kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Snabb fouriertransform

En snabb fouriertransform, på engelska fast Fourier transform (FFT), är en effektiv algoritm för att beräkna en diskret, begränsad fouriertransform. Vanligtvis kräver en diskret fouriertransform av en signal med  sampelpunkter  multiplikationer, men med hjälp av FFT sjunker denna siffra till i storleksordningen  multiplikationer.

Det finns olika FFT-algoritmer med egenskaper som passar för olika definitionsmängder. En av de vanligaste algoritmerna är Cooley–Tukey-algoritmen där radix-2 DIT är det vanligaste fallet.

Historia

Cooley–Tukey-algoritmens historia börjar kring år 1805 då Carl Friedrich Gauss sökte samband för 2 Pallas och Junos asteroidbanor. Eftersom Gauss artikel kring detta endast publicerades postumt och dessutom på latin blev detta inte vida uppmärksammat. I mitten på 1960-talet sammanfördes  på IBM och John W. Tukey på Princeton University av Richard Garvin på IBM då de hade intresse för liknande algoritmer. De publicerade sedan 1965 en artikel där de återuppfann FFT och visade på hur deras algoritmer kunde användas i datorberäkningar.

Algoritmer 

En komplex vektor   har diskret fouriertransform , båda med  element, enligt definition:

 (1)
 
Det har visat sig att beräkningen kan förenklas långt om antalet element  är en tvåpotens av ett naturligt tal, dvs  .

Radix-2-algoritmen 

Redan om antalet element  är jämnt delbart med två kan summan i (1) skrivas om som två hälften så långa summor med udda respektive jämna element vilket är samma som en enda hälften så lång summa med två termer i taget enligt följande:

Exponentialuttrycket i båda summorna är lika sånär som på faktorn  som för ett stort antal element kan beräknas en gång för alla:

Så här långt har ingenting vunnits med dessa omskrivningar, då varje element av  måste fortfarande räknas ut med lika många multiplikationer och additioner som tidigare. Vinsten från dessa omskrivningar kommer av att den övre halvan av elementen använder samma delsummor som den undre halvan, vilket kan visas genom att utnyttja att  och bryta ut detta:

Det framgår att summorna för  är identiska med summorna för bortsett från tecknet på den andra summan, vilket innebär att algoritmen räknar ut båda element på en gång.

Algoritmen bygger sedan på att förenklingen drivs vidare så länge antalet termer är jämnt delbart med två, och vinsten är allra störst när totala antalet element  respektive  är en tvåpotens av ett naturligt tal.

Effektivitet

Om  beräknas med (1) kommer antalet multiplikationer vara av storleksordningen . Om N istället är en tvåpotens kan antalet multiplikationer reduceras till .

Exempel 

För att beräkna den diskreta fouriertransformen för en samplad signal med 4096 mätvärden behövs  komplexa multiplikationer. Med FFT sjunker antalet till  vilket typiskt går flera hundra gånger snabbare att utföra.

Se även 
 Diskret fouriertransform (DFT)

Referenser

Algoritmer
Fourieranalys
Transformer
Colin Challen

Colin Robert Challen, född 12 juni 1953, är en brittisk Labourpolitiker. Han var parlamentsledamot för valkretsen Morley and Rothwell i West Yorkshire från valet 2001 till valet 2010, och var tidigare ledamot av Kingston upon Hulls stadsfullmäktige.

Födda 1953
Brittiska parlamentsledamöter
Män
Levande personer
Ben Chapman

James Keith Chapman (känd som Ben Chapman), född 8 juli 1940, är en brittisk Labourpolitiker. Han var parlamentsledamot för valkretsen Wirral South från 1997 till 2010.

Födda 1940
Brittiska parlamentsledamöter
Män
Levande personer
Sydney Chapman (politiker)

Sydney Brookes Chapman, född 17 oktober 1935, död 9 oktober 2014, var en brittisk konservativ politiker. Han var parlamentsledamot för valkretsen Chipping Barnet 1979–2005. Han kom in i parlamentet för första gången 1970. Under John Major tjänstgjorde han en kort period som whip.

Källor

Noter 

Brittiska parlamentsledamöter
Alumner från University of Manchester
Födda 1935
Män
Avlidna 2014
Ann Winterton

Lady Ann Winterton MP, född 6 mars 1941 i Sutton Coldfield, är en brittisk konservativ politiker. Hon var parlamentsledamot för valkretsen Congleton 1983-2010. Hon blev partiets skuggminister för landsbygdsfrågor 2002, men fick sparken efter att berättat ett rasistskämt om pakistanier. Hon är gift med Sir Nicholas Winterton, en annan konservativ parlamentsledamot.

Källor

Brittiska parlamentsledamöter
Kvinnor
Födda 1941
Levande personer
Personer från Royal Sutton Coldfield
Vetenskapsåret 1955



Händelser

Allmänt
10 juni - H55-utställningen öppnas i Helsingborg.

Fysik
Okänt datum - Cyklotronen vid Liverpools universitet tas i drift.

Matematik
Okänt datum - Roger Penrose återupptäcker Moore-Penrose pseudoinversen, som tidigare upptäckts av Eliakim Hastings Moore 1920.

Meteorologi

Pristagare
Bigsbymedaljen: Percy Edward Kent 
Copleymedaljen: Ronald Fisher
Ingenjörsvetenskapsakademien utdelar Stora guldmedaljen till Helmer Gustavson
Nobelpriset: 
Fysik: Willis E Lamb och Polykarp Kusch
Kemi: Vincent du Vigneaud
Fysiologi/medicin: Hugo Theorell
Polhemspriset: Gunnar Pleijel och Georg Drougge
Sylvestermedaljen: Edward Titchmarsh
Wollastonmedaljen: Arthur Elijah Trueman

Födda
20 april – Svante Pääbo, svensk biolog och Nobelpristagare

Avlidna
7 januari – Arthur Keith, brittisk antropolog
18 april – Albert Einstein, fysiker

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Paria

Paria kan syfta på:

 Paria – ett brittiskt uttryck för en kastlös i Indien, se dalit
 Paria (halvö) – en halvö i nordöstra Venezuela
 Paria (pjäs) – en kort teaterpjäs av August Strindberg
 Paria (1916) – en norsk film från 1916
 Le paria – en fransk film från 1969
 Paria (djur) – ett släkte av skalbaggar,
 Paria (bok) – en bok av Björn Hellberg
 Il paria - en opera av Donizetti
Gallsätter

Gallsätter (ibland Gallsäter) är en by i  Skogs socken, Kramfors kommun. Orten var till 2000 klassad som en småort

Gallsätters förhistoria 

I samband med utbyggnaden av E4 gjordes exploateringsutgrävningar längs europavägens nya sträckning i Gallsätter norr om Storsjön, och söder om denna, vid Lappudden i Nora socken.

Bronsålder
Gallsäter utmärker sig genom att här återfinns bronsåldersrösen fortfarande vid Storsjöns strand. Normalt har sådana rösen fjärmats sig från stranden på grund av landhöjningen. Storsjön avsnörptes från havet ungefär 1000 f.Kr. Här har man kunnat kol-14-datera ett röjningsröse till ungefär 1000 f.Kr. Dessutom återfann man spetsar av kvarts och kvartsit av en typ som brukar kopplas samman med Norrlands inland. Avsaknaden av härdar och benmaterial gör att platsen betraktas som en tillfällig boplats för de människor som byggde dessa rösen.

Järnålder
En pollenanalys i området daterar åkerogräs till förromersk järnålder. Fynd från andra ställen, exempelvis Gene visar att man i detta område fortfarande inte var helt bofasta före Kristi födelse. 

Hela eller delar av fem hus från romersk järnålder fram till vendeltid har återfunnits. Det här betyder att bosättningen Gallsäter var samtida med Genesmon, men överlevde denna med ungefär hundra år. Det bäst undersökta hus 3 var en treskeppig byggnad som mätte ungefär 17 gånger 7 meter. Den norra delen nyttjades som stall medan den södra användes som bostad. Härden utmärkte sig genom att man hittade en kanal som lett in luft. 

Tre stycken kvarnar återfanns, tillsammans med andra ovanligt tydliga spår efter jordbruk. Husdjur fanns i form av nöt, får/get, svin, häst och hund. Bland fångsten återfanns säl, småvilt och fisk. En stensträng har tolkats som en fägata som lett djuren från gården till utmarkerna. Enstaka årderspår har återfunnits. Ett röjningsröse omtolkades som en stensättning och det finns misstankar om att andra delar av rösena använts som gravar, även om inga tydliga spår framkom. Vid ett röjningsröse återfanns några annorlunda formade skålgropar.

Källor

 

Orter i Kramfors kommun
Tidigare småorter i Sverige
Förhistoriska boplatser i Sverige
Fornminnen från bronsåldern i Sverige
Fornminnen från järnåldern i Sverige
Fornminnen i Ångermanland
Fornminnen i Västernorrlands län
Hallstanäs

Hallstanäs är en ort i Bjärtrå socken i Kramfors kommun, Västernorrlands län. Orten var fram till 2000 klassad som en småort.

Historia
Hallstanäs var tidigare en bruksort med massafabrik. Den anlades 1922 av Björkå AB och var i drift till 1966. Orten har därefter avfolkats och till del förfallit.

Befolkningsutveckling

Noter

Orter i Kramfors kommun
Bruksorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Gransläktet

Gransläktet (Picea) är ett trädsläkte i familjen tallväxter med cirka 35 arter. De förekommer i tempererade områden i Eurasien, Nordamerika och söderut till Mexiko.

Släktet innehåller städsegröna barrträd med brett konisk eller störlik krona. Grenarna sitter i kransar längs stammen. Barren (bladen) sitter ett och ett på långskott, kortskott saknas, de är spiralställda, de är vanligen fyrkantiga, men ibland trekantiga eller platta. De blir upp till 400 år gamla. När barret faller av lämnas basen kvar på grenen. Hanorganen sitter ensamma i barrveck på fjolårsskotten, pollensäckarna (mikrosporangier) har längsspringa. Unga honkottar sitter i spetsen av fjolårsskotten. Mogna kottar är hängande, spolformiga och faller av hela, de mognar inom ett år. Fröfjällen är kupiga och läderartade.

Dottertaxa till gransläktet, i alfabetisk ordning 

 Picea × lutzii
 Picea abies
 Picea alcoquiana
 Picea asperata
 Picea aurantiaca
 Picea brachytyla
 Picea breweriana
 Picea chihuahuana
 Picea crassifolia
 Picea engelmannii
 Picea farreri
 Picea fennica
 Picea glauca
 Picea glehnii
 Picea jezoensis
 Picea koraiensis
 Picea koyamae
 Picea likiangensis
 Picea linzhiensis
 Picea lutzii
 Picea mariana
 Picea martinezii
 Picea maximowiczii
 Picea meyeri
 Picea morrisonicola
 Picea neoveitchii
 Picea obovata
 Picea omorika
 Picea orientalis
 Picea pungens
 Picea purpurea
 Picea retroflexa
 Picea rubens
 Picea schrenkiana
 Picea sitchensis
 Picea smithiana
 Picea spinulosa
 Picea torano
 Picea wilsonii

Bildgalleri

Se även 
 Gran
 Julgran
 Ädelgranssläktet (Abies)

Källor

Externa länkar 
 Den virtuella floran - Granar

 
 
Tallväxter
Skogsbruk
Träd i Sverige
Gr Växtindex
Entitet

Entitet (av latin entitas, avledning av ens, 'det som är', pres. part. av esse, 'vara') är en i filosofin använd term för någonting överhuvudtaget; det måste alltså inte vara ett fysiskt ting, utan en entitet kan lika gärna utgöras av exempelvis en idé eller en teori, och understundom även mytologiskt väsen. Se speciellt Martin Heidegger.

Enligt SAOL är betydelsen av ordet entitet: "väsen, ting, föremål". Särskilt används ordet entitet om någots varande som skilt från allt övrigt, som en särskild enhet.

Praktisk användning

Juridik och näringsliv
I många språk, inklusive svenskan, motsvarar entitet "person" i juridisk mening, alltså en organisation eller privatperson som kan agera i eget namn, exempelvis som avtalspart. Unicef, KFUM, Nokia, Göteborgs kommun, Unionen, Sollentuna VK, HSB, Regeringen och Fredrik Reinfeldt är exempel på entiteter i juridiskt avseende.

Politik 
En entitet kan beteckna en statsliknande, subnationell enhet, med en stadigvarande befolkning av viss etnicitet inom ett avgränsat geografiskt område. Om en entitet har en egen regering och kan representera entiteten utrikespolitiskt kan entiteten erkännas som en stat.

I Bosnien och Hercegovinas författning, som tillkom som en del av Daytonavtalet, är "entitet" en beteckning på vardera av de två huvudsakliga politiska enheterna i staten Bosnien och Hercegovina, Federationen Bosnien och Hercegovina och Republika Srpska.

Datavetenskap 
Inom datavetenskapen används begreppet för att beteckna ett objekt som har en varaktig identitet utöver dess attribut. Exempelvis kan en person byta vikt, ålder, adress, namn och till och med personnummer, men vi uppfattar fortfarande personen som samma individ. Detta till skillnad från värde eller "värdeobjekt", där till exempel "169 64" är ett postnummer i Solna. Om vi exempelvis byter första siffran till "2" anser vi "269 64" vara ett helt annat postnummer, inte "samma postnummer fast lite förändrat".

I svenskan finns inget bra ord för att direkt översätta engelskans "entity" i datasammanhang. Ordet "entitet" redovisas i SAOL, men är i svenskan inte helt vedertaget i datorrelaterade texter. I engelskan förklaras en "entity" som någonting konkret eller abstrakt som finns, har funnits eller kan finnas; exempelvis en person, en sak, en händelse, en process eller en idé. "Objekt och funktioner" är en översättning som brukar användas i svenskan.

Design 
Entiteter och värden är centrala begrepp inom den designskola som kallas "Domain Driven Design".

Se även 
Ontologi

Statsrätt
Termer inom metafysik
Datavetenskap
Albaniens distrikt

Albanien var mellan 1991 och 2000/2014 indelat i 36 distrikt (albanska: rrethe). I Lag No. 8653 togs distrikten bort den 31 juli 2000 som administrativa enheter och ersattes av 12 prefekturer (albanska; qark eller quarqe). De var fortfarande territoriella enheter fram till sommaren 2014.

Huvudstaden Tirana hade en speciell status.

Distrikten

Källor
Tepelena

Tepelena (även Tepelenë) är en ort kommun i Gjirokastra prefektur i södra Albanien. Det är födelsestad för Ali Pasha av Tepelenë. Den har ett strategiskt läge och är nära knuten till många storstäder som ger staden en bra möjlighet för utvecklingen av turism. Tepelena är en kulturstad som besökts av personer som George Gordon Byron. En annan engelsman, David Erhart, besökte staden i november 1813 och beskrev dess skönhet.

Externa länkar 

Orter i Gjirokastër prefektur
Albaniens kommuner
Intervall

Intervall kan syfta på:

 Intervall (matematik) – ett intervall är ett sammanhängande avsnitt av den reella tallinjen eller av en annan partialordnad mängd
 Intervall (musik) – inom musiken avståndet i tonhöjd mellan två toner
 Tidsintervall – ett avstånd mellan två punkter (händelser) i tiden
Intervallträning – en samling träningsmetoder som syftar till att förbättra en kombination av snabbhet, styrka och uthållighet
Flädie

För äppelsorten, se Flädie (äpple)

Flädie är en tätort i Lomma kommun och kyrkby i Flädie socken i Skåne, belägen norr om Lomma, öster om Bjärred och sju kilometer väster om Lund.

Historik
Flädie är en av de orter som omnämns i Knut den heliges gåvobrev till domkyrkan i Lund 1085.  
Under slutet av 1800-talet fick först byggandet av järnvägen Malmö-Billesholms Järnväg, och senare under början av 1900-talet Bjärred-Lund-Harlösa Järnväg, stor betydelse för utvecklingen av Flädie. Samhället fick en förbättrad infrastruktur med telefon- och telegrafstation, taxistation, polisstation och mejeri. Fram till 1960-talet skedde en kontinuerlig utbyggnad av orten, som dock fick en förändrad karaktär - från handelsort till villaförort. Flädie storkommun (den 1952 utvidgade landskommunen) sammanslogs 1963 med Lomma köping, varvid Lomma kommun bildades.  

Flädie hade liksom grannorten Fjelie en romansk 1100-talskyrka. Till skillnad från i Fjelie revs denna kyrka och ersattes 1888 av nuvarande Flädie kyrka, en större kyrka i nygotisk stil. Från den gamla kyrkan finns bevarat dopfunt och altartavla från 1100-talet.

Befolkningsutveckling

Samhället
Bland de äldre byggnader som fortfarande finns kvar i Flädie kan nämnas Flädie mölla ursprungligen uppförd 1848, Flädie smedja från 1870-talet, Flädie vagnmakeri från 1912 samt Flädie järnvägsstation från 1886.

I Flädie finns idag bland annat en montessoriförskola och en plantskola.

Strax söder on Flädie by låg Kaniks tegelbruk, som var det sista i drift i Skåne. Det tillverkade murtegel, som finns i till exempel Lindebergska skolan i Lund.

Orten ligger längs Lommabanan och Trafikverket planerar inviga en järnvägsstation i Flädie 2026.

Källor
Ortsanalys Flädie, Lomma kommun 2004

Noter

Orter i Lomma kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Albaniens prefekturer

Albanien är indelat i tolv prefekturer (albanska; qark eller quarqe) vilka delas upp i 61 kommuner. Indelningen är baserad på 1998 års grundlag som gjordes gällande från 31 juli 2000. Prefekturerna ersatte de tidigare distrikten (rrethe).

Lista

Källor

Externa länkar 

 Statoids

simple:Albania#Divisions
Flymens församling

Flymens församling var en församling i Lunds stift. Den uppgick 2002 i Lyckå församling.

Församlingskyrka var Flymens kyrka.

Administrativ historik

Församlingen bildades den 1 maj 1920 genom utbrytning ur Augerums församling efter att ha varit ett kapellag inom densamma sedan 1908. 
Fram till 1 maj 1976 ingick församlingen i Lösens pastorat, därefter i Augerums, Lösen och Flymens pastorat. År 2002 uppgick församlingen i Lyckå församling och pastorat.

Församlingskod var 108007.

Befolkningsutveckling

Referenser

Historiska församlingar i Lunds stift
Indelningar i Karlskrona kommun
Augerums församling

Augerums församling var en församling i Lunds stift och Karlskrona kommun. Församlingen uppgick 2002 i Lyckå församling. 

Församlingskyrka var Augerums kyrka.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.

1680 grundades Karlskrona stad och den 10 augusti det året utbröts Karlskrona Storkyrkoförsamling och Karlskrona Tyska församling ur denna församling. Den 1 maj 1888 bröts Tjurkö församling ut och samma datum 1920 även Flymens församling.Före 1 maj 1976 ingick församlingen i Lösens pastorat och därefter till Augerums, Lösen och Flymens pastorat. Församlingen uppgick 2002 i Lyckå församling.

Församlingskod var 108006.

Befolkningsutveckling

Se även
Augerums socken

Referenser

Historiska församlingar i Lunds stift
Indelningar i Karlskrona kommun
Beratprefekturen

Berat prefektur (alb. Qarku i Beratit) är en av Albaniens tolv prefekturer. Den bildades år 2000 av distrikten Berat, Kucova, och Skrapar med Berat som residensstad. Perfekturen består sedan 2015 av fem kommuner Berat, Dimal, Kuçovë, Poliçan och Skrapar. Innan 2015 var det 25 kommuner.

Orter i perfekturen är Banaj,  Berat och Çorovoda.

Källor

Albaniens prefekturer
Dibër prefektur

Dibra prefektur (alb. Qarku i Dibrës) är en av Albaniens tolv prefekturer. Den bestod fram till 2014 av distrikten Bulqize, Dibra, och Mati med Peshkopia som residensstad. Regionen har historiskt inkluderat delar av Albanien och Makedonien och är känt för sitt motstånd mot turkarna. 

Perfekturen är sedan 2014 indelad i kommunerna Bulqizë, Dibër, Klos och Mat.

Orter i perfekturen är Bulqiza, Burgajet, Burrel, Gjoricë, Krastë och Peshkopia.

Källor 

Albaniens prefekturer
Plåt

Denna sida handlar om metallskivor, för valutaenheten plåt, se Plåtmynt, för fotografisk plåt, se Glasplåt.

Plåt är en form på material, oftast av stål eller aluminium, som har en stor yta (bredd och längd), i förhållande till dess tjocklek (höjd). Plåt framställs genom valsning där materialet pressas mellan valsar till önskad tjocklek.

Dimensioner och terminologi
Plåt kategoriseras ibland efter tillverkningsmetod så som kvartoplåt och universalstång, eller efter sina egenskaper så som slitplåt och Z-plåt.

Grovplåt
Grovplåt avser vanligen stålplåt som är tjockare än 5 mm, men i vissa sammanhang förekommer andra definitioner. 

Den hantverkare som arbetar med grovplåt benämns vanligen grovplåtslagare eller smed.

Mediumplåt
Mediumplåt ligger mellan tunnplåt och grovplåt i tjocklek, cirka 3–5 mm.

Tunnplåt
Tunnplåt är plåt, vanligtvis stålplåt som är tunnare än 3 mm, men i vissa sammanhang förekommer andra definitioner.
Ofta är den mycket tunnare än så, mellan 0,5 och 2 mm.

Den hantverkare som arbetar med tunnplåt benämns vanligen tunnplåtslagare eller bara plåtslagare. Tunnplåt, speciellt veckad så kallad korrugerad plåt, används i byggindustrin bland annat som takplåt och fasadplåt.

Z-plåt 
Z-plåt är plåt med bättre deformationsegenskaper i tjockleksriktningen (Z-riktningen) (enligt SS-EN 10164). Enligt Eurokod EN 1993-01-10 skall Z-plåt användas om det finns risk att plåten kommer att utsättas för stora dragkrafter i tjockleksriktningen, vilket vanlig kvartoplåt på grund av centrumsegringar (ansamling av oönskade ämnen i mitten av slutprodukten) inte alltid tål. Z-Plåt tillverkas vanligen i S355N kvalitet, och den som lagerhålls i Sverige är i kontraktionsklass Z35, plåten benämns S355N+Z35.

Historiskt byggnadsmaterial

Plåt tillverkas av kolstål och kan indelas i grov-, medium- och tunnplåt. Grov- och mediumplåt användes och används fortfarande främst i stålkonstruktioner som stora balkar (tidigare nitade, sedan 1940-talet svetsade) i fackverk, som knutplåtar med mera.

Tunnplåt har valsats sedan 1830-talet. Så kallad svartplåt var varmvalsad, eller tidigare smidd, med tjocklekar mellan 0,5 och 2,5 mm. Varmvalsningen gav en valshud av oxider, dvs rost, som gav materialet dess namn eftersom det blev svart. Sedan 1960-talet kallvalsas all tunnplåt. Eftersom den är kallvalsad saknar den oxidskal och har en ren och blank metallyta.

Tunnplåt för taktäckningsändamål har haft standardiserade mått sedan 1700-talet, men måtten har varierat över tiden. Sedan den började kallvalsas levereras den även i rullar.

Förzinkning av tunnplåt för att förbättra korrosionsegenskaperna har utförts i Sverige sedan 1868. Tunnplåt kan också tillverkas av rostfritt material.

Se även
 Takplåt
 Fasadplåt
 Korrugerad plåt
 Grovplåt
 Konstruktionsstål

Referenser

Källor 
 SBI om Z-plåt
  Z quality plate tested through and through
  Hot rolled Steel Plates, Sheets and Coils Structural steels Z Plates

Metallurgi
Byggteknik
Stålbyggnad
Byggnadsmaterial
Plåtslageri
Järn
Byggnadsvård
Stål
Durrës prefektur

Durrës prefektur (alb. Qarku i Durrësit) är en av Albaniens tolv prefekturer. Den bestod fram till 2014 av distrikten Durrës och Kruja med Durrës som residensstad.

Perfekturen indelas sedan 2014 i kommunerna Durrës, Krujë och Shijak.

Orter i perfekturen är Durrës, Kruja, Fushë-Krujë.

Källor 

Albaniens prefekturer
Valsning

Valsning är en plastisk bearbetning av ett material då det passerar genom två eller flera roterande valsar varvid tjockleken (och ibland även bredden) på materialet minskar, samtidigt som dess inre struktur förändras. Inom metallindustrin är valsning i valsverk den dominerande bearbetningsprocessen för tillverkning av en mängd produkter (exempelvis stänger, tråd, plåt och band). Valsning tillämpas även vid tillverkning eller förädling av andra material (exempelvis plast, glas, tyg och livsmedel) och benämns då i vissa sammanhang kalandrering.

Vid valsning av metaller används två huvudtyper av valsar: släta för valsning av platta produkter, plattvalsning, samt spårade (kalibrerade) för valsning av långa produkter, spårvalsning. Hos de senare finns ett antal spår uppsvarvade vilka ger, alltefter spårens form och djup, olika öppningar i valsarna. Vid passagen genom dessa öppningar ges materialet successivt den önskade formen. Valsarna kan vara tillverkade av gjutjärn, stål eller olika hårdmetaller (vanligt i trådvalsverk och folieverk).

Bearbetningstemperatur

Processen kan ske såväl varmt, så kallad varmbearbetning, (över rekristallisationstemperaturen, cirka 1 000 grader Celsius för stål) eller som kallbearbetning (det vill säga vid rumstemperatur), och betecknas vanligtvis varmvalsning respektive kallvalsning.

Varmvalsning används framför allt för valsning av grövre tvärsektioner (exempelvis grovplåt och profiler för bland annat varvsindustrin) samt för tillverkning av balkar, räler, ringar och rör. Vid varmvalsning av exempelvis koppar och aluminium är valsningstemperaturen lägre än för stål.

Kallvalsning utnyttjas för tillverkning av bland annat tunnplåt med tjocklek mindre än cirka två millimeter, band och rör. Vid kallvalsning utnyttjas smörjmedel för att, med låga krafter, skapa jämna produktytor samt vid bandvalsning dessutom anbringa dragspänningar till ämnet på valsverkets in- och utgångssida.

Valsning av skridskor

I bandy är det inte tillåtet att valsa skridskoskenan.

Se även

 Normalprofil
 Grovplåt
 Tunnplåt

Metallurgi
Elbasan prefektur

Elbasans prefektur (alb. Qarku i Elbasanit) är en av Albaniens tolv prefekturer. Den bestod fram till 2014 av distrikten Elbasan, Gramsh, Librazhd och Peqin med Elbasan som residensstad.

Perfekturen är sedan 2014 indelad i kommunerna Belsh, Cërrik, Elbasan, Gramsh, Librazhd, Peqin och Prrenjas.

Orter i perfekturen är Përrenjas-Fshat.

Källor 

Albaniens prefekturer