Kolerakyrkogård

En kolerakyrkogård var en typ av massgrav, där människor som avled under koleraepidemier begravdes. Gravarna kunde var och en rymma många kistor.

Historik 
Kolera var i början av 1800-talet en mycket dödlig sjukdom i Sverige och i övriga världen, med återkommande epidemier. Eftersom ingen visste orsaken till sjukdomen beslutades det i en kungörelse 1831 att särskilda kyrkogårdar, avsides belägna, skulle inrättas där de sjuka kunde begravas. 1834 drabbades Sverige av en stor koleraepedemi och många kolerakyrkogårdar härstammar från detta år.

En kolerakyrkogård betraktas i de flesta fall som en fast fornlämning och skyddas därmed enligt kulturmiljölagen (KML).

I Frankrike hade Napoleon Bonaparte redan 1804 utfärdat ett dekret, Décret Impérial sur les Sépultures, (kallas även Edict of Saint-Cloud) som handlade om att modernisera begravningarna. Det blev förbjudet att begrava någon inne i en kyrka, tempel, sjukhus eller liknande byggnad och det blev också förbjudet att anlägga kyrkogårdar innanför stadsmurarna.

Även i Italien införde man reglerna som hade utfärdats i Frankrike och har därigenom ett flertal kolerakyrkogårdar i anslutning till städerna.

När städer i USA drabbades av kolerapandemier användes befintliga kyrkogårdar men resulterade likväl i massgravar eftersom så många människor dog på mycket kort tid.

Kolerakyrkogårdar i Sverige (efter landskap) 

Blekinge:
 Karlshamns kolerakyrkogård
 Mässingsholmens pestkyrkogård, Rödeby, 1711
 Kolerakyrkogården på Saltö, Karlskrona, använd under epidemin 1853
Bohuslän:
 Askums kolerakyrkogård, Sotenäs
 Kolerakyrkogården i Gravbackarna, Öddö
 Kolerakyrkogården Kapelle utanför Uddevalla
 Kolerakyrkogården i Kareby, Kungälv, 1834-50
 Kårehogens kolerakyrkogård, Morlanda socken
 Rödbo kolerakyrkogård, Hisingen, existerande senast 1838
Dalarna:
 Söderbärke kolerakyrkogård
Dalsland:
 Kolerakyrkogården i Nössemark, Dals-Ed
 Åmåls kolerakyrkogård, 1832
Gotland:
 Enholmens kolerakyrkogård, med karantänsstation från 1831
 Kolerakyrkogården vid Ryssnäs på Fårö, i bruk 1853
Halland:
 Kolerakyrkogården i Tölö socken, Kungsbacka
 Gunnarsjö kolerakyrkogård, Varberg, 1834
Norrbotten:
 Kolerakyrkogård i Salmis by cirka 2 mil söder om Haparanda
Skåne:
 Kolerakyrkogården i Baskemölla, Gladsax socken
 Bjärreds kolerakyrkogård
 Kolerakyrkogården i Brönnestad (numera i Sösdala församling)
 Everlövs kolerakyrkogård, Sjöbo, 1859
 Pest- och kolerakyrkogården på Ivö
 Kolerakyrkogården i Kristianstad, 1857
 Kolerakyrkogården i Råå, Ljung söder om Helsingborg, 1850
Småland:
 Järstorps kolerakyrkogård i Jönköping, 1830-tal
 Kolerakyrkogård i Oskarshamn, 1834
Södermanland:
 Kolerakyrkogården i Henriksdal, 1834
 Huddinge kolerakyrkogård
 Kolerakyrkogården på Öja
 Oxelösunds kolerakyrkogård
 Rumshamns kolerakyrkogård, Björkö
 Kolerakyrkogård på Segelholmen, Haninge kommun
 Kolerakyrkogården, Skanstull i Stockholm, använd under epidemierna 1834 och 1853. Hette Lantvärnskyrkogården innan 1834
 Kolerakyrkogården i Södertälje, anlagd 1853-54
 Kolerakyrkogården i Torsåker, Gnesta, anlagd 1854
 Vibberholmens kolerakyrkogård i Nävekvarn, Nyköpings kommun, från mitten av 1800-talet
Uppland:
 Kolerakyrkogård på Kapellskär, 1894
 Kolerakyrkogården i Malen, Hållnäs socken
 Kolerakyrkogården vid Rumshamn på Björkö, Norrtälje kommun
 Kolerakyrkogård i Stadshagen, Stockholm
 Kolerakyrkogården i Uppsala
Värmland:
 Kolerakyrkogården i Arvika
 Gustavsviks kolerakyrkogård, Kristinehamn
 Kolerakyrkogården Skoghall. Kyrkogården, som är belägen på skogsmark, anlades 1834. Hammarö församling reste 1963 en vårdsten för att markera platsen för kyrkogården.
 Kolerakyrkogården vid Pannkakan, Forshaga kommun
 Väse kolerakyrkogård, Karlstads kommun
 Kolerakyrkogården i Östra Ämterviks socken, Sunne
Västerbotten:
 Holmsunds kolerakyrkogård
Västergötland:
 Agnetorps kolerakyrkogård, Tidaholms kommun
 Kolerakyrkogården i Björketorp i Rävlanda, Härryda, 1834
 Kolerakyrkogården i Bräcke, Göteborg, 1834
 Kolerakyrkogården i Dalsjöfors i Borås kommun, använd under perioden 1853-1859
 Kolerakyrkogården på Donsö i Göteborgs södra skärgård, 1834
 Forsviks kolerakyrkogård, Karlsborgs kommun, 1866
 Kolerakyrkogården i Hyssna, Marks kommun
 Kolerakyrkogården i Kallebäck vid Delsjön, Göteborg, 1866
 Kolerakyrkogården i Lunden, Göteborg, 1834
 Kolerakyrkogård i Marbogården, Norra Kedums socken
 Kolerakyrkogård i Redbergslid, Göteborg, 1834
 Rivö kolerakyrkogård, Göteborg
 Kolerakyrkogård i Trollhättan
 Kolerakyrkogården i Viared i Borås kommun, 1834
 Vänersborgs kolerakyrkogård
 Kolerakyrkogård vid Övre Husargatan, Göteborg, 1834
Västmanland:
 I Fagersta kommun finns kolerakyrkogårdar i Semla, Onsjö och Skeppmora
 Kolerakyrkogården i Frövi, Näsby socken
 Kolerakyrkogården i Himmeta socken, Köpings kommun
 Kolerakyrkogården i Näsby, Lindesberg
 Kolerakyrkogården i Surahammar, invigd 1848
Ångermanland:
 Kolerakyrkogården cirka 300 meter från Säbrå kyrka, Härnösand. Kyrkogården, som är belägen på skogsmark tillhörande kyrkan, anlades 1871 efter att Hårsta by hade drabbats av koleran. Den vårdas omsorgsfullt, och är något av ett besöksmål sommartid.
Östergötland:
 Kolerakyrkogården i Norrköping
 Pestkyrkogården vid Flöjsundet, Trännö

Bildgalleri

Se även
 Den andra kolerapandemin
 Den tredje kolerapandemin
 Den fjärde kolerapandemin
 Koleraepidemin i Göteborg 1834
 Koleraepidemin i Stockholm 1834
 Koleraepidemin i Stockholm 1853
 Koleraepidemin i Göteborg 1866
 Koleraepidemier i Sverige

Källor 

1834 i Sverige
1853 i Sverige
1866 i Sverige
Begravning
Epidemier
Pandemier