kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Glengoyne

Glengoyne är en skotsk höglandswhisky med mild smak. Det sydligaste av destillerierna på det skotska höglandet. Destilleriet ligger vid foten av berget Dumgoyne, 25 km norr om Glasgow.

Man valde egentligen att kalla sig för "Highland" mer av marknadsföringsskäl än att de verkligen ligger där.

Glengoyne är skotsk gaeliska för "De vilda gässens dalgång".

Whisky
Glengoyne är kända för att ha den längsta destilleringsprocessen i Skottland. Otorvad mältningsprocess gör att det är liten rökighet i whiskyn.

Bassortiment
Glengoyne 10 year old
Glengoyne 12 year old
Cask strength
Glengoyne 15 year old
Glengoyne 18 year old
Glengoyne 21 year old
Glengoyne 25 year old

Specialbuteljeringar (2014)
Glengoyne 35 year old
The teapot Dram 3

Länkar
Officiell hemsida

Skotsk whisky
Mebyon Kernow

Mebyon Kernow (korniska "Cornwalls söner") är ett politiskt parti som verkar för självstyre för Cornwall inom ett federalt Storbritannien.

Partiet bildades 1951. Det har aldrig fått någon representation i Storbritanniens parlament, men har några representanter på kommunal nivå i Cornwall.

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Politiska partier i Storbritannien
Politiska partier bildade 1951
Archytas

Archytas, troligen 428–347 f.Kr., var en pythagoré som levde i Tarentum på Platons tid. Han skildras som en man av ädel karaktär samt är berömd som matematiker, statsman och fältherre. Enligt Horatius skall han ha funnit sin död i havet. 

Han hörde till Platons närmaste vänner och löste bland annat det så kallade ”Deliska problemet”, det vill säga beräkningen av sidan i en kub med dubbelt så stor volym som en given kub. Dessutom skall han ha konstruerat en primitiv flygmaskin.

De arbeten som tillskrivs honom betraktas dock nästan allesammans som oäkta.

Referenser

Noter

Källor 

Födda 428 f.Kr.
Avlidna 347 f.Kr.
Försokratiska filosofer
Män
Söndagen efter Alla helgons dag

Söndagen efter Alla helgons dag är en 1983 nyinförd helgdag i Svenska kyrkan, som sedan 2003 kallas Alla själars dag. Den motsvarar den minnesdag över de döda som inom Romersk-katolska kyrkan hålls den 2 november. När den i Sverige avskaffades i samband med reformationen kom i stället Alla helgons dag att överta rollen som åminnelsedag över de avlidna, särskilt efter att den flyttats till en lördag 1953, efter att sedan 1772 firats på en söndag. Alla själars dag var en mindre helgdag i Sverige till och med 1571, och försvann helt ur almanackan 1680. Sedan 1983 ägnar Svenska kyrkan åter dagen efter Alla helgons dag åt de dödas minne.

Den infaller den söndag som infaller 1–7 november.
Den liturgiska färgen är violett/blå eller svart.

Temat för dagens bibeltexter enligt evangelieboken är Vårt evighetshopp, och en välkänd text är den text ur Första Korinthierbrevet, där Paulus förklara hur han ser på de dödas uppståndelse.
"Det du sår får inte liv om det inte dör." ... "Så är det också med de dödas uppståndelse. Det som blir sått förgängligt uppstår oförgängligt. Det som blir sått föraktat uppstår i härlighet."

De här bibelställena är de texter som enligt evangelieboken används för att belysa dagens tema:

Föregående dag i evangelieboken: Alla helgons dag
Följande dag i evangelieboken:  ---

Se även 
Kyrkoåret

Referenser

Externa länkar
Bibeln på nätet

Kyrkoåret
Allhelgonatid
Söndag
Temadagar i november
Döden
Konya

Konya(uttalas /kɔnja/; äldre stavningar är bland andra Koniah, Konieh, Konia, Qunia; historiskt känt som Iconium på latin, Ικόνιον (Ikónion) på grekiska) i centrala Turkiet och är den administrativa huvudorten för provinsen med samma namn. Konya är en av landets största städer, med 1 122 007 invånare i slutet av 2011. Storstadskommunen omfattar delar i de tre distrikten Karatay, Meram och Selçuklu.  

Aposteln Paulus besökte enligt Apostlagärningarna staden, som då kallades Iconium, under sina resor på 50-talet e.Kr. Från 1097 till 1243 tjänade Konya som huvudstad åt det seldjukiska Rumsultanatet. Från 1322 var den karamanernas huvudstad tills den år 1420 erövrades av osmanerna.

Källor

Externa länkar 

Islamisk arkitektur
Orter i Turkiet
Seldjuker
Gustav Adolfsdagen

Gustav Adolfsdagen är en temadag som firas den 6 november till minne av Gustav II Adolfs dödsdag 1632, och är allmän flaggdag i Sverige och Finland. Gustav II Adolf stupade i slaget vid Lützen, vilket inträffade den 6 november enligt den julianska kalendern. Enligt den gregorianska kalendern var datumet den 16 november, men denna kalender började användas i Sverige först 1753.

Dagen har firats sedan början av 1800-talet och är fortfarande populär i Göteborg, som då hyllar sin grundare med att äta Gustav Adolfsbakelser, och i Uppsala där studenterna högtidlighåller minnet av Gustav Adolfs död samt hans mycket generösa gåva till universitetet. Detta sker främst genom hyllningen vid obelisken där Allmänna Sången sjunger. Efteråt brukar det ordnas en enklare sammankomst med föredrag. I Lund hedras i november varje år Gustav II Adolf med Gustavadolfsbalen, arrangerad av Göteborgs nation. GA-balen, som festen också kallas går av stapeln, i AF-borgen. Även på en stor del gymnasieskolor och andra grundskolor runtom i Sverige firas dagen. På Lundsbergs skola i Värmland firas minnet av kungen på Gustav Adolfsdagen genom att en pjäs spelar upp slaget vid Lützen. Dagen firas också i Finland under namnet Svenska dagen, men då mera som en samlande dag för svenska språket i Finland.

Källor 

Temadagar i november
Sverige under stormaktstiden
Gustav II Adolf
Kultur i Sverige
Slaget vid Lützen
Roterande motor

Roterande motor är en motor där vevaxeln står stilla medan själva motorn snurrar runt vevaxeln. 

Som upphovsman räknas Charles Manly, som redan 1901 konstruerade stjärnmotorn vilken 1909 utvecklades till den roterande stjärnmotorn. 

Fördelen med att motorblocken roterade runt vevaxeln var att man slapp den tunga kylaren och kylvätskan. Den fasta vevaxeln är ihålig och i denna strömmar bensinblandningen och den smörjande ricinoljan in i motorn. 

Nackdelarna med den roterande motorn var att den (på grund av sin relativt stora vikt) verkade som ett gyroskop, vilket gjorde att flygplanet kunde gå sina egna vägar om piloten inte var uppmärksam vid roderhanteringen. Till följd av gyroskopeffekten hade planet en tendens att förbli i den ställning som den intagit efter den manöver som utförts. Under första världskriget experimenterade Siemens AG i Tyskland med en roterande motor där vevaxel och propeller roterade i en riktning och motorblocket i den motsatta – för att i viss mån motverka effekten. 

Ytterligare en nackdel var röken och stänket från ricinoljan som resulterade i att piloter utrustade sig med långa halsdukar för att kunna torka bort oljan från glasögonen. Runt 1920 kom möjligheten att producera cylindertoppen av aluminium, vilket möjliggjorde en effektiv kylning utan att motorn behövde rotera. 

Motorer
Flygmotorer
Teodor

Teodor eller Theodor (eng. Theodore) är ett mansnamn med grekiskt ursprung. Bildat av theos - "gud"  och doron - "gåva". Det äldsta belägget i Sverige är från 1428 (Theodorus). Theo och Teo är varianter.

Namnet var mycket vanligt i början av 1900-talet, och är nu 100 år senare åter på väg upp i frekvens. Bland de yngsta är det ett av de 75 vanligaste namnen. Stavningen utan h var tidigare den vanligaste, men numera förekommer den andra stavningen nästan lika ofta. Den 31 december 2008 fanns det totalt 9 893 personer i Sverige med namnet Teodor eller Theodor, varav 3 510 med det som tilltalsnamn. År 2003 fick 458 pojkar något av namnen, varav 257 fick det som tilltalsnamn.

Namnsdagen Theodor är en hyllning till den romerske martyren Theodorus från Mindre Asien, som 303 brände ned ett hedniskt tempel och som straff brändes på bål.

Namnsdag: 9 november  (sedan 1901)

Personer med namnet Teodor eller Theodor 
 Theodor Adorno, tysk filosof
 Theodor Billroth, tysk kirurg och amatörmusiker
 Theodore "Teddy" Bridgewater, amerikansk utövare av amerikansk fotboll
 Carl Theodor Dreyer, dansk filmregissör
 Théodore Géricault, fransk konstnär
 Theodor Herzl, grundare av den politiska sionismen
 Theodor Heuss, västtysk förbundspresident 1949-1959
 Teodor Hultgren, svensk författare. Pseudonym: Teodor i Snararp
 Theodor W. Hänsch - tysk fysiker, mottagare av Nobelpriset i fysik 2005
 Theo James, brittisk skådespelare
 Theodore Kaczynski, unabombaren
 Theodor Kallifatides, grekisk-svensk författare och filosof
 Theodor Kocher, schweizisk kirurg, mottagare av Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1909
 Theodor Körner (president), österrikisk förbundspresident 1951-1957
 Theodor Lundberg, svensk konstnär
 Theodor Mommsen, tysk historiker och mottagare av Nobelpriset i litteratur 1902
 Teodor Nerander, svensk psykiater
 Teodor Peterson, svensk längdåkare
 Theodore William Richards - amerikansk kemist, mottagare av Nobelpriset i kemi
 Theodore Roosevelt, USA:s vicepresident 1901, president 1901-1909
 Teodor "Ted" Ström, svensk musiker och konstnär
 Theodor Svedberg, svensk nobelpristagare i kemi 1926
 Theodoor Hendrik van de Velde, nederländsk läkare och sexolog
 Teo Enlund, svensk professor och industridesigner vid Konstfack
 Theodor Weissman, finländsk sångare och sångtextförfattare
 Theodore S. Wilkinson, amerikansk politiker
 Theodor Wisén, professor i nordiska språk, universitetsrektor, ledamot av Svenska Akademien

Övrigt 
 Theodore Racing
 Theodore, Alabama 
 Theodore, Australian Capital Territory 
 Theodore, Queensland
 Theos ockulta kuriositeter

Se även 

Fjodor
Teodora

Referenser

Mansnamn
Svenska mansnamn

ca:Teodor
es:Theodore
fr:Théodore
ko:시어도어
ja:テオドール
pt:Theodore
sh:Teodor
fi:Theodoros
Lund, Järfälla kommun

denna ort ligger i Stäket, orten Lund i Viksjö är en del av tätorten Stockholm
Lund är en småort belägen vid Ängsjövägen i Stäket i norra delen av Järfälla kommun. Lund har drygt 50 invånare och är den enda småorten i Järfälla.

Noter

Orter i Järfälla kommun
Småorter i Sverige
Attribut

Attribut kan syfta på:

 Attribut (filosofi) –  en egenskap som något måste ha för att vara sig självt
 Attribut (HTML) – attribut, med vars hjälp det går att mer exakt definiera elementets funktion eller hur det ska renderas på exempelvis en webbsida
 Attribut (lingvistik) – inom grammatiken två funktioner: dels används attribut som bestämningar i fraser, dels som satsdelar
 Attribut (programmering) – en variabel eller konstant som beskriver en egenskap hos ett objekt
 Attribut (symbol) – en symbolik som används för att gestalta och identifiera en person eller en företeelse
 Helgonattribut – ett föremål, en klädedräkt, ett djur eller något annat som identifierar ett i konsten avbildat helgon
Mårten

Mårten är en försvenskad form av mansnamnet Martin. Första belägg är från 1348. och det var den normala namnformen i Sverige före reformationen. En dansk form av namnet är Morten. Den holländska formen är Maarten och den polska Marcin.

Namnet hade en viss popularitet under 1960-talet och 1970-talet, men har sedan dalat i listorna. Namnet fanns även i bondesamhället under början och mitten av 1800-talet. 
Den 31 december 2019 fanns det totalt 5 836 personer i Sverige med namnet, varav 3 073 med det som tilltalsnamn.
År 2003 fick 75 pojkar namnet, varav 28 fick det som tilltalsnamn.

Det helgon man firar den 10 november, Mårtensafton, med att äta gås och svartsoppa hette Martinius, senare Martin av Tours, och var ursprungligen en romersk soldat som konverterat till kristendomen. Invånarna i staden Tours ville göra honom till biskop, men han gömde sig bland gässen för att slippa. Dessa skränade och avslöjade honom och han blev biskop 11 november 371.

Namnsdag: 11 november

Personer med namnet Mårten
 Mårten Andersson, svensk komiker
 Mårten Andersson (konstnär), svensk konstnär
 Mårten Edh, alias Promoe, svensk rappare och graffitimålare
 Mårten Falk, svensk gitarrist
 Mårten Lärka, svensk artist
 Mårten Melin, svensk barnboksförfattare
 Mårten Palme, svensk nationalekonom
 Mårten Sandén, svensk barnboksförfattare
 Mårten Eskil Winge, svensk konstnär

Se även
Mårtensafton, en svensk högtid (i kortform ofta bara Mårten)
Mårten Gås (seriefigur), seriefigur i Kalle Anka

Referenser

Svenska förnamn
Svenska mansnamn
Förnamn
Mansnamn

pl:Morten
Laurentius

Laurentius kan syfta på:

 Sankt Laurentius (död 258), ett helgon som var diakon och kristen martyr i Rom
 Laurentius (namn) – ett gammalt mansnamn med latinskt ursprung
Tantra

Tantra (sanskrit för "tråd", "varp", "ordning", "regel" eller "lära") är inom buddhism, jainism och hinduism esoteriska skrifter vars centrala innehåll är riter, meditationstekniker och lärdomar.

Tantriska skrifter började komponeras omkring år 0. De tantriska texterna är ofta skrivna i versform och innehåller omfattande mytologiska skildringar.

Hinduism
Inom ortodox hinduism refererar tantra till en kategori av texter som liknar puranor - samlingar av myter, legender och så vidare. Dessa fokuserar i regel på magi, ritualer och symboler. Man skiljer där på Shaiva agamorna, Vaishnava Samhitorna och Shakta tantrorna.

Buddhism
Inom buddhismen tillskrivs de tantriska skrifterna oftast Shakyamuni eller någon annan buddha. Akademiker definierar tantra i detta sammanhang som texter vilka i regel inkluderar mantran, mandalor, mudror, tantriska initieringsriter, eldoffer och liknande. Syftet med dessa är att uppnå siddhin, vilken delas upp i två kategorier: magiska krafter av olika slag, samt buddhaskap.

Se även
Vajrayana
Tibetansk buddhism

Referenser

Källhänvisningar

Externa länkar 
 Böcker i ämnet på svenska bibliotek. (libris.kb.se)

Jainism
Hinduism
Vajrayana
WP:Projekt Kina
Tapas

Tapas kan avse:

 Tapas (maträtt) – ett samlingsnamn för smårätter som härrör från Spanien
 Tapas (sanskrit) – se Yoga
Tapti

Tapti [ta'pti] är en flod på västra delen av Indiska halvön, som rinner upp på Mahadeobergen sydöst om staden Betul i delstaten Madhya Pradesh. Tapti flyter mot väst söder om och nästan parallellt med Narmada mellan Satpurabergen och norra delen av västra Ghats samt faller ut genom ett brett estuarium i Cambaybukten nedanför Surat. Flodens längd är omkring 720 kilometer, varav omkring 300 kilometer från mynningen är farbara med mindre farkoster. Nederbördsområdet är omkring 77 800 kvadratkilometer. Tapti är helig för hinduer.

Källor

Externa länkar 

Vattendrag i Indien
Indiska oceanens avrinningsområde
Caramba (musikgrupp)

Caramba var en svensk musikgrupp som endast gav ut ett album, Caramba från 1981. Gruppen var ett studioprojekt av och med Michael B. Tretow och Ted Gärdestad. På omslaget framtädde de under pseudonymer. Det gick många rykten om vilka som skulle ha varit inblandade. Deras identiteter blev kända först nästan tjugo år senare.

Gruppen startade som ett löst projekt under namnet "The Gösta Hansson Story". Gösta Hansson åker till Söderhavet där han möts av sången "Hubba Hubba Zoot Zoot" (ursprungligen en ramsa från Spike Jones). Demoinspelningen spelades i radio och singeln blev etta på den svenska försäljningslistan. Albumet spelades in därefter och toppade på fjortonde plats.

Förutom Tretow och Gärdestad var trumslagaren Roger Palm med på "Hubba Hubba Zoot Zoot" och Kalle Sändare på "Ahllo". Sändare hörs via en telefonlur, vilket också visas på skivomslaget genom medlemmen 'Carlos ih Lura'. Han kallade sig även för just Gösta Hansson i diverse busringningar som gällde dikter. Palm använde även senare sin Caramba-pseudonym "Tudor Ludor".

Våren 2011 återutgavs albumet på CD med en handfull extra låtar, men med lika lite information som på original-LP:n.

Musiken
Musiken är parodier på genrer och stereotyper om länder, exempelvis "Anna Kapoe" (Hawaii), "Aitho" (Japan) och "Spotnjik" (Ryssland). Formen är lik den som exempelvis Spike Jones arbetade i.

Texterna
Texterna är skrivna på ett nonsensspråk. Tittar man närmare är det blandningar av olika språk och specialuttryck på samma sätt som transpiranto. Exempel:

Första versen i "Spottnjik":

Djalla strejnevt millo vladja alla pjotr
Zillij bludder azza schlödder lile fjodor
Vladivostok stratzkla vjella drammi ulka
Salmonella vidri schnuska katapulka

Sista versen i "Carhumba":

Ebba obba zat pah huvee zoot
Ha tah kaa tha ihto ohtto mhott
Rhullan bhullan bajdoff n-n-njet
Tutti frutti capochinsphaghett

Medlemmar

Medlemmar enligt skivomslaget:

Carlos Ih Lura, ahllo
Zoltan Zull, violotta
Dr. Fritz Höfner, baribasso
Tudor Ludor, batterie
Abdullah Presley, tomba
Zingo Allah, prutto
Ihto Amin, paahuve 
Gaston El Ton Yon, pianissimo
King Nam, a nam
Clapton Combo, gitaronimo
King Kong, tango
Hazze Kamikaze, teknico del son
Giorgio Martini, producto

Diskografi
Samtliga skivor gavs ut på Trash Records.

Album

Caramba (1981) 

Blaztah 1
Ali Baba
Spottnjik
Hubba Hubba Zoot Zoot
Eine Feine
Fido
Blaztah A
Aitho
Anna Kapoe
Donna Maya
Ahllo
Carhumba

Caramba (2011-CD)

Ali Baba
Spottnjik
Hubba Hubba Zoot Zoot
Parentzoe
Eine Feine
Fido
Aitho
Anna Kapoe
Donna Maya
Ahllo
Carhumba
Hare Christmes
Ralf & Rolf
Parentzoe

Singlar
 Hubba Hubba Zoot Zoot / Donna Maya (1980)
 Hare Christmes / Ali Baba (1981)

Övrigt
LP:n ena sida kallas sida 1 och den andra sida A.

"Hubba Hubba Zoot Zoot" återkom år 1993 i en ommixad version på samlingsskivan Kul på svenska 2. 

Några av låtarna från Caramba-albumet finns även med på Michael B Tretow's "Greatest" "Hits".

Referenser

Svenska musikgrupper
Hemliga musikgrupper
Musikalbum 1981
Ted Gärdestad
Taragarh

Taragarh, bergfäste i Indien, nära Ajmer, på en brant klippa i
Aravallibergen, övergavs som fäste 1832 och användes sedan 1860 som sundhetsstation. Ett muslimskt helgons grav lockar dit många pilgrimer. Vid foten av berget ligger staden Ajmer, ett Akbars palats och ett av Djahangir uppfört palats.

Byggnader och anläggningar i Rajasthan
Pilgrimsorter
Terai

Terai (Tarai, "fuktigt land") kallas den nedanför Himalayas lägre kedjor i norra Indien belägna sumpiga djungel, som sträcker sig från floden Yamuna i väster till Brahmaputra i öster, ehuru namnet officiellt har varit begränsat till en del av Nainital-distriktet i Uttarakhand.

Marken består av ogenomtränglig lera och skärs av otaliga, från bergen kommande vattendrag, som sipprat genom den högre upp liggande skogstrakten Bhabars porösa grus- och sandlager och bryter fram som källor vid Terais övre gräns. Teraitrakterna är överallt fuktiga och osunda samt bebos av stammar, som syns immuna mot malaria, och är ett tillhåll för elefanter, tigrar, leoparder, björnar och andra vilda djur.

Källor

Regioner i Indien
Targum

Targum (aram.-nyhebr. targum, "tolkning",
plur. targumim) är den arameiska översättningen av Gamla Testamentet. 

Då efter återkomsten från den babyloniska fångenskapen (omkring 460 f.Kr.) arameiskan småningom blev judarnas folkspråk med undanträngande av hebreiskan, som knappt förstods av andra än de skriftlärda, uppkom den seden, att de stycken av bibeltexten, som upplästes vid synagogans gudstjänst, av en särskild
meturgeman ("tolkare", plur. meturgemanin) översattes för församlingen på arameiska. 

Denna tolkning var dock mindre en ordagrann översättning än en parafraserande förklaring, vilken även hade till ändamål att göra folket förtroget med andan i de nya lagbud, som av de skriftlärda anknöts till textorden, att motverka den samaritanska sekterismen samt framför allt att bringa de religiösa lärorna och i all synnerhet gudsbegreppet i närmare överensstämmelse med en nyare tids, av hellensk filosofi påverkad, ideellare uppfattning. Det mest karakteristiska draget i dessa targumer är också den omsorg, varmed de genom bildlig uppfattning och omskrivning undviker bibeltextens naiva antropomorfismer och antropopatismer.

Se även
Targum Onkelos

Gamla testamentet
Arameiska
Kyoto

Kyoto (京都市, Kyōto-shi) är en stad i Kyoto prefektur på huvudön Honshu i Japan. Kyoto ingår i storstadsområdet Keihanshin, som även omfattar bland annat Kobe och Osaka. I området finns en omfattande och mångsidig industri. 

Kyoto var huvudstad i Japan före Tokyo, från 794 till 1868 (under huvudstadsnamnet Heian-kyo, ung. "fredliga tiders huvudstad"). Kyoto är än i dag den stad där kejsaren kröns. Den är också en av landets stora vallfartsorter och en mycket stor turistort. I Kyoto finns mer än 1 600 buddhisttempel och shintohelgedomar bevarade; staden skonades i stort från bombräder under andra världskriget.

Administrativ indelning 
Kyoto var 1956 en av de första städerna i Japan att bli en signifikant stad med speciell status (seirei shitei toshi). vilket innebär att den har tagit över viktiga funktioner från prefekturen.
Kyoto är nu en av Japans 20 signifikanta städer och delas som sådan in i ku, administrativa stadsdelar. Kyoto består av elva sådana stadsdelar.

Kyotos uppdelning i stadsdelar, ku.

Högre utbildning 
Kyoto har 37 institutioner med högre utbildning. Några av universiteten grundades på 1800-talet. Bland universiteten anses Kyoto universitet vara ett av Japans främsta med flera nobelpristagare. År 1997 antogs där Kyotoprotokollet. Ritsumeikanuniversitetet är ett annat privat universitet värt att notera då det har utbytesavtal med Lunds universitet.

Kommunikationer 
 Kyoto station är en av de fyra stationer som trafikeras av alla klasser av tåg på Tokaido Shinkansen, det innebär ungefär 11 shinkansenavgångar per timme i var riktning under högtrafik. Närmaste större flygplats är Kansais internationella flygplats i Osakabukten söder om Osaka.

Kyoto har ett tunnelbanesystem med två linjer.
Kyoto var den första staden i Japan med kommersiell elektrisk spårvagnstrafik som öppnade 1895. En tunnelbana började byggas 1974 för att ersätta spårvagnssystemet, Bygget försenades och den sista spårvagnslinjen lades ner 1978 utan att tunnelbanan invigts. 1981 öppnades den första delen av tunnelbanan. Den senaste utbyggnaden öppnades för trafik 16 januari 2008.

Sevärdheter 
 Världsarvet Historiska Kyoto 
 Saihoji - mosstemplet
 Kinkaku-ji – gyllene paviljongen 
 Ginkaku-ji – silverpaviljongen 
 Kyotos kejserliga palats 
 Gion matsuri
 Fushimi Inari-taisha - Det första jinja dedikerat till Inari.

Sport 
Kyoto Sanga F.C. spelar i J. League i fotboll.

Se även 
 Japanska huvudstäder

Källor 
 

!
Orter i Kyoto prefektur
Historiska huvudstäder
WP:Projekt Japan
Prefektur

Prefektur kan syfta på:

 Apostolisk prefektur – en organisatorisk struktur i Katolska kyrkan

Administrativa indelningar
 Albaniens prefekturer - en lista över albanska prefekturer
 Centralafrikanska republikens prefekturer – administrativ indelning i Centralafrikanska republiken
 Frankrikes departementshuvudstäder - en regionhuvudstad i Frankrike
 Greklands prefekturer - en lista över Greklands prefekturer
 Guineas prefekturer – administrativ indelning i Guinea
 Japans prefekturer - administrativa delar
 Kinas prefekturer - den kinesiska prefekturen
 Prefekturhuvudort (Kina) – huvudorten i en kinesisk prefektur

Se även
Prefekt

Regionala politiska indelningar
Institution

Ordet institution har ungefär samma innebörd i de olika kontexter det förekommer i. Det står för komplexa strukturer som består av människor, idéer, traditioner (eller andra byggnader och infrastrukturer). Dessa understödjer verksamheterna där de ingår. Institutioner som skapats av tidigare institutioner kan till synes te sig abstrakta, exempelvis olika lagar, idéer och kulturyttringar. Men de fungerar i praktiken väldigt handfast och styr delar av våra samhällen mycket effektivt:

 en organisation, ordnandet av olika delar till inbördes samverkan, eller en större sammanslutning (till exempel bolag, facklig organisation, förening)
 en organisatorisk enhet inom en högskola eller ett universitet, se institution (akademisk)
 en (ibland nedsättande) benämning på till exempel behandlingshem eller boende för pensionärer 
 en inrättning, en stiftelse
 inom samhällsvetenskapen en benämning på de normer och regler som strukturerar mänskligt handlande till bestående eller återkommande beteendemönster (se samhällsinstitution)
 inom historisk och historiskt inriktad samhällsvetenskap en benämning på bestående och återkommande tankemönster (till exempel Thorstein Veblens institutioner habits of thought  och institutionalism)
 inom Europeiska unionen (EU) finns sju institutioner, se Europeiska unionens institutioner.

Se även
 Högre utbildning
 Institut
 Institutionsvård
 Total institution

Samhällsvetenskap
Nationalekonomi
Sociologi