen – Platon 
Mark Tandy – William Shakespeare 
Kåre Conradi – Hamlet 
Espen Skjønberg – Leonardo da Vinci 
Eindride Eidsvold – Michelangelo 
Ola Otnes – Nikolaus Kopernikus 
Finn Schau – Johannes Gutenberg 
Rocco Petruzzi – arkitekt Spinotti
Vanessa Borgli – spansk señorita 
Christian Skolmen – Maximilien de Robespierre 
Jesper Christensen – Søren Aabye Kierkegaard 
Michael N. Harbour – George Berkeley 
Pjotr Sapegin – rysk officer 
Lars Arentz-Hansen – FN-officer 
Jon Eivind Gullord – guide i Grekland 
Filippo Pina Castigliono – operasångare
Andrea Gustavsson – Rödluvan 
Kim Haugen – berättaren 
Fredrik Langfeldt – Jimmy
Jon Øigarden – Harry 
Geir Pettersen – Zorro 
Christoffer Staib – Robin Hood 
Sofie Cappelen – jungfru Marion 
Lars Reynert Olsen – Aramis 
Gitte Witt – Lisa 
Maria Sand – Peggy Sue
Ole Johan A. Larsen – äldre man

Om filmen 
Filmen är 114 minuter lång och spelades samtidigt in som en TV-serie på 4 stycken 30 minuters avsnitt som går längre in på djupet i handlingen. Med en budget på 70 miljoner norska kronor blev filmen 1900-talets dyraste nordiska filmproduktion.

Filmen spelades in i Akropolis i Aten, Nidarosdomen i Trondheim och i NRK Dramas studio i Nydalen i Oslo mellan februari 1998 och september samma år.

Mottagande 
Filmen sågs av 208 000 biobesökare i Norge och blev därmed den mest sedda filmen på bio i Norge det året.

TV-serien blev däremot en tittarflopp och där det första avsnittet sågs av 433 000 tittare, men till senare avsnitt sjönk tittarantalet snabbt.

Fortsättning 
I förbindelse med TV-premiären anordnade NRK Drama i samarbete med Verdikommisjonen och Aschehoug förlag en skrivartävling för tiondeklassare att skriva en fortsättning på filmen. Tävling avslutades 20 december 2000, och tre pris delades ut på 5000, 3000 och 2000 kronor respektive.

Källor

Externa länkar 

 Sofies värld på Filmfront 
 Sofies värld på Norsk filmografi 

Filmer 1999
Norska dramafilmer
Norska filmer baserade på böcker
Norskspråkiga filmer
Svenskspråkiga filmer
Norska 1990-talsfilmer
Relativa betyg

Relativ betygsättning användes i den svenska grundskolan under åren 1962-1994
och i de sekundära skolformerna under åren 1966-1995. Tanken är att betygen 1-5 sätts i proportion till prestationerna hos samtliga elever som läser samma kurs samma år. Betyg 5 motsvarar att man tillhör de 7% av landets elever som har presterat bäst det aktuella läsåret, 4 nästa 24%, 3 nästa 38%, 2 nästa 24% och 1 de svagaste 7% av dem som klarat kursen.

För att uppnå detta, inrättade man standardprov i grundskolan och centralprov i gymnasieskolan, och provstatistiken samlades in av Skolöverstyrelsen för att fastställa de betygsgränser som skulle gälla på det årets prov. I de ämnen där standardprov/centralprov inte förekom, uppmanades lärarna att fördela betygen i en klass på samma sätt som den uppnått på de centralt anordnade proven inom andra ämnen. Detta ledde till missförstånd såsom "femmorna är slut", med påföljd att vissa elever inte vågade hjälpa andra. 

Det tidigare s.k. kunskapsrelaterade betygssystemet hade länge ansetts som subjektivt, och de relativa betygen var ett försök till att överbrygga denna svårighet. Redan på 1930-talet tillsattes en utredning, som mynnade ut i detta betygssystem. Det avskaffades genom ett mycket snabbare och ytligare utredningsförfarande i början av 1990-talet, då de målrelaterade betygen infördes.

Den 7-gradiga ECTS-betygsskala som införs inom europeiska högskolor och universitet, bygger i sin ursprungsversion på relativa betyg, men har i Sverige anpassats till målrelaterade betyg.

Källor

Betyg
Väl godkänd

Väl godkänd kan syfta på:

 Väl godkänd – i akademiska tentamina ett betyg, se betygsskalor vid högre utbildning i Sverige
 Väl godkänd – ett skolbetyget i grundskolan, se målrelaterade betyg

Betyg
Godkänd (betyg)

Godkänt är ett målrelaterat betyg som i Sverige används inom grundskolan (från årskurs 6), gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Betygen infördes för högstadiet och gymnasiet år 1994 och är en del av en i högstadiets fall tregradig och i gymnasiets fall fyrgradig betygsskala. De övriga betygen är icke godkänt, väl godkänt och mycket väl godkänt. Att ej uppnå de mål som lägst ska uppnås för ett godkänt betyg kallas "ej uppnått målen" förkortas ibland EUM, i bland annat SIRIS.

Se även 
Målrelaterade betyg
Betygsskalor vid högre utbildning i Sverige

Betyg
Akademiska examina
Målrelaterade betyg

Målrelaterade betyg infördes i den svenska grundskolan, gymnasiet och komvux 1994–1996 för att ersätta den tidigare 5-gradiga relativa betyg-skalan. I samband med detta utfärdades först lokalt på varje skola, sedan centralt på Statens skolverks betygskriterier, vilka ska vara till grund för den betygsättning som sker i skolan. I betygskriterierna anges vad eleven ska ha uppnått för att få betygen Godkänd (G) och Väl Godkänd (VG). Från 2000 finns också centralt fastställda betygskriterier för betyget Mycket Väl Godkänd (MVG). De elever som på gymnasiekurser inte uppnått kraven för Godkänd och underlag för det finns ges betyget Icke Godkänd (IG).

Om elev vid gymnasieskolan har för hög frånvaro för att läraren ska ha en uppfattning om elevens kunskaper sätts inget betyg, inte ens betyget IG.

På grundskolan existerar inte betyget IG de jure. Har eleven inte uppnått kraven för G skall betyg inte sättas.

Läraren sätter självständigt betygen, men om två eller fler lärare inte kan enas om ett betyg, till exempel vid ett blockbetyg sätter rektor på skolan betyget (Statens skolverk).

I det svenska systemet preciseras betygskriterier för betyg A, C och E. Resultat från kursens olika examinationstillfällen sammanvägs inte genom att summeras, utan för att uppnå A i slutbetyg krävs i allmänhet A på alla lärandemål utom ett. En elev som har fått A på alla lärandemål i en kurs utom två, där han eller hon har fått E, får därmed D i slutbetyg.

Betygsinflation
Målrelaterade betyg infördes bland annat för att de gamla relativa betygen kritiserades för betygsinflation, dvs att medelbetyget var konstant, men elevernas kunskaper inom vissa ämnen minskade år för år, resulterande i att betygen tappade värde. Gymnasieskolornas målrelaterade betyg har emellertid även de fått kritik för betygsinflation, i bemärkelsen att andelen som får de högre betygen ökar år för år utan att kunskapen (mätt vid centralprov) har förbättrats i motsvarande grad. Till exempel ökade andelen elever som gick ut gymnasiet med MVG i alla ämnen – 20,0 i slutbetyg – med 28 gånger mellan 1997 och 2007. Vid alltför specifika betygskriterier anpassar sig elever och lärare med tiden till spelets regler, och uppnår högre betyg utan att nödvändigtvis ha utvecklat större allmänna färdigheter än tidigare generationer.

Se även
Se även de målrelaterade 7-gradiga betyg som har införts på vissa högskolor och universitet.

Distinktionsbetyg

Externa länkar
Skolverket Frågor och svar om betyg.

Referenser

Betyg