kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
1635

1635 (MDCXXXV) var ett normalår som började en måndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari 
 22 februari – Franska Akademien i Paris, Frankrike grundas som nationell akademi för bevarandet av det franska språket.

April 
 April – Axel Oxenstierna besöker Frankrike, där han förhandlar fram en fastare allians mellan Sverige och Frankrike, som nu går in aktivt i trettioåriga kriget.

Maj 
 30 maj – Den tysk-romerske kejsaren Ferdinand II sluter fred i Prag med kurfurst Johan Georg I av Sachsen och katolska ligan. Freden innebär att alla områden i Tyskland ska behålla den trosriktning (katolicism eller protestantism) som de hade den 12 november 1627, att Bayern övertar Pfalz ställning som kurfurstendöme, att Sachsen övertar Lausitz från Böhmen, att man ska bilda en gemensam tysk rikshär, att alla särförbund, både katolska ligan och det protestantiska Heilbronnförbundet ska upplösas och att alla som har burit vapen mot kejsaren får amnesti. Freden är ett försök att göra slut på det pågående trettioåriga kriget, vilket dock misslyckas, eftersom de utländska makterna i Tyskland (Sverige och Frankrike) vägrar gå med på att lämna landet och istället sluter förbund mot de tyska staterna, varpå kriget fortsätter till 1648.

September 
 2 september – Då stilleståndet i Altmark går ut sluts ett nytt stillestånd i Stuhmsdorf (Sztumska Wieś) mellan Sverige och Polen. Detta stillestånd är på 26 år och i det avstår Sverige från de inkomstbringande hamnarna i Preussen, men behåller Livland.

Oktober 
 Oktober – Hertig Bernhard av Weimar inträder i fransk tjänst med sin för svensk räkning värvade här.
 22 oktober – Svenskarna besegrar kejsarens trupper i slaget vid Dömitz.

Okänt datum 
 Johan Banér blir befälhavare för den svenska hären.
 Landshövdingsstadgan införs i Sverige och innebär att landshövdingarna från och med nu skall föra landböcker, det vill säga kontrollera fogdarnas ekonomiska förehavanden. Därmed blir landshövdingarna statsmaktens representanter på lokalnivå. De leder civilförvaltningen genom en så kallad landsregering, sedermera kallad länsstyrelse.
 Hans Olofsson ger ut ett av Sveriges äldsta julspel, Een lijten andeligh Tragoedia Om tree wijsa män.
 För första gången används svartkrut vid sprängningar i svenska gruvor.
 Den nederländske vetenskapsmannen Hugo Grotius utses till svensk ambassadör i Paris.

Födda 
 13 januari – Philipp Jakob Spener, tysk teolog.
 18 februari – Johan Göransson Gyllenstierna, svensk greve och riksråd.
 18 juli – Robert Hooke, engelsk naturforskare och uppfinnare.
 25 november – Françoise d'Aubigné de Maintenon, politiskt aktiv fransk markisinna.

Avlidna 
 31 januari – Johannes Chesnecopherus, Sveriges förste botaniske författare.
 15 april – Urszula Mayerin, politiskt aktiv polsk hovfunktionär. 
 21 april – Maria Musch, nederländsk redare. 
 27 augusti – Lope de Vega, spansk dramatiker och poet.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Robert Hooke

Robert Hooke, född 18 juli 1635 i Freshwater, Isle of Wight, död 3 mars 1703 i London, var en engelsk naturforskare och uppfinnare.

Biografi
Robert Hooke studerade vid Christ Church College vid Oxfords universitet och blev 1662 experimentkurator hos Royal Society, vars sekreterare han senare blev, samt 1664 professor i geometri vid Gresham College i London.

Efter den stora branden i London, som ödelade stora delar av staden 1666, deltog Hooke i återuppbyggnadsarbetet. Bland annat planerade han och Christopher Wren monumentet till minne av branden.

Liksom sin samtida Isaac Newton sökte Hooke utforska den allmänna lagen för himlakropparnas rörelser, men förekoms av Newton. Hooke sysslade för övrigt med en mängd uppgifter inom astronomin och fysiken. Han uppfann ett helioskop och andra instrument och försökte (1669) med en 36 fot lång kikare göra noggranna fixstjärneobservationer för bestämning av stjärnparallaxer. Han måste dock ge upp försöket, sedan kikarens objektiv genom ett missöde slagits sönder.

I sin bok Micrographia, publicerad i september 1665, myntade han begreppet "cell".

Robert Hooke gjorde 1676 en fungerande kardanknut som på engelska kallas universal joint eller Hooke's joint. På svenska kallas den även polhemsknut efter den svenska uppfinnaren Christopher Polhem, medan förledet kardan kommer från italienaren Girolamo Cardano.

Även om Hooke hade otur med en del av sina företag har han betecknats som en av de mest skarpsinniga tänkare som någonsin levat.

Se även
 Hookes lag

Källor

Tryckta källor

Noter

Externa länkar 

Engelska fysiker
Engelska uppfinnare
Engelska arkitekter
Ledamöter av Royal Society
Födda 1635
Avlidna 1703
Män
Alumner från Christ Church, Oxford
Alumner från Wadham College, Oxford
1703

1703 (MDCCIII) var ett normalår som började en måndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en fredag i den julianska kalendern samt ett normalår som började en torsdag i den svenska kalendern.

Händelser

Januari 
 14 januari – En jordbävning inträffar i Norcia i sydöstra Italien.

Februari 
 2 februari – En jordbävning inträffar i L'Aquila i Italien.
 Februari – Soldater vid Fort Louis de la Mobile firar Mardi Gras, och påbörjar därmed denna tradition i den amerikanska staden Mobile.

Mars 
 19 mars – Svenskarna besegrar polackerna i slaget vid Saladen.

April 
 21 april – Svenskarna besegrar sachsarna i slaget vid Pultusk.
 30 april – Ryssarna anfaller Nyenskans.

Maj 
 4 maj – Ryssarna intar Nyenskans.
 16 maj (GS) – Ryssarna börjar bygga Sankt Petersburg på före detta svenskt område, där staden Nyen låg.
 26 maj – Portugal går med i Stora alliansen.

Juni 
 Juni – Den kompletta isländska folkräkningen 1703 presenteras för Islands allting.

Juli 
 9 juli – Svenskarna besegras av ryssarna i slaget vid Systerbäck.

Augusti 
 Augusti – Lidköping drabbas av en kvartersbrand.

September 
 7 september – Svenskarna erövrar Poznań.

Oktober 
 3 oktober – Karl XII:s armé erövrar städerna Danzig och Torún (Thorn).
 Oktober – En virvelvind blåser omkull tornet vid Gan Takal i den abessinska staden Gondar.

November 
 24 november–2 december – En atlantisk orkan, härjar södra England och Engelska kanalen och dödar omkring 8 000 människor, de flesta ute till havs.

December 
 27 december – Portugal och England sluter Methuenfördraget, som ger portugisiskt vin företräde framför andra viner, vid import till England.

Okänt datum 
 Den nya svenska bibelöversättningen, Karl XII:s bibel, utkommer. Förändringarna sedan förra utgåvan är små, eftersom den lutherska ortodoxin fortfarande är förhärskande.

Födda 
 23 mars – Cajsa Warg, klassisk svensk kokboksförfattare.
 23 juni – Marie Leszczyńska, fransk drottning.
 29 september – François Boucher, fransk målare.

Avlidna 
 16 januari – Erik Dahlbergh, svensk greve, arkitekt, fältmarskalk med mera.
 3 mars – Robert Hooke, engelsk naturforskare och uppfinnare.
 15 maj – Charles Perrault, fransk författare.
 26 maj – Samuel Pepys, engelsk ämbetsman.
 11 augusti - Anna Isabella Gonzaga, italiensk regent.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1637

1637 (MDCXXXVII) var ett normalår som började en torsdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
1 januari – Spanjorerna förstör Nederländernas koloni vid Trinidad och Tobago.

Februari 
7 februari – Svenskarna står i begrepp att storma Leipzig, som man belägrar, men då staden får förstärkningar försöker man istället locka dessa till strid. Detta misslyckas emellertid, och man drar sig därför tillbaka till Torgau, där man blir kvar till sommaren.

Juni 
18 juni–3 juli – Johan Banér drar tillbaka den svenska hären från Torgau till Pommern undan en hotande fientlig inringning.

Juli 
5 juli – Laurentius Paulinus Gothus blir vald till svensk ärkebiskop.

November 
November – De båda fartygen Kalmare Nyckel och Fågel Grip utrustas av ett svensk-nederländskt konsortium samt avseglar mot nya världen under befäl av Peter Minuit.

Januari 
Kejserliga trupper under Matthias Gallas erövrar Vorpommern och Mecklenburg från Sverige.
Bergskollegium inrättas (med Axel Oxenstiernas svåger Carl Filipsson Bonde som förste chef). Det skall befrämja, samordna och övervaka den svenska bergsnäringen.
Per Brahe d.y. blir generalguvernör över Storfurstendömet Finland med Åland och bägge Karelerna.
Den franske arkitekten Simon de la Vallée anländer till Sverige.
Den första allmänna svenska zigenarförordningen, Placat om Tatrarnes fördrifvande av landet, utfärdas. Enligt denna skall alla zigenare fördrivas före 8 november 1638. Därefter skall påträffade män hängas och kvinnor och barn landsförvisas.

Födda 
12 mars – Anne Hyde, prinsessa av England.
Catarina Wentin, svensk (ursprungligen tysk) barnmorska.

Avlidna 
6 augusti – Ben Jonson, engelsk poet och dramatiker.
17 augusti – Johann Gerhard, tysk luthersk teolog.
29 september – Lorenzo Ruiz, filippinsk kristen martyr.
19 december – Christina av Lothringen, italiensk regent.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Ben Jonson

För sprintern, se Ben Johnson.
Ben Jonson, egentligen Benjamin Jonson, född 11 juni 1572 i London, död 16 augusti 1637 i London, var en engelsk poet och dramatiker, näst Shakespeare den mest betydande författaren under den elisabetanska perioden.

Biografi 
Efter skolgång i Westminster School var Jonson under någon tid murare och senare legosoldat i Flandern innan han ägnade sig åt skådespeleri. Från 1597 skrev han själv skådespel. Hans komedi Every Man in His Humour uppfördes 1598 av Shakespearetruppen, och i utgåvan av Jonsons skådespel från 1616 nämns Shakespeare först bland aktörerna i denna pjäs. Jonsons dramatiska produktion fortsatte in på 1630-talet med bl a en rad maskspel, masques, för Elisabets och Jakob I:s hov. År 1616 utnämndes han till hovpoet (poeta lareatus) och fick kunglig pension. De sista tio åren av sitt liv tillbringade han i sjuksäng efter ett slaganfall.

Författarskap 
Jonson skrev några tragedier, bland andra romarpjäsen Sejanus (1603), men hans stora dramatiska insats är komedier som Volpone or the Fox (1606), The Alchemist (1610) och Bartholomew Fair (1614). Karakteriseringen av personerna är inte sammansatt som hos Shakespeare, utan Jonson tar fram ett dominerande drag, a humour, och gisslar, fränt och med ett myller av förbluffande detaljerade iakttagelser: sexuell och ekonomisk glupskhet, puritanskt hyckleri, besticklighet, utlandssvärmeri och allmän lättrogenhet. Liksom senare Swift väljer han att visa sitt moraliska allvar genom att porträttera idealens motsatser. I prologen till The Alchemist försvarar han sin metod: hans vassa penna vill bota, inte såra. 

I motsats till skådespelen är Jonsons poesi klassiskt sval och tuktad i elegier, kärleksdikter, lantliga idyller och satirer. Till de mest kända poetiska produkterna hör den ofta sjungna kärleksdikten Drink to Me Only With Thine Eyes samt de verser om 80 rader som utgör Jonsons hyllning till Shakespeare i första utgåvan (1623) av dennes skådespel. Samma varma uppskattning, fastän med en tillsats av kritiska synpunkter, uttryckte han på prosa i Timber or Discoveries (postumt 1640).

Svenska översättningar 
 Räven (otryckt översättning av Ivar Harrie för Göteborgs stadsteater 1961)
 Volpone (Göran O. Eriksson efter Ben Jonson, PAN/Norstedt, 1968)
 Alkemisten (otryckt översättning av Britt G. Hallqvist, bearbetning Staffan Roos för Kungliga Dramatiska Teatern, 1980)

Externa länkar
 

Engelskspråkiga dramatiker
Engelskspråkiga poeter
Engelska dramatiker
Födda 1572
Avlidna 1637
Engelska poeter
Män
Engelska författare under 1500-talet
August Bondeson

August Bondeson, född 2 februari 1854 i Vessigebro, död 23 september 1906 i Göteborg, var en svensk författare, folklivsskildrare och läkare.

Biografi
Bondeson föddes i Vessige socken i Halland som son till skomakare Carl Bondeson och hans hustru Elisabet  (i familjen kallad Lisa Beata), och blev senare student vid Uppsala universitet där han studerade medicin. År 1889 öppnade han läkarpraktik i Göteborg. Fadern hade varit en skicklig folksagoberättare och den unge Bondeson upptecknade tidigt dessa sagor och historier, vilka gavs ut 1880 som Halländska sagor .

Författarskap
Bondeson räknas som en av våra främsta litterära folklivsskildrare i den meningen att hans berättelser byggde på ingående studier av folklivet i främst södra Sverige. Med till exempel Halländska sagor, samlade och berättade, Allmogeberättelser och Historiegubbar på Dal skaffade han sig en stor och trogen publik, i synnerhet som han kryddade sina berättelser med en stor dos av humor.  

Krönet i Bondesons författarskap utgör det fiktiva memoarverket Skollärare John Chronschoughs memoarer. Det följer en torparson som fick möjlighet att utbilda sig vid folkskollärarseminariet i Göteborg på 1860-talet och hans utveckling till självgod besserwisser. En första del utkom 1897 och en andra del 1904. Bondeson hade planerat en tredje del men blev sjuk och kunde inte fullborda sitt verk.

August Bondeson har givit namn åt Doktor Bondesons gata på Södra Guldheden i Göteborg och August Bondesons väg i Halmstad och Falkenberg.

Bibliografi

Skönlitteratur

 Fulltext: Göteborgs universitetsbibliotek, Projekt Runeberg.

 Fulltext: Göteborgs universitetsbibliotek, Litteraturbanken.

Varia

Samlade upplagor och urval

Referenser

Noter

Tryckta källor
August Leonard Bondeson i Svenskt biografiskt handlexikon, sid 119-120, 1906

Vidare läsning

Externa länkar
Bondesonsällskapet
August Bondeson på Hallands kulturhistoriska museum
August Bondeson på dagensvisa.com
Skollärare John Chronschoughs memoarer i fulltext på Litteraturbanken
Skollärare John Chronschoughs memoarer. Ny följd i fulltext på Litteraturbanken

Svenskspråkiga författare
Svenska författare under 1800-talet
Svenska läkare under 1800-talet
Födda 1854
Avlidna 1906
Män
Personer från Vessige socken
Författare från Halland
Alumner från Uppsala universitet
O Canada

O Canada (engelska), Ô Canada (franska) eller ᐆ ᑲᓇᑕ (Uu Kanata) (inuktitut) är Kanadas nationalsång. 

Musiken är komponerad av Calixa Lavallée, och den franska originaltexten är skriven av sir Adolphe-Basile Routhier. Den officiella engelska texten är baserad på en dikt skriven av Robert Stanley Weir 1908 och är ej en direktöversättning av den franska. 1968 gjordes ytterligare ändringar i den officiella engelska texten. 

Tidigare var God Save the King Kanadas nationalsång och först den 1 juli 1980 fick O Canada denna officiella status.

Källor

Externa länkar 
 
 

Nationalsånger i Nordamerika
Kanadensiska sånger
Sånger 1880
Franskspråkiga sånger
Engelskspråkiga sånger
Georg Ohm

Georg Simon Ohm, född 16 mars 1789 i Erlangen, Brandenburg-Bayreuth, död 6 juli 1854 i München, kungariket Bayern, var en tysk fysiker, bror till Martin Ohm.

Biografi
Ohm föddes i en protestantisk familj där fadern var låssmed och hans mor dotter till en skräddare. Även om föräldrarna inte var formellt utbildade, var Ohms far en respekterad man som hade utbildat sig till en hög nivå och kunde ge sina söner en utmärkt utbildning genom sin egen undervisning.

Från tidig barndom undervisades Ohm i hög nivå i matematik, fysik, kemi och filosofi av sin far. I september 1806 kunde Ohm börja på en plats som matematiklärare i en skola i Gottstadt bei Nidau i Schweiz. Ohms egna studier hade förberett honom för hans doktorsexamen som han tog vid universitetet i Erlangen den 25 oktober 1811. Han började genast vid fakulteten där som lektor i matematik, men lämnade efter tre terminer på grund av för dålig förtjänst som föreläsare.

Efter en karriär som lärare i många steg kom Ohm till den Kungliga polytekniska skolan i Nürnberg 1833, vilken numera bär hans namn, och 1852 blev han professor i experimentell fysik vid universitetet i München.

Ohms lag publicerades första gången i den berömda boken Die galvanische Kette, Mathematisch bearbeitet (1827), där han gav sin fullständiga teori om elektricitet. I detta arbete, fastställde han sin lag för elektromotorisk kraft som verkar mellan delarna av någon del av en krets, dvs produkten av strömstyrkan, och motståndet i den berörda delen av kretsen. 

Ohm har fått den matematiska formeln, Ohms lag, och mätenheten för resistans eller elektriskt motstånd, ohm, uppkallade efter sig. Hans forskningsresultat publicerades 1827 i en bok: Die galvanische Kette mathematisch bearbeitet.

Källor

Noter

Litteratur

Externa länkar 

 

Tyska fysiker
Personer i Tyskland under 1800-talet
Mottagare av Copleymedaljen
Tyska eponymer
Födda 1789
Avlidna 1854
Män
Personer från Erlangen
Alumner från Erlangens universitet
Personer verksamma vid Münchens universitet
1756

1756 (MDCCLVI) var ett skottår som började en torsdag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari 
 Februari – På grund av konflikt mellan politikerna och det svenska kungaparet byts kronprins Gustavs lärare ut.

Maj 
 1 maj – Den Diplomatiska revolutionen inleds genom det första fördraget mellan Frankrike och Österrike i Versailles. 
 26 maj – Namnstämpeln med kung Adolf Fredriks namnteckning börjar användas då kungen vägrar att skriva på papper.

Juni 
 21 juni – Drottning Lovisa Ulrika förbereder en statskupp, genom att pantsätta några juveler, som inte är hennes, men planerna avslöjas.

Juli 
 23 juli – Åtta av de ledande personerna i drottningens sammansvärjning avrättas, däribland Erik Brahe (1722-1756), den påstådde ledaren.

Oktober 
 14 oktober – Danmark och Osmanska riket undertecknar ett vänskaps- och handelsavtal.

Okänt datum 
 Det svenska kungaparet erhåller en varning, Riksakten, vilken varnar dem för att försöka fler statskupper, eftersom de då kommer att avsättas. I och med drottningens kuppförsök avskaffas Vitterhetsakademien.
 Blücher, den preussiske befälhavaren i slaget vid Waterloo, går i svensk krigstjänst i svenska Pommern.
 En sjöunion mellan Sverige och Danmark sluts, för att skydda handelsskepp på Nordsjön.
 Den utbyggda skärgårdsflottan bryts ut ur örlogsflottan och förläggs under namnet Arméns flotta till Stockholm och Sveaborg.
 Import av kaffe förbjuds i Sverige och förbud mot husbehovsbränning införs.
 Den svenska skärgårdsflottan, Arméns flotta, byter namn till Skärgårdsflottan.
 Sjuårskriget utbryter.

Födda 
 27 januari – Wolfgang Amadeus Mozart, österrikisk tonsättare .
 2 mars – Vincent-Marie Viénot de Vaublanc, fransk politiker.
 3 mars – William Godwin, brittisk filosof, samhällskritiker och författare.
 20 juni – Joseph Martin Kraus, tysk-svensk tonsättare och hovkapellmästare.
 21 oktober – Philippine Engelhard, tysk poet.
 Maria Pellegrina Amoretti, italiensk jurist, den första kvinnan i Italien som tagit examen i juridik.

Avlidna 
 24 juni – Olof Celsius d.ä., svensk botaniker, språkforskare, runforskare och präst.
 27 december – Barbara Christine von Bernhold, tysk politisk rådgivare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Stins

Stins, kortform för stationsinspektor, är en tjänstegrad inom en järnvägsförvaltning.

En stationsinspektor var chef över en järnvägsstation (av 1:a till 4:e klass ) och var därmed ansvarig för att delegera uppgifterna mellan stationens anställda och förmedla information och order från trafikdirektören..

I allmänt språkbruk används stins (formellt felaktigt) om befattningen tågklarerare, även om det hörde till undantagen att den tjänstgörande tågklareraren verkligen hade den höga graden stationsinspektor eftersom stinsen kunde delegera befattningen tågklarerare till en tjänsteman av lägre grad.

Se även 
Stationsmästare

Källor 

Järnvägsyrken
Spårtrafik
Kanadas flagga

Kanadas flagga är röd med en vit kvadrat i mitten som innehåller ett stiliserat elvauddigt lönnlöv. I Kanada kallas flaggan Maple Leaf Flag eller National Flag på engelska respektive l'Unifolié på franska.

Bakgrund
Under en lång tid i Kanadas historia hade man i brist på en egen officiell nationsflagga använt den brittiska Red Ensign, med det kanadensiska statsvapnet till höger. Debatten om huruvida man skulle byta flagga och i så fall hur den nya skulle se ut pågick under flera årtionden under 1900-talet. I samband med Suezkrisen, där Kanada inte kunde delta i fredsbevarande insatser på grund av Union Jack, beslutade parlamentet 22 oktober 1964 att införa den nuvarande flaggan som hade designats av George Stanley. Drottning Elizabeth II antog flaggan officiellt den 15 februari 1965.

Den röda och vita färgen är hämtade från den brittiska unionsflaggan (Union Jack). Färgerna sägs även representera de soldater som stupade under första världskriget (rött) och det snötäckta landskapet i norra Kanada (vitt). Färgerna är Kanadas nationalfärger sedan 1921, då de antogs av kung Georg V på rekommendation av den kanadensiska regeringen. Lönnlövet ingår även i statsvapnet och har varit en kanadensisk symbol sedan mitten av 1800-talet.

Historiska flaggor i Kanada

Provinsernas och territoriernas flaggor 
Var och en av Kanadas tio provinser och tre territorier har en egen flagga.

Referenser

Noter

Externa länkar 

 

Nationsflaggor i Nordamerika
Kanadas nationalsymboler
Japans flagga

Japans flagga är vit med en röd rund skiva som symboliserar den uppgående solen. Flaggan antogs första gången 27 januari 1870 (efter att den använts av handelsfartyg redan 1854), då den hade proportionerna 7:10. Utseendet fastställdes 1999 genom dekret nr 127 då proportionerna ändrades till 2:3.

Flaggans officiella namn är nisshōki (日章旗) eller "solflaggan". De flesta använder dock namnet hinomaru (日の丸), "solens skiva", vilket egentligen refererar till den röda solskivan.

Symbolens ursprung är okänt, men man vet att krigadeln buke ofta målade liknande symboler på solfjädrar redan på 1200-talet. Den tidigaste bekräftade förekomsten av själva flaggan var slaget vid Sekigahara 1600, där den var en befälssymbol hos trupperna som kämpade för shogunen av Tokugawaätten.

Flaggans vita bakgrund står för renhet och ärlighet, och den röda färgen kan tolkas som en symbol för upplysthet, integritet och värme.

Prefekturernas flaggor 
Var och en av Japans 47 prefekturer har en egen flagga.

Se även 
 Japan
 Japans statsvapen

Referenser

Externa länkar

Nationsflaggor i Asien
Japans nationalsymboler
WP:Projekt Japan
Ljusstyrka

Ljusstyrka är en fotometrisk storhet för att mäta hur mycket ljus som strålar ut i en viss riktning från en ljuskälla. SI-enheten för ljusstyrka är candela och har symbolen cd. En stearinljuslåga har en ljusstyrka på ungefär 1 cd. 

Flera närbesläktade storheter finns. Om en källa strålar ut ljus av konstant ljusstyrka över en viss rymdvinkel, är det totala ljusflödet lika med ljusstyrkan * rymdvinkeln. Totalflödet mäts i lumen.

Detta flöde ger upphov till en belysningsstyrka (illuminans), som mäts i lux (lumen / kvadratmeter) och som beror på den orientering och det avstånd den yta har som träffas av flödet.

Annan betydelse 

Begreppet "ljusstyrka" eller "luminans" används inom videotekniken som en informell benämning för den svartvita delen i en videosignal (värdet Y i signalen Y/C). Dessa synonyma begrepp motsvarar inte de olika fotometriska begreppen med samma namn. Jämför även krominans, som relaterar till färgdelen i videosignalen.

Se även 

 Luminans, fotometrisk storhet, mätt i enheten candela per kvadratmeter.
 Belysning med dess begrepp och enheter.

Referenser 

Fysikaliska storheter
Simstad

SimStad – Bygg din egen stad (SimTown på engelska) är ett datorspel från 1995, utvecklat av Maxis. Spelet distribuerades i Sverige av Levande Böcker.

SimStad går ut på att bygga upp en mindre stad och låta människor flytta in i den. Spelet är riktat till barn över 8 år.

Externa länkar 

Datorspel 1995
Windows-spel
Macintosh-spel
Stadsbyggarspel