kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Spenta Mainyu

Spenta Mainyu är ett religiöst begrepp som ordagrant betyder "konstruktiv mentalitet" och är ett centralt begrepp i zoroastrismen människosyn och etik. I zoroastrismen räknas Spenta mainyu som en av Amesha Spenta, sju gudomliga väsen. Spenta Mainyu är en feminin gestalt som stärker vår mentalitet, hjälper oss att förbättra vårt liv. Hon hjälper oss att vara kreativa där av namnet (den konstruktiva mentaliteten) man skulle även kunna säga den progressiva mentaliteten.

Persisk mytologi
Zoroastrism
Stribog

Stribog (fornslaviska: Стрибогъ, bulgariska, makedonska, montenegrinska, ryska, serbiska, ukrainska: Стрибог, vitryska: Стрыбог, bosniska, kroatiska, slovakiska, slovenska, tjeckiska: Stribog, polska: Strzybóg) är i slavisk mytologi en gudom med en inte helt klar funktion, möjligen vindarnas gud eller i förbund med atmosfären.

Om Stribog i skriftliga källor 
Enligt Nestorskrönikan blev Stribogs avgudabild, som en av de sex viktigaste, uppställd i Kiev år 980 av furst Vladimir:

Stribog, kommer från fornryskans стрый (дядя, брат отца, djadja, brat otsa) med betydelsen "farbror", en "gammal gud", "vindarnas farbror", som omnämns i Igorkvädet: 

På grund av detta fragment anses Stribog vara vindguden.

Stribog är även omnämnd i de fornryska predikningarna mot hedendomen.

Etymologi 
Enligt lingvisten Gamkrelidze härstammar det etymologiska namnet Stribog från det indoeuropeiska ordet *dievas-pater (Himlens fader). Under tidens gång har delar av ordet bytt plats, och under de nära kontakterna mellan slaverna och iransktalande folkstammar (skyterna) har *dievas bytts ut mot iranskans *baga (→ fornslaviskans *bogъ, bog) med betydelsen "gud". Indoeuropeiska *pater ändrades av slaverna till "stri".

Den ryske lingvisten Trubatjov anser att försöken att hitta indoeuropeiska eller iranska arkaismer i ordet Stribog är konstruerade. Han menar att första delen av ordet är fornslaviskans *sterti (распространять, простирать, rasprostranjat, prostirat) med betydelsen "utsprida", "utbreda", och anser att med Stribog avses någon besjälad naturkraft (uppenbarligen vinden).

Referenser

Kommentarer

Noter

Källor 
 Jensen, Alfred, Rysk kulturhistoria, Aktiebolaget Ljus, Stockholm, 1908.
 Nestorskrönikan. Kulturhistoriskt bibliotek, 99-1228966-8. Eslöv: B. Östlings bokförl. Symposion. 1998. 

Gudar i slavisk mytologi
Suddhodhana

Śuddhodhana var far till Buddha och en kung som tillhörde Shakyaklanen. Han var gift med Mahamaya, Siddhartas mor. Mahamahaya dog dock sju dagar efter Siddhartas födelse, och Suddhodhana gifte sig senare med Mahamayas syster Prajapati. Suddhodhana försökte så länge han kunde att försöka påverka Siddhartas framtid. Det hade förutspåtts att Siddharta skulle antingen bli en mäktig kung och cakravartin eller en buddha, och Suddhodhana gjorde allt han kunde för att ge Siddharta ett liv av välfärd och lyx för att försöka få honom att inte välja vägen av en buddha. När Siddharta väl hade blivit en Buddha, så blev dock Suddhodhana en lärjunge till Buddha. Det sägs att Suddhodhana blev en sotapanna under Buddhas livstid, och uppnådde arahantskap kort efter Buddhas död.

Enligt Hans Wolfgang Schumann var båda av Suddhodhanas hustrur hans kusiner.

Śuddhodanas hade två andra barn förutom Siddharta: prinsessan Sundari Nanda och prins Nanda.

Referenser

Tryckta källor

Personligheter inom tidig buddhism
Sugriva

Sugriva var i indisk mytologi en apgud och -kung som med sin armé understödde Rama i dennes kamp mot Ravana. Son till Surya.

Se även 
 Mytologi: Gudar i djurgestalt

Referenser 

Gudar i indisk mytologi
Suku-Na-Bikona

Suku-Na-Bikona  var dvärggud i japansk mytologi som bistod hjälten Ōkuninushi i en berättelse. Son till Kami-Musubi.

Suku-Na-Bikona var en vänligt sinnad gud som förknippades med jordbruk och läkemedel.

Se även 
 Mytologi: Dvärgar

Referenser 

WP:Projekt Japan
Gudar i japansk mytologi
Surya

Surya (sanskrit सूर्य sūrya) är solens gud i indisk mytologi. Han är son till Dyaus, bror till Indra och Agni. 

Surya bildade tillsammans med sina bröder en central treenighet bland det rika utbudet av indiska gudar. Under senare epoker har Surya tillskrivits en rad egenskaper och släktskap som inte tillhörde den ursprungliga gestalten. Nazisterna lånade också den solsymbol, svastikan, som förknippas med honom. I konsten framträder Surya sittande i en vagn som färdas över himlen dragen av en sjuhövdad häst.

Se även 
 Tor

Referenser

Gudar i indisk mytologi
Solgudar
Susanoo

, även romaniserat som Susano-o, Susa-no-O, Susano'o och Susano-wo, och även känd som , är havets och stormens kami (gud) inom japansk mytologi. Han är son till Izanagi, bror till Amaterasu och Tsukuyomi, far till Suseri-Bime, och make till Kushinadahime. 
Susano deltog i skapandet av de japanska öarna men förknippas mest med sitt vilda lynne och sin benägenhet till förstörelse och tvedräkt. Han förvisades först till underjorden för att senare på nåder återges en plats i himlen. Där visade sig han dock vara oförbätterlig och förpassades slutligen till Izumoregionen. 

I en berättelse om honom räddar han dock en gudinna från en drake med åtta svansar och åtta huvuden vid namn Yamata no Orochi.

Se även 
Ōkuninushi

Referenser 

Gudar i japansk mytologi
WP:Projekt Japan
Havsgudar
Suseri-Hime

Suseri-Hime var i japansk mytologi dotter till stormguden Susanoo, hustru till Ōkuninushi. Ōkuninushi kunde äkta henne efter att han, med hjälp av Suseri-Hime, klarade de svåra test som Susanoo utsatte honom för.

Källor

Noter 

Gudar i japansk mytologi
WP:Projekt Japan
Suttung

Suttung är i nordisk mytologi en jätte, son till Gilling, som en tid ägde diktarnas mjöd, suttungamjödet.

Suttung fick mjödet efter att han tagit med dvärgarna Galar och Fjalar ut på sjön för att dränka dem. De hade nämligen dödat hans föräldrar. Dvärgarna blev då rädda och bad för sina liv, men Suttung lämnade dem på en klippa ute i havet. Dvärgarna hade emellertid bryggt ett förnämligt mjöd av blodet från den vise guden Kvaser, som de dödat. Dvärgarna lyckades byta sina liv mot att Suttung fick överta mjödet.  

Asarna ville också åt mjödet, bryggt av blodet från Kvaser, som de själva skapat. Oden tog därför tjänst hos Sattungs broder, jätten Bauge. Som lön ville Oden smaka på mjödet, men Suttung vägrade. Mjödet förvarades i berget Hnitbjörg och Oden förmådde Bauge att borra ett hål genom klippan, så att han kunde nå mjödet. Oden kröp in i skepnad av en orm och lägrade sedan Suttungs dotter Gunnlöd, som bevakade mjödet, under tre nätter. Hon gick med på att låta Oden ta tre klunkar ur vardera av de tre kärl, bland annat Odrörer, i vilka mjödet förvarades. Men kärlen tömdes då helt och Oden flög hem i sin egen örnhamn. Hemkommen spottade Oden ut mjödet i tre kärl som gudarna ställt fram och därav uppkom suttungamjödet — diktarnas mjöd.

Referenser

 Snorre Sturlasson: Prosaiska Eddan

Jättar i nordisk mytologi
Svantevit

Svantevit (även kallad Sventevith, Svetovid, Suvid, Svetovid, Svantovit, Swantovít, Sventovit, Zvantevith, Świętowit, Sutvid och Vid) var en fyrhövdad krigsgud i västslavisk mytologi. Han var far till alla andra gudar och troligen en lokal variant av himmelsguden. Namnet betyder 'den helige'. 

Hos de gamla venderna tillbads Svantevit inför strid, vid den stora trästatyn i Kap Arkona. Förknippat med kulten kring honom var tillgången på vin. Ju mer vin man kunde offra till Svantevit desto bättre tider stod för dörren.

Referenser

Externa länkar 

Gudar i slavisk mytologi
Tröghetsmoment

Denna artikel handlar om en kropps motstånd mot rotationsändring. För en kropps motstånd mot böjning, se böjtröghetsmoment.

En kropps tröghetsmoment är ett mått på det vridmoment som krävs för en given ändring per tidsenhet av kroppens rotationshastighet kring en given axel. 

Tröghetsmoment betecknas med I eller J och används för att beskriva stela kroppars dynamik. Tröghetsmomentet har samma roll för rotationsrörelser som massa har för translationsrörelser. Tröghetsmoment introducerades av Euler. 

För en given rotationsaxel beror tröghetsmomentet av hur kroppens massa är fördelad med avseende på axeln:

där mi är ett masselement och ri är avståndet från dess masscentrum till den givna rotationsaxeln. 

Liksom för moment varierar ett tröghetsmoment beroende på referensaxeln, men genom att bestämma en kropps tröghetsmoment med avseende på en axel genom masscentrum kan parallellaxelsatsen (Steiners sats),

användas för att omvandla tröghetsmomentet med avseende på en godtycklig axel (parallell med den första) på avståndet d från masscentrum.

För kontinuerliga massfördelningar används integralen

där 

är det kontinuerliga masselementet för ett volymelement, och där ρ är densiteten.

Tröghetstensorn 
Tröghetsmoment kan, när en axel inte är given, beskrivas med en andra ordningens tensor (matris) I = Iij:

För en stel kropp är tröghetstensorn summan av varje partikels moment: m → mi, R → Ri med avseende på dess axel. Elementen Iii kallas för tröghetsmoment, medan elementen Iij, i ≠ j, kallas för tröghetsprodukter eller deviationsmoment.

Tröghetstensorn beräknas enligt

och , , och .
( är alltså en symmetrisk tensor.)

Här betecknar  tröghetsmomentet runt x-axeln vid rotation runt samma axel, medan  betecknar tröghetsmomentet runt y-axeln vid rotation runt x-axeln, och så vidare.

Tröghetstensorns form beror på valet av koordinatsystem för x, y, z. Det finns alltid ett val av koordinatsystem sådant att tröghetsmomentet kan skrivas

Detta moment motsvarar ett koordinatsystem som sammanfaller med principalaxlarna, i detta fall även benämnda huvudtröghetsaxlarna. Genom att välja principalaxlar fås ett tröghetsmoment som bara innehåller diagonalelement. Alternativt kan tröghetsmomentet diagonaliseras för att hitta principalaxlarna.

Exempel

Källor

Noter 

Fysikaliska storheter
Mekanik
Hållfasthetslära
Rotation i tre dimensioner
Rotation
Francisco Rabal

Francisco Rabal, född 8 mars 1926 i Águilas i Murcia i Spanien, död 29 augusti 2001 i Bordeaux i Frankrike, var en spansk skådespelare.

Rabal föddes i ett litet gruvsamhälle där hans far arbetade. Vid inbördeskrigets utbrott flyttade familjen till Madrid där han började arbeta som gatuförsäljare och senare blev fabriksarbetare på en chokladfabrik. 1950 slog han sig in på skådespelarbanan och han fick sitt stora genombrott när han mötte regissören Luis Buñuel. Med sin fru Asunción Balaguer fick han dottern Teresa Rabal. Fram till sin död hann han medverka i cirka 200 filmer.

Källor

Noter 

Spanska skådespelare under 1900-talet
Födda 1926
Män
Avlidna 2001
Personer från Murcia
Teresa Rabal

Teresa Rabal Balaguer, född 5 november 1952 i Barcelona, Spanien, är en spansk skådespelare. Hon är dotter till skådespelarna Francisco Rabal och Asunción Balaguer, och filmdebuterade redan 1961 i Luis Buñuels Viridiana, i vilken även fadern spelade.

Källor 

Födda 1952
Levande personer
Kvinnor
Skådespelare från Barcelona
Spanska skådespelare under 1900-talet
Dagon

Dagon är en filisteisk gudomlighet, omtalad i gamla testamentet (Domarboken 16:23 och Första Samuelsboken 5:2). 

Filistéerna övertog Dagon från kananéerna och andra syro-feniciska folk som dyrkade guden som en fruktbarhetsgud knuten till jordbruk. Sanchuniathon betraktade honom som bror till El och Baals adoptivfar.

Dagon kan även associeras till H.P. Lovecrafts mytvärld, bland annat boken Dagon.

Referenser 

Kristen mytologi
Gudar i fenicisk mytologi
Filistéer

Filistéer var en forntida folkstam som bebodde en landsträcka utefter Medelhavets östra kust som kallades Filistéen. Idag benämnt som Palestina, som på sitt eget språk uttalas ”Falastin”. 

Det anses att filistéerna var ett av sjöfolken, förmodligen av indoeuropeiskt ursprung, som vid omkring 1270 f. Kr. bosatte sig utmed södra delen av nuvarande Israels västkust, från Gaza och norrut. I egyptiska källor nämns folket peleset, och de har tolkats vara samma. I Gamla Testamentet berättas att de under försök att expandera sitt område stötte på israelitiska stammar, då Saul och slutligen David mötte Goljat som var filisté, i berättelsen om David och Goljat. Deras förnämsta gudar var Beelzebub, Astarte och Dagon. Delar av kusten kallades Filistéen efter filistéerna och romarna började använda namnet Syria Palestinae på provinsen de tidigare kallat Syria Judaea under 100-talet e.Kr., efter att flera judiska uppror slagits ner och judarna fördrivits.

Ordet filister betyder 'bracka', och kommer eventuellt av filisté.

Källor

Noter

Se även 
 Museet för filisteisk kultur

Externa länkar 

Antikens folkslag
Ugglan
Kaosmagi

Kaosmagi är en hybrid av Golden Dawns ceremoniella magi, thelema, daoism och tibetansk buddhism skapad för en artikel i magitidningen The New Equinox.
Ekonometri

Ekonometri är användning av statistiska och liknande metoder vid studier av nationalekonomiska företeelser i syfte att empiriskt analysera och utveckla ekonomiska teorier. 

Ekonometrin analyserar ekonomiska samband som används för att göra ekonomiska prognoser. Sådan information används ibland av regeringar för att fatta ekonomiska beslut om skattesatser, bidragsnivåer eller andra subventioner, samt av företag som hjälp vid beslut om priser, lagerstorlek och produktion.

Den används dock främst av nationalekonomer för att studera samband mellan olika ekonomiska variabler, exempelvis förhållandet mellan inkomst och konsumtion.

Många ekonometriska metoder liknar vanliga statistiska modeller. Det som skiljer ekonometri från andra statistiska metoder är karaktären av ekonomiska data. Ekonomiska data är generellt sett observerade, och kommer sällan från kontrollerade experiment. Eftersom individer i en ekonomi påverkar varandra tenderar observerade data att återspegla ekonomiska jämviktsvillkor istället för enkla beteenderelationer baserade på preferenser eller teknik.

Datorprogram för ekonometrisk analys 
 Rstudio
EViews
 gretl
 JMulTi
 Limdep
 SPSS
 STATA

Källor 
 http://www.britannica.com/EBchecked/topic/178298/econometrics/

Noter 

Nationalekonomi
Statistik
Matematiska och kvantitativa metoder (nationalekonomi)
Bibliomani

Bibliomani (av grekiskans biblion, bok, och mania, galenskap), bokvurmeri, innebär en sjuklig drift att samla böcker. Samlandet måste inte grunda sig på böckernas litterära eller textuella värde. Bibliomanen kan lika gärna drivas av deras sällsynthet eller andra mera tillfälliga egenskaper (tryckta på pergament, siden eller skrivpapper, försedda med dyrbara band, breda marger och så vidare). Lätt bibliomani kan övergå i ett klart sjukligt begär att äga böcker. Det finns exempel på hur bibliomaner mördat för att få tag på vissa böcker. En person som lider av bibliomani kallas för biblioman.

Bakgrund och exempel
Bibliomanin uppstod först i Nederländerna, men har sedermera utbrett sig över alla kulturländer. Böcker, som i sig inte är särskilt dyra, har ofta sålts till bibliomaner för mycket höga priser. Stockholms auktionsverk meddelar att den dyraste bok som någonsin sålts på en av deras bokauktioner är en atlas med amerikanska 1700-talskartor av bland andra Thomas Jeffreys. Denna bok såldes för  kronor. Bibliomani har satiriserats av Sebastian Brant.

Litteratur

Se även
 Bibliofili

Källor

 

Bokväsen
Manier
Ugglan
Badmössa

En badmössa är en typ av mössa som används vid bad och simning och har till uppgift att förhindra att bärarens hår är i vägen, slits om det är klor i vattnet eller att håret lossnar. Dock skyddar den oftast inte mot väta då håret ändå blir blött efter en stund i vattnet. Den är oftast gjord av silikon, men även latex förekommer i billigare varianter.

Inom tävlingssimning brukar de flesta kvinnor ha badmössa. För männen varierar det. Antingen har man badmössa eller så rakar man huvudet för att minska friktionen. I en del länder krävs badmössa i bassänger av hygieniska skäl eller för att hindra filter att sättas igen av hår.

Externa länkar

Huvudbonader
Badkläder
Folköl

Folköl är den i Sverige vardagliga benämningen på öl med en alkoholhalt från 2,25 procent upp till och med 3,5 procent (med procent avses volymprocent) som i Sverige får säljas i vanliga butiker till personer fyllda 18 år. Folkölet tillkom när det så kallade mellanölet förbjöds i vanliga livsmedelsbutiker.

Ursprungligen var folköl den benämning den dåvarande finansministern Gunnar Sträng gav sitt förslag på en ölsort med en alkoholhalt på 3,2 viktprocent (4 volymprocent), mellan den dåvarande klass IIa (2,8 viktprocent, 3,5 volymprocent) och klass IIb, mellanöl, (3,6 viktprocent, 4,5 volymprocent), då mellanölets existens var föremål för diskussion. Detta förslag godkändes dock inte av riksdagen. Därefter har benämningens ursprung allmänt glömts bort och kommit att gälla öl enligt ovan.

Folköl med en alkoholhalt om max 2,8 procent är befriat från alkoholskatt. Detta tillkom när den progressiva alkoholskatten ersattes med en rak skattesats den 1 januari 1997, vilket gjorde 3,5-procentigt öl märkbart dyrare. Ölet med en alkoholhalt om 3,5 procent var tänkt att lanseras under namnet Sverigeöl, men det blev i stället så att det kom att kallas Special eller liknande. Öl som innehåller maximalt 3,5 procent alkohol räknas som livsmedel och beskattas med 12 procents moms, medan det på starkare öl är full moms, 25 procent.

Ett antal utländska ölsorter specialtillverkas för den svenska marknaden med en alkoholhalt på 3,5 procent.

Folkölets officiella beteckning har varit klass II, eller under mellanölets tid, klass IIa. I alkohollagen benämns det folköl, till skillnad från maltdrycker över 3,5 procent som benämns starköl. Tidigare angavs alkoholhalten på öl i viktprocent, men på grund av EU-anpassning är angivelsen numera i volymprocent. Lättöl har idag 2,25 volymprocent alkohol vilket motsvarar 1,8 viktprocent. Folköl med en volymprocent på 3,5 motsvarar 2,8 viktprocent.

Se även
Lättöl
Mellanöl
Starköl

Källor

Öl i Sverige
Ölsorter
Gunnar Sträng
Alkohollagen

Alkohollag  är en svensk lag som gäller tillverkning, marknadsföring och införsel av alkoholdrycker och handel med sådana varor, tillverkning av sprit samt handel med alkoholhaltiga preparat. Med sprit avses en vätska som framställts genom destillering eller annan kemisk process och som innehåller alkohol.

Sedan 29 maj 2019 gäller lagen även alkoholdrycksliknande preparat.

Definitioner 
Med alkohol avses etylalkohol. Med alkoholdryck avses en dryck som innehåller alkohol i en koncentration av mer än 2,25 volymprocent. Med vin avses en alkoholdryck som framställts genom jäsning av druvor eller druvsaft. Till vin ska även sådant vin som i framställningen har tillsatt sprit framställd av vinprodukter även räknas som vin och har en alkoholhalt som inte överstiger 22 volymprocent. Med öl avses en dryck som framställts genom jäsning med torkat eller rostat malt som huvudsakligt extraktgivande ämne. Öl med en alkoholhalt som överstiger 2,25 men inte 3,5 volymprocent benämns folköl och öl. Enligt svensk lag får 2,25 volymprocentiga drycker säljas till personer under 20 år men över 18 år i livsmedelsbutiker. En öl med en alkoholhalt som överstiger 3,5 volymprocent benämns starköl.

Med denaturering avses ett förfarande varigenom ett eller flera ämnen sätts till sprit, eller en vara som innehåller sprit, för att göra spriten eller varan otjänlig för förtäring.

Tillverkning 
Sprit och spritdrycker får tillverkas endast av den som har godkänts som upplagshavare för sådana varor. Apparat som uppenbarligen är ägnad för tillverkning av sprit, destillationsapparat och del till sådan apparat får endast tillverkas för, överlåtas till eller innehas av den som har tillstånd enligt alkohollagen att tillverka sprit eller spritdrycker.

Försäljning och servering 
Alkoholdrycker får inte säljas eller annars lämnas ut till den som inte har fyllt 20 år. Beträffande folköl gäller motsvarande den som inte har fyllt 18 år. Servering av alkoholdrycker får ske till den som har fyllt 18 år. Servering av alkohol utan erforderligt tillstånd har i visst fall bedömts som ringa gärning enligt 10 kap. 8 § (gamla) alkohollagen av HD.

Se även
Alkoholförbud
Alkoholpolitik
Alkoholskatt
Langning

Referenser 

Alkohollagstiftning
Sveriges lagar
Kassakista

En kassakista är en stor järnbeslagen kista tillverkad av ek eller annat hårt och starkt träslag, eller en kista tillverkad helt av järn. Den är försedd med ett konstlås och användes förr i tiden allmänt för förvaring av kontanter och värdeföremål. Särskilt inom de stora köpmanshusen, som innan det moderna bankväsendets utveckling hade hand om en avsevärd del av penningomsättningen, förekom konstmässigt utförda kassakistor med av traditionen helgad plats i omedelbar närhet av firmachefens arbetsplats och stående under hans direkta överinseende.

Källor

Kistor
Ugglan
Sveriges Tandläkarförbund

Sveriges Tandläkarförbund är den odontologiska professionens organisation i Sverige och arbetar med att tillvarata och utveckla sina medlemmars professionella intressen. Både tandläkare och tandläkarstuderande kan vara medlemmar i Sveriges Tandläkarförbund. Förbundet är medlem i SACO, Council of European Dentists (CED) och FDI World Dental Federation.

År 1984 blev Svenska Tandläkare-Sällskapet en stiftelse i Sveriges Tandläkarförbund. Sällskapets mål att sätta den odontologiska forskningen på kartan, och det driver Svenska Tandläkare-Sällskapets museum i Kista.

Referenser
Kjellberg, Anders (2017) The Membership Development of Swedish Trade Unions and Union Confederations Since the End of the Nineteenth Century (De svenska fackförbundens och centralorganisationernas medlemsutveckling sedan slutet av 1800-talet) (Studies in Social Policy, Industrial Relations, Working Life and Mobility). Research Reports 2017:2 (uppdaterad 2019). Lund: Department of Sociology, Lund University (om organisationshistoria, medlemsutveckling mm hos bland annat Sveriges Tandläkarförbund och dess föregångare)

Se även
Tjänstetandläkarna
Sveriges tandhygienistförening
Sveriges privattandläkarförening

Externa länkar
 Tandläkarförbundet och Tandläkare-Sällskapet

Tandläkarförbund
Sveriges Tandhygienistförening

Sveriges Tandhygienistförening är en fackförening för svenska tandhygienister, och tillhör SACO:s tjänstemannaförbund SRAT.

Se även
Sveriges Tandläkarförbund
Sveriges privattandläkarförening

Externa länkar
 http://www.tandhygienistforening.se/

Tandhygiensistförening