kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
1810-talet



Händelser 
 1810 - Den nyvalde svenske kronprinsen Karl August dör av slaganfall på Kvidinge hed i Skåne. Löjtnanten Carl Otto Mörner beger sig strax därpå till Frankrike och erbjuder den franske marskalken Jean Baptiste Bernadotte att bli ny svensk kronprins.
 1810 - Under en riksdag i Örebro väljs Bernadotte till ny svensk kronprins. Han inleder snart förberedelser för att erövra Norge från Danmark.
 1812 - Napoleon låter med sin Grande Armée på 600 000 man invadera Ryssland i juni. Fälttåget tar dock längre tid än beräknat och fransmännen blir besegrade av den ryska vintern. Efter att ha bränt Moskvas förstäder tvingas den franska armén till återtåg.
 1813 - Österrikes utrikesminister kräver av Napoleon att Frankrikes gränser ska återställas till hur de såg ut 1789, annars ämnar Österrike förklara Frankrike krig.
 1814 - Efter att Napoleon har blivit besegrad vid Leipzig förs kriget in på fransk mark. Frankrikes fiender intar Paris i april och Napoleon tvingas abdikera. Därmed återkommer bourbonnerna till makten och Ludvig XVIII blir Frankrikes kung.
 1814 - Den så kallade Wienkongressen inleds, för att återskapa freden och den gamla ordningen i Europa.
 1815 - Under Wienkongressen återkommer Napoleon i mars till Frankrike efter elva månader som fånge på medelhavsön Elba. Han lyckas snabbt uppbåda starkt folkligt stöd och samlar ihop en ny armé med mängder av frivilliga.
 1815 - Den pressiske generalen Gebhard Leberecht von Blücher och den brittiske generalen Wellington får uppdraget att anfalla Napoleon, men denne föregår dem och invaderar Belgien i juni. Vid Waterloo blir Napoleon dock slutgiltigt besegrad och abdikerar för andra gången. Innan dess utser han dock sin fyraårige son Napoleon II till ny kejsare, vilket inte beaktas av någon. Napoleon överlämnar sig nu frivilligt åt britterna, som förvisar honom till ön Sankta Helena i Sydatlanten.

Födda 
2 mars 1810 – Leo XIII, påve.

Avlidna 
5 februari 1818 – Karl XIII, kung av Sverige och kung av Norge.

Externa länkar
Adolf Wölfli

Adolf Wölfli, född 29 februari 1864 i Bern, Schweiz, död 6 november 1930, var en schweizisk konstnär, poet och kompositör.

Uppväxt 
Wölfli misshandlades fysiskt och utsattes för sexuella övergrepp som barn och blev föräldralös vid 10 års ålder. Han växte upp i ett antal fosterhem och sattes i barnarbete. Han förgrep sig på små flickor, blev ertappad och straffad. Efter frigivning blev han på nytt ertappad för liknande brott, och 1895 blev han intagen på Waldau-kliniken, ett sjukhus i Bern för psykiskt sjuka; han tillbringade resten av sitt vuxna liv där. Han led av psykoser och intensiva hallucinationer, vilket anses utgöra grunden i hans konst.

Konstnärskap 
Någon gång under tiden på Waldau-kliniken började Wölfli att rita. Hans första bevarade verk är en serie med 50 blyertsteckningar, daterade mellan 1904 och 1906. Walter Morgenthaler, en läkare vid Waldau-kliniken, intresserade sig särskilt för Wölflis konst och hans tillstånd, och publicerade 1921 en skrift med titeln Ein Geisteskranker als Künstler ("En psykiatrisk patient och konstnär"); detta gjorde att Wölflis konstnärskap fick uppmärksamhet. Hans konst blev positivt bemött av Jean Dubuffet som kallade den särlingskonst.

Adolf Wölfli dog på Waldau-kliniken 1930. År 1975 bildades stiftelsen Adolf Wölfli för att bevara hans konst till eftervärlden. Samlingen finns i Kunstmuseum Bern.

Bilder

Externa länkar 
  Musik och dikter av Adolf  Wölfli. Läst 19 juni 2021.
  Adolf Wölfli-stiftelsen
 Adolf Wölfli  Libris
  Länk till Engelska Wikipedias förteckning över Outsiderkonst.

Se även 
Särlingskonst

Schweiziska konstnärer
Födda 1864
Avlidna 1930
Män
Personer från Bern
Moritz av Sachsen

Moritz av Sachsen kan syfta på:

Moritz, kurfurste av Sachsen (1521–1553) – kurfurste av Sachsen
Moritz, greve av Sachsen (1696-1750) – greve av Sachsen, marskalk av Frankrike

Se även 
 Moritz av Sachsen-Altenburg (1829–1907)
Moritz, kurfurste av Sachsen

Moritz av Sachsen, född 21 mars 1521, död 11 juli 1553, var en tysk furste av den albertinska grenen av huset Wettin. Han var från 1541 hertig av Sachsen-Meissen och hertig av Sagan 1541-1549, från 1547 även kurfurste av Sachsen.

Biografi 
Han var son till hertig Henrik den fromme och Katarina av Mecklenburg och gifte sig år 1541 med Agnes av Hessen, dotter till lantgreve Filip av Hessen (Filip den ädelmodige).

År 1541 efterträdde han sin far som hertig av Sachsen-Meissen och innehavare av den albertinska linjens egendomar i Sachsen kring städerna Dresden, Meissen och Leipzig. Även om han själv var protestant, anslöt sig Moritz i juni 1546 till ett förbund med kejsar Karl V riktat mot schmalkaldiska förbundet, vilket leddes av hans släkting Johan Fredrik I av Sachsen, som var huvudman för den ernestinska linjen av det sachsiska huset och dess länder kring Wittenberg och Weimar. Kejsarens lockbete var löfte om Johan Fredriks kurfurstevärdighet. År 1547 besegrade Moritz och kejsaren i slaget vid Mühlberg de protestantiska trupperna, varefter Moritz fick den tillfångatagne Johan Fredriks kurtitel samt hans landområden kring Wittenberg. 

Moritz, vars svärfar lantgreve Filip av Hessen hölls fången av kejsaren, förberedde, sedan han genom förbundet med kejsaren ökat sin makt, de närmaste åren en kupp mot sin förre bundsförvant, förband sig 1551 med protestantiska furstar i Tyskland samt med Frankrike och anföll efter mästerligt diplomatiskt förarbete kejsaren 1552. Denne måste fly från Innsbruck och gick samma år in på fördraget i Passau, som gav de protestantiska furstarna andrum. Under en kamp följande år mot den med kejsaren allierade Albrekt Alcibiades av Brandenburg-Kulmbach i slaget vid Sievershausen blev Moritz dödligt sårad.

Moritz var en man med ovanlig diplomatisk och militär begåvning, som skickligare än någon annan av sin tids furstar förmådde föra kampen för territorialmaktens bestånd inom Tyska riket. Hans hastiga bortgång var ett slag för den protestantiska, furstliga oppositionen mot kejsarmakten.

Se även
Slottet Moritzburg
Moritz, greve av Sachsen

Referenser

Noter 

Huset Wettin
Kurfurstar av Sachsen
Personer i Tyskland under 1500-talet
Födda 1521
Avlidna 1553
Män
Svensk uppslagsbok
Moritz, greve av Sachsen

Moritz av Sachsen, kallad Marskalken av Sachsen, född 28 oktober 1696, död 30 november 1750, greve av Sachsen, marskalk av Frankrike 26 mars 1743. Han var utomäktenskaplig son till August den starke och dennes älskarinna Aurora von Königsmarck.

Moritz legitimerades 1711 av fadern och fick titeln greve av Sachsen. Han kom tidigt i krigstjänst och fick redan 1709 sitt elddop i Nederländerna under Eugen av Savojen. Från 1720 var han i fransk militärtjänst med undantag för åren 1726–29, då han vistades i Kurland och förgäves försökte bli detta lands hertig. Han deltog i polska tronföljdskriget och blev 1734 generallöjtnant. Framför allt var det dock hans tapperhet och stora framgångar i österrikiska tronföljdskriget som gjorde hans namn berömt. Han erövrade 1741 Prag, 1742 Eger och kämpade sedan i Nederländerna, där han 11 maj 1745 vann segern i slaget vid Fontenoy, 1747 stormade Bergen-op-Zoom och slutligen 1748 intog Maastricht. År 1744 upphöjdes Moritz till marskalk av Frankrike och erhöll 1747 värdighet av maréchal général. Efter freden förde han på sitt slott Chambord ett lysande hov.

Moritz författade Mes rêveries, som innehåller för sin tid nya och djupa åsikter i militära ämnen och som utgavs 1751. Lettres et mémoires choisis parmi les papiers originaux du Maréchal de Saxe utgavs 1794.

Se även 
 Moritz, kurfurste av Sachsen

Källor 
 

Franska fältmarskalkar
Sachsen
Militärteoretiker
Födda 1696
Avlidna 1750
Män
Walhalla
Deltagare i slaget vid Gadebusch
Deltagare i slaget vid Malplaquet
Hertigar av Kurland
Homonym

Homonymer är ord som sammanfaller fonematiskt (dvs uttalas likadant), och ibland stavas likadant, men som betyder olika saker. Om ord som sammanfaller grafematiskt (dvs. stavas likadant) används ofta begreppet homografer.

Den inom lexikografin mest etablerade homonymin föreligger mellan grundformer av semantiskt helt orelaterade ord. Till skillnad från polysemi har homonymi
alltså ingen semantisk motivation, dvs homonyma ord har bara ”råkat” bli likadana till sitt uttryck. I ordböcker uppförs dessa som olika uppslagsord. Mindre väl synliga är fall där det ena ledet eller båda leden utgörs av en böjd form (exempelvis får, ekar). Om det ena ledets betydelse är härlett ur det andras, såsom i exemplet fluga (flygfä-flugan är primärt i förhållande till halsprydnadsflugan), används hellre termen polysemi. Om leden tillhör olika ordklasser accepteras de dock som homonyma, exempelvis väta (substantiv eller verb).

Några homonyma ord har olika genus, såsom (ett) val (av välja) och (en) val (större vattenlevande däggdjur). Det heter Han har en god (social) status (där status avser plats i en social hierarkisk rangordning), men på medicinskt språk heter det: Han har ett gott status (där status avser patientens allmänmedicinska tillstånd, alltså  avses här att individen är frisk).

Även om stavning och uttal sammanfaller kan en skillnad föreligga. Före svenskans senaste rättstavningsreform skilde man på har sett (supinum) och ett illa sedt erbjudande (particip). I det homofona paret gått – gott återger ortografin skillnaden bara till hälften; jfr norskans fonologiskt mer adekvata gått – godt.

Begreppet homonymi kan elaboreras ytterligare. Ord som stavas lika men uttalas olika kallas homograf, exempelvis men (konjunktion) – men (skada), fars (genitiv) – fars, trumpet (kongruensböjning av trumpen) – trumpet (musikinstrument). 

Ord som uttalas lika men stavas olika kallas homofona, exempelvis kål – kol. 

Även termen homoform har föreslagits, nämligen om olika ordformer inom samma paradigm, exempelvis moln (singular eller plural); kanske också om sammanfallande ordformer hos lexem som är förbundna genom ordbildning, exempelvis trumpet (adjektiv eller adverb), kalvar (substantiv eller verb).

Se även 
 Homonym (biologi)
 Lista över svenska homofoner
 Lista över svenska homografer
 Falska vänner
 Polysemi, homonymer som är etymologiskt närbesläktade

Referenser 
Noter

Tryckta källor
 Berg, Sture. (1978). Olika lika ord: svenskt homograflexikon. Stockholm: Almqvist & Wiksell International. Serie: Data linguistica, 12.
 Bring, Sven Casper. (1962). Svenskt ordförråd ordnat i begreppsklasser. Stockholm: Natur och kultur.
 Gyllenbok, Jan. (2015). Ord till tusen - inspirationsbok i ordkunskap, ordbildning och ordanvändning i det svenska språket. 4:e uppl. Lomma: ICD Publ.
 Taylor, John R. (2009). Lingustic categorization. 3:e rev. uppl. Oxford: Oxford University Press.

Lexikologi
Rabbin

Rabbin är en judisk förkunnare och rättslärd och en av de mest inflytelserika personerna i en judisk församling. Ordet betyder min mästare eller min lärare på hebreiska. Genom att studera Torah och Tanakh kan man kvalificeras som rabbi. 

En rabbi spelar en viktig roll i församlingens religiösa undervisning och rådgivning. Även om rabbin deltar i den judiska bröllopsceremonin, och oftast i bar mitzvah, bat mitzvah samt begravningar har rabbin ingen utpräglad liturgisk uppgift. I denna aspekt skiljer sig rabbinens roll alltså från prästen (kohen). Istället har rabbinen ansvar för barnens religiösa utbildning samt att hålla själavårdande samtal. 
Rabbinen anses inte heller förmedla mellan troende och Gud, och kan inte utföra några ytterligare riter än en vanlig, myndig jude. 
Traditionellt ordineras en rabbin genom "semicha", dvs. genom handpåläggning jämförbar med en prästvigning. Detta är dock inte ett krav, och det finns idag ultraortodoxa rabbiner som inte har en formell semicha. Även om den första kvinnliga rabbinen, Regina Jonas, fick sin semicha (rabbinordination) redan 1935, började kvinnor i allmänhet inte få tillträde till yrket förrän på 1970-talet. 

Den första rabbinen i Sverige var Berndt Meyer 1780 som dock bara stannade kort i sin roll som Stockholmförsamlingens rabbin. Han hade valts ut av Aaron Isaac och hans motståndare protesterade mot rekryteringen. Senare under samma år tillträdde Levin Hirsch Levi från Mecklenburg-Strelitz som tilldelades titeln överrabbinen av kung Gustav III år 1783. Han innehade rollen till sin död 1796. 

Den första kvinnliga rabbinen i Sverige blev Ute Steyer som tillträde i Stockholms stora synagoga år 2015.

"Rebbe" är en beteckning på jiddish inom chassidism för motsvarigheten till "rabbi". En rebbe åtnjuter dock en stor respekt bland sina anhängare, och oftast uppstår en kult kring honom som undergörare och helig man. Beteckningen användes även som motsvarigheten till "herr".

Jesus betraktades som en rabbi av sina samtida enligt flera citat i Bibeln.

Se även 
 Chazzan

Referenser

Judendom
Religiösa titlar
Himmel (olika betydelser)

Himmel kan syfta på:

 Himmel – jordens atmosfär sedd från jordytan
 Himmelssfären – en tänkt sfär, med godtycklig radie och betraktaren i centrum, på vars yta de olika himlakropparna tycks befinna sig
 Stjärnhimmel – en tänkt sfär på vars yta himlakropparna kan tänkas ligga
 Himmelriket – ett begrepp som används av Jesus vid ett stort antal tillfällen i de synoptiska evangelierna
 Himmel (filosofi) – ett plan där livet efter döden föreligger och där Gud bor

Personer 
Friedrich Heinrich Himmel (1765–1814), en tysk tonsättare

Se även 
 Universum
 Världsrymden
Lunda

Lunda kan syfta på:

  – ett bantufolk i södra Kongo-Kinshasa samt i Zambia och Angola
 Lundariket  – ett historiskt kungarike i södra Afrika
 Lunda Norte  – en provins i Angola
 Lunda Sul – en provins i Angola
 Lunda – ett fågelsläkte med endast en art tofslunne som också placeras i Lunnesläktet, se Fratercula
 Lunda- – ett ortnamnsförled som vanligen hänsyftar till Lund
 -lunda – ett svenskt ortnamnsefterled

Sverige 
 Lunda socken, Södermanland – en socken i Södermanland ingick i Jönåkers härad
 Lunda landskommun, Södermanland – en tidigare kommun i Södermanlands län 1863–1951
 Lunda församling, Strängnäs stift – en tidigare församling i Strängnäs stift i Nyköpings kommun i Södermanlands län –2006
 Lunda kyrka, Södermanland – en kyrkobyggnad strax öster om Jönåker i Lunda socken i Södermanland
 Lunda distrikt – ett distrikt i Nyköpings kommun och Södermanlands län 2016–
 Lunda socken, Uppland – en socken i Uppland ingick i Seminghundra härad
 Lunda landskommun, Uppland – en tidigare kommun i Stockholms län 1863–1951
 Lunda församling, Uppsala stift – en tidigare församling i Uppsala stift i Sigtuna kommun i Stockholms län –1998
 Lunda kyrka, Uppland – en kyrkobyggnad i Sigtuna kommun i Uppland
 Lunda, Uppsala kommun - en småort i Uppsala kommun
 Lunda, Stockholm – en stadsdel i Västerort i Stockholms kommun
 Lunda, Färingsö – en småort på Färingsö i Ekerö kommun
 Lunda, Lovön – en småort på Lovön i Ekerö kommun
 Lunda, Alunda – en by i Alunda i Östhammars kommun
Lunda, Knivsta kommun - småort i Knvista kommun
 Lunda sjö – en sjö i Växjö kommun

Se även
Lunde (olika betydelser)
Boda, Rättviks kommun

Boda är en tätort i Rättviks kommun och kyrkby i Boda socken. Den ligger mellan Rättvik och Furudal. Länsväg 301 passerar genom orten. Dalatrafiks busslinje 351 passerar också genom Boda.

SCB:s tätort omfattar byarna Silvberg, Bodbyn och Ovanmyra, den går delvis in i byarna Solberga och Västanå.

Befolkningsutveckling

Noter 

Orter i Rättviks kommun
Tätorter i Sverige
Robert Broom

Robert Broom, född 30 november 1866 i Paisley, Renfrewshire, död 6 april 1951, var en skotskfödd sydafrikansk läkare och paleontolog.

Broom var professor i zoologi och geologi vid Victoria College i Stellenbosch 1903-1910 och sedermera intendent vid South African Museum i Kapstaden. Han blev känd för sina undersökningar över de i Afrikas karrooformation i stort antal (över 50 dittills okända släkten) uppdagade fossila amfibier och kräldjur, delvis former av stort morfologiskt intresse. Vidare kan nämnas hans arbeten om Theromorpha och deras genealogiska förbindelser (bland annat On the Origin of the Mammal-Like Reptiles 1907, Reptiles of the Karroo-Formation 1909, Structure of Skull in Cynodont Reptiles 1911) och flera bidrag till kännedomen om Jacobsonska organet. År 1936 fann han två Australopithecus där Raymond Dart arbetat tolv år tidigare. Det ena var ett kvinnligt kranium, "Mrs Ples", som fick namnet Plesianthropus transvaalensis (nästanmänniska från Transvaal) men som idag kallas Australopithecus africanus. Han tilldelades Royal Medal 1928 och Wollastonmedaljen 1949.

Källor

Noter 

Brittiska paleontologer
Sydafrikanska professorer
Professorer i geologi
Professorer i zoologi
Alumner från University of Glasgow
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Ledamöter av Royal Society
Mottagare av Royal Medal
Mottagare av Wollastonmedaljen
Geologer under 1900-talet
Zoologer under 1900-talet
Personer i Sydafrika under 1900-talet
Personer från Paisley
Födda 1866
Avlidna 1951
Män
Ugglan
Mario Botta

Mario Botta, född 1 april 1943, är en schweizisk arkitekt. 

Mario Botta började som assistent hos Le Corbusier och Louis Kahn och är tydligast påverkad av den senare. Från 1970 är han verksam i sitt hemland Schweiz. Ett omtalat verk är moderna museet i San Francisco.

Asteroiden 5518 Mariobotta är uppkallad efter honom.

Projekt
Riva San Vitale, Ticino, Schweiz, 1972–1973
Cadenazzo, Schweiz, 1970–1971
Morbio Inferiore, Schweiz, 1975–1977
Moderna museet i San Francisco, USA, 1995
Synagoga och museum, Jerusalem, 1997–1999
Stadt- und Landesbibliothek i Dortmund i Tyskland, 1999 (med fasad av älvsdalskvartsit från Mångsbodarna)

Källor

Noter

Externa länkar

STORIES OF HOUSES: A Family House at Riva San Vitale, by Mario Botta
Biografi
Projektförteckning

Schweiziska arkitekter
Män
Födda 1943
Levande personer
Kristina av Hessen

Kristina av Hessen-Kassel, född 29 juni 1543 i Kassel, död 13 maj 1604, hertiginna av Holstein-Gottorp; dotter till lantgreve Filip den ädelmodige och Kristina av Sachsen.

Hon gifte sig 17 december 1564 med hertig Adolf av Holstein-Gottorp.

Barn (i urval):
 Kristina av Holstein-Gottorp född 1573, gift med Karl IX av Sverige.
 Johan Adolf av Holstein-Gottorp född 1575, död 1616.

Kristina fick en starkt protestantisk uppfostran. Hon mottog ett äktenskapsförslag av Erik XIV av Sverige, men planerna realiserades aldrig. Hennes bröllop utmynnade i en skandal då gästerna drack för mycket alkohol. År 1565 brann Gottorps slott ned, vilket gjorde att hon förlorade sin personliga egendom. Kristina understödde skolor och stipendier för fattiga teologistudenter. Hon intresserade sig för medicin och tillverkade sina egna läkemedel. Vid makens död 1586 försvarade hon sonen Philips rättigheter mot rådet. 

Kristina publicerade psalmboken Geistliche Psalmen und Lieder (1590).

Se även 
 Holstein-Gottorpska ätten

Källor 

Tyska hertiginnor 
Kvinnor
Födda 1543
Avlidna 1604
Huset Hessen-Kassel
Filantroper under 1600-talet
Georg II av Hessen-Darmstadt

Georg II av Hessen-Darmstadt, lantgreve av Hessen-Darmstadt. Född 1605, död 1661, son till Ludvig V av Hessen-Darmstadt och Magdalena av Brandenburg.

Gift med Sofia Eleonora av Sachsen.

Barn 
 Ludvig VI av Hessen-Darmstadt, född 1630, död 1678
 Elisabet Amalia av Hessen-Darmstadt född 1635, död 1709
 Anna Sophia av Hessen-Darmstadt född 1638, död 1683

Referenser

Noter

Externa länkar 

Födda 1605
Avlidna 1661
Huset Hessen-Darmstadt
Män
Fader

Fader, far eller pappa är den manliga parten i ett föräldraskap. Den kvinnliga motsvarigheten till fader är moder.

På fornsvenska hette fader faþuR.

En manlig förebild som barn kan se upp till kallas ibland som en fadersfigur.

Fadersbegreppet i kristendom 
Fader eller Fadern är också ett namn på Gud, den första personen i Treenigheten enligt kristen tro.

Fader är också en titel för katolska präster och abbotar.

Effekter av faderskap
En amerikansk undersökning har visat att mäns BMI ökar av att bli förälder, och att ökningen är större för de män som lever med barnet än för dem som inte gör det. Män som inte blir fäder tenderar däremot att gå ner i vikt. Att bli far, liksom att gifta sig, yttrar sig också vanligen i sänkta nivåer testosteron. Evolutionärt sett kan de sänkta testosteronnivåerna syfta till att underlätta föräldraskapets omvårdnad genom att minska tävlingsinriktade och partnersökande beteenden.

Se även 
 Moder
 Styvfar
 Faderskapspresumtion
 Spermadonation
 Patriarkat
 Fadern
 Gud
 Treenigheten
 Kristendomen

Externa länkar

Noter

Släkt
Föräldraskap och fostran
Ludvig V av Hessen-Darmstadt

Ludvig V av Hessen-Darmstadt, född 24 september 1577, död 27 juli 1626, var regerande lantgreve av Hessen-Darmstadt från 1596 till 1626.

Biografi
Han var son till Georg I av Hessen-Darmstadt och Magdalena av Lippe.

1604 ärvde han en del av Hessen-Marburg efter den barnlöse Ludvig IV av Hessen-Marburg. Den andra delen tillföll Moritz den lärde av Hessen-Kassel, men eftersom Moritz var kalvinist hävdade Ludvig V rätten till hela Hesse-Marburg. Lutherska professorer vid universitet i Marburg som vägrade konvertera till kalvinism grundade 1607 universitetet i Gießen. Ovanstående ledde till en konflikt under trettioåriga kriget, mellan Ludvig V (som stod på Kejsarens sida) och Moritz (som tillhörde protestantiska koalitionen). Hessen-Darmstadt härjades svårt av framdragande svenska soldater under kriget.

Familj
Gift med Magdalena av Brandenburg (1582–1616), dotter till Johan Georg av Brandenburg (1525–1598) och Elisabeth av Anhalt-Zerbst (1563–1607).

 Anna Eleonora av Hessen-Darmstadt (1601–1659)
 Georg II av Hessen-Darmstadt, lantgreve av Hessen. (1605–1661)
 Juliane av Hessen-Darmstadt (1606–1659) 
 Johann av Hessen-Braubach (1609–1651) 
 Friedrich av Hessen-Darmstadt (1616–1682)

Referenser

Noter

Externa länkar

Huset Hessen-Darmstadt
Födda 1577
Avlidna 1626
Män
Georg I av Hessen-Darmstadt

Georg I, lantgreve av Hessen-Darmstadt, född 10 september 1547 i Kassel, död 7 februari 1596, var son till Filip den ädelmodige och Kristina av Sachsen.

Han var gift med Magdalena av Lippe.

Barn
 Ludvig V av Hessen-Darmstadt, född 1577, död 1626
 Fredrik I av Hessen-Homburg, född 1585, död 1638

Referenser

Noter

Externa länkar

Tyska grevar
Huset Hessen-Darmstadt
Födda 1547
Avlidna 1596
Män