kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Imperfekt

Imperfekt, imperfektum (lat. "oavslutat"), ett tempus för dåtida oavslutade handlingar. Imperfekt berättar vad någon gjorde, eller något som hände. Begreppet kommer från latinundervisningen och användes tidigare för preteritum i svenska, men anses numera felaktigt eftersom svenska språket inte har olika verbböjningar för avslutade och oavslutade handlingar i det förflutna. En sådan åtskillnad försvann hos språkets föregångare redan före urgermansk tid. Hos de romanska språken är dock imperfekt en högst levande böjningsform och även i de slaviska språken.

Referenser

Aspekt
Preteritum

Preteritum, eller dåtid, är ett tempus i bland annat svenska och andra germanska språk, som används allmänt för att beteckna dåtid. Namnet kommer av latinets praeteritum, som betyder "förgånget" eller "det föregångna".

Förr och även nu används i stället allmänt termen imperfekt. Den termen passar dock bättre exempelvis i romanska språk som franska och spanska samt i persiska, där åtskillnad görs mellan avslutade eller plötsliga (perfektiva) och oavslutade eller pågående (imperfektiva) verbskeenden vid betecknande av dåtid. Imperfekt anger förutom den rena tidskomponenten (på samma sätt som preteritum) också en aspektuell komponent (till skillnad från preteritum).

I dag används också samma verbform ibland rent modalt. Exempelvis kan formen användas tillsammans med presens för att uttrycka en önskan eller något som inte är verkligt, såsom Han önskar att han var i Spanien i stället för Han önskar att han vore i Spanien (med konjunktiv).

Referenser 
 

Tempus
Dåtid
Elasticitet

Elasticitet är ett materials benägenhet att deformeras på så sätt att den deformerande energin omvandlas till potentiell energi. Ett elastiskt material återgår på så sätt till viloläget, och energin omvandlas tillbaka till rörelseenergi.

Motsatsen är plasticitet, som innebär att den deformerande energin genom inre friktion omvandlas till värme. Ett elastiskt material blir plastiskt om det belastas över en viss gräns (sträckgränsen) som är olika för olika material.

Inom hållfasthetsläran beskrivs förhållandet mellan mekanisk spänning och deformation med en parameter som benämns elasticitetsmodul, vilken är en materialkonstant.

Se även
Dämpning
Vibration
Fjäderkonstant
Dragprovkurva

Hållfasthetslära
Materialteknik
Mekanik
Reologi
Elasticitetsmodul

Elasticitetsmodul E eller Youngs modul (efter Thomas Young) Y är en materialberoende parameter inom hållfasthetsläran som beskriver förhållandet mellan mekanisk spänning och deformation. Elasticitetsmodulen förhåller sig till skjuvmodulen enligt en formel som inkluderar Poissons tal.

Elasticitetsmodulen E för en provstav under ett dragprov är definierad som

 
där σ är spänningen i staven och ε är dess töjning. Enheten är pascal (Pa=N/m²) och storleksordningen är typiskt 100 GPa. Ekvationen är en omformulering av Hookes lag.

Elasticitetsmodulen bestäms av atomernas bindningar och förändras därför inte vid till exempel härdning eller glödgning då dessa behandlingar inte förändrar atombindningarna.

Ungefärliga värden 
Elasticitetsmodulen kan variera mellan olika uppmätningar av draghållfasthet beroende på bland annat testmetod och testmaskin. Dessa värden är approximationer och endast tänkta för ett jämförelsesyfte.

Se även 
 Dragprovkurva
 Hookes lag
 Elasticitet
 Kompressibilitet

Referenser 

Hållfasthetslära
Mekanik
Fasta tillståndets fysik
Gorkij

Gorkij eller Gorky kan avse:

 Gorkij – under åren 1932–1990 namnet på Maksim Gorkijs hemstad, se Nizjnij Novgorod

Personer
 Maksim Gorkij (1868–1936), rysk författare
 Arshile Gorky (1904–1948), armenisk-amerikansk konstnär

Se även
 Gorkij Park – flera
 Gorki – flera
Pingstdagen

Pingstdagen är den dag som brukar benämnas som "kyrkans födelsedag". Se vidare artikeln pingst.

Den infaller 49 dagar (7 veckor) efter påskdagen (på 50:e dagen). Den liturgiska färgen är röd.

Temat för dagens bibeltexter enligt evangelieboken är Den helige Anden:, och en välkänd text är den evangelietext ur Apostlagärningarna, där Andens utgjutande beskrivs, en vändpunkt i urförsamlingens sinnelag.
De såg hur tungor som av eld fördelade sig och stannade på var och en av dem. Alla fylldes av helig ande och började tala andra tungomål, med de ord som Anden ingav dem. ... Förvirringen blev stor när var och en hörde just sitt språk talas. Utom sig av förvåning sade de: ”Men är de inte galileer allesammans, dessa som talar? Hur kan då var och en av oss höra sitt eget modersmål talas?

Svenska kyrkan
Söndagens tema enligt 2003 års evangeliebok är Den heliga Anden. De bibeltexter som används för att belysa dagens tema är:

Pingstdagen olika år
Pingstdagen infaller för de västliga kyrkorna 49 dygn efter påskdagen enligt Don Knuths påskformel:

Annandag pingst
I Sverige var annandag pingst en helgdag fram till och med 2004, och pingsten hörde därmed till storhelgerna.  Från år 2005 avskaffades annandag pingst som helgdag, och istället blev Sveriges nationaldag den 6 juni en helgdag.

Se även 
Påsk
Påskdagen
Kristi himmelsfärds dag
Annandag pingst
Kyrkoåret

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Bibeln på nätet

Allmänna helgdagar i Sverige
Dagen
Söndag
Annandag

Annandag är i nordisk luthersk tradition den andra dagen av en kyrklig högtid, alternativt dagen efter en kyrklig högtidsdag. Annandagar har generellt räknats som allmänna helgdagar, och de allmänna helgdagarna är i stort de samma över hela Norden.

Annandagsfirandet har historiskt sin rot i firandet av oktav vid de stora högtiderna jul, påsk och pingst. Under medeltiden utvecklades oktaven till att jul-, påsk- och pingstdagarna firades med fyra dagar vardera. Från 1700-talet har dock antalet helgdagar stadigt minskats, genom att de strukits ur kyrkolagstiftningen eller flyttats från vardagar till att alltid infalla på en lördag eller söndag. I Sverige och Finland genomfördes en stor minskning av antalet helgdagar genom 1772 års förordning om vissa helgdagar, då bland annat samtliga tredje- och fjärdedagar ströks.

Annandagar firas även i andra kyrkliga eller nationella traditioner under andra namn, ibland även med en annan innebörd. I den engelsktalande världen är exempelvis annandag jul känd som Boxing Day, och i Irland är annandag påsk (Easter Monday) både en kyrklig helgdag och en minnesdag för landets självständighet från Storbritannien.

Upphörande under 1900- och 2000-talet 
Pingstdagen infaller på en söndag och annandag pingst på följande måndag, vilket innebär att annandagen leder till produktionsbortfall för näringslivet och ökade kostnader för det offentliga. I Finland avskaffades därför annandag pingst 1973.

Fram till 2004 var annandag pingst också allmän helgdag i Sverige. Efter en statlig utredning föreslog då regeringen Persson att Sveriges nationaldag skulle bli allmän helgdag. För att finansiera de ökade kostnaderna som en ny helgdag innebär föreslog regeringen samtidigt att annandag pingst skulle upphöra att vara allmän helgdag. Riksdagen beslutade om förändringen den 1 december 2004, och den trädde i kraft från och med nästföljande år.

Se även 
 Annandag jul
 Annandag pingst
 Annandag påsk
 Annandagsbandy
 Helgdag
 Oktav

Referenser

Kristna högtider
Kyrkoåret
Labor Day

Labor Day är en helgdag i USA och Kanada, vilken firas den första måndagen i september. Helgdagen grundades i USA av Knights of Labor år 1882 efter förebild från Kanada, där den har firats sedan år 1872. År 1887, var Oregon den första delstaten i USA att göra den till en officiell helgdag. När den blev en federal helgdag 1894, hade 30 amerikanska delstater infört Labor Day.

I USA firar man Labor Day den första måndagen i september, i stället för den internationella arbetardagen Första maj, som firats sedan år 1889. Detta för att bland annat presidenten Grover Cleveland inte ville att den amerikanska arbetarrörelsen skulle hedra Haymarketmassakern, och oroligheter uppstå. Alla delstater har gjort den till allmän helgdag. 

I USA finns inte längre några stora socialistiska partier, och därför är det ofta fackförbund som organiserar demonstrationerna. På senare år har dock många fackförbund, sociala rörelser och immigrantorganisationer återupptagit traditionen med stora demonstrationer på Första maj, något som upphörde på 1940-talet.

Traditionellt är Labor day en dag för picknicks, sommarens sista utflykt, eller den sista festen innan skolterminerna startar. 

I USA är mycket stängt, förutom vissa butiker och restauranger. I Kanada är generellt allting stängt, förutom vissa restauranger.

Noter och hänvisningar

Externa länkar  
 Life Magazine: In Praise of the American Worker.

Högtider
Kultur i Kanada
Kultur i USA
Måndag
Temadagar i september
Återkommande evenemang med premiär 1882
Fregatt

Fregatt är en typ av örlogsfartyg. 

Under segelfartygens tid var fregatter en typ av segelfartyg, men sedan senare hälften av 1800-talet avser det även ett motordrivet fartyg. 

Ordet härstammar från det italienska fregata, som ursprungligen var en benämning på ett slags roddbåt.

Segelfartyg 
Benämningen användes ursprungligen från 1600-talet för seglande bestyckade örlogsfartyg som var i samma längd som linjeskeppen, med den skillnaden att fregatterna var försedda med endast ett batteridäck med kanoner, vilket gjorde dem avsevärt snabbare men inte gav dem samma slagkraft som linjeskeppen. Fregatter användes till bland annat spaning och eskorttjänst. De ursprungliga fregatterna kännetecknades av att de var riggade med tre master, fullriggade med ett batteridäck.

Fregatterna var starkt bestyckade i förhållande till sin storlek: De tidigare (början av 1600-talet) förde cirka 24 kanoner med omkring 160 man besättning, i mitten av seklet förde de största 32-36 kanoner och i slutet av 1800-talet över 40 kanoner

Segelfregatter var vanliga i den svenska flottan mellan 1650 och 1860. Den sista svenska segelfregatten var , som 1866 byggdes om till korvett. 1939 höggs hon upp.

Motorfartyg 
I de motordrivna fartygens tidsålder är en fregatt ett ytfartyg som ligger mellan korvetten och jagaren i storlek och som främst används för ubåtsjakt.

Sverige
Svenska flottan har aldrig nybeställt några motordrivna fregatter, men ett 15-tal jagare byggdes om till fregatter mellan 1950 och 1974. De två sista var landskapsjagarna  och , sjösatta 1945, som 1974 omklassades till fregatter. De togs ur tjänst 1978 respektive 1979.

Se även 
 Lista över svenska fregatter

Referenser

Externa länkar

 
Segelfartygstyper
Örlogsfartyg efter typ
NAND

NAND, not-AND, är en logisk operator, en logisk funktion som är negation av logisk konjunktion. Med hjälp av satsvariablerna p och q och satslogiska konnektiv, kan p NAND q skrivas

Tillsammans med NOR är NAND, som betecknas med symbolen | (Sheffers streck) de enda dyadiska operatorerna, vilka var och en kan uttrycka alla de andra satslogiska konnektiven. Detta utnyttjades tidigare vid så kallad NAND-logik vid konstruktionen av digitala kretsar.

Representation
Operatorn betecknas med symbolen | eller med "NAND". Med satslogiska  beteckningar är p | q:

Sanningsfunktion och sanningstabell
NAND beskrivs i satslogiken som en funktion – en sanningsfunktion – av de ingående påståendenas sanningsvärden och funktionsvärdena ges i en sanningstabell, där S = sann och F = falsk och jämförs här med konjunktion):

| p || q || p NAND q || p AND q
|-
| F || F || S || F
|-
| F || S || S || F
|-
| S || F || S || F
|-
| S || S || F || S
|}

Tekniska lösningar
I elektriska kretsar, pneumatik, hydraulik, mekanik etcetera, kan funktioner som motsvarar NAND realiseras.

Parallellkoppling
Om två brytare kopplas parallellt på nedanstående sätt, måste en eller båda brytarna vara i läge 0 för att lampan ska vara tänd. Detta motsvarar funktionen NAND.

NAND-grind
NAND-grinden är tillsammans med NOR-grinden de enda enskilda logiska funktioner med två ingångar, som förmår realisera alla andra logiska funktioner. Alltså, kan man (teoretiskt) bygga varje krets genom endast kombinera lämpliga NAND-grindar, även om bygget oftast blir smidigare om man använder de grindar som är speciellt anpassade till det aktuella bygget.

|}

Källor 
Karl-Johan Bäckström, Diskret matematik, Studentlitteratur, Lund 1984.
Per-Erik Danielsson, Digital teknik, Studentlitteratur, Lund 1974.

Logiska grindar
Digitalteknik
NOR

NOR, är en logisk operator, som fås genom negation av logisk disjunktion. NOR är en förkortning av NOT OR och uttrycks språkligt som Varken eller. Med  satsvariablerna p och q och med hjälp av logiska konnektiv kan p NOR q skrivas
  
Henry M. Sheffer visade 1912 att man med hjälp av operatorn NOR, ofta betecknad med, ↓, och kallad Peirce's pil, kunde uttrycka alla satslogiska konnektiv. Detta utnyttjades tidigare vid så kallad NOR-logik vid konstruktion av digitala kretsar.

Tillsammans med NAND-operatorn, även kallad Sheffers streck och betecknad med symbolen, |, är NOR-operatorn symboliserad av, ↓, de enda dyadiska operatorerna, som var och en kan uttrycka alla de andra satslogiska konnektiven.

NOR uttryckt med symboler och motsvarande venndiagram:

Sanningsfunktion och sanningstabell
NOR:s egenskaper beskrivs i satslogiken med en sanningsfunktion. I sanningsvärdetabellen är F = falsk och S = sann:

| p || q || p NOR q || p OR q
|-
| F || F || S || F
|-
| F || S || F || S
|-
| S || F || F || S
|-
| S || S || F || S
|}

Tekniska lösningar
I elektriska kretsar, pneumatik, hydraulik, mekanik etcetera, kan funktioner som motsvaras av NOR realiseras.

Seriekoppling

NOR-grind
NOR-grinden är tillsammans med NAND-grinden de enda enskilda logiska funktioner med två ingångar, som förmår realisera alla andra logiska funktioner. Det är således möjligt att bygga vilken krets som helst genom att enbart kombinera lämpliga NOR-grindar.

|}

Källor 
 Geoffrey Hunter, Metalogic, An Introduction to the Metatheory of Standard First-Order Logic, MacMillan, London 1971.
 Karl-Johan Bäckström, Diskret matematik, Studentlitteratur, Lund 1984.
 Per-Erik Danielsson, Digital Teknik, Studentlitteratur, Lund 1974.
 Elliott Mendelson, Elementary Logic, Oxford University Press, London 1965.

Logiska operatorer
Logik
Logiska grindar
Digitalteknik
Gröt

Gröt är en trögflytande maträtt som tillagas genom kokning av gryn, flingor, ris eller andra sädesslag tillsammans med vatten, mjölk och ibland grädde, smör eller andra ingredienser. Gröt kan serveras med exempelvis socker, kanel, en smörklick, sylt, bär eller fruktbitar och kan ätas med extra mjölk vid sidan om på tallriken. För risgrynsgröt är det även vanligt att den serveras med saftsås.

Dietik 
Maträtten är skonsam för magen och kan ingå i olika sjukdieter, men ingår också ofta i den vanliga frukosten. Gröt är en ganska mager maträtt med hög halt av kolhydrater.

Historia 
Gröt var under vikingatiden en maträtt för enklare folk. Man åt gröt på rågmjöl (vattgröt), på korn (bjuggröt) och på havre ("hästakorn"); dessutom kokade man ystegröt på "skyr", löpnad västnordisk långmjölk. Risgrynsgröten började bli vanlig i slutet av 1800-talet och ansågs vara en lyxig julgröt som bara förmögna hade råd med. Den innehöll bland annat grädde, ägg och smör.

Olika typer av gröt 

blåbärsgröt
bovetegröt
grahamsgrynsgröt
havregrynsgröt
hälsogröt
klappgröt
kornmjölsgröt
mannagrynsgröt
molinogröt
nävgröt
pajalagröt
risgrynsgröt
rågflingegröt
svartgröt
vattgröt (gröt gjord på råg-, korn- eller grahamsmjöl)
vetemjölsgröt
 majsgröt

Referenser

Vidare läsning 
 Adamsson, Viola; Gröt & Müsli (2014). Libris länk.

Externa länkar 

Maträtter
Maträtt

Maträtt är en kombination av olika livsmedel anrättad för att smaka bra och för att få i sig näring. I regel serveras den i portionsstorlek och ingår i en måltid.

Hur man gör när man lagar rätterna finns ofta nedskrivet i form av recept och samlas i kokböcker. En person som professionellt tillagar maträtter på en restaurang kallas för kock, kokerska eller köksa.

Ordet maträtt finns noterat i svensk skrift sedan 1640.

Se även 
 Kostcirkeln
 Svenska maträtter
 Husmanskost
 Måltid

Referenser 

Maträtter
Olikhetstecken

Olikhetstecken är en typ av olika matematiska symboler som uttrycker olikhet. Tecknet ≠ kan användas mellan alla typer av objekt, medan övriga tecken bara används om objekt där man definierat en ordning (såsom heltal eller reella tal).

Formeln a < b innebär att talet a är mindre än talet b. Formeln b > a betyder att b är större än a. Båda formlerna uttrycker att a inte är lika med b – relationen är en strikt olikhet (eller sträng olikhet).

Formeln a ≤ b uttrycker med hjälp av tecknet ≤ (utsägs "mindre än eller lika med") att relationen mellan talen a och b är någon av relationerna < och =. Såväl formeln a ≤ b som formeln b ≥ a sägs uttrycka en icke-strikt olikhet.

Inom tillämpade vetenskaper använder man också olikhetstecknen << (mycket mindre än) och >> (mycket större än) för att kunna göra approximationer.

Referenser

Källor

Se även 
 Tabell över matematiska symboler

Matematisk notation
Matematisk typografi
Fotogen

Fotogen är en flytande petroleumprodukt, som består av kolväten (naftener eller paraffinkolväten) med mellan tio och sexton kolatomer. Fotogen är en tyngre fraktion än bensin, men lättare än dieselolja. Det är liksom andra petroleumprodukter ett fossilt bränsle och därmed inte förnybart.

Fotogen användes ursprungligen till belysning (se fotogenlampa) och var den viktigaste av petroleumfraktionerna. I dag används fotogen mest som bränsle för flygplan som drivs med jetmotorer. Då krävs det fotogen av hög kvalitet, som kallas för jetbränsle eller flygfotogen. I sin mest högraffinerade form kan fotogen även användas som raketbränsle, RP-1.

Fotogen säljs i stora delar av världen under det engelska namnet kerosene, ursprungligen ett varumärke.

Se även
 Fischer-Tropsch-processen

Källhänvisningar 

Fossila bränslen
Petroleumprodukter
Raketbränslen
Skruv, Lessebo kommun

Skruv är en tätort i Ljuders socken i Lessebo kommun i Kronobergs län, belägen 10 km sydost om centralorten Lessebo.

Skruvs järnvägsstation på linjen Alvesta-Kalmar var öppen mellan augusti 1878 och juni 1964.

I Skruv ligger Banco Bryggeri AB och Skrufs glasbruk.

Snuset Skruf fick sitt namn efter den forna stavningen av orten där även tillverkningen började.

Idrottsföreningen Skruvs IF har bland annat ett herrlag i fotboll som (2018) spelar i division 6.

Ortsnamnet
Namnet Skruff är belagt 1541. Det har oklar tolkning, men har satts i samband med den medeltida järnhanteringens smältugn.

Befolkningsutveckling

Se även 
Ljuders socken

Referenser 

Orter i Lessebo kommun
Tätorter i Sverige
Keps

En keps är en typ av huvudbonad, en mjuk mössa med skärm. Ursprungslandet anses vara Storbritannien, där den lanserades under 1880-talet. En vanlig typ av keps är basebollkepsen. En annan är den så kallade "gubbkepsen". 

Under bandyns storhetstid var kepsen den självklara huvudbonaden för sportens utövare. Under senare tid har kepsen blivit en vanlig accessoar, inte minst bland yngre män och hipsters. Användning inomhus är kontroversiell eftersom det strider mot den traditionella konventionen att man där tar av sig eventuell huvudbonad.

Etymologi
Ordet keps kommer från engelskans caps (plural av cap). Engelskans cap är dock ett vidare begrepp än svenskans keps; en svensk keps har skärm, vilket en engelsk cap inte nödvändigtvis har. Engelskans cap kommer i sin tur av senlatinets cappa ('hätta', 'kappa').

Se även
Skärmmössa
 Skepparmössa
 Vegamössa
 Studentmössa
 Klapphatt
 Kaskett

Källor

Externa länkar

"Den klassiska brittiska kepsen – Ursprung och modeller på marknaden" Stilguiden 6 juli 2020

Huvudbonader
Mo (jordart)

Mo är enligt äldre svensk terminologi en jordart som har en partikelstorlek på mellan 0,2 och 0,02 mm i diameter och ligger storleksmässigt mellan sand och mjäla. Mo indelas ibland i finmo (0,02-0,06 mm) och grovmo (0,06-0,2 mm). Finmo ingår tillsammans med mjäla i den nyare beteckningen silt, medan grovmo räknas som sand i den nyare kornstorleksskalan från SGI (Statens Geotekniska Institut), där sand och silt ersätter sand, mo och mjäla.

Se även 
Jordart
Kornstorlek

Referenser

Externa länkar 
 

Jordarter
Malm (olika betydelser)

Malm kan syfta på

 Malm, utvinningsbar mineral
 Malm (efternamn), ett svenskt och nordiskt efternamn
 Malm (epok), geologisk epok
 Malm (legering)

Orter
 Malm (stadsdel), från en äldre benämning på grus eller sand.
 Malm, Trøndelag, tidigare centralort i dåvarande Verrans kommun, Trøndelags fylke, Norge
 Malm, Helsingfors stad
 Malms flygplats i Helsingfors
 byn Malm, Sjundeå kommun i Nyland i Finland
 byn Malm, Ingå kommun i Nyland
 byn Malm (Pyttis), i Pyttis kommun i Kymmenedalen

Personer
Se Malm (efternamn)

Böcker
 Malm (bok), en trilogi om järnframställningen i början av 1900-talet av Ernst Didring

Se även 
Malmen
Stora Malms socken, socken i nuvarande Katrineholms kommun
Norrmalm (olika betydelser)
Östermalm
Södermalm (olika betydelser)
Västermalm
Getdjur

Getdjur (Caprinae) är en underfamilj till familjen slidhornsdjur. Den inkluderar till exempel får och getter. I underfamiljen finns omkring 35 arter.

Allmänt 

Jämfört med andra slidhornsdjur är medlemmarna i underfamiljen medelstora till stora och ganska grovt byggda med tjockare extremiteter. De minsta arterna förekommer i släktet goraler med en vikt av cirka 20 kg och myskoxen är den största arten med en vikt upp till 650 kg (i fångenskap). Med undantag av chiru finns horn hos bägge könen. Hos några släkten, till exempel får och getter, är hannarna betydligt större än honorna. Hos vissa arter påträffas däremot nästan ingen könsdimorfism.

Arterna från underfamiljen Caprinae finns huvudsakligen i Eurasien och där främst i bergsområden. I Afrika förekommer bara ett fåtal arter och ännu färre arter lever i Nordamerika. Utbredningsområdets södra gräns ligger i norra Mexiko (Nordamerika), i Etiopien (Afrika) samt på Sumatra (Eurasien). I Nya Zeeland förekommer vilt levande introducerade populationer och domesticerade getdjur saknas bara i Antarktis.

Släkten och arter 
 Släkte Pantholops
 Chiru Pantholops hodgsoni
 Släkte Capricornis (räknas ofta till Naemorhedus)
 Sydlig serov Capricornis sumatraensis
 Capricornis swinhoei
 Japansk serov Capricornis crispus
 Släkte Goraler (Naemorhedus)
 Goral Naemorhedus goral
 Naemorhedus baileyi
 Naemorhedus caudatus
 Släkte Oreamnos
 Snöget (Oreamnos americanus)
 Släkte Gemsar (Rupicapra)
 Gems (Rupicapra rupicapra)
 Pyreneisk gems (Rupicapra pyrenaica)
 Släkte Myotragus †
 Myotragus balearicus †
 Släkte Budorcas
 Takin Budorcas taxicolor
 Släkte Ovibos
 Myskoxe (Ovibos moschatus)
 Släkte Hemitragus
 Himalayatahr Hemitragus jemlahicus
 Arabisk tahr Hemitragus jayakiri
 Nilgiritahr Hemitragus hylocrius
 Släkte Getter (Capra)
 Vildget (även besoarget) (Capra aegagrus)
 Stenbock (även Alpstenbock) (Capra ibex)
 Capra walie
 Västkaukasisk stenbock Capra caucasica
 Östkaukasisk stenbock Capra cylindricornis
 Iberisk stenbock (även spansk stenbock) Capra pyrenaica
 Skruvhornsget Capra falconeri
 Släkte Pseudois
 Blåfår (även nahor) Pseudois nayaur
 Pseudois schaeferi
 Släkte Ammotragus
 Manfår Ammotragus lervia
 Släkte Får (Ovis)
 Ovis orientalis
 Mufflon (även mufflonfår, rödfår) orientalis-gruppen
 Urial (även stäppfår) vignei-gruppen
 Argalifår (Ovis ammon)
 Asiatiskt snöfår (även sibiriskt snöfår) Ovis nivicola
 Amerikanskt snöfår (även vitt stenfår) Ovis dalli
 Tjockhornsfår Ovis canadensis

Referenser 
 D. E. Wilson, D. M. Reeder: Mammal Species of the World. Johns Hopkins University Press, Baltimore 2005.

Noter

Externa länkar 

Slidhornsdjur