Berta Hansson

Berta Elisabet Hansson, född 23 juni 1910 i Hammerdal, Jämtland, död 3 september 1994 i Stockholm, var en svensk konstnär.

Biografi

Uppväxt och utbildning
Berta Hansson växte upp på en bondgård i jämtländska Hammerdal som dotter till hemmansägaren Daniel Hansson och dennes hustru Brita, född Eliasson. Efter moderns och systerns död kom Berta Hansson att studera 1927–1928 på Sigtuna folkhögskola, varefter hon utbildade sig till lärare på Umeå folkskoleseminarium.

Efter examen 1934 började hon året därpå arbeta som folkskollärare i Fredrika i Lappland. Hon hade redan i barndomen utvecklat intresse för att teckna och haft önskemål om att bli teckningslärare. I Fredrika, där hon i huvudsak bodde fram till 1945, tecknade och akvarellmålade hon skolbarnen och landskap.

I samband med ett lärarvikariat i Linköping 1938 studerade hon för Leoo Verde och började måla i olja. Hon utbildade sig vidare för målaren Brita Nordencreutz, och under ett halvår 1940 på Otte Skölds målarskola i Stockholm.

Konstnärskap 
Vid ett besök i Fredrika 1941 kom Elsa Björkman-Goldschmidt i kontakt med Berta Hanssons verk, vilket ledde till en soloutställning 1943 på Färg och Form i Stockholm. Ett par år senare slutade Berta Hansson sin anställning som lärare och flyttade till faderns gård i Hammerdal för att bli konstnär på heltid. År 1947 flyttade hon till Stockholm, där hon sedan bodde och arbetade livet ut. Samtidigt behöll hon Hammerdal som sommarboende, från 1961 i en stor ateljé i byns tidigare godtemplarehus Ede Skans.

Under tiden i Fredrika var skolbarnen hennes främsta motiv. Efter andra världskriget öppnades möjligheter till utlandsresor, och Berta Hansson gjorde resor till Frankrike, Italien och Egypten. Bland annat inspirerades hon i Bretagne av kalvarieskulptur till bilder med bibliska motiv. Hon vistades också ett och ett halvt år i södra Afrika 1953–1954, där hon framför allt bodde på Svenska Kyrkans missionsstationer. Intryck därifrån redovisades senare i hennes första offentliga verk, gobelängen Tropik 1957 för Länsstyrelsen i Östersund. Berta Hansson kom också att engagera sig tillsammans med den då i Sydafrika bosatte svenske biskopen Helge Fosseus i grundandet av den konstutbildning i Rorke's Drift i KwaZulu-Natal i Sydafrika, vilken senare också kom att leda till uppkomsten av en rik och motivmässigt lokalt förankrad textil produktion också i Lesotho och Botswana.

Berta Hansson utförde, vid sidan av måleri och teckning, ett antal stora textila verk för offentliga lokaler, ofta med religiösa motiv. Dels utförde hon själv stora applikationer, dels gjorde hon underlag för gobelänger som sedan vävdes genom bland andra Handarbetets Vänner och Gunn Leander-Bjurström.

Berta Hansson hade ett tätt umgänge med ett flertal andra kvinnliga ensamstående konstnärer i Stockholm, varav flera tillhörde en äldre generation. Några av dem var Maj Bring, Vera Nilsson, Siri Derkert och Ninnan Santesson. Hon umgicks också med Sara Lidman som under en period hade ett sommartorp i Hammerdal.

Efter uppmuntran av Bror Marklund utvecklade hon också under 1970-talet skulptur, framför allt barnporträtt i terrakotta och brons.

Under 1980-talet försämrades efter hand hennes syn. Hon fick överge akvarellmålning, men fortsatte med teckning, oljemålning och grafiska bilder huvudsakligen baserade på äldre motiv. Hansson finns representerad vid Nationalmuseum i Stockholm, Moderna museet och Örebro läns museum.

Eftermäle
År 2009 kom boken Berta Hansson av Gunilla Carlstedt och Christian Åkerlund.

År 2012 satte Västerbottensteatern upp pjäsen Anna och Berta, en "konstmusikal" av dramatikern och regissören Agneta Elers-Jarleman och kompositören Gunnar Edander om Berta Hansson och Anna Nordlander. Pjäsen gick i Skellefteå, men turnerade också, bland annat till Stockholm och Hanssons Hammerdal. Sveriges radios Kulturnytt beskrev pjäsen som att den "kan bli en ny klassiker", och tidningen Norran den som "en vacker skildring om att ha en längtan".

År 2017 utgavs barnboken Fågeln i mig flyger vart den vill av Sara Lundberg, som är en saga byggd på Hanssons liv.

År 2021 gav Gunilla Carlstedt och Christian Åkerlund ut en andra bok om Berta Hansson. Denna gång med undertiteln Möten i hembygden. Boken fokuserar på hennes jämtländska liv och konst, och innehåller berättelser om några av de människor hon avbildat.

Offentliga verk (urval)
Tropik (1957), gobeläng på Länsstyrelsen i Östersund
 Vintergatan (1959), glasfönster i Haverö kapell
 Korsfästelsen (1950-tal), gobeläng i Hjortkvarns kyrka
Livets träd (1960-66), gobeläng i Hammerdals kyrka
Livets träd (1963), gobeläng i Humanisthuset, Umeå universitet
Trädet (1965), applikation i Radiohuset i Stockholm
Uhuru (1968), applikation i Handelshögskolan i Stockholm
Uhuru (1972), applikation i Karolinska Universitetssjukhuset Huddinge
Blomma till Afrika (1970-tal),  Postterminalen Tomteboda i Solna kommun
Skapelsen (1977), glasfönster i Vännäs församlingshem
Skapelsen (1977), gobeläng i vigselrummet i Skellefteå stadshus

Bibliografi
Berta Hansson: Mina ungar - dagbok från en byskola, LT:s förlag 1979, 
Carl-Göran Ekerwald och Berta Hansson: Jämtarnas land, Liber förlag 1980, 
Carl-Göran Ekerwald och Berta Hansson: Öarna i Storsjön (tre delar: Andersön, Norderön/Verkön/Åsön respektive Frösön), Jemtbokens förlag 1983, 1985 och 1986  ISBN
Berta Hansson: Barn, Henki Tisen Förlag 1981, 
Berta Hansson: Kamratporträtt, Bildförlaget Öppna ögon 1984, 
Berta Hansson och Brita och Krister Stendahl:  Att se och betrakta, Verbum förlag 1988, 
Berta Hansson: Paula Modersohn-Becker, i Torsten Bergmark (redaktör): Ögonblick av närvaro. En konstnärernas konsthistoria, Gidlunds förlag 1989, 
Berta Hansson: Victoria Nygren – en norrländsk naivist, i Torsten Bergmark (redaktör): Ögonblick av närvaro. En konstnärernas konsthistoria, Gidlunds förlag 1989, 
Berta Hansson: Möten i hembygden. Gunilla Carlstedt och Christian Åkerlund (redaktörer). Carlstedt & Åkerlund, 2021,

Källor
 
Berta Hansson i konstlexikonet Amanda

Noter

Vidare läsning

Externa länkar
 
 
 Berta Hansson på Jämtlandskvinnor Wikia
 "Berta Hansson – lärarinna och konstnärinna i Lappmarken" i Tidningen Kulturen 31 januari 2015

Svenska målare under 1900-talet
Personer från Hammerdals socken
Kvinnor
Födda 1910
Avlidna 1994

Representerade vid Nationalmuseum