kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Svenska Kommunförbundet


Svenska Kommunförbundet var en intresseorganisation och arbetsgivarrepresentant för Sveriges kommuner som leddes politiskt av en på kongress vald person med en partitillhörighet som speglade det politiska styrkeförhållandet i Sveriges riksdag. Den operationella ledningen svarade en utsedd förbundsdirektör för.

Organisationen bildades 1968 genom en sammanslagning av Svenska stadsförbundet, bildat 1908, och Svenska landskommunernas förbund, bildat 1919.

Förbundet samverkade sedan 1 januari 2005 med Landstingsförbundet under namnet Sveriges Kommuner och Landsting. Den 27 mars 2007, vid valkongressen, blev Sveriges Kommuner och Landsting ett nytt förbund fullt ut, och den nya ordföranden Anders Knape (m) och en styrelse valdes. Samtidigt upphörde då Svenska Kommunförbundet och Landstingsförbundet som organisationer. Håkan Sörman från Landstingsförbundet blev den nya organisationens förste förbundsdirektör.

Ordförande 
Ordförande valda vid förbundets kongresser:

Se även 
 Yngve Larssons pris för stads- och kommunhistoriska insatser (instiftat av Kommunförbundets styrelse)

Litteratur

Externa länkar 
Sveriges Kommuner och Regioner

 

Historiska arbetsgivarorganisationer i Sverige
Ej längre existerande svenska kommunala organisationer
Arbetsgivarorganisationer bildade 1968
Arbetsgivarorganisationer upplösta 2007
Sverige under 1900-talet
Primärkommun

Primärkommun är en närmare beskrivning för kommuner av det slag som kallas kommun i dagligt tal. Primärkommun är en term som användas vid åtskillnad mellan primärkommuner och regioner (tidigare landsting) som är sekundärkommunerna i den svenska administrativa uppdelningen. De svenska regionerna motsvaras i Finland av de moderna landskapen.

Typer av kommuner
Radioteater

Radioteater, drama eller radiopjäser i radio eller annat ljudmedium.

Radioteater karakteriseras av att bara kunna använda audiella uttryck som dialog, musik och ljudeffekter.

I Sverige har nästan all radioteater producerats av Sveriges Radios teateravdelning som kallas för Radioteatern. Radioteatern har så länge den existerat lyckats locka landets mest uppburna skådespelare för sin tid, bland andra Jarl Kulle, Inga Tidblad, Mikael Persbrant, Lena Endre.

Några exempel på radiopjäser är: Kalle Stropp och Grodan Boll, Liftarens guide till galaxen, Sagan om ringen, John Gabriel Borkman, Man ser Inte Köpenhamn Idag och Tordyveln flyger i skymningen.

Vid 1930-talets slut hade radioteater blivit mycket populärt i flera delar av världen. 1938 orsakade Orson Welless science fiction-berättelse Världarnas krig panik i USA, då vissa först trodde att jorden verkligen invaderades av varelser från Mars.

Se även 
 Ljudbok
 Lovteatern (Sveriges Radio)
 Musiksaga

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Ludde Juberg

Per Ludvig Ludde Juberg, född 23 april 1884 i Herrestads församling, Östergötland, död 8 maj 1968 i Gustav Vasa församling, Stockholm, var en svensk skådespelare och teaterledare.

Biografi 
Juberg scendebuterade i Emil Norlanders revy Stackars Olsson 1907. Han spelade i folklustspel på Mosebacke, innan han och makan Thyra Juberg övertog Tantolundens friluftsteater 1924. Makarna övertog även Odeonteatern 1938 som de drev till 1953. Han medverkade i elva Knäppupp-revyer, den sista 1962. 

Ludde Jubergs filmdebut skedde 1928 och han kom att medverka i ett 70-tal filmer. 

Juberg är begravd på Norra begravningsplatsen i Stockholm.

Filmografi

Teater

Roller

Referenser

Externa länkar

Svenska skådespelare
Svenska teaterchefer
Personer från Herrestads socken, Östergötland
Födda 1884
Avlidna 1968
Män
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Bella

Bella kan syfta på:

 Bella (namn) – ett kvinnonamn
 Bella boats – finsktillverkade båtar
 Bella Bella – ett album av Sten & Stanley
 Bella ciao – en italiensk kampsång
 Bella Notte – en Disneysång
 Bellas vänner – en förening
 Kådisbellan – en svensk bok och dess filmatisering
 Bella - bland kryddor och kriminella – en deckarserie
 Ciao Bella – en svensk ungdomsfilm
 Bella Center – ett mäss- och kongresscentrumet  i Köpenhamn
 Ulla-Bella – en fiktiv karaktär
 Bella Swan – en fiktiv karaktär från Twilight

Personer
 Bella Achmadulina (1937–2010), en rysk författarinna
 Bella Forsgrén (1992–), en finländsk politiker
 Bella Goldmann (1966–), en svensk TV-journalist och programledare
 Angelica Bella (1966–), en porrskådespelerska 
 La Bella Ingeborg (1890–1970), en svensk cirkusprinsessa
 Ulla-Bella Fridh (1929–1993), en svensk skådespelerska och sångerska

Geografi

Italien 

 Bella, Basilicata, kommun, Basilicata, Provincia di Potenza,
Ålberga

Ålberga är en tätort i Nyköpings kommun i Södermanlands län, cirka 25 km väster om Nyköping.

Ålberga ligger bara tre kilometer från gränsen mellan Södermanlands och Östergötlands län och är en av Svealands sydligaste utposter. Närliggande tät- och småorter är Kvarsebo i Östergötland och Jönåker i Södermanland.

Från 1915 var Ålberga en station längs Nyköpingsbanan, den upphörde senare och stationshuset revs 1982.

Historia
Ålberga bruk var verksamt från mitten av 1600-talet till mitten av 1800-talet.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Ålberga finns en F-3-skola med ungefär 50 elever samt en förskola. Elever från orten i årskurserna 4, 5 och 6 går främst på Jönåkers skola och elever i årskurserna 7, 8 och 9 går främst på Nyköpings högstadium.

Fram till sommaren 2012 hade Ålberga en livsmedelsbutik som var ombud för Apoteket och Systembolaget men den tvingades lägga ner.

Utanför samhället finns fritidsbad med omklädningsrum, bryggor och WC.

Idrott
I Ålberga finns idrottsanläggningen Dambroängen, där föreningen Ålberga GIF huserar. Gymnastik och fotboll finns på programmet, främst för barn. Seniorlag inom fotboll på såväl dam- som herrsidan har inte funnits i seriespel sedan 2013. Vid Dambroängen finns också ett elljusspår för längdskidåkning på 4 kilometer. Ålberga GIF:s främste fotbollsprodukt är Pontus Nordenberg, tidigare allsvensk spelare i Åtvidabergs FF och proffs på Island, men numera åter i Nyköpings BIS.

Föreningens fotbollslag för herrar låg som högst i toppen av gamla division 4, detta var under stora delar av 70-talet.

Se även 
 Kila socken

Noter 

Orter i Nyköpings kommun
Tätorter i Sverige
Åkers styckebruk

Åkers styckebruk är en tätort i Strängnäs kommun. Orten har under medeltiden först vuxit upp kring Åkers kyrka men utvidgades avsevärt då bruksorten anlades.

Historia 
Styckebruket grundades omkring 1580 av Karl IX.  Kanontillverkningen i kanongjuteriet pågick mellan 1588 och 1866. Malmen hämtades från närbelägna Skottvångs gruva och Utö. Bruket har fått ge namn åt hela samhället, som senare även kom att innehålla Åkers krutbruk.

I slutet av 1700-talet förvärvades styckebruket av den från Tyskland invandrande familjen Wahrendorff. Tre generationer med Joachim Daniel Wahrendorff (far), Anders von Wahrendorff (son) och Martin von Wahrendorff (sonson) drev bruket mellan 1772 och 1861. Även om styckebruket vid Åker inte var det största i landet, levererade det stadigt en mängd kanoner både till Sverige och andra länder. År 1840 framställde här Martin von Wahrendorff en av de första kanonerna med fungerande bakladdningsmekanism. 

År 1895 öppnades Norra Södermanlands järnväg som gick mellan Södertälje och Eskilstuna. Från Åkers styckebruk utgick även en bibana till Strängnäs. Järnvägen är nu riven då den ersatts av Svealandsbanan som går via Läggesta (Mariefred). Under den perioden inleddes även en produktion av civila produkter, bland annat Åkersplogen, som tillverkades från 1840 fram till 1940-talet, och (från 1806) valsar för stål- och metallindustrin.

Husen vid Bruksallén 1, Bruksallén 2, Bruksallén 4 och Bruksallén 14 är sedan november 2015 lagskyddade byggnadsminnen. Till den lagskyddade bebyggelsen hör även Täby fäbod, möjligen uppförd på 1570-talet, och det intilliggande Kossvatorpet. Herrgården och dess byggnader har inget lagskydd.

Bruksmiljön i nutid 
I anslutning till Åkers Sweden ligger den välbevarade historiska bruksmiljön med sina talrika byggnader från 1700- och 1800-talen. Anläggningen har de senaste decennierna genomgått en upprustning som belönades 1993 med Europa Nostra-diplomet. Nuvarande ägare är AB Åkers Styckebruk.

Bland byggnaderna märks:
Masugnen från 1795 (innehåller numera bruksarkivet).
Motstugan.
Åkers Herrgård från 1757.
Bruksgården.
Huvudkontoret.
Disponentvillan.
Bruksmuseet (i det gamla sädesmagasinet från 1790-talet.)
Mejeriet.
Kvarnen.
Ridhuset från 1866.
Stallbyggnaderna.
Ladugården.

Befolkningsutveckling

Näringsliv
Både Åkers styckebruk och Åkers krutbruk är fortfarande fungerande industrier i välbevarade bruksmiljöer. Här tillverkas valsar för valsning av grovplåt (till exempel fartygsplåt) samt varm- och kallvalsad tunnplåt (bland annat för bilar). Mer än 85 procent av produktionen går på export. Omsättningen uppgår till 450 miljoner kronor. Åkers Sweden är med 350 anställda största privata arbetsgivaren i Strängnäs kommun.

Galleri

Historiska bilder

Byggnader

Se även 
Åkers Sweden
Åkers styckebruk herrgård
Åkers härad
Åkers landskommun
Åkers socken
Åkers bergslag
Norra Södermanlands järnväg

Källor

Externa länkar 

Strängnäs kommun: Om kommunen: Kommundelar: Åkers styckebruk
Bruksmuseet i Åkers styckebruk
AB Åkers Styckebruk – bl.a. mer om samhället och dess historia

Bruksorter i Sverige
Orter i Strängnäs kommun
Svenska järnbruk
Svenska vapentillverkare
Tätorter i Sverige
Åbytorp

Åbytorp är en tätort i Kumla kommun, belägen 4 km väster om Kumla intill motorvägen E20 och längs länsvägen 534 till Fjugesta.

Historik
Under 1900-talet var Åbytorp varit mest känt för tillverkning av skor, portföljer och plånböcker och hade som mest över 10 verksamma fabriker. Det har även funnits Sparbank, Post, ICA, Konsum liksom fisk- och mjölkbutiker och smedja. 

Väster om Åbytorp låg även vattenkuranstalten Stene brunn,. Den var främst känd för sitt järnrika vatten, och många från Mellansverige kom för att dricka och bada brunn. Här förekom också helgaktiviteter med uppträdanden och tivoli. Stene brunn avvecklades på 1960-talet och området revs i slutet av 1970-talet. 

I början av 1960-talet ökade husbyggandet i privat och kommunal regi och Åbytorp blev i samband med detta en tätort.

Befolkningsutveckling

Samhället 
Samhället består till större delen av villor, men även hyresfastigheter. 

I orten finns skola, dagis och Betania Kyrkan.

Näringsliv 
I orten finns ett antal mindre företag inom grossist och tillverkningsområdet. Handelsträdgårdar och skoindurier.

Idrott 
Åbytorps fotbollsklubb, Stene IF som grundades 1947.
De spelar säsongen 18/19 i Div6.

Sedan några år tillbaka spelar Kumla BK sina matcher på Hagavallen i Åbytorp.
De spelar säsongen 2019 i Div4

Se även 
Kumla socken

Noter 

Orter i Kumla kommun
Tätorter i Sverige
Åby, Växjö kommun

Åby är en tätort i Växjö kommun i Kronobergs län vid Helgasjöns norra del.

Historik
Åby omtalas i skriftliga handlingar första gången 1402 och var redan på 1400-talet frälsegård. Åby herrgård har bland annat tillhört släktena Trolle, Sparre, Gyllenankar, Ulfsparre, Sprengtporten, Dankwardt och Gyllensvärd. Vid vattenfallet i Åbyån hade säteriet kvarnverksamhet och senare sågverk och hyvleri. Under Åby lydde även under 1800-talet ett tegelbruk. Här anlades senare en havregrynsfabrik, vilken dock lades ned i början av 1900-talet då fabrikslokalerna övertogs av Åby Möbelfabrik. Fabriken lades ned 1976.

Befolkningsutveckling

Sevärdheter
Ångaren Thor trafikerar Helgasjön och slussar här upp till övre delen av sjösystemet under sommaren.

Sport
I Åby finns idrottsföreningen Åby/Tjureda IF som bedriver fotboll och bandy.
Föreningens herrlag Åby/Tjureda i bandy gick 2019 upp i Elitserien, vilket har lett till att man har byggt en hall, Eriksson Arena, som stod färdig i november 2019.

Se även
Tjureda socken

Referenser 

Orter i Växjö kommun
Tätorter i Sverige
Ysby

Ysby är en tätort  i Laholms kommun och kyrkbyn i Ysby socken i Hallands län.

Ortnamnet 
Namnet uppträder i formen Øsby år 1393. Det syftar på "östra byn", namngivet västerifrån.

Befolkningsutveckling

Samhället
I byn ligger Ysby kyrka, en skola för klass 1–3 och två förskolor.

Noter

Externa länkar 
Ysbys webbplats

Orter i Laholms kommun
Tätorter i Sverige
Yttermalung

Yttermalung är en småort i Malung-Sälens kommun. Orten förlorade 2010 sin status som tätort på grund av minskande befolkning.

Genom byn strömmar Västerdalälven och i närheten finns naturreservatet Eggarna.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Yttermalung finns Yttermalungs kapell och en skola.

Se även 
Malungs socken
Sillerö

Källor 

Orter i Malung-Sälens kommun
Småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Dalarnas län
Ytternäs och Vreta

För stadsdelen i Mariehamn, se Ytternäs, Mariehamns stad.

Ytternäs och Vreta är en av SCB avgränsad och namnsatt tätort i Uppsala kommun omfattande bebyggelse i Ytternäs och Vreta belägna ungefär en mil sydväst om Uppsala centrum. Ytternäs och Vreta är villaområden vid Ekolns nordvästra strand.

Historia
Ytternäs är ursprungligen en gammal by, omtalad första gången 1436 ('Ytranæs'). 1497–1527 hade Uppsala domkyrka en lantbo i Ytternäs. Hela byn hamnade senare i Gustav Vasas ägo, och denne förlänade byn till Mats Persson (Upplänning), gift med en brorsdotter till kungen.

Området började bebyggas med fritidshus, men har sedan mitten av 1900-talet fått allt större inslag av permanentboende. 2006 började man bygga ett nytt villaområde. Det finns även en förskola där.

Befolkningsutveckling

Se även
Uppsala-Näs socken
Dalby socken

Noter 

Orter i Uppsala kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Ytterån

Ytterån är en ort vid Storsjön i Krokoms kommun i Jämtland. Orten är belägen vid E14. 2015 justerade SCB definitionen för tätorter något, varvid man fann att avstånden mellan de olika husområdena är för stort för att området skall kunna utgöra en gemensam tätort och delarna har för få boende för att i sig kunna utgöra tätorter.

Historia 
Ytteråns historia har präglats av industrin och av brunnsturismen. På 1700-talet fanns en tullkvarn, sågverk och smedja i Ytterån. År 1863 byggdes Ytterå valskvarn och på 1880-talet anlades den stora ångsågen. Industrinverksamheten ledde till att befolkningen ökade på 1870- och 1880-talen. I samband med en sågverksstrejk 1882 fick arbetarrörelsen sin start i Jämtland. År 1885 började Jämtlands äldsta missionsförsamling, Ytterå-Näldens friförsamling, sin verksamhet.

Kurortstiden 
År 1756 upptäckte prosten Tideman de hälsosamma källorna. De var tre till antalet och benämndes Ytterå hälsobrunn. Tideman tog med släkt och vänner dit. Den jämtska sociteten följde snart efter. Vid slutet av 1700-talet fanns här alltså en enklare brunnsanstalt.

Mer allmänt började källorna besökas på 1860-talet, då ett badhus byggdes. När järnvägen kom 1882 tog kurortsturismen verklig fart. Att resa från Stockholm tog då cirka 25 timmar, med nattuppehåll i Bollnäs. 

1886 grundades Ytterå Brunns- och Badanstalt. Här hade man tillgång till bad i olika former, sjukgymnastik, massage och elektricitetsbehandling. Läkare från Stockholm fanns också på plats.

Ytterån hade under denna tid fem hotell och på en holme i Storsjön fanns restaurant, kägelbana och dansbana. Bad- och kurortsverksamheten upphörde mot slutet av 1910-talet. 

Efter brunnsepoken fortsatte småindustrin att utvecklas i Ytterån. Här anlades till exempel en tjärfabrik och en kaggfabrik. Från och med andra hälften av 1900-talet har orten fått minskad betydelse.

Befolkningsutveckling

Sevärdheter
Ytteråns största sevärdhet idag är Mus-Olles museum.

Se även
Näskotts socken

Noter

Källor 
Curt Lofterud: Alsen-Näskott, Sevärt i Krokoms kommun 1.

Externa länkar 
Mus-Olles museum

Orter i Krokoms kommun
Tidigare tätorter i Jämtlands län
Småorter i Sverige
Kurorter i Sverige
Brunnsorter i Sverige
Pukavik

Pukavik är en kommungränsöverskridande tätort, befolkningsmässigt huvudsakligen belägen i Ysane socken  i Sölvesborgs kommun i Blekinge län men även innefattande en del i Mörrums socken i Karlshamns kommun i samma län.

Pukavik ligger vid Pukaviksbukten (Östersjön). Väster om tätorten möts E22:an och Riksväg 15 i en trafikplats.

Befolkningsutveckling

Idrott
I Pukavik finns fotbollsklubben Björkenäs/Pukaviks IF. Säsongen 2011 kvalade sig klubben upp i Division 5 Blekinge. Från hösten 2018 spelar man i division 6B Blekinge Västra.

Se även 
 Ysane socken
 Mörrums socken

Referenser

Noter 

Orter i Sölvesborgs kommun
Orter i Karlshamns kommun
Tätorter i Sverige
Piperskärr

Piperskärr (uttalas med betoning på kärr) är en tätort i Västerviks kommun i Kalmar län.

Piperskärr ligger på Norrlandet, omkring två km norr om Västerviks centrum. Piperskärr avskiljs från tätorten Västervik av några hundra meter obebyggt område, varför det enligt gällande kriterier för avgränsning av tätorter räknas som en egen sådan.

Befolkningsutveckling

Se även
Lofta socken

Noter 

Orter i Västerviks kommun
Tätorter i Sverige
Persön

Persön, tätort i Luleå kommun. Byn är belägen på ömse sidor E4 cirka 19 km norr om Luleå.

Befolkningsutveckling

Samhället 
Persön har en bensinmack och hade en restaurang fram till våren 2022. Det finns också en skola och ett dagis och en hel del företag.

Se även
Nederluleå socken

Källor 

Orter i Luleå kommun
Tätorter i Sverige
Persbo

Persbo, ort i Ludvika kommun, omkring nio kilometer norr om Ludvika, vid riksväg 50. Persbo är en bergsmansby med medeltida anor. Intill Persbo ligger Persbo däljor, som är ett ravinområde, klassat som riksintresse för naturvården. 2015 justerade SCB definitionen för tätorter något, varvid man fann att avstånden mellan de olika husområdena är för stort för att området skall kunna utgöra en gemensam tätort och delarna har för få boende för att i sig kunna utgöra tätorter. Istället avgränsas fyra nya småorter. Den nordligaste av dessa ligger i Gräsberg.

Det finns en krater på Mars: Persbo, som är namngiven efter orten.

Befolkningsutveckling

Se även
Källbottens gruva
Ludvika socken

Noter 

Orter i Ludvika kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Småorter i Sverige
Pauliström

Pauliström är en tätort i Vetlanda kommun i Jönköpings län. 

Pauliström är Karlstorps sockens enda industriort och har en välbevarad gammal bruksmiljö.

Pauliströms bruk
År 1726 anlades Pauliströms bruk. Den 14 juli erhöll majoren och överjägmästaren Wilhelm Mauritz Pauli privilegium av Kungliga Bergskollegium för att anlägga ett järnbruk. Detta fick sitt namn efter grundaren.

Hugo Drangel förvärvade 1927 Pauliström och omvandlade med inköpet av en cellulosavaddmaskin det gamla träsliperiet till ett pappersbruk för mjukpapper, i rätt tid för att möta efterfrågan, då det under andra världskriget blev ont om bomull och förbandsmaterial i Europa. När det också i Sverige blev brist på både textilier och tvättmedel, föddes idén om pappersblöjan, som Pauliström var först i världen att lansera 1944.

År 1956 köpte Hugo Drangels dotter Lil Karhola Wettergren ut Pauliström från familjen och började tillverka pappersblöjor i Sveriges första blöjmaskin, som konstruerats på bruket. Hennes egna barn blev testpanel. I Sverige var inte motståndet så starkt men det skulle ta tio år att erövra världen för pappersblöjor. Inköpscheferna var män, som förklarade att de aldrig skulle tillåta sina hustrur att ”sätta papper på sina barn”. Lil Karhola Wettergren tog 1962 initiativ till Cellvabruken AB, ett gemensamt försäljningsbolag för de familjeägda mjukpappersbruken Pauliström, Långasjönäs och Nyboholm, vilka var och en för sig visat sig vara för små för att konkurrera med Mölnlycke AB. År 1965 såldes Pauliström och Cellvabruken till Mo och Domsjö AB. Metsä-Serla köpte Pauliströms bruk (tillsammans med närbelägna Nyboholms bruk) 1987.

Bruket tillverkar fortfarande mjukpapper, idag med varumärket Lambi under sin nya ägare Metsä Tissue.

Bildgalleri

Befolkningsutveckling

Källor

Noter 

Orter i Vetlanda kommun
Svenska järnbruk
Tätorter i Sverige
Svenska massa- och papperstillverkare
Metsä Group
Madängsholm

Madängsholm är en tätort i Tidaholms kommun. Invånarantalet uppgick år  till .

Befolkningsutveckling

Se även
Velinga socken
Baltaks socken

Noter 

Orter i Tidaholms kommun
Tätorter i Sverige
Malmbäck

Malmbäck är en tätort, belägen i Nässjö kommun 20 km sydväst om centralorten Nässjö, samt kyrkort i Malmbäcks socken. Orten ligger vid järnvägslinjen Halmstad-Nässjö

Historia
Ortnamnet (1292: de Malbæc) innehåller sannolikt ordet "mal", grovt grus eller småsten (vid vatten) och "bäck", väl åsyftande den förbiflytande bäcken. Skrivningar med -m- uppträder först på 1400-talet.

Halmstad-Nässjö Järnvägar, blev i sin helhet blev klar 1882 och orten blev då ett stationssamhälle.

Befolkningsutveckling

Näringsliv
Malmbäck har gamla traditioner inom möbel- och träbranschen. Numera finns viss tillverkning kvar, men en stor del av den förvärvsarbetande befolkningen pendlar till Nässjö, Forserum eller Bodafors.

Noter 

Orter i Nässjö kommun
Tätorter i Sverige
Malmön

Malmön kan syfta på

Malmön, Bohuslän – småort och ö i Sotenäs kommun, felaktigt kallad Bohus-Malmön som endast är postadressen
Malmön, Västmanland – småort i Köpings kommun
Malmön, Örnsköldsvik – ö i Arnäs socken, Örnsköldsviks kommun
Ljung (olika betydelser)

Ljung kan syfta på:

 Ljung – en växt
 Ljunghed – en buskskogsbiotop
 Ljung (efternamn) – ett svenskt efternamn och personer med namnet
 Ljungs socken, Bohuslän – en socken i Bohuslän
 Ljungs landskommun, Bohuslän – en tidigare kommun i dåvarande Göteborgs och Bohus län 1863–1951
 Ljungs församling, Göteborgs stift  – en församling i Göteborgs stift
 Ljungs kyrka, Bohuslän –  en nyare kyrkobyggnad i Ljungskile i Bohuslän
 Ljungs gamla kyrka - en äldre kyrkobyggnad i Ljungskile i Bohuslän
 Ljungs distrikt, Bohuslän – ett distrikt i Uddevalla kommun och Västra Götalands län 2016–
 Ljungs socken, Östergötland – en socken i Östergötland
 Ljungs landskommun, Östergötland – en tidigare kommun i Östergötlands län 1863–1951
 Ljungs församling, Linköpings stift – en tidigare församling i Linköpings stift –2006
 Ljungs kyrka, Östergötland – Linköpings stift
 Ljungs slott – ett slott i Ljungs socken, Östergötland
 Ljungs distrikt, Östergötland – ett distrikt i Linköpings kommun och Östergötlands län 2016–
 Ljung och Annelund  – en tätort i Herrljunga kommun

Se även
 Jung (olika betydelser)
 Jung (efternamn)
 Jungar  – flera betydelser