kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gera (stad)

Gera är en kretsfri stad i det tyska förbundslandet Thüringens allra östligaste del. Staden ligger vid floden Weisse Elster ungefär 205 meter över havet. Staden är uppdelad i 40 stadsdelar och är den näst största i delstaten. Invånarna kallas för Geraer.

Området där Gera är beläget har varit bebott av människor i omkring 80 000 år och strax söder om staden, vid orten Weida, var den sydligaste utbredningen av inlandsisen under istiden.

Huvuddelen av de industrier som fanns i staden under DDR-tiden existerar inte längre eller har inte längre någon stor betydelse för staden. Däribland var dragspelstillverkningen vilken hade stor påverkan på svensk dragspelsproduktion i början av 1900-talet. För närvarande finns de största fabrikerna inom livsmedels- och kosmetikområdet.

Från den 27 april till den 14 oktober 2007 arrangerade Gera tillsammans med Ronneburg den tyska trädgårdsutställningen "Bundesgartenschau".

Historia 

Platsen omnämndes först 995 e.Kr och fick sina stadsrättigheter före år 1327. Staden skövlades av svenska soldater under trettioåriga kriget 1639 då en stor del av staden brändes ned. Omfattande stadsbränder härjade Gera 1686  och 1780. Från medeltiden till 1918 var Gera huvudstad i det ena av de reussiska furstendömena, Reuss-Gera. Furstarna residerade under många år på Schloss Osterstein utanför staden. Gera var huvudort i Bezirk Gera 1952–1990.

Vänorter

Sevärdheter

Byggnader 
 Historiska stora torget med Rådhuset (byggt 1576, renässans), Simsonbrunnen och Stadsapoteket (renässans)
 Slottsruinen och tornet Osterstein
 "Geraer Höhler" (gamla stora ölkällare)
 Djurpark med parktåg

Museer, konst och kultur 
 Otto-Dix-huset (födelsehem för konstnären Otto Dix)
 Orangeri med stadens konstsamling
 Stadsmuseum
 Naturhistoriska museet
 Huset Schulenburg (arkitekt: Henry van de Velde)
 Teatern (byggd 1902, Jugendstil)

Kyrkor

Evangeliska 
 St. Johannis (Nygotik) 
 St. Salvator (utvändigt Barockens arkitektur, invändigt jugendstil)
 St. Marien
 St. Trinitatis

Katolska 
 St. Elisabeth
 Heiliger Maximilian Kolbe

Nyapostoliska 
 Nyapostoliska kyrkan

Parker 
 Hofwiesenpark (här hölls Bundesgartenschau 2007)

Kända personer 
 Otto Dix, konstnär
 Georg Buschner, fotbollstränare
 Wolfgang Tiefensee, politiker
 Marlies Göhr, friidrottare
 Olaf Ludwig, cyklist
 Heike Drechsler, friidrottare

Källor

Externa länkar 

 Gera Officiell webbplats

Orter i Thüringen
Gera
Kantar Sifo

Kantar Sifo, tidigare TNS Sifo, är ett svenskt företag som utför marknadsundersökning, medie- och opinionsundersökningar. Företaget grundades 1954. År 2009 bytte företaget namn till TNS Sifo, efter att ägaren WPP köpt upp det internationalla ägarbolaget TNS (med det nordiska dotterbolaget TNS Gallup). I september 2016 bytte företaget namn till Kantar Sifo.

Historik

Sifo var ursprungligen en akronym av  fötetagsnamnet Svenska institutet för opinionsundersökningar. Företaget växte och gick så småningom om det tidigare största företaget Svenska Gallupinstitutet.

Den svenska undersökningsbranschen har upplevt en stor mängd företagssammanslagningar, vilket bland annat märks i Sifos ägarhistoria. Efter att företaget år 2000 köpts av Research International, ändrades företagsnamnet till Research International Sverige AB. Som företagsnamn på den svenska marknaden användes dock Sifo Research International Sweden AB.

Företaget bytte under våren 2009 namn till TNS Sifo AB, efter en sammanslagning med den dåvarande största konkurrenten på den nordiska marknaden TNS Gallup. Sammanslagningen skedde efter att Research International ägare WPP köpt den internationella undersökningsgruppen TNS.

År 2016 bytte företaget namn till Kantar Sifo. Detta skedde efter att WPP även köpt den internationella undersökningsgruppen Kantar.

År 2019 fusionerades man med TS Mediefakta AB, tidigare Tidningsstatistik AB.

Se även
 Research International
 TNS (företag)

Referenser

Externa länkar
Officiell webbplats

Svenska analysföretag
Opinionsundersökningar
Sixten von Friesen

Sixten Gabriel von Friesen, född 11 december 1847 i Hökhuvud, Stockholms län, död 1 december 1921 i Stockholm, var en svensk politiker (liberal) och rektor. 

Sixten von Friesen var riksdagsledamot för Stockholms stads valkrets i andra kammaren 1885–1887 och 1891–1905 samt i första kammaren 1905–1915. Åren 1891–1892 tillhörde han den så kallade "Stockholmsbänken" och 1893–1894 andrakammarcentern. Riksdagarna 1895–1896 var han partilös vilde, varefter han bildade den liberala så kallade Friesenska diskussionsklubben som bestod under åren 1897–1899. Därefter blev han 1900 ordförande för det nybildade Liberala samlingspartiet och kvarstod som dess ordförande till 1905, då han övergick till första kammaren. Under åren 1905–1911 betecknade han sig som vänstervilde i riksdagen, men från 1912 och framåt tillhörde han åter Liberala samlingspartiet.

Sixten von Friesen var en av de ledande i framväxten av en organiserad liberal partibildning i riksdagen, även om han inte har betecknats som någon stor idépolitiker eller folklig agitator. Han var starkt engagerad i rösträttsfrågan och utredde bland annat det proportionella valsystemet. Han var första kammarens vice talman 1913–1915 och var även ordförande i riksbanksfullmäktige 1909–1917. Han var också ledamot i Stockholms stadsfullmäktige 1887–1915, varav 1904–1915 som fullmäktiges ordförande. 

Han var också rektor 1880–1891 för Stockholms realläroverk, sedan 1971 kallat Norra Real. Sixten von Friesen var bror till Carl von Friesen och farfars bror till Bertil von Friesen.

Han var aktiv i Svenska stadsförbundet från starten och under en period dess ordförande.

Källor 

 Tvåkammarriksdagen 1867-1970, band 1 (Almqvist & Wiksell International 1988)
 Anders Johnson: Kämpande liberalism (Informationsförlaget 2002)

Notes

Vidare läsning 
 

Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Andra kammarens center
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Friesenska diskussionsklubben
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Liberala samlingspartiet
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Liberala samlingspartiet
Första kammarens vice talmän
Ordförande för Stockholms stadsfullmäktige
Svenska politiker under 1900-talet
Personer från Hökhuvuds socken
Födda 1847
Avlidna 1921
Män
Ugglan
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Bertil von Friesen

Otto Bertil von Friesen (i riksdagen kallad von Friesen i Göteborg), född 4 juni 1901 i Stockholm, död 13 februari 1990 i Göteborg, var en svensk läkare och politiker (folkpartist). Son till Mia Leche Löfgren, brorsons son till Sixten von Friesen.

Bertil von Friesen blev medicine licentiat vid Karolinska institutet 1926 och var sedan läkare i Mariefred och, från 1927, Göteborg. Han var också ordförande i Svenska nykterhetsfrämjandet 1956–1966.

von Friesen engagerade sig tidigt som liberal politiker och var bland annat vice ordförande i Sveriges frisinnade ungdomsförbund 1925–1927. Vid bildandet av Folkpartiet 1934 valdes han till det verkställande utskottet och kvarstod där till 1958.

von Friesen var riksdagsledamot för Göteborgs stads valkrets i andra kammaren 1941–1970. I riksdagen var han bland annat ledamot i konstitutionsutskottet 1948–1967 och vice ordförande i 1950 års särskilda utskott. Han var ordförande för riksdagens revisorer 1968–1970 och andre kammarens förste vice talman 1965–1970. Han var särskilt engagerad i socialpolitiska frågor, men var också aktiv mot rasistisk propaganda och mot säkerhetspolisens rättsövergrepp mot enskilda.

Under 1950-talet ingick von Friesen i den svenska delegationen i FN:s generalförsamling, och i Europarådets rådgivande församling.

von Friesen utgav 1973 självbiografin Sällskap på resan. Han är gravsatt i minneslunden på Kvibergs kyrkogård.

Källor

Noter

Litteratur
 Tvåkammarriksdagen 1867-1970 (Almqvist & Wiksell International 1990), band 4, s. 84

Svenska läkare under 1900-talet
Läkare från Stockholm
Födda 1901
Avlidna 1990
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Folkpartiet
Andra kammarens vice talmän
Politiker från Stockholm
Gravsatta på Kvibergs kyrkogård
Män
Carl von Friesen

Carl Sebastian von Friesen (i riksdagen kallad von Friesen i Stockholm), född den 10 september 1846 i Hökhuvud, död 10 juni 1905 i Stockholm, var en svensk skolman och politiker (ecklesiastikminister från 1902 till 1905). Han var bror till Sixten von Friesen och farfars bror till Bertil von Friesen.

Biografi
Carl von Friesen var son till kontraktsprosten Fredrik von Friesen och Justina Elisabet Brolin. Han blev 1863 student i Uppsala, där han studerade humaniora samt 1868 avlade filosofie kandidatexamen och 1869 promoverades till filosofie doktor. Efter tjänstgöring vid Stockholms gymnasium sedan 1868 utnämndes han 1879 till lektor i latin och grekiska vid Södermalms högre allmänna läroverk och var 1884–1902 rektor där (en byst av honom står på skolgården).

Åren 1881–1886 var han ledare av den teoretiska provårskursen i Stockholm, tillhörde 1885-90 överstyrelsen för Stockholms stads folkskolor samt var 1889-99 ledamot av direktionen för Tomtebodaskolan och 1891–1902 ledamot av direktionen för Stockholms stads undervisningsverk. Han var sekreterare i 1878–1879 års lärarexamenskommitté och i 1882–1884 års läroverkskommitté samt vice ordförande i 1899–1902 års läroverkskommitté med mera.

Åren 1888–1902 var von Friesen ledamot av Stockholms stadsfullmäktige och därunder från 1892 ledamot av drätselnämndens första avdelning. Av stadsfullmäktige insattes han 1896 i riksdagens första kammare, och när Erik Gustaf Boström 5 juli 1902 bildade sin andra ministär, blev von Friesen statsråd och chef för ecklesiastikdepartementet, en befattning han innehade till sin död.

Bland von Friesens skrifter märks förutom doktorsavhandlingen Jemförande framställning af de olika åsigterna om det sublima (1869) skolprogrammen Horatius och Kellgren (1870), M. Valerius Martialis (1875), samt De vita et scriptis M. Annaæi Lucani (1879) även översättningarna och bearbetningarna av Woldemar Kadens Schweiz (1882) och Sigurd Müllers Handbok i verldslitteraturens historia (1883).

Familj
von Friesen gifte sig 1876 med Elin Marta Lovisa Ahlborn (1856–1878), dotter till ornamentsbildhuggaren Karl Henrik Fredrik Martin Ahlborn och medalj- och myntgravören Lea Lundgren. Paret von Friesen fick ett barn, Elsa, född 1877. Makarna von Friesen är begravda på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Utmärkelser
  Kommendör av första klassen av Nordstjärneorden, 15 maj 1903.
  Riddare av Nordstjärneorden, 1891.

Källor 
 Tvåkammarriksdagen 1867–1970 (Almqvist & Wiksell International 1988), band 1, sida 88
 von Friesen, Carl Sebastian och von Friesen, Elin M.L. på SvenskaGravar.se

Noter

Vidare läsning 
 

Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Första kammarens minoritetsparti
Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Första kammarens moderata parti
Sveriges ecklesiastikministrar
Svenska skolledare under 1800-talet
Kommendörer av första klassen av Nordstjärneorden
Personer från Hökhuvuds socken
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1846
Avlidna 1905
Män
1084

1084 (MLXXXIV) var ett skottår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
I de svenska tronstriderna dödas Halsten och Inge den äldre förpassas till Västergötland. Svearna väljer den hedniske Blot-Sven till kung.
Klostret Grande Chartreuse och dess munkorden i sydöstra Frankrike, grundas av Bruno från Köln.
Henrik IV kröns till tysk-romersk kejsare.
Rom är belägrat av den tysk-romerske kejsaren Henrik IV, och plundras sedan av Robert Guiscards normander, som har för avsikt att återställa påvemakten i staden, vilket leder till Roms skövling.
Kyanzitthas regeringstid inleds i Myanmar.

Födda 
Ludvig den tjocke, kung av Frankrike 1108–1137.
David I, kung av Skottland 1124–1153.
Li Qingzhao, kinesisk poet.

Avlidna 
Halsten, kung av Sverige 1067–1070 och möjligen även sedan 1079 eller 1080.

Externa länkar
Prestanda

Prestanda kan syfta på:

Datorprestanda – ett mått på hur väl en dator utför sin uppgift
Prestanda (TV-serie) – svenskt motorprogram på TV3 sänt 1997 och 2003
Motorprogram

Ett motorprogram är ett TV-program eller radioprogram som handlar om bilar och motorer.

Lista på motorprogram 
 Bosse Bildoktorn, Sveriges Radio Jönköping P4
 Mera Motor, TV4 Plus
 Motorjournalen, Kanal 5
 Prestanda, TV3
 Trafikmagasinet, SVT 1978–2003.
 TopGear, BBC Knowledge

Se även 
Ämnesspecifika TV-program

Radioprogram
Motorprogram på TV
Suits Anyone Fine

Suits Anyone Fine är en EP av den svenska rockgruppen Sahara Hotnights, deras debut på skiva. Skivan släpptes i maj 1997.

När tjejerna i Sahara Hotnights var 15-16 år deltog bandet i en tävling där vinnarna fick spela in en demo. De vann och resultatet av vinsten är den här skivan.

Låtlista 
Alla låtar är skrivna av Maria Andersson och Josephine Forsman.

"Out of My Mouth" – 3:14 	
"Suits Anyone Fine" – 4:08 	
"Tasty" – 4:24 	
"Holding My Own Hand" – 5:16

Medverkande 
Sahara Hotnights
 Maria Andersson – sång, gitarr
 Jennie Asplund – gitarr
 Johanna Asplund – bas
 Josephine Forsman – trummor, orgel, sång

Produktion
 Paulina Holmgren – skivomslag
 Kjell Nästén – producent, ljudtekniker, ljudmix
 Sahara Hotnights – producent

Källa

Referenser 

EP-skivor 1997
Album av Sahara Hotnights
Engelskspråkiga EP-skivor
EP

EP (förkortning av engelska extended play, "utökad spelning" i betydelsen "förlängd speltid", EP i svenskt plural) är ett musikalbum som innehåller färre låtar än ett fullängdsalbum men fler än en singel, vanligen 3–5 låtar på totalt 10–20 minuters speltid. Ordet EP gällande vinylskivor syftar på en 7-tumsskiva (det vill säga samma storlek som en singel), men med längre speltid.

Vinyl-EP
De flesta EP-skivor spelas liksom singlar på 45 varv per minut, men EP-skivor har vanligen två låtar på varje sida. Speltiden för en vinyl-EP är upp till cirka sju minuter per sida. 

Produktionen av EP-skivor inleddes 1952. Det var RCA i USA som introducerade formatet, de första brittiska EP-skivorna utgavs i april 1954 av EMI. I Sverige var EP en tid det mest populära skivformatet. I slutet av 1950-talet utgjorde försäljningen av EP-skivor hela 85 % av skivmarknaden. På 1970-talet kom maxisingeln i samma format som en LP med en varvtid på 45 varv/min, och vinyl-EP i 7-tumsformatet blev mer ovanliga.

Dubbel-EP, dvs två EP-skivor i ett och samma omslag är mycket ovanliga, men förekommer. The Beatles Magical Mystery Tour gavs ursprungligen ut som dubbel-EP.

Maxi-EP är ett ovanligare format. Det är en EP av samma storlek som en LP, (jämför maxisingel). Ett exempel är Magnus Ugglas Magnus Uggla Band sjunger schlagers.

Senare användning
På senare tid har begreppet EP levt kvar för album på CD och digital nedladdning som innehåller flera låtar, men har en kortare speltid än ett fullängdsalbum.

Några kända EP-skivor 
Muckartwist av Cool Candys (1962)
Magical Mystery Tour av The Beatles (1967, dubbel-EP)
Spot the Pigeon av Genesis (1977)
Abba-Esque av Erasure (1992)

Referenser

EP-skivor
Debut

Debut kan syfta på

 Debut (musikalbum) – det första studioalbumet en artist ger ut
 Debutsingel – den första singeln av en artist
 Debut (album av Björk) – ett musikalbum av Björk Guðmundsdóttir
 Debut (The Real Group) – ett musikalbum av The Real Group
 Debut (album av Nils Janson) – ett musikalbum av Nils Janson
 Debut EP – The Accidents' debut-EP, utgiven 2002
 Debut (bokserie) – en bokserie från Wahlström & Widstrand som utges per år och är en antologi för nya oetablerade författare
 Debut 2006 – det årets utgåva av Wahlström & Widstrands antologi
 Debut (film) – en svensk kortfilm från 2016 av Anette Sidor
3 (tal)

3 () är det naturliga heltal som följer 2 och föregår 4. Den romerska siffran för 3 är III.

Inom matematiken
 3 är ett udda tal.
 3 är det andra primtalet
 3 är det fjärde fibonaccitalet
 3 är det andra triangeltalet
 3 är ett Jacobsthaltal
 3 är ett Armstrongtal
 3 är ett kvadratfritt tal
 3 är ett Prothtal och ett Fermatprimtal
 3 är ett palindromtal i det binära talsystemet.
 3 är ett Eulers lyckotal.
 3 är ett Ulamtal.
 3 är ett Leonardotal.

Inom vetenskapen 
 Litium, atomnummer 3
 3 Juno, en asteroid
 M3, klotformig stjärnhop i Jakthundarna, Messiers katalog
3D, tredimensionell, ett rumsperspektiv med längd, bredd och djup

Övrigt 
 Trialis är ett speciellt grammatiskt numerus (utöver singularis, dualis och pluralis) som används för exakt tre subjekt eller objekt. Trialis finns i ett mycket litet antal språk.
 Talet tre förekommer ofta i sagosammanhang och i uttrycket "alla goda ting är tre". Se vidare Tretalsmystik.

Se även 
 −3 (tal)
 3 (siffra)
 3 f.Kr. och 3 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Primtal
Heltal
1 (tal)

1 ( eller ) är det naturliga heltal som följer 0 och föregår 2.

1 tillhör följande grupper av tal:
 udda tal
 Fibonaccital (både det andra och tredje)
 Palindromtal
 Schrödertal

I matematiken 
 1 är identitetselementet under multiplikation.
 1 är en SI-enhet som bildar en egen kategori. Enheten används för antal och dimensionslösa storheter
 1 är decimalformen av det rationella talet hel.

Egenskaper 
Följande egenskaper gäller för alla talkroppar:

  för alla x i kroppen.
  för alla x utom 0.
  för alla x utom 0.

Inom vetenskapen 
 Väte, atomnummer 1
 1 Ceres, en dvärgplanet
 M1, Krabbnebulosan, supernovarest i Oxen, Messiers katalog

Se även 
 −1 (tal)
 1 (siffra)
 Hel
 Unära talsystemet
 0,999…
 1 f.Kr. och 1 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Källor

Externa länkar 
 

Heltal
1 (tal)
5 (tal)

5 () är det naturliga heltalet som följer 4 och föregår 6.

I matematiken 
 5 är ett udda tal.
 det femte fibonaccitalet.
 det tredje primtalet samt det enda som kan ha 5 som entalssiffra.
 förkortning för Finita elementmetoden.
 5 är ett Jacobsthaltal
 5 är ett Armstrongtal
 5 är ett Prothtal och ett Fermatprimtal
 5 är ett kvadratfritt tal
 5 är ett Thabittal
 5 är ett Leonardotal
 5 är ett centrerat tetraedertal
 5 är ett centrerat kvadrattal.
 5 är summan av de två första primtalen, då 2 + 3 = 5
 5 är ett palindromtal i det decimala talsystemet.
 5 är ett palindromtal i det binära talsystemet.
 5 är ett palindromtal i det kvarternära talsystemet.
 5 är ett Eulers lyckotal.
 5 är ett Wolstenholmetal.
 5 är ett pentagontal.
 5 är ett Catalantal.
 5 är ett Belltal.

Inom vetenskapen 
 Bor, atomnummer 5
 M5, klotformig stjärnhop i Ormen, Messiers katalog
 5 Astraea, en asteroid

Kultur

Filmer 

Det femte elementet (1997)
 Fast & Furious 5 (2011)

Se även 
 −5 (tal)
 5 (siffra)
 5 f.Kr. och 5 e.Kr. (årtal)
 Fem-böckerna
 Uttrycken femetta, femtreskog och femfemma
 5 (album av Alizée)
 5 (album av J.J. Cale)
 5 (album av Lenny Kravitz)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord
 Numerologi

Källor

Externa länkar 
 
 

Primtal
Heltal
8 (tal)

8 () är det naturliga heltal som följer 7 och föregår 9.

Inom matematiken 
 det sjunde defekta talet
 det sjätte fibonaccitalet.
 bas i det oktala talsystemet
 8 är ett jämnt tal.
 8 är ett Armstrongtal.
 8 är ett Leylandtal.
 8 är ett centrerat heptagontal
 8 är ett Heptagonalt pyramidtal
 8 är ett palindromtal i det decimala talsystemet.
 8 är ett palindromtal i det ternära talsystemet.
 8 är ett Ulamtal.
 8 är ett kubiktal.
 8 är ett tetranaccital.
 8 är ett Hexanaccital.
 8 är ett Nonaccital.
 8 är ett Oktanaccital.
 8 är ett Heptanaccital.
 8 är ett Pentanaccital.
 8 är ett Praktiskt tal.

Inom vetenskapen 
 Syre, atomnummer 8
 8 Flora, en asteroid
 M8, emissionsnebulosa i Skytten, Messiers katalog

Inom television 
 8 är ett av talen i den återkommande talserien 4, 8, 15, 16, 23, 42 i tv-serien Lost.

I världen 
 8 är ett kinesiskt lyckotal.

Se även 
 −8 (tal)
 8 (siffra)
 8 f.Kr. och 8 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
13 (tal)

13 () är det naturliga heltal som följer 12 och föregår 14.

 Kan i talspråk kallas "ett" om det avser timmen 13. 
 Fobi för talet 13 heter "triskaidekafobi". Denna fobi har sitt ursprung i att 13 inom vidskepelse är det mest kända oturstalet.

Inom matematiken
 13 är ett udda tal.
 13 är det 6:e primtalet mellan primtalen 11 och 17
 13 är det sjunde fibonaccitalet.
 13 är en primtalstvilling med 11
 13 är ett defekt tal
 13 är ett tridekagontal
 13 är ett stjärntal
 13 är ett centrerat ikosaedertal
 13 är ett palindromtal i det ternära talsystemet.
 13 är ett palindromtal i det duodecimala talsystemet.
 13 är ett Ulamtal.
 13 är ett Tribonaccital.
 13 är ett Prothtal.
 13 är ett centrerat kvadrattal.

Inom vetenskapen 
 Aluminium, atomnummer 13
 Messier 13, Herkuleshopen, klotformig stjärnhop i stjärnbilden Herkules, Messiers katalog
 13 Egeria, en asteroid

Se även 
 13 f.Kr. och 13 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord
 Fredagen den trettonde
 13 (sång)
 Triskaidekafobi

Externa länkar

Källor

Primtal
Heltal
21 (tal)

21 () är det naturliga talet som följer 20 och som följs av 22.

Inom matematiken
 21 är ett udda tal.
 21 är ett semiprimtal.
 21 det åttonde fibonaccitalet
 21 det sjätte triangeltalet
 21 är ett oktagontal
 21 är ett Jacobsthaltal
 21 är ett Motzkintal
 21 är ett kvadratfritt tal
 21 är ett ikosihenagontal
 21 är ett palindromtal i det binära talsystemet.
 21 är ett palindromtal i det kvarternära talsystemet.
 21 är ett palindromtal i det senära talsystemet.

Inom vetenskapen 
 Skandium, atomnummer 21
 21 Lutetia, en asteroid
 M21, öppen stjärnhop i Skytten, Messiers katalog

Se även 
 21 f.Kr. och 21 e.Kr. (årtal)
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Källor

Externa länkar 
 
 

Heltal
34 (tal)

34 (trettiofyra) är det naturliga talet som följer 33 och som följs av 35. Det är det nionde fibonaccitalet.
 Det är Spaniens Landsnummer.

Inom matematiken
 34 är ett jämnt, defekt tal
 34 är ett semiprimtal
 34 är ett extraordinärt tal
 34 är ett Fibonaccital
 34 är ett heptagontal
 34 är ett centrerat hendekagontal
 34 är ett palindromtal i det kvarternära talsystemet.
 34 är ett palindromtal i det hexadecimala talsystemet.

Inom vetenskapen 
 Selen, atomnummer 34
 34 Circe, en asteroid
 Messier 34, öppen stjärnhop i Perseus, Messiers katalog

Se även 
 34 f.Kr. och 34 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Källor

Externa länkar 
 
 

Heltal
55 (tal)

55 (femtiofem) är det naturliga talet som följer 54 och som följs av 56.

 Hexadecimala talsystemet: 37
 Binärt: 110111
 Det 10:e fibonaccitalet
 är ett palindromtal

Talteori 
 Delbarhet: 1, 5, 11, 55
 Antal delare: 4
 Summan av delarna: 72
 Primfaktorisering: 5 · 11
 55 är ett udda tal.
 55 är ett semiprimtal
 55 är det tionde triangeltalet
 55 är ett heptagontal
 55 är ett kvadratpyramidtal
 55 är ett centrerat ikosaedertal
 55 är ett centrerat nonagontal
 55 är ett extraordinärt tal
 55 är ett aritmetiskt tal
 55 är ett Kaprekartal
 55 är ett palindromtal i det decimala talsystemet.
 55 är ett palindromtal i det kvarternära talsystemet.
 55 är ett palindromtal i det senära talsystemet.

Inom vetenskapen 
 Cesium, atomnummer 55
 55 Pandora, en asteroid
 M55, klotformig stjärnhop i Skytten, Messiers katalog

Se även 
 55 f.Kr. och 55 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
89 (tal)

89 (åttionio) är det naturliga talet som följer 88 och som följs av 90.

 Hexadecimala talsystemet: 59
 Binärt: 1011001
 Oktala talsystemet: 131
 Delbarhet: 1 och 89.
 Antal delare: 2
 Summan av delarna: 90

 Grundtal: Åttionio
 Ordningstal: Åttionionde

Inom matematiken
 89 är ett udda tal.
 89 är det 24:e primtalet efter 83 och före 97
 89 är det 11:e fibonaccitalet
 89 är ett extraordinärt tal.
 89 är ett kvadratfritt tal.
 89 är ett aritmetiskt tal.
 89 är ett palindromtal i det oktala talsystemet.

Inom vetenskapen 
 Aktinium, atomnummer 89
 89 Julia, en asteroid
 M89, elliptisk galax i Jungfrun, Messiers katalog

Se även 
 89 f.Kr. och 89 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Primtal
Heltal