kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Roman (olika betydelser)

Roman kan syfta på:

 Roman (berättelse) – en populär skönlitterär form som består av en längre berättelse på prosa
 Roman – någon som har ett romanskt språk som modersmål, se Romanska folk
 Roman (lastbilstillverkare) – en lastbilstillverkare  i Rumänien
 2516 Roman − en asteroid i huvudbältet
 Roman − ett rymdteleskop

Personer

Efternamn
 Aída Román (född 1988), mexikansk bågskytt
 Anders Johan Roman (1847–1919), svensk kemiingenjör
 André B. Roman (1795–1866), amerikansk politiker, nationalrepublikan och whigpartist, guvernör i Louisiana
 Andreas Roman (född 1975), svensk speldesigner och författare
 Annika Román (född 1963), svenskt kommunalråd, miljöpartist
 Arvid Persson Roman (1587–1655), svensk landsbokhållare
 Brian P. Roman, amerikansk astronom
 Federico Roman (född 1952)), italiensk ryttare
 Gottfrid Roman (1863–1932), svensk häradsskrivare och politiker, liberal
 Henrika Roman (1820–1846), svensk målare och tecknare
 Horia Roman (1894–?), rumänsk boxare
 Johan Roman (död 1720), svensk violinist
 Johan Helmich Roman (1694–1758), svensk kompositör
 Juan José Román (född 1962), spansk kanotist
 Julius Roman (1843–1921), svensk häradshpvding och politiker
 Mauro Roman (född 1954), italiensk ryttare
 Nancy Roman (1925-2018), amerikansk astronom
 Per Abraham Roman (18872–1943), svensk entomolog
 Ruth Roman (1922–1999), amerikansk filmskådespelare
 Soledad Román de Núñez (1835–1924), colombiansk presidenthustru
 Sonja Roman (född 1979), slovensk  medeldistanslöpare

Förnamn
 Roman (förnamn) – ett manligt förnamn av latinskt ursprung och personer mef förnamnet

Geografi

Bulgarien 

 Obsjtina Roman, kommun, Vratsa, 
 Roman (ort i Bulgarien), Vratsa, Obsjtina Roman,

Frankrike 

 Roman, Eure, departementet Eure i regionen Normandie,

Honduras 

 Río Aguán, vattendrag,

Rumänien 

 Roman (stad), kommunhuvudort, Neamț, Municipiul Roman, 

Robotskapade Bulgarienförgreningar
Robotskapade Hondurasförgreningar
Robotskapade Rumänienförgreningar
Klartext

Klartext, inom matematik (och datavetenskap), text som är avkodad (eller inte blivit kodad vid distorsions källkodning). Motsatsen är hemligt språk. (Jämför kodtext, chiffertext, kryptotext, kryptologi, täckbenämning, överenskommet språk).

Se även
Klarspråk

Kryptologi
Programledare

Programledare eller programvärd är en person som leder ett radio- eller TV-program. Programledaren presenterar programpunkter och inslag för tittarna/lyssnarna. Ibland är programledaren samtidigt reporter eller intervjuare.

Programledare har ofta en bakgrund som journalist av något slag. Flera kända programledare börjar som sportjournalister eller  kvällstidningsjournalister. Andra bakgrunder kan vara att man sysslat med musik, eller så har man bara haft en personlighet som ansetts gå fram i TV-rutan.

I nyhetsprogram på TV används ofta benämningen nyhetsankare, efter den amerikanska termen news anchor, eller nyhetsuppläsare.

Externa länkar 
 Lisah Pettersson. "Nyhetsankarna: 'Vi har ett oerhört inflytande'" Second Opinion Nyheter AB den 3 april 2009. Läst den 30 maj 2009.

Massmedia
Yrken inom TV och radio
Programledare
Nyhetsprogram

Nyhetsprogram är program inom tv och radio som berättar om aktuella händelser, nyheter, som kan vara av intresse för lyssnarna/tittarna.

Vissa nyhetsprogram är inriktade på att berätta om nyheter av ett visst slag, till exempel ekonominyheter eller sportnyheter, och vänder sig därmed till en särskild publik som är intresserade av just detta. Andra nyhetsprogram vänder sig till en större publik genom att de behandlar mer allmänna händelser inom till exempel politik och samhälle. Nyhetsprogram kan också vara globalt eller mer eller mindre lokalt inriktade.

Många nyhetsprogram innehåller också ett inslag med väderprognos trots att detta per definition inte är en nyhet eftersom det handlar om något som ännu inte inträffat.

Exempel på nyhetsprogram:
TV4-nyheterna (TV4-gruppen) (1991 - )
Update (MTG TV) (1995 - 2005)
Aktuellt (SVT) (1958 - 1969 1972- )
Rapport (SVT) (1969 - )
Dagens Eko (SR) (1937 - )

Källhänvisningar 

 
TV-genrer
Kontinentala USA

Kontinentala USA (engelska: Continental United States) är en sammanfattande benämning på 49 av USA:s delstater samt District of Columbia. Detta inkluderar alla delstaterna på den Nordamerikanska kontinenten, inklusive Alaska men utom Hawaii (en ögrupp i Oceanien). Ibland exkluderas något oegentligt även Alaska. Kontinentala USA:s yta är 9 145 244 km2; övriga delar av landet (förutom Hawaii även USA:s territorier) har en yta på 379 823 km2.

Definitioner och begrepp
Ett snarlikt begrepp är det engelska Contiguous United States ('Sammanhängande USA'). Detta inkluderar de 48 delstater som delar landgräns och är belägna mellan Kanada och Mexiko – det vill säga exklusive Alaska. Begreppet kallas ibland för Lower 48 ('Nedre 48 [delstaterna]'); detta är något oegentligt, eftersom Hawaii når ännu längre söderut. Denna definition är identisk med den oegentliga betydelse av Continental United States där man även exkluderat Alaska. Deras yta är 7 663 942 km2, eller 5,17% av jordens landyta – något större än Australien men mindre än Brasilien. 99,33% av befolkningen bor i det sammanhängande USA. Deras geografiska mittpunkt är belägen  i norra Kansas.

CONUS (från "Continental United States") är en militär term som syftar på de 48 sammanhängande delstaterna.

Referenser

USA:s geografi
Björndjur

Björndjur kan syfta på:

 Björnar – en familj av större rovdjur
 Halvbjörnar –  en familj i underordningen hundliknande rovdjur
 Björndjur –  en stam inom djurriket, mycket små, mellan 0,05 och 1 mm, se trögkrypare
Psalm 1–325 i den ekumeniska psalmboken

Psalm 1–325 i Den svenska psalmboken antagen av 1986 års kyrkomöte, Cecilia (1986), Psalmer och Sånger, Segertoner (1988) och Frälsningsarméns sångbok (1990) utgör en ekumeniskt gemensam del i ovanstående sång- och psalmböcker.

De 325 psalmerna valdes 1984 ut i ett samarbete mellan 1969 års psalmkommitté och en år 1978 bildad arbetsgrupp, Sampsalm, med representanter för
Adventistsamfundet,
Evangeliska Fosterlandsstiftelsen (EFS),
Fribaptistsamfundet,
Frälsningsarmén,
Helgelseförbundet,
Katolska kyrkan,
Liberala katolska kyrkan,
Metodistkyrkan,
Pingströrelsen,
Svenska Alliansmissionen,
Svenska Baptistsamfundet,
Svenska Frälsningsarmén,
Svenska kyrkan,
Svenska Missionsförbundet och
Örebromissionen.:(År 1997 gick Fribaptisterna, Helgelseförbundet och Örebromissionen gick senare samman under namnet Nybygget – kristen samverkan som i sin tur bytte namn till Evangeliska Frikyrkan 2002; Svenska Missionsförbundet bytte 2003 namn till Svenska Missionskyrkan; 2005 uppgick Svenska Frälsningsarmén i Missionskyrkan, vilken 2011 i sin tur gick samman med Baptistsamfundet och Metodistkyrkan under namnet Gemensam Framtid, vilken 2013 bytte namn till Equmeniakyrkan.)

Psalmböckerna fortsätter med:
 Psalm 326–700 i 1986 års psalmbok och Verbums psalmbokstillägg (2003) för Svenska kyrkan och EFS,
 varierat antal psalmer och sånger i de övriga samfundens psalmböcker.

Psalmerna

Psalm markerad med * står att finna i boken Den gamla psalmboken, som ingår i Svenska Akademiens klassikerserie.

Lovsång och tillbedjan

 *

|}

Fader, Son och Ande

Treenigheten

|}

Gud, vår Skapare och Fader

 *

|}

Jesus, vår Herre och broder

 *

 *

 *

|}

Anden, vår Hjälpare och tröst

|}

Kyrkan och nådemedlen

Kyrkan

|}

Ordet

 *

|}

Dopet 

|}

Nattvarden

 *

|}

Helg och gudstjänst

 *

|}

Vigsel

 *

|}

Vittnesbörd – tjänst – mission

|}

Kyrkoåret

Advent

 *
 *

 *

|}

Jul

 *

 *

|}

Trettondedag jul

 *
 *
 *
|}

Fastan

 *
 *
 *

 *

|}

Påsk

 *
 *

 *

 *
|}

Kristi himmelsfärds dag

 *
|}

Pingst

 *
|}

Den helige Stefanos dag eller Annandag jul

|}

Jungfru Marie bebådelsedag

|}

Kristi förklarings dag

 *

|}

Den helige Mikaels dag

|}

Tacksägelsedagen

|}

Alla helgons dag

 *
 *

|}

De hädangångnas minne

|}

Vid kyrkoårets slut

|}

Dagens och årets tider

Morgon

 *

|}

Under dagen

|}

Kväll

 *

 *

|}

Årsskifte

|}

Årstiderna

 *
 *
 *

 *

|}

Att leva av tro

Stillhet – meditation

 *

|}

Bönen

 *

 *

|}

Sökande – tvivel

 *
 *

|}

Kallelse

 *

|}

Bättring – omvändelse

 *

|}

Skuld – förlåtelse

 *

 *

 (ej att förväxla med nr 546 i Frälsningsarméns sångbok)
|}

Förtröstan – trygghet

 *
 *

 *

 *
 *

|}

Glädje – tacksamhet

 *

 *

|}

Vaksamhet – kamp – prövning

 *

 *
 *
 *
|}

Efterföljd – helgelse

 *
|}

Tillsammans i världen

|}

Framtiden och hoppet

Pilgrimsvandringen

 *

|}

Livets gåva och gräns

 *
 *

|}

Kristi återkomst

|}

Himlen

 *
 *

|}

Se även
Psalm 326–700 i 1986 års psalmbok
Psalm 326–784 i Psalmer och Sånger
Lista över psalmer efter innehåll
Psalmkaraktärer

Litteratur 1986
Musikåret 1986
Svenska psalmböcker
Kristendomsåret 1986
Elias Svedberg

Johan Elias Svedberg, född 26 juni 1913 i Uppsala, död 11 september 1987, var en svensk inredningsarkitekt och möbelformgivare.

Elias Svedberg var son till The Svedberg och Andrea Andreen samt bror till Hillevi Svedberg. Han avlade studentexamen 1931, var elev hos Carl Malmsten 1931–1932, studerade i USA 1933, i Europa 1934–1935, bedrev egen arkitektverksamhet 1935–1944, blev konsulterande arkitekt hos Nordiska kompaniet (NK) i Stockholm och dess fabrik i Nyköping 1944, chef för NK-inredning 1952 och försäljningsdirektör hos NK i Stockholm från 1962. Han var ledamot av 1946 års möbelutredning och Svenska institutets råd samt vice ordförande i Svenska slöjdföreningen från 1959.

Hillevi Svedberg samarbetade med sin bror vid den stora bostadsvaneundersökningen 1939. På New York World’s Fair 1939 fanns en uppmärksammad heminredning i den svenska paviljongen, som visade bland annat ett sportstugerum formgivet och inrett av Elias Svedberg och Astrid Sampe. Svedberg var även med och utvecklade utställningstekniken på Myntkabinettet, Historiska museet, Nordiska museet, Stockholms stadsmuseum och Östasiatiska museet genom att göra lokalerna ljusare och mer besöksvänliga.

Elias Svedberg började arbeta på NK och samarbetade med Astrid Sampe på varuhusets textilkammare. Svedberg skapade under andra världskriget på uppdrag av Nordiska kompaniet Trivamöblerna som levererades i platta paket. Möbelfamiljen Triva Bygg skapades och presenterades på utställningen "Vi bo i Friluftsstaden" i Malmö 1944. Svedberg var sedan med och startade NK-bo där han blev chef. Triva-konceptet utvecklades vidare tillsammans med Lena Larsson.

Den kulturhistoriska utställningen Dukade bord om seder och bruk kring mat och dryck som finns på Nordiska museet producerades av bland andra Elias Svedberg och öppnades 4 juni 1955. Svedberg är representerad vid bland annat Nationalmuseum.

Bibliografi
Heminredning (3:e uppl. 1965).

Referenser 
 Elias Svedberg i Nationalencyklopedin (nätupplagan)

Noter 

Svenska inredningsarkitekter
Representerade vid Nationalmuseum
Svenska arkitekter under 1900-talet
Män
Födda 1913
Avlidna 1987
Nils Wohlin

Nils Richard Wohlin (i riksdagen kallad Wohlin i Uppsala och senare Wohlin i Stockholm), född 11 juni 1881 Stockholm, död 5 mars 1948 i Bondeby, Stigtomta, var en svensk statistiker, ämbetsman och politiker. Han var handelsminister 1923–1924 samt finansminister 1928 till 1929.

Biografi
Wohlin var professor i statistik vid Uppsala universitet 1916–1930 samt generaltulldirektör och chef för Tullverket 1930–1946. Under åren 1919–1942 var han även riksdagsledamot (första kammaren 1919–1928 och 1932–1942, andra kammaren 1929–1931; för Jordbrukarnas fria grupp 1919–1921, Bondeförbundet 1922–1927 och 1935–1942, högern 1929–1933, politisk vilde 1928 och 1934). Åren 1919-1921 representerade Wohlin Malmöhus läns valkrets, 1922–1928 Malmöhus läns valkrets med Malmö och Helsingborg, 1929–1931 Uppsala läns valkrets, 1932–1934 Kalmar läns och Gotlands läns valkrets samt 1935–1942 Örebro läns valkrets.

Nils Wohlin förespråkade i flera inlägg rashygien. Birger Hagård har författat avhandlingar som belyser Nils Wohlins åskådning. Wohlin fick 1946 storkorset av Sankt Olavs Orden "for særlig fremragende fortjenester av Norges sak under krigen".

Wohlin var gift med Gull Magnell 1909–1919, Margit Cassel 1927–1935 och med Andrea Andreen 1937–1942. Han var far till Ulla Lindström,  Anna Wohlin Andersson, Åsa Wohlin och Lars Wohlin.

Nils Wohlin är begravd på Solna kyrkogård.

Källor

Noter

Litteratur 
 
 
 Tvåkammarriksdagen 1867–1970 (Almqvist & Wiksell International 1988), band 1, s. 338–339

Externa länkar
Blogginlägg på Bloggen Tradition & Fason om Nils Wohlin

Svenska professorer i statistik
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Sveriges finansministrar
Sveriges handelsministrar
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Generaltulldirektörer
Män
Födda 1881
Avlidna 1948
Eugenik i Sverige
Storkorset av Sankt Olavs orden
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Politiker från Stockholm
Ämbetsmän från Stockholm
Gravsatta på Solna kyrkogård
Lars Wohlin

Lars Magnus Wohlin, född 24 juni 1933 i Stockholm (Engelbrekt), Stockholms stad, död 24 september 2018 i Stocksund, Danderyds distrikt, Stockholms län, var en svensk nationalekonom, ämbetsman, politiker och bankman samt riksbankschef.

Biografi 
Wohlin disputerade vid Handelshögskolan i Stockholm 1970 på doktorsavhandlingen Skogsindustrins strukturomvandling och expansionsmöjligheter och blev därigenom ekonomie doktor. 

Han var chef för Industriens utredningsinstitut (IUI) 1973–1976, statssekreterare i Ekonomidepartementet 1976–1979 och chef för Sveriges riksbank 1979–1982. Under sin tid som statssekreterare var han folkpartist. 1975 invaldes han som ledamot i Ingenjörsvetenskapsakademien.

Inför folkomröstningen om införande av euron i Sverige var han ett av affischnamnen för Medborgare mot EMU. Han var europaparlamentariker för Junilistan 2004–2006. Den 8 april 2006 meddelade han på DN Debatt att han lämnar Junilistan och istället kandiderar för Kristdemokraterna i Stockholms län i riksdagsvalet 2006.  I och med det att han lämnade Junilistan blev han  politisk vilde i Europaparlamentet åren 2006 till 2009.

Familj 
Wohlin var gift med STUs sista generaldirektör Birgit Erngren. Han var son till Nils Wohlin, bror till den centerpartistiska riksdagsledamoten Anna Wohlin Andersson samt halvbror till det socialdemokratiska statsrådet Ulla Lindström.

Lars Wohlin är begravd på Djursholms begravningsplats.

Bibliografi (urval)
 1971 – 
 1980 – 
 1998 – 
 2005 –

Referenser

Vidare läsning
 2018 –

Externa länkar

Svenska nationalekonomer
Chefer för Sveriges riksbank
Personer tidigare i Liberalerna och Folkpartiet
Tidigare politiker i Junilistan
Svenska statssekreterare
Ledamöter av Europaparlamentet från Sverige för Junilistan
Ledamöter av Europaparlamentet från Sverige för Kristdemokraterna
Ledamöter av Europaparlamentet 2004–2009
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Alumner från Handelshögskolan i Stockholm
Ämbetsmän från Stockholm
Politiker från Stockholm
Gravsatta på Djursholms begravningsplats
Födda 1933
Avlidna 2018
Män
Ulla Lindström

Ulla Gunilla Lindström, under perioden 1931–1947 Alm, född Wohlin den 15 september 1909 i Kungsholms församling, Stockholm, död 10 juli 1999 i Enskede församling, Stockholm, var en svensk journalist och socialdemokratisk politiker, konsultativt statsråd 1954–1966 med ansvar för familje-, konsument-, bistånds- och flyktingfrågor. År 1958 blev hon den första kvinna som tjänstgjorde som tillförordnad statsminister.

Biografi 

Lindström var dotter till Nils Wohlin och Gull Magnell samt halvsyster till Lars Wohlin och Anna Wohlin Andersson.

Under åren 1937–1946 var Lindström redaktör för tidningen Vår bostad.

Hon var därefter riksdagsledamot (första kammaren) 1946–1970 och delegat i FN:s generalförsamling 1947–1966.

I en tid då ytterst få kvinnor gavs framträdande poster inom politiken, blev hon 1954 konsultativt statsråd ”utan portfölj” i Regeringen Erlander III, och 31 oktober 1957–28 december 1966 familje-, konsument- och biståndsminister. Lindström var kontroversiell även inom sitt eget parti och gjorde sig känd då hon inte neg för Storbritanniens drottning Elizabeth II när denna anlände till Skeppsbron i Stockholm den 8 juni 1956. När Sveriges regering 1966 inte uppfyllde sitt löfte om att öka biståndet till en procent av BNP, avgick hon från posten som biståndsminister i protest mot löftesbrottet.

Hon var senare ordförande för Rädda Barnen åren 1971–1978.

Vid kärnkraftsomröstningen 1980 var hon en av ledarna i kampen mot kärnkraft.

Familj 
Lindström var 1931–1940 gift med ingenjör A. Alm och från 1947 med rektor Martin Lindström. Hon är begravd på Solna kyrkogård.

Bibliografi 
 I regeringen (1969)
 Och regeringen satt kvar! (1970)

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar 
 

Kvinnor
Födda 1909
Avlidna 1999
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Socialdemokraterna
Svenska socialdemokrater
Sveriges konsultativa statsråd
Sveriges jämställdhetsministrar
Svensk kvinnohistoria
Journalister från Stockholm
Politiker från Stockholm
Mottagare av Illis Quorum
Gravsatta på Solna kyrkogård
Tommy Franks

Tommy Franks, född 17 juni 1945 i Wynnewood i Oklahoma, är en pensionerad amerikansk armégeneral. 

Franks var militärbefälhavare för det amerikanska centralkommandot (US Central Command) mellan år 2000 och 2003. Han ledde invasionen av Afghanistan och Irak. Han är sedan 1969 gift med Cathryn Carley och har en dotter, Jacqy.

Referenser

Externa länkar
 About General Franks 

Generaler i USA:s armé
Personer från Garvin County
Födda 1945
Levande personer
Män
Mottagare av Frihetsmedaljen
Alumner från University of Texas at Arlington
Alumner från United States Army War College
1793

1793 (MDCCXCIII) var ett normalår som började en tisdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 21 januari – Den franske kungen Ludvig XVI halshuggs med giljotinen.
 23 januari – Den andra styckningen av Polen-Litauen genomförs.

Mars 
 9 mars – Ett upplopp utbryter bland studenter i Lund i Skåne.

Maj 
 Maj – Reuterholm sluter ett preliminärt försvarsförbund mellan Sverige och Frankrike där revolutionen pågår som bäst.

Juni 
 Lyons uppror mot Nationalkonventet bryter ut, ett rojalistiskt uppror i Frankrikes näst största stad, som kväses efter en belägring och leder till tusentals avrättningar.

Juli 

 13 juli – Den franske tidningsmannen och revolutionspolitikern Jean Paul Marat knivhuggs till döds i sitt badkar av Charlotte Corday.

Augusti 
 1 augusti – Uleåborgs slott förstörs av blixtnedslag.

September 
 September – Den brittiske diplomaten George Macartney får audiens hos den kinesiske kejsaren Qianlong i Chengde.

Oktober 
 5 oktober – Revolutionskalendern införs i Frankrike
 19 oktober – Svea Orden grundas i Stockholm.

December 
 18 december – Den Armfeltska sammansvärjningen mot Reuterholm upptäcks och de ansvariga fängslas.

Okänt datum 
 Den judiske hovjuveleraren och bankiren Michael Benedicks invandrar till Sverige. Han blir den förste mosaiske trosbekännaren som har en högre ställning inom svenskt näringsliv.
 Dramatens lokal, Stora Bollhuset, rivs, varvid Dramaten får flytta in i den så kallade Arsenalen istället.

Födda 
 13 april – Rinaldo Rinaldi, italiensk skulptör.
 15 april – Friedrich Georg Wilhelm von Struve, tysk astronom.
 27 april – Peleg Sprague, amerikansk politiker och jurist.
 4 maj – William Cabell Rives, amerikansk politiker och diplomat.
 14 juli – George Green, brittisk matematiker och fysiker.
 14 oktober – Erik Johan Stagnelius, svensk lyriker.
 28 oktober – Eliphalet Remington, amerikansk vapentillverkare.
 28 november – Carl Jonas Love Almqvist, svensk författare.
 28 december – Karl Friedrich Neumann, tysk orientalist och historiker.

Avlidna 
 21 januari – Ludvig XVI, kung av Frankrike 1774–1792 (avrättad).
 2 mars – Carl Gustaf Pilo, svensk konstnär och målare.
 19 maj – Jean Eric Rehn, svensk arkitekt och gravör.
 26 maj – Eliza Lucas, amerikansk agronom.
 5 juli
 Alexander Roslin, svensk porträttmålare.
 Peter Anton von Verschaffelt, flamländsk skulptör och arkitekt.
 13 juli – Jean Paul Marat, fransk tidningsman och revolutionspolitiker (mördad).
 16 oktober – Marie-Antoinette, drottning av Frankrike.
 31 oktober – Jacques Pierre Brissot, fransk politiker och journalist.
 3 november – Olympe de Gouges, fransk författare och politisk aktivist.
 8 november  – Madame Roland, fransk politiker. 
 11 november – Johan Gabriel Bergman, finländsk läkare.
 12 november – Jean Sylvain Bailly, fransk astronom och statsman (avrättad).
 8 december – Madame du Barry, fransk kurtisan, Ludvig XV:s älskarinna (avrättad).
Im Yunjidang, koreansk författare och filosof.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Herman Lindqvist (olika betydelser)

Herman Lindqvist kan syfta på:
Herman Lindqvist (politiker) (1863–1932), svensk socialdemokratisk politiker och fackföreningsman
Herman Lindqvist (konstnär) (1868–1923)
Herman Lindqvist (organist) (1878–1970)
Herman Lindqvist (friidrottare) (1886–1960)
Herman Lindquist (1869–1955), företagare
Herman Lindqvist (författare) (född 1943), svensk författare och populärhistoriker
Britta Lejon

Britta Cecilia Lejon, född 2 november 1964 i Järfälla, är en svensk fackföreningsledare och ordförande för Fackförbundet ST. Hon är styrelseledamot av TCO och ordförande i NEA, National European Administration, den fackliga sammanslutning som organiserar statsanställda i Europa. Som ordförande för Fackförbundet ST har hon profilerat sig som en kritiker till nedskärningar i staten och det så kallade produktivitetsavdraget.

Biografi 
Hon är dotter till Anna-Greta Leijon och Anders Leion (de tre stavar efternamnet olika). Lejon läste samhällsvetenskaplig linje på gymnasiet och fick sitt slutbetyg från Spånga gymnasium 1983. Därefter har hon läst kulturvetarlinjen vid Stockholms universitet och påbörjat en magisterutbildning vid Lunds universitet. Hon har arbetat vid Transportrådet 1987–1990 och vid Kommunikationsdepartementet från 1990.

Lejon var ansvarig minister för Demokratiutredningen, vars slutbetänkande kom år 2000. Som riksdagsledamot valdes hon in Stockholms läns valkrets 2002 och var ersättare 2002–2006. Hon var ledamot av arbetsmarknadsutskottet 2002–2004 och vice ordförande i justitieutskottet 2004–2006. 2002 utnämnde World Economic Forum henne till en GLT (Global Leader for Tomorrow).

Lejon är före detta politiker (socialdemokrat). Hon var statsråd (demokrati- och förvaltningsminister, konsumentminister och ungdomsminister) 1998–2002 och riksdagsledamot (tjänstgörande ersättare respektive statsrådsersättare) 2002–2006, invald för Stockholms läns valkrets.

Lejon var ordförande för Svensk Biblioteksförening 2004–2009. Hon är ordförande för Fackförbundet ST sedan maj 2012 samt FOLAC – de svenska folkhögskolornas samarbete i internationella frågor. 2008 valdes hon som ledamot till styrelsen för den europeiska organisationen för vuxenutbildningsfrågor, EAEA.

Referenser 
Riksdagens webbplats

Noter

Externa länkar 
    Britta Lejon på Fackförbundet STs webbplats

Födda 1964
Ledamöter av Sveriges riksdag för Socialdemokraterna
Sveriges biträdande justitieministrar
Personer inom biblioteksväsen
Kvinnor
Levande personer
Personer från Järfälla socken
Svenska politiker under 1900-talet
Svenska politiker under 2000-talet
Sveriges demokratiministrar
Alumner från Lunds universitet
Alumner från Stockholms universitet