kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Peer

Peer kan syfta på:

Personer

Efternamn 
 Shahar Pe'er (född 1987), israelisk tennisspelare

Förnamn 
 Peer Gregaard (1913–1998), dansk teaterchef
 Peer Hultberg (1935–2007), dansk  författare, översättare och psykoanalytiker
 Peer Jobs (1913–1989), svensk textilkonstnär och keramiker
 Peer Moberg  (född 1971), norsk seglare
 Peer Steinbrück (född 1947), tysk politiker, finansminister, socialdemokrat
 Peer Åström (född 1972), svensk låtskrivare, musiker och producent

Geografi

Belgien 

 Peer, Belgien – kommun i Flandern, Provincie Limburg,

Grönland 

 Peer Vig – havsvik i kommunen Kujalleq

Indonesien 

 Pasir Peer (berg), Jawa Barat, 
 Pasir Peer (kulle), Jawa Barat,

Kanada 

 Peers Creek (vattendrag i Kanada, Nova Scotia), 
 Peers Creek (vattendrag i Kanada, British Columbia),

Övrigt 
 Peer, på svenska pär – en adelstitel för medlemmar av brittiska parlamentets överhus, tidigare även i Frankrike och Portugal
 Peer-to-peer nättverk – ett datornätverk med jämställda datorer, förkortat P2P
 Peer exchange – en metod för dataöverföring som används inom bittorrent-tekniken
 Peer review – en metod för bedömning av främst vetenskapliga skrifter före publicering

 Per Gynt – en sagofigur från Gudbrandsdalen i Norge
 Peer Gynt – ett versdrama av Henrik Ibsen, 1867
 Peer Gynt (Grieg) – musik till Ibsens skådespel av Edvard Grieg, 1876
 Peer Gynt (opera) – tysk opera med musik av Werner Egk, 1938
 Peer Gynt-parken – skulpturpark i Oslo, 2006
 Årets Peer Gynt – norsk utmärkelse för uppmärksammade insatser, instiftad 1971

 Peer Günt – finländskt hårdrockband
Gustáv Husák

Gustáv Husák, född 10 januari 1913 i Dúbravka i Bratislava, död 18 november 1991 i Bratislava, var en tjeckoslovakisk (slovakisk) kommunistisk politiker. Han var generalsekreterare för Tjeckoslovakiens kommunistiska parti och landets ledare 1969–1987. Han var även landets president från 1975 till kommunismens fall i Tjeckoslovakien 1989.

Husák uteslöts ur kommunistpartiet och satt i fängelse under 1950-talet, anklagad för borgerlig nationalism. Men Husák rehabiliterades och efter den sovjetiska inmarschen 1968, som gjorde slut på Pragvåren, blev han kommunistledare och senare president. Han avgick från presidentposten den 10 december 1989 när regimen föll efter den så kallade Sammetsrevolutionen i november samma år. Ny president blev Václav Havel.

Källor

Fotnoter

Externa länkar 

Tjeckoslovakiens presidenter
Slovakiska politiker
Slovakiska kommunister
Födda 1913
Avlidna 1991
Män
Personer från Bratislava
Lelystad

Lelystad är en kommun och stad i Nederländerna. Den är huvudstad i provinsen Flevoland och är uppkallad efter ingenjören och politikern Cornelis Lely.

Kommunen har 77 095 invånare (2017). Den ligger under havsnivån på tidigare havsbotten (polder) och skyddas av dammbyggnaderna/vallarna Houtribdijk och Afsluitdijk. De första fasta invånarna flyttade till området 1967. 

Naturreservatet Oostvaardersplassen på 56 km² ligger i sin helhet inom kommunens gränser. Mellan Lelystad och Dronten ligger jordkonstverket Observatorium Robert Morris.

Transport 
Via den 26 kilometer långa dammbyggnaden Houtribdijk, som avskiljer Markermeer från IJsselmeer, finns en vägförbindelse till Enkhuizen. Motorväg A6 förbinder kommunen med Amsterdam, Almere, Noordoostpolder och Friesland. Järnväg förbinder Lelystad med Amsterdam, Almere och (sedan 2012) Zwolle.

Externa länkar

Planerade städer
Nederländernas provinshuvudstäder
Orter i Flevoland
Enkammarsystem

Enkammarsystem eller unikameralism är en lagstiftande församling som består av en kammare med ledamöter. Enkammarsystem är den vanligaste typen av lagstiftande församling, och används i cirka tre femtedelar av världens länder. En lagstiftande församling med ledamöter som sammanträder i ett överhus och ett underhus är exempel på ett tvåkammarsystem. En lagstiftande församling som utgör parlament och som tillämpar ett enkammarsystem kan även kallas enkammarparlament.

Norden

Danmark reformerade sin Rigsdag 1953 genom att avskaffa Landstinget som var första kammare eller överhus, och den återstående andra kammaren Folketinget är sedan dess ensamt landets lagstiftande församling.

Finland har haft ett enkammarparlament sedan 1906 då ståndslantdagen, med fyra ständer utgörande varsin kammare, genom 1906 års lantdagsordning ersattes av enkammarlantdagen, som sedan 1919 heter Finlands riksdag.

Islands allting är ett enkammarparlament.

Stortinget i Norge avskaffade 2009 den interna uppdelningen i Lagting och Odelsting, och utgör numera ett renodlat enkammarsystem.

I Sverige ersattes den första och andra kammaren i den tidigare tvåkammarriksdagen med en enkammarriksdag  genom en ändring av Riksdagsordningen 1971.

Noter

Se även 
Trekammarsystem

Lagstiftande församlingar
Cessna 402

Cessna 401 och Cessna 402 är ett mindre passagerar- och transportflygplan tillverkat av Cessna.

Historik
Cessna 402 konstruerades som en konkurrent till Beech Queen Air som dominerade marknaden för mindre trafikflygplan. Cessna 402 är en utveckling av Cessna 411, som modifierades så att det blev lättare och fick svagare motorer för att bli billigare i drift. Det introducerades tillsammans med Cessna 401 hösten 1966. Cessna 401 var avsett som företags- eller VIP-flygplan medan Cessna 402 var avsett som passagerar- och transportflygplan. Det senare kunde väldigt enkelt ändras om mellan frakt- och passagerartrafik och blev mycket populärt bland mindre regional- och taxiflygbolag. 

Flygplanet är lågvingat med infällbart landställ. I vardera vingen sitter en motorgondol och i nosen finns ett bagageutrymme. Flygplanet är konstruerat för att kunna operera från små flygfält eller provisoriska fält vid behov.

Varianter 
Cessna 401 - Frakt- eller passagerarflygplan för upp till åtta passagerare.
Cessna 402 - Frakt- eller passagerarflygplan för upp till åtta passagerare.
Cessna 402A - Som 402 men med förlängd nos.
Cessna 402B - Som 402A men med fem fönster "Businessliner" och "Utiliner".   
Cessna 402C - Som 402B men med ökad bränslelast och kraftigare motorer.

Användning i Sverige 
Cessna 402C SE-GYP användes av Kustbevakningen.

Se även 
Cessna 404 Titan II - Större flygkropp, annorlunda större vinge, annorlunda el- och hydraulsystem samt med två nedväxlade Continental GTSIO-520-M-motorer på 375 hk
Cessna 411 - Grundmodell med två Continental GTSIO-520-C-motorer

Externa länkar 

Passagerarflygplan
Flygplan tillverkade av Cessna
Finländska militärflygplan under kalla kriget
Folket i Simlångsdalen (1947)

Folket i Simlångsdalen är en svensk dramafilm från 1947, i regi av Åke Ohberg.

Om filmen
Filmen premiärvisades 26 december 1947 på ett flertal biografer. Som förlaga har man Fredrik Ströms roman Folket i Simlångsdalen från 1903. 

Filmen är inspelad tidigare i regi av Theodor Berthels 1924. Folket i Simlångsdalen, 1947, är delvis inspelad på plats i det halländska samhället Simlångsdalen med omnejd.

Rollista
Edvin Adolphson - Sig Folkesson 
Eva Dahlbeck - Ingrid Folkesson, hans dotter 
Kenne Fant - Sven Brand 
Arthur Fischer - gästgivare Brand, Svens far 
Signe Wirff -  gästgivarefrun 
John Norrman - Marsgårdsbonden 
Emmy Albiin - Marsgårdsmoran, hans fru 
Barbro Nordin - Marit, deras fosterdotter 
Peter Lindgren - Jan, Marits fästman 
Carl Ström - Sibelius, en tiggare 
Sven Bergvall - prosten 
Nils Hallberg - Häst-Jonke, tattare 
Josua Bengtson - Klånkan, tattare 
Naima Wifstrand-  Skog-Börta, tattare, Marits mor 
Fylgia Zadig - Fia, tattare 
Nina Scenna - Malin, tattare

Musik i filmen 
Lillan, kompositör Bernhard Jansson, arrangör Theodor Olsson, framförs på violin av Bernhard Jansson och Theodor Olsson.
Två fioler, kompositör Bernhard Jansson, arrangör Theodor Olsson, framförs på violin av Bernhard Jansson och Theodor Olsson.
Tattardans, kompositör Erland von Koch, instrumental,  dans Fylgia Zadig  
Schottis (Ohlsson, Jansson), kompositör Theodor Olsson, arrangör Bernhard Jansson, framförs på violin av Bernhard Jansson och Theodor Olsson.
Forshambo, kompositör Theodor Olsson, arrangör Bernhard Jansson, framförs på violin av Bernhard Jansson och Theodor Olsson.

Se även
 Folket i Simlångsdalen (1924)

Svenska filmer 1947
Svenska dramafilmer
Filmer i regi av Åke Ohberg
Svenska filmer baserade på romaner
Resandefolket på film
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1940-talsfilmer
Pippin av Herstal

Pippin av Herstal, Pippin av Héristal, Pippin II, Pippin den mellerste, Pippin den yngre, född 635, död 16 december 714, frankisk karolingisk maior domus 687-714.

Biografi 
Han var Pippin I:s dotterson genom giftermålet mellan Ansegisel och Begga, Pippin I:s dotter. Som maior domus av Austrasien, Neustrien och Burgund mellan 680 och 714 fick han gradvis kontroll över det frankiska hovet. Den merovingiske kungen Theoderik III försökte avsätta honom men blev grundligt besegrad i slaget vid Trety 687. Hans ättlingar blev också de maior domus och blev till slut frankerrikets lagenliga härskare.

Omkring 670 gifte sig Pippin II med Plectrude för att genom henne komma över landområden kring Moselle. De fick åtminstone två barn och genom dem åtminstone två barnbarn av betydelse. Dessa legitima barn och barnbarn gjorde anspråk på att vara Pippins verkliga arvtagare och försökte genom änkan Plectrud bibehålla ställningen som maior domus efter Pippins död 714. Emellertid vann Karl Martell, Pippins son genom älskarinnan Alpaida eller Chalpaida, stöd hos adeln i Austrasien, framför allt genom sin militära tapperhet och generositeten med att dela med sig av bytet från sina erövringar. Trots Plectrudes försök att tysta Martell genom att slänga honom i fängelse blev han till sist ensam maior domus och i praktiken frankerrikets verkliga härskare.

Barn 
Gift med Plectrude   omkring 670, med vilken han hade följande barn:

 Drogo (cirka 695-708)
 Grimoald II (död 714)
 Childebrand (död 751)

Med älskarinnan Apaida (eller Chalpaida) hade han sonen
 Karl Martell, Hammaren (23 augusti 686-22 oktober 741)

Referenser

Karolinger
Maior domus
Män
Födda 635
Avlidna 714
Personer i Frankrike under 600-talet
Personer i Frankrike under 700-talet
Hornön

Hornön också känd som Nyadal är en småort i Nora socken i Kramfors kommun, belägen omkring 20 kilometer sydost om Kramfors. Hornön ligger på norra sidan om Ångermanälvens mynning i Storfjärden och Bottenhavet. 

Vid Hornön ligger norra brofästet av Höga Kustenbron på E4. På andra sidan E4 ligger Hornöberget.

Befolkningsutveckling

Se även 
Nora socken, Härnösands stift

Noter 

Orter i Kramfors kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Småorter i Sverige
Häggvik, Kramfors kommun

Häggvik  är en by i Nordingrå församling, Kramfors kommun. Fram till 1995 klassades orten som en småort. Från 2015 avgränsar SCB här åter en småort. Vid avgränsningen 2020 var antalet bofasta under 50 och småorten avregistrerades

Konstnären Anders Åberg var verksam här och har byggt upp ett friluftsmuseum vid namn Mannaminne.

Källor

Orter i Kramfors kommun
Tidigare småorter i Sverige
Fixstjärna

Fixstjärna är ett ålderdomligt uttryck som avspeglar att stjärnorna verkade bilda fixa bakgrundsmönster på himmelssfären där solen, månen och planeterna rörde sig. 

Stjärnorna befinner sig så långt bort från solsystemet att deras egenrörelser är försumbara i förhållande till planeternas rörelser. 
Sedan Edmund Halley år 1718 upptäckt egenrörelser hos några ljusa stjärnor insåg man att inga stjärnor överhuvudtaget kunde anses fixerade på himlavalvet.

Källor

Stjärnor
Invik

''För det före detta börsnoterade bolaget, se Invik AB.

Invik är en by utanför Ullånger Ullångers socken i Kramfors kommun. Fram till 2000 klassades orten en småort.

Orter i Kramfors kommun
Tidigare småorter i Sverige
Egenrörelse

Egenrörelse, en stjärnas (vinkel)rörelse tangentiellt mot synlinjen. Även om stjärnornas hastigheter typiskt uppgår till tiotals eller hundratals km/s är deras avstånd så stora att egenrörelserna blir små. Att några stjärnor ö.h.t. kunde uppvisa egenrörelser upptäcktes av Edmund Halley 1718, när han jämförde samtida observationer med antika källor. De allra största egenrörelserna uppgår till några bågsekunder per år, vilket över en sådan tidsbas blir högst märkbart. I princip bestäms egenrörelser fortfarande helt enkelt genom att stjärnors positioner uppmäts med flera års tidsmellanrum. I praktiken har man dock stora problem med hänföra observationerna till ett gemensamt referenssystem. Inte förrän med Hipparcos-projektet har man fått stjärnpositioner och egenrörelser i ett väldefinierat icke-roterande system knutet till avlägsna kvasarer. Stor egenrörelse är ofta ett tecken på litet avstånd, och Barnards stjärna (bilden) är just en av solens närmaste grannar i Vintergatan. En avlägsen stjärna som Deneb (alfa i Svanen) har däremot en egenrörelse som bara är ca 0,002 bågsekunder per år.

Astrometri
Kyrkdal

Kyrkdal (tidigare endast Dal eller Dahl) är en bebyggesle i Kramfors kommun och kyrkbyn i Dals socken. 

Kyrkdal består av rad bebyggelser i en dal vid gamla riksväg 90, mitt emellan Kramfors och Sollefteå. Namnet kommer från det postkontor som en gång fanns där. De småbyar som omfattas är Daglös, Flögsätter, Galagök, Hållsätter, Hällsjö, Kärr, Kärrsrå, Lidbäcken, Mo, Mosjön, Norum, Pannsjön, Tjärr, Ållsta och Ärsta. I Kyrkdal finns också Dals kyrka. Efter att klassats som småort från 1990 så avregistrerades den 2020 då kraven inte längre uppfylldes.

Samhället 
I Kyrkdal finns spår av före detta affärer och dylikt såsom Hambergs affär (kallades vanligen Hambersboa) integrerat i ett hus efter gamla riksväg 90. Lite längre norrut längs vägen så finns även Kyrkdal Antik & Loppis som brukar vara öppet på somrarna. Det står också ett privat sågverk bredvid den södra vägen till Dals kyrka. Norrut ligger Clarres Bilverkstad inom Ållsta.

Befolkningsutveckling

Noter

Externa länkar 
Kramforsbygder - Kyrkdal

Orter i Kramfors kommun
Tidigare småorter i Sverige
Köja och Nyhamn

Köja och Nyhamn är en av SCB avgränsad och namnsatt småort i Kramfors kommun, Västernorrlands län. Den omfattar bebyggelse i de två byarna i Bjärtrå socken

Befolkningsutveckling

Källor

Orter i Kramfors kommun
Småorter i Sverige
Lo och Fröksmon

Lo och Fröksmon är en av SCB avgränsad och namnsatt småort i Kramfors kommun, Västernorrlands län. Den omfattar bebyggelse i grannbyarna Lo och Fröksmon i Styrnäs socken

Befolkningsutveckling

Noter 

Orter i Kramfors kommun
Småorter i Sverige
Marieberg, Kramfors kommun

Marieberg är en by i Bjärtrå socken i Kramfors kommun. SCB klassade orten fram till 2000 om en småort

Historia
I Marieberg har funnits flera sågverk varav Mariebergs såg var det största. Mariebergs såg lades ner 1970 men flera av sågens byggnader finns idag kvar delvis i förfallet skick. Av detta bildades Mariebergs kulturreservat 2004. Marieberg är ett förorenat område där sanering planeras.

Befolkningsutveckling

Källor

Externa länkar
Länsstyrelsen Västernorrland: Mariebergs sågverkssamhälle 

Orter i Kramfors kommun
Tidigare småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Västernorrlands län
Svenska statligt inrättade kulturreservat
Omne

Omne är en småort i Nordingrå socken i Kramfors kommun i Västernorrlands län.

Befolkningsutveckling

Noter 

Orter i Kramfors kommun
Småorter i Sverige
Röd storm

Röd Storm är en roman av Tom Clancy och Larry Bond från 1986 som handlar om Sovjetunionens anfall mot Västeuropa och NATO.

Handling
Efter att islamistiska terrorister från Azerbajdzjan saboterat och totalförstört ett stort oljeraffinaderi i Nizjnevartovsk hotas Sovjetunionen av en oljekris som kan lamslå hela deras ekonomi. För att förhindra detta planerar Sovjets politiska ledning att anfalla och ta oljefälten i Iran, men innan det kan ske måste NATO paralyseras genom ett blixtanfall mot Västeuropa. Anfallet legitimeras genom ett arrangerat terrorattentat mot Kreml.

De sovjetiska planerna avslöjas bara dagar innan de genomförs genom att en sovjetisk spetsnaz-officer tas till fånga i Aachen, vilket ger NATO-styrkorna mycket kort tid att mobilisera. Anfallet fördröjs genom att amerikanska och tyska attackflygplan slår ut broarna över floden Elbe. I anfallet används för första gången stealthflygplan (i boken kallade F-19 Ghostrider, men baserade på uppgifter om Lockheed F-117 Nighthawk).

Situationen förvärras genom att Sovjetiska marininfanteriet lyckas genomföra en amfibielandstigning på Island och ockupera den viktiga flygbasen Keflavik. Sovjetiskt jaktflyg baserat på Island ger norra flottans bombflygplan en skyddad korridor ut över Nordatlanten där de kan hota de livsviktiga förstärkningarna som börjar skeppas över från USA.

Spel
Tom Clancy och Larry Bond använde sig av spelet Harpoon för att simulera olika händelseförlopp i boken, bland annat den sovjetiska landstigningen på Island och flyganfallet mot hangarfartyget .

Röd Storm har använts som inspiration för både Microproses flygsimulator ”F-19 Stealth Fighter” (1987) och ubåtssimulatorn ”Red Storm Rising” (1988). Även datorspelet World in Conflict (2007) från det svenska spelföretaget Massive Entertainment utspelas i den konflikt som utmålas i Röd Storm.

Romaner av Tom Clancy
Skönlitteratur 1986
Island i skönlitteratur
Kalla kriget i skönlitteratur
Arvika Västra församling

Arvika Västra församling var en församling i Arvika pastorat i Västra Värmlands kontrakt i Karlstads stift i Svenska kyrkan. Församlingen låg i Arvika kommun i Värmlands län. 1 januari 2023 uppgick församlingen i Arvika-Ny församling.

Församlingen bestod av de icke centrala delarna av Arvika stad och av landsbygden däromkring. Dess församlingskyrka, Mikaelikyrkan, låg i sydvästra delen av Arvika, och där fanns även stadens kyrkogård. Församlingen omslöt Arvika östra församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. Namnet var före 1 maj 1906 Arvika församling och därefter till 1944 Arvika landsförsamling. 1 maj 1906 utbröts Arvika köpings församling (senare Arvika Östra). Från 1944 till 1 juni 2012 skrevs namnet Arvika västra församling

Församlingen var till 1 maj 1871 moderförsamling i pastoratet Arvika, Älgå, Gunnarskog och Ny som från 1850 även omfattade Bogens församling. Från 1 maj 1871 till 2002 moderförsamling i Arvika, Älgå och Ny som mellan 1 maj 1906 och 1 maj 1909 även omfattade Arvika köpings församling. Från 2002 ingick församlingen i Arvika pastorat. 1 januari 2023 uppgick församlingen i Arvika-Ny församling.

Organister

Kyrkor 
 Mikaelikyrkan

Se även 
 Arvika socken
 Arvika stad

Källor 

Arvika
Historiska församlingar i Karlstads stift
Indelningar i Arvika kommun
Arvika Östra församling

Arvika Östra församling var en församling i Arvika pastorat i Västra Värmlands kontrakt i Karlstads stift i Svenska kyrkan. Församlingen ligger i Arvika kommun i Värmlands län. 1 januari 2023 uppgick församlingen i Arvika-Ny församling.

Församlingens territorium utgjordes av Arvikas centralare delar, innanför ringleden. Dess församlingskyrka, Trefaldighetskyrkan, ligger österut i förhållande till församlingskyrkan i Arvika Västra församling till vilken resten av tätorten hör.

Administrativ historik
Församlingen bildades 1 maj 1906 (enligt beslut den 22 december 1905) genom en utbrytning av Arvika köping ur Arvika församling. Namnet var före 1911 Arvika köpings församling och därefter till 1944 Arvika stadsförsamling. Från 1 januari 1944 (enligt beslut den 12 februari 1943) till 1 juni 2012 skrevs namnet Arvika östra församling med gemener. 1 januari 2023 uppgick församlingen i Arvika-Ny församling.

1 januari 1919 (enligt beslut den 1 juli 1918) överfördes till Arvika stadsförsamling från Arvika landsförsamling ett område omfattande vissa delar av hemmanen Solberga nr 1 och Vik nr 1 samt lägenheterna Sandlyckan, Varvet och Åsen.

1 januari 1921 (enligt beslut den 19 mars 1920) överfördes till Arvika stadsförsamling från Arvika landsförsamling ett område med 1 702 invånare och omfattande en areal av 2,74 km². Området bestod av Haga municipalsamhälle samt resterande delar av hemmanen Solberga nr 1 och Vik nr 1.

1 januari 1967 överfördes från Arvika östra till Arvika västra församling ett område med 130 invånare och omfattande en areal av 1,59 km², varav allt land. I motsatt riktning, från Arvika västra till Arvika östra församling överfördes ett område med 145 invånare och omfattande en areal av 0,46 km², varav allt land.

Pastorat
1 maj 1906 till 1 maj 1909: annexförsamling i pastoratet Arvika landsförsamling, Arvika köping, Älgå och Ny
1 maj 1909 till 2002: eget pastorat.
Från 2002 ingick församlingen i Arvika pastorat.

Areal
Arvika östra församling omfattade den 1 januari 1911 en areal av 2,55 km², varav 1,33 km² land. Arealen beräknades på uppgifter baserade på kartor framtagna av ekonomiska kartverket 1883-1895 i skalan 1:20 000. Arealuppgifterna i folk- och bostadsräkningarna 1970 och 1975 uppdaterades i avseende på Värmlands län genom nymätningar baserade på modernare kartor.

1 januari 1921: 7,36 km², varav 6,14 km² land.
1 januari 1931: 7,36 km², varav 6,14 km² land.
1 januari 1941: 7,36 km², varav 6,14 km² land.
1 januari 1946: 7,36 km², varav 6,14 km² land.
1 januari 1952: 7,36 km², varav 6,14 km² land.
1 januari 1961: 7,36 km², varav 6,14 km² land.
1 januari 1966: 6,14 km² land.
1 januari 1971: 6,2 km², varav 5,0 km² land.
1 januari 1976: 7,5 km², varav 5,4 km² land.

Kyrkor 
 Trefaldighetskyrkan

Se även 
 Arvika stad

Källor 

Arvika
Historiska församlingar i Karlstads stift
Indelningar i Arvika kommun
Jösse kontrakt

Jösse kontrakt var ett kontrakt inom Karlstads stift av Svenska kyrkan. Kontraktet upphörde 1 april 2015 och ingående församlingar överfördes då till Västra Värmlands kontrakt.

Kontraktskoden var 0906.

Administrativ historik
Kontraktet bildades omfattade före 2000
Arvika västra församling
Älgå församling
Ny församling
Arvika östra församling
Gunnarskogs församling
Bogens församling som 2010 uppgick i Gunnarskogs försaling
Köla församling
Järnskogs församling som 2010 uppgick i Järnskog-Skillingmarks församling
Skillingmarks församling som 2010 uppgick i Järnskog-Skillingmarks församling
Eda församling
Boda församling som 1992 överfördes till Domprosteriet
Brunskogs församling
Mangskogs församling

1 december 2000 tillfördes från då upphörda Gillbergs kontrakt
Stavnäs församling som 2006 uppgick i Stavnäs-Högeruds församling
Högeruds församling som 2006 uppgick i Stavnäs-Högeruds församling
Glava församling

Referenser 
Regional koder 1998 (pdf) Scb
post om kontraktet i Riksarkivet
För kontraktstillhörighet: Per församling enligt sökning - 
För allmänna uppgifter från före 2000 enligt respektive församlingsartikel
Svensk Uppslagsbok

Noter

Historiska kontrakt i Karlstads stift