13 juni

13 juni är den 164:e dagen på året i den gregorianska kalendern (165:e under skottår). Det återstår 201 dagar av året.

Namnsdagar

I den svenska almanackan 
 Nuvarande – Aina och Aino
 Föregående i bokstavsordning
 Aina – Namnet infördes på dagens datum 1901 och har funnits där sedan dess.
 Aino – Namnet infördes på dagens datum 1986. 1993 utgick det, men återinfördes 2001 på dagens datum.
 Antonius – Namnet fanns, till minne av franciskanermunken Antonius av Padua, som levde på 1200-talet, på dagens datum före 1901, men utgick långt innan dess, för att ge plats åt Aqvilina.
 Aqvilina – Namnet fanns, till minne av en martyr från Syrien på 200-talet, på dagens datum före 1901, då det utgick.
 Eila – Namnet infördes 1986 på 3 oktober, men flyttades 1993 till dagens datum och utgick 2001.
 Roine – Namnet infördes på dagens datum 1986. 1993 flyttades det till 9 augusti, men utgick 2001.
 Föregående i kronologisk ordning
 Före 1901 – Aqvilina och Antonius
 1901–1985 – Aina
 1986–1992 – Aina, Aino och Roine
 1993–2000 – Aina och Eila
 Från 2001 – Aina och Aino
 Källor
 Brylla, Eva (red.): Namnlängdsboken, Norstedts ordbok, Stockholm, 2000. 
 af Klintberg, Bengt: Namnen i almanackan, Norstedts ordbok, Stockholm, 2001.

I den finlandssvenska almanackan 

 Nuvarande (revidering 2020) – Åsa, Aslög

 I föregående i revideringar
1929 – Edla
1950 – Åsa
1964 – Åsa
1973 – Åsa
1989 – Åsa
1995 – Åsa, Aslög
2000 – Åsa, Aslög
2005 – Åsa, Aslög
2010 – Åsa, Aslög
2015 – Åsa, Aslög
2020 – Åsa, Aslög

Händelser 
 313 – De båda romerska kejsarna Konstantin den store och Licinius utfärdar ediktet i Milano, där de deklarerar att romerska riket ska förhålla sig neutralt i religiösa frågor. Detta innebär att förföljelsen av kristna, som har pågått i ungefär 300 år (sedan Jesu tid) nu upphör och ediktet blir en bekräftelse på ett edikt om religionsfrihet, som de har utfärdat året innan, men också en utökning av det, då man genom det milanesiska ediktet även beslutar, att kristna kyrkor och gods som har blivit beslagtagna ska återlämnas till de kristna. Detta blir ett led i det paradigmskifte, som romerska riket genomgår under 300-talet, från förföljelse av de kristna via religionsfrihet och att kejsaren övergår till denna tro till att kristendomen antas som romerska rikets statsreligion genom ediktet i Thessaloniki 380.
 1789 – Efter ett dygns strider avslutas slaget vid Porrassalmi med svensk seger över de ryska trupperna, trots att ryssarna är nästan tio gånger så många som svenskarna. Detta blir den första svenska segern under det pågående kriget mot Ryssland, men fem dagar senare utkämpas ett nytt slag på platsen och även om svenskarna segrar även i detta är de därefter så försvagade, att de tvingas dra sig tillbaka från sina ställningar vid sjön Porrassalmi.
 1944 – En tysk V-2-raket med testnummer 4089 havererar klockan kvart över tre på eftermiddagen nära Bäckebo utanför Nybro i Småland och får sedermera, efter nedfallsorten, namnet Bäckebobomben. Den är avfyrad från den tyska raketbasen i Peenemünde och är förmodligen avsedd att landa på det tyskockuperade danska Bornholm. Den exploderar på hög höjd med en öronbedövande knall, och de nedfallande delarna sliter sönder flera träd och skapar en krater med fem meters diameter. Två ton vrakdelar samlas in och skickas för analys först till Stockholm och senare till Storbritannien.
 1952 – Ett svenskt signalspaningsplan av typ Douglas DC-3 blir nedskjutet av sovjetiskt flyg över internationellt vatten öster om Gotska Sandön i Östersjön, då det är på hemväg mot Bromma. Planet försvinner spårlöst, sånär som på en tom räddningsflotte, som hittas flytande på vattnet. Detta utlöser en diplomatisk kris mellan Sverige och Sovjetunionen, särskilt som ryssarna förnekar att de skulle ha skjutit ner planet. Krisen förvärras tre dagar senare, då ett Catalinaplan, som är ute och söker efter den försvunna DC-3:an, också blir beskjutet och tvingas nödlanda på vattnet (dock i närheten av ett tyskt fartyg, som kan rädda samtliga ur dess besättning). Först 1956 erkänner Sovjet sig skyldigt till nedskjutningarna och inte förrän 2003 återfinns vraket efter DC-3:an.
 1971 – Den amerikanska dagstidningen The New York Times börjar publicera utdrag ur The Pentagon Papers efter att den förre krigsanalytikern på amerikanska försvarsdepartementet Daniel Ellsberg har läckt detta egentligen hemligstämplade material till pressen. Detta dokument, på 7 000 sidor, är en redogörelse för USA:s inblandning i Vietnamkriget mellan 1945 och 1971, och då en hel del oegentligheter framkommer gör president Richard Nixon och hans administration flera försök att stoppa publiceringen som även sker i tidningen The Washington Post. Två veckor senare klargör dock USA:s högsta domstol att tidningarna har rätt att fortsätta publiceringen.
 1981 – Under årets firande av den brittiska drottning Elizabeth II:s officiella födelsedag och den årliga födelsedagsparaden i London avfyrar den 17-årige Marcus Sarjeant sex blanka skott mot henne, när hon rider förbi på sin häst. Till en början blir hästen skrämd, men drottningen lyckas få styr på den, och eftersom skotten är blanka förblir monarken oskadd. Sarjeant säger senare, vid rättegången mot honom, att han gjorde det hela för att bli berömd och att han har blivit inspirerad av mordet på John Lennon ett halvår tidigare och av mordförsöken mot den amerikanske presidenten Ronald Reagan och påven Johannes Paulus II tidigare under året. Han döms till fem års fängelse för dådet och blir den förste sedan 1966 som döms enligt 1842 års förräderilag. Efter tre år i fängelse blir han i oktober 1984 frisläppt och byter då namn.
 2002 – ABM-avtalet upphävs.
 2004 – I årets svenska europaparlamentsval blir den starkt EU-kritiska grupperingen Junilistan tredje största parti (efter Socialdemokraterna och Moderaterna) med 14,5 procent av rösterna och får därmed 3 av Sveriges 19 mandat. Av de övriga sju etablerade partierna (Vänsterpartiet, Socialdemokraterna, Miljöpartiet, Centerpartiet, Folkpartiet, Moderaterna och Kristdemokraterna) förlorar samtliga utom Centerpartiet ett mandat vardera.
 2005 – Efter att den amerikanske världsstjärnan Michael Jackson 2003 för andra gången har blivit anklagad för sexuella övergrepp mot barn, avslutas nu den fem månader långa rättegången mot honom. Jackson frias på samtliga åtalspunkter.

Födda 
 823 – Karl den skallige, kung av Västfrankiska riket från 843, av Akvitanien från 848, av Lothringen 869–870 och av Italien från 876 samt romersk kejsare 875-877
 1747 – Gerhard von Heidenstam, svensk diplomat och orientalist
 1752 – Fanny Burney, brittisk författare och dagboksförare
 1753 – Johan Afzelius, svensk kemist
 1773 – Thomas Young, brittisk fysiker, läkare och hieroglyftydare
 1805 – Magnus von Wright, finländsk målare
 1808 – Patrice de Mac-Mahon, fransk militär, hertig och marskalk, Frankrikes president 1873–1879
 1811 – Fredrik Ferdinand Carlson, svensk historiker och politiker, ledamot av Svenska Akademien från 1859, Sveriges ecklesiastikminister 1863–1870 och 1875–1878
 1817 – Erik af Edholm, svensk militär och hovmarskalk, chef för Dramaten 1866–1881
 1831 – James Clerk Maxwell, brittisk matematiker och fysiker
 1839 – Fredrik Åkerblom, svensk tidningsredaktör, författare, filosofie doktor och riksdagsman
 1854
 Max Vogler, tysk lyriker, författare, recensent och litteraturhistoriker
 Jenny Nyström, svensk konstnär och illustratör
 1858 – Emma Bendz, svensk författare
 1864 – Rudolf Kjellén, svensk statsvetare och högerpolitiker
 1865 – William Butler Yeats, irländsk författare och poet, mottagare av Nobelpriset i litteratur 1923
 1870 – Jules Bordet, belgisk mikrobiolog och immunolog, mottagare av Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1919
 1873 – Karin Swanström, svensk skådespelare, regissör, producent och teaterdirektör
 1875 – Miriam A. Ferguson, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i Texas 1925–1927 och 1933–1935
 1884
 Gerald Gardner, brittisk författare samt amatörantropolog och -arkeolog, en av grundarna av wiccareligionen
 Étienne Gilson, fransk filosof och författare
 1891 – Harry Roeck-Hansen, svensk skådespelare och teaterdirektör
 1892 – Basil Rathbone, brittisk skådespelare
 1893
 Oscar Rydqvist, svensk journalist, författare, dramatiker, manusförfattare och regissör
 Dorothy L. Sayers, brittisk deckarförfattare och översättare
 1896 – Anders Henrikson, svensk regissör, manusförfattare och skådespelare
 1897 – Paavo Nurmi, finländsk medel- och långdistanslöpare
 1901 – Tage Erlander, svensk socialdemokratisk politiker, Sveriges civilförsvarsminister och biträdande socialminister 1944–1945, ecklesiastikminister 1945–1946 samt statsminister och partiledare för Socialdemokraterna 1946–1969
 1909 – E.M.S. Nambodiripad, indisk kommunistisk politiker
 1911 – Luis Alvarez, amerikansk fysiker, mottagare av Nobelpriset i fysik 1968
 1915 – Donald Budge, amerikansk tennisspelare
 1918 – Carl-Axel Hallgren, svensk skådespelare och operasångare (baryton)
 1922 – Etienne Leroux, sydafrikansk författare
 1923 – Christian Bratt, svensk skådespelare och sångare
 1927 – Slim Dusty, australisk countrymusiker
 1929 – Robert W. Scott, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i North Carolina 1969–1973
 1931 – Irvin Yalom, amerikansk läkare, psykoterapeut och författare
 1935 – Christo Vladimirov Javacheff, bulgarisk konstnär
 1942 – Inger Hammar, svensk lärare och historiker
 1943
 Malcolm McDowell, brittisk skådespelare
 Jim Guy Tucker, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i Arkansas 1992–1996
 1944
 Ban Ki-moon, sydkoreansk politiker och diplomat, Förenta nationernas generalsekreterare 2007–2017.
 David Curry, brittisk konservativ politiker, parlamentsledamot 1987–2010
 1945 – Whitley Strieber, amerikansk författare
 1946 – Paul Modrich, amerikansk biokemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 2015
 1947 – Jerry Nadler, amerikansk demokratisk politiker, kongressledamot 1992–
 1949
 Simon Callow, brittisk skådespelare, regissör och författare
 Ann Druyan, amerikansk författare
 1950 – Nick Brown, brittisk labourpolitiker, parlamentsledamot 1983–, Storbritanniens jordbruksminister 1998–2001
 1951 – Stellan Skarsgård, svensk skådespelare
 1953 – Tim Allen, amerikansk skådespelare och komiker
 1962 – Mark Frankel, brittisk skådespelare
 1963 – Bettina Bunge, tysk tennisspelare
 1965 – Juha Valjakkala, finländsk brottsling, som 1988 begick Åmselemorden
 1969 – Jamie Walters, amerikansk skådespelare och musiker
 1970
 Rivers Cuomo, amerikansk musiker, sångare, gitarrist och låtskrivare, medlem i gruppen Weezer
 Mikael Ljungberg, svensk brottare
 1974 – Stephen Gilchrist Glover, amerikansk skateboardåkare och tv-personlighet med smeknamnet Steve-O, känd från tv-serien Jackass
 1977 – Riikka Purra, finländsk politiker
 1978 – Heather Petri, amerikansk vattenpolospelare
 1980 – Angelica Alm, svensk musiker och pianist
 1981 – Chris Evans, amerikansk skådespelare
 1986
 Mary-Kate Olsen, amerikansk skådespelare och modeskapare
 Ashley Olsen, amerikansk skådespelare
 Måns Zelmerlöw, svensk popsångare, musikalartist, programledare, dansare och låtskrivare
 Kat Dennings, amerikansk skådespelare
 1990 – Aaron Taylor-Johnson, brittisk skådespelare

Avlidna 
 1231 – Antonius av Padua, portugisisk-italiensk franciskanermunk, präst, teolog och helgon
 1483 – Rikard Grey, engelsk adelsman
 1812 – Benjamin Höijer, svensk universitetslärare och kantiansk filosof
 1878 – Carl Stål, svensk entomolog
 1880
 James A. Bayard, Jr., amerikansk demokratisk politiker, senator för Delaware
 Heinrich Strack, tysk arkitekt
 1881 – Nils Samuel von Koch, svensk ämbetsman, Sveriges justitiekansler
 1899 – Lawson Tait, brittisk läkare och gynekolog
 1913 – Otto Hjelt, finländsk läkare och professor
 1918 – Samuel Jean de Pozzi, fransk gynekolog
 1920 – Essad Pascha Toptani, albansk militär och politiker
 1925 – Adolf Noreen, svensk språkforskare, professor i nordiska språk vid Uppsala universitet, ledamot av Svenska Akademien
 1931 – Jesse Boot, brittisk farmaceut och affärsman
 1932 – William C. Redfield, amerikansk demokratisk politiker, USA:s handelsminister
 1948 – Osamu Dazai, japansk författare
 1965 – Martin Buber, österrikisk judisk religionsfilosof och professor
 1972 – Georg von Békésy, ungersk biofysiker, mottagare av Nobelpriset i fysiologi eller medicin
 1977 – Tom C. Clark, amerikansk demokratisk politiker, USA:s justitieminister, domare i USA:s högsta domstol
 1982 – Khalid bin Abdul Aziz, kung av Saudiarabien
 1986
 Benny Goodman, amerikansk klarinettist och orkesterledare
 Ulla Strömstedt, svensk skådespelare 
 1987 – Geraldine Page, amerikansk skådespelare
 1989 – Arne Söderberg, svensk dragspelsmusiker, musiklärare och kompositör
 1990 – Kjell Stensson, svensk radiotekniker, radioprofil och författare
 2006 – Charles Haughey, irländsk politiker, Irlands justitieminister, lantbruksminister, finansminister, social- och hälsominister samt premiärminister
 2008 – Tim Russert, amerikansk advokat, journalist och programledare
 2012
 Roger Garaudy, fransk filosof, författare och förintelseförnekare
 William S. Knowles, amerikansk kemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 2001
 2014
 Berislav Klobučar, kroatisk dirigent
 Sara Widén, svensk operasolist vid Kungliga Operan 
 2015
 Magnus Härenstam, svensk skådespelare och komiker
 Sven Sjönell, svensk skådespelare, regiassistent och scripta
 2017 – Ulf Stark, svensk författare
 2020 – Jean Raspail, fransk författare, journalist och upptäcktsresande
 2021 – Ned Beatty, amerikansk skådespelare

Källor

Externa länkar