kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tonande alveolar frikativa

En tonande alveolar frikativa är ett konsonant språkljud. Det tecknas i IPA som .

Egenskaper 
Egenskaper hos den tonande alveolara frikativan:
 Den är pulmonisk-egressiv, vilket betyder att den uttalas genom att lungorna trycker ut luft genom talapparaten.
 Den är tonande, vilket betyder att stämläpparna är spända under uttalet och därmed genererar en ton.
 Den är alveolar, vilket betyder att den uttalas genom att tungan eller tungspetsen trycks mot tandköttet bakom övre tandraden.
 Den är frikativ, vilket betyder att luftflödet går genom en förträngning i talapparaten.

Användning i språk 
Den tonande alveolara frikativan återfinns i flera språk och skrivs i vissa språk som använder det latinska alfabetet med z.

I språk som använder det kyrilliska alfabetet skrivs den med з och på grekiska med ζ.

Fonetik
Konsonantljud
Tord Pedersson (Bonde)

Tord Pedersson (Bonde), död maj 1470, var en svensk  dekan och ärkebiskop electus av Uppsala stift 1468-1469, men hann inte bli invigd i ämbetet innan hans efterträdare Jakob Ulvsson utsågs 1469.

Biografi 
Tord Pedersson härstammade på fädernet från en släkt som förde två hjorthorn i vapenskölden. Eftersom hans moder tillhörde Bondeätten, använde han ofta för egen del tillnamnet Bonde och kallade sig så redan 1437, då han skrevs in vid Leipzigs universitet. Han blev där promoverad till artium baccalaureus 1439. Magistervärdighet synes han däremot aldrig ha förvärvat.

Senast 1452 blev han dekan i Linköpings stift, varvid utan tvivel hans förbindelser med kung Karl Knutsson, en avlägsen frände till hans moder, kommit honom väl till pass. Dekanatet var nämligen patronellt under kronan. Samme mäktige gynnare hade han att tacka för att han efter Jöns Bengtsson (Oxenstierna):s död (1467) utsågs till ärkebiskop av Uppsala stift.

På ett rådsmöte i mars 1468 enades man på kung Karl Knutssons tillskyndan om att utse Tord Pedersson till innehavare av värdigheten, och följande månad blev han vald av Uppsala domkapitel, varefter han tog Stäket i besittning och inträdde i ärkebiskopsstolens ekonomiska rättigheter.

Emellertid lyckades han inte få sitt val bekräftat av påven. Denne utsåg i stället Jakob Ulvsson till ämbetet den 18 december 1469. Innan denne efter erhållen vigning hemkommit från Rom och hunnit tillträda sitt ämbete, avled Tord Pedersson under andra halvan av maj 1470. Åsbrink och Westman anger att han dog "inom två veckor" efter kungen Karl Knutsson (Bonde):s död den 15 maj.

Källor

Män
Avlidna 1470
Födda 1400-talet
Svenska präster under 1400-talet
Svenska ärkebiskopar
Åsö gymnasium

Åsö gymnasium var en kommunal gymnasieskola för 1 500 elever, belägen vid Blekingegatan 55 på Södermalm i Stockholm. Skolan ritades av arkitekt Paul Hedqvist och invigdes den 29 april 1968. Åsö grundskola ligger i delar av den gamla gymnasieskolan. Det är en 7-9 skola med 6 klasser i varje årskurs.

Byggnadshistoria 
Åsö gymnasium ritades, liksom intilliggande skatteskrapan (invigd 1959), av arkitekt Paul Hedqvist. Båda tillhör samma centrumplan för Södermalm där ambitionen var att skapa ett ”Åsötorg” mellan Åsögatan och Blekingegatan. Skolkomplexet gavs U-form med öppningen vänd not norr och skattehuset. Byggvolymen delades upp i ett antal parallella huskroppar i fem våningar som sammanlänkades genom en lägre förbindelsebyggnad. Mot Götgatan skapades plats för butiker i bottenvåningen. Fasaderna består av ljusgråa betongelement med frilagd ballast. Fönsterbröstningarna utgörs av gråblå plåt. I entrén finns målningar av konstnären Kajsa Holmstrand från 1982. Vid huvudentrén ovanför garaget finns en skulptural betongrelief av konstnären Per Olov Ultvedt. 

En intressant detalj är att två tunnelrör för Söderledstunneln redan på 1960-talet planerades och byggdes under skolan. I åtminstone ett av dessa tunnelrör fanns på 1970-talet en gymnastikhall. Det östra tunnelröret kom senare till användning för Söderleden.

Bilder

Verksamhet 

Under åtminstone 1970-talet fanns i skolan ett fyraårigt tekniskt gymnasium, samt ett vuxengymnasium. Under en period kallades det tekniska gymnasiet Tekniska gymnasiet II (där Tekniska gymnasiet I var det tekniska gymnasiet vid Thorildsplans gymnasium och ett tredje tekniskt gymnasium fanns i före detta Vasa real). Åsö gymnasium upphörde i sin dåvarande inriktning mot ungdomar år 2002, men Åsö vuxengymnasium fortsatte i lokalerna med utökad verksamhet.

Åsö vuxengymnasium är i dag Stockholms största anordnare av kommunal vuxenutbildning (komvux) med omkring  studerande per år. Åsö vuxengymnasium har hand om alla särskilda prövningar inom Stockholms stad.

I dag finns förutom Åsö vuxengymnasium även Bernadottegymnasiet, Åsö grundskola, Språkcentrum och lokaler för SIFA inhysta i byggnaden.

Se även
 Vasa gymnasium

Noter

Tryckta källor
, s. 283
, s. 151

Externa länkar

 Åsö vuxengymnasiums webbplats

Södermalm
Gymnasieskolor i Stockholm
Tekniska gymnasier
Byggnader och anläggningar på Södermalm
Utbildningsinstitutioner bildade 1968
Utbildningsinstitutioner upplösta 2002
Byggnader ritade av Paul Hedqvist
Sulor

Sulor (Sulidae) är en familj fåglar som omfattar tio arter som brukar delas upp i de tre släktena:  Morus, Papasula och Sula. Traditionellt har familjen placerats i ordningen pelikanfåglar men molekulära och morfologiska studier har visat att denna ordning är parafyletisk. Sulorna har därför flyttats till den nya ordningen sulfåglar tillsammans med fregattfåglar, skarvar och ormhalsfåglar.

Sulor är stora havslevande fåglar med långa smala vingar och spetsig stjärt. Deras näbb är rak och spetsig och könen är lika till utseendet. De störtdyker från hög höjd likt tärnor för att fånga sitt byte.

Arter 
 Släkte Morus
 Havssula (Morus bassanus)
 Kapsula (Morus capensis)
 Australisk sula (Morus serrator)
 Släkte Sula
 Blåfotad sula (Sula nebouxii)
 Perusula (Sula variegata)
 Masksula (Sula dactylatra)
 Nazcasula (Sula granti)
 Rödfotad sula (Sula sula)
 Brunsula (Sula leucogaster)
 Släkte Papasula
 Julösula (Papasula abbotti)

Noter

Externa länkar 

Fågelfamiljer
Mindre sumphöna

Mindre sumphöna (Zapornia parva) är en fågel som tillhör familjen rallar.

Utseende, läte och fältkännetecken

Utseende
Mindre sumphönan är 17–19 centimeter lång, något mindre än småfläckig sumphöna (Porzana porzana). Den skiljer sig från den senare även genom att den saknar mörka band och vita fläckar på sidorna. 

Mindre sumphöna har en kort rak näbb som är gul med röd bas. Den adulta hanen har mestadels brun ovansida och blågrått ansikte och undersida. Den har grå ben med långa tår och en kort stjärt med svarta och vita band undertill.  

Honan har ljusbrun undersida och är grå endast i ansiktet. Juvenilerna liknar honan men har vitt ansikte och bröst. Dunungarna är svarta, som hos alla rallar.

Läte
Under häckningsperioden är den högljud, främst om natten då sången kan höras 1–2 km. Hanen har ett utdraget nasalt skällande kva eller koa-läte som upprepas, först långsamt för att accelerera och sedan övergå i ett stammande. Honan har ett kortare likartat läte.

Utbredning och systematik
Mindre sumphönan förekommer i Europa, mestadels i öst, och i Centralasien, så långt österut som Kina. Den förekommer på höjder upp till 2000 meter. Den är en flyttfågel och övervintrar i Portugal och Spanien, i Israel, Irak, Oman och Pakistan, och i norra Afrika i Marocko, Egypten, Senegal, Mauretanien och Nigeria. I Sverige är den en sällsynt gäst.

Släktestillhörighet
Tidigare placerades arten i släktet Porzana, men DNA-studier visar att dvärgsumphönan endast är avlägset släkt med typarten för Porzana småfläckig sumphöna och förs numera tillsammans med flera andra arter till ett annat släkte, Zapornia.

Ekologi
Mindre sumphönan är skygg under häckningstiden men kan vara lättare att få syn på under flyttningen.

Häckning och biotop
Mindre sumphöna lever monogamt och blir könsmogen efter ett år. Den häckar vid sjöar och lägger sitt skålformade bo på en flytande vassbale på lite djupare vatten. Den lägger i genomsnitt sju till nio ägg, men kullar på fyra till elva har observerats. Äggen ruvas av båda föräldrar i 15–17 dagar och ungarna blir sedan flygga efter ytterligare 45–50 dagar då de tas om hand av båda föräldrar. Ibland förekommer två kullar.

Föda
Fåglarna söker föda med näbben i lera och grunt vatten, samt tar föda där de ser den. De äter mest insekter och vattendjur, men även växtdelar.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling. Utifrån dessa kriterier kategoriserar IUCN arten som livskraftig (LC). I Europa beräknas beståndet bestå av 55 000–82 900 spelande hanar, vilket motsvarar 110 000–166 000 vuxna individer.

Referenser 
Delar av artikeln är översatt från engelskspråkiga wikipedias artikel Little Crake, läst 17 september 2005

Noter

Källor 
 Roland Staav & Thord Fransson (1991) Nordens fåglar, andra upplagan, Stockholm,

Externa länkar 
 Sveriges Radio: P2-fågeln - Mindre sumphöna

 

Fåglar i palearktiska regionen
Fåglar i etiopiska regionen
Fåglar i orientaliska regionen
Rallar
Scenkonst

Scenkonst är ett samlingsnamn på de konstformer som framförs direkt inför en publik. Den kan sättas i motsats till de bildande konsterna och annan bildkonst eller litteratur. Ibland ses begreppet som synonymt med teater.

Exempel på typer av scenkonst, där det även finns genreöverskridande begrepp som nycirkus:
Musik
Teater
Klassiskt drama
Modernt drama
Revy
Musikteater
Opera
Operett
Sångspel
Musikal
Revy
Dockteater
Handdocksteater
Marionetteater
Skuggteater
Pantomim
Improvisationsteater
Dans
Balett (kan även räknas som en teatergenre)
Modern dans
Showdans
Performance
Cirkus
Varieté
Vaudeville
Estradpoesi
Performancekonst
Ståuppkomik

Se även
Framförande
Ceremoni
Levande musik
Svensk Scenkonst

Referenser
Potomac

För förortsområdet Potomac i Maryland, se Potomac, Maryland

Potomac är en 616 km lång flod i nordöstra USA, på gränsen mellan Virginia och Maryland. Över sex miljoner människor lever längs Potomacs avrinningsområde som även omfattar delstaterna Pennsylvania och West Virginia.

Beskrivning
Potomac har sina källor i västra Appalacherna och bildar under större delen av sitt lopp gräns mellan Maryland på ena sidan och West Virginia och Virginia på den andra. Floden korsar Blue Ridge i en bred dalgång och bildar där en serie forsar med 27 meters fallhöjd.

Potomac rinner därefter förbi Washington, D.C. och bildar där gränsen mot Virginiasidan och bland annat Arlingtonkyrkogården innan den mynnar i Chesapeake Bay. George Washingtons privata gård Mount Vernon har utsikt över Potomac och dess strandlinje. Den största bifloden är Shenandoah som rinner till från söder i West Virginia.

Se även
House of Sweden med Sveriges ambassad som ligger i Georgetown vid floden Potomac.

Referenser

Noter

Externa länkar

Interstate Commission on the Potomac River Basin (ICPRB) 
Potomac Conservancy
Potomac Riverkeeper

Vattendrag i Virginia
Vattendrag i Maryland
Vattendrag i District of Columbia
Vattendrag i West Virginia
Chesapeake Bays avrinningsområde
Indikativ

Indikativ är ett modus som i huvudsak används för att uttrycka faktisk information. Det är det överlägset mest använda moduset i svenskan, och kan sägas vara grundmodus. Övriga svenska modus är imperativ och de sällsynta konjunktiven. Ser man modus som en verbfrasegenskap i stället för en verbegenskap (som ofta görs med tempus) kan man också tala om fler, sammansatta modus i språket.

Verb i indikativ slutar i presens (aktiv form) på -ar, -er eller -r. I preteritum (aktiv form) slutar de på -ade, -de, -te eller -dde, eller saknar ändelse och får vokalväxling.

Indikativ: Olle lever länge.
Imperativ: Olle, lev länge!
Konjunktiv Länge leve Olle!

Referenser

Modus
Playing the Angel

Playing the Angel är Depeche Modes elfte studioalbum, släppt den 17 oktober 2005. 

Playing the Angel är det första av Depeche Modes musikalbum där sångaren David Gahan bidragit som låtskrivare. Tillsammans med Christian Eigner och Andrew Phillpott har han skrivit text och musik till "Suffer Well", "I Want It All" och "Nothing's Impossible". Övriga låtar är komponerade av Martin Gore.

Låtförteckning 
"A Pain That I'm Used To" (4:11)
"John the Revelator" (3:42)
"Suffer Well" (3:49)
"The Sinner in Me" (4:55)
"Precious" (4:10)
"Macro" (4:02)
"I Want It All" (6:10)
"Nothing's Impossible" (4:21)
"Introspectre" (1:42) (Instrumental)
"Damaged People" (3:28)
"Lilian" (4:46)
"The Darkest Star" (6:55)

Bonusspår
"Free" – 5:11
"Clean (Bare)" – 3:44
"Surrender (Bare)" - 4:01
"Waiting for the Night (Bare)" (Itunes)-3:44
"Newborn"
"Better Days"

Singlar 
 "Precious" (3 oktober 2005)
 "A Pain That I'm Used To" (12 december 2005)
 "Suffer Well" (27 mars 2006)
 "John the Revelator"/"Lilian" (5 juni 2006 (dubbel A-sida))

Album av Depeche Mode
Musikalbum 2005
Engelskspråkiga musikalbum
Album certifierade guld av IFPI Sverige
Album utgivna på Mute Records
Diates

Diates (eller verbalgenus, verbgenus) är en böjningskategori hos verb. I svenskan finns två diatesformer: aktivum och mediopassivum.

I svenskan slutar alla verbformer i mediopassiv diates på -s. Mediopassiv innebär att verb får en passiv (det vanligaste), reciprok (träffas, slåss) eller reflexiv (minna sig > minnas) innebörd.

Den svenska s-ändelsen har uppstått genom att det reflexiva pronomet "sig" (fornsvenska "sik") knutits till verbet och med tiden reducerats till -s.

Objektet i en aktiv (transitiv) sats blir subjekt i en motsvarande passiv sats: Olle (subjekt) badar (predikat) hunden (objekt) motsvaras av Hunden (subjekt) badas (predikat) av Olle (agentadverbial).

Källor
Deponensverb

Deponensverb (/de'po:nens/, /de'på:nens/) är verb som har en passiv form men som i själva verket har en aktiv funktion.

På svenska är det verb vars infinitivform slutar på -s. Några exempel på är andas, färdas, hoppas, lyckas, som alla ser ut som passivumformer av  aktiva verb (anda, färda, och så vidare). Dessa verb har en aktiv funktion i satser som "Vi andas luft", "De färdas snabbt", "Jag hoppas det", "Hon lyckas alltid", men det finns inte längre någon motsvarande aktiv form (*Vi andar luft, *Jag hoppar det). Dessa former fanns dock i fornsvenska och fortfarande i norska och danska (Vi ånder luft, Jeg håper det).

De svenska deponensverben är alltså de verb där formen utan -s har fallit ur bruk.

Deponensverb återfinns även i grekiska, latin och sanskrit. Här handlar det om verb som hade aktiv och mediopassiv (motsvarar på svenska passiv och reflexiv) form i urindoeuropeiskan, men där den aktiva formen fallit ur bruk.

Några exempel på latinska deponensverb är loquor, att tala, evagor, att överskrida och iocor, att skämta .

Deponensverb finns även i icke-indoeuropeiska språk som japanska.

Deponensverb och passiva konstruktioner 
Människor andas syre.
Exempelsatsen är en aktiv konstruktion med ett deponensverb som predikat och den för aktiva satser typiska strukturen: subjekt (Människor), ett predikat (andas) samt ett direkt objekt (syre).
Han skjutsades av sin mor.
Nästa exempel har en passiv konstruktion, vars typiska struktur lyder: subjekt (Han), ett passivt verb som predikat (skjutsades) samt en agent (av sin mor).

Felaktig användning 
Ett deponensverb kan inte användas i passiv form:
Hon skall alltid minnas för sin gärning.
Istället kan man skriva:
Hon skall alltid ihågkommas för sin gärning.

Referenser

Noter

Verb
European Group on Television Advertising

European Group on Television Advertising (EGTA) är en europeisk samarbetsorganisation för de kommersiella TV-bolagen med säte i Bryssel.

Externa länkar
EGTA webbplats

Intresseorganisationer
TV-sammanslutningar
Internationella icke-statliga organisationer
Ruutu+ Urheilu 2

Ruutu+ Urheilu 2 är en finsk sportkanal.

Kanalen lanserades den 27 augusti 2001 under namnet Urheilukanava (svensk översättning: Sportkanalen) och sände fritt i flera kabelnät samt i det digitala marknätet. I februari 2010 gjorde kanalen ett namnbyte till Nelonen Sport. I januari 2011 blev kanalen en betalkanal och bytte namn till Nelonen Pro 2.

Referenser

Externa länkar 
 Officiell webbplats 

TV-kanaler i Finland
Finskspråkiga TV-kanaler
Sportkanaler
TV-kanaler och TV-stationer startade 2001
Manderlay

Manderlay är en dansk dramafilm från 2005 i regi av Lars von Trier.

Handling 
Alabama på 1930-talet. Filmen börjar med att Grace och hennes far råkar passera en gård långt ute på landet, Manderlay. Trots att slaveriet är avskaffat sedan länge har det fortsatt på gården, och slaven Timothy bestraffas av gårdens ägare Mam. När en ursinnig Grace ingriper för att sätta stopp dör Mam. Grace får överta gården, men upptäcker till sin förvåning att de tidigare slavarna inte alls är tacksamma. Nu har de blivit delägare och måste vara med på stormöten för att bestämma småsaker. Graces metoder blir allt tuffare, och hennes idealism och människokärlek vänds så småningom till sin motsats.

Om filmen 
Filmen ingår i von Triers USA-trilogi och är en uppföljare till Dogville. Nästa film i serien, Washington, är ännu inte påbörjad.

Filmen är inspelad i en studio i Trollhättan.

Skådespelare (urval) 
Bryce Dallas Howard – Grace
John Hurt – Berättare
Willem Dafoe – Graces far
Danny Glover – Wilhelm
Lauren Bacall – Mam
Chloë Sevigny – Philomena
Udo Kier – Mr. Kirspe
Eric Voge – Gangster

Externa länkar

Källor

1930-talet på film
Alabama på film
Filmer 2005
Danska dramafilmer
Engelskspråkiga filmer
Filmer i regi av Lars von Trier
Slaveri på film
Fort San Juan de Ulúa

San Juan de Ulúa är en fästning, belägen vid inloppet till hamnstaden Veracruz i Mexiko. Fästningen anlades 1565 av den spanska kolonialmakten, och kom att byggas om ett flertal gånger under seklernas lopp. Det ursprungliga syftet med fästningen var att skydda staden från piratanfall, men anläggningen har tidvis även använts som fängelse, främst för politiska fångar.

Se även
Belägringen av Veracruz

Byggnader och anläggningar i Mexiko
Hortensia

Hortensia (Hydrangea macrophylla) är en växtart inom hortensiasläktet och familjen hortensiaväxter. Den förekommer naturligt på ön Honshu i Japan. Arten odlas som trädgårdsväxt i Sverige och det förekommer hortensior odlade upp till växtzon IV.

Beskrivning
Hortensian blir upp till två meter hög och blommar från mars till september med vanligtvis blåa klotformade blomställningar. Bladen är tämligen stora, vilket åsyftas i artepitetet macrophylla. Hortensian kom från Japan till Europa på 1700-talet. Det är en mycket variabel och formrik prydnadsväxt med många olika sorter. Den vilda arten har fertila blommor i mitten, omgiven av stora, skyltande och sterila blommor. Hos många odlade sorter finns endast sterila blommor. Blomfärgen påverkas av pH-värdet och kan på konstgjord väg ändras med hjälp av aluminiumsalter; alla hortensior ska dock ha en jord med lågt pH-värde.

Naturligt växer hortensian i ett klimat som är fuktigare än vid Medelhavet. Därför trivs den i något svalare miljöer som på Madeira och Azorerna. På Madeira är den dels allmänt odlad i trädgårdar och parker, men förekommer längs vägkanterna på 300 till 1100 meters höjd. På Azorerna kör man ner sticklingar i marken utmed betesmarker. Milslånga gärdesgårdar av hortensia kan då ringla sig genom landskapet, vilket ter sig som en märklig syn. Den sprider sig inte nämnvärt, förrän betesmarken överges.

Etymologi
Hortensia är uppkallad efter matematikern och astronomen Hortense Lepaute (1723-1788), som var reskamrat med den franske botanikern Philibert Commerson (1727-1773), vilken upptäckte växten i Kina under en jorden-runt-resa 1766-1769.

Bilder

Referenser

Externa länkar

Hortensiaväxter
Ho Växtindex
Asiens flora
Hanveden

Hanveden (Hanawidz skoogh 1469) är ett skogsområde som ligger i de sydligaste delarna av Huddinge kommun och de västligaste delarna av Haninge kommun, på ön Södertörn söder om Stockholm. Sydvästra Hanveden är en del av Nynäshamns kommun.

Skogsområdet och dess sjöar 
Hanveden har inga exakta gränser men namnet syftar på det stora skogsområde som ligger mellan Lissma och Kvarnsjön i norr och Västerhaninge och Tungelsta i söder, samt mellan Jordbro och Handen i öster och Stora och Lilla Skogssjön i väster. Lännaskogen mellan Vidja och Länna samt Visättraskogen mellan Kvarnsjön och Visättra brukar också räknas till Hanveden. Skogsområdet norr om Orlången brukar kallas för Hanvedenkilen eftersom den bildar en förlängning av skogen norrut som smalnar av mellan Trehörningen och Magelungen för att sluta i Rågsveds friområde.

Namnet 
Namnet "Hanveden" betyder tuppskogen och de hanar eller tuppar som åsyftas är tjädrar och orrar, vilda skogsfåglar som förr varit ytterst vanliga här i veden, skogen. (Kommunen Haninge kan ha fått sitt namn efter Hanveden. I närliggande Trollbäcken, Tyresö, finns området Hanviken).

Naturreservat och Natura 2000-område 
Inom Hanveden ligger Paradisets naturreservat på 759 hektar, samt ett mindre Natura 2000-område som endast utgör en liten del av det egentliga Hanveden. Hanvedens Natura 2000-område på 247 hektar, ligger delvis i Huddinge kommun och delvis i Haninge kommun, och omfattar Tornbergssjön med myren Odonrumpan i väster, Svartsjön, samt sjöarna Trehörningen och Långsjön med myren Storflagen som ligger öster om dessa. Även den lilla tjärnen Ormputten tillhör Hanvedens Natura 2000-område, dock som en separat enklav.

Historia 
Hanvedens och hela Stockholms läns högsta punkt är Tornberget, 110,9 m ö.h. För tiotusen år sedan när inlandsisen drog sig tillbaka, utgjorde Tornberget tillsammans med andra högt belägna platser, ett antal utspridda öar i ett skärgårdslandskap i Östersjön. Havet låg då 75 meter högre än vad det gör i dag, efter landhöjningen. Det sägs att närmaste fastland låg på den tiden vid Kilsbergen i Närke och i Kolmården i Östergötland. Idag ligger Tornberget nästan 10 km från kusten. Arkeologerna har hittat hundratals gamla boplatser på de högre nivåerna inom Hanveden och under stenåldern var det kringströvande nomader som här levde på att samla föda, jakt och fiske.

Utflyktsmål 
Hanveden är ett populärt utflyktsmål för folk i södra Storstockholm. Tornbergets och Paradisets naturreservat, samt sjöarna i området; Trehörningen, Långsjön, Svartsjön, Ormputten, Ådran, Öran, Tornbergssjön, drar till sig friluftsfolk, och det gör även Sörmlandsleden som passerar genom Hanveden, samt vandringslederna som börjar vid torpet Paradiset i områdets nordvästra del.

Se även
 Skeppnans naturreservat
 Tornbergets naturreservat

Externa länkar
Äldre stenålder i Hanveden - Arkeologisk förstudie för del av Hanveden, Huddinge socken och kommun, Södermanland, av Göran Werthwein (PDF-format)

Noter 

Huddinge kommun 
Haninge kommun
Nynäshamns kommun
Natura 2000-områden i Stockholms län
Henrik Berg

Lars Johan Henrik Berg, född 8 april 1858 i Skatelövs socken, Kronobergs län, död 23 maj 1936 i Stockholm, var en svensk läkare.

Biografi
Berg blev filosofie doktor i Lund 1883, medicine licentiat vid Karolinska Institutet 1888, medicine doktor i Uppsala 1899 och samma år  praktiserande läkare i Stockholm. 

Han är främst känd som populärvetenskaplig författare och nykterhetskämpe. Han var från 1905 redaktör för Hälsovännen. I huset Blå tornet på Drottninggatan i Stockholm var Berg granne med August Strindberg.

Bibliografi

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939

Noter

Externa länkar
 Henrik Berg, Läkarebok (3:e upplagan, 1919)

Svenska läkare under 1800-talet
Alumner från Karolinska Institutet
Personer från Skatelövs socken
Födda 1858
Avlidna 1936
Män
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Svenska läkare under 1900-talet
Sønderhalds kommun

Sønderhalds kommun var en kommun i Århus amt i Danmark. Den är sedan 1 januari 2007 uppdelad på kommunerna Norddjurs kommun och Randers kommun.

Tidigare kommuner i Danmark
Norddjurs kommun
Randers kommun
Rønde kommun

Rønde kommun var en kommun i Århus amt i Danmark. Sedan 2007 ingår den i Syddjurs kommun.

Tidigare kommuner i Danmark
Syddjurs kommun
Rougsø kommun

Rougsø kommun var en kommun i Århus amt i Danmark. Den ingår sedan 2007 i Norddjurs kommun.

Tidigare kommuner i Danmark
Norddjurs kommun