kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Spelkort

Spelkort är kort som används för att spela kortspel med. En uppsättning spelkort som kan användas till kortspel kallas för en kortlek (lek, kortpacke). Ordet kort kommer från latinska charta som betyder pappersstycke.

Historia
Spelkorten tros ha sitt ursprung i Kina på 900-talet. Det finns också en teori om att kortspel hade en föregångare i Romarriket. Spelkorten kom via handelsvägar till Europa någon gång under medeltiden. En kortlek beskrevs första gången år 1377. Det var munken Johannes från Rheinfelden som skrev en 200 sidor lång rapport på medeltidslatin om hur människor i hans vardagsomgivning visade sina kortlekar. Johannes såg kortleken som en ordnad beskrivning av världen och dess maktstrukturer med kungen i toppen. Vid denna tid hade kortspel blivit populärt i Europa och förbjöds av vissa makthavare. På 1400-talet började mer påkostade spelkort tryckas med träsnitt som hade symboler på temat svärd, klubbor, pokaler och mynt. På 1480-talet började man i Frankrike att trycka enklare och billigare spelkort där symbolerna förenklades till spader, klöver, ruter och hjärter, vilket blev stilbildande för nästan alla kortlekar. På 1700-talet blev kortspel populärt i Sverige. En fransk kortlek från 1560-talet finns i Lunds historiska museum, funnen under kyrkans korbänkar.

Typer av kortlekar
Det finns flera olika kortlekar som används till spel. Den totalt dominerande i Sverige (och många andra länder) är den fransk-engelska kortleken. Några andra kortlekar är tarotkortlek, killekortlek, spansk kortlek, tysk kortlek, italiensk kortlek och schweizisk kortlek. Det finns också särskilda kortlekar som bara används till vissa patenterade spel, till exempel UNO, Falling och Fluxx, eller till samlarkortspel som till exempel Magic: The Gathering.

Spelkort används ofta av illusionister. Man kan också använda spelkort till att bygga korthus.

Se även 
 Kortspel
 Spel

Referenser

Externa länkar 
 
 

Kortspel
Speltillbehör
Leksaker
Kortlekar
ISO 3166

ISO 3166 är en av flera internationella standarder för landskoder, korta bokstavskombinationer, som används för att beteckna länder i till exempel domännamn på Internet, framför allt toppdomäner. Standarden har slagits fast av Internationella standardiseringsorganisationen (ISO).

Förväxlingsrisker
Förväxla inte landskoder med språkkoder, ej heller med landskoder under olympiska spel, landskoder för motorfordon eller beskickningskod på svenska diplomatregistreringsskyltar.

Landskoder definierar nationer (jurisdiktioner). Behandlas nedan.
Språkkoder definierar det som talas inom olika etniska grupper. Inom ett och samma land (nation) kan det finnas flera språk (officiellt erkända eller enbart faktiska). Lika ofta kan gränserna för ett visst språkområde skära tvärs över nationsgränser. Somliga språk kan talas av många människor utan att egentligen kunna sägas höra hemma inom något visst geografiskt område alls. Exempel på sådana språk är jiddish och romani. Länkar till vidare information i avdelning "Se även" nedan.
Registreringsbeteckningar anger nationalitet i register för internationell samfärdsel, exempelvis motorfordon, luftfarkoster, fartyg, radiostationer. Länkar till vidare information i avdelning "Se även" nedan.

I vissa fall uppstår politiska problem, när någon skall "visa flagg". Detta kan exempelvis inträffa i internationella idrottssammanhang med deltagare från länder som inte är officiellt erkända av FN eller omstridda områden, som flera länder gör anspråk på. Ett exempel av detta slag är Falklandsöarna, som Storbritannien gör anspråk på, samtidigt som Argentina har anspråk på Islas Malvinas, som är samma geografiska område. Då brukar man få ta till diverse temporära nödlösningar.

Standardens utveckling
Standarden uppdateras kontinuerligt för att ta hänsyn till de förändringar bland världens länder som hela tiden sker.

ISO 3166 är uppdelad i tre delar,
 ISO 3166-1 som definierar koder för varje land.
 ISO 3166-1 alpha-2, 2-bokstavskoder,
 ISO 3166-1 alpha-3, 3-bokstavskoder
Om staten anses vara en självständig stat eller ej
 3-siffrorskoder
 ISO 3166-2 som definierar koder för administrativa indelningar av länder som till exempel regioner, län eller delstater.
 ISO 3166-3 som definierar koder i ISO 3166-1 som inte längre är aktuella, på grund av att länder gått ihop, delats upp eller helt ändrat sitt namn.

ISO 3166-1-koder

Se även 
 Fartygs nationsbeteckningar
 Luftfarkosters nationsbeteckningar
 ISO 639: språkkoder

Referenser

Externa länkar
ISO 3166 Maintenance Agency
Lista över engelska landsnamn och dess koder i formatet ISO 3166-1-alpha-2

Nationalitetsbeteckningar
ISO 3166
Gunnar Ridderstad

Gunnar Christer Andreas Ridderstad, född 24 juni 1941 i Örebro, är en svensk militär. Han tillhör ätten Ridderstad.

Ridderstad blev kapten vid Livgrenadjärregementet 1971, major där 1974 och överstelöjtnant där 1979. Han befordrades till överste 1984 och blev ställföreträdande chef för Livregementets grenadjärer och ställföreträdande befälhavare i Örebro försvarsområde samma år. Ridderstad blev överste av  första graden i generalstabskåren 1988 och var chef för Livgrenadjärregementet och befälhavare i Östergötlands försvarsområde 1995–1997. Han var styrelseordförande för Östgöta Correspondenten 1990–1998.

Källor

Noter 

Överstar i svenska armén
Försvarsområdesbefälhavare
Svenska regementschefer
Svenska militärer under 1900-talet
Militärer från Örebro
Gunnar
Födda 1941
Levande personer
Män
Ernst Klein

Ernst Stefan Klein, född 24 november 1937, död 30 juli 2020 i Danderyds distrikt, Stockholms län, var en svensk journalist och tidningsman.

Biografi 
Klein var ordförande för SECO 1955–1956. Han engagerade sig tidigt i Folkpartiet och blev ordförande Sveriges liberala studentförbund 1959–1960, förbundssekreterare Folkpartiets ungdomsförbund 1961 och vice ordförande 1961–1962.

Han kom till Expressen 1962, där han var verksam som ledarskribent, politisk redaktör (1968–1975), USA-korrespondent (1975–1977) och utrikeschef (1977–1990). Han var därefter chefredaktör för Östgöta Correspondenten 1990–1998.

Klein utsågs 2001 som ledamot i Migrationsverkets etiska råd. Han kritiserade redan 2002 rådets begränsade möjligheter att påverka, och lämnade slutgiltigt rådet den 2 juni 2004.

Ernst Klein var son till Oskar Klein och brorson till journalisten Ernst Klein (1887–1937). Han är farbror till journalisten och prästen Helle Klein. Ernst Klein är gravsatt i minneslunden på Djursholms begravningsplats.

Bibliografi 
 Det hatade Israel (med Per Ahlmark och Thomas Hammarberg, 1970)
 Jimmy Carter (1977)
 Om pressen kommer (med Ulf Nilson, 1997).
 Israel och Säkerheten (med Hadar Cars, 2006)

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Patrick Krassén & Erik List: "60 år av radikalism. Liberala Studentförbundets historia 1947-2007" (2007)

Externa länkar 
 

Personer i Liberalerna och Folkpartiet
Svenska chefredaktörer
Svenska politiker under 1900-talet
Svenska journalister under 1900-talet
Personer med anknytning till Linköpings kommun
Gravsatta på Djursholms begravningsplats
Födda 1937
Avlidna 2020
Män
Eskil Ridderstad

Carl Rudolf Eskil Henningsson Ridderstad, född 15 maj 1881 i Linköping, död där den 31 mars 1962, var en svensk tidningsman. Han var farfar till Per S. Ridderstad.

Han var son till kapten Carl Ludvig Henning Ridderstad och Bertha Clara Wall, och brorson till Wilhelm och Anton Ridderstad. Han gifte sig 1909 med författarinnan Stina Bildt.

Efter mogenhetsexamen i Linköping 1899 påbörjade han en militär karriär, men överfördes 1928 som major på övergångsstat och 1936 i reserven. Sedan 1904 hade Ridderstad funnits i Östgöta Correspondentens styrelse. Verkställande direktör för Östgöta Correspondenten var han 1919-1954 och dess chefredaktör 1930–1953. Under hans chefredaktörskap blev ÖC en av landsortens mest spridda tidningar. Under andra världskriget angreps tidningen för sin tyskvänlighet. Han var representant för Allmänna valmansförbundet i stadsfullmäktige i Linköping 1923–1926 och 1932–1946. Eskil Ridderstad är begravd på Gamla griftegården i Linköping.

Källor 
 
 Sveriges dödbok 1860–2017
 Ridderstad, Eskil på SvenskaGravar.se

Noter 

Svenska chefredaktörer
Svensk obetitlad adel
Journalister från Linköping
Gravsatta på Gamla griftegården i Linköping
Födda 1881
Avlidna 1962
Män
Eskil
Svenska journalister under 1900-talet
Insulin

Insulin är ett blodsockerreglerande peptidhormon som utsöndras som svar på förhöjda nivåer av glukos i blodet. Utsöndringen stimuleras också av förhöjd aminosyrakoncentration i blodet. Utsöndringen ökar därmed exempelvis vid måltid. Ökad aktivitet i sympatiska nervsystemet hämmar utsöndringen av insulin, och parasympatiska nervsystemet stimulerar insulinutsöndringen. Insulinets främsta effekt är att öka cellernas förmåga att ta upp näringsämnen.

Insulin bildas i betaceller som finns i de Langerhanska öarna i bukspottkörteln. Dessa finns hos högre ryggradsdjur i bukspottkörteln, medan de hos rundmunnar bildar ett separat organ. Hos insekter utsöndras insulinet från hjärnan.

Glukagon har motsatt effekt jämfört med insulin.

Diabetes är en grupp sjukdomar där insulin spelar stor roll och en behandling är att tillföra syntetiskt insulin. Frederick G. Banting och John Macleod tilldelades Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1923 för upptäckten av insulin som ledde till effektiv behandling.

Källor

Noter

Webbkällor

Tryckta källor

Externa länkar 

 
Diabetes
Kortlek

En kortlek är en uppsättning spelkort som används till att spela kortspel med. Den vanligaste kortleken i Sverige är den fransk-engelska kortleken. Med den spelas de flesta kända kortspel. Det finns också särskilda kortlekar som bara används till vissa spel såsom till exempel UNO. Kortlekar är ett vanligt verktyg för illusionister.

I samlarkortspel samlar man ihop spelkort och bygger en specialgjord kortlek. Exempel på detta är bland annat Magic: The Gathering och Hearthstone: Heroes of Warcraft.

Fransk-engelsk kortlek

Den fransk-engelska kortleken består av 52 spelkort uppdelade i fyra så kallade färger, även kallade sviter. Varje färg innehåller ett ess, nummerkort från 2 till 10, en knekt, en dam och en kung. Esset var från början bara en etta, därför börjar nummerkorten på 2. Klädda kort (alt. hovkort, bildkort) är en sammanfattande benämning på knektar, damer och kungar. En annan beteckning på dessa kort är målare.

Kortlekar
 fransk-engelsk kortlek
 tarotkortlek
 killekortlek
 italiensk kortlek
 schweizisk kortlek
 spansk kortlek
 tysk kortlek

Referenser

Externa länkar 

Kortspel
Ess (spelkort)

Ess eller äss är en av tretton valörer i en standardkortlek. Från början var esset endast en etta men någon gång tillkom regeln att i vissa kortspel räkna esset som högre än alla andra valörer. Ess räknas, tillsammans med knekt, dam och kung, till honnörskorten. Traditionen att räkna esset som högst kommer från franska revolutionen för att symbolisera den ofrälses seger över kungen.

Etymologi
Ordet kommer ursprungligen från latinets as som betyder "en enhet", efter ett romerskt mynt. Från början syftade det på ettan på en tärning.

Se även
 Flygaräss

Kortspel
Knekt (olika betydelser)

Knekt kan syfta på:

 Knekt – en gammal beteckning för fotsoldat
 Bergsknekt – en svensk historisk titel som avser en knekt vid bergsbruk
 Knekt (arkitektur) – en arkitektonisk term
 Knekt (kortspel) – ett enkelt sticktagningsspel för tre till fem spelare
 Knekt (TV-serie) – norsk dramakomediserie från 2022
Valör

Valör kan syfta på:

Valör (kortspel) – rangordningen på spelkort
valör (språkvetenskap)
Valör (tidskrift) – tidskrift för konst, utgiven av Uppsala universitet
Valör  – nominellt värde för bland annat mynt, sedlar och obligationer, se Mynt- och sedelserier
Valör (färg) – grad av ljushet, färgskiftning eller ljusstyrka
Svitmärke

I en kortlek är ett svitmärke en symbol som representerar en färg. Exempelvis representeras färgen Klöver av en stiliserad ekollonklase i svart (♣). Antal svitmärken på ett nummerkort avgör dess valör.

Kortspel
Symboler
Kulör

Ordet kulör används ibland som liktydigt med färg i betydelsen synintryck, men kan också användas som specificering av egenskaperna hos sådana färger.

Inom byggnadsbranschen används ofta ordet kulör för färg som synintryck (gul, vit, brun etc.) medan färg används för materialet färg (målarfärg).

I andra sammanhang skiljer man mellan kulörta och okulörta färger, där vitt, grått och svart är okulörta. 

När man talar om kulörtvätt ställs kulört snarast som en motsats till vitt.

I kortspelssammanhang med vanlig fransk-engelsk kortlek betyder kulör egenskapen att vara röd (hjärter och ruter) eller svart (spader och klöver). Det finns alltså två kulörer, till skillnad från fyra stycken färger (hjärter, spader, ruter och klöver). Hjärter anses i många spel mest värdefull, och klöver ("klöverhacka") minst.

Ordet kulörton (engelska hue) avser mer specifika egenskaper hos en färg.

Källor 
http://www.rikstermbanken.se/rtb/visaTermpost.html?id=151033

Se även
 Kulörton
 Färg
Optik
Färg
Kort

Kort kan avse:

 Kort – en tvådimensionell avbildningen av verkligheten, se  fotografi

Sammansättningar

Betalningsmedel
 Kontokort – ett betalningsmedel som fungerar på de inköpsställen som accepterar kortet
 Bankkort –  ett kontokort som är utgiven av en bank och direkt kopplad till en persons bankkonto
 Bankomatkort – ett varumärket för Bankomat AB
 Betalkort – ett kontokort där en viss periods transaktioner förfaller till betalning
 Kreditkort – ett kort med kredit hos den kortutgivande banken
 Klippkort – ett dokument som ger tillträde till något allmänt färdmedel eller någon inrättning
 Periodkort – exempelvis månadskort, terminskort och årskort
 Presentkort – en typ av värdebevis som många butiker säljer
 Telefonkort – ett kort som ger kredit till telefonsamtal

Elektronik
 Grafikkort – ett gränssnitt i datorsystem som tolkar och bearbetar en dators binära information till en videosignal
 Hålkort – ett mekaniskt lagringsmedium som användes i datorns föregångare hålkortsmaskinen
 Kretskort – ett mönsterkort med påmonterade elektroniska komponenter
 Ljudkort – en komponent i en dator som används för att spela upp och spela in ljud
 Moderkort – ett centralt kretskort försett med ett antal uttag
 Mönsterkort – ett isolerande material med ett mönster av elektriska ledare 
 Nätverkskort – en anslutning som används för att koppla samman och utbyta information med andra datorer på ett nätverk

Identitetskort
 Id-kort – ett vederhäftigt, mindre dokument som förbinder ett fotografi med en identitet
 Körkort – en handling som visar att man har behörighet till att köra olika fordon

Medlemsbevis
 Fiskekort – ett tillstånd att sportfiska
 Kundkort – ett kort som företag använder för att knyta kunder till sig
 Lånekort – ett personligt kort som används för att använda vissa tjänster vid ett bibliotek
 Medlemskort –  ett kort som bekräftar att man är medlem i exempelvis en klubb
 Patientkort – ett plastkort i vanligt kreditkortsformat som utfärdas av vårdgivaren

Övrigt
 Gratulationskort – ett kort för uppvaktning på födelsedagar med mera
 Korrespondenskort – ett kort avsett för ett kortfattat brevmeddelande
 Passerkort (se Elektronisk nyckel) – ett kort som används för att komma igenom en fysisk spärr
 Ransoneringskort –  används vid ransoneringen av vissa livsmedel och dagligvaror
 Sjökort – kartor för navigering på havet, större sjöar, kanaler
 Spelkort – kort som används för att spela kortspel
 Visitkort – ett mindre kort av kartong med ägarens namn, samt vanligen även adress och annan kontaktinformation
 Vykort – postkort med en bildsida och plats för adress och meddelande på andra sidan

Se även 
 Biljett
Mandelmassa

Mandelmassa är mald mandel ihoprört med socker och ofta med glukossirap eller äggvita som tillsatt bindemedel.

Viss mandelmassa drygas ut med kärnor från aprikos eller persika, som är släkt med mandel. Då kan bittermandelolja vara tillsatt för att upprätthålla en mandelsmak. Resultatet av denna utspädning är vanligen att massan inte är lika fast i konsistensen som originalet.

Mandelmassa används i vissa söta bakverk, exempelvis i mazariner och som fyllning i semlor.

Fram till 2003 var det krav på att en produkt som kallas "mandelmassa" måste innehålla minst 50 procent mandel. Numera finns det inte längre någon regel för mängden mandel, vilket medför att vissa tillverkare väljer att ha mer socker i massan.

Referenser

Noter

Externa länkar 

Nötter och frön
Matingredienser

de:Marzipan#Marzipanrohmasse
Marsipan

Marsipan (marzipan) är en söt formbar massa som används för att tillverka konfekt och bakverk. Den tillverkas av socker och mandel.

Tillverkning 
Marsipan är en blandning av socker (strösocker eller florsocker) och mandel (sötmandel, ofta med inslag av bittermandel eller bittermandelolja) som valsas samman. Det sammanbindande medlet är mandeloljan, utvunnen av sötmandel.

Marsipan innehåller olika stor andel mandel beroende på kvalitet. Ju högre andel mandel desto finare marsipan.

Historik 
Framställning av marsipan skedde redan under antik tid. Då var sötningsmedlet honung istället för socker. 

Araberna blandade finmalen mandel med socker under 600-talet. Marsipan av modern typ är känd från 900-talet och då från Persien. Produkten nådde Europa under korstågstiden, och i Sverige beskrevs den från 1520-talet (tidigast i en hushållsbok av biskop Brask). Ordet finns i svenska språket sedan 1524 och kommer närmast från tyskans Marzipane och italienska marzapane, antagligen med arabiskt ursprung. Sötsaker såldes främst på apotek och marsipan ansågs verka mot förstoppning och impotens. Under 1500-talet ska den franska astrologen Nostradamus ha uttalat följande om marsipankakor: "De kan användas som medicin men är mycket goda att äta när som helst".

Känd marsipankonfekt av fin kvalitet började under 1800-talet spridas internationellt från tyska Lübeck och Königsberg. Även danska Odense är känt för sin marsipan.

I Pécs i Ungern finns ett marsipanmuseum.

Användning 
 Pralin (chokladdoppad konfektbit, där fyllningen kan vara nougat, marsipan, frukt eller likör)

 Marsipangrisar föreställer grisar och tillverkas främst till jul. 
 Som påskgodis är det vanligt med gulfärgade kycklingar eller höns – alternativt påskharar – av marsipan.
 Prinsesstårta (grönfärgad marsipan) och operatårta (rosafärgad marsipan)
 Krokan (bröllopstårta)
 Dammsugare (bakverk) (grönfärgad marsipan)
 Gustav Adolfsbakelse
Marsipan kan färgas med karamellfärg och skulpteras i olika former. Begreppet konfekt syftar i regel på en finare sötsak av antingen fylld choklad eller marsipan.

Förväxling 
Marsipan ska skiljas från mandelmassa, som till skillnad från marsipan även har inblandning av bland annat äggvita. I mandelmassan kan även mandeln (åtminstone inom industriell produktion) delvis vara ersatt av aprikos- (stjärnmassa) eller plommonkärnor.

Referenser

Externa länkar 

Nötter och frön
Odense
Godis
Felix Wankel

Felix Wankel, född 13 augusti 1902 i Lahr i Tyskland, död 9 oktober 1988 i Heidelberg i Tyskland. Uppfinnare av wankelmotorn.

Wankel hade principen för vridkolvsmotorn (kallas även rotationsmotor, eller wankelmotor) klar för sig 1924. Han fortsatte utveckla tekniken vid ett flygforskningsinstitut under andra världskriget, och tog med sig kunnandet när han 1951 började hos bil- och motorcykeltillverkaren NSU. 

I början av 1970-talet blev han ledare för ett eget forskningsinstitut som fortsatte att utveckla motorn. Han sålde institutet till Mercedes-Benz år 1987 och dog 1988 efter en längre tids sjukdom.

Källor

Se även 
 NSU Ro 80
 Wankelmotor

Externa länkar 
 Webbsida om Wankel 
 Suzuki Re5 Wankel 

Tyska uppfinnare
Födda 1902
Avlidna 1988
Tyska eponymer
Män
Kommendörer av Förbundsrepubliken Tysklands förtjänstorden
Dan Glimne

Dan Ejde Gustaf Glimne, född 27 april 1947, är en svensk spelexpert, spelkonstruktör och pokerspelare.

Biografi
Efter studier vid Lunds tekniska högskola var Glimne 1980–1989 produktutvecklingschef vid Alga och har därefter verkat som egen företagare och konsult. Han har redigerat och konstruerat ett mycket stort antal spel, och har periodvis varit Sveriges ende professionelle spelkonstruktör. Han har dessutom skrivit flera böcker om spel, medverkat som spelexpert i uppslagsverk som Bra Böckers Lexikon, Nationalencyklopedin och Myggans nöjeslexikon, samt kommenterat poker i tv.

Glimne har också varit politiskt aktiv och kandiderat till riksdagen för Moderata samlingspartiet. Han är sedan 2001 gift med Ingrid Jerneborg Glimne, lokalpolitiker för Moderaterna i Gnesta kommun. Tillsammans är de bosatta i Gnesta.

Konstruerade spel (urval)

Sällskapsspel
Batavia
Binary Dice
Drakborgen (tillsammans med Jakob Bonds)
Drakborgen II (tillsammans med Jakob Bonds)
DungeonQuest
Emil i Lönneberga - Ett hyss-spel från Alga
Fantomen
Goliat - En festlig helsvensk figur på äventyr i stenåldern!
Geni 2000
Gibberish
Joakim von Ankas fantastiska affärer
Jorden runt på 80 dagar
Knorr (reklamspel för livsmedel)
Kurt Olsson
Mika (Spelet från TV-serien!)
MasterQuiz
Microchess
Ostindiska kompaniet
Personality
SportQuiz
Stadens nyckel (utgivet av Casper)
Svea Rike
Svea Rike Batalj - Expansion #1
Sätt sprätt på en milj000.000n!
Stoppa pressarna
Travspelet med V65
Årets spel

Kortspel
Valkampanj - ett spel med fullständig information för 3-6 deltagare.
Ben Johnsons dopingspel
Nasdaq
Skattepolitik
Korruption
Fibonacci-regering
Auktionsrummy
Blindwhist

Böcker (urval)
 Hur man kör miniracing  (Allt om hobby AB, 1968-01)]
 Nya spel (B. Wahlströms, 1994)
 Pokerhandboken (B. Wahlströms, 1995), andra upplagan 2002 och tredje upplagan 2005
 Kortspelshandboken (B. Wahlströms, 1996), 
 Pirayaklubbens handbok (Tago Förlag, 1997)
 Spel med knappar (BonnierCarlsen, 1998)
 Trixa med knappar (BonnierCarlsen, 1998)
 100 kortspel & trick (Frida Förlag, 1998), 
 Världens största svindlare (Frida Förlag, 2002)
 Kasinohandboken Referenser 
 Noter 

 Övriga källor 
 "Medarbetare i Myggans Nöjeslexikon" i Myggans Nöjeslexikon'', band 9 (Höganäs 1991), sidan 255.

Externa länkar
Intervju med Dan Glimne

Födda 1947
Svenska pokerspelare
Svenska spelkonstruktörer
Svenska moderater
Män
Levande personer
Svenskspråkiga fackboksförfattare