kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Aberlour (destilleri)

Aberlour (uttal: ) är en speysidewhisky från skotska höglandet. Destilleriet grundades 1826 av Peter Wier och James Gordon. År 1879 utbröt en brand som förstörde stora delar av destilleriet men det återuppbyggdes tämligen omgående av bankiren James Fleming. Destilleriet bytte därefter ägare många gånger fram till 1975 då det köptes upp av Pernod Ricard. Det var det första större destilleriet som köptes upp av ett utländskt företag och än idag är Aberlour ett av de mest kända whiskymärkena i Frankrike.

Aberlour lagrar all sin whisky på sherryfat vilket ger en balanserad smak. Deras 12- och 16-åriga whisky är dubbellagrad och har även lagrats på bourbonfat.

Whiskyn har vunnit många prestigefyllda tävlingar, bland dem "International Wine & Spirits Competition" i London där man år 2001 tog guld med både sin 10-åriga och sin 15-åriga whisky.

Den 10-åriga whiskyn har en doft som beskrivs som ”söt sherry- och honungsdoft balanserad av kryddighet och med en touch av apelsin”, medan smaken beskrivs som ”karamell med torr sherry och bröstsocker”.

Den 18-åriga whiskyn doftar ”söt sherry, honung och apelsinkräm med inslag av kryddor och fikon” och smakar ”kryddig sherry, aprikos och persika med en finish av fikon och en mild ekton”.

Källor

Externa länkar
Officiell hemsida

Skotsk whisky
Sofia Wistam

Eva Olga Sofia Wistam, under en period Eriksson, född Eklöf den 15 maj 1966 på Lidingö, Stockholms län, är en svensk programledare, designer och fotograf.

Biografi
Sofia Wistam är uppvuxen i Tumba och på Storholmen utanför Lidingö, från tre års ålder med skilda föräldrar. Hon började redan som 16-åring att arbeta inom skivbranschen med styling och scenkläder. Hon arbetade då med bland andra Orup, Jerry Williams, Carola Häggkvist och Tommy Nilsson.

Wistam började så småningom även som fotograf, och bland annat står hon bakom omslaget till Orups skiva Orup 2 (1989). Med honom var hon gift åren 1989–1996.

Hon gjorde ett karriärhopp och blev i början av 1990-talet researcher på TV4:s Nyhetsmorgon. Hon fick där chansen att göra barnprogrammet Soff-i-propp, som hon var programledare för i tre år. Det blev startskottet på en lång karriär som programledare på TV4, TV3 och Kanal 5. Hon har arbetat med allt från underhållningsprogram till dokumentärer. Bland programmen kan nämnas Sofias änglar och Över Atlanten. 2019 vann programmet Sofias Änglar TV-priset Kristallen.

Wistam arbetade även med radio 2007–2011, där hon bland annat medverkade i Rix FM:s morgonshow.

Sedan mars 2015 gör hon varje söndag podcasten Wahlgren & Wistam tillsammans med Pernilla Wahlgren. Denna tilldelades 2015 Stora radiopriset som "Årets podd" och är en av Sveriges mest lyssnade podcasts.

Hon har varit aktiv som influerare sedan 2010 och hade 183 000 följare på Instagram september 2020.

2018 började Wistam designa smycken under varumärket Sofia Wistam som hon driver tillsammans med sin make Magnus Wistam.

Sedan juni 2022 är hon programledare för Naked Attraction Sverige.

Privatliv 
Wistam har fyra barn. Dessa är en son född 1991 med Thomas "Orup" Eriksson, en dotter född år 2000 med Anders Rahm samt två söner födda 2004 respektive 2006 med nuvarande maken Magnus Wistam.

Medverkat i 

, Z-TV, medlem i panelen
, TV4, programledare
, TV4
, TV4, tävlande
, TV4, programledare
, TV4
, TV4, programledare
, TV4, spårhund
, TV4, reporter
, TV4, konferencier
, TV4, gäst
, TV4, rymmare
1999-2000 – Intervjuar Backstreet Boys, Vonda Shepard och Britney Spears för TV4
2002 – Pride-festivalen (konferencier)
, TV3, programledare
, SVT, tävlande
, TV3, programledare
, TV3, programledare
, TV3, programledare
, TV4, jurymedlem
, Kanal 5, programledare
, Kanal 5, programledare
, Kanal 5, programledare
, Kanal 5, programledare
, Kanal 5, gäst
, TV4, tävlande
, Kanal 5, programledare
, TV4, Tävlande

, Kanal 5, programledare
, Kanal 5, programledare

Referenser

Noter

Övriga källor
Sofia Wistams webbplats

Externa länkar
Sofia Wistams webbplats

Presentation hos RIX FM
Blogg hos RIX FM
Sofia Eklöf/Eriksson/Wistam på imdb.com

Svenska TV-programledare
Svenska radioprogramledare
Födda 1966
Levande personer
Kvinnor
Deltagare i Let's Dance
Personer från Lidingö
Sommarvärdar 2020
Torsten Petersson

Torsten Paul Jonatan Petersson, född 26 juli 1889 i Söderåkra, Kalmar län, död 3 maj 1972 i Stockholm, var en svensk ämbetsman. Han var son till statsrådet Alfred Petersson i Påboda.

Petersson avlade juris kandidatexamen i Stockholm 1913 och var assessor i Svea hovrätt 1920, fiskal 1924, tillförordnad revisionssekreterare 1929, byråchef för lagärenden i Finansdepartementet 1930 och expeditionschef där 1931. Han var sekreterare hos riksdagens särskilda utskott 1930 och deltog som svenskt ombud i den europeiska vägkonferensen i Genève 1931. Han blev konsultativt statsråd 1932 och var riksdagens militieombudsman 1933-1936. Från och med 1936 blev han chef för Kungliga Lotsverket. Petersson var även ordförande för 1937 års automobilbeskattningsutredning och ordförande i 1939 års utredning rörande försvarsväsendets läkemedelsförsörjning, i 1939 års luftskyddsutredning och i 1941 års utredning rörande isbrytareberedskapen. Vidare var han ordförande i Statens biltrafiknämnd.

Bibliografi
 Översikt över allmänna barnhusets historia (1927)

Källor
Sveriges dödbok 1947-2006, (Cd-Rom), Sveriges Släktforskarförbund

Noter

Sveriges konsultativa statsråd
Kommendörer med stora korset av Nordstjärneorden
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Svenska politiker under 1900-talet
Födda 1889
Avlidna 1972
Män
Personer från Söderåkra socken
Sveriges militieombudsmän
Svenska byråchefer
Knut G. Ewerlöf

Knut Gerhard Ewerlöf, född 28 november 1890 i Karlskrona stadsförsamling, Blekinge län, död 28 november 1973 i Sofia församling, Stockholms län, var en svensk jurist och politiker (högerpartist), konsultativt statsråd 1941–1945.

Biografi
Knut G. Ewerlöf var son till vice häradshövdingen Carl Gotthard Ewerlöf (1855–1938) och Elin Elisabeth Thörn (1861–1952). Släkten Ewerlöf härstammar från prästen Johan Gestricius från Gästrikland, som levde i Stockholm i början av 1600-talet.

Ewerlöf blev filosofie kandidat och juris kandidat vid Uppsala universitet 1909 respektive 1914, varefter han var stadsombudsman i Uppsala 1918, rådman och magistratens sekreterare där 1920 samt civilrådman där 1929. Åren 1931–1936 var han finansborgarråd i Stockholm, och vann på den posten respekt som en begåvad praktiker. 

Vid grundandet av Svenska försäkringsbolags riksförbund 1937 utsågs Ewerlöf till verkställande direktör. Året därpå blev Ewerlöf invald i riksdagens första kammare, och satt där till 1961. Från 1952 var han även högerns gruppledare i riksdagen. År 1941 utnämndes Ewerlöf till konsultativt statsråd med ansvar för ärenden inom finans- och försvarsdepartementen i samlingsregeringen Hansson III, och kom att förbli på denna post till 1945. Åren 1954–1961 var han styrelseordförande i Svenska turistföreningen.

Ewerlöf var från 1912 gift med Elsa Löwenadler (1887–1979), även hon riksdagspolitiker för Högerpartiet. De fick barnen Gunnar (1913–1979), Bengt (1917–1977) och Kerstin (1920–2013). Makarna Ewerlöf är begravda på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Utmärkelser 

   Kommendör av första klassen av Vasaorden, 6 juni 1936.
   Kommendör med stora korset av Nordstjärneorden, 6 juni 1945.
   Kommendör av Finlands Vita Ros' orden, före 1945.

Källor
1890 års män i ord och bild: en bokfilm 1890–1940 samt biografisk matrikel, fil mag John Karlzén, amanuens Nils Olsson, Gustaf Gottschalk, K G Lindeström, Svenska Kulturförlaget 1940 s. 313
Sveriges dödbok 1947–2003, (CD-ROM version 3.0) Sveriges Släktforskarförbund, Riksarkivet 2003

Noter

Män
Födda 1890
Avlidna 1973
Politiker från Karlskrona
Svenska jurister under 1900-talet
Alumner från Uppsala universitet
Svenska moderater
Borgarråd i Stockholms stad
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för högern
Sveriges konsultativa statsråd
Kommendörer med stora korset av Nordstjärneorden
Kommendörer av första klass av Vasaorden
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Hjalmar Nilsson

Namnet Hjalmar Nilsson kan avse:

 Hjalmar Nilsson (botaniker) (1856–1925) – en svensk botaniker och växtförädlare
 Hjalmar Nilsson (socialdemokrat) (1904–1974) – en svensk förman, socialdemokratisk riksdagspolitiker och landshövding
 Hjalmar Nilsson (högerpolitiker) (1886–1961) – en svensk agronom, rektor och politiker (högern) svensk högerpolitiker
 Hjalmar Nilsson (organist) (1892–1981) – en svensk organist
 Hjalmar Nilson (1901–1979) – i Spånstad, en svensk politiker i Bondeförbundet och statsråd
 Hjalmar Nilsson (rektor) (1878–1967) – en svensk skolman
Ingvar Lindell

Ingvar Albert Lindell, född den 23 augusti 1904 i Växjö landsförsamling, död den 8 februari 1993 i Säve, Göteborg
, var en svensk jurist och socialdemokratisk politiker.

Biografi 
Ingvar Lindell var son till överläkare Emil Lindell och Manja Albert. Han studerade vid Lunds universitet, där han 1925 avlade juris kandidatexamen. Därefter anlitades han som sekreterare i Sveriges riksdag och åt Justitiekanslern, Justitieombudsmannen och Militieombudsmannen. År 1936 blev han assessor i Svea hovrätt och 1942 hovrättsråd. Sistnämnda år blev Lindell även tillfällig lagbyråchef vid Folkhushållningsdepartementet, en post som två år senare blev ordinarie. År 1944 blev han samtidigt tillfällig rättschef vid socialdepartementet och året därpå tillfällig statssekreterare vid samma departement. Under dessa år deltog Lindell i flera statliga kommissioner och utredningar.

Lindell var ordinarie statssekreterare i Justitiedepartementet 1947–1949 och justitieråd 1949–1951. Under åren 1951–1957 var han konsultativt statsråd och justitieminister 1957–1959. Slutligen var han landshövding i Hallands län 1959–1971. År 1977 hade Lindell i uppdrag av regeringen att göra en enmansutredning om successionsordningen, med anledning av att drottning Silvia väntade kungaparets första barn. Han lade fram den i mars, där han förordade en grundlagsändring, så att kognatisk tronföljd skulle införas. Efter att två riksdagar röstat för hans förslag, antogs kognatisk tronföljd den 1 januari 1980, vilket fick till följd att kungaparets äldsta barn, Victoria blev tronarvinge.

Familj
Ingvar Lindell var gift med Aja Lyberg, dotter till sjöingenjör Ture Lyberg. Hans bror Tore Lindell var advokat i Malmö, delägare av fiman Adv. Lindell & Bachmann i Malmö, och svärson till Torsten Thunberg.

Referenser

Noter

Källor
Anno 93, Stockholm 1994, s. 235
Vem är det 1961

Födda 1904
Avlidna 1993
Landshövdingar i Hallands län
Sveriges justitieministrar
Sveriges konsultativa statsråd
Män
Jurister från Växjö
Politiker från Växjö
Herman Kling

Erik Herman Kling, född 12 juli 1913 i Västanfors församling, Västmanlands län, död 13 juni 1985 i Malmö Sankt Petri församling, var en svensk politiker (S) som var justitieminister 1959–1969 och ambassadör i Danmark och i Portugal.


Biografi 
Herman Kling föddes i Västanfors som son till handlanden August Kling och Hilda Östling. Han avlade juris kandidatexamen 1938 och blev samma år extra ordinarie notarie. Åren 1944–1945 var han sakkunnig vid Stockholms rådhusrätt, och blev därefter tillfälligt lagbyråchef. År 1947 hamnade han på jordbruksdepartementet som expeditionschef, vilket han var till 1950, då han utsågs till statssekreterare i civildepartementet. År 1956 blev Kling generaldirektör och chef för statskontoret. Åren 1952–1956 var Kling därtill ordförande i riksgäldsfullmäktige, 1954–1957 vice ordförande i Sveriges allmänna hypoteksbank, och styrelseledamot av AB Atomenergi från 1956.

Han var konsultativt statsråd 1957–1959 och utnämndes till justitieminister den 27 november 1959 då Ingvar Lindell blev landshövding. Kling kvarblev på posten fram till 1969. Under sina tio år som justitieminister lade Kling fram flera uppmärksammade lagar, av vilka de mest betydelsefulla var beredningarna inför de nya grundlagarna, som dock antogs efter hans avgång. Brottsbalken, upphovsrättslagen, jordabalken härrör likaså från hans tid samt barnavårdslagen (1960:97), LVU och införandet av sociala centralnämnder. Han efterträddes av Lennart Geijer som justitieminister, i samband med att samtliga statsråd begärde entledigande vid statsminister Tage Erlanders avgång och Olof Palmes tillträde den 9 oktober 1969.

Under åren som statsråd blev Kling även riksdagsledamot i Första kammaren (1962–1969). När han trätt tillbaka från regeringen, var han ambassadör i Köpenhamn 1969–1973 och i Lissabon 1973–1979.

Kling var gift med Karin Kropp, dotter till direktör William Kropp och Asta Floberg. De är begravda på Sankt Pauli norra kyrkogård i Malmö.

Referenser

Källor
 Anno 85, s. 107. Stockholm 1986.
 Vem är det 1961

Noter 

Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Socialdemokraterna
Svenska politiker under 1900-talet
Sveriges justitieministrar
Sveriges konsultativa statsråd
Generaldirektörer för Statskontoret
Sveriges ambassadörer i Danmark
Sveriges ambassadörer i Portugal
Personer från Västanfors socken
Gravsatta på Sankt Pauli norra kyrkogård
Födda 1913
Avlidna 1985
Män
Lars Eliasson

Lars Magnus Eliasson, född 8 december 1914 i Söderbärke församling, Kopparbergs län, död 5 juni 2002 i Falu Kristine församling, var en svensk politiker (Bondeförbundet) och ämbetsman. Han var far till riksdagsledamoten Anna Eliasson.

Eliasson engagerade sig tidigt i bonderörelsen och kom 1947 att bli partisekreterare i bondeförbundet, en post han hade fram till 1951, då han utsågs till sakkunnig i inrikesdepartementet. År 1957 utsågs han till konsultativt statsråd (”vägminister”) i koalitionsregeringen mellan bondeförbundet och socialdemokraterna efter Hjalmar Nilsons avgång. Han var partiets förste vice ordförande 1957–1969 och representerade partiet i riksdagen 1952–1970.

Eliasson engagerades flitigt i olika utredningar, bland annat i 1952 års åldringsvårdsutredning, 1957 års trafiknykterhetskommitté och 1965 års försvarsutredning. År 1971 utsågs han till landshövding i Kronobergs län, ett ämbete han innehade till 1977. Han blev kommendör av första klassen av Nordstjärneorden 1973. Lars Eliasson är begravd på Söderbärke kyrkogård.

Referenser 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Centerpartiet
Sveriges konsultativa statsråd
Landshövdingar i Kronobergs län
Kommendörer av första klassen av Nordstjärneorden
Personer från Söderbärke socken
Födda 1914
Avlidna 2002
Män
DIF

DIF eller Dif kan syfta på:

 DIF – en idrottsförening i Degerfors, se Degerfors IF
 DIF – en idrottsförening i Stockholm, se Djurgårdens IF
 DIF –  en samlande organisation för både elit- och breddidrott och/eller sport på föreningsnivå i Danmark, se Danmarks Idræts-Forbund
 DIF - De ingiftas förening, är till för familjemedlemmar som är ingifta i en familj och har erfarenheter som skiljer sig från kärnfamiljen

Geografi 
 Dif – en ort i Kenya

Akronymer
Fenol

Fenol eller hydroxibensen, C6H5OH, är en kemisk förening bestående av en bensenring med en hydroxigrupp vid en av kolatomerna.

Egenskaper 
Fenol är starkt frätande och mycket giftig. Fenol kan lämna ifrån sig en vätejon från hydroxigruppen, och är därmed en svag syra. Det beror på att fenolatjonen som bildas stabiliseras av resonansformer som kan bildas med hjälp av bensenringen. Fenol är det enklaste ämnet i ämnesklassen fenoler.

Framställning 
Fenol framställs industriellt genom kumenprocessen där man först reagerar bensen (C6H6) och propen (C3H6) i en Friedel-Crafts alkylering för att tillverka kumen (isopropylbensen). Kumen oxideras sen med syrgas vid 130 oC till fenol och aceton (C3H6O).

Användning 
Fenol används bland annat för att tillverka bakelit, en av de första plasterna.

Medicinskt används ämnet för att lindra klåda och för balsamering av lik samt förr som desinfektionsmedel i utspädd lösning, karbolsyra eller karbolvatten. Det kirurgiska ingreppet kemisk König använder fenol för att förstöra nagelbädden vid nageltrång.

Användes för avlivning i koncentrationslägren där karbolsyra injicerades direkt i hjärtmuskeln.

En typ av fenol används också i solskyddsmedel för att absorbera UV-ljus (högsta tillåtna koncentration av Fenol-2-(2H-bensotriazol-2-yl)-4-metyl-6-(2-
metyl-3-(1,3,3,3-tetrametyl-1-(trimetylsilyl)oxy)-disiloxanyl)propyl) är 15 % uttryckt som syra)  eller i högre koncentrationer för peeling.

I skumform används fenol som värmeisolering i byggnader. Fenol används också som ytbehandling på plywoodskivor, för användning för till exempel formsättning vid betonggjutning.

Referenser 
 Ullmans Encyclopedia of Industrial Chemistry, Kirk-Otmer, böcker om kompositer och epoximaterial som finns på KTH i Stockholm och Chalmers i Göteborg.

Fenoler
Hälsovådliga luftföroreningar
Organiska syror
Port Ellen

Port Ellen är en liten hamnby på den skotska ön Islay i inre Hebriderna, Skottland. Den hade 820 invånare år 2006.

Man kan åka till Port Ellen med färja från Kennacraig, som ligger på den nord-västra sidan av halvön Kintyre. Resan tar cirka två timmar och bjuder på vackra utsikter av öarna Islay och Jura.

I Port Ellen finns ett stort mälteri som producerar malt till flera av Islays destillerier. I samhället finns ett numera nedlagt whiskydestilleri Port Ellen Distillery. Det håller nu på att sättas i stånd för att troligen åter vara i drift 2020. 

Nästan på gångavstånd från Port Ellen hittar man destillerierna Ardbeg, Lagavulin och Laphroaig som alla är av singel-malt-typ och kända för sin rökiga smak.

Det finns några Bed and Breakfast i Port Ellen med omnejd, en rustik men vackert belägen campingplats i Kintra (5 km) samt möjlighet att tälta gratis på en allmänning som ligger vid havet strax utanför Port Ellens västra sida.

Se även 
Port Ellen (whisky)
Islaywhisky

Källor 

Orter i Argyll and Bute
Islay
Inre komposition

En inre komposition kopplar för varje ordnat par (a,b) av mängd i en mängd samman dem med ett element c i samma mängd. Ett exempel på inre komposition är multiplikation av två reella tal.

Se även
Yttre komposition
Binär operator

Mängdteori
Luzern (kanton)

Luzern är en kanton i mellersta Schweiz.

Historia
Luzern ingår sedan 1332 i det schweiziska Edsförbundet. Luzern var till 1798 en stadsstat ansluten till det Gamla edsförbundet, ingick 1798-1803 som kanton i den Helvetiska republiken, var 1814-1831 stad och republik och från 1831 kanton i Schweiz. Staden Luzern utvecklade sig under senmedeltiden till en stadsstat. Dess territoriella expansion började 1380 och hundra år senare hade större delen av det nuvarande kantonsområdet införlivats med staden.

Geografi 
Luzern gränsar i söder till Obwalden och Nidwalden, i öster till Schwyz samt i norr och väster till Aargau.

Administrativa indelningar 
Kantonsförfattningen från år 2007 frångick den tidigare indelningen i fem amt. Nuvarande administrativa indelningar är valkretsar (tyska: Wahlkreise), domkretsar (tyska: Gerichtsbezirke) och kommuner Valkretsarna har i motsats till amten någon förvaltningsmässig funktion. De används dock som statistikområden.

Valkretsar och kommuner 
Luzern är sedan 2021 indelat i sex valkretsar och 80 kommuner (se Lista över kommuner i kantonen Luzern).
 Entlebuch (9 kommuner)
 Hochdorf (13 kommuner)
 Luzern-Land (17 kommuner)
 Luzern-Stadt (1 kommun)
 Sursee (19 kommuner)
 Willisau (21 kommuner)

Referenser

Noter 

Schweiz kantoner
Schweiz tyskspråkiga kantoner
Gnosjö

Gnosjö är en tätort och centralort i Gnosjö kommun i Jönköpings län samt kyrkby i Gnosjö socken.

Befolkningsutveckling

Näringsliv
Gnosjö är en entreprenörsort med stor andel företagande, som med kringområdet givit upphov till begreppet "Gnosjöandan".

Bankväsende
I början av 1900-talet etablerade Jönköpings handelsbank ett kontor i Gnosjö. Denna bank togs snart över av Göteborgs handelsbank. År 1949 köptes denna bank av Skandinaviska banken, som behöll kontoret i Gnosjö. Senare tillkom ett kontor för Smålands bank. Dessa banker blev senare SEB och Nordea.

Nordea stängde kontoret på Storgatan 6 den 30 juni 2016. Därefter fanns SEB och Swedbank kvar på orten.

Utbildning 
I Gnosjö finns gymnasieskolan Gnosjöandans Kunskapscentrum (GKC). Förutom gymnasieutbildningar finns det möjlighet till vuxenutbildning. Skolenheten öppnades först 1997.

Kända personer födda i Gnosjö 
Morgan Nilsson - fotbollsspelare
Patrik Turesson - styrkelyftare

Se även
Gnosjö socken

Referenser

Externa länkar

Centralorter i Jönköpings län
Tätorter i Sverige
Orter i Gnosjö kommun
Jura

Jura kan syfta på

 Jura (geologi) – en geologisk period
 Äldre jura – en geologisk epok
 Mellersta jura  – en geologisk epok
 Yngre jura – en geologisk epok
 Montes Jura – en bergskedja på månen
 Jurabergen – en bergskedja i Frankrike och Schweiz
 Jura (kanton) – en kanton i Schweiz
 Jura (departement) – ett departement i Frankrike
 Jura (vinregion) – en vinregion i Frankrike
 Jura, Skottland – en ö i Skottland
 Jura – ö, Sydegeiska öarna, Kykladerna, Nísos Gýaros, se Nísos Gýaros 
 Jūra – vattendrag, Litauen,

Se även
 Djura – en ort i Dalarna
Mullsjö kommun

Mullsjö kommun är en kommun i Jönköpings län. Centralort är Mullsjö.

Kommunen som till ytan är Jönköpings läns minsta kommun är belägen i den östra delen av landskapet Västergötland. Kommunen gränsar i öster till Habo kommun och i söder till Jönköpings kommun, båda i Jönköpings län, samt i väster till Ulricehamns kommun och Falköpings kommun och i norr till Tidaholms kommun, alla i Västra Götalands län.

Administrativ historik 
Kommunens område motsvarar socknarna: Bjurbäck, Nykyrka, Sandhem och Utvängstorp, alla i Vartofta härad. I dessa socknar bildades vid kommunreformen 1862 landskommuner med motsvarande namn. 

Vid kommunreformen 1952 uppgick landskommunerna i den då bildade Mullsjö landskommun.

Mullsjö kommun bildades vid kommunreformen 1971 genom ombildning av Mullsjö landskommun. 

Inför bildandet av Västra Götalands län den 1 januari 1998 överfördes kommunen, liksom grannen Habo kommun, från Skaraborgs län till Jönköpings län, efter att invånarna röstat för detta i en rådgivande folkomröstning. Tidigare kommunkod var 1622.

Kommunen ingick från bildandet till 1998 i Falköpings domsaga för att från 1998 ingå i Jönköpings domsaga.

Kommunvapnet 
Blasonering: I blå sköld en iskristall av silver och däröver en medelst grantoppskura bildad ginstam av silver.

Vapenbilden föreslogs på 1970-talet av kommunens fritidsnämnd, för att marknadsföra kommunen som vintersportcentrum, och registrerades hos PRV 1977.

Demografi

Befolkningsutveckling

Invånare efter de 10 vanligaste födelseländerna
Följande länder är de 10 vanligaste födelseländerna för befolkningen i Mullsjö kommun.

Indelningar

Fram till 2016 var kommunen för befolkningsrapportering indelad i en enda församling, Mullsjö-Sandhems församling.

Från 2016 indelas kommunen i följande distrikt, vilka motsvarar socknarna:
Bjurbäck
Nykyrka
Sandhem
Utvängstorp

Tätorter 
Det finns 2 tätorter i Mullsjö kommun.

I tabellen presenteras tätorterna i storleksordning per den 31 december 2020. Centralorten är i fet stil.

Kommunikationer
Mullsjö kommun genomkorsas från norr mot sydöst av riksväg 26/riksväg 47 varifrån länsväg 185 tar av åt söder i Mullsjö. Från nordväst mot sydöst genomkorsas kommunen också av järnvägen Jönköpingsbanan som trafikeras av regiontåget Västtågen mellan Falköping och Jönköping med stationer i Sandhem och Mullsjö.

Politik

Kommunfullmäktige

Källa:

Kommunstyrelsen 

Källa:

Mandatfördelning i Mullsjö kommun, valen 1970–2022

Politiska styren

Nämnder

Lista över kommunstyrelsens ordförande

Se även
Lista över insjöar i Mullsjö kommun
Naturreservat i Mullsjö kommun
Lista över fornlämningar i Mullsjö kommun
Personer med anknytning till Mullsjö kommun
Habo kommunblock

Källor

Externa länkar 

 Mullsjö kommun

Sveriges kommuner