kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gratis

Gratis är ett ursprungligen latinskt ord, gratiis, som betyder "av nåd", som innebär att man får något till skänks, dvs. utan motprestation.

Från den teologiska betydelsen med innebörd som "Guds nåd är var morgon ny", har begreppet spritt sig till det världsliga vardagsspråket och innebär något som användaren inte behöver betala för. Raoul Vaneigem är en av de filosofer som anser att allting borde vara gratis i samhället.

Motsatsen till nåd föreligger i det diplomatiska språkets persona non grata, en icke önskvärd person, vilket kan betyda utvisning av personal vid ett främmande lands ambassad, eller att man vägrar inresevisum för någon utländsk besökare, som anses misshaglig.

Etymologi 
Gratis kommer från latinets gratis, av gratiis och gratia, i betydelsen ”ynnest” eller ”tack”. Jämför gratifikation. Ordet förekommer i ett antal språk med samma betydelse, som exempelvis afrikaans, slovakiska, tjeckiska, ungarska, kroatiska, serbiska, polska, franska, holländska, spanska, portugisiska, italienska, rumänska, indonesiska, de nordiska språken, tyska, engelska och några av de övriga germanska språken.

Se även
Fri kollektivtrafik
Gratisbutik
Gratisprogram
Gåvoekonomi

Referenser

Vidare läsning
 Chris Anderson: Free: Radikalt pris, 2009

Ekonomi
Filosofi
Latinska ord och uttryck
Illbyån

Illbyån (finska: Ilolanjoki) är en å som flyter förbi Illby i Borgå kommun, Östra Nyland. Illbyån har sin början i sjön Järvelänjärvi och har utrinningsområde i Finska viken. Ån sträcker sig cirka 37 km, genom Askola och Borgå kommun, och dess avrinningsområde täcker en yta av ungefär 309 kvadratkilometer.

Referenser 
Fotnoter

Vattendrag i Nyland
Borgå
Illbyåns avrinningsområde
Can-Am

Can-Am, Canadian-American Challenge Cup, var en racingserie som kördes i USA och Kanada i regi av SCCA/CASC åren 1966-1974, samt 1977-1986.

Historia
Can-Am grundades som en serie för sportvagnar av typen Formel Libre och Grupp 7. Reglerna var extremt fria, bland annat fanns det ingen begränsning på motorstorlek eller hur bilarnas aerodynamik skulle utformas. Det gjorde att serien kunde locka åtskilliga ambitiösa tillverkare såsom Bruce McLarens nystartade företag McLaren, Lola, Chaparral Cars och Porsche. Även Ferrari, March, BRM och Ford deltog under perioder. Under seriens storhetsperiod 1966-1974 var McLaren det mest framgångsrika teamet, med fem raka titlar, varav två var för nyzeeländarna McLaren och Denny Hulme. Dock kom Bruce McLaren själv att avlida när han testade en Can-Am på Goodwood Circuit i Storbritannien.

Efter ett par år då formel 5000 dominerade bland sportvagnsförarna återkom Can-Am, men utan sin forna glans, och var i stort sett formelbilar med tillbyggd kaross. Serien nådde aldrig samma popularitet, och stod klart i skuggan av USAC National Championship och dess efterföljare PPG IndyCar World Series, när det gällde att locka publik i norra USA och Kanada. Av de kända tillverkarna var det bara Lola som satsade fullt ut på serien. Efter säsongen 1986 avslutades mästerskapet för gott, sedan även IMSA GT Championship gått förbi i popularitet.

Säsonger

Andra klasser inom bilsporten 

Sportvagnsracingserier
Can-Am
Ingvalsby

Ingvalsby kan syfta på:

 Ingvalsby, Kyrkslätt – en by i Kyrkslätts kommun, Nyland
 Ingvalsby, Karis – en by i Karis stad 
 Ingvalsby, Tenala – en by i Tenala i Nyland
Ingå å

Ingå å (finska Inkoonjoki) är den å i Ingå kommun, Nyland som kommunen och orten uppkallats efter. Där ån mynnar ut i Kyrkfjärden ligger Ingå gästhamn.

Vattendrag i Nyland
Ingå
Finska vikens avrinningsområde
Göran Bondesson

Göran Bondesson, född 1966, var 2008-2009 generalsekreterare för den kristna ungdomsorganisationen equmenia. Innan dess var han förbundssekreterare för Svenska Missionskyrkans Ungdom (SMU) mellan 2003 och 2008, en tjänst han fick efter att ha arbetat för organisationen på distriktsnivå som konsulent i Södra Götalands distrikt. Innan dess arbetade han som pastor i Växjö Missionsförsamling.

Sedan september 2009 är Göran Bondesson pastor i missionskyrkan i Upplands Väsby, Stockholm.

Biografi
Göran Bondesson är född och uppvuxen i Åseda, Kronobergs län, Småland. Hans föräldrar var grundskolelärare. Redan som barn fick han kontakt med Missionskyrkan genom scoutarbetet. Bondesson visade tidigt lyrisk och musikalisk begåvning. Han hanterade ett flertal instrument och skrev egna visor. 

När han fick uppdrag som ledare i SMU visade han prov på organisatorisk skicklighet. Innan han började sin pastorsutbildning på Teologiska Seminariet praktiserade han som ungdomsledare i Stuvstakyrkan.

Bondesson ordinerades till pastor i Svenska Missionskyrkan 1993.

Den 20 januari 2019 mottogs Bondesson som präst i Svenska kyrkan i Linköpings domkyrka. Sedan januari 2020 är Göran Bondesson verksam i Sankt Johannes församling i Norrköping som arbetsledande komminister. I september samma år mottogs han av församlingen som ny församlingsherde.

Kristna ledare
Svenska Missionskyrkan
Svenskar med anknytning till scouting
Personer från Åseda
Födda 1966
Levande personer
Män
Indycar

Indycar kan syfta på:

 Indy Racing League – en motorsportorganisation med första tävlingen 1996 och driver serierna IndyCar Series och Indy Pro Series som till största delen körs i USA på ovalbanor
 Indycar Series – den viktigaste serien sanktionerad av Indy Racing League och körs på ovalbanor och vanliga racerbanor
 Champ Car – känd som Indycar fram till 1996, var en amerikansk racingklass där man körde med formelliknande ensitsiga bilar med friliggande hjul fram till 2008

Se även
 Indianapolis 500 – en amerikansk bilsporttävling som körs på Indianapolis Motor Speedway
Insjöfinland

Insjöfinland () är insjöområdet i de södra och mellersta delarna av Finland. Förutom insjöar finns här även mycket skog. Landskapet fick sitt nuvarande utseende i samband med senaste istiden.

Se även
Finlands geografi

Källor

Fotnoter

Icke administrativa regioner i Finland
Ginikoefficient

Ginikoefficient är en ekonomisk måttenhet på ojämlikheten, till exempel i inkomstfördelning, hos en befolkning som utvecklades av Corrado Gini. Ginikoefficienter används för att jämföra inkomstspridningen mellan olika länder. Måttet bygger på Lorenzkurvan och visar hur inkomsterna är fördelade i en viss population. Låt A vara ytan under Lorenzkurvan för det teoretiska fallet att alla har samma inkomst och B ytan under den faktiska Lorenzkurvan. Då är ginikoefficienten lika med (A-B)/A. Eftersom B är mindre än eller lika med A får ginikoefficienten ett värde mellan 0 och 1. Om alla individer har exakt lika stora inkomster är B=A, vilket ger ginikoefficienten 0. Om en person har all inkomst och övriga ingen inkomst blir B=0 vilket ger ginikoefficenten 1.

Ju lägre ginikoefficient för inkomster, desto mer jämlikt fördelas löner, vinster, bidrag, och andra ersättningar inom ett land. Till exempel Norge är ett av de länder som har låga ginikoeffcienter för inkomster, och har därmed en jämn inkomstfördelning. Flera länder i Sydamerika har mycket höga ginikoefficienter (jämfört med världens genomsnitt) och har därmed mycket ojämlika inkomstfördelningar.

I Europa placerar sig Turkiet längst ned i listan med högst inkomstspridning med en ginikoefficent på 0,43. Bland länderna i EU uppvisar Bulgarien och Litauen störst inkomstskillnader.

År 2018 var Sveriges ginikoefficient 0,27 (nionde lägst i Europa).

Problematisering 
Ginikoefficienten beräknas vanligtvis utifrån disponibel inkomst, det vill säga efter skatter och transfereringar. Tar man hänsyn till omfördelningseffekterna av skattefinansierad välfärd, till exempel offentligt finansierad välfärd så som skola och sjukvård, minskar inkomstspridningen betydligt i Sverige och de nordiska länderna.

Ginikoefficienten är problematisk även i andra aspekter, bland annat fokuserar måttet enbart på relativa inkomster och inte på inkomstnivåer i länderna. Nederländerna och Bangladesh hade till exempel samma ginikoefficient år 2010 trots att länderna skiljer sig extremt mycket åt när det kommer till levnadsstandard och inkomstnivå.

Ginikoefficienten tar heller inte hänsyn till förmögenhet. Det innebär att länder med låg inkomstspridning, men där ett fåtal har all förmögenhet, kan ha en låg ginikoefficient.  Här utmärker sig Sverige, som har en av världens högsta ojämlikheter gällande förmögenheter.

Se även 
 Barnfattigdom
 Ojämlikhet
 Fattigdom
 Rättvisa
 Child Development Index
 Human Development Index

Referenser

Noter 

Samhällsvetenskap
Nationalekonomi
Makroekonomi
Måttenheter
Välfärdssamhälle
Ivisnäs

Ivisnäs [-nä:'s] (finska: Iivisniemi) är en del av stadsdelen Kaitans i Esbo stad.

Centrum av Ivisnäs består av ett höghusområde med hus med liknande utseende byggt i slutet på 1960-talet. Runt höghusområdet finns egnahemshusområden i bland annat Hannusträsk, Sälviken och Kaitans. All grundservice finns i Ivisnäs, såsom butiker, daghem, skolor med mera. En av huvudstadsregionens största fritidsbåthamnar, Finno båthamn, ligger i Ivisnäs.

Historia

I Ivisnäs har det funnits flera bryggor som anlöptes av båtar på väg till Porkala eller västerut. Också herrgårdarna Ivisnäs och Bondas har i tiden funnits i området. Bostadsområdet Hannusträsk började byggas på 1930-talet. Rulludden fungerade i slutet av 1700-talet som bryggplats för vedlastning. På udden finns Villa Rulludd, från 1873–1908 och idag ingår i Esbo stadsmuseum. 

Esbo
United Nations Office for the Coordination of Humanitarian Affairs

United Nations Office for the Coordination of Humanitarian Affairs (OCHA, UN OCHA eller UNOCHA) är FN:s kontor för samordning av humanitär hjälp. OCHA bildades genom ett beslut av FN:s generalförsamling i december 1991. Det ersatte då Office of the United Nations Disaster Relief Coordinator, som inrättats 1972 för humanitärt bistånd.

Historik och verksamhet
OCHA grundades i december 1991, efter att FN.s generalförsamling stadfäst resolution 46/182, och lyder direkt under FN-sekretariatet. Genom att det fungerar som en del av FN:s centrala organisation skrivs förkortningen ofta som UN OCHA eller endast OCHA, utan det direkt påhängda UN-förled som är vanligt i separata FN-organ typ Unicef och UNHCR.

Detta medförde en fastare struktur för FN:s humanitära bistånd, som dessförinnan främst sköttes via Office of the United Nations Disaster Relief Coordinator med katastrofhjälp inskrivet i namnet. 1991/1992 var en tid av flyktingströmmar i samband med Sovjetunionens uppbrytning och olika följdkonflikter. Samtidigt pågick krig i Irak, Etiopien, Somalia och (före detta) Jugoslavien.

Organisationen är under 2010-talet aktiv i olika krigshärjade områden, exempelvis i inbördeskriget i Syrien och i andra oroshärdar i bland annat Afrika och Mellanöstern. Dessutom har man en viktig roll som samordnare av katastrofbistånd, till exempel efter tsunamikatastrofen 2004.

Kontor
OCHA har huvudkontor i New York samt Genève. Därutöver finns sex olika regionkontor, med ansvar för de olika regionerna där organisationen fördelar bistånd:
Panama City – Latinamerika och Karibien
Dakar – Väst- och Centralafrika
Nairobi – Östra och Södra Afrika
Kairo – Mellanöstern och Nordafrika
Almaty – Kaukasien och Centralasien
Bangkok – Asien-Stillahavsregionen

I april 2016 fanns dessutom 30 olika lokalkontor (i länder där OCHA fördelar bistånd) samt ytterligare 18 humanitära rådgivargrupper.

Chefer för OCHA 
Följande personer har varit ledare (engelska: Under-Secretary-General) av organisationen:
 Jan Eliasson, Sverige, 1992–1994
 Peter Hansen, Danmark, 1994–1996
 Yasushi Akashi, Japan, 1996–1998
 Sérgio Vieira de Mello, Brasilien, 1998–2001
 Kenzo Oshima, Japan, 2001–2003
 Jan Egeland, Norge, 2003–2006
 Sir John Holmes, Storbritannien, 2007–2010
 Valerie Amos, 2010–2015
 Stephen O'Brien, 2015–2017
 Mark Lowcock, 2017–2021
 Martin Griffiths, 2021-

Se även
FN-sekretariatet

Kommentarer

Referenser

FN-organ
Organisationer bildade 1991

de:UN-Nothilfekoordinator#OCHA
Borys Tarasiuk

Borys Ivanovytj Tarasiuk (ukrainska: Борис Іванович Тарасюк), född 1 januari 1949, var utrikesminister i Ukraina från 2005-2007. Han var utrikesminister även tidigare, från 1998 till 2000. Den 1 december 2006 avsattes han av parlamentet, men återinsattes av president Viktor Jusjtjenko, vilket erkändes av en domstol. Den 20 december hindrade parlamentsledamöter Tarasiuk från att delta i regeringsarbetet. Den 30 januari 2007 meddelade Tarasiuk i en presskonferens att han avgår från posten som Ukrainas utrikesminister.

Referenser

Ukrainska politiker
Födda 1949
Män
Levande personer
Personer från Zjytomyr oblast
Caps lock

Versallås (efter engelskans Caps lock, där caps är en förkortning av capitals – versaler), ibland även kallad skiftlås, är en tangent på de flesta tangentbord. Den är placerad över skift- och under tab-tangenten. Versallås används för att, om den är aktiverad, byta skiftläge permanent för bokstavstangenter, till skillnad från skifttangenten som enbart byter skiftläge medan den är nedtryckt. Därmed blir bokstäver versala istället för gemena. 

På engelska skiljer man på caps lock och shift lock, och i synnerhet förr var det vanligt att även på svenska skilja på versallås respektive skiftlås, där den förra funktionen (som vanligen används med datorers tangentbord) enbart påverkar bokstavtangenter, och den senare även inverkar på övriga tecken. På mekaniska skrivmaskiner utgjorde skiftlås en mekanisk låsning av skifttangenten i nedtryckt läge, och därmed av skrivmaskinens vals i upphöjt läge så att typernas övre tecken (versaler och specialtecken) nådde valsen istället för de nedre tecknen (gemener, siffror och andra specialtecken). Moderna datortangentbord saknar "shift lock"-tangent, och därför används idag det kortare svenska begreppet skiftlås i många sammanhang som synonym till caps lock, bland annat av Svenska datatermgruppen. På en del terminaler och i X Window System kan man välja vilkendera av funktionerna som önskas.

Versallås inaktiveras antingen med skiftknappen eller genom att trycka på versallås igen. Versallås och skift kombinerat ger ofta gemen bokstav. På vissa virtuella tangentbord och enklare tangentbord saknas ofta en särskild tangent för versallås, utan funktionen åstadkommes då vanligen genom att dubbelklicka på skifttangenten.

Källor

Tangenter
Typografi
Motorvägar i Irland

Republiken Irland har ett förhållandevis ungt motorvägsnät. År 1990 fanns bara ett par mil i landet, och Republiken Irland var känt för sin dåliga vägkvalitet. En hel del har dock byggts sedan dess, och utbyggnaden fortsätter, delvis tack vare EU-stöd. I slutet av år 2002 fanns det 130 km motorväg.

Motorvägsnumren i Irland följer riksvägarna (National roads), dvs en nybyggd motorväg ersätter riksvägen och N byts mot M för motorvägen. Till exempel ersätts N1 med M1 där vägen är motorväg. Principen för numren är solfjäderprincipen, de lägsta numren utgår från huvudstaden i olika riktningar, i nummerordning. I Irlands fall numreras dessa 1-11. Andra vägar har nummer över 11. Denna solfjädersprincip används i ett antal andra länder, till exempel Belgien, Finland, Ungern och Ryssland.

Nämnda uppgifter inkluderar inte Nordirland som tillhör Storbritannien, och som har haft betydligt bättre vägkvalitet och tidigare betydligt mer motorvägar än republiken, som dock gått om, eftersom mycket lite byggts i Nordirland på senare år.

Motorvägssträckor i Republiken Irland

 M1: Dublin–Dundalk(–Belfast)
 M2: Killshane–Ashbourne
 M3: Blanchardstown–Kells
 M4: Lucan–Mullingar
 M6: Kinnegad–Galway med en lucka vid Athlone
 M7: Naas–Borris-in-Ossory, Nenagh–Limerick
 M8: Portlaoise–Cork
 M9: Newbridge–Waterford
 M11: Dublin–Bray, Ashford–Rathnew, Arklow–Gorey
 M18: Hurler's Cross–Ennis
 M20: Limerick–Patrickswell
 M50: Ring runt Dublin
Nollkupongobligation

Nollkupongobligation  är en typ av obligation. En ränteutbetalning från en obligation benämns kupong, men dessa värdepapper saknar sådana. Emittenten ger istället ut värdepappret under sitt nominella belopp. Hela avkastningen från värdepappret utbetalas därför på obligationens förfallodag eller när den säljs på obligationsmarknaden. 

Exempel: En vanlig kupongobligation om nominellt 10 000 ges ut med räntan 7 procent under 5 år. Du köper den för 10 000 kronor och ränta utbetalas varje år om 700 kronor och hela beloppet återbetalas efter 5 år. En nollkupongobligation köper du istället för 7 130 kronor och du får efter fem år tillbaka 10 000 kronor. Priset man betalar när obligationen ges ut eller den handlas på marknaden beräknas genom diskontering. 

Nollkupongobligationen är en viktig typ av tillgång i ekonomisk teoribyggnad, eftersom den utgör en byggkloss för att bygga upp mer komplicerade tillgångar. Att de saknar periodiska ränteutbetalningar som måste diskonteras för att bli jämförbara gör dem användbara i olika sorters ekonomiska analyser. Som exempel kan de användas för att konstruera en aktieindexobligation. Nollkupongobligationen används då för att garantera indexobligationens nominella belopp.

I finansiell litteratur kallas obligationen ibland nollkupong och i ekonomiskt vardagsspråk ofta för nollkupongare.

På grund av sin konstruktion kommer priset på redan existerande nollkupongobligationer att vara mer känsligt för ändringar i marknadsräntan än en kupongobligation med samma löptid. 

Räntebärande värdepapper med nollkupongkonstruktion som handlas på penningmarknaden kallas diskonteringsinstrument.

Källor
Obligationer, på Swedbank.
Obligationer på Nordea.

Externa länkar
Räntor, på Privata Affärer.

Obligationer
Jackarby

Jackarby är en by och egendom i Borgå, Nyland, finska Jakari.

Jackarby gård var säte för släkten Ramsay där Anders Erik Ramsay (f. 1638) tillsammans med sönerna Alexander Wilhelm och Johan Carl byggde upp den under kriget nerbrunna gården till herrgård.

Byar i Borgå
Paul McGinley

Paul McGinley, född 16 december 1966 i Dublin är en irländsk golfspelare.

McGinley blev professionell 1991 och spelar på PGA European Tour där han har vunnit fyra tävlingar. Fram till och med 2005 är hans bästa placering i penningligan en tredjeplats 2005. I februari 2006 låg han på 25:e plats på golfens världsranking.

Han blev berömd då han i Ryder Cup 2002 slog i den vinnande putten för Europa. Hans största seger kom 2005 i Volvo Masters på Valderrama.

Meriter

Segrar på Europatouren
1996 Hohe Brucke Open
1997 Oki Pro-Am 
2001 The Celtic Manor Resort Wales Open
2005 Volvo Masters

Övriga segrar
1988 Irish Youths Championship, Scottish Youths Championship
1989 Irish Amateur Championship
1997 Irish PGA Championship
2000 Irish PGA Championship
2002 Smurfit Irish PGA Championship
2003 Smurfit Irish PGA Championship

Lagtävlingar
Walker Cup: 1991
Ryder Cup: 2002 (segrare), 2004 (segrare), 2006 (segrare)
Alfred Dunhill Cup: 1993, 1994, 1996, 1997, 1998, 1999, 2000
World Cup: 1993, 1994, 1997 (segrare), 1998, 1999, 2000, 2001, 2002, 2003, 2004, 2005
The Seve Trophy: 2002 (segrare), 2005 (segrare)

Externa länkar
Officiell webbplats
Profil på PGA European Tour



Irländska golfspelare
Män
Födda 1966
Levande personer
Joddböle

Joddböle kan syfta på:

 Joddböle, Ingå – en by med tidigare kolkraftverk och hamn i Ingå kommun, Nyland
 Joddböle, Karis – by i Karis stad
Amandine

Amandine, svensk musikgrupp med kontrakt hos brittiska Fat Cat Records.

Musikstilen beskrivs av svenska kritiker som skör svensk vemodig countrymusik i Christian Kjellvanders anda. Brittiska kritiker har kallat det amerikansk folkmusik.

Historia 
Fröet till gruppen bildades 2001 i Sandviken under namnet Wichita Linemen. Efter byte av vissa bandmedlemmar och en flytt till Umeå formades dagens band, men det var först under hösten 2004 när bandet flyttade söderut till Malmö som de bytte namn till Amandine.

Under våren 2004 hade bandet spelat in en demoskiva och skickat ut den till olika skivbolag och i slutändan blev det hos Fat Cat Records man skrev kontrakt. Redan nästa vår, april-maj, gjordes inspelningarna till deras debutalbum This is where our hearts collide och skivan släpptes senare i november samma år.

Bandmedlemmar

Nuvarande 
John Andersson – Piano, glockenspiel och dragspel
Andreas Bergqvist – Trummor och slagverk
Olof Gidlöf – Sång, gitarr, banjo och trumpet
Andreas “Bosse” Hedström – Bas, bakgrundssång
Kristina Lundin - fiol, bakgrundssång

Tidigare medlemmar 
Andreas Wengelin - Bas
Dan-Erik Westerlind - Trummor och slagverk

Diskografi 
Datumen anger datum för skivsläpp i Europa om inte annat anges. Länkar till recensioner.

Halo 7 inch (CDM) - 10 oktober 2005
This is where our hearts collide - 14 november 2005  
Leave out the sad parts (EP) - 21 mars 2006 (enbart släppt i USA)
Waiting for the light to find us (EP) - 9 oktober 2006
Solace in sore hands - 16 april 2007 
Silence Of A Falling Star (singel) - 24 mars 2008

Externa länkar 
Officiell webbplats
 
Skivbolagets Amandine-sida

Svenska pop- och rockgrupper
Johannesberg (olika betydelser)

Johannesberg kan syfta på:

 Johannesberg – by i Hudiksvalls kommun
 Johannesberg, Mariestads kommun  – ett område i Mariestad
 Johannesbergs slott – en herrgård i Uppland i Rimbo socken, Norrtälje kommun
 Nolgärde och Johannesberg - småort i Stenungsunds kommun
 Johannesberg, Borgå – ett bostadsområde i Borgå stad 
 Johannesberg, Ingå – en by i Ingå kommun, Nyland
 Johannesberg, Unterfranken – en kommun i Landkreis Aschaffenburg, Bayern, Tyskland

Se även
Johanneberg – en stadsdel och ett primärområde i den södra delen av centrala Göteborg
Treskensspår

Genom ett treskensspår kan järnvägsfordon för olika spårvidder färdas på samma sträcka utan att separata spår bredvid varandra behöver anläggas. Man sparar således utrymme och vinner därmed ekonomiskt. Treskensspåret har helt enkelt en skena på den ena sidan medan den andra sidan har två skenor, vilka ligger på olika avstånd från den förstnämnda. 

Treskensspår finns i Sverige på sträckan mellan Västervik och Jenny som delas av smalspåret mot Hultsfred och normalspåret mot Linköping. Spåret är farbart för järnvägsfordon för både 891 millimeters spårvidd (smalspår)  och 1 435 millimeters spårvidd (normalspår).

Ett problem är sidoavståndet till plattformar som kan bli fel för ena spårvidden. Ett sätt att lösa det har varit med låga plattformar som bara finns på den gemensamma rälens sida, men då behövs trappsteg på tågen. Man kan ha plattformar på båda sidor, en sida anpassade för varje spårvidd, eller dela upp spårvidderna på var sina spår, vilket bland annat gäller i Haparanda och Torneå.

Fyrskensspår 
En annan lösning för sträckor med dubbla spårvidder är fyrskensspår, det vill säga två skenor på varje sida. Ett sådant finns på Torneå–Haparanda-banan vid gränsen mellan Sverige och Finland. Det är en kombination av normalspår och bredspår (1 524 millimeter). Skillnaden mellan spårvidderna (89 mm) är för liten för att medge treskensspår. Istället ligger alltså två helt separata spår omlott, där avståndet mellan vänsterrälerna inte är samma som avståndet mellan högerrälerna (för att åstadkomma de två olika spårvidderna).

Referenser

Järnväg

de:Gleis#Mehrschienengleise