kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ulla Zetterberg

Ulla Margareta von Celsing, känd under tidigare namnet Ulla Zetterberg, ogift Börjesson, född 11 maj 1923 i Annedals församling i Göteborg, död 20 november 2011 i Lovö församling i Stockholms län, var en svensk skådespelare, sångerska och författare.

Biografi
Ulla Zetterberg var dotter till köpmannen Erik Börjesson och Ida Clauss. Hon verkade som skådespelare bland annat vid Göteborgs stadsteater. Hon gav också ut böckerna Badin i Afrika (1977), illustrerad av Margareta von Celsing, Badin i Faraos land (1978) och Gycklaren tar över (1984).

Ulla Zetterberg gifte sig 1943 med ingenjören Sven Zetterberg (1913–1994) och fick sonen Kaj (1944–1952), men skilde sig 1948. Hon gifte sig 1955 med diplomaten Lars von Celsing (1916–2009). Hon är begravd på Lovö kyrkogård tillsammans med den senare maken.

Filmografi

Teater

Roller (ej komplett)

Bibliografi
 Badin i Afrika (1977), illustrationer av Margareta von Celsing
 Badin i Faraos land (1978)
 Gycklaren tar över (1984)

Referenser

Noter

Externa länkar
 
 
 

Födda 1923
Avlidna 2011
Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska författare under 1900-talet
Kvinnor
Författare från Göteborg
Skådespelare från Göteborg
Bengt Lundqvist

Bengt Lundqvist född Bengt Hjalmar Lundqvist 28 april 1923 i Helgesta, Södermanlands län,  död 16 november 2001 i Högalids församling, Stockholm, svensk skådespelare. 

Han var gift med skådespelerskan Inga-Lill Åhström.

Filmografi

Teater

Roller (ej komplett)

Referenser

Externa länkar
 

Svenska skådespelare
Födda 1923
Avlidna 2001
Män
Personer från Helgesta socken
Toradex

Toradex Corporation är ett schweiziskt IT-företag. Det grundades 2003 som ett privatägt aktiebolag med högkvarter i Luzern, Schweiz.

Toradex är specialiserat på högpresterande inbäddade system med låg kraftförbrukning. Dessa är baserade på Intel XScale och Pentium M processorer. Företaget erbjuder enkortsprodukter och relaterade ingenjörstjänster inom områdena Windows CE, inbäddat Linux, elektronisk layout för höghastighetsprodukter, paketering och miniatyrisering.

Toradex är medlem av Intel Communications Alliance, OSEC Business Network Switzerland, Microsoft Windows Embedded Partner, Swiss Technology Network och är distributör för American Megatrends Incorporated BIOS i Schweiz.

produkter
 Dator på Moduler
 bararkort
 Anpassad Enkortsdator

Externa länkar
Företagets webbplats

Schweiziska IT-företag
Företag bildade 2003
Högskolan för scen och musik vid Göteborgs universitet

Högskolan för scen och musik är en institution inom den Konstnärliga fakulteten vid Göteborgs universitet. Vid institutionen utbildas musiker inom många genrer, komponister, lärare i musik, dans och teater, musikal- och performanceartister, operasångare och skådespelare. Det bedrivs också forskning och forskarutbildning inom konstnärliga ämnen och pedagogik vid Högskolan för scen och musik.

Musikområdet 
Till musikområdet vid Högskolan för scen och musik räknas utbildningsprogrammen improvisation, världsmusik, komposition, klassisk musik, kyrkomusik, individuell musikerutbildning, musik- och ljudproduktion, kördirigering, orgel med relaterade klaverinstrument och symfoniskt orkesterspel.

Ledare för utbildningarna har bland annat varit Lars Brandström, Bengt Eklund, Ingemar Henningsson, Anders Hultqvist, Anne Johansson, Lars Ohlsson, Bengt Olsson, Gunno Palmqvist, Ann-Marie Rydberg, Robert Schenck, Henrik Tobin, Anders Tykesson.

Scenområdet 
Till scenområdet vid Högskolan för scen och musik räknas utbildningsprogrammen opera, musikal, skådespeleri och performance.

Ledare för utbildningarna har bland annat varit Derek Barnes, Lars Barringer, Iwar Bergkwist, Harald Ek, Vernon Mound, Pia Muchin, Ola Nilsson, Per Nordin, Gugge Sandström, Maria Schildknecht, Bo Swedberg, Karl-Magnus Thulstrup, Frantisek Veres.

Pedagogikområdet 
Till pedagogikområdet vid Högskolan för scen och musik räknas ämneslärarprogrammen i dans, musik och teater.

Masterutbildning i symfoniskt orkesterspel 
Masterutbildningen i symfoniskt orkesterspel, ursprungligen benämnd Swedish National Orchestra Academy (SNOA), startades av dåvarande högskolerektorn Ingemar Henningsson efter förarbete tillsammans med Göteborgs Symfoniker, lärare vid dåvarande musikhögskolan samt dirigenterna Herbert Blomstedt och B. Tommy Andersson. Utbildningen är tvåårig och innehåller bland annat åtta till nio projekt per läsår med University of Gothenburg Symphony Orchestra. Studenterna rekryteras internationellt och undervisningen sker på engelska. Utbildningen sker i samarbete med Göteborgs Symfoniker och GöteborgsOperans orkester. Konstnärligt ansvariga har varit B. Tommy Andersson, Kjell Ingebretsen och Henrik Schaefer (nuvarande).

Historik 
Högskolan för scen och musik bildades 2005 genom en sammanslagning av de tidigare institutionerna musikhögskolan, teaterhögskolan och operahögskolan samt organisationen för den gemensamma byggnaden Artisten.

Prefekter/Högskolerektorer 
2017– Petra Frank
2014–2016 Mist Þorkelsdóttir
2010–2013 Staffan Rydén
2007–2009 Helena Wessman
2005–2006 Ingemar Henningsson (rektor Musikhögskolan 1998–2005)

Se även 
Lista över alumner från Högskolan för scen och musik vid Göteborgs universitet

Källor

Externa länkar
Högskolan för scen och musik

Skolor vid Göteborgs universitet
Teaterutbildningar i Sverige
Utbildningsinstitutioner bildade 2005
Operautbildningar i Sverige
Lins (olika betydelser)

Lins kan syfta på:

 Lins – en optiskt transparent kropp eller ett system av magneter som bryter ljus eller annan strålning, exempelvis elektronstrålar, kring en axel
 Lins (öga) – del av ögat hos däggdjur, fåglar, fiskar, herptiler och bläckfiskar
 Lins (växt) – Lens culinaris, en växtart som bland annat kan användas som livsmedel
 Kontaktlins – för korrigering av synfel

Geografi

Brasilien 

 Lins (kommun), São Paulo, 
 Lins (kommunhuvudort), São Paulo,

Se även
 Linz – stad i Österrike

Robotskapade Brasilienförgreningar
Linssläktet

För olika betydelser av lins se Lins (olika betydelser)

Linssläktet (Lens) är ett släkte med fyra arter inom familjen ärtväxter som beskrevs av den skotske botanikern Philip Miller 1754.

Kladogram enligt Catalogue of Life

Källor

Externa länkar 
 Baljväxtakademin

Ärtväxter
Li Växtindex
Bennäs

Bennäs () är en tätort och centralort i Pedersöre kommun i landskapet Österbotten i Finland. Vid tätortsavgränsningen den 31 december 2021 hade Bennäs 1 005 invånare och omfattade en landareal av 7,38 kvadratkilometer.

I orten finns Jakobstad-Pedersöre järnvägsstation vid Österbottenbanan där sidospåret Jakobstadsbanan avgrenas. Mellan järnvägsstationen och Jakobstad finns bussförbindelse. Genom Bennäs går Riksväg 8 och Regionalväg 741.

Bennäs utsågs till Årets by i Österbotten 2010. År 2010 ordnades finländska mästerskapen i stafettlöpning i Bennäs.

Referenser 

Tätorter i Finland
Årets by i Österbotten
Pedersöre
Lista över potatisväxternas släkten

Detta är en lista över släkten i familjen potatisväxter, alfabetiskt ordnad efter de vetenskapliga namnen.

A

B

C

D

E

F

G

H

I

J

L

M

N

O

P

Q

R

S

T

V

W

Se även
Lista över auktorsförkortningar inom växttaxonomin

Auktorkällor
 IPNI - International Plant Names Index
 ITIS - Integrated Taxonomic Information System
 NRM - Naturhistoriska riksmuseets checklista
 SKUD - Svensk kulturväxtdatabas

Externa länkar
IPNI
ITIS
Naturhistoriska riksmuseets checklista
Svensk kulturväxtdatabas

Potatisväxter
Berga, Närpes kommun

Berga är både en by och en gårdsgrupp i Närpes-delen av den tidigare kommunen Pörtom, Österbotten, Västra Finlands län . Berga glasbruk fanns på denna plats.

Referenser 

Pörtom
Närpes
Bergby (olika betydelser)

Bergby kan avse:

Finland
 Bergby, Tenala – en by i Tenala
Bergby, Pernå kommun –  by i Pernå kommun, Nyland
 Bergby, Vörå-Maxmo kommun – en by i Vörå kommun, Österbotten

Sverige
 Bergby – en tätort i Gävle kommun
 Bergby, Tierps kommun – by i Tierps kommun
Bergby naturreservat – ett naturreservat i Sala kommun i Västmanlands län

Se även
Bergby gård
Bergsby
Bergsbyn
Berghamn

Berghamn kan syfta på:

Finland 

 Berghamn, Eckerö, 
 Berghamn (Hammarland, Åland), 
 Berghamn, Houtskär, Åboland, 
 Nagu Berghamn, Åboland,
Kallio

Kallio kan syfta på:

Personer 
Kyösti Kallio (1873–1940), finländsk president och statsminister
Kalle Kallio (1899–1986), finländsk läkare
Tomi Kallio (1977–), finländsk ishockeyspelare i Frölunda Indians
Mika Kallio (1982–), finländsk roadracingförare
Toni Kallio (1978–), finländsk fotbollsspelare
Ile Kallio (1955–), finländsk gitarrist känd från bandet Hurriganes
Elin Kallio (1859–1927), finländsk gymnastiklärare
Kalervo Kallio (1909–1969), finländsk skulptör, son till Kyösti Kallio

Platser 

Berghälls distrikt – ett distrikt och en stadsdel i Helsingfors stad (fi. Kallio)
Kallio (ö i Lappland, Kemi-Torneå, lat 65,65, long 24,55),  (8 ha)
Kallio (ö i Lappland, Kemi-Torneå, lat 65,64, long 24,84),  (16 ha)
Isokloppa och Kallio, ö,  (14 ha)
Kallio (ö i Södra Savolax), ö,
Benny Guldfot

Benny Guldfot (Billy's Boots i original), brittisk fotbollsserie som först publicerades i brittiska Scorcher 1970-74 och sedan i Tiger, Eagle och Roy of the Rovers under 1970- och 80-talen. I Sverige har man kunnat läsa den i svenska Buster, med start 1971, och även i Barracuda.

Historien handlade om den unge föräldralöse Benny Dane (eng. Billy Dane) som bor med sin farmor och är usel på att spela fotboll. En dag hittar han ett par skor som tillhört den legendariske landslagsspelaren Kanon-Keen (även kallad Kanon-Kid, Dead-Shot Keen i original). Isnörd dessa blir Benny en måldribblare utan like. Efter att ha inhandlat en bok om Kanon-Keens karriär kan Benny konstatera att hans karriär blir i det närmaste identisk i såväl med- som motgång. Många förvecklingar följer med skolbyten och konflikter med tränarna. Bennys motgångar på planen beror oftast på att han av någon anledning inte har tillgång till sina magiska skor.

Serien skrevs vanligtvis av Fred Baker med teckningar av bl.a. Mike Western, John Gillatt och Ron Turner.

Referenser

Brittiska serier
Brittiska seriefigurer
Fiktiva fotbollsspelare
Sportserier
Bergvik (olika betydelser)

Bergvik kan avse:

 Bergviks kraftstation – en kraftstation i Ljusnan
 Bergvik Skog – ett svenskt skogsbolag
 Bergviks sågverks AB – ett sågverk i Bergvik i Hälsingland, se Bergvik och Ala

Geografi

Finland
 Bergvik, Jaala – en egendom i Jaala kommun, Södra Finlands län, fi. Vuorilahti 
 Bergvik, Kisko – en by i Kisko kommun, Egentliga Finland 
 Bergvik, Vemo – en by i Vemo kommun, Egentliga Finland, fi. Huruinen

Sverige 
 Bergvik – en tätort i Söderhamns kommun, Hälsingland
 Bergviks församling – en tidigare församling i Uppsala stift 1914–2006
 Bergviks distrikt – ett distrikt i Söderhamns kommun och Gävleborgs län 2016–
 Bergvik, Karlstads kommun – en tidigare småort utanför Karlstad
 Bergvik köpcenter – ett köpcenter i Bergvik, Karlstads kommun
 Bergvik, Ekerö kommun – en småort i Ekerö kommun
Bertby

Bertby kan syfta på:

 Bertby, Saltvik
 Bertby, Vörå
 Bertby, Nurmijärvi
La Higuera

La Higuera är en liten ort i Bolivia,  15 mil från Santa Cruz de la Sierra. 

I La Higuera mördades Che Guevara den 9 oktober 1967.

Orter i Santa Cruz (departement)
Artisten

Artisten är en byggnad i vilken Högskolan för scen och musik vid Göteborgs universitet har sin verksamhet. Adressen är Fågelsången 1 i stadsdelen Lorensberg och byggnaden är belägen mellan Götaplatsen och Renströmsparken och förbinder på så sätt Göteborgs kulturella centrum med den humanistiska fakultetens campus. 

Den totala ytan är omkring 18 000 kvadratmeter fördelade på fyra huskroppar i gult tegel och fem våningsplan. Artisten innehåller bland annat en konsertsal med plats för 400 åhörare, två teaterlokaler, en större orgelsal, flera teater- och musikstudior samt en föreläsningssal. I byggnaden finns även ett bibliotek samt ett kafé. Skulpturgruppen Färdskrivaren av Roj Friberg finns i entrén.

Den äldsta delen av byggnaderna stod klar 14 november 1935, uppförd åt Göteborgs högre allmänna läroverk för flickor (därefter Kjellbergska gymnasiet) med R.O. Swensson som arkitekt. En ombyggnad gjordes 1992 av Erséus, Frenning och Sjögren och en tillbyggnad som ritades av Nyréns Arkitektkontor stod klar samma år. Genom att tillbyggnaden vridits cirka 45° i förhållande till Olof Wijksgatan, utnyttjas tomten väl. Detta var ursprungligen en del av tävlingen kring universitetets utformning i Renströmsparken. Artisten invigdes den 18 september 1992 av drottning Silvia med ett pukslag, vilket ingick i fanfaren The Queens Touché av Jan Yngwe. 

Artisten tilldelades 1993 pris av Per och Alma Olssons fond, "För god byggnadskonst", och i december året innan fick chefsarkitekten Snorre Lindqvist ta emot byggnadsstyrelsens pris för "bästa statliga nybyggnad". 

I byggnadens kör- och orgelsal installerades 1998 en orgel i fransk symfonisk 1800-talsstil med orgelbyggaren Aristide Cavaillé-Colls verk som förebild. Orgeln är byggd av Verschueren Orgelbouw BV, Nederländerna. Byggandet av orgeln ingick i ett program som formulerades vid projekteringen av Artisten. Detta program omfattade en orgel i nordtysk 1600-talstil, en orgel i svensk 1700-talsstil och en orgel i fransk symfonisk 1800-talsstil. Den planerade nordtyska barockorgeln har realiserats i Örgryte nya kyrka. En svensk 1700-talsorgel har ännu inte byggts. Innan den franska orgeln kunde installeras, fanns på Artisten temporärt en engelsk romantisk orgel, byggd 1871 av Henry Willis. Denna orgel flyttades senare till en sidoläktare i Örgryte nya kyrka.

Referenser

Noter

Tryckta källor
 Universitetet i Göteborg : En arkitekturguide, Claes Caldenby, Elisabeth Boberg, Arkitektur-Byggnadsplanering, Chalmers tekniska högskola 1996 ISSN 0281-2215, s. 24f.

Vidare läsning

Externa länkar
Artisten

Byggnader vid Göteborgs universitet
Konsertscener i Göteborg
Kultur i Göteborg
Per och Alma Olssons fond
Lorensberg
Arkitektur i Göteborg
Louhela

Louhela kan syfta på:

 Louhela – en by i Sagu, Egentliga Finland, se Birkkärr
 Louhela – ett bostadsområde med järnvägsstation i Vanda, se Klippsta
Piispankylä

Piispankylä kan syfta på:

 Piispankylä – stadsdel i Vanda stad, se Biskopsböle, Vanda stad
 Piispankylä – by i Kyrkslätts kommun, Nyland, se Biskopsböle, Kyrkslätt
Biskopsböle

Biskopsböle kan syfta på:

 Biskopsböle, Vanda stad – stadsdel i Vanda stad
 Biskopsböle, Kyrkslätt – by i Kyrkslätts kommun, Nyland, fi. Piispankylä
Biskopsö

Biskopsö kan avse:

Finland 

 Biskopsö, Iniö, Åboland, 
 Biskopsö, Nagu, Åboland, 
 Biskopsö, Kimitoön, Åboland,

Sverige 

 Biskopsön, Värmdö kommun, 
 Biskopsö naturreservat, Värmdö kommun,
Bjurs

Bjurs kan syfta på

 Bjurs, Ingå – en by i Ingå i Finland
 Bjurs såg – ett sågverk i Håknäs, se Håknäs såg
Potosi

Potosi eller Potosí kan syfta på:

 13037 Potosi - en asteroid i huvudbältet

Geografi

Bolivia 

 Potosí (departement), departement, 
 Potosí (departementshuvudort), 
 Potosi (flygplats),

Colombia 

 Potosí (kommun), Nariño, 
 Potosí (ort i Colombia, Nariño, lat 0,81, long -77,57),

Nicaragua 

 Potosí (ort i Nicaragua), Rivas,

USA 

 Potosi, Missouri, Missouri, Washington County, 
 Potosi, Texas, ort, Taylor County, 
 Potosi, Wisconsin, ort, Grant County,
Villa Bjälbo

Villa Bjälbo (finska Kesäranta, "sommarstrand")  är den finländska statsministerns tjänstebostad i stadsdelen Mejlans i västra Helsingfors. Villa Bjälbo byggdes år 1873 som sommarvilla för arkitekten Frans Ludvig Calonius, som själv ritat villan. Finländska staten köpte 1904 huset som sommarresidens åt de ryska generalguvernörerna.

År 1918, fram till december, var Villa Bjällbo residens för den tyska generalen Rüdiger von der Goltz, som ledde Östersjödivisionen, som befriade Helsingfors från de röda i april 1918 i Finska inbördeskriget.

Arkitektur
Stommen i huset utgörs ännu av den villa som byggdes av Calonius. På 1880-talet förnyade C. R. Ignatius villan enligt ritningar av Elia Heikel. Då tillkom det 20 meter höga tornet och verandor både på havs- och landssidan. När staten köpte villan byggdes köksflygeln och glasverandan mot havet. De planerades av Johan Jacob Ahrenberg.

Under 1950-talet moderniserades villan. Tornet revs och inredningen gjordes i 1950-talsanda. Åren 1981–1983 återställdes mycket av de gamla detaljerna. Tornet återuppbyggdes enligt gamla fotografier och inredningen gjordes om i generalguvernörens stil.

Åren 2003–2004 var det igen dags att göra renoveringar för att anpassa huset till representations- och boendebruk. Läget vid havet hade också slitit på byggnaden.

En del statsministrar har också satt sin personliga prägel på huset t.ex. ville Mauno Koivisto ha en volleybollplan. 

Konstverken är utlånade av konstmuseet Ateneum.

Källor

Externa länkar

 Statsrådets kansli – Villa Bjälbo

Byggnader och anläggningar i Helsingfors
Officiella residens i Finland
Mejlans
Regeringschefers residens
Åminne (roman)

Åminne är en svensk roman av Sven Delblanc, publicerad 1970. Den utgör den första i den så kallade Hedebysviten, där Delblanc skildrar sin uppväxt i Vagnhärad i Sörmland, åren 1937–1945. Romansviten utgör underlag för TV-serien Hedebyborna. De övriga romanerna är Stenfågel (1973), Vinteride (1974) och Stadsporten (1976).

Romanen Åminne nominerades till Nordiska rådets litteraturpris för 1971 (som gavs till Klaus Rifbjerg för romanen Anna (jag) Anna).

Handling
Det är 1937 och det lantliga Hedeby befinner sig i en övergångstid mellan det gamla privilegiesamhället och det nya folkhemmet. Till Hedeby anländer Carl Sebastian "Mon Cousin" Urse, oäkta kusin till baron på Valla, för att sätta sig in i sin kusins ekonomiska bekymmer. En sista rest av det gamla bondesamhället är den årliga årensningen när Sillerån ska rensas. Att få vara en av de tre på flotten är ett hedersuppdrag och, för 19-årige Erik, en manbarhetsrit. Han är nämligt hemligt förälskad i fyllbulten Svenssons 17-åriga dotter Märta och kanske kan hans medverkan få henne intresserad av honom. Baron Urse står på ruinens brant men kämpar för att hålla fasaden uppe. I ett försök till närmande mellan folket och aristokratin utnämner han sig själv till försteman på flotten.

Referenser 

Skönlitteratur 1970
Svenska romaner
1937 i skönlitteratur
Svenskspråkig skönlitteratur
Verk av Sven Delblanc
Bjärnå å

Bjärnå å ( även Karhujoki eller Muurlanjoki) är en å i kommunen Salo (tidigare Bjärnå), Egentliga Finland. Rinner från Ylisjärvi vid Muurla och rinner genom Bjärnå för att utmynna i Sommarvik vid Finby. Åarna Asteljoki och Kisko å är biflöden till Bjärnå å.

Vattendrag i Nyland
Bjärnå
Björkboda

Björkboda är en bruksort i Dragsfjärd på Kimitoön i Egentliga Finland.

Samhället
Björkboda är idag en av de mindre byarna på Kimitoön. Här finns bland annat en frisör, ett låsmuseum och ett nyligen öppnat kulturhus.

Byn var tidigare ett brukssamhälle med butiker, skolor för olika åldrar, bank, apotek och bibliotek samt bollhall gym och uteplaner för tennis, handboll och ishockey. Idag finns det fortfarande kvar en fotbollsplan som är FC Bodas hemmaplan.

Björkboda bruk

År 1732 grundade Mikael Hising ett järnbruk vid Björkboda träsk för att kunna utnyttja vattenkraften ifrån Björkboda fors. Samtidigt var han också ägare till Dalsbruks stålverk. År 1856 tillföll Björkboda bruk genom arvskifte Anders Ramsay som moderniserade bruket. Bland annat ersattes stångjärnshammaren av ett valsverk. År 1884 grundade bruksdirektör Gustaf Berg tillsammans med Otto Englund ett litet manufakturi i det gamla valsverket, främst för att kunna tillverka jordbruksverktyg, gångjärn och smidesprodukter.

År 1900 köptes bruket av Edvard Frisk som bildade aktiebolaget Björkboda bruk AB. Företaget tillverkade huvudsakligen lås och beslag och senare även persienner och gardinstänger. De nuvarande fabrikslokalerna byggdes 1922–1924. 1977 köpte Wärtsiläkoncernen majoriteten av aktierna i företaget som blev en del av det Wärtsilä-ägda företaget Abloy. Senast ingick Björkboda låsfabrik i koncernen Assa Abloy och tillverkade Abloy och Boda-produkter. Fabriken var nerläggningshotad tre gånger på 2000-talet och lades ner 2018. 

Som minne av industrin finns produkter och historia bevarat i Björkboda Låsmuseum som tillhör Sagalunds museum och Dalsbruks bruksmuseum. I museet finns också ett exempel på hur en arbetarbostad kunde ha sett ut på 1970- talet.

Björkboda herrgård
På 1780-talet uppfördes Björkboda herrgård ritad av Christian Friedrich Schröder. På 1840-talet tillkom två flyglar och herrgården är idag en av Finlands mest betydande gustavianska herrgårdsbyggnader. Idag tillhör gården Anna von Wendt.

Källor

Björkboda bruksområde Museiverket
Ett kapitel industrihistoria – Björkboda låsfabrik Forum för ekonomi och teknik

Noter

Bruksorter i Finland
Dragsfjärd
Tätorter i Finland
Orter i Egentliga Finland
Stenfågel

Stenfågel är en roman av Sven Delblanc, publicerad 1973. Den är den andra delen i en romanserie som även omfattar Åminne (1970), Vinteride (1974) och Stadsporten (1976).

Handling
Delblancs roman utspelas i mitten av 1939 i Hedeby i Södermanland i Sverige, strax innan andra världskriget börjar. Odågan Pärsy snodde värvning men nu är han tillbaka och åmar sig över korprals grad och uniformen. Svenssons Märta lär han nog aldrig få i alla fall. Erik jobbar kvar som dräng och hans drömmar verkar vara längre bort än någonsin förut. Svensson är tillbaka från fängelset och återvänder snabbt i gamla fotspår. Eriks pappa Rävfarmarn har problem – modets växlingar gör att han står med ett stort lager osålda rävskinn som ingen vill köpa.

1939 i skönlitteratur
Södermanland i skönlitteratur
Skönlitteratur 1973
Svenska romaner
Svenskspråkig skönlitteratur
Verk av Sven Delblanc
Björkboda träsk

Björkboda träsk är en insjö på Kimitoön i kommunen Kimitoön i landskapet Egentliga Finland i Finland. Sjön ligger  meter över havet. Arean är  kvadratkilometer och strandlinjen är  kilometer lång. Sjön   Den avrinner från sin norra del via Björkbodabäcken och Sunnanån till Sunnanåviken i Skärgårdshavet.

Björkboda träsk ligger omkring 43 kilometer söder om Åbo och omkring 130 kilometer väster om Helsingfors. I sjön finns öarna Getholmen, Lillholmen och  Storholmen. Norr om Björkboda träsk ligger Björkboda.

Källor 

Dragsfjärd
Insjöar i Egentliga Finland
Kimitoöns natur
Västanfjärd
Insjöar i Finland större än 1 kvadratkilometer
Björkby

Ej att förväxla med tätorten Hedenäset i svenska Norrbotten, också kallad Koivukylä på finska.

Björkby (fi. Koivukylä) är en stadsdel i Vanda stad med en närtågsstation, belägen längs finska stambanan.

Officiellt omfattar stadsdelen Björkby endast området väster om stambanan, "Gamla Björkby", men ofta anses stadsdelen Havukoski på den östra sidan vara en del av Björkby. Gamla Björkby består av ett höghusområde vid järnvägen och Asolaleden och småhus i väster.

Historia

Björkby är uppkallad efter en björkskog där bosättning uppstod. Stambanan har sedan den öppnade år 1862 påverkat utvecklingen i Björkby. Sedan inflyttningsvågen till huvudstadsregionen var som starkast på 1960-talet har Björkby vuxit snabbt. På 1970-talet spred sig bebyggelsen till den östra sidan av järnvägen då förorten Havukoski byggdes. Den 1 december 1980 öppnades Björkby järnvägsstation, trafikerad av Helsingfors närtåg mellan Helsingfors centralstation och Kervo (eller Riihimäki nattetid).

Service 

Björkby är det andra centrumet i Korso-Björkby serviceområde. Serviceområdet omfattar 14 stadsdelar och 32,4 km² med 46 500 invånare (2006). Det finns bland annat apotek, post, bibliotek, butiker och pubar i Björkby.

Källor

Externa länkar

Stadsdelar i Vanda
Koivukylä

Koivukylä kan syfta på

Koivukylä – en stadsdel med järnvägsstation i Vanda stad i Södra Finlands län, se Björkby
Koivukylä – en tätort i Övertorneå kommun i Norrbottens län, se Hedenäset