kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Naturresurs

Naturresurser eller naturtillgångar är ekonomiska tillgångar som existerar i naturen utan människans inblandning. Ur vissa naturresurser kan råvaror eller primärenergi utvinnas. I motsats till naturresurser står processade och odlade resurser. Naturresurser kan indelas i förnyelsebara (till exempel vind, sol och skog) respektive de ej förnyelsebara (malm, olja, kol (bränsle) och uran). Naturresurser kan sedan indelas i biotiska resurser (organiskt material) och abiotiska resurser (exempelvis mark, dricksvatten, gruvor och mineraler).

Icke förnyelsebara resurser som kan återanvändas är metaller, sten, sand och grus. Kol, olja, malm, uran och gas är exempel på resurser som inte är förnybara resurser som inte kan återanvändas. Hållbara resurser är exempelvis solstrålningen, vindens rörelser, havsvattnets rörelser, flöden i vattendrag och jordens inre värme.

En konfliktresurs är en naturresurs som utvinns i ett konfliktområde och vars försäljning finansierar fortsatta strider, eller möjliggör internationell kriminalitet eller allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter. Ett exempel är konfliktdiamanter.
Uggla (olika betydelser)

Uggla kan syfta på:

 Uggla – en ordning fåglar, se Ugglefåglar
 Uggla – en familj inom ordningen ugglefåglar, se Ugglor
 Uggla (efternamn) – ett efternamn samt personer med namnet
 Uggla (ätt) – en svensk frälseätt
 Uggla (Nalle Puh) – en figur i böckerna om Nalle Puh av A.A. Milne

Se även
af Ugglas – adelsätt
 Ugglan (olika betydelser) – flera betydelser
Befolkningstillväxt

Befolkningstillväxt eller folkökning är ett mått på en folkmängds tillväxt och definieras i absoluta tal där: befolkningstillväxt =  nativitet + immigration - mortalitet - emigration. Vanligt är också att ange befolkningstillväxten som ett relativt mått, vanligen i promille per år. 

Begreppet naturlig befolkningstillväxt (alternativt naturliga befolkningsförändringar) syftar på befolkningsförändringar utan migration. Den beräknas som skillnaden mellan nativitet och mortalitet.

Se även 
 Befolkningsexplosionen
 Världens befolkning
 Överbefolkning

Källor

Externa länkar 
 Kommunernas befolkningstillväxt 2010-2035 — prognos av SCB på uppdrag av Svenskt Näringsliv, september 2011.

Demografi
Ungkarl

Ungkarl är en man som inte ingått äktenskap i kombination med bohemiskt leverne och ibland något nedsättande. Det ingår även i sammansättningar som ungkarlshotell (institution för bostadslösa män) och ungkarlslya (en ungkarls bostad). Ungersven eller ungsven är en ungkarl som inte haft sexuellt umgänge.

Den kvinnliga motsvarigheten är ungmö (mö), men även ordet ungkarlsflicka har använts, förmodligen för att ordledet "mö" har känts föråldrat. Mö används även om en kvinna som inte har haft sexuellt umgänge.

Se även 
 Civilstånd
 Ungkarlsblomma
 Ungkarlshotellet (långfilm)
 Ungkarlslyan (långfilm)
 Ungkarlspappan (långfilm)

Källor

Noter 

Benämningar på personer
Familjeliv
Metylpentynol

Metylpentynol är en kemisk förening med summaformeln C6H10O. Ämnet är lugnande och sömngivande.

Det är narkotikaklassat i Sverige, ingående i förteckning V, vilket innebär att det inte omfattas av internationella narkotikakonventioner.

Källor

Alkoholer
Antiepileptika
Narkotikaklassade läkemedel
Metylfenobarbital

Metylfenobarbital, summaformel C13H14N2O3, är ett antiepileptiskt sömnmedel, narkotikaklassat.

Substansen är narkotikaklassad och ingår i förteckning P IV i 1971 års psykotropkonvention, samt i förteckning IV i Sverige.

Källor

Barbiturater
Narkotikaklassade läkemedel
Mizo (språk)

Mizo (förr ofta Lushai, efter en mizospråkig folkgrupp) är ett språk i språkfamiljen kuki-chin-naga, som talas av folket mizo i delstaten Mizoram i Indien, där det är officiellt språk jämte engelska. Mizo talas även i viss mån i de intilliggande delstaterna Manipur och Tripura, samt i Chin i Myanmar och i Chittagong i Bangladesh.

Skriftspråk 
När de skotska kristna missionärerna James H. Lorrain och Frederick W. Savidge nådde Mizoram 1894 saknade mizofolket skriftspråk. Missionärerna utvecklade ett skriftspråk och översatte delar av Bibeln till språket. Alfabetet baserades på det latinska alfabetet och består av bokstäverna och digraferna: a, â, á, à, aw, b, ch, d, e, ê, é, è, f, g, ng, h, i, ì, í, k, l, m, n, o, p, r, s, t, u, û, v och z.

Sinotibetanska språk
Språk i Indien
Modemkapning

Modemkapning är en bluffmetod där bedragaren lurar till sig pengar genom att manipulera offrets modeminställningar så att modemet ringer upp ett betalnummer. Det brukade ske i samband med att offret installerade ett till datorprogram som i sig ofta var kostnadsfritt. Eftersom allt färre använder sig av modem med uppringd förbindelse är bluffmetoden ovanligare.

Med metoden förvarnades användare inte om avgifternas storlek, och de som använde sig av metoden var bedrägliga webbsajter. Dessa bedrägliga sajter uppmanade besökaren att klicka på en länk och sedan svara "ja" på alla frågor som dyker upp, utan att tydligt informera om kostnaden. Oftast var det sajter med pornografiskt material som använde sig av denna metod för betalning.

För att modemkaparen, bedräglig eller ej, skulle kunna ta kontroll över besökarens modem måste ett program installeras på datorn. Alla moderna webbläsare är gjorda så att detta inte ska kunna ske utan användarens medgivande, men många Internetanvändare var så vana att klicka bort alla fönster som kommer upp, att de inte ens brydde sig om att läsa texten innan de klickade "ok". Ett menyfönster ploppade upp när en webbplats frågade om tillstånd att installera ett program på ens dator. Utseendet på fönstret berodde på webbläsaren.

I regel beskrev fönstret att programmet är kryptografiskt signerat. Detta innebar endast att programmet kom från just den webbplatsen, och sa inget om vad programmet skulle komma att göra med datorn som det kördes på. Som tumregel ska man aldrig acceptera installationsförfrågningar från sidor man inte litar på. Det har förekommit säkerhetshål i Internet Explorer som i teorin tillåter program att installeras utan att användaren har en chans att säga nej, men i praktiken sker numera få eller inga modemkapningar den vägen.

I dagsläget är det bara en webbläsare med relativt stor marknadsandel som stöder protokollet Active X, som är det vanligaste protokoll modemkapare använder sig av, denna är Internet Explorer.

Kännetecken och motmetoder
Modemkapningar kan bara drabba personer som använder telefonmodem, med bredband är man skyddad (dock ej om man har fax installerat). Brandväggar och antivirusprogram kanske eller kanske inte hjälper, beroende på typ. Strikt taget är som sagt inte en modemkapning något som kan utföras mot användarens vilja, varför inte alla brandväggar och antivirusprogram tar hand om det, i alla fall inte med standardinställningarna. Konsumentverket har tagit fram ett program, "bluffstopparen", som varnar om något program försöker ändra uppringningsnummer. Den stoppar det dock inte utan användarens godkännande, så någon som verkligen struntar i alla varningar kommer fortfarande att riskera att trilla dit.

Referenser 

Internet
Nätbrottslighet
Metyprylon

Metyprylon, C10H17NO2, är ett lugnande, sömngivande och narkotikaklassat preparat. Läkemedlet har använts för behandling av sömnlöshet, men används numera sällan eftersom det har ersatts med modernare läkemedel med färre biverkningar, såsom bensodiazepiner. 
Metyprylon patenterades 1954 av Hoffman-La Roche och förekom på marknaden under handelsnamnet Noludar®. Metyprylon drogs tillbaka från den amerikanska marknaden i juni 1965, den svenska marknaden i juli 1988 och den kanadensiska marknaden i september 1990. 

Kemiskt tillhör den, liksom glutetimid, pyrityldion och talidomid, gruppen piperidindioner. Dessa i sin tur är strukturella variationer av barbiturater.

Biverkningar kan innefatta hudutslag, feber, depression, magsår eller sår i mun eller hals, blödning eller blåmärken, förvirring, hjärtklappning, försvagad andning, svullnad av fötter eller underben, yrsel, dåsighet, huvudvärk, dubbelseende, förstoppning, diarré, illamående, kräkningar eller onormal trötthet.

Referenser

Externa länkar 
 
 
 

Piperidiner
Laktamer
Ketoner
Narkotika
Arbetskraft

Arbetskraft betecknar antingen de arbetsföra i en viss befolkning eller den tjänst som en anställd säljer till en arbetsgivare på en arbetsmarknad.

Arbetskraften räknas i dag som det viktigaste av samhällets produktionsmedel. Centralt för arbetskraft är idén om arbetsroll, som innebär att man fastställer förväntningar på arbetskraftens leverans.

Arbetskraften definieras i Sverige som de arbetsföra personer i befolkningen i åldrarna 15-74 år (ej i värnplikt, i fängelse, utbildning etcetera). Denna grupp betecknas L (som i laborforce) i nationalekonomiska modeller. Man skulle kunna beskriva arbetskraften som summan av de personer som har ett arbete och de som aktivt söker efter ett arbete (utan att arbeta idag). Antalet sysselsatta i Sverige var år 2013 cirka 4,9 miljoner.

Se även
Arbetskraftsundersökning (AKU)
Arbetskritik
Arbetslöshet
Humankapital
Produktivkrafter
Sysselsättningsgrad

Externa länkar
Antal löntagare och småföretagare i Sverige 1850-2000 - Portalen för historisk statistik

Arbetsmarknad
Makroekonomi
Antivirusprogram

Ett antivirusprogram är ett program som aktivt eller på begäran söker efter, tar bort eller reparerar filer som är infekterade av datorvirus.

Moderna antivirusprogram kan även upptäcka och oskadliggöra andra skadliga former av främmande exekverande kod såsom trojanska hästar, spionprogram (engelska: spyware) och maskar (engelska: worms).

Beskrivning 
Antivirusprogrammen fungerar i första hand genom att jämföra de filer som skall kontrolleras med en lista på "fingeravtryck", så att programmet känner igen sedan förut kända virus och varianter på dessa. När ny, tillräckligt annorlunda, skadlig kod konstruerats måste någon upptäcka denna och skicka den till dem som upprätthåller antivirusprogrammen, varefter koden analyseras och uppdaterade definitionsfiler distribueras. Det är alltså väsentligt för användare av antivirusprogramvara att regelbundet uppdatera de lokala definitionsfilerna, gärna automatiskt.

I viss mån studerar antivirusprogrammen också misstänkta programfilers funktion, genom att analysera programkoden eller köra den i en "sandlåda", för att hitta otillåtna eller för viruskod typiska funktioner, såsom försök att modifiera andra program. Också många legitima program fungerar på sätt som påminner om virusen, varför nyttan av denna analys är begränsad. Det finns också en risk att antivirusprogrammet tar bort legitima filer som det felaktigt tror är skadlig programkod.

Den som tillverkar ny skadlig kod kan lätt testa den på de vanligaste antivirusprogrammen och därmed försäkra att koden inte upptäcks genast. Därför ger antivirusprogram inte något väsentligt skydd mot sakkunnigt genomförda riktade attacker. Däremot kan ett antivirusprogram vara ett extra skydd mot skadlig programkod för den vardagliga användaren så länge antivirusprogrammets datorvirus-uppdateringar görs regelbundet.

Exempel på leverantörer av antivirusprogram 
 AVG Technologies (före detta Grisoft)
 BitDefender
 Comodo Group
 Eset
 F-Secure
 G DATA Software
 Kaspersky Lab
 Microsoft
 McAfee
 Norman
 Panda Security
 Sophos
 SPAMfighter
 Symantec
 Trend Micro

Exempel på gratis antivirusprogram

Med öppen källkod 
 Clam Antivirus

Med sluten källkod
 Avast
 Avira
 Comodo Internet Security
 Malwarebytes
 Microsoft Security Essentials
 Spybot - Search & Destroy

Källhänvisningar

Noter

Onlinekällor 
 

 
Datorvirus
Midazolam

Midazolam, C18H13ClFN3, är ett ångestdämpande och lugnande preparat som tillhör gruppen bensodiazepiner, patenterat 1976. Varunamn i Sverige är bland annat Dormicum och Midazolam Alpharma.

Läkemedlet finns både som oral suspension eller som injektionsform.

Midazolam används vid oro, ångest och spänning då snabb effekt önskas, till exempel i samband med operationer eller obehagliga undersökningar. Medlet påverkar främst det centrala nervsystemet och verkar spänningslösande, muskelavslappande och ångestdämpande. Risk för tillvänjning föreligger. I Sverige är substansen narkotikaklassad.

I USA är detta en av reservdrogerna som kan användas intramuskulärt vid avrättning med giftinjektion enligt endrogsvarianten.

Referenser

Externa länkar 
 Läkemedelsverket
 FASS.se - Midazolam

Imidazobensodiazepiner
Fluororganiska föreningar
Klororganiska föreningar
Narkotikaklassade läkemedel
Hexapropymat

Hexapropymat är ett sömnmedel som förekommit under varunamnet Modirax och dess egenskaper liknar de hos barbiturater. I Sverige avregistrerades detta läkemedel 1989.  

Det är narkotikaklassat i Sverige, ingående i förteckning V, vilket innebär att det inte omfattas av internationella narkotikakonventioner.

Källor

Karbamater
Narkotikaklassade läkemedel
Aromat

Aromat kan syfta på:

 Aromat (krydda) – ett registrerat varumärke för kryddblandning från Knorr 
 Aromat – en egenskap hos vissa kemiska föreningar, se aromatisk förening
Moramidintermediat

Moramidintermediat, (2,2-difenyl-3-metyl-4-morfolinosmörsyra) är ett morfinderivat.

Substansen är narkotikaklassad och ingår i förteckningen N I i 1961 års allmänna narkotikakonvention, samt i förteckning II i Sverige.

Moramidintermediat skiljer sig från det likaledes narkotikaklassade moramid (som förekommer som stereoisomererna dextromoramid och levomoramid samt racematet racemoramid) genom att ha en hydroxigrupp istället för en pyrrolidingrupp, vilket gör det till en karboxylsyra istället för en amid.

Källor 

Opioider
Morfoliner
Narkotikaklassade läkemedel
Bensen

Bensen (C6H6) är det enklaste aromatiska kolvätet. Det kallades tidigare bensol.

Trots att strukturformeln antyder att bensen borde bete sig som ett omättat kolväte, visar det sig vara mycket stabilt och reagerar inte med brom på samma sätt som alkener eller alkyner. För att överhuvudtaget få det att reagera med brom måste en katalysator i form av järntribromid, FeBr3, tillsättas. Reaktionen som sker då är en substitutionsreaktion där en väteatom byts ut mot en bromatom. Orsaken till att bensenmolkylen är så stabil är att de elektroner som enligt bilden till vänster borde vara fria att bilda dubbelbindningar, så att varannan bindning är enkel och varannan dubbel, istället är delokaliserade och bildar en "bindning" som täcker hela molekylen. Detta fenomen kallas aromaticitet. Förutom att vara aromatiskt är bensen en annulen.

Det har visat sig att bensen är cancerframkallande genom att kroppen via metabolismen inför en epoxid-grupp i molekylen. Denna är mycket reaktiv och kan bland annat reagera med DNA. Numera används därför inte bensen som lösningsmedel i lika stor utsträckning som tidigare. Den ersätts ofta med toluen som har liknande egenskaper men är inte lika cancerframkallande. Bensen utgör i dag en tillsats i bensin, om än i begränsad utsträckning.

Under 2006 kom det larm om att läskedrycker kan innehålla spår av bensen. Som en kemisk reaktion mellan nedbrutna produkter av E 211 (natriumbensoat) och E 300 (askorbinsyra) kan bensen uppstå. Mängden bensen i en liter läsk kan då motsvara det vi normalt andas in på en timma.

Bensen kan användas som tillsats i blyfri bensin för att förbättra motorns prestanda.

Se även
Toluen (metylbensen)
Xylen (dimetylbensen)

Referenser

Aromatiska kolväten
Enkla aromatiska ringar
Lösningsmedel
Hälsovådliga luftföroreningar
Immuntoxiner
Cancerframkallande ämnen
Kungsholmen (olika betydelser)

Kungsholmen kan syfta på följande platser:

Finland 

 Kungsholmen, Raseborg, Nyland, 
 Kungsholmen, Kyrkslätt, Nyland, 
 Kungsholmen, Helsingfors, Nyland,

Sverige 

 Kungsholmen – en ö i Stockholm, i sjön Mälaren 
 Kungsholmen (stadsdel) – en stadsdel i Stockholms innerstad 1926–
 Kungsholmens stadsdelsområde – ett stadsdelsområde i Stockholm 1997–
 Kungsholms församling – en tidigare församling i Domkyrkokontraktet i Stockholms stift –2014
 Kungsholmens distrikt – ett distrikt i Stockholms kommun och Stockholms län 2016–
 Kungsholmen, Mönsterås kommun – en holme och ett naturreservat i Småland vid Kalmarsund, 
 Kungsholmen – en borgruin i Tingsryds kommun, se Slottsholmen, Tingsryd, 
 Kungsholms fort – en fästning i Karlskrona, Blekinge,

Se även
Kungsholm
Kungsholmarna
Kungsö
Kungliga begravningsplatsen
Lidice

Lidice () är en liten ort, belägen omkring 20 kilometer nordväst om Prag. Befolkningen uppgick till 515 invånare i slutet av år 2015.

Massaker 
Den 27 maj 1942 utsattes Böhmen-Mährens riksprotektor, Reinhard Heydrich, för ett attentat i Prag; han avled åtta dagar senare. Attentatet påståddes härröra från uppgifter från gruvarbetarbyn Lidice. Som vedergällning och i avskräckande syfte gav Hitler order om att alla manliga invånare i Lidice skulle arkebuseras och alla kvinnor skickas till koncentrationsläger.  

Tyska polisenheter och medlemmar ur Sicherheitsdienst (SD) intog på kvällen den 9 juni 1942 Lidice för att förinta byn. Byn brändes ner och murarna jämnades med marken.   På förmiddagen den 10 juni hade 172 manliga invånare mellan 14 och 84 års ålder arkebuserats. Ytterligare 27 män sköts under de följande dagarna. 184 kvinnor fördes till koncentrationslägret Ravensbrück, medan 11 kvinnor sattes i fängelse. Av kvinnorna överlevde 143, av barnen 16. Av de 98 barn som bortfördes till Warthegau ansågs 8 vara rasligt rena och placerades i tyska SS-familjer. De övriga mördades i gasvagnar i förintelselägret i Chełmno.

En annan liten ort, Ležáky, förintades av samma anledning två veckor senare, den 24 juni 1942.

Lidice har senare återuppbyggts i närheten av den utplånade byn.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar 
 Lidices officiella webbplats

Brott mot mänskligheten
Krigsförbrytelser under andra världskriget
Orter i Böhmen
Orter i Mellersta Böhmen
Kungsholmens stadsdelsområde

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "properties": {
    "stroke": "#DD0000",
    "stroke-width": 3
  },
  "ids":"Q862618"
}
Kungsholmen är ett stadsdelsområde i Stockholms innerstad som består av ön Kungsholmen samt Essingeöarna, det vill säga  stadsdelarna Kungsholmen, Stadshagen, Kristineberg, Fredhäll, Marieberg, Lilla Essingen och Stora Essingen. Området är för befolkningsrapportering indelat i  Kungsholmens distrikt, Stockholms Sankt Görans distrikt samt Essinge distrikt. I området finns Västermalms församling. Stadsdelsnämnden startade sin verksamhet den 1 januari 1997 som en av 24 stadsdelsområden.

Antalet invånare inom stadsdelsområdet var 70 839 år 2022. Stadsdelsområdet inrättades i samband med stadsdelsreformen 1997.

Referenser

Noter
Indoarier

Indoarier är de indiska folk som talar indoeuropeiska språk med ursprung i sanskrit. Man skiljer mellan dessa språk (prakrit), till vilka bl.a. hindi räknas, och framför allt sydindiska språk av de dravidiska, mundaiska och austronesiska språkfamiljerna. Indoariererna härstammar enligt den ariska invasionsteorin från de arier som anses ha invaderat Indiska halvön från Centralasien 1500 f.Kr.-1000 f.Kr.

Se även 
 Arier

Etniska grupper i Asien
Indiens etnologi
Dravidfolk

Dravider eller dravidfolk är olika folkslag i Indien. De antas ha invandrat till subkontinenten under förhistorisk tid och då trängt undan och uppblandats med den tidigare befolkningen. I och med indoeuropeernas ankomst från c.a 1500 f. Kr trängdes draviderna i sin tur söderut. Draviderna talar dravidiska språk, till skillnad från de indoariska folken i Indien, vilka talar indoeuropeiska språk.

Historiskt 
Dravida är ett, redan i Manus lagbok, sanskritiskt förekommande namn på ett icke indoeuropeiskt folkslag, under det koloniala tidevarvet kallat tamilfolket i södra Deccan i Indien.  

Härledningen och betydelsen av dravida är obekant. Tamil, urspr. tamirt mindre riktigt tamul, är en på kända ljudlagar beroende ombildning av ordet dravida. I sanskritlitteraturen förekommer likväl det sistnämnda som ett gemensamt namn på alla med tamilerna besläktade folk. 

Ankomsten av de första brahmanska kolonierna i södra Deccan kan sannolikt sättas till ett antal århundraden f.Kr, och från denna tid fortgick dravidernas omvändelse till den brahmanska religionen och det brahmanska statsskicket. Genom senare invasioner av araber och mongoler spreds även Islam till Deccanområdet. 

Den tidigaste dravidiska litteraturen finns i tamil och telugu och sträcker sig i det förra upp till 900-talet, i det senare till 1100-talet e.Kr. Märkligt är att den klassiska litteraturen på tamilspråket - det rikaste och mest utvecklade bland dessa tungomål - är långt friare från sanskritord än senare tidens skriftspråk, även om den religiösa litteraturen alltid hämtat största delen av sitt ordförråd från brahmanernas heliga språk.

Dravidiska statsbildningar 
Se Indiens historia: Antiken och forntiden

Källor

Indiens etnologi
Ugglan
Järnmalm

Järnmalm är malm som innehåller det metalliska grundämnet järn. En järnmalmsmineralisering betecknas malm om det är lönsamt att bryta den.

Järnmalm i Sverige 
Idag bryts det järnmalm i Sverige i bland annat Kiruna och Malmberget. Det är LKAB som bryter järnmalm på dessa orter. I Kiruna är det magnetit som bryts och i Malmberget är det magnetit och hematit. Sverige är en av Europas största järnmalmsproducenter.

De i Mellansverige helt dominerande järnmalmsmineralen är magnetit (Fe3O4) och blodsten eller hematit (Fe2O3). Ofta förekommer båda mineralen i en malmkropp. Magnetiten är starkt magnetisk till skillnad från blodstenen, som fått sitt namn av att den vid repning med t.ex. kniv får ett rött streck. Andra karaktäristiska mineral kan vara knutna till vissa fyndigheter, t.ex. den fosforrika apatiten, som i Grängesberg och Idkerberget medfört att råmalmen betraktas som en fosforrik järnmalm (ca 1 % P). Manganoxider och mangansilikat följer t.ex. malmer i Basttjärn och Dannemora gruva, som således benämns manganrik (upp till 3-4 % Mn).

Även innehållet av kalk (CaO) och kiselsyra (SiO2) är av betydelse. Kalkrika malmer benämns basiska, SiO2-rika är däremot sura. Moderna masugnprocesser är även känsliga för innehållet av alkali (Na2O+K2O) i malmen. Denna får ej överskrida 0,15 %.

I Fyledalen i Skåne finns en mineralisering av chamosit och siderit där totala järninnehållet är mycket stort men där halten är för låg (30%) för att klassas som malm.

Järnmalmsprodukter

Fines 

Fines är järnmalm som har förädlats och malts till ett finkornigt pulver, vilket sedan sintras till större beståndsdelar innan det kan användas i masugn.

Pellets 

Järnmalmspellets är ett råmaterial för järnframställning via masugn eller direktreduktion (DR). Till en viss skillnad från fines som först måste sintras (sammansmältas) i ett sinterverk till större stycken, kan pellets användas direkt i masugn. Bruten järnmalm krossas och males till en finkornking slig som anrikas för att avlägsna gråberg och eventuella föroreningar. Olika tillsatser så som exempelvis olivin eller kvartsit blandas med sligen, samt ett bindemedel som exempelvis bentonit. Sedan rullas blandningen till kulor innan de bränns vid 1300°C i ugnar.

Järnsvamp 

Järnsvamp är järnmalm som har reducerats till ett poröst järnmaterial utan smältning. Svampen kan sedan smältas i exempelvis en ljusbågsugn.
Process: Vid kolhaltsreduktion så kan det ske via ett järnsvampsverk, där man använder t.ex. vätgas som reduktionsmedel. Där om temperaturen understiger smältpunkten får man direkt ett stål med låg kolhalt.

Se även 
 Gruvdrift
 Järnåldern
 Hemjärn
 Limonit, järnockra, sjömalm, myrmalm och rödjord.
 Järn
 Hematit och magnetit

Källor

Externa länkar 
 

Mineral
Järn