Svenska Journalistförbundet

Journalistförbundet  är ett svenskt fackförbund inom TCO för journalister. Det grundades 1901 som Svenska Journalistföreningen, bytte vid kongressen 1950 namn till Svenska Journalistförbundet, vilket i början av 2000-talet kortades ned till enbart Journalistförbundet. Förbundet ger ut tidningen Journalisten, och är medlem av Internationella Journalistfederationen. För att bli yrkesaktiv medlem i Journalistförbundet ska man vara anställd eller frilans och ha helt eller delvis journalistiska arbetsuppgifter vid ett svenskt eller i Sverige verksamt massmedium. Alla som går en journalistutbildning kan bli studerandemedlemmar. 

Frilansmedlemmarna är organiserade i Frilans Riks, se mer info nedan.

Förbundet driver Journalistförbundets yrkesetiska nämnd för att bevaka efterlevnaden av de 13 pressetiska yrkesreglerna. För att få Journalistförbundets presskort måste man vara medlem, och därmed också ha förbundit sig att följa yrkesreglerna.

Förbundet 
Journalistförbundet har för närvarande (2019) ungefär 15 000 medlemmar och är både ett fackförbund och ett yrkesförbund.  
 
Till Journalistförbundets ideella intressen hör att slå vakt om yttrandefrihet, tryckfrihet, öppenheten i samhället, mångfalden i medierna, att värna upphovsrätten, yrkesetiken och den journalistiska yrkesintegriteten. Journalistiken och journalisterna har också en viktig uppgift i den demokratiska processen.

Förbundets ordförande genom tiderna 

 1902–1905 – David Bergström 
 1905–1908 – Valfrid Spångberg
 1909–1912 – Valter Bratt
 1912–1916 – Gustaf Berg
 1917 – Gunnar Löwengren
 1918–1928 – Otto Hellkvist
 1928–1937 – Sigfrid Hansson 
 1937–1947 – A. Emil Jacobsson
 1947–1948 – Hilding Eek

 1948-1953 – T.F. Winqvist
 1953-1966 – K.G. Michanek
 1966-1968 – Bengt Wiklund
 1968-1972 – Sören Olofsson
 1972-1987 – Östen Johansson
 1987-1995 – Claes Leo Lindwall
 1995-2000 – Håkan Carlsson
 2000-2011 – Agneta Lindblom Hulthén
 2011-2019 – Jonas Nordling
 2019-       Ulrika Hyllert

Frilans Riks 
Frilans Riks är det distrikt inom förbundet som organiserar frilansjournalister. Distriktet hette ursprungligen Frilansklubben, från 1993 omdöpt till Frilansdistriktet. Det nuvarande namnet antogs 1996.

Historia Frilans Riks 
Den första frilansklubben inom Journalistförbundet bildades 1969 som en klubb inom Stockholmssektionen inom dåvarande SJF. Kajs Tidholm blev första ordförande – officiellt från 1971, då 70 av landets drygt 200 frilansar valt att gå med i den nya klubben. De första aktiviteterna var kurser om bl.a. skatter och deklarationer, semesterersättning och pension. De första frågorna kom i samma anda att handla om att förmå tidningarna att betala in ATP för frilansar – och att utarbeta normer för frilansars arvoden.

1974 ställde sig SJF bakom frilansarnas krav på att uppdragsgivarna ska betala sociala avgifter (på inkomster över 300 kr). Dessutom genomfördes en halvdagsstrejk bland frilansarna på Sveriges Radio. 

Från 1975 blev det möjligt för frilansar att vara med i a-kassan – detta år noteras också den första frilans som betalar B-skatt (numera F-skatt). I den första frilansrekommendationen föreslås medlemmarna ta minst 400 kr/dag i arvode. Försäkringsdomstolen slår fast att frilansar ska betraktas som arbetstagare och deras arvoden som inkomst av tjänst.

1978 kommer det första numret av tidningen Frilansjournalisten. Året därpå tas för första gången fotografer med i Frilansrekommendationen. Frilansklubben har växt snabbt och har nu 650 medlemmar.

1985–86 blir striden om frilansar kan vara företagare akut. SJF:s dåvarande ordförande uttalar att frilansar som själva betalar sina sociala avgifter "bett förbundet dra åt helvete". Och SJF-ledningen vill utesluta frilansar med bolag ur SJF:s a-kassa.

1992 utesluts informatörer ur SJF. 1993 omstruktureras SJF så att Frilansdistriktet blir eget distrikt och de tidigare länsvisa sektionerna blir klubbar. En mångårig diskussion om att ev. bilda ett servicebolag utmynnar i att frilansarna istället får en egen kontaktperson på SJF. Konkurrensverket utreder om Frilansrekommendationen är konkurrensbegränsande, men kommer 1994 fram till att så inte är fallet.

1996 startas e-postlistan Snackbar (som är verksam än idag). 1997 får Frilans Riks sin första egna webbplats – och sex procents moms införs på textarvode. 1998 har Frilans Riks 1 811 medlemmar och utgör nu drygt tio procent av SJF. En Frilanskatalog läggs ut på SJF:s webbplats. SJF-kongressen beslutar om ett Servicebolag, som ska ge frilansar råd i bl.a. företagsfrågor. Företagsfrilansar får åter ansluta sig till a-kassan (dock med längre karenstid än anställda).

Ordförande för Frilans Riks genom tiderna 

 Kajs Tidholm 1971–1975
 Lena Anderfelt 1975
 Birgitta Gustavsson 1976–1977
 Hetty Rooth 1977-78
 Stig Göran Gustafsson 1978
 Sven Ståhl 1979–1981
 Birgit Lundin 1981
 Birgitta Öjersson–Mörner 1982–1984
 Jan-Ewert Strömbäck 1984
 vakant 1985
 Rolf Månsson 1986–1988
 Arne König 1988–1990
 Britta Nilsson 1990
 Rolf Månsson 1991 (avgick efter kongressen 1992)
 Marie Bosund 1991–1993
 Torbjörn Uhlin 1993–1996
 Kerstin Ahlberg, Caroline Maino och Birgitta Öjersson 1996
 Caroline Maino, Anna Holmgren 1997 
 Anna Holmgren 1998 
 Anna Holmgren 1999
 Ann Marie Schröder 2000
 Anna Holmgren, Chi An Gramfors, Ann Marie Schröder 2001
 Pia Bäckström och Chi An Gramfors 2002
 Maria Larsson och Fredrik Nejman 2003
 Maria Larsson och Petra Quiding 2004
 Tomas Polvall 2005
 Henrik Sannesson och Christina Falkengård 2006
 Henrik Sannesson och Eva Ekelöf 2007
 Henrik Sannesson 2008
 Henrik Sannesson och Åsa Ohlsson 2009
 Åsa Ohlsson 2010-2013
 Jennie Larsson 2013-2014
 Rickard Jakbo 2014-2015
 Rickard Jakbo och Fatima Grönblad 2015-2016
 Victoria da Silva 2016-2017
 Gert Lundstedt 2017-

Årets redaktör
Frilans Riks utdelar varje år priset Årets redaktör till en förtjänt redaktör.. Priset instiftades 2002. Priset ska inte förväxlas med ett pris med samma namn som utdelas av Förlagsklubben. 

Pristagare:
 2009 Peter Tillhammar (chefredaktör på Forskning & Medicin)
 2010
 2011 Leif Mathiasson (chefredaktör på Pedagogiska magasinet och Chef & ledarskap) 
 2012
 2013 Susanne Blick (chefredaktör på Chefen i fokus)
 2014 John Swedenmark (kulturredaktör på Arbetet)
 2015 Inget pris delades ut i kategorin
 2016 Erik Winnfors Wannberg (VA-tidskriften Cirkulation)
 2017 Ulf B Andersson (AmnestyPress)
2018 Maria Westin (projektledare Svensk Medietext)
2019 Elisabeth Ekblom (Respons och Bra Affärer)

Referenser

Noter

Tryckta källor
Kjellberg, Anders: Privattjänstemännens fackliga organisationsmiljö 1880-1930. Ingår i:  2003:2, s. 4-13.

Webbkällor
TAM-arkiv

Vidare läsning

 Hellkvist, Otto och Winqvist, TF (1926) Svenska Journalistföreningen. De första tjugufem åren i ord och bild. Stockholm: Journalistföreningens Förlag
Kjellberg, Anders (2017) The Membership Development of Swedish Trade Unions and Union Confederations Since the End of the Nineteenth Century (De svenska fackförbundens och centralorganisationernas medlemsutveckling sedan slutet av 1800-talet) (Studies in Social Policy, Industrial Relations, Working Life and Mobility). Research Reports 2017:2 (uppdaterad 2018). Lund: Department of Sociology, Lund University. (om medlemsutvecklingen i bland annat Journalistförbundet)

Externa länkar 
 Svenska Journalistförbundets officiella webbplats

Fackliga organisationer bildade 1901
TCO-förbund
PTK-förbund
Journalistorganisationer