kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kurrholmens kastell

Kurrholmens kastell eller Kurrholmens fästningstorn utanför Karlskrona är en befästning som uppfördes 1860–1863. Det ligger på de små skären Kurrholmarna. Kurrholmens kastell är ett statligt byggnadsminne sedan 25 januari 1935. Det ingår i Örlogsstaden Karlskrona, som blev upptagen på Unescos världsarvslista 1998.

Kurrholmens kastell uppfördes efter förslag från major Adolf Lindman som var fortfifikationsbefälhavare i Karlskrona 1855–1859. Han menade att man behövde anlägga en inre befästningslinje på sex mindre skär ett par kilometer utanför örlogshamnen i Karlskrona, som komplement till den yttre befästningslinjen vid Kungsholms fort och Drottningskärs kastell. Av de sex befästningstornen blev dock bara två byggda, förutom Kurrholmens kastell även Godnatt.

De två befästningstornen är exempel på kärntorn med tjocka murar av gråsten i vilka kanonkasematter inbyggdes, en befästningstyp som sedan medeltiden förekommit i Sverige och övriga Europa. Men dessa två torn blev redan under byggtiden omoderna. Artilleriets tekniska utveckling, bland annat med räfflade eldrör, gjorde att murverken inte kunde stå emot en beskjutning av de nya, moderna kanonerna. Befästningsplanen för Karlskrona, som omfattade ytterligare fyra liknande torn, fullföljdes därför aldrig. 

Kurrholmens kastell uppfördes efter Godnatt och fick en något enklare utformning. Det har en källarvåning, en batterivåning med plats för tio kanoner och en takvåning. Den runda formen medgav att högst tre pjäser kunde skjuta i samma eldriktning. När tornet stod färdigt 1863 var det redan omodernt och det bestyckades därför endast under en begränsad tid.

Källor 

 Kurrholmens fästningstorn, Lagskydd, Bebyggelseregistret, Riksantikvarieämbetet. Läst 15 juni 2016.

Noter

Befästningar i Sverige
Byggnadsminnen i Blekinge län
Örlogsstaden Karlskrona
Blekinge skärgård
Statliga byggnadsminnen i Sverige
Godnatt

Godnatt är ett befästningstorn som uppfördes cirka 1858–1862 utanför Karlskrona. Det är ett statligt byggnadsminne sedan 25 januari 1935. Godnatt ingår i Örlogsstaden Karlskrona som blev upptagen på Unescos världsarvslista 1998.

Den är uppkallad efter namnet på det lilla skäret vars yta nästan helt upptas av befästningen. Namnet på skäret återfinns på sjökort redan från slutet av 1600-talet.

Godnatt uppfördes efter förslag från major Adolf Lindman som var fortfifikationsbefälhavare i Karlskrona 1855–1859. Han menade att man behövde anlägga en inre befästningslinje på sex mindre skär ett par kilometer utanför örlogshamnen i Karlskrona, som komplement till den yttre befästningslinjen vid Kungsholms fort och Drottningskärs kastell. Av de sex befästningstornen blev dock bara två byggda, förutom Godnatt även Kurrholmens kastell.

De två befästningstornen är exempel på kärntorn med tjocka murar av gråsten i vilka kanonkasematter inbyggdes, en befästningstyp som sedan medeltiden förekommit i Sverige och övriga Europa. Men dessa två torn blev redan under byggtiden omoderna. Artilleriets tekniska utveckling, bland annat med räfflade eldrör, gjorde att murverken inte kunde stå emot en beskjutning av de nya, moderna kanonerna. Befästningsplanen för Karlskrona, som omfattade ytterligare fyra liknande torn, fullföljdes därför aldrig.

Arbetena på Godnatt inleddes 1858, då bland annat prins Oscar (sedermera Oscar II) lade ner den sista bottenstenen på grunden. Godnatt byggdes med en källarvåning, två batterivåningar och en öppen takvåning. Den har en femsidig form, men hörnen är fasade varför tornet framstår som tiosidigt. I tornets inre finns två spiraltrappor och plats för åtta kanoner på var och en av de täckta våningarna. Godnatt var dock bestyckat endast under en mycket begränsad tid. 

År 1879 inrättades en fyr, senare moderniserad till en AGA-fyr för inseglingen till Karlskrona redd i Godnatt. Under en period när fyren sköttes av en fyrvaktare var den övre batterivåningen inredd för bostäder.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Webbkällor 
 Godnatts fästningstorn, Lagskydd, Bebyggelseregistret, Riksantikvarieämbetet. Läst 19 juni 2016.

Externa länkar 

 

Befästningar i Sverige
Byggnadsminnen i Blekinge län
Fyrar i Sverige
Örlogsstaden Karlskrona
Blekinge skärgård
Statliga byggnadsminnen i Sverige
Cao Dai

Cao Ðài (chữ nho: 高台) är en vietnamesisk religion, grundad på 1920-talet med många element från alla de större religionerna. Åtminstone buddhism, hinduism, daoism, konfucianism, kristendom och islam finns representerade. Dessutom finns ett starkt inslag av spiritism och animism. Religionen är således i högsta grad synkretistisk. 

Namnet kommer från en traditionell vietnamesisk gud. Grundaren Ngô Văn Chiêu (1878-1932) var tjänsteman i den franska kolonialförvaltningen. Cao Ðài fick en snabb spridning och på 1950-talet hade man faktiskt byggt upp en egen militärt rustad stat i staten. Det finns idag drygt 4 miljoner anhängare till denna religion.

Helgon
Cao Ðài har ett stort antal helgon. Bland dessa finns förutom Brahma, Vishnu, Shiva, Konfucius, Buddha och Jesus även Jeanne d'Arc, Napoleon I, Victor Hugo, Karl Marx, Louis Pasteur, Sun Yat-sen, Winston Churchill och Che Guevara.

Referenser 

Religiös synkretism
Religion i Vietnam
Hoa Hao

Hòa Hảo (chữ nho: 和好) är en vietnamesisk religion, grundad 1939 av Huỳnh Phú Sổ,  såsom en folklig uttolkning av buddhismen. På samma sätt som Cao Đài hade Hòa Hảo tidigt en egen väpnad gren. Det finns uppemot 2 miljoner anhängare till denna gren av buddhism.

Synliga skillnader mellan Hòa Hảo och andra former av buddhism är avsaknaden av tempel och buddhastatyer (de senare är ersatta av röda dukar). Flest anhängare har Hòa Hảo längs Mekongfloden i södra Vietnam.

Religioner
Buddhism
Religion i Vietnam
Tet

Tết är det vietnamesiska nyåret, vilket är detsamma som det kinesiska. De kan dock inträffa olika dagar, beroende på att ländernas huvudstäder ligger i olika tidszoner. Högtiden är den viktigaste i Vietnam, och transporter är ofta fulla eftersom många åker hem till sina släktingar om de själva bor på annan ort. Det fullständiga namnet är Tết Nguyên Đán, som betyder den första morgonens fest.

Kalender
I Vietnam har man traditionellt använt en lunisolarkalender men numera gäller den gregorianska kalendern. Högtider och andra märkesdagar följer dock ännu lunisolarkalendern.

Tết kan delas in i tre perioder, som kallas Tất Niên (Innan nyårsafton), Giao Thừa (Nyårsafton), Tân Niên (nyår), som representerar förberedelser inför Tết, själva Tết, och dagarna efter Tết.

Evenemang
De flesta vietnameser återvänder vanligtvis till sina familjer under Tết. Vissa återvänder till gudstjänst vid familjens altare eller besöka gravar av sina förfäder i sin hemstad. Tết är en nationell helgdag bland alla vietnameser, men varje region och religion har sina egna seder. Den är en stor begivenhet även bland utvandrade vietnameser, inklusive i Australien.

Relaterade begrepp
Tet som ord blev känt för västvärlden i samband med det nordvietnamesiska anfallet just under Tet år 1968 — den så kallade Tet-offensiven. Tet heter också ett av barnen, som säger att han blivit döpt efter "nån offensiv nere i Vietnam", i Lukas Moodyssons film Tillsammans.

Referenser

Högtider
Kultur i Vietnam
Nyår
Munsön

Munsön är en halvö, tidigare ö, i Mälaren mellan Långtarmen i öster och Hovgårdsfjärden i väster. Den ligger i Munsö socken i  Ekerö kommun. Huvudorten på ön är Munsö.

Beskrivning

Munsön, Kärsön och Ekerön är tre öar som genom landhöjningen växt samman till en ö. Vid Kersösund kunde man så sent som på 1920-talet ro mellan Kärsön och Munsön. Landhöjningen i trakten kring Mälaren är cirka 5-6 meter på tusen år. Mitt på Munsön, strax öster om tätorten Söderby ligger den numera nästan igenväxta insjön Snorran med rikt fågelliv.

Längs den östra stranden sträcker sig Uppsalaåsen, där stora mängder grus brutits, framför allt vid Husby och Löten. Här ligger grustäkten Löten där Jehander hämtar grus sedan 1919. Det är det största i sitt slag i Stockholms län, med ett uttag av cirka 500 000 ton grus årligen. En del av täkten är vattenfylld. Den nordligaste kallas numera Laxsjön och är en bad- och fiskesjö. Nära Husby finns Blå lagunen, ytterligare en badsjö. Längst i norr ligger ön Malmhuvud där man kan studera äldre, numera nedlagda grustag.

På Munsön fanns tidigare en stor gård (nuvarande Bona gård) som tillhörde ärkebiskopsbordet redan 1185, då den första gången omnämns (Munseo) i historiska källor. Den kallades "huvudgård" och under den lydde en mängd andra gårdar och torp i Munsö, Färentuna, Bro, Låssa, Adelsö och Taxinge socknar.

Fram till och med 1950-talet odlades mycket frukt och andra trädgårdsprodukter på Munsön. I dag präglas jordbruket av några få större gårdar med spannmålsodling. Hästhållning har också blivit en viktig näringsgren. Bland de viktigare gårdarna kan nämnas Österås gård, Sättra, Bona-Wäsby, Eknäs gård och Norrby gård.

Från färjeläget Sjöängen på Munsö går Adelsöleden med linfärjan Tora till Lilla Stenby på Adelsön. Längs med östra sidan av Munsön sträcker sig den norra delen av den 35 kilometer långa vandringsleden Ekerö-Munsöleden.

Naturreservat på Munsön
Bonaviks naturreservat
Husby naturreservat
Väsby hage naturreservat

Bilder

Se även
Munsö socken
Munsö kyrka
Munsöätten
Björnshögen
Bona gård
Österås gård (Husby)
Ekerö-Munsöleden

Externa länkar

Öar i Mälaren
Öar i Ekerö kommun
Rundkyrka

En rundkyrka är en tornliknande kyrkobyggnad, som karaktäriseras av att långhuset är runt och följaktligen benämns rundhus. Därtill anslöts ofta ett halvrunt, absidliknande kor. Byggnaderna hade ofta två eller tre våningar. Man ansåg tidigare att dessa kyrkor var så kallade försvarskyrkor. Det är lättare att försvara en rund byggnad då man får bättre överblick över omgivningen och det blir svårare att gömma sig i skrymslen och vrår omkring byggnaden. Idag menar man att byggnadssättet även kan vara föranlett av att man använde kyrkan som magasin eller bostad. Rundkyrkornas förebild kan ha varit Den heliga gravens kyrka i Jerusalem, som är en centralkyrka.

Medeltida rundkyrkor

Sverige
I Sverige finns åtta bevarade medeltida rundkyrkor:

Bromma kyrka, Uppland 
Hagby kyrka, Småland
Munsö kyrka, Uppland
Skörstorps kyrka, Västergötland
Solna kyrka, Uppland
Valleberga kyrka, Skåne
Voxtorps kyrka, Småland
Vårdsbergs kyrka, Östergötland

Det har funnits fler, nu försvunna och rivna rundkyrkor i Dimbo och Agnestads kyrka i Falköpings östra socken i Västergötland, i Klosterstad och Tjärstad i Östergötland samt i Helsingborg i Skåne.

Efter medeltiden har centralkyrkor byggts, som påminner om rundkyrkor: Trefaldighetskyrkan i Karlskrona och Skeppsholmskyrkan i Stockholm, Katarina kyrka i Stockholm med flera. Det finns också moderna rundkyrkor (som har en rund form) i Skövde, Sankt Lukas kyrka, samt i Växjö, Mariakyrkan. Men de räknas inte till de medeltida försvarsrundkyrkorna av naturliga skäl.

Danmark

I Danmark finns sju bevarade rundkyrkor, varav fyra på Bornholm:
Ny Kirke,
Nylars Kirke,
Sankt Ols Kirke och
Østerlars Kirke.
De övriga tre är: 
Thorsager Kirke, Jylland,
Horne Kirke på Fyn (inbyggd i kyrkan) och
Bjernede Kirke på Själland.

En modernare rundkyrka är Østervangkirken i Glostrup på Själland, men då den uppfördes 1967-1970 skiljer den sig väsentligt från de övriga.

England
I England finns fyra medeltida rundkyrkor:

Church of the Holy Sepulchre, Cambridge
Temple Church, London
Little Maplestead Church, Little Maplestead, Essex
Church of the Holy Sepulchre, Northampton

Ungern

I Ungern finns fyra medeltida rundkyrkor:
 Rundkyrkan i Kallósd, Kallósd
 Romersk-katolska kyrkan i Kiszombor, Kiszombor
 Sankt Jakobs kyrka, Ják
 Öskü rundkyrka, Öskü

Se även 
 Centralkyrka
 Långhuskyrka 
 Basilika

Referenser

Rundkyrkor i Sverige.

Vidare läsning

 - D-uppsats i medeltidsarkeologi. Lund.

Kyrkoarkitektur
Kyrklig interiör
Rotundor
Hövitsman

Hövitsman var under senmedeltiden och 1500-talet den vanligaste titeln på en militär befälhavare. Sedan har begreppet diversifierats och använts som beteckning även på andra personer, i någon form av tillsynsbefattning eller befattning som administrativ eller förvaltande chef. Till exempel har titeln använts för administrativa/förvaltande chefer över slott som Kalmar slott eller annars för befälhavare på kronans befästa borgar. Namnet kommer troligen från huvudman (jämför tyska Hauptmann). Gustav Vasa kallade sig hövitsman över riket i betydelsen riksföreståndare innan han blev vald till kung. 

Krigshövitsmän används som beteckning på generaler eller befälhavare, eller skeppshövitsmän som beteckning på amiraler. Orden kan även användas som synonym till huvudman för en ätt.

I de flesta äldre bibelöversättningar används hövitsman synonymt med romerska officerare i kommendantposition.

Rikshövitsmän
Mats Kettilmundsson, rikshövitsman 1318–1319
Krister Nilsson (Vasa), rikshövitsman 1436
Sten Sture den äldre

Källor

Svenska titlar
Herigar

Herigar, även Hergeir och Heridag, död cirka 851, var en hövitsman i Birka, Sveariket. Han är omnämnd i det historiska dokumentet Vita Ansgarii som medlem av den kristna församlingen i Birka, ledd av biskop Ansgar, och brukar anges som den förste dokumenterat kristne svensken sedan tiden för Ansgars första besök i Sveariket 829.

Biografi 
Herigar var kung Björns rådgivare. 

Han sägs ha kristnats vid Ansgars första besök till Sverige 829 och sedan hållit stadigt fast vid densamma. Rimbert berättar att Herigar lät bygga den första kyrkan i Sverige på sin fars gård då biskop Gautbert hade kommit till Birka. 

Kring 845 uppstod en hednisk reaktion. Missionen attackerades och plundrades, prästen Nithard mördades och Gautbert med sitt följe fördrevs ur landet. Herigar fick utstå spe för sin tro, till exempel då han fick ont i ett ben och inte kunde gå, men han låt sina tjänare bära honom till sin kyrka, där han bad och blev frisk. Rimbert berättar också om ett mirakel på ett ting där det regnade på alla andra, men inte på Herigar. 

Det tredje exemplet som Rimbert ger av hur Herigar hjälptes av sin gud handlar om ett anfall på staden. Anfallet leddes av en Anund, en före detta kung som var i exil i Danmark. Anund kom oväntat tillbaka med elva egna skepp och tjugoen danska fartyg, som han hade lovat skulle få plundra staden. Kungen (en ny kung) var inte i närheten. Anund krävde hundra pund silver, som köpmännen betalade. Men danskarna var missnöjda och tänkte ändå plundra staden. Köpmännen bad villrådiga till sina gudar, men Herigar rådde dem att be till Kristus. Slutet blev att Anund lät danskarne plundra på andra sidan Östersjön, att han betalade tillbaka gälden och försonades med sitt folk.

Efter en vakans på nästan sju år kom prästen Ardgar till Birka. Herigar dog efter att han hade mottagit nattvarden av honom, omkring år 851.

År 852 begav sig Ansgar på sin andra missionsresa till Sverige och Birka. Den här gången mottogs han med misstro. Han mutar emellertid kungen med gåvor och på så sätt får han dennes tillåtelse att bygga en kyrka som uppförs på Hergeirs gård.

Källor
 Vita Ansgarii, engelsk översättning från Medieval sourcebook

Vidare läsning 
 

Avlidna 851
Män
Födda okänt år
Personer i Sverige under 800-talet
Birkabor
Harald Klak

Harald Klak, död efter 828, var en dansk småkung på Jylland i olika perioder mellan 812 och 827. Harald Klak var son till Halvdan, som år 807 hade anförtrott sig Karl den store. Enligt legenden ska han också ha bott i trakterna kring den skånska byn Klagstorp som lär vara uppkallad efter honom. 

Harald och hans bröder blev kung efter tronstrider som följde på mordet på Godfred år 810, men han fördrevs år 813 av Godfreds söner. Året därpå anförtrodde han sig till Ludvig den fromme. År 815 lät Ludvig saxare och obodriter genomföra en invasion i Danmark, men Godfreds söner lyckades undvika en direkt konfrontation, och Harald fick vänta i exil i Sachsen. År 819 gjordes ett nytt försök, och nu blev Harald accepterad som medhärskare av två av Godfreds söner, medan två andra flydde landet. Tre år senare reste Ebo av Reims upp till Danmark för att missionera. 

Harald döptes 826 i Mainz, Rheinland-Pfalz, Tyskland. "Sommaren 826 kommer en dansk kung som heter Harald Klak seglande uppför Rehn med sin familj. Kejsaren Ludvig den fromme har övertalat honom att låta döpa sig och står själv fadder vid dopet, som äger rum i Mainz under högtidliga former." Kejsarinnan Judith var gudmor åt Haralds fru, och kronprins Lothar I var fadder åt Haralds son Godfred. Harald återvände till Danmark med Ansgar i sitt följe, men fördrevs året därpå igen av Godfreds söner. Han slog sig ned i Rüstringen, ett grevskap mellan Weser och Ems, som han hade fått i lån av kejsaren. Efter 829 blir det tyst om Harald.

Enligt en uppgift dog Harald omkring 840. Efter 840 förekommer en Harald (död innan 850) i källorna som är bror till Rorik. Vissa forskare har identifierat honom med Harald Klak, men antagligen är dessa två bröder hans brorsöner. Det är möjligt att Harald Klak var den Harald som frankiska stormän i Ludvig den tyskes rike lät döda år 852, på grund av misstänkt samröre med danskarna.

Referenser

Noter 

Danmarks regenter
Personer i Danmark under 800-talet
Födda okänt år
Avlidna okänt år
Män
Tyra Danebot

Tyra Danebot (danska Thyra Dannebod eller Thyra Danebod), död före 958, var drottning av Danmark och gift med Gorm den gamle. Hon finns omnämnd på båda Jellingestenarna. Den mindre Jellingestenen är rest till hennes minne av kung Gorm. Texten lyder i svensk översättning: "Konung Gorm gjorde dessa kummel efter Tyra, sin hustru, Danmarks bot." Hon prisas i sagorna mycket för sin klokhet och andra utmärkta egenskaper, varför hon fick tillnamnet Danebod, det vill säga "danskarnas prydnad". 

Tyra nämns inte av Adam av Bremen. Det dröjer till slutet av 1100-talet innan hon dyker hon upp hos historikerna. Först hos Sven Aggesen i hans historieverk Brevis Historia Regum Dacie cirka 1185 och ungefär 15 år senare hos Saxo Grammaticus i hans verk Gesta Danorum. Tyra och Gorm nämns också av Snorre Sturlasson ungefär vid samma tid.

Enligt Snorre Sturlasson var Tyra dotter till Harald Klak och enligt Saxo Grammaticus var hon dotter till Æthelred av England, vilken senare historiker försökt identifiera med bland andra Æthelred av Wessex. Båda fäderna är osannolika. Harald Klak levde alldeles för tidigt för att komma ifråga och någon riktigt lämplig Æthelred vid aktuell tid har inte återfunnits.

Enligt både Sven Aggesen och Saxo ska Tyra ha grundat Danevirke, men arkeologiska undersökningar visar att Danevirke är betydligt äldre. Om hon bidragit i någon av de utbyggnader som skett under 900-talet är ovisst.

Barn 
 Harald Blåtand
 Gunhild Gormsdotter
 Knut Gormsson, Knut Dana-Ast

Att Harald var son till Tyra och Gorm framgår av den stora Jellingestenen och bekräftas av historiker och norsk-isländska sagor. De två andra barnen nämns i de senare källorna.

Källor

Externa länkar

 Dansk Kvindebiografisk Leksikon

Personer i Danmark under 900-talet
Danmarks drottningar
Kvinnor
Födda okänt år
Avlidna 900-talet
Gorm den gamle

Gorm den gamle (även Vurm), av Snorre Sturlasson kallad Gorm Hardeknutsson, var kung av Danmark under första hälften av 900-talet och  far till Harald Blåtand. Eventuellt död 958; ett årtal som erhållits genom en dendrodatering av bevarat trä hämtat från den norra gravhögen i Jelling, den ort där han också lät resa en runsten, den så kallade lilla Jellingestenen. Enligt denna var han gift med Tyra Danebot. 

Inskriften på lilla Jellingestenen är, translittererad:

”Kurm kunukr karthi kubl thussi aft Thurui kun sina Tanmarkar bot”
På nusvenska blir detta:
”Konung Gorm gjorde dessa kummel efter Tyra, sin hustru, Danmarks bot”

Barn
Harald Blåtand
Knut Gormsson (Knud Dana-Ast)
Gunhild Gormsdotter

Dessutom har ibland en på en runsten i Hällestad omnämnd Toke Gormsson gissats vara son till Gorm den gamle.

Se även
 Jellingestenen
 Gravhögarna, runstenarna och kyrkan i Jelling

Källor 
 kunganamnen i Gormsläkten

Externa länkar 

Danmarks regenter
Födda 800-talet
Avlidna 958
Män
Personer i Danmark under 900-talet
Hardeknut

Knut III Hardeknut, född 1018, död 8 juni 1042, kung av Danmark. 

Knut III Hardeknut var son till Knut den store och Emma av Normandie, under faderns sista år lydkonung i Danmark. Vid faderns död 1035 blev han Danmarks kung. Hans halvbror Harald Harfot gjorde sig till herre i England, vilket egentligen var avsett för Hardeknut. 

Då den andre halvbrodern Sven 1036 fördrevs från Norge av Magnus den gode försökte Hardeknut erövra Norge för sin egen räkning. Men då båda konungarna med sina trupper möttes vid Göta älv, mäklade de istället fred med varandra och kom överens om att den som levde längst skulle bli den andres efterträdare. 

1039 drog Hardeknut med en flotta till Flandern där han hämtade sin moder, och därifrån mot England. Då han anlände dit, i juni 1040, var Harald Harfot redan död, varvid Hardeknut nu togs till konung av England. Han kastade broderns lik i Themsen och uppvisade ett allmänt våldsamt manér. 

1041 tillkallade han sin halvbror Edvard (från moderns första gifte) från Normandie och gjorde honom till sin medregent.

Galleri

Källor 

 

Danmarks regenter
Personer i Danmark under 1000-talet
Födda 1018
Avlidna 1042
Män
Ulf Torgilsson

Ulf var jarl av Skåne och senare jarl av Danmark, mördad på uppdrag av Knut den store 31 december 1026 i Roskilde. Ulf var gift med Knut den stores syster Estrid Svensdotter av Danmark. Ulf var också far till Sven Estridsson som senare blev kung av Danmark.

Ulf Jarl kom från en framstående släkt och han var troligen en son till Torgils Sprakalägg..

Biografi
Ulf deltog i Knut den stores expedition till England och cirka 1015 gifte han sig med Knuts syster Estrid. 

Han utsågs till Jarl av Danmark och han styrde landet när Knut var borta. Han var också fosterfar till Knuts son Hardeknut.

När den svenske kungen Anund Jakob och den norske kungen Olof den helige drog fördel av Knuts frånvaro och attackerade Danmark så lyckades Ulf övertyga de danska fria männen att välja Hardeknut till kung, eftersom de var missnöjda med Knuts frånvaro. Detta gjorde Ulf till egentlig härskare över Danmark, eftersom han var Hardeknuts förmyndare.

När Knut, 1026 fick höra vad som hänt, återvände han till Danmark och lyckades med Ulfs hjälp att driva ut svenskarna och norrmännen vid slaget vid Helgeå, något som dock inte gjorde att Knut förlät Ulf för hans svek.  Vid en bankett i Roskilde spelade de två svågrarna schack och började då bråka. Dagen efter, juldagen 1026, beordrade Knut en av sina män att döda Ulf.

Barn
Ulf var far till Sven Estridsson och sålunda förfader till det kungahus som kom att styra Danmark mellan 1047 och 1412.

Referenser

Noter

Källor

Personer i Danmark under 1000-talet
Födda 900-talet
Mord i Danmark
Avlidna 1026
Jarlar
Män
Ugglan