kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Oxhalsö

Oxhalsö är tidigare ö som har vuxit ihop med Blidö i Norrtälje kommun. Här finns också bebyggelse, en ICA-butik öppen dagligen, en slöjdbod, båtsmanstorp (museum), idrottsplats samt ett missionshus, som numera är privatägd. 

Bebyggelsen klassades 2015 av SCB i två småorter, Oxhalsö och på öns södra del småorten Fridsdal. Från 2018 räknar SCB hela bebyggelsen som en tätort.

Befolkningsutveckling

Kartor

På 1630-talet fanns på ön åtta hemman. Ett båtsmanstorp från 1730-talet finns bevarat.

Se även 
Kung Valdemars segelled

Källor 

Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Orter i Norrtälje kommun
Orter i Stockholms skärgård
Den förgyllda lergöken

Den förgyllda lergöken är en svensk dramafilm från 1924 i regi av Bror Berger. 

Filmen premiärvisades 14 februari 1924 på biograf Röda Kvarn i Norrköping. Filmen spelades in vid Strands terrass Rosendals slott, Nöjesfältet på Djurgården, Stockholms skärgård och på jubileumsutställningen i Göteborg. Dessutom förekommer ett inslag från Mary Pickfords och Douglas Fairbanks' stockholmsbesök. 

Efter premiären i Norrköping bedömdes filmen så underhaltig, att den under våren och sommaren genomgripande redigerades om och kompletterades med 14 minuter nyinspelning. Som förlaga hade man en fri tolkning av Emil Norlanders revy Den förgyllda lergöken som uruppfördes på Victoria-teatern i Stockholm 1900. Revyn har senare blivit förlaga till filmen Fia Jansson från Söder i regi av Ragnar Falck 1944.

Roller i urval
Eric Lindholm - Luft-Kalle 
Hartwig Fock - Kol-Jocke 
Gunilla Ehrenmark    
Anna-Lisa Lindzén   
Stina Guttomsen   
Anna Herzman   
Märta Reiners   
Harry Bergvall   
Greta Fock

Emil Norlander-filmatiseringar
Midsommar på film
Svenska dramafilmer
Svenska filmer 1924
Svenska filmer baserade på pjäser
Svenska 1920-talsfilmer
Ölandsleden

Ölandsleden är en cykelled på Öland.

Sträckning 
Målsättningen är att man ska kunna cykla "från fyr till fyr" på cykelväg av god kvalitet, dvs. från Långe Erik i norr till Långe Jan i söder. Totalt passeras 75 naturreservat, sex riksintressen, en ekopark och ett världsarv.  

Leden avses bestå av två slingor, en nordlig och en sydlig, med en förbindelseled mellan dem. Den norra slingan färdigställdes 2019. 

Utbyggnaderna på den södra slingan har kantats av finansiella och juridiska problem samt konflikter med markägare. Planerade sträckor har fått avslag hos myndigheterna, exempelvis vid Karl X Gustavs mur.  

I dagsläget saknas sträckorna Albrunna – Grönhögen – Ås vandrarhem – Torngård – Skärlöv.

Bakgrund 
Arbetena med Ölandsleden påbörjades 2012. Budgeten var satt till 90,5 Mkr och planen var då att leden skulle vara klar sommaren 2018.  Bakom projektet stod bl.a. Borgholms kommun, Mörbylånga kommun, Trafikverket, Region Kalmar län, Ölands kommunalförbund och Europeiska regionala utvecklingsfonden.   

Lokala beslutsfattare betraktade leden som en resurs för att stärka besöks- och turismnäringen på Öland, bl.a. genom att bidra till en förlängning av turistsäsongen. Projektets styrgrupps ordförande beskrev leden som norra Europas mest exklusiva cykelled. Ölands kommunalförbund uttryckte att leden ska skapa förutsättningar för nya former av företagande och entreprenörskap, så att fler i yrkesverksam ålder kan bo kvar eller flytta till Öland.

Till följd av att de finansiella medlen är förbrukade är projektet pausat sedan hösten 2020.

Källor

Noter

Cykelleder i Sverige
Öland
Norrsund

Norrsund är ett färjeläge på Blidö. Vägverket trafikerar sträckan Larshamn på Yxlan och Norrsund. Där finns ett litet industriområde, brandstation, elbutik och kiosk. 

Norrsund trafikeras också av ångfartyget S/S Blidösund och skärgårdsbåtarna M/S Sjöbris och M/S Sjögull till och från Stockholm, Rödlöga, Arholma och Norrtälje.

Orter i Norrtälje kommun
Köpmanholm

Ej att förväxla med Köpmanholmen.

Köpmanholm är en småort på den norra delen av ön Yxlan i Stockholms norra skärgård i Blidö socken i Norrtälje kommun, Stockholms län.

Historik
I slutet av 1600-talet anlades en krog på Kasholmen som då var en egen ö strax norr om dagens Köpmanholm. Krogen brändes dock ner under rysshärjningarna år 1719. På Kasberget ovanför finns en labyrint som troligen byggts av fiskarbefolkningen här på 1700-talet. Norr härom anlades 1789 en skansanläggning för att spärra inloppet i Furusundsleden. 1789 var de klara och 200 soldater stationerades här. Skansen avrustades dock redan i slutet av året och fick förfalla. Inför utbrottet av Finska kriget posterades åter trupper här. 

Skansarna restaurerades inte men i stället förlades kononjollar bemannade av lantvärnister vid sundet. En massgrav för de under posteringen här omkring 800 omkomna soldaterna anlades norr om hamnen vid Köpmanholm liksom en annan vid Furusund. Vid Köpmanholm, som då tillhörde byn Yxlö fanns då ingen bebyggelse, den tillkom i början av 1800-talet. 1828 blev Köpmanholm lotssamhälle sedan lotsstationerna på Oxhalsö och Tjockö lades ned. 

Samhället är, under namnet Skamsund, omskrivet av August Strindberg i Ett drömspel samt i novellsamlingen Fagervik och Skamsund. Han beskriver där orten som utpinad, utäten och vardaglig.

Köpmanholm har sedan år 1954 färjeförbindelse via Furusundsleden med grannsamhället Furusund. 
I Köpmanholm finns även Köpmanholms skola för årskurserna 1 till 5.

Se även
Blidö socken

Referenser

Externa länkar

Orter i Norrtälje kommun
Orter i Stockholms skärgård
Småorter i Sverige
Tunnelbanan

Tunnelbanan kan vara

 Tunnelbana – ett väsentligen underjordiskt järnvägssystem
 Stockholms tunnelbana – tunnelbanesystem som betjänar Stockholm
 Tunnelbanan (TV-serie) – en realityserie som sänds i Kanal 5
Glyxnäs

Glyxnäs är en by på Blidö i Norrtälje kommun.

Glyxnäs var en av de ursprungliga bryggorna när reguljär ångbåtstrafik startade gå genom Blidösund 1876. När Waxholmsbolaget 1908 började konkurrera med Blidösundsbolaget (se Ångbåtskrigen) försökte byborna stänga ute Waxholm III genom att bygga ett högt staket runt bryggan. När Waxholmsbolaget året efter hade konkurrerat ut Blidösundsbolaget blev Glyxnäs en knutpunkt där båtlinjerna genom Blidösund och längst Blidös utsida via Söderöra och Norröra delade på sig.

År 1905 drogs landsvägen från Oxhalsö ner till Glyxnäs och band slutgiltigt ihop Sikmarö med resten av Blidö.

Än idag är Glyxnäs en viktig brygga som angörs av flera av Waxholmsbolagets linjer (bland annat den så kallade Nord-sydlinjen) och för . Glyxnäs är också ändhållplats för busslinje 634 som trafikerar Blidö.

Källor

Orter i Norrtälje kommun
Orter i Stockholms skärgård
Länsväg 125

Länsväg 125 är en primär länsväg i Sverige. Den går huvudsakligen i nordvästlig riktning, sträckan Lindsdal – Fagerhult – Vetlanda. Sträckan ligger i Kalmar och Jönköpings län. Vägen är cirka 120 km lång och går delvis tillsammans med riksväg 37 och riksväg 23.

Sträckning
Länsväg 125 utgår från E22 vid trafikplats Lindsdal just norr om Kalmar, passerar Läckeby efter knappt 3 km. Efter ytterligare cirka 12 km lämnar vägen Kalmar kommun och går in i Nybro kommun. Vägen fortsätter åt nordväst i ytterligare 16 km innan vägen passerar genom nästa tätort, Bäckebo och 14 km därefter Alsterbro. Efter Kråksmåla passeras  Grönskåra i Högsby kommun innan den når riksväg 37 söder om Fagerhult. Länsväg 125 går tillsammans med riksväg 37 västerut och därefter norrut med riksväg 23 innan den åter går själv åt nordväst till Vetlanda där den slutar vid riksväg 47.

Historia
Bynamnen längs 125:ans sträckning från Lindsdal till Kråksmåla överensstämmer med en väg i en "Generalcharta" från cirka 1690. Vägen förband Kalmar och Eksjö men blev farbar med häst och vagn först runt 1850. 
I Bäckebo och Kråksmåla församlingar finns 8 milstenar längs den dåtida vägen, daterade 1854 och 1855.

1874 års generalstabskarta visar ändå att vägen Lindsdal–Fagerhult bitvis senare nybyggts i en lite rakare sträckning, bara delvis följer exakt samma sträckning. Nybyggnaden har skett efter 1940. Norr om dagens väg 23 går 125:an mer exakt i 1874 års sträckning.

Väg 125 följer i stort sett den väg som fanns längs sträckan på 1950-talet. En ändring gjordes omkring tidigt 1970-tal väster om Fagerhult i samband med bygget av de vägar som idag är riksväg 23 och riksväg 37. När vägnummer infördes på 1940-talet fick denna vägsträcka nummer 120 i sin helhet. År 1962 ändrades många länsvägsnummer och den fick då nummer 125.

Länsväg 125 var ända fram till 2014 en av de mycket få primära, nummerskyltade länsvägar i Sverige som inte var skyltad som huvudled på hela dess sträckning. Delen mellan Hultanäs vägskäl (Åsedavägen) och anslutningen till riksväg 23 vid Massamåla var under denna tid inte klassad som huvudled, vilket numera alltså har ändrats.

Se även
 Lista över länsvägar i Jönköpings län
 Lista över länsvägar i Kalmar län
 Lista över länsvägar i Kronobergs län

Källor
https://web.archive.org/web/20100820234341/http://gis.vv.se/iov/

Länsvägar i Jönköpings län
Länsvägar i Kronobergs län
Länsvägar i Kalmar län
Länsväg 127

Länsväg 127 går sträckan Värnamo–Vrigstad-Sävsjö–Vetlanda. 
I höjd med Vrigstad sammanfaller vägen med riksväg 30 under några kilometer. 
Sträckan ligger i Jönköpings län.

Historia
När vägnummer infördes på 1940-talet gavs nummer 123 till vägen Värnamo–Vetlanda–Målilla.. År 1962 ändrades numret till 127. I november 2007 bytte sträckan Vetlanda–Målilla namn från länsväg 127 till Riksväg 47.

Jämfört med vägen på 1950-talet har nya genare vägsträckningar byggts kring Råhult–Nydala (tidigt 1970-tal) och Vrigstad-Vetlanda(tidigt 1960-tal). Sträckan Vetlanda–Målilla går i exakt samma sträckning som på 1950-talet.

Se även
 Lista över länsvägar i Jönköpings län

Referenser

Länsvägar i Jönköpings län
Länsväg 129

Länsväg 129 går sträckan Hultsfred - Mariannelund. Sträckan ligger i Hultsfreds kommun i Kalmar län och i Eksjö kommun i Jönköpings län. Den är landsväg hela sträckan. Längden är 21 km.

Vägen ansluter till riksväg 40, riksväg 23 och riksväg 34.

Historia
Vägen fick nummer 125 på 1940-talet.. År 1962 ändrades numret till 129. Väg 129 följer den väg som fanns längs sträckan på 1950-talet, fast den fortsatte något längre österut vid Hultsfred, och förkortades något då förbifarten (på nuvarande väg 23 och 34) förbi Hultsfred byggdes på 1950- eller 1960-talet.

Se även
 Lista över länsvägar i Jönköpings län
 Lista över länsvägar i Kalmar län

Referenser

Länsvägar i Jönköpings län
Länsvägar i Kalmar län
Länsväg 131

Länsväg 131 går sträckan Tranås – Österbymo. Sträckan ligger i Tranås kommun i Jönköpings län och i Ydre kommun i Östergötlands län.

Vägen ansluter till riksväg 32 och länsväg 134.

Historia
Vägen har haft numret 131 sedan 1962. Innan dess hade vägen inte något skyltat nummer.

Se även
 Lista över länsvägar i Jönköpings län
 Lista över länsvägar i Östergötlands län

Referenser

Länsvägar i Östergötlands län
Länsvägar i Jönköpings län
Länsväg 152

Länsväg 152 går mellan Bredaryd och Skillingaryd. Längden är 36 km.

Sträckning 
Bredaryd - Hillerstorp - Skillingaryd. Sträckan ligger i Jönköpings län, i kommunerna Värnamo, Gnosjö och Vaggeryd.

Trafikplatser och korsningar 

|}

Historia 
På 1940-talet och framåt var det småvägar på denna sträcka. År 1985 gavs sträckan numret 152. Vägen är förbättrad i huvudsak i samma sträckning som förr i tiden, bland annat rakt genom ett antal tätorter. Förbifarten förbi Hillerstorp byggdes dock i slutet av 1990-talet, liksom anslutningen till E4:an.

Se även
 Lista över länsvägar i Jönköpings län

Källor 

Länsvägar i Jönköpings län
Länsväg 151

Länsväg 151 går sträckan Värnamo - Gnosjö - Hestra. Längd 43 km.

Sträckning
Vägen passerar Värnamo och Gnosjö kommun, helt inom Jönköpings län. 

Vägen passerar tätorterna Värnamo (genom), Hillerstorp (utkanten), Gnosjö (utkanten), Nissafors (utkanten) och Hestra (utkanten).

Anslutningar och korsningar

|}

Historia
Vägen var övrig länsväg till 1985 då den blev primär länsväg med numret 151.

Se även
 Lista över länsvägar i Jönköpings län

Länsvägar i Jönköpings län
Länsväg 134

Länsväg 134 går sträckan Eksjö–Åtvidaberg, genom Jönköpings och Östergötlands län. Den är 108 km lång.

Anslutningar
Vid Eksjö ansluter den till den nord-sydliga riksväg 32 (med vilken den sammanfaller de första kilometrarna norr om Eksjö) och den öst-västliga 40, vid Österbymo till länsväg 131 (mot Tranås), vid Kisa till riksväg 34 och vid Åtvidaberg till riksväg 35.

Historia
Vägen har haft nummer 134 mellan Eksjö och Kisa sedan 1940-talet. Väg 134 förlängdes till Åtvidaberg omkring början av 1990-talet, en sträcka som inte var numrerad innan dess.

Se även
 Lista över länsvägar i Jönköpings län
 Lista över länsvägar i Östergötlands län

Referenser

Länsvägar i Östergötlands län
Länsvägar i Jönköpings län
Erik Viking

Erik Viking (engelsk originaltitel: Erik the Viking) är en brittisk-svensk komedifilm från 1989, skriven och regisserad av Terry Jones. Filmen är inspirerad av Jones barnbok The Saga of Erik the Viking (1982) men har en helt annorlunda handling.

Filmen hade premiär i Sverige 1 september 1989. I USA visades den första gången 22 september och i Storbritannien 29 september 1989.

Handling
Filmen utspelar sig under vikingatiden och är baserad på nordisk mytologi. Under ett plundringståg inser vikingen Erik (Tim Robbins) att han inte har smak för våldtäkt och plundring och drabbas av samvetskval när en ung oskyldig kvinna dödas. Han bestämmer sig för att göra en resa till Valhall för att vädja till gudarna och få ett slut på det meningslösa våldet. Flera anser våldet lönsamt och gör allt för att hindra Eriks skepp med trofasta, och mindre trofasta, vikingar.

Rollista (i urval)
Tim Robbins – Erik 
Mickey Rooney – Eriks farfar
Eartha Kitt – Freja 
Terry Jones – Kung Arnulf av Atlantis
Imogen Stubbs – Prinsessan Aud 
John Cleese – Halvdan Svarte
Jim Broadbent – Ernest Viking 
Tsutomu Sekine – Galärslavdrivaren
Anthony Sher – Loke
Gary Cady – Keitel Svärdsmed
John Gordon Sinclair – Ivar Benlöse

Produktionen
Filmen är en brittisk-svensk samproduktion, med Svensk Filmindustri som medproducent.

Den ursprungliga amerikanska klippningen av filmen är 100 minuter. Jones var inte nöjd med filmens långsamma tempo och förberedde en version av filmen om 90 minuter för den brittiska marknaden.

2006 fick han möjlighet att klippa om filmen i och med dess DVD-utgivning. Han delegerade själva klipparbetet till sin son Bill som skapade en 75 minuter lång "Director's Son's Cut" med omorganiserade scener, snabbare takt och helt omgjort ljudspår.

Referenser

Externa länkar

Filmer 1989
Brittiska komedifilmer
Vikingatiden på film
Filmer i regi av Terry Jones
Albin 57

Albin 57 är en segelbåt som tillverkades av Albin Marin. Det är en kölbåt som konstruerades 1977 av Rolf Magnusson. Skrovet är 5,74 meter långt (5,0 m i vattenlinjen), 2,41 meter brett och djupgåendet är 1,3 meter. Deplacementet ligger på 0,80 ton. Cirka 400 Albin 57:or tillverkades.

Källor
Svenska seglarförbundet, Båtdatablad 2008 för Albin 57, läst 2008-12-12

Externa länkar
Webbplats för Albin 57-båtar

57
Kölbåtar
Nobelvägen, Malmö

Nobelvägen (uttal  eller äldre ) är en större gata i Malmö. Den är en viktig nord-sydlig förbindelseled mellan Hornsgatan/Södra Bulltoftavägen i norr och Trelleborgsvägen i söder. Gatan var en viktig genomfartsled och skyltad som E6 fram tills Inre ringvägen invigdes 1974.

Gatunamnet Nobelvägen har funnits sedan år 1904 och avsåg då stadsdelen Möllevångens östgräns från Sofielundsvägen i söder och en plats ungefär i höjd med nuvarande Ronnebygatan i norr. År 1911 blev den tidigare Banaholmsvägen, som tidigare utgjort Sofielunds municipalsamhälles västgräns en del av Nobelvägen. Nobelvägen förlängdes därefter etappvis och kom att sträcka sig från Dalaplan i söder via Nobeltorget till Östervärn i norr. Nobelvägen hade ursprungligen dubbla trädrader i mitten och en cykelbana mellan dessa. Dessa träd och cykelbanan försvann c:a år 1958 för att ge plats åt den ökande biltrafiken.

Gatunamnet antogs 1904 på förslag av stadsingenjör Anders Nilsson, som också var den som hade utformat stadsplanen för Möllevången föregående år. I likhet med namn som Carl Gustavs väg och Fersens väg kan namnet ses som ett utslag för tidens nationella stämningar. (Alfred Nobel hade avlidit några år tidigare, och det första Nobelpriset delades ut 1901.)

Vid det officiella fastställandet av gatunamnet år 1904 angavs inte något motiv för detta namn. Det har under många år påståtts att gatan skulle vara uppkallad efter en person vid namn Nobel, som skulle varit bosatt vid gatan och sagts ha varit soldat eller skomakare. Till stöd för detta har anförts att det sedan början av 1900-talet varit vanligt bland malmöborna att uttala namnet som . Det har emellertid inte gått att finna något belägg för att någon person med detta namn skulle ha varit bosatt där och allt tyder därför på att gatan är uppkallad efter Alfred Nobel.

Källor
Bender, Birgit (red) (1999): Gator i Malmö, 
Mitt hjärtas Malmö. Arkiv- och privatfilmer från ett försvunnet Malmö. Vol. 5, 1955-1968. 2007 (med avsnittet Träden på Nobelvägen)

Platser namngivna efter Alfred Nobel
Gator i Malmö
Khalsa

Khalsa är en dominerande riktning inom sikherna. Ord kommer från punjabi och betyder "äkta". Riktningen grundades av guru Gobind Singh 1699. Från början fungerade den som ett krigiskt brödraskap eftersom sikherna vid tidpunkten förföljdes av de härskande mogulerna.

Den invigde mannen får tillnamnet singh (som betyder lejon på punjabi) och den invigda kvinnan tillnamnet Kaur (=prinsessa). De invigda skall bära de fem K:na:

 kesh: vårdat men oklippt hår på huvudet, som täcks av huvudbonad (keski/turban), samt skägg. Detta symboliserar andlighet.
 kangha: en kam för hår och skägg. Används även för att sätta upp håret och symboliserar andlig disciplin samt hygien.
 kirpan: en dolk som symboliserar värdighet och självrespekt.
 kaccha: korta byxor som representerar sexualmoral.
 kara: armring av järn som bärs på handleden och symboliserar evigheten, tron på en Gud, sikhernas gemenskap med Gud och de sikhiska medlemmarna.

Referenser 
 Uppslagsordet khalsa från Religionslexikonet, Forum, Stockholm 2006

Sikhism
Fia Jansson från Söder

Fia Jansson från Söder är en svensk dramafilm från 1944 i regi av Ragnar Falck.

Om filmen
Som förlaga har man Emil Norlanders revy Den förgyllda lergöken som uruppfördes på Victoria-teatern i Stockholm 1900. Revyn har tidigare filmats i en stumfilmsversion 1924 med titeln Den förgyllda lergöken.

Filmen spelades in vid Filmoateljén i Stockholm med exteriörer från Gamla Stan i Stockholm av Evert Löfstedt. Den premiärvisades 27 november 1944. 

Filmen blev Emil Fjellströms sista film då han avled när bara ett par dagars inspelning återstod. De sista scenerna där Fjellström skulle ha medverkat filmades med hjälp av en stand in och en imitatör.

Roller i urval
Nils Kihlberg - Karl Emanuelsson, kallad Luft-Kalle 
Emil Fjellström - Kol-Jocke 
Rut Holm - Fia Jansson 
Britta Brunius - Bojan Jansson, hennes syster 
Einar Axelsson - Lindström, ingenjör och uppfinnare 
Douglas Håge - grosshandlare Karl Westblom 
Harry Ahlin - direktör Palmberg, antikhandlare 
Tekla Sjöblom - Spå-Anna 
Erik Rosén - Blomkvist, skofabrikör 
Arne Lindblad - frisör 
Artur Cederborgh - en av Luft-Kalles och Kol-Jockes kamrater 
John Melin - restauranggäst 
Georg Fernquist - första fabrikören 
Hugo Tranberg - en av Luft-Kalles och Kol-Jockes kamrater 
Nils Johannisson - poliskommissarien

Musik i filmen
Kväsarvalsen (En kvanting träder i salen in), musikbearbetning och text 1898 Arthur Högstedt text 1899 Emil Norlander, instrumental. 
Spiskroksvalsen, kompositör Kal Dompan, text Rosa Grünberg, instrumental. 
Kovan kommer, kovan går (Gesällvisa),  text 1900 Emil Norlander, instrumental.
Fia Jansson (Känner ni Fia Jansson), text Emil Norlander, sång Rut Holm och Nils Kihlberg
Féens sång, text Emil Norlander, instrumental.
It is the Last Rose of Summer (The Last Rose of Summer), text Thomas Moore efter en irländsk folkmelodi, framförs med ny text av Harry Iseborg, sång Emil Fjellström, Nils Kihlberg och Einar Axelsson

Externa länkar 
 

Emil Norlander-filmatiseringar
Midsommar på film
Svenska filmer 1944
Svenska dramafilmer
Södermalm på film
Svenska filmer baserade på pjäser
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1940-talsfilmer
Kaliumpermanganat

Kaliumpermanganat (KMnO4) är ett salt som bland annat används inom sjukvården vid till exempel nageltrång och eksem.

Kaliumpermanganat är lättlösligt i vatten och bara ett gram färgar en liter vatten kraftigt lila. Det är starkt oxiderande och tillsammans med lättoxiderade metaller som magnesium eller aluminium (silverkrut), sker en momentan förbränning med ljus och het låga. Blandat med socker och lite vatten bildas värme tills vattnet har avdunstat och tillsammans med glycerol självantänder blandningen. Saltet verkar uttorkande på huden och har ingen speciell lukt.

Användning
I laboratorier används kaliumpermanganat som ett oxiderande ämne i vissa kemiska reaktioner. Inom vattenrening är det vanligaste användningsområdet att oxidera lösta järn- och manganjoner i dricksvatten till svårlösliga oxider som sedan kan filtreras bort. Det används också för desinfektion av vatten i avlopp och för att rena sjövatten innehållande bakterier.

När kaliumpermanganat blandas med svavelsyra kan lite ozon bildas. Det bildas även Mn2O7 (mangan(VII)oxid) som är en synnerligen instabil oxiderande vätska. En mycket utspädd lösning med saltet kan användas som munskölj för att döda bakterier i munnen.

Faror
Kaliumpermanganat är oxiderande och får inte förvaras med brännbara vätskor. Saltet är skadligt för miljön, speciellt för vattenlevande organismer, och irriterar hud och ögon. Vid kontakt med saltsyra bildas giftig klorgas och vid kontakt med koncentrerad svavelsyra bildas starkt oxiderande ämnen som ozon och Mn2O7. 
Vid hudkontakt ska huden sköljas med mycket vatten. Fläcken som uppstår försvinner efter ungefär två dygn. Fläckar på huden kan även tas bort genom att gnida lime- eller citronsaft på hudfläcken. Vid kontakt med kläder bildas en fläck bestående av brun-svart mangandioxid (MnO2) som kan tas bort med ättiksyra.

Kaliumföreningar
Permanganater
Desinfektionsmedel
Fotografiska kemikalier
Reagenser i organisk kemi
Abortframkallande medel