Per Wästberg

Per Erik Wästberg, född 20 november 1933 i Stockholm, är en svensk författare och litteraturkritiker. Han var medarbetare i Dagens Nyheter från 1953 och chefredaktör och tillika kulturredaktör 1976–82. Han är ledamot av Svenska Akademien sedan 1997.

Biografi 
Wästberg debuterade som författare 1949, 15 år gammal, med novellsamlingen Pojke med såpbubblor, och var därmed den yngste utgivne författaren någonsin i Sverige. Han markerade en påtaglig generationsväxling i den svenska skönlitteraturen, som dessförinnan varit typiskt ångestladdad och skildrat existentiella frågor. Wästbergs författarskap var i stället ungt, konkret och livsbejakande. 

Efter studenten 1952 studerade Wästberg i USA och blev 1955 B.A. vid Harvard University. Året därpå blev han fil. kand. i Sverige och 1962 fil.lic vid Uppsala universitet. Tillsammans med Hans Göran Franck grundade han den svenska avdelningen av Amnesty 1964. Wästberg var ordförande i svenska PEN 1967–78 och sedan av den internationella moderorganisationen av PEN 1979–86 och 1989–90. I augusti 2022 lämnade Wästberg Amnesty i protest efter att organisationen skuldbelagt Ukraina i en rapport om den ryska invasionen av Ukraina. Wästberg var från 1953 kulturskribent vid Dagens Nyheter, där han 1976–82 var chefredaktör och kulturchef. Han har också varit verksam i Stockholms skönhetsråd under perioderna 1967–75, varav 1972–75 som vice ordförande, och 1983–98. Vidare har Wästberg suttit i Stockholms stads konstnärsnämnd åren 1970–75 och 1984–86, Samfundet S:t Erik 1981–99 och Uppsala universitets konsistorium 1991–94. Därtill har han varit juryordförande för Pilotpriset 1985–96 och sedan 1997 detsamma för Tranströmerpriset. Dessutom har han varit ordförande för Stiftelsen Övralid och haft en mängd styrelseuppdrag för bland annat Nordiska Afrikainstitutet, Dagens Nyheter och Dramaten. Sedan 1995 är han filosofie hedersdoktor vid Stockholms universitet.

Wästberg kom så småningom att representera den grupp författare i Sverige, som engagerade sig i tredje världen och vinnlade sig om ett globalt perspektiv, vilket sammanföll med Dag Hammarskjölds framgångar i FN och tv-revolutionen. En resa företagen som stipendiat till Afrika under 1960-talet blev en vändpunkt, både litterärt och politiskt, varefter han i romaner och som journalist skrev om kontinenten och uppbrottet från kolonialismen där. Med sina reportage om apartheid, bland annat i Sydafrika, deltog han i den svenska opinionsbildningen mot detta system. I detta sammanhang brukar han föras till samma grupp av opinionsbildare som Jan Myrdal och Sara Lidman. Bland hans apartheidkritiska böcker märks reportageböckerna Förbjudet område (1960) och På svarta listan (1960). Han gav på 1960-talet även ut en antologi med afrikansk litteratur, Afrika berättar.

Wästberg är en av de så kallade stockholmsskildrarna. Till skillnad från Per Anders Fogelströms romaner, som räknas till proletärlitteraturen, utspelas Wästbergs romaner i den övre medelklassen. Bland hans stockholmsromaner märks Halva kungariket (1955) och den så kallade Luftburen-trilogin: Vattenslottet (1968), Luftburen (1969) och Jordmånen (1972). Luftburen är en svensk långfilm från 1973 i regi av Bengt Forslund. Den är baserad på romanerna Vattenslottet och Luftburen. 

Åren 1986–93 kom en kvartett romaner om ”kärlekens olika ansikten”, med kabinettssekreteraren Johan Fredrik Victorin som huvudgestalt i Stockholm, Kamerun, Europa, med hans släkting Wilhelm Knutson hundra år tidigare som parallellt öde att utforska och dokumentera samt med de olika elementen som poetiskt tema: Eldens skugga (1986), Bergets källa (1987), Ljusets hjärta (1991) och Vindens låga (1993). 

Per Wästberg invaldes i Svenska Akademien den 17 april 1997 och inträdde den 20 december samma år. Han efterträdde då Werner Aspenström på stol nummer 12. Under många år var Wästberg även ordförande för Svenska Akademiens Nobelkommitté.

Tillsammans med författaren Anita Theorell och fotografen Hans Hammarskiöld tilldelades han Augustpriset 2001 i kategorin bästa svenska fackbok för Minnets stigar, en bok om svenska kyrkogårdar. År 2006 började Wästberg ge ut sina memoarer. Under 2010-talet var han en flitig kolumnist i Svenska Dagbladet.

Familj 
Per Wästberg är son till redaktör Erik Wästberg och direktör Greta Wästberg, född i släkten Hirsch, samt bror till Olle Wästberg; han är vidare dotterson till Erik Hirsch. Wästberg var gift första gången 1955–74 med Anna-Lena Wästberg, född Eldh, andra gången 1992–2005 med Anita Theorell, född Pettersson. Han är från 2007 gift med Sofia Augustdotter Wästberg. Under många år sammmanlevde han med Margareta Ekström och fick med henne dottern Johanna Ekström (1970-2022) och sonen Jakob Wästberg.

Bibliografi 

1949 – Pojke med såpbubblor
1952 – Enskilt arbete
1952 – Ett gammalt skuggspel
1955 – Halva kungariket
1957 – Klara
1958 – Arvtagaren
1960 – Förbjudet område
1960 – På svarta listan
1962 – Angola-Moçambique
1962 – Östermalm
1963 – Innan gaslågan slocknade
1963 – Tio atmosfärer
1964 – Hjältarnas uttåg
1964 – Enkel resa
1964 – Ernst och Mimmi
1966 – Kring Sturegatan 38
1967 – En dag på världsmarknaden
1968 – Vattenslottet
1969 – Afrikas moderna litteratur
1969 – Luftburen
1970 – Röda huset
1971 – Carlssons skola 1871–1971
1971 – Humlegårdsmästaren
1972 – Bekanta i familjen
1972 – Jordmånen
1973 – Sommaröarna
1974 – Upplevelsehuset
1976 – Afrika ett uppdrag
1977 – Berättarens ögonblick
1980 – Ett hörntorn vid Riddargatan och andra stockholmsskildringar
1981 – Obestämda artiklar
1982 – Bestämda artiklar
1982 – Tyda stadens tecken
1982 – Tal i Röda rummet
1983 – En avlägsen likhet
1986 – Eldens skuggal
1987 – Bergets källa
1988 – De hoppfulla öarna
1990 – Frusna tillgångar
1990 – Mina hemliga bokmöten
1991 – Ljusets hjärta
1992 – Frukost med Gerard och andra texter
1993 – Vindens låga
1993 – Tal på Övralid 1993
1994 – Alice och Hjördis – två systrar, dagböcker och brev 1885–1964
1994 – Kring Johannes
1995 – I Sydafrika
1995 – Förtöjningar
1996 – Ung mans dagbok
1996 – Lovtal
1997 – Werner Aspenström (inträdestal till Svenska Akademien)
1997 – En ung författares dagbok
1998 – Om Raoul Wallenberg
1998 – Tre rader
1998 – Duvdrottningen och andra berättelser
1999 – Staden under asfalten
1999 – Raderingar
2000 – Edith Whartons hemliga trädgård
2001 – Minnets stigar (med Anita Theorell och Hans Hammarskiöld)
2001 – Fortifikationer
2002 – Axel Hirsch
2003 – Övergångsställen
2003 – Tio anteckningar om staden
2004 – Tillbaka i tid
2004 – Resa i tysta rum (med Anita Theorell och Hans Hammarskiöld)
2006 – De hemliga rummen. En memoar
2007 – Vägarna till Afrika. En memoar
2008 – Anders Sparrmans resa
2009 – Nya lovtal
2010 – Hemma i världen. En memoar
2012 – Ute i livet. En memoar (1980–1994)
2013 – Gustaf Adolf Lysholm. Diktare, drömmare, servitör
2014 – Erik och Margot. En kärlekshistoria
2015 – Per Wästbergs Stockholm
2015 – Mellanblad
2016 – Det gula pensionatet. En händelselös roman
2020 – Förlupna ord : ur de svarta anteckningsböckerna
2021 – Utsikt från stol 12
2021 – Hyllningar. Essäer och krönikor
2023 – Två vänner
2023 – Tidvatten

Priser och utmärkelser 
1964 – Boklotteriets stipendiat
1969 – BMF-plaketten för Luftburen
1979 – Bernspriset
1986 – Gun och Olof Engqvists stipendium
1993 – Övralidspriset
1993 – Wahlström & Widstrands litteraturpris
1995 – Hedersdoktor vid Stockholms universitet.
1995 – Gerard Bonniers pris
1997 – De Nios Stora Pris
2001 – Augustpriset för Minnets stigar
2001 – Samfundet S:t Eriks plakett
2005 – Litteris et Artibus
2009 – Grand Companion of O.R. Tambo

Referenser

Noter

Källor 
Litteraturens historia i Sverige, Olsson och Algulin, 2:a upplagan, Stockholm 1991, s. 521 ff
, Band 20.

Presentation på Svenska akademiens webbplats, sidan läst 10 september 2008

Vidare läsning

Externa länkar 

 
 
 

Svenska författare under 1900-talet
Svenska journalister under 1900-talet
Svenskspråkiga författare
Svenska chefredaktörer
Ledamöter av Svenska Akademien
Sommarvärdar 2003
Vinnare av Bernspriset
Vinnare av Augustpriset
Mottagare av Litteris et Artibus
Mottagare av Samfundet S:t Eriks plakett
Hedersdoktorer vid Stockholms universitet
Hedersledamöter vid Stockholms nation
Alumner från Uppsala universitet
Författare från Stockholm
Journalister från Stockholm
Födda 1933
Levande personer
Män
Ordförande i Svenska PEN