kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Skritt

Skritt kallas hästens långsammaste gångart, varunder alltid någon fot befinner sig på marken. Under skritt upplyftes ena framfoten och strax därpå motsatta sidans bakfot, varefter den andra framfoten flyttas, följd av den motsatta bakfoten. Framfoten tar mark före den snett motsatta (diagonala) bakfoten. Hästen stöder ömsom på samma sidas ben, ömsom på de diagonala benen. 

Man skiljer mellan, samlad skritt som rids i långsammare tempo och med större samling som medel vid ryttarens och hästens utbildning, samt ökad skritt och fri skritt som rids i hastigare tempo och med friare hållning än samlad skritt och som används som medel för att upparbeta hästens skrittrörelse. Det finns också fri skritt, skritt på helt långa tyglar. fri skritt används i början och slutet av ett ridpass (kallas för att "skritta fram" och "skritta av" hästen) för uppvärmning och nervarvning. I dressyrprogram ingår ofta fri skritt för att visa hästens skritt, att den är avslappnad och att den lätt kan komma tillbaka till samling igen.

I så kallad spansk skritt lyfter hästen frambenen högt upp och sträcker dem rakt fram, innan de åter sätts i marken. Rörelsen anses inte tillhöra skolridning, utan kan egentligen betraktas som cirkuskonst; den används emellertid som förövning till så kallad spansk trav. Ordet betecknar inte någon rörelse, som har med spansk ridkonst att göra, utan är troligen en förvrängning av italienska spasseggio, spatsergång.

Källor

Gångarter

en:Horse gait#Walk
Versionshantering

Versionshantering innebär att tidigare versioner av dokument, källkodsfiler, program eller webbsidor kan återskapas, och ändringar gjorda i dessa tidigare versioner kan spåras.

Möjlighet till parallell utveckling, exempelvis rättning av äldre versioner parallellt med vidareutveckling av nya, är också väsentlig. Detta är i synnerhet användbart när många personer arbetar med samma sak. Vanligen används ett speciellt program, exempelvis CVS, men moderna utvecklingsverktyg har ofta inbyggt stöd för versionshantering.

Begrepp inom versionshantering 

 Revisions (sv. revideringar) är ett begrepp för sparade förändringar.
 Branches (sv. grenar) eller grenar används i utveckling där flera arbetar med att förbättra samma projekt. Detta innebär att huvudprojektet delas så att varje användare kan modifiera det i sin branch. En Branch innehåller en modifierad kopia av projektet som man kan jämka tillbaks till systemets huvudspår.
 Merge (sv. sammanslagning)Är den punkt på baslinjen där uppdateringar gjorda i en branch sparas i huvudprojektet.
 Trunk (sv. trädstam) är ett begrepp för projektets huvudspår som i huvudsak förekommer i Subversion. Master är i stället vanligt i Git.
 Tags (sv. etiketter) är versionshanteringsprogrammens sätt att strukturera förändringarna gjorda i projektet. Inga förändringar görs i en tag, istället ska en branch bildas utifrån en tag.

Lista över versionshanteringssystem 
 Aegis
 ArX
 Accurev
 Apache Subversion ("SVN")
 Bazaar
 Bazaar-NG
 BitKeeper
 ClearCase
 Codeville
 CMS (del av DecSET)
 CVS
 Darcs
 DCVS
 FastCST
 GNU arch
 Git
 Meta-CVS
 Mercurial
 Monotone
 OpenCM
 OpenCVS
 Perforce
 RCS
 Source Code Control System ("SCCS")
 Stellation
 Superversion
 SVK
 Team Foundation Server ("TFS")
 Vesta
 Visual SourceSafe

Se även
 Innehållshanteringssystem

Referenser
Edmund Järnsida

Edmund Järnsida (), född omkring 989, död den 30 november 1016, var kung av England under en del av 1016. Han var son till Ethelred och Aelfgifu.

Edmund utropades den 23 april 1016 efter faderns död av Londons borgare till kung, medan rikets förnämsta män samtidigt i Southampton hyllade Knut den store. Edmund blev erkänd som kung även i Wessex och upptog till en början med framgång striden om kronan med Knut, vilken han besegrade vid Pen i Somerset och tvingade att upphäva Londons belägring. 
Till sist blev han dock fullständigt besegrad vid Assandun (antingen Ashdown eller Ashington i Essex) 18 oktober 1016, ingick därefter förlikning med sin besegrare och fick som kungarike behålla landet söder om Themsen jämte East Anglia och Essex, varvid troligen även bestämdes, att den överlevande skulle erhålla hela riket. Edmund dog redan 30 november samma år. "Järnsida" kallades han för sitt mod och sin stora kroppsstyrka.

Han gifte sig 1015 med  Ealdgyth (Edith) av East Anglia (född ca 986), dotter till Mocar och Edgitha.

Barn:
 Edvard Landsflyktingen "Aetheling" (1016–1057), född i Wessex, avliden i London, gift med Agatha av Ungern omkring 1035.
 Edmund Ætheling (född cirka 1015–1017, troligen död 1046), gift med en prinsessa av Ungern (Hedwig?)

Anfäder

Källor
 
 Patrick W Montague-Smith: The Royal Line of Succession (Chandler Ford, Hants 1986), sidan 6.

Englands regenter
Födda 989
Avlidna 1016
Män
Ugglan
Brandbilen som försvann (film)

Brandbilen som försvann är en svensk/tysk film från 1993, regisserad av Hajo Gies.

Handling
Gunvald Larsson, som blivit förflyttad till Rikskriminalen, bevakar tillfälligt ett hus när det plötsligt exploderar. Han räddar flera av personerna inuti huset och blir därefter sjukskriven. Men när chefen Hammar försöker lägga ner utredningen förhör Larsson de personer, som var i huset på egen hand, och upptäcker att en obetydlig droghandlare blivit mördad, något som hans chef Martin Beck kan bekräfta. Spåren leder till en tysk konstnär, som bor i Danmark, dit Beck åker. Där upptäcker han att deras misstänkte redan var död när explosionen ägde rum.

Om filmen 
Filmen är en av flera svensk/tyska samproduktioner om Martin Beck med samma skådespelare. Övriga filmer är Roseanna (1993), Polis polis potatismos, Mannen på balkongen, Polismördaren, Stockholm Marathon.

Rollista i urval
Gösta Ekman – Martin Beck
Kjell Bergqvist – Lennart Kollberg
Rolf Lassgård – Gunvald Larsson
Niklas Hjulström – Benny Skacke
Bernt Ström – Einar Rönn
Torgny Anderberg – Evald Hammar
Per-Gunnar Hylén – Karl Kristiansson
Birger Österberg – Kurt Kvant
Agneta Ekmanner – Greta Hjelm
Ing-Marie Carlsson – Gun Kollberg
Tova Magnusson-Norling – Putte Beck
Gunvor Pontén – fru Olofsson
Ulla Akselson – Stoiweilers granne
Anita Ekström – Inga Beck, Martins hustru
Holger Kunkel – Stoiweiler
Rolf Jenner – Max Karlsson
Maria Heiskanen – Carla Berggren
Lena Lindblom - Avdelninssköterska
Lena Thorsén - Monica
Ron Sanford - Svart man

Externa länkar

Filmer 1993
Beck-filmer
Tyska thrillerfilmer
Svenska filmer baserade på böcker
Tyska filmer baserade på böcker
Svenskspråkiga filmer
Engelskspråkiga filmer
Tyskspråkiga filmer
Danskspråkiga filmer
Filmer från Svensk Filmindustri
Filmer från Sveriges Television
Svenska 1990-talsfilmer
Fredrikstads kommun

Fredrikstads kommun () är en norsk kommun som är belägen på östra sidan av den yttre delen av Oslofjorden i Viken fylke, nära gränsen till Sverige. Centralort i kommunen är staden Fredrikstad. Fredrikstad är den sjätte största kommunen i Norge med avseende på antalet invånare.

Historia 
Kommunens historia går tillbaka till 1567 när Fredrikstad fick stadsrättigheter under Nordiska sjuårskriget efter att svenskarna hade bränt ner Sarpsborg.

Kommunens gränser har ändrats många gånger sedan kommunreformen 1837. 
 1867 överförs ett område med 2 013 invånare från Glemmens kommun. 
 1951 överförs ett område med 53 invånare från Borge kommun.
 1964 slogs kommunen samman med resten av Glemmen och mindre delar av Borge och Torsnes kommuner. 
 1968 överförs ett område med 170 invånare från Onsøy kommun.
 1994 slogs kommunen samman med Borge, Kråkerøy, Onsøy och Rolvsøy kommuner. Samtidigt ändrades kommunkoden från 0103 till 0106.

Kommunvapen 
Blasonering: På rød bunn en oppreist gull bjørn foran en gull borg.(I rött fält en upprest björn av guld åtföljd till sinister av en borg av guld.)

Kommunvapnet godkändes genom kunglig resolution den 21 april 1967. Motivet är baserat på stadens äldsta sigill från 1610 som i sin är relaterat till ett äldre sigill för grannstaden Sarpsborg. Sarpsborgsborna var tvungna att flytta till det nygrundade Fredrikstad 1567.

Vapen för tidigare kommuner inom den nuvarande kommunen

Tätorter 
Alshus
Fredrikstad/Sarpsborg (delen Fredrikstad utgör administrativt centrum för kommunen)
Glosli
Lervik
Skivika (delvis i Sarpsborgs kommun)
Slevik
Spetalen (delvis i Råde kommun)
Rostadneset
Øyenkilen

Referenser

Externa länkar 

Kommuner i Viken fylke
Tidigare stadskommuner i Norge
Falmark

Falmark är en bebyggelse i Bureå socken i Skellefteå kommun, belägen vid sydöstra delen av Falmarksträsket.

För bebyggelsen norrut Falmark (norra delen) avgränsade SCB en separat småort från 1995 till 2015 då den upplöstes. Den andra mer söderut har klassats som småort sedan 1990 men avregistrerades 2020.

Skellefteå flygplats ligger i området, strax norr om den norra småorten. Falmark är det inofficiella namnet på flygplatsen.  

Vid Falmark har man funnit en bronsåldersboplats från cirka 1000–1300 f.Kr. 

Ortnamnsefterledet -mark i Norra Norrland är vanligen från äldre medeltid eller Folkungatiden, i synnerhet om förledet - Fale, kortform för Fartegn - som i detta fall är ett mansnamn som förekom i förkristen tid.

Befolkningsutveckling

Se även
Gamla Falmark
Östra Falmark

Referenser 

Orter i Skellefteå kommun
Tidigare småorter i Sverige
Stack-o-Tracks

Stack-o-Tracks är ett album som gavs ut 19 augusti 1968 av The Beach Boys. Albumet var gruppens sextonde LP och musiken är producerad av Brian Wilson (fast egentlig uppgift om producent saknas).

Skivan är en av pophistoriens märkligaste i så måtto alla låtarna är instrumentala versioner av tidigare utgivna Beach Boys-låtar. Det var skivbolaget Capitol som tryckte på för att ge ut en skiva, trots att gruppen inte hade något nytt material att ge ut. Nödlösningen blev att återutge 15 av Beach Boys mest kända låtar utan sång. Skivan försvann dock spårlöst från alla topplistor och blev under 20-talet år istället den mest värdefulla och svårfunna Beach Boys-albumet någonsin på begagnatmarknaden. Först 1990 återutgavs albumet för första gången (med tre extra låtar).

Låtlista

"Darlin'" (Brian Wilson/Mike Love)             
"Salt Lake City" (Brian Wilson)      
"Sloop John B" (traditional)
"In My Room" (Brian Wilson/Gary Usher)
"Catch a Wave" (Brian Wilson)
"Wild Honey" (Brian Wilson/Mike Love)
"Little Saint Nick" (Brian Wilson)
"Do It Again" (Brian Wilson/Mike Love)
"Wouldn't It Be Nice" (Brian Wilson/Tony Asher)
"God Only Knows" (Brian Wilson/Tony Asher)
"Surfer Girl" (Brian Wilson)
"Little Honda" (Brian Wilson/Mike Love)
"Here Today" (Brian Wilson/Tony Asher)
"You're So Good To Me" (Brian Wilson)
"Let Him Run Wild" (Brian Wilson)
"Help Me, Rhonda" (Brian Wilson)
"California Girls" (Brian Wilson)
"Our Car Club" (Brian Wilson/Mike Love)
Fotnot: Spår 16-18 är bonusspår på CD-utgåvan från 1990.

Musikalbum 1968
Album av The Beach Boys
Gamla Falmark

Gamla Falmark är en småort i Bureå socken i Skellefteå kommun, Västerbottens län.

Historia

Namnet
Falmark är ett så kallat marknamn, en vanlig namnform för orter i Västerbotten. Marken är uppkallad efter en person vid namn Fale.

Äldre historia 
För omkring 4500 år sedan, i gränsen mellan yngre stenålder och bronsålder, kom de första människorna till det som senare kom att kallas för Falmark. Dessa människor var nomader och på den tiden var Falmarksträsket en havsvik med en skärgård utanför. Detta gav möjlighet till fiske och säljakt, som komplement till det som skogen kunde ge, såsom kött, bär och växter. Temperaturen var vid den tiden omkring en grad varmare än idag och växt- och djurlivet frodades. Vid 1000-500 år f.Kr. blev klimatet dock kallare, 1-2 grader kallare än idag. Myrarna växte då till och granen invandrade från Finland. I norra Sverige förekom ingen egentlig bronsålder, men runt 500 år f.Kr. hade kunskapen om hur metaller kunde bearbetas spridits även till trakten kring Skellefteå och Falmark. Främst var det järn som användes, vilket gör att den norrländska "järnåldern" kan sägas ha påbörjats omkring denna tid. Den största förändringen skedde dock efter år 1000, då människorna tog steget från att i första hand vara nomadiserande jägare och samlare till att bli fast bosatta jordbrukare.

Yngre medeltiden t.o.m. 1800-talet 
Enligt jordaboken för 1543 fanns då tretton hemman i byn och det fanns även en kvarn. År 1600 hade antalet ökat till 15 hemman, varav nio låg i Gamla Falmark. 1764 fanns dock endast fem hemman kvar i Gamla Falmark eftersom tre flyttat till Långviken och ett till Falmarksforsen.

Noter

Orter i Skellefteå kommun
Småorter i Sverige
Östra Falmark

Östra Falmark är en småort i Bureå socken i Skellefteå kommun, Västerbottens län.

Referenser

Externa länkar 
 www.falmark.net

Orter i Skellefteå kommun
Småorter i Sverige
Lilli Zickerman

Emma Carolina Helena (Lilli) Zickerman, född den 29 maj 1858 i Skövde, död den 5 september 1949 i Stockholm, var en svensk textilkonstnär, hemslöjdspionjär och initiativtagare till bildandet av Föreningen för Svensk Hemslöjd 1899.

Biografi
Hon var dotter till apotekaren Carl Peter Zickerman och Hedvig Malmgren samt bror till Carl Johan Henrik Tage Zickerman. Hon studerade vid Handarbetets vänners sy- och vävskola och tilldelades ett statligt resestipendium 1893 som hon utnyttjade 1896 genom studier i främmande länders textilkonst vid Kensington museet i London. Efter studierna drev hon en broderiaffär i Skövde 1887–1897 där hon bland annat sålde egna mönsterkompositioner. Hon medverkade i 1897 års allmänna konst- och industriutställning i Stockholm 
Under många år från 1908 drev hon i samarbete med Märta Måås-Fjetterström en textilateljé och vävskola i Vittsjö för hemvävda mattor i ett försök att motarbeta den stora importen av orientaliska mattor. 

Den stora inventeringen av den svenska textila allmogekonsten som inleddes med Zickermans resor 1914–1931 blev hennes stora livsverk. På ett stort antal resor i landet fotograferade hon och tecknade av textil konst i form av färgskisser som finns bevarade i form av 25 000 planscher vid Nordiska museet. Delar av materialet utgavs i bokform. Hon var med om att formulera den svenska hemslöjdens mål och riktlinjer, dess ideologi och verksamhetsformer och var medlem i 1912 års hemslöjdskommitté som 1917 utgav ett sedermera berömt betänkande som för att hedra Zickerman kallas den svenska hemslöjdens bibel. Hon tilldelades Litteris et artibus 1914, Illis Quorum 1924 och Svenska hemslöjdsföreningarnas guldmedalj 1945.  

Av hennes planerade bokutgivningen av dokumentationen kom dock bara ett band ut, den första delen: Sveriges folkliga textilkonst:Rölakan, 1937. År 2010 startade hemslöjdsrörelsen en sajt om handgjort skapande i hennes namn, Zickermans Värld.

Lilli Zickerman är begravd på Sankt Sigrids kyrkogård i Skövde.

Källor
Svenskt konstnärslexikon del V, sid 747, Allhems Förlag, Malmö.

Noter

Externa länkar 
 
 

Svenska folkbildare
Svenska textilkonstnärer under 1800-talet
Svenska textilkonstnärer under 1900-talet
Svenska konsthantverkare under 1800-talet
Svenska konsthantverkare under 1900-talet
Mottagare av Illis Quorum
Mottagare av Litteris et Artibus
Personer från Skövde
Gravsatta på Sankt Sigfrids kyrkogård, Skövde
Födda 1858
Avlidna 1949
Kvinnor
Farhult

Farhult är en tätort i Höganäs kommun i Skåne län belägen vid Skälderviken. Norra delen består av Farhultsbaden som före 2015 utgjorde en småort benämnd Farhultsbaden och Stenvallabaden. Södra delen utgörs av kyrkbyn i Farhults socken där Farhults kyrka ligger.

Samhället består till stor del av fritidshusbebyggelse. 

Namnet är belagt sedan 1483  och kan tänkas  vara en sammansättning av ordet Fager och hult (skog).

Befolkningsutveckling

Personer 
 Alf Nyman – var en svensk filosof.

Källor

Orter i Höganäs kommun
Tätorter i Sverige
Triptyk

En triptyk (av grek. triptychos "trefaldig") är ett konstverk indelat i tre delar. Numera används ordet för tredelade bildkonstverk i allmänhet.

Ursprungligen syftade termen på en altartavla med en mittdel (corpus) och två flyglar som kan stängas som ett skåp. Dessa förekommer i kyrkor sedan 1300-talet och stängdes och öppnades under vissa högtider för att markera kyrkoårets olika delar, till exempel under fastan. Mittpanelen innehåller ofta en framställning av Korsfästelsen, Madonnan med barnet eller något liknande motiv; de yttre panelerna kan exempelvis ha framställningar av helgongestalter eller stiftarporträtt. En speciell form av altarskåp är en så kallad skåpmadonna.

Moderna och samtida konstnärer använder också triptyken som presentationsform.

Det finns också musikverk som likt altartavlan är tredelad i sin form. Se "Triptyk för orgel" av Fredrik Sixten, "Triptyk för orkester" av Hans Gál och Jan Carlstedt.

Se även
 Diptyk
 Polyptyk

 
Konsttermer
Kristen konst
Altarskåp
Tretal
1058

1058 (MLVIII) var ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Mars 
17 mars – Den skotske kungen Lulach blir mördad av tronpretendenten Malkolm III, som nu utropar sig till ny kung av Skottland. Denne hävdar sin rätt till kungamakten genom att hans far Duncan I tidigare var kung, men blev dödad av Lulachs far Macbeth.

April 
5 april – Benedictus X utses till motpåve.

December 
6 december – Sedan Stefan IX har avlidit den 29 mars väljs Gérard av Burgund till påve och tar namnet Nicolaus II.

Födda 
Balduin I av Jerusalem, kung av Jerusalem
Bohemund I av Antiokia, furste av Taranto och Antiochia
Synadene, drottning av Ungern
Theodora Anna Doukaina Selvo, venetiansk dogaressa

Avlidna 
5 mars – Ermesinde av Carcassonne, grevinna och regent av Barcelona
17 mars – Lulach, kung av Skottland sedan 1057
29 mars – Stefan IX, född Frederick av Lothringen, påve sedan 1057

Externa länkar
1005

1005 (MV) var ett normalår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Mars 
 25 mars – När Kenneth III stupar i slaget vid Monzievaird efterträds han som kung av Skottland av sin släkting Malkolm II. Med hårda nypor gör denne slut på allt motstånd mot honom som kung och därmed upphör de stridigheter om den skotska kungamakten, som har varat till och från sedan ätten MacAlpin uppsteg på tronen 843. Malkolm får dock inga egna söner, varför han lyckas utverka, att hans dotterson Duncan ska bli hans efterträdare på tronen.

Okänt datum 
 Danskarnas räder in i södra England fortsätter.
 Pommern revolterar mot kyrkan.
 Schaffhausen startar egen mynttillverkning.

Födda 
 Benedictus IX, född Teophylactus, påve 1032–1044, 1045 och 1047–1048 (född detta år eller 1012)
 Clemens II, född Suidger av Morsleben och Hornburg, påve 1046–1047
 Macbeth, kung av Skottland 1040–1057 (född omkring detta år)

Avlidna 
 25 mars – Kenneth III, kung av Skottland sedan 997 (stupad i slaget vid Monzievaird)

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Brevikshalvön

Brevikshalvön är en tidigare tätort och en halvö i Tyresö kommun belägen på mellersta delen av halvön Brevikshalvön. Sedan 1930-talet har Brevikshalvön utvecklats från fritidshusområde till villaområde. 2015 växte tätorten Brevikshalvön samman med Stockholms tätort.

Historia
Halvön ingick före 1930 i Tyresögodsets markinnehav. Vid Trinntorp intill Kalvfjärden låg Finnborgs tegelbruk. Bruket, som ursprungligen tillhörde Tyresögodset, existerade i olika former från 1600-talets början fram till 1913.

Befolkningsutveckling

Kommunikation

Busstrafik 
SL:s busslinje 819 går till Brevikshalvön från Tyresö centrum och Trollbäcken. Även busslinje 805, som även den ägs av SL, går dit från Gullmarsplan under högtrafik.

Båttrafik 
Waxholmsbolagets båtlinjer 17, 18 och 19 går till Brevikshalvön från Stavsnäs, Runmarö, Nämdö, Dalarö, Ornö och Utö.

Se även
Tyresö socken

Noter 

Orter i Tyresö kommun
Öar i Tyresö kommuns skärgård
Tidigare småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Sverige
Bro, Upplands-Bro kommun

Bro är en tätort i Upplands-Bro kommun, Stockholms län, belägen intill E18 mellan Enköping och Stockholm.

Historia
Bro järnvägsstation uppfördes 1876 i byn Härnevi. Detta medförde att Brobygdens centrum, som ursprungligen hade legat vid Bro kyrka, långsamt överfördes till det framväxande stationssamhället Bro. Stationen lades ned 1972. Bro återfick persontrafik på järnväg då pendeltågsstationen öppnades 2001.

Förutom några villor som uppfördes på 1920-talet förblev samhället småskaligt och först på 1950-talet började orten långsamt att förvandlas. 

De första husen, som senare bildade Bro centrum där det ligger idag, började uppföras på 1970-talet. Bro centrum totalförstördes av en brand 1992. Knappt två år senare invigdes ett nytt centrum med bostäder, butiker, bibliotek och kommunal service.

Administrativa tillhörigheter
Bro ligger i Bro socken som genom 1862 års kommunalförordningar bildade Bro och Låssa landskommun (även stavat Bro och Lossa före 1940-talet) tillsammans med Låssa socken.  Bro och Låssa landskommun uppgick i sin tur i Upplands-Bro landskommun genom kommunreformen 1952. 1 januari 1971 ombildades landskommunen till Upplands-Bro kommun, som samtidigt överfördes från Uppsala län till Stockholms län. Bro har tillhört Upplands-Bro kommun och Stockholms län sen dess.

Befolkningsutveckling

Samhället

Idag är Bro en expansiv ort med flera större bostadsprojekt och stor inflyttning. År 2012 meddelade Svensk galopp att deras nya nationalarena kommer att byggas i Bro. Sedan tidigare finns Bro-Hofs golfklubb i direkt anslutning till orten. Karlssons Varuhus som är en varuhuskedja har ett av sina 13 varuhus i Bro. Våren 2015 invigde Jysk en ny butik i Bro. 

Största byggnaden i samhället är Broterminalen för Coop Sverige som är Coops huvudlager för kolonialvaror med en lageryta av 130 000 m². Utöver byggnaden vid Ängsuddsvägen 10 omfattar fastigheten även 520 000 m² mark.

I bro finns följande grundskolor:
 Broskolan, år 7–9
 Finnstaskolan, år F–6
 Härneviskolan, år F–6
 Råbyskolan, år F–6

Kommunikationer 

Järnvägsstationen ingår i Stockholms pendeltågsnät (SL), linjen Bålsta - Stockholm. Pendeltågen trafikerar Bro två gånger i timmen i vardera riktningen. I och med öppnandet av Citybanan 2017 och till följd av särskild engagemang från Upplands-Bro kommun, så utreds utökad pendeltågstrafik till orten. En andra trafikplats som kopplar Bro till motorvägen E18 är Kockbacka trafikplats som invigdes den 3 maj 2018.

Vid stationen stannar följande busslinjer:
 555: Låssa kyrka/Kvista–Kungsängens station
 555: Kungsängen Station - Bro Mälarstrand
 556: Bro Centrum–Bro Station-Smidö/Ådö

Se även 
 Bro socken
 Upplands-Broleden

Noter

Externa länkar

Orter i Upplands-Bro kommun
Tätorter i Sverige
Brunn, Värmdö kommun

Brunn är en tätort i Värmdö kommun och huvudort på Ingarö.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Brunn finns en mataffär, en skola, en pizzeria, en fritidsgård, och en bensinstation. Det finns även en idrottsplats och en idrottshall där Ingarö IF håller till.

Brunn skola är en av Värmdös kommunala skolor.

Kommunikationer
Brunn trafikeras av sju busslinjer (SL):
 428, 429, 430 och 467 som går till Gustavsbergs centrum.
 428X, 429X och 430X som går till Slussen i centrala Stockholm, utan att stanna i Gustavsberg.

Se även
Ingarö socken

Noter 

Orter i Värmdö kommun
Tätorter i Sverige