kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kittelfjäll

Kittelfjäll (sydsamiska: Tjiehtele) är en vintersportort i Vilhelmina kommun, Västerbottens län (Lappland), i Vojmåns (ett av Ångermanälvens källflöden) dalgång. Skidanläggningen ligger på sydöstra sidan av det branta Kittelfjället (samiska: Giebne), vars topp når 1 225 meter över havet.

Byn Kittelfjäll anlades i början av 1800-talet. Det var Lars Larsson från Stora Laggåsen i Värmland och Anna Gustafsdotter från Brindoset i Dalarna som 1815 fick tillstånd att ta upp ett nybygge här. Det skattlades 1846 under namnet Kittelsfjäll. Byns kulturlandskap är av riksintresse för kulturmiljövården.

Tidigare hette också berget Kartberget, men det var främst lokalt.

Numera är byn mest känd som skidort. Här finns ett av Sveriges tuffaste offpistområden för utförsåkare, med 42 backar, varav 37 är opistade i en varierande miljö av skog och raviner. Närliggande toppar är tillgängliga via helikopterskidåkning, som utgår från helikopterplattan utanför hotellet.

Området är naturskönt och överväldigande med en rad branta fjäll 1250-1375 meter höga (bland annat Borkafjället med ett cirka 500 meter högt stup), forsar och sjöar samt skogar och hedar. Nära ligger Marsfjället (1589 m) med Marsfjällsreservatet med högfjällsväxtlighet och det omtalade Offerskalet, en helig plats enligt samerna, vars mark detta alltid varit.

Kittelfjälls antagligen mest kända invånare är samefamiljen Grahn. Bengt-Erik Grahn var på 1960-talet Sveriges bäste slalomåkare och var nära att vinna VM-guld i Chile 1966 och ingick i svenska truppen i olympiaden i Squaw Valley 1960 (han bröt armen på störtloppsträningen och kunde därför inte ställa upp i någon av tävlingarna) och i Grenoble 1968. Han har ett flertal SM-guld. Även hans bröder Alf, Tore, Sune, Göte och Axel har vunnit individuella och/eller lag-SM i utförsåkning. Alla tävlade för Tärnabyklubben Tärna IK Fjällvinden.

Duell i Kittelfjäll var ett inslag i SVT-programmet "Det kommer mera", med tävlingar som spelades in i Kittelfjäll under sommaren 1994.

Småort 
Mellan 2015 och 2020 avgränsade SCB här en småort. 2015 hade den 69 invånare.

Källor

Externa länkar 
 Kittelfjäll och Kittelparken
 Kittelfjäll

Orter i Vilhelmina kommun
Vintersportorter i Lappland
Riksintressen för kulturmiljövården i Västerbottens län
Tidigare småorter i Sverige
Luigj Gurakuqi

Luigj Gurakuqi, född 19 februari 1879 i Shkodra, Albanien, död 2 mars 1925 i Bari, Italien. Han spelade en framträdande roll under den albanska nationella frihetskampen.

Gurakuqi var en förkämpe för albansk självständighet under början av 1900-talet. Han föddes i Shkodra där han studerade som ung. Han slutförde sedan sina studier vid Neapels universitet i Italien, bl.a. som student i Jeronim De Rada. Under pseudonymerna Cakin Shkodra och Leka Gruda skrev han poesi i albanska tidningar som Albania, Drita, Kalendari-kombëtar, Liria e Shqipërisë och La Nazione Albanese.

1908 återvände Gurakuqi till Albanien och fick en viktig roll i den albanska rörelsen för självständighet. Han deltog i Manastirkongressen och var den första rektorn för den albanska skolan Shkolla Normale i Elbasan. Han stod bakom Ismail Qemali när denne förklarade Albanien självständigt och var en av ledarna för att göra norra Albanien fritt från ockupanter 1911-1912.

Gurakuqi samarbetade också med Fan Noli och motarbetade Ahmet Zogus monarki. Gurakuqi mördades med hjälp av Zogus regim i Bari i Italien av sin kusin Baltjon Stambolla.

Luigj Gurakuqi fick titeln Hero i Popullit (Folkets hjälte) och Mësues i Popullit (Folkets lärare). Universitetet i hans hemstad Shkodër är döpt efter honom, Luigj Gurakuqi-universitetet.

Källor

Noter

Albanska politiker under 1900-talet
Födda 1879
Avlidna 1925
Män
Personer från Shkodra
Personer som blivit mördade i Italien
Durrës amfiteater

Durrës amfiteater, den största amfiteatern på Balkan, finns i staden Durrës i Albanien. Amfiteatern upptäcktes när markägaren grävde i sin trädgård. Idag är en stor del av den utgrävd, det återstående är en tredjedel av den ursprungliga bygget. Den största delen har gått förlorad i svåra jordbävningar och av andra orsaker. Med hjälp från utlandet pågår stora renoveringsprojekt så att det som finns kvar ska kunna bevaras. Sökandet efter rester av amfiteatern vore möjligt om alla hus som omger den skulle tas bort. 

Amfiteatern var byggd för uppvisningar av strider mellan gladiatorer samt av exotiska djur. På stenblock kan man hitta personnamn och bakom en dörr finns ett tunnel som leder till kusten. Det beräknas att amfiteatern under sina glansdagar rymde 20 000 åskådare, och folk kom från alla hörn för att beskåda stridsscenerna.

Källor

Fotnoter

Fornminnen i Albanien
Byggnader och anläggningar i Albanien
Tentativa världsarv i Albanien
Amfiteatrar i Albanien
Durrës
Dennis Gustavsson

Dennis Gustavsson, född 17 februari 1972, är en bandymålvakt från Motala, till yrket snickare.

Han började sin framgångsrika karriär mellan bandystolparna i IFK Motala, spelade sedan 3 säsonger i Hammarby IF innan han återvände hem till moderklubben. Säsongen 2005/06 var han ytterst nära att lägga bandyhandskarna på hyllan i hallen, men han bestämde sig för fortsätta när han fick spela för mästarnas mästarlag "La Squadra Amarilla", Vetlanda BK. Förutom drygt 450 allsvenska matcher har han representerat Sverige vid 13 tillfällen.

Några fakta om Dennis Gustavsson:
 Längd: 188 cm. 
 Vikt: 95 kg.
 Landskamper: 13 A, 3 U, 16 J.
 Världsmästare: U23-VM 1992, JVM 1990.

Svenska bandyspelare
Män
Födda 1972
Levande personer
Vittne

Ett vittne är en person som varseblivit en händelse med sina egna sinnen. Vittnen förekommer ofta inom rättsväsendet för att fastlägga vad som har inträffat. I Sverige råder allmän vittnesplikt, vilket innebär att i princip alla kan bli skyldiga att inställa sig i domstol och avlägga vittnesmål under ed. Detta gäller både i civilmål och brottmål.

Karaktärsvittne
Karaktärsvittnen är ett vittne i en rättegång som åberopas av parterna i processen. Skillnaden är att ett karaktärsvittne ska vittna om parternas person, i stället för att vittna om till exempel ett visst händelseförlopp eller omständighet. Ett karaktärsvittne behöver i en brottmålsprocess inte vittna till fördel för den tilltalade utan kan lika gärna vittna till hans eller hennes nackdel.

I Sverige finns det inte något generellt förbud mot karaktärsvittnen. Som grundregel gäller dock att vittnen inte får höras i "chikanöst syfte", vilket innebär att man inte har rätt att åberopa vittnen till styrkande att endera part är klandervärd i största allmänhet. För att ha rätt att åberopa ett vittne krävs det att omdömena har betydelse för saken. Ett karaktärsvittne har, i allmänhet, lägre bevisvärde än övriga vittnen. Om vittnet även är en närstående person får denna inte avlägga ed vilket sänker bevisvärdet ytterligare (36 kap. 13 § rättegångsbalken).

Se även
 Jehovas vittnen
 Kronvittne
 Medborgarvittne

Rättsväsen
Datapantbrev

De flesta pantbrev har lagts om till så kallat datapantbrev. Det innebär att pantbreven numera hanteras elektroniskt och förvaras i dataformat hos Lantmäteriverket i Gävle.

Det går att begära utdrag från registret, om man är registrerad ägare till en fastighet eller om man har fullmakt från denne. Lantmäteriets webbplats innehåller mer info om detta.

Externa länkar
Lantmäteriet

Ekonomi
Kedjereaktion

Kedjereaktion eller självkatalyserande reaktion är en kemisk reaktion eller kärnreaktion vars reaktionsprodukt katalyserar reaktionen i fråga.

Kemi
I bioteknologi används polymeraskedjereaktioner för att utgående från en liten mängd arvsmassa skapa tillräcklig mängd för instrumentell identifikation eller annan behandling - PCR.

Ett exempel på kemisk kedjereaktion är bildningen av väteklorid ur en gasformig blandning av klor och väte (klorknallgas). Under inverkan av ljus sönderfaller en klormolekyl i två kloratomer: Cl—Cl + ljus → 2 Cl⋅. De bildade, synnerligen reaktiva, fria kloratomerna reagerar med en vätemolekyl under bildning av väteklorid och en väteatom, som i sin tur reagerar med en klormolekyl under bildning av väteklorid och en fri kloratom o. s. v. 

Cl⋅ + H—H → HCl + H⋅

H⋅ + Cl—Cl → HCl + Cl⋅

Kärnfysik

I kärnfysik kan neutroner ge upphov till kedjereaktioner när det klyvbara materialet har uppnått kritisk massa. Både kärnvapen och kärnkraftverk beror på en kedjereaktion, men det finns olika mekanismer. 

Lise Meitner och Otto Hahn upptäckte 1938 fission av uran när det bestrålades med neutroner. Dessförinnan hade man endast betraktat neutroninfångning och försökt tolka reaktionsprodukterna som transuraner, men Meitner insåg att vätskedroppmodellen ledde till att kärnan kunde sönderfalla när en neutron tillförde tillräckligt med kinetisk energi, ungefär 1 MeV. Produkterna var ämnen med lägre atomnummer som barium och krypton. Dessutom ger fission upphov till några nya neutroner med hög energi. 

Att det är svårt att underhålla en kedjereaktion i naturligt uran beror på att träffytan för fission inte är så stor, att neutronerna tappar energi i kollisioner och att de absorberas, även i uran. Naturligt uran består mest av isotopen U-238, men 0,7 % är U-235. Denna mer sällsynta isotop har en stor träffyta för fission. Genom anrikning kan man framställa rent U-235. Där räcker det med en klot på 17,4 cm diameter för en kedjereaktion. För en sfär av rent U-235 är den kritiska massan 52 kg. För en något större klot divergerar kedjereaktionen mycket snabbt - en nukleär explosion.

I ett kärnvapen handlar det om snabba neutroner med energier högre än 0,1 MeV, i kärnkraftverk beror klyvningen vanligtvis på långsamma neutroner. Dock finns det "snabba reaktorer", som till exempel bridreaktorer. En liten andel "fördröjda" neutroner (0,6 % i klyvningsprodukter från U-235) med en halveringstid på några sekunder gör att man kan styra kedjereaktionen i en kärnreaktor med hjälp av regler- eller styrstavar.

Källor

Se även
Dominoeffekt
Oklo (naturlig kedjereaktion i uranmalm för 1,5 miljard år sedan)
Återkoppling

Kärnteknik
Kärnfysik
Kemiska reaktioner
Nervositet

Nervositet är ett känsloläge där personen ifråga känner en oro eller har ett ångestfyllt förhållande till något som skall ske. Ångesten, som är utfallsrelaterad, kan antingen bero på att personen inte vet vad som kommer att ske, eller inte vet hur det som sker kommer att tas emot av andra.

Nervositet används främst för individers känslor, men kan också användas för att beskriva ett beteende från en organisation ("regeringen visade nervositet") eller ett objekt ("bilen uppträdde nervöst")

Närbesläktade begrepp 
Prestationsångest är när en individ är nervös över att inte räcka till eller så är de egna kraven (eller den egna uppfattningen hur kraven är ställda) så högt ställda att personen känner en djup ångest inför utförandet  - en skräck inför risken att inte räcka till. 
Scenskräck eller rampfeber är en typ av nervositet inför att behöva framträda inför publik
Överkänslighet är när individen blir nervös inför mycket små irritationsmoment.
Fjärilar i magen används som en talande beskrivning av en lättare nervositet.

Se även
Ångest
Depression
Sömnsvårigheter

Affektiva symtom
Primus inter pares

Primus inter pares (latin för "den främste bland likar") är ett uttryck som används om den som erkänns som ledare eller talesperson för en grupp, utan att ledarskapet nödvändigtvis är formaliserat och utan att personen har annan myndighet över sina likar än den som följer med dennes erkännande i gruppen, vilket kan tillskrivas tjänsteålder eller tradition. 

Titeln används bland annat om den svenske ärkebiskopen, som är den främste av biskoparna utan att ha myndighet över dem. Ett annat känt exempel är den brittiska premiärministern inom kabinettet.

Termen används även inom den svenska universitetsvärlden och förknippas där med idén om kollegialt styre (i kontrast mot linjeorganisation eller förvaltningsstyrning).

Se även
 Doyen

Referenser

Statsvetenskap
Titlar
Latinska ord och uttryck
SMusK

SMusK, egentligen 1:a kongliga SkalärMusikKåren och baletten Skaletten, även förkortat Skalärmusiken är en studentorkester vid Kungliga tekniska högskolan (KTH) i Stockholm.

SMusK bildades 1962 av elektroteknologerna Mats Öhman, Hans Biverot och Leif Pehrson. Den ursprungliga sättningen var trumma, dragspel samt en trumma till(!), men så småningom utvidgades orkestern till att innefatta diverse godtyckliga blåsinstrument samt banjo. Även andra instrument, som elbas och piano, har kortvarigt förekommit, men är numera bannlysta, såsom varande icke förenliga med orkesterns inriktning och uttalat akustiska image. Orkesterns karaktär var till en början, såsom namnet antyder, ganska marschinriktad, men under inflytande av arrangörer som Jan "Pontan" Pontéus och Hans Jacob Nilsen blev repertoaren så småningom mer jazzig, med betoning på 1920-talets stompigare jazz. Från slutet av 80-talet och framåt har det musikaliska fokuset flyttats fram både ett och två decennier, arrangemangen har blivit tätare, basgångarna mera 4-4-betonade och odämpade splash-cymbaler är inte längre tabu.
 
Jämfört med andra studentorkestrar framstår SMusK mer och mer som ensamma om att söka spela hårdsvängande, oelektrifierad jazz. På ett sätt som få "seriösa" uttolkare av gammal jazz skulle anamma försöker SMusK inte nödvändigtvis spela som det låter på gamla stenkakor; målsättningen är i stället att göra ett försök att - med konstnärlig frihet - återskapa hur det kunde låta när 30-talets hotjazzband spelade på någon lönnkrog någonstans, mitt i natten, efter ett lagom intag smuggelspritdrinkar. Ös, intensitet och "känsla för feeling" premieras före triviala ting som musikalisk ackuratess. En, inom orkestern ibland diskuterad, bieffekt av denna nya inriktning är att antalet "klassiska" studentorkesterarrangemang (musikaliskt komiska varianter av klassisk musik eller schlager) mer eller mindre försvunnit.

SMusKs balett Skaletten bildades år 1966. Kunskapen om de första decennierna är tyvärr vaga vad gäller stil och kvaliteter. Vissa rykten tyder dock på att Skaletten under det tidiga 70-talet mer var att betrakta som en sorts damklubb, där man hade så kallade rödvinsrep, och slängde ihop några danssteg inför konserterna. Med tiden ändrades detta relativt drastiskt - idag har Skaletten rykte om sig att vara en jämförelsevis ambitiös balett, med underhållande, tämligen avancerade danser och inte minst praktfulla kläder, som medlemmarna själva syr.

Medlemmarna benämns skalärer.

Kännetecken 

SMusKs färger är rött och grönt, och dess maskot är fettsvansfåret.

Orkesterklädsel 
Den officiella munderingen för medlemmar i orkestern är grön, kavajliknande rock med röda slag och manschetter och namnet "SMusK" skrivet i frakturstil med röda bokstäver på ryggen. Till detta bärs röda byxor och en personlig mössa av udda slag. Baletten Skalettens uniform kan sägas vara en invers på orkesteruniformen: röd rock med ett dansande får på ryggen, samt gröna byxor.

Externa länkar
 Smusks webbplats

Föreningar vid Kungliga Tekniska högskolan
Svenska studentorkestrar
Studentkultur vid Kungliga Tekniska högskolan
Promenadorquestern

PromenadorQuestern med Baletten Paletten, PQ, är den officiella studentorkestern för Tekniska Högskolans Studentkår vid Kungliga Tekniska högskolan i Stockholm. Studentorkesterns uniform utgörs av föreningens gul-svarta färger tillsammans med en variation av B-fracken som kallas P-frack. De anordnar traditionsenligt en vårkonsert varje år men framträder även i andra sammanhang, exempelvis vid mottagningen i Stadshuset för nya KTH-studenter. Musikstilen är en variation av tradjazz, klassisk, marsch- eller brunnsmusik med paradnummer som Zambezi och Tiger Rag.

Historia

Orkestern bildades år 1956, i samband med Den ärorika revolutionen, då Konglig Elektrosektionen gjorde revolution mot dåvarande kårordförande Sigvard Bahrke. Detta var när denne beslutat att ge Kemisektionen den gula färgen, som tidigare förknippats med Konglig Elektrosektionen. En revolutionsorkestern skapades som snart kallade sig för Promenadorquestern. Orkesterns färger är därför svart och gult. Två år senare tillkom baletten Paletten .

PQ huserar i Kårhuset Nymbles källare, i sin lokal Sqrubben, tillsammans med Kongl. Teknologkören.

PQ-bussen
Föreningen har sedan 1980-talet ägt flera bussar, där samtliga utmärkt sig tydligt med den gul-svarta tigerrandiga målningen i föreningens färger.

I juni 2011 uppmärksammades PQ i tysk media då orkesterns buss under pågående turné stoppats av polis i Stuttgart och vid inspektion befunnits nicht betriebs- und verkehrssicher vilket ledde till omedelbart körförbud och strandsatt orkester.

Diskografi 
 World of Brass (1957)
 Tekniska Högskolans Promenadorquester (1964)
 Presentation med bland annat Goldfinger, Karlsson... (1965)
 Onyanserat med Promenadorquestern (Kenneth Records, 1973)
 Orepat med Promenadorquestern (1976)
 Osqrubbat med Promenadorquestern (1981)
 Osquldsfullt med Promenadorquestern (1986)
 Oerhört (1990)
 Opluggat (1996)
 Oqult (2001)
 Oförglömligt (2006) – Samlingsalbum i samband med 50-årsjubileum

Referenser

Externa länkar 
PQ:s webbplats

Föreningar vid Kungliga Tekniska högskolan
Svenska studentorkestrar
Studentkultur vid Kungliga Tekniska högskolan
Vladislav av Neapel

Vladislav av Neapel, även kallad Vladislav (eller Ladislaus) av Durrazzo (italienska: Ladislao I d'Angiò, Ladislao di Durazzo), född 1376 eller 1377, var kung av Neapel (egentligen fastlandsriket Sicilien) från år 1386 till sin död 1414, titulärkung av Sicilien och Jerusalem samt titulärkung av Ungern.

Vladislav var son till Karl III och Margareta av Durazzo. Han efterträddes på tronen av sin syster Johanna II av Neapel.

Referenser

Personer i Italien under 1300-talet
Capetingiska Huset Anjou
Män
Födda 1370-talet
Avlidna 1414
Neapels regenter
Personer i Italien under 1400-talet
Achaeas regenter
Redning

Redning (eller vid hänvisning till redning av mjöl och smör: roux) är inom matlagning ett medel för att göra en tunnare vätska mer tjockflytande och krämig, oftast vid tillagning av sås, stuvning, grytor eller kräm. Det kallas då att reda av. Redningen är oftast en stärkelse i form av vetemjöl, potatismjöl (i vissa maträtter hela potatisar), majsstärkelse (till exempel Maizena) eller arrowrot utblandad i vatten eller mjölk. Även äggula, grädde eller smör kan utgöra en redning.

En vätska kan redas antingen genom att redning tillsätts till vätskan (toppredning) eller att vätska tillsätts till redningen (bottenredning). Torredning innebär att man tillsätter redningsstärkelsen torr till något som steks innan man tillsätter vätska.

Roux 
Roux (franska: "rödbrun") är en typ av redning av lika delar vetemjöl och smör (men även vegetabilisk olja eller animaliskt fett används ibland). Redningen värms under omrörning för att eliminera den råa mjölsmaken. Ju längre tid redningen värms desto mörkare blir redningen och en fylligare smak uppnås genom maillardreaktion.

 Roux blanc, vit redning, maillardreaktion avbryts innan färgen ändrats, men mjölsmaken har eliminierats. Denna roux används bland annat till bechamelsås. Larousse Gastronomique anger tiden till 5 minuter.
 Roux blond, ljus redning; maillardreaktion får fortgå tills redningen antagit en lätt gyllenbrun färg, vilket också leder till en nötig doft. Larousse Gastronomique anger tiden till 10 minuter. Denna roux används bland annat till velouté.
 Roux brun, brun redning: maillardreaktion får fortgå tills färgen har blivit brun. Larousse Gastronomique anger tiden till 15–20 minuter. Denna roux används till espagnolesås.

Referenser 

Auguste Escoffier, A guide to modern cookery, Översättning till engelska av Le Guide culinaire, London, 1907, W. Heinemann.

Se även
Arrowrot
Mjölströare

Mat och dryck i Frankrike
Matlagning
Tonande konsonant

En konsonant fon är tonande om röstkällan är aktiv under uttalet, till exempel att stämbanden är spända. Detta ger konsonanten en grundton. Exempel är n, z, m. Exempel på tonlösa konsonanter är f och s.

Se även
 Tonlös konsonant
 Fonation

Fonetik
Tonlös konsonant

En konsonant fon är tonlös om röstkällan är passiv under uttalet. Detta gör att fonen saknar grundton. Exempel är /k/, /p/, /t/, /f/, /s/ och /θ/.

Se även
 Tonande konsonant

Fonetik

en:Voice (phonetics)
Nätverkskort

Nätverkskort (eng. Network Interface Card, NIC) är inom datortekniken en anslutning som används för att koppla samman och utbyta information med andra datorer på ett nätverk. Nätverket kan vara lokalt eller anslutet till ett bredbandsnät. Nätverkskort kan vara instickskort, USB-enheter eller integrerade i moderkortet. Ibland används även ordet nätverksadapter.

Den dominerande typen av trådbundna nätverkskort är av typen ethernet.

Det finns två typer av nätverkskort, trådlösa och trådbundna. Det trådlösa tar mer och mer över marknaden men har sin begränsning i hastighet, räckvidd samt säkerhet. Idag har trådlösa nätverk normalt upp till 150 Mbps i bandbredd och ett hundratal meters räckvidd. Trådbundna nätverk är vanliga, där hastigheterna kan variera mellan 1, 10, 100 och 1000 Mbps.

Kända tillverkare av nätverkskort
 3Com
 ASUS
 Belkin
 DLink
 Intel
 Netgear
 Novell

Referenser 

Inenheter
Utenheter
Transport Tycoon

Transport Tycoon (TT) (1994) och Transport Tycoon Deluxe (TTD) (1995) är datorspel skapade av Chris Sawyer och utgivna av Microprose. I spelen har spelaren kontroll över ett transportföretag. Spelaren måste konkurrera med andra företag och skaffa en så hög inkomst som möjligt, detta genom att transportera passagerare eller varor av olika typer med hjälp av lastbilar, tåg, båtar eller flygplan. Transport Tycoon Deluxe är en något utökad version av originalet Transport Tycoon.

Många av felen i spelet fixades med TTDPatch, skapad 1999 av Josef Drexler.

I slutet av 1990-talet ryktades att Transport Tycoon 2 snart skulle komma. Emellertid började Sawyer i stället att intressera sig för berg- och dalbanor och TT2:s spelmotor användes i stället till Rollercoaster Tycoon. I september 2004 släpptes dock en uppföljare till Transport Tycoon, Chris Sawyer's Locomotion.

I Transport Tycoon så finns det fyra typer av världar (Tropisk, Öken, Bergsvärld och Godis/leksaksvärlden). I alla olika världar finns det olika fordon att använda sig av, och olika godstyper att transportera. Några godstyper är blandade och finns i fler än en värld (såsom kol, stål och olja).

Musiken i spelen är skapad av John Broomhall och består bl.a. av tolkningar av klassiska jazzlåtar, som till exempel "Blue Train" av John Coltrane och "Moanin'" av Art Blakey, i MIDI-format.

Se även  
 OpenTTD

Externa länkar 
 TTDPatchs webbplats
 TT-Forums - Forum för att diskutera TT, TTD och Locomotion

Datorspel 1994
MS-DOS-spel
Playstation-spel
Sega Saturn-spel
Transportsimulatorer
Ekonomisimulatorer
Chris Sawyer

Chris Sawyer, född 1 januari 1967 i Dundee, är en skotsk datorspelsutvecklare, mest känd för att ha utvecklat spelen Transport Tycoon (1994-1995), Rollercoaster Tycoon (1999-2004) och Chris Sawyer's Locomotion (2004). 

Sawyer började sin karriär år 1983. Han utvecklar det mesta i sina spel på egen hand. Han gör allting utom grafik och musik.

Källor

Noter

Externa länkar
Chris Sawyer Software Development
GameSpot-intervju med Chris Sawyer om Locomotion

Datorspelsprogrammerare
Brittiska datorspelsutvecklare
Alumner från University of Strathclyde
Personer från Dundee
Män
Födda 1967
Levande personer