kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Adam Weishaupt

Johann Adam Weishaupt, född 6 februari 1748 i Ingolstadt, död 18 november 1830 i Gotha, var grundare och första ledare av Illuminaterorden.

Adam Weishaupt blev 1775 professor i naturrätt och kanonisk rätt vid universitetet i Ingolstadt, men avsattes 1785 då han ådrog sig teologernas hat och regeringens misstankar. Han visade sig nämligen som jesuiternas bittraste fiende även om han var en av deras tidigare lärjungar. Illuminater betraktades som farliga fiender till furstemakten och ville över allt störta den katolska kyrkan.

Weishaupt tog sin tillflykt till Gotha, där han hade en själsfrände i hertig Ernst II, och levde där som hovråd fram till sin bortgång 1830.

Adam Weishaupt i populärkulturen 
Adam Weishaupt förekommer i vissa skönlitterära verk i samband med olika konspirationsteorier. Exempelvis nämns han ofta i Illuminatus! av Robert Shea och Robert Anton Wilson, där bland annat spekulationer som att Weishaupt skulle ha emigrerat till USA och tagit George Washingtons plats som amerikansk president beskrivs.

Bibliografi (urval) 
 Apologie der Illuminaten (1786) 
 Das verbesserte System der Illuminaten (1787; 3:e upplagan 1818)

Externa länkar 

Tyska professorer
Personer från Ingolstadt
Födda 1748
Avlidna 1830
Män
Donald Knuth

Donald Ervin Knuth, Don Knuth, född 10 januari 1938 i Milwaukee, Wisconsin, är en amerikansk matematiker och datalog, professor emeritus i The Art of Computer Programming vid Stanford University.

Knuth är känd som upphovsmannen till typsättningsprogrammet TeX, fontbeskrivningsspråket Metafont, dokumentationssystemet WEB samt för sina många böcker inom framför allt matematik och datavetenskap, bland annat Concrete Mathematics samt den ännu ej avslutade serien The Art of Computer Programming.

Knuth utsågs till hedersdoktor vid KTH 1991.

Asteroiden 21656 Knuth är uppkallad efter honom.

Bibliografi (urval) 
 Surreal Numbers: How two ex-students turned on to pure mathematics and found total happiness, (Reading, Massachusetts: Addison-Wesley, 1974), vi+119pp.

Källor

Externa länkar 

 Donald Knuths hemsida på Stanford University
 

Personer inom fri programvara och öppen källkod
Amerikanska datavetare
Amerikanska matematiker under 1900-talet
TeX
Hedersdoktorer vid Kungliga Tekniska högskolan
Födda 1938
Levande personer
Män
Personer verksamma vid Stanford University
Personer från Milwaukee
Kyotopristagare
Mottagare av Faradaymedaljen
Ledamöter av Royal Society
Forskare från Wisconsin
Alumner från California Institute of Technology
Alumner från Case Western Reserve University
Karma

För albumet av Kamelot, se Karma (musikalbum).
Karma (sanskrit: karman, pali: kamma, "handling") är ett centralt begrepp inom österländsk religion och filosofi. I filosofiskt eller i religiöst hänseende syftar karma till en så kallad lag om orsak och verkan. Då en varelse agerar med tankar, känslor och handlingar lämnas ett spår både på omgivningen och i den egna organismen. Avtrycket får både omgivningen och varelsen att reagera i enlighet med naturlagarna. Naturlagarna gör att varje orsak får sin bestämda verkan och dessa kallas sammantagna för karma.

Begreppet karma förekommer inom religionerna buddhism, jainism, sikhism och många hinduistiska riktningar. Inom buddhismen är karma resultatet av en människas handlingar, ord och tankar under dennes livstid. Inom hinduismen står karma för summan av handlingar under livet som en människa, vilket reflekterar människans tro, eller hur väl en gud uppfyllt sina plikter avseende religiösa och vardagliga handlingar, vilket guden blir straffad efter. Varav guden blir straffad, får människan likadant öde, och får därmed en negativ karma. Detta påverkar sedan människan negativt. Karmans "kvalitet" har en direkt betydelse när det gäller om människan återföds och som vad den återföds.

Karma i buddhismen
Buddhismen delar in handlingar i fyra kategorier:
goda gärningar som leder till goda resultat
dåliga gärningar som leder till dåliga resultat
blandade gärningar som leder till blandade resultat
okategoriserbara gärningar som inte har några karmiska resultat (den typ av handlingar som utförs av upplysta varelser).

Enligt buddhismen kan de karmiska resultaten dröja många livstider. Dessutom är karma bundet till den varelse som utförde handlingen och dess mentala följd. Buddhismen menar dock inte att denna mentala följd utgör ett "jag" eller en "själ". Trots det utgör den en följd av orsak och verkan. Detta innebär att handlingarna hos en varelse inte kan bli "någon annans" karma i framtiden.

Målet för den buddhistiska vägen är att bli upplyst, uppnå nirvana och att därmed bli fri från de karmiska effekterna och samsara. Detta genomförs bland annat genom att förstöra besattheten av illusionen av en själ eller ett jag.

Karma i populärkulturen 
Karma har använts som tema inom populärkulturen, exempelvis i filmer, TV-serier eller i musik. John Lennons låt Instant Karma! behandlar delvis ämnet, liksom TV-serien My Name Is Earl. En del datorspel använder även karma, för att spelare ska sköta sig. Straff för låg karma är ofta att spelare blir tillfälligt avstängda.

Källor

Tryckta källor

Ewald, Stefan (red.), Retzlaff, Joachim (översättning), et al. (1996) Religionslexikonet. Forum 
Vramming, Ylva (1996) Uppslag religion. Från anatta till övergångsrit. Almqvist & Wiksell 

Buddhism
Hinduism
Jainism
Yoga
Beppes godnattstund

Beppes godnattstund är ett barnprogram som sändes i Sveriges Television. Det sändes i fem omgångar, med något skiftande utformning, mellan 1968 och 1974 och har sedan dess flitigt repriserats.

Om programmet 
De två första säsongerna sändes programmet i svartvitt och blev mycket uppmärksammat för sitt annorlunda innehåll. Beppe Wolgers ligger iklädd pyjamas i en stor säng, tillsammans med dockorna Hungran, Busan, Gäspan och Kraman. Sigrid sitter bredvid på pottan och avslutar alltid programmet med sin enda replik "Fäääääärdig!" som väckte den då insomnade Beppe. I senare program dök även dockan Fantasissis upp. Hungran var väldigt förtjust i mat och favoriten var köttbullar, Busan var den energiska och företagsamma dockan, som alltid kallade Beppe för "jättebebisen i knasluvan".

I programmet diskuterade dockorna och "jättebebisen med knasluvan" allt mellan himmel och jord på barnsligt men samtidigt mycket allvarligt vis.

Programmet inleddes med en del av Johann Sebastian Bachs tredje orkestersvit som i slutet av 1800-talet fick det populära namnet "Air". Den framfördes av a cappella-gruppen Swingle Singers som kallade melodin "Aria".

Bernt Franckie som gjort dockorna gjorde också röst åt Hungran. Beppes hustru Kerstin Wolgers gjorde röst till Gäspan, producenten Ulla Berglund gjorde Kraman och Sigrid och Beppe själv gjorde Busan. Medverkade i serien gjorde också Alice Babs och Cornelis Vreeswijk.

Medverkande 
Beppe Wolgers - Busan
Kerstin Wolgers - Gäspan
Ulla Berglund - Kraman och Sigrid
Bernt Franckie - Hungran

Referenser

Externa länkar 
 

Svenska barnprogram på TV
TV-seriestarter 1968
TV-serieavslutningar 1974
Svenskspråkiga TV-serier
1530

1530 (MDXXX) var ett normalår som började en lördag i den Julianska kalendern.

Händelser

Mars 
 29 mars – Paracelsus bevittnar en partiell solförmörkelse i Regensburg. Solförmörkelsen inspirerade honom att skriva De eclipsi solis.

Juni 
25 juni – Den Augsburgska bekännelsen, undertecknad av sju furstar och två fria riksstäder, läses upp för den tysk-romerske kejsaren Karl V under riksdagen i Augsburg.

Augusti 
8 augusti – Ett möte hålls med danskarna i Varberg; Sverige får behålla Viken (norra Bohuslän) i sex år.

Okänt datum 
Domprost Olaus Magnus avsätts från sina befattningar i Sverige och hans egendomar konfiskeras av kronan.
Gustav Vasa beslutar att varje svensk sockens största eller näst största kyrkklocka skall beslagtas för att betala den svenska skulden till Lübeck med.
Gustav reser till Finland efter upproren i Sverige. Frälset utsätts för räfst och kyrkans makt beskärs.
Olaus Petris En liten postilla, den första svenska handboken i evangelisk predikan, utkommer.
Det råder spannmålsbrist i Sverige.
Portugiserna börjar kolonisera Brasilien.  Affonso da Souza inför sockerrörsodlingen.

Födda 
25 augusti – Ivan IV av Ryssland, Ivan den förskräcklige, rysk tsar 1547–1584.
Laurentius Petri Gothus, svensk ärkebiskop 1573–1579 (född detta eller föregående år).
Jöran Persson, svensk politiker och kunglig rådgivare (född omkring detta år).
Clas Eriksson Fleming, svensk friherre och riksråd, riksamiral 1571–1595 och riksmarsk 1590–1597 (född omkring detta år).
Vincenza Armani, italiensk konstnär.

Avlidna 
Erik Trolle, svensk riksföreståndare 1512, far till ärkebiskop Gustav Trolle.
Properzia de' Rossi, italiensk skulptör.
Juana la Beltraneja, kastiliansk prinsessa och tronpretendent. 
1 december – Margareta av Österrike, regent och ståthållare i Nederländerna.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
841

841 (DCCCXLI) var ett normalår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Juni 
25 juni – I slaget vid Fontenoy besegras Karl den stores äldste sonson Lothar av sina bröder Karl och Ludvig, med följd att Frankerriket två år senare delas mellan de tre bröderna.

Okänt datum 
I den Aghlabidiska dynastin efterträds al-Aghlab Abu Affan ibn Ibrahim av Muhammad I Abul-Abbas ibn al-Aghlab Abi Affan.

Födda 
Du Rangneng, kinesisk kansler.
Pei Shu, kinesisk kansler.

Avlidna 
Hildegard, prinsessa av Frankerriket.

Externa länkar
Siam

Siam () är det tidigare namnet på Thailand. Namnbytet från Siam till Thailand har gjorts två gånger.

Benämningen Siam 
Kungariket Ayutthaya kallades Siam och folket som bodde där kallades siameser redan 1457 e. Kr. Säkert dokumenterat är namnet 1856. Namnet har inte använts av invånarna själva. 

Den 24 juni 1939 ändrade premiärminister Plaek Phibunsongkhram landets namn till Thailand och invånarnas till thai. Detta för att betona att landet tillhörde thailändarna och skulle ha ett namn som folket själva valt.

Ändringen sågs som inofficiell och föranledde ett byte tillbaka till Siam 1945. Ett nytt byte tillbaka skedde 1949, då landets namn också ändrades i engelskan (“Thailand”) och franskan (“Thaïlande”).

Denna ändring har stått fast, men namnet Siam förekommer fortfarande ofta.

Namnbyten 
1939 inofficiellt namnbyte från Siam till Thailand. 
1945 ändrade man tillbaka till Siam.
1949 ändrade man tillbaka till Thailand. Enligt vissa källor skedde namnbytet redan 1948.

Siams historia 
Se artikeln Thailands historia.

Etymologi 
Det portugisiska Sciam kommer förmodligen via thai sayam från sanskrit श्याम (Śyâma, ”mörk”), med hänsyftning på hudfärg. Det finns emellertid åtminstone två andra teorier om ordets härledning. Det kan härledas från pali शुभर्नभुमि (suvarnabhumi, ”land av guld”) eller möjligen mon rham (”främling”). Ordet har förmodligen samma rot som namnen Shan och Assam.

Referenser

Noter 
 

Thailands historia
1736

1736 (MDCCXXXVI) var ett skottår som började en söndag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
23 januari – Den nya svenska lagen, 1734 års lag, stadfästs.

Maj 
2 maj – En fransk forskningsexpedition bestående av matematikerna och astronomerna Maupertuis, Clairault, Le Monnier och Camus, samt svensken Anders Celsius, avreser från Dunkerque för att ta sig till Tornedalen, för att genom meridianmätning se, om jorden är tillplattad vid polerna.
21 maj – Forskningsexpeditionen anländer till Stockholm.
23 maj – Västerås slott förstörs till stora delar av en brand. Det återuppbyggs så småningom, efter ritningar av Carl Hårleman.

Juni 
6 juni – Forskningsexpeditionen avreser från Stockholm mot Tornedalen.
21 juni – Forskningsexpeditionen anländer till Torneå. Man utför mätningar under ett år.

September 
1 september – Sveriges rikes lag, 1734 års lag, som ersätter de medeltida lagarna Kristofers landslag och stadslagen, träder i kraft.

Födda 
17 januari – Matthäus Daniel Pöppelmann, tysk barockarkitekt.
19 januari – James Watt, brittisk uppfinnare.
25 januari – Joseph-Louis Lagrange, italiensk astronom och matematiker.
3 februari – Johann Georg Albrechtsberger, österrikisk kompositör.
14 juni – Charles-Augustin de Coulomb, fransk fysiker.
12 augusti – Erik af Wetterstedt, svensk ämbetsman.
27 oktober – James Macpherson, skotsk författare.
Edward Waring, brittisk matematiker.
Mary Brant, politisk mohawkledare.

Avlidna 
31 januari – Filippo Juvarra, italiensk arkitekt.
16 mars – Giovanni Battista Pergolesi, italiensk kompositör.
24 april – Eugen av Savojen, österrikisk adelsman och general.
25 juli – Jean-Baptiste Pater, fransk målare.
16 september – Daniel Gabriel Fahrenheit, polsk-nederländsk fysiker.
Bernardino Cametti, italiensk barockskulptör.
Anna Colbjørnsdatter, norsk nationalhjältinna.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
SFS

SFS är en förkortning för följande:

 Samfundet Finland-Sovjetunionen
 SFS (filsystem) – journalförande filsystem till AmigaOS
 Spelarföreningen Fotboll i Sverige
 Svensk författningssamling
 Svenska Fysikersamfundet
 Sveriges Flickors Scoutförbund
 Sveriges Fotbollshistoriker & Statistiker
 Sveriges Förenade Studentkårer

Se även 
 Finlands standardiseringsförbund (Suomen Standardisoimisliitto, SFS)
Pohnpei

Pohnpei eller Pohnpei-öarna (tidigare Ponape och Senyavin Islands) är en ö, en ögrupp och en delstat i Mikronesiens federerade stater i västra Stilla havet.

Geografi

Pohnpeiön 
Pohnpei (Pohnpei Island) är huvudön, vilken ligger cirka 3 300 km öster om Filippinerna. Geografiskt ligger ön bland Karolinerna i Mikronesien.

Förvaltningsmässigt är ön delad i 6 kommuner: Madolehnimw, U, Kitti, Nett, Sokehs och Kolonia (1).

Pohnpeiöarna 

Pohnpei-öarna (Pohnpei Islands) är ögruppen med huvudön Pohnpei och öarna Dehpehk, Lukatik, Parempei, Sokehs, Temwen, samt de konstgjorda Nan Madolöarna. Ögruppen omsluts av ett korallrev. Västerut utanför revet ligger dessutom Pakin-atollen och Ant-atollen.

Pohnpei state 
Pohnpei State är delstaten, som består av ungefär 162 öar och atoller, inklusive Pohnpei-öarna och ett antal andra större ögrupper, kallade Outer Islands::
 Oroluk-atollen, nordväst om huvudgruppen
 Ngatik-atollen, sydväst om huvudgruppen
 Nukuoro-atollen, sydväst om huvudgruppen
 Mokil-atollen, öster om huvudgruppen
 Pingelap-atollen, sydöst om huvudgruppen

Öarna är av vulkaniskt ursprung och har en sammanlagd areal om cirka 344 km². Den högsta höjden är omkring 780 meter över havet. Huvudön täcks till stora delar av regnskog, omgiven av mangroveträsk längs stränderna. Årsnederbörden över de centrala delarna av ön uppgår till 11 000 millimeter. Det finns inga naturliga sandstränder. 

Befolkningen i Pohnpei-state består av cirka 35 000 invånare, som alla bor på Pohnpei-öarna. Här ligger även Palikir som är huvudstaden i federationen. Staden ligger i kommunen "Kolonia" på huvudöns nordvästra del och rymmer cirka 10 000 invånare.

Öns flygplats heter Pohnpei (flygplatskod "PNI") och ligger nordöst om Palikir.

Historia 
Pohnpei-öarna har sannolikt bebotts sedan omkring 1000 f.Kr. Av västerlänningar upptäcktes de troligen redan 1606 av den spanske kaptenen Pedro Fernández de Quirós. Med säkerhet vet man dock att ögruppen "upptäckts" av ryssen Fjodor Litke 1828. Öarna hamnade senare under spansk överhöghet.

Kejsardömet Tyskland köpte ögruppen 1899 som då blev del i Tyska Nya Guinea. Under första världskriget ockuperades området i oktober 1914 av Japan, och Japan erhöll förvaltningsmandat över området vid Versaillesfreden 1919.

Under andra världskriget användes ögruppen som militärbas av Japan till dess USA erövrade området 1944.

Tillsammans med alla andra öar bland Karolinerna utsågs Pohnpei-öarna 1947 till "US Trust Territory of the Pacific Islands" av Förenta nationerna, och förvaltades av USA.

År 1965 blev området ett eget distrikt. I januari 1977 avskiljdes Kosraeöarna från Pohnpei distriktet.

Den 8 november 1984 ändrades namnet från Ponape till nuvarande Pohnpei.

Den 10 maj 1979 bildades den autonoma federationen Mikronesien, med lokalt självstyre, och den 3 november 1986 blev landet självständigt.

Se även 
 Nan Madol

Externa länkar 
 Bilder från Pohnpei
 Karta över Pohnpei-öarna
 Karta över Pohnpei State

Mikronesiska federationens delstater
Mikronesien
1724

1724 (MDCCXXIV) var ett skottår som började en lördag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari 
Februari – Det holsteinska partiet genomdriver ett försvarsförbund mellan Sverige och Ryssland på 12 år.

Maj 
29 maj – Sedan Innocentius XIII har avlidit den 7 mars väljs Pietro Francesco Orsini till påve och tar namnet Benedictus XIII.

November 
10 november – Det så kallade produktplakatet, en efterbildning av den engelska navigationsakten, utfärdas för att stimulera den svenska sjöfarten. Utländska fartyg får till Sverige enbart skeppa varor som har tillverkats i det egna landet eller dess kolonier. Alla andra produkter skall fraktas på svenska fartyg.

Okänt datum 
Jonas Alströmer erhåller privilegier på ett manufakturverk i Alingsås och börjar sin verksamhet, bestående av potatisodling och framställning av tobaksvaror.
En lag om att varje stad måste anlägga tobaksplantage, för att motverka import, utfärdas. Det slår väl i södra Sverige.
En ny svensk skolordning införs. Föräldrarna ansvarar nu för barnens svensk- och kristendomsundervisning. Om föräldrarna inte kan undervisa sina barn skall församlingens klockare eller skolmästare lära dem katekesen och att läsa. Denna skolordning innebär ett ökat statskyrkligt inflytande, men kommer, trots att den skulle vara tillfällig, att gälla fram till 1807.
Ett konvojkommisariat bildas för att skydda svenska fartyg mot kaperier på Medelhavet, företagna av de så kallade Barbareskstaterna (nuvarande Marocko, Algeriet, Tunisien och Libyen).
Porla brunn startar sin hälsoverksamhet.

Födda 
30 januari – Nils Adam Bielke, svenskt riksråd.
2 februari – Karl Vilhelm von Düben, svenskt riksråd samt kanslipresident 1788–1790.
9 april – Barthold Rudolf Hast, finländsk läkare.
22 april – Immanuel Kant, tysk filosof.
2 oktober – Gustaf Hjortberg, svensk präst, känd från den så kallade Hjortbergstavlan.
7 december – Louise av Storbritannien, drottning av Danmark och Norge 1746–1751, gift med Fredrik V.
12 december – Samuel Hood, brittisk viscount och amiral.
Jane Colden, amerikansk botaniker.
Eva Ekeblad, svensk kemist.
Marie Anne Victoire Pigeon, fransk matematiker.

Avlidna 
7 mars – Innocentius XIII, född Michael Angelo Conti, påve sedan 1721.
10 mars – Urban Hjärne, svensk läkare och naturforskare.
18 maj – Anne Julie de Melun, guvernant till Frankrikes barn.
29 oktober – William Wollaston, engelsk filosof.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1740

1740 (MDCCXL) var ett skottår som började en fredag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Augusti 
17 augusti – Sedan Clemens XII har avlidit den 6 februari väljs Prospero Lorenzo Lambertini till påve och tar namnet Benedictus XIV.

Oktober 
 9 oktober – Nederländska ostindiska kompaniet massakrerar 5-10 000 kinesiska invånare i Batavia.

November 
 November – Domkyrkan i Växjö eldhärjas.

December 
 December – Olof von Dalin ger ut Sagan om hästen, som är en satirisk allegori över Sveriges historia.

Okänt datum 
Hattarnas propaganda för ett krig mot Ryssland får hjälp av Frankrike. Hattpartiet mobiliserar, vilket kritiseras av bondeståndet.
Den svenske generalen Charles Emil Lewenhaupt väljs till lantmarskalk (adelns talman).
Grycksbo pappersbruk grundas.
Grevinnan Christina Piper låter uppföra Christinehofs slott i Skåne.

Födda 
4 februari – Carl Michael Bellman, svensk skald.
16 februari – Giambattista Bodoni, Italiensk boktryckare.
16 mars – Jacob Schweppe, grundare av företaget Schweppes.
9 maj – Giovanni Paisiello, italiensk kompositör.
2 juni – Markis de Sade, fransk aristrokat, författare och filosof.
8 augusti – Abner Nash, amerikansk politiker, guvernör i North Carolina 1780–1781.
16 augusti – Göran Magnus Sprengtporten, svensk militär, politiker och landsförrädare.
26 augusti – Joseph-Michel Montgolfier, fransk uppfinnare, skapare av den första varmluftsballongen.
28 augusti – Johan Tobias Sergel, svensk tecknare och skulptör.
20 oktober – Isabelle de Charrière, schweizisk författare och filosof.
31 oktober – William Paca, amerikansk jurist och politiker.
14 november – Augustus Montague Toplady, brittisk präst.
8 december – Elisabeth Olin, svensk operasångerska.
24 december – Anders Johan Lexell, finländsk astronom och vetenskapsman.

Avlidna 
6 februari – Clemens XII, född Lorenzo Corsini, påve sedan 1730.
23 mars – Olof Rudbeck d.y., svensk vetenskapsman och upptäcktsresande.
23 april – Thomas Tickell, engelsk poet.
25 maj – Anders Örbom, svensk militär.
19 juli – Christian Christophersen Sehested, dansk ämbetsman och adelsman, Danmarks storkansler 1708–1721.
20 oktober – Karl VI, tysk-romersk kejsare sedan 1711.
28 oktober – Anna Ivanovna, rysk kejsarinna.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Mikronesien

Mikronesien är en etnografisk region i västra Stilla havet cirka 2,7 milj km² stor och med cirka 400 000 invånare (1991). Området består av ett antal mindre ögrupper mellan Indonesien och Kiribati och befolkas huvudsakligen av mikronesier, dvs. människor som inte talar polynesiska eller melanesiska språk. 

Namnet Mikronesien betyder "de små öarna". Det är bildat av de klassiskt grekiska orden μικρός (mikros), ’liten’ och νήσος (nesos), ’ö’. Namnet användes först av den franska upptäcktsresanden Jules Dumont d'Urville 1831 för att skilja regionen från Melanesien och Polynesien.

Befolkning 
Mikronesierna påminner mycket om polynesierna till utseendet och även språkligt sett anses de vara besläktade med polynesierna. Mikronesiernas språk tillhör den austronesiska språkfamiljen.

De livnär sig framförallt av havsfiske och jordbruk och levde i exogama storfamiljer vilket inneburit att deras samhälle var hierarkiskt ordnat där varje individ tillhörde en klan med ett totem. Idag är de flesta kristna.

När européerna kom till Mikronesien var metaller nästan okända för öborna. Därför tillverkades vapen och redskap av bland annat trä, ben och hajtänder.

Regionens omfattning

Territorier och områden 
 Gilbertöarna
 Karolinerna
 Marianerna
 
 
 Wakeöarna

Stater

Källor

Externa länkar 

 om öarna

Stilla havet
Oceaniens geografi
 

bcl:Maykronisya