kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Anneli Jäätteenmäki

Anneli Tuulikki Jäätteenmäki, född 11 februari 1955 i Lappo, är en finsk jurist och politiker (centerpartist). Hon var riksdagsledamot 1987–2004, justitieminister 1994-95, partiordförande 2002–2003 och Finlands första kvinnliga statsminister 17 april–23 juni 2003, och ledamot av Europaparlamentet  2004–2019.

Irakaffären 

Under valrörelsen 2002–2003 hade Anneli Jäätteenmäki anklagat dåvarande statsministern Paavo Lipponen för att under ett USA-besök i hemlighet låtit förstå att Finland stöder koalitionen mot Irak. Frågan kom att handla om hur hon kommit över uppgifterna och att hon skulle ha uppmanat en medarbetare till president Tarja Halonen att förse henne med hemliga dokument, vilket kunde tolkas som anstiftan och medhjälp till brott. I ett domstolsutslag den 19 mars 2004 friades hon dock på båda punkterna. Hon tvingades avgå efter två månader som statsminister, eftersom det uppfattades som att hon hade ljugit om hur hon kommit över dokumenten.

Senare politisk karriär 
Anneli Jäätteenmäki blev invald i Europaparlamentet 2004, med nära 150 000 röster. I valen 2009 fick hon drygt  röster och fick då näst flest röster av de valda ledamöterna från Finland.

Hon nämndes i diskussionen om efterträdare till Matti Vanhanen som partiledare för Centern 2010. Hon meddelade dock i mars 2010 att hon inte var kandidat.

Se även 
 Regeringen Jäätteenmäki

Referenser

Externa länkar 
 
 

Finländska partiledare
Finlands statsministrar
Finlands justitieministrar
Ledamöter av Finlands riksdag för Centern
Talmän i Finlands riksdag
Ledamöter av Europaparlamentet från Finland
Ledamöter av Europaparlamentet 2004–2009
Finländska politiker under 1900-talet
Finländska politiker under 2000-talet
Personer från Lappo
Födda 1955
Levande personer
Kvinnor
Monoid

En monoid är inom abstrakt algebra ett par  (ofta säger man bara  och menar hela monoiden), där  är en mängd och  är en binär operator på , vilken lyder följande regler:

 slutenhet: för alla  i , är  i  (detta följer egentligen direkt ur att * är en binär operator, och behöver inte specificeras separat)
 neutralt element: det finns ett element  i , så att för alla  i , .
 associativitet: * är en associativ operator; det vill säga,  för alla  i .

Med andra ord är en monoid en semigrupp med ett neutralt element.

En kommutativ monoid eller abelsk monoid är en monoid där operatorn även är kommutativ, dvs.:
 för alla  i .

 sägs vara en submonoid till en monoid  om  är en delmängd till ,  innehåller det neutrala elementet och för alla  i  så ligger även  i .  är då även monoid i sig själv.

Exempel

Naturliga talen 
De naturliga talen, , med additionsoperatorn  bildar en abelsk monoid  med det neutrala elementet 0.

Man kan också bilda en monoid med multiplikationsoperatorn , som även den är abelsk, med det neutrala elementet 1.

Strängar 
Mängden av alla ändliga strängar över ett alfabet bildar en monoid med konkatenering som operator och den tomma strängen som neutralt element.

Monoidhomomorfier 
En homomorfi mellan två monoider,  och , är en funktion  som uppfyller:

där  och  är neutrala element för   respektive .

Om en monoidhomomorfi är bijektiv kallas den för isomorfi, och två monoider som har en monoidisomorfi mellan sig kallas isomorfa.

Se även 

Abstrakt algebra
Algebraiska strukturer
1692

1692 (MDCXCII) var ett skottår som började en tisdag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Mars 
 22 mars – Kejsaren av Kina utfärdar Tolerensediktet som erkänner alla romersk-katolska kyrkor, inte bara Jesuiter, och legaliserar missionärsarbete i Kina.

September 
 8 september – En jordbävning med epicentrum i östra Belgien drabbar bland annat London, England.

Okänt datum 
 Byggandet av orgeln i Uppsala domkyrka fullbordas av tysken H.H. Cahman.
 Gymnasiet i Kalmar grundas.
 Häxprocesser äger rum i Salem, Massachusetts.
 Wiens konstakademi bildas.

Födda 
 8 april – Giuseppe Tartini, italiensk kompositör.
 15 april – Halldór Brynjólfsson, isländsk biskop.
 22 april – James Stirling, skotsk matematiker.
 11 september - Ingela Gathenhielm, svensk kapare.
 23 september – Eric Burman, svensk meteorolog.
 15 oktober – Alessandro Albani, italiensk kardinal och författare.
 18 oktober – Magnus Beronius, svensk ärkebiskop 1764–1775.
 Domenico Gregorini, italiensk arkitekt.

Avlidna 
 22 mars – Agostino Carracci, italiensk målare.
 26 maj – Krister Klasson Horn, svensk generalguvernör, riksråd och fältmarskalk.
 Louise-Anastasia Serment, fransk naturfilosof.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1687

1687 (MDCLXXXVII) var ett normalår som började en onsdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Juni 
 25 juni – Ett enormt ras inträffar i Falu gruva och den så kallade Stora Stöten uppkommer. Dock skadas eller dör inte en enda människa, eftersom det hela inträffar på Sankt Davids dag. Helgdagar, bönedagar och söndagar är gruvdrängarna nämligen lediga från arbetet.

Juli 
 5 juli – Isaac Newton får sitt revolutionerande verk Philosophiae Naturalis Principia Mathematica (sv. Naturvetenskapens vetenskapliga principer) om gravitationen publicerat, ett av världshistoriens viktigaste naturvetenskapliga verk.

December 
 22 december – Karl XI utfärdar ett brev, där familjen De Geer lovas att få behålla Lövsta järnbruk, mot erläggande av 4 000 daler silvermynt i "cogntition för äganderätten".

Födda 
 27 januari – Balthasar Neumann, tysk arkitekt.
 23 mars - Sofia Dorotea av Hannover, drottning av Preussen. 
 14 december – Gabriel Gabrielsson Gyllengrip, svensk friherre och ämbetsman, landshövding i Västerbotten.

Avlidna 
 25 januari – Elena Cantacuzino, politiskt aktiv rumänsk godsägare. 
 15 februari – Matthäus Merian d.y., schweizisk-tysk målare.
 22 februari – Francesco Lana Terzi, italiensk jesuit och naturforskare.
 22 mars – Jean-Baptiste Lully, italiensk-fransk tonsättare

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Jean-Baptiste Lully

Jean-Baptiste Lully (), född Giovanni Battista Lulli den 28 november 1632 i Florens, Storhertigdömet Toscana i Italien, död 22 mars 1687  i Paris, Frankrike, var en italiensk-fransk tonsättare.

Asteroiden 8676 Lully är uppkallad efter honom.

Biografi
Lully upptäcktes i Florens av Charles av Guise som förde honom till Frankrike där Lully trädde i tjänst hos La Grande Mademoiselle, Anne Marie Louise av Orléans, som page.

Under 1600-talets mitt gjordes försök att införa den italienska operan i Frankrike. Försöken misslyckades till en början, men när den anknöts till en variant av balett, "ballet de cour" (hovbalett), steg populariteten. Baletterna var påkostade färgrika skådespel som förenade poesi, musik och dans. Jean-Baptiste Lully var grundfiguren för detta förenande. Hans ensemble vid namn "Kungens 24 violiner" innehöll det som senare kom att utgöra grunden i en symfoniorkesters stråksektion: alt-, tenor-, och basinstrument.

Lully var även upphovsmannen till den från början franska termen "ouverture" - en långsam introduktion i musikstycket, som följs av en livligare avdelning.

Lully var en innovatör inom musiken och var en av föregångarna till senare tiders storslagna operor och mässor. Hans Te Deum står där i särklass då Lully visar mästerliga prov på växlingar mellan homofoni och polyfoni, solostämmor, körpartier, instrumental musik, rytmiska variationer och harmoniskt överraskande växlingar.

Detta verk blev mycket populärt under Lullys livstid och 10 år efter dess tillkomst ledde han sin orkester under en konsert för att fira Ludvig XIV:s tillfrisknande. Under konserten slog Lully taktstaven i foten så hårt att det gick upp ett djupt sår som senare infekterades. Lully vägrade att amputera foten och dog sedermera av kallbrand.

1685 hade Lully orsakat skandal på grund av att han hade ett sexuellt förhållande med en ung man och genom detta förlorade han kungens gunst.

I den franska filmen Le roi danse skildras Lullys liv och relation till den franske kungen grundligt.

Operor 

 Cadmus et Hermione (1673)
 Alceste, ou le Triomphe d'Alcide (1674, Alkestis eller Alkeides triumf)
 Thésée (1675)
 Atys (1676)
 Isis (1677)
 Psyché (1678)
 Bellérophon (1679)
 Proserpine (1680)
 Persée (1682)
 Phaëton (1683)
 Amadis (1684)
 Roland (1685)
 Armide (1686)
 Achille et Polyxène (1687) (prolog och akt I av Lully, fullbordad av Pascal Collasse)
 Les fêtes de l'Amour et de Bacchus (Pastorale-pastiche, 1672)
 Acis et Galatée (Pastorale héroïque, 1686)

Andra verk 
 Baletter
 Komedibaletter (främst komponerade för Molières komedier)
 Motetter
 Instrumentalverk (främst danssviter)
 Kyrkomusik (däribland ett Miserere och ett Te Deum)

Referenser

Noter

Externa länkar 

 
 http://www.glbtqarchive.com/arts/lully_jb_A.pdf

Franska kompositörer
Italienska klassiska kompositörer
Italienska operatonsättare
Franska musiker under 1600-talet
Personer från Florens
Födda 1632
Avlidna 1687
Män
1686

1686 (MDCLXXXVI) var ett normalår som började en tisdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Juli 
 17 juli – I Lüneburg bildas Evangeliska ligan, som motpol till Katolska ligan.

September 
 3 september – Kyrkolagen, som fastställer den lutherska läran och statskyrkans rättsförhållanden, utfärdas och stadfästs i hela Stormaktssverige. Sverige befästs som en luthersk enhetsstat och det stadgas bland annat att "Judar, Turckar, Morianer och Hedningar" måste döpas för att få bosätta sig i landet. I den nya tattarparagrafen byter man syn på tattare och zigenare, vilka nu accepteras i de kristna församlingarna. Barn till dessa skall döpas. Man inför också en sorts folkskola, eftersom man ålägger församlingsprästerna att undervisa barn i läskunnighet och kristendom. Kyrkolagen reglerar dessutom fattigvården och bidrar därmed till utvecklingen av sockensjälvstyret. Merparten av 1686 års kyrkolag gällde fram till 1992.

Okänt datum 
 En lagnämnd tillsätts för att utarbeta en ny svensk lagbok. Nämnden leds av Erik Lindschöld och kommer att resultera i 1734 års lag.
 En ny svensk legostadga (tjänstefolkslag) utfärdas.
 Den svenske riksdrotsen Magnus Gabriel De la Gardie dör och lämnar stora skulder efter sig. Hans maka, Maria Eufrosyne av Pfalz (syster till Karl X Gustav) går i konkurs och all egendom efter reduktionen går under klubban. Samtidigt avskaffas riksdrotsämbetet.
 I kungens frånvaro ägnar sig drottning Ulrika Eleonora åt välgörenhet. Inte mindre än 1.700 fattiga (främst i Stockholm) åtnjuter hennes stöd.
 Den adliga ätten nummer 78, Örnhjelm, introduceras på det svenska Riddarhuset under nummer 1064.
 En ny förordning stadgar att svenska armén enbart bör klä sig i inhemska tyger: den följs av en förordning 1688 där staten har som mål att ta kontroll över organiseringen av svensk textilindustri.

Födda 
 17 januari – Archibald Bower, skotsk historiker.
 1 februari – Suzanne Henriette de Lorraine, hertiginna av Mantua och Monferrato.
 10 april – Maria Eleonora Boncompagni Ludovisi, regerande furstinna av Piombino.
 24 maj – Daniel Gabriel Fahrenheit, polsk-nederländsk fysiker (död 1736).

Avlidna 
 26 april – Magnus Gabriel De la Gardie, svensk greve, riksmarskalk 1651–1653, riksskattmästare 1652–1660, rikskansler 1656–1680 och riksdrots 1680–1684.
 4 juni – Erik Palmskiöld, svensk arkivsekreterare i Riksarkivet.
 7 juli – Frederik Ahlefeldt, dansk adelsman och politiker, Danmarks storkansler sedan 1676.
 20 oktober – Göran Göransson Gyllenstierna, svensk greve och riksråd.
 Datum okänt - Ingierd Gunnarsdotter, svensk sångerska.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Daniel Gabriel Fahrenheit

Daniel Gabriel Fahrenheit, född 24 maj 1686 i Danzig i nuvarande Polen, död 16 september 1736 i Haag, var en tyskfödd fysiker och ingenjör, som levde större delen av sitt liv i Nederländerna. 

Fahrenheit konstruerade den temperaturskala som bär hans namn och som numera används framför allt i USA. För omräkning av temperaturen TF °F på fahrenheitskalan till TC °C på celsiusskalan används formeln:

TC = 5/9 × (TF - 32)

Asteroiden 7536 Fahrenheit är uppkallad efter honom.

Externa länkar

Referenser 
 

Tyska fysiker under 1700-talet
Tyska ingenjörer under 1700-talet
Tyska eponymer
Personer från Danzig
Födda 1686
Avlidna 1736
Män
Ledamöter av Royal Society
1684

1684 (MDCLXXXIV) var ett skottår som började en söndag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Maj 
27 maj – Kina annekterar Formosa.

Okänt datum 
 Det svenska riksskattmästarämbetet avskaffas efter Sten Nilsson Bielkes död.
 Erik Dahlbergh gör en generalplan för Göteborgs befästningar.
 Fortifikationskaptenen Gerhard von Buhrman färdigställer en detaljerad karta över Skåne.
 En kommission tillsätts för att spåra upp den svenska krigskassa, som man blev av med i Loshultskuppen 1676. Göingebönderna håller emellertid varandra om ryggen och kommissionen får endast begränsat resultat.
 Den danska kyrkoseden att läsa latinska likpsalmer vid begravningar avskaffas genom Lundabiskopen Canutus Hahns ingripande. Hahn inför också skärpta kyrkotuktsbestämmelser för att upprätthålla katekesförhören och kyrkobesöken.
 För att fullborda försvenskningen av Skåne börjar dansktalande lärare avskedas från skånska skolor.
 Ett antal kalvinister åtalas för sin religionsutövning i Stockholm. Myndigheterna försöker få bukt med de reformerta genom olika ingripanden seklet ut.
 Den svenske kunglige sekreteraren, rikshistoriografen och historieprofessorn vid Uppsala universitet Claudius Arvidsson Arrhenius adlas.
 Maison royale de Saint-Louis, Frankrikes första sekulära skola för flickor, grundas.

Födda 
 15 april – Katarina I av Ryssland, Rysslands kejsarinna 1718–1727.
 12 juli – Ulrik, svensk prins, son till Karl XI och Ulrika Eleonora av Danmark.
 10 oktober – Antoine Watteau, fransk målare.
 3 december – Thure Gabriel Bielke, svensk militär, diplomat och politiker; riksråd.
 9 december – Abraham Vater, tysk anatom och botaniker.
 Celia Grillo Borromeo, italiensk matematiker.
 Sophia av Sachsen-Weissenfels, markgrevinna av Brandenburg-Ansbach.

Avlidna 
 26 mars – Gustaf Rosenhane, svensk friherre och jurist.
 26 juli – Elena Cornaro Piscopia, italiensk matematiker.
 1 oktober – Pierre Corneille, fransk författare.
 8 september – Sten Nilsson Bielke, svensk amiral och riksråd, riksskattmästare sedan 1672.
 11 september – Konrad Gyllenstierna, svensk friherre och landshövding.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1679

1679 (MDCLXXIX) var ett normalår som började en söndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 26 januari
 Fred sluts mellan Sverige och Tysk-romerska riket i Nijmegen.
 Fred sluts mellan Sverige och furstarna av huset Lüneburg i Celle. Sverige får avstå orterna Thedinghausen och Dörverden.

Mars 
 19 mars – Fred sluts mellan Sverige och Münster i Nijmegen.

Juni 
 19 juni – Fred sluts mellan Sverige och Brandenburg i S:t Germain, på franskt initiativ. Sverige tvingas avstå en del av Hinterpommern.

Augusti 
 6 augusti – Gemensam fredsförklaring mellan Sverige och Spanien ratificeras.
 23 augusti – Fred sluts mellan Sverige och Danmark i Fontainebleau. Man återgår till det läge som rådde före kriget.

September 
September – Danmarks ockupation av Gotland upphävs.
 26 september – Ytterligare en fred sluts mellan Sverige och Danmark i Lund, vilken har samma lydelse som freden i Fontainebleau.

Oktober 
 2 oktober – Fred sluts mellan Sverige och Nederländerna i Nijmegen. Holländarna får till stånd ett handelsavtal, som är till nackdel för Sverige.

Augusti 
 Olof Rudbeck ger ut första bandet i sitt patriotiska verk om Sveriges fornhistoria, Atland eller Manheim (på latin Atlantica). Sverige framställs som urhem för goterna och även som hela den grekisk-romerska kulturens vagga.
 Carl Gustaf Wrangels slott Skokloster står färdigt även invändigt.

Födda 
 7 mars – Carl Gyllenborg, svensk greve, diplomat, ämbetsman, politiker och författare samt kanslipresident 1739–1746
 1 juni – Johan Runius, svensk diktare
 16 augusti  - Catharine Trotter Cockburn, brittisk dramatiker och filosof. 
 14 september – Jacob Ohlsson, svensk bondeståndstalman

Avlidna 
18 februari – Anne Conway, engelsk filosof inom metafysiken och moralfilosofin.
 8 juli – Samuel Columbus, svensk författare och språkforskare
 24 augusti – Jean-François Paul de Gondi Retz, fransk kardinal och politiker.
 1 december – Gustaf Soop, svensk friherre, riksråd 1658.
 4 december – Thomas Hobbes, engelsk filosof.
 28 december – Peder Winstrup, dansk biskop i Lunds stift.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1588

1588 (MDLXXXVIII) var ett skottår som började en fredag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

April 
 4 april – Vid Fredrik II:s död efterträds han som kung av Danmark och Norge av sin son Kristian IV.

Juni 
8 juni – Thomas Cavendish gör anspråk på Sankta Helena för England.

Juli 
 30 juli – Den spanska armadan går under i Engelska kanalen när Spanien försöker invadera England.

Okänt datum 
 Kärntornet på Stockholms slott förses med riksemblemet, de tre kronorna, som ger slottet dess namn.
 Stockholm nås av en ny pestepidemi.

Födda 
 5 april – Thomas Hobbes, engelsk filosof.
 28 maj – Pierre Séguier, fransk politiker.
 28 juni – Peder Gustafsson Banér, svenskt riksråd.
 8 september – Marin Mersenne, fransk filosof och matematiker.
 24 december – Konstantia av Steiermark, gift med Sigismund.
 Okänt datum – Catherine de Vivonne, markisinnan de Rambouillet, grundare av den litterära salongen.

Avlidna 
 4 april – Fredrik II, kung av Danmark och Norge sedan 1559.
 8 augusti – Alonso Sánchez Coello, spansk målare.
 Doamna Chiajna, rumänsk furstinna och regent.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1664

1664 (MDCLXIV) var ett skottår som började en tisdag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Maj 
13 maj – Carl Gustaf Wrangel blir ny svensk riksmarsk.

Augusti 
1 augusti - den habsburgska armén besegrar osmanerna i slaget vid Sankt Gotthard i dagens Ungern vilket utmynnar i Freden i Vasvár

September 
8 september – Nederländarna överlåter Nya Amsterdam till engelsmännen, som ändrar namnet till New York.
15 september – Bodekull får stadsprivilegier.

Okänt datum 
 Motsättningarna inom det svenska rådet skärps. Det är mellan Magnus Gabriel De la Gardie, som är franskvänlig, å ena sidan och Gustav Bonde å den andra. Gustav Bondes anhängare kräver en fredlig och sparsam politik. Man vill ha en reduktion av adelns godsinnehav.
 Friherren Claes Rålamb, som framfört likartad kritik, väljs in i riksrådet.
 Gustav Otto Stenbock blir ny svensk riksamiral.
 Sveriges regering framlägger ett förslag inför Sveriges riksdag om upprustning av Svenska flottan, eftersom Sverige måste vara på sin vakt för att upprätthålla sin stormaktsställning.
 Genom en ny svensk bestämmelse måste varje gästgiveri sätta upp en tavla med avstånd och avgift för färd till närmaste skjutsstationer.
 Giovanni Lorenzo Bernini påbörjar på uppdrag av Ludvig XIV ritandet av en ny östfasad på Louvren.
 Tartuffe av Molière har ursprunglig premiär på Versailles, men förbjuds kort därefter.
 Antikvitetsprofessorn Olof Verelius ger ut det från isländska översatta diktverket Gautreks och Rolfs Saga.
 Den första legostadgan i Sverige införs.
 Jérôme Hatt tar bryggarexamen och grundar därefter bryggeriet Brasseries Kronenbourg.

Födda 
 24 januari – Lars Roberg, svensk medicinsk och naturvetenskaplig forskare, grundare av Akademiska sjukhuset.
 26 februari – Nicolas Fatio de Duillier, vetenskapsman.
 6 april – Arvid Horn, svensk militär, diplomat, statsman, riksråd och lantmarskalk samt kanslipresident 1710–1719 och 1720–1738.
 14 april – Ulrik Adolf Holstein, dansk greve och statsman, Danmarks storkansler 1721–1730.
 3 juni – Rachel Ruysch, nederländsk målare.
 18 juli – Gustaf Cronhielm, svensk greve och ämbetsman samt kanslipresident 15 maj–12 december 1719.
 David Richter d.y., svensk guldsmed och målare.
 Johan Arendt Bellman, svensk universitetslärare och musiker.
 Johan August Meijerfeldt d.ä., svensk militär och greve samt tillförordnad kanslipresident 1719–1720.
 Catherine Jérémie, fransk botaniker.
 Maria Guyomar de Pinha, thailändsk kock.

Avlidna 
 20 februari – Corfitz Ulfeldt, tysk diplomat och riksgreve.
 Mars – Jacob Heinrich Elbfas, livländsk målare.
 5 april – Knut Jöransson Posse af Hedensund, friherre och riksråd.
 16 juli – Andreas Gryphius, religiös tysk barockförfattare.
 27 augusti – Francisco de Zurbarán, spansk konstnär.
 Augusti – Hendrick Munnichhoven, nederländsk målare.
 Maria Cunitz, schlesisk astronom.

Noter

Externa länkar
1663

1663 (MDCLXIII) var ett normalår som började en måndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Maj 
 Maj – Collegium Medicum, Sveriges första medicinstyrelse, inrättas för att hålla uppsikt över läkarkåren och apoteken. För att få praktisera måste varje läkare och även tandläkare i framtiden genomgå examen inför kollegiet.

November 
6 november – Sverige inför en ny förordning för flaggan.

Okänt datum 
 Ett "religionsplakat" förbjuder definitivt alla nymodigheter i religiöst tänkesätt i Sverige.
 Det svenska hovkapellet får en ny kapellmästare i Gustav Düben, som blir en pionjär som kompositör av flerstämmig musik.
 Studentnationer vid Uppsala universitet blir tillåtna, efter att en tid ha varit förbjudna.
 Drury Lane Theatre, teater i centrala London byggs.
 Thomas a Kempis bok Kristi efterföljelse översätts för första gången till svenska.
 Käre Jesus, vi är här skrivs av Tobias Clausnitzer.
 Cornelis Pietersz Bega (1631–64) målar Musiklektionen som numera finns att skåda på Nationalmuseum, Stockholm.

Födda 
 12 februari – Cotton Mather, inflytelserik puritansk predikant och författare.
 22 mars – August Hermann Francke, tysk teolog, pietist och pedagog.
 12 maj (troligen) – Magnus Stenbock, Måns Bock, svensk greve, militär, fältmarskalk.
 16 oktober – Eugen av Savojen, österrikisk adelsman och general.
 14 november – Friedrich Wilhelm Zachau, tysk kompositör.
 Amalia Wilhelmina Königsmarck, svensk dilettantkonstnär, amatörskådespelare och poet.

Avlidna 
 27 augusti – Jonas Columbus, svensk musiker, kyrkoherde, prost och professor.
 18 september – Josef av Copertino, 60, italiensk franciskanbroder och präst.
 Antoine de Beaulieu, den första balettmästaren i Sverige.
 Anne Hautefeuville, var en fransk skådespelare.
 Nzinga av Ndongo och Matamba, regerande angolansk drottning.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1390-talet



Händelser 
 Under 1390-talet omnämns Stockholm för första gången som Sveriges huvudstad.
 17 juni 1397 - Erik av Pommern kröns i Kalmar till kung över hela Norden. Kalmarunionen kommer till stånd och varar fram till 1523.

Födda 
 Engelbrekt Engelbrektsson, svensk upprorsledare och rikshövitsman.

Avlidna 
 1395 - Detmar, lybsk krönikör.

Externa länkar