kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Mae Murray

Mae Murray (eg. Marie Adrienne Koening), född 10 maj 1885 i New York, New York, död 23 mars 1965 i Woodland Hills, Kalifornien var en amerikansk skådespelare.

Biografi 
Dotter till österrikiska och belgiska invandrare. Hon började dansa som barn och 1906 kom hon till Broadway som Vernon Castles partner i About Town. Murray medverkade också i flera uppsättningar av Ziegfeld Follies. 

1916 gjorde hon filmdebut i To Have and to Hold. Trots en begränsad skådespelartalang kom hon att bli en av stumfilmens största stjärnor, mycket tack vare sitt vackra ansikte (hon brukade kallas för The Girl with the Bee-Stung Lips), sprudlande personlighet och graciösa poser. Hon spelade mot många av de stora manliga stjärnorna, såsom Rudolph Valentino och John Gilbert.

Hennes karriär började gå utför 1926, sedan hon ingått sitt fjärde äktenskap med en prins David Mdivani. Han tog hand om hennes affärer och tvingade henne att bryta sitt kontrakt med filmbolaget MGM, något som ledde till att hon fick svårare att få roller. 

Sedan hennes filmkarriär var över dök hennes namn upp i tidningarna då och då, ofta i tråkiga sammanhang, som till exempel att hon förlorat vårdnaden om sin son efter skilsmässan från prinsen, och att hon var försatt i personlig konkurs.

Filmografi (urval)

1916 – To Have and to Hold
1917 – The Mormon Maid
1918 – Her Body in Bond

1921 – The Gilded Lily
1923 – Jazzmania
1925 – Den glada änkan
1927 – Altars of Desire

Källor

Externa länkar 

Internet Broadway Database

Amerikanska TV-skådespelare
Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Personer från New York
Födda 1885
Avlidna 1965
Kvinnor
Hjulböle

Hjulböle (finska Hyvelä) är stadsdel nr. 56 i Björneborg. Den ligger norr om centrum och öster om  riksväg 8. Omkringliggande stadsdelar är Rosnäs i öster, Tuulikylä i sydöst, Toejoki och Slottskär i söder och Hjulböleviken i sydväst.

Hjulböle är en gammal byenhet. Genom det går det så kallade Bystråket som bevarat den gamla bymiljön.  I väster ansluter Bystråket till riksväg 8 och i öster till Rosnäs. Norr och söder om stadsdelen breder flacka åkerfält ut sig.

Källor

Stadsdelar i Björneborg
Säveskolan

Säveskolan var en gymnasieskola i Visby på Gotland, uppkallad efter Pehr Arvid Säve. Skolan invigdes för 1500 elever, över hundra lärare och ett femtiotal övrig skolpersonal år 1971 och var gemensam för hela Gotlands kommun. Skolan kostade 20 miljoner kronor att bygga.

Nu har skolan uppdelats i fyra olika gymnasieskolor: Christopher Polhemgymnasiet, Elfrida Andrégymnasiet, Richard Steffengymnasiet och Trojaborggymnasiet.  Man kallar dessa ännu för Säve eller Säveskolan som ett kollektivt (och traditionellt) namn.

Sedan höstterminen, år 2014, är de olika gymnasieskolorna åter en samlad kommunal gymnasieskola, vid namn Wisbygymnasiet.

Referenser

Externa länkar 
Christopher Polhemgymnasiets webbplats
Elfrida Andrégymnasiets webbplats
Richard Steffengymnasiets webbplats
Trojaborggymnasiets webbplats

Gymnasieskolor i Gotlands kommun
Utbildning i Visby
Byggnader och anläggningar i Visby
Utbildningsinstitutioner bildade 1971
Hommanäs

Hommanäs kan syfta på:

 Hommanäs, Borgå – by i Borgå, Nyland
 Hommanäs, Paipis – ett bosättningsområde i Paipis by i Sibbo kommun, Nyland
Hongola

Hongola är ett gods i Urdiala i Birkaland i Finland. Ätten Furuhjelm har ägt gården sedan 1730-talet, vilken har en yta på cirka 3.000 hektar, varav 387,68 hektar åkermark. Man har djurproduktion med grisar, kor och hästar. Gårdens huvudbyggnad från 1735 totalförstördes av brand 1972. Herrgården utväxlades 8 miljoner € till ett pris vid årsskiftet 2015-16. Den nuvarande ägaren är Nordic Capitals aktieägare Robert Furuhjelm.

Referenser

Noter

Övriga källor 
http://svenska.yle.fi/arkivet/artikkelit/furuhjelms_pa_hongola_gard_66621.html#media=66634

Externa länkar 
 Anteckningar on Furuhjelmska slägten och Hongola gods. 1912.E. Furuhjelm. Samlade 1910-1911. Bok sidor 132.
 http://svenska.yle.fi/arkivet/artikkelit/furuhjelms_pa_hongola_gard_66621.html#media=66634. Furuhjelms på Hongola gård. Faktor Peter Berndtson. Text Ida Fellman. Publikation Yle om Svenska Yle. 29.8.1989. Utgivare Yle.
 Hongola, 1867 (Work Of Art). Faktor Magnus von Wright. Publikation Statens konstmuseum.
Urdiala
Herrgårdar i Birkaland
Hallingdal

Hallingdal är en dal i landskapet Buskerud i Viken fylke i Norge. 

Den löper i de norra och nordöstra delarna av Buskerud, från Ustedalen till sjön Krøderen. I dalen rinner vattendraget Hallingdalselva. Hallingdalen omfattar kommunerna Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nesbyen och Flå. Den högsta punkten i de fjäll som omger dalen är högsta toppen av Hallingskarvet med 1 933 meter. En annan topp är Reineskarvet (1 791 m). En sidodal mot nordväst är Hemsedal.

Många turister kommer varje år till det natursköna området och dess centralorter Geilo, Sundre, Gol och Nesbyen. Genom Hallingdalen löper Bergensbanen och norska riksväg 7. 

Nynorska är administrationsspråk i flera av kommunerna i Hallingdalen. Av speciella maträtter från området kan man lägga märke till rakørreten, lättsaltad, rå bäckforell.

Dalar i Norge
Viken fylke
Horsbäck

Horsbäck (hårs-), by och egendom i Ekenäs stad.

Horsbäck är egentligen ett industriområde i Ekenäs, mot Karis. Området har fått namnet efter Horsbäck Gård, där det under flera år fanns kor, men nu har man övergått till hästar. Jordbruk har alltid funnits där.

Ekenäs
Byar i Raseborg
Hovgård

Hovgård var förr en herrgård till vilken hoveriarbete utfördes (huvudgård). Hoveriskyldighet (av hov i betydelsen gård) var ursprungligen en dansk benämning på underlydande bönders arbetsskyldighet vid huvudgården.

Referenser 

Herrgårdar
Sufjan Stevens

Sufjan Stevens (IPA: /'suːfjɑ:n/), född 1 juli 1975 i Detroit i Michigan, är en amerikansk sångare, låtskrivare och multiinstrumentalist.

Bakgrund
Stevens föddes i Detroit i Michigan, men växte upp i Petoskey där han gick på Harbor Light Christian School och Interlochen Arts Academy. Vidare gick han på Hope College i Holland i Michigan. Stevens bodde i stadsdelen Brooklyn i New York i 20 år innan han 2019 flyttade till Upstate New York, nära Catskillbergen. Han driver skivbolaget Asthmatic Kitty Records tillsammans med andra musiker från Holland i Michigan.

Namnet Sufjan är av persiskt ursprung och lär ha givits honom av grundaren av det spirituella samfundet Subud, vilket Stevens föräldrar var anhängare av vid hans födsel. 

Stevens spelar de flesta instrumenten själv på skivorna, bland annat banjo, piano, gitarr, trummor, oboe och engelskt horn.

Karriär
Stevens började sin musikaliska karriär med folkrockbandet Marzuki och Danielson Famile, det senare spelar han fortfarande med. Han solodebuterade 2000 med A Sun Came och har därefter släppt nio ytterligare album. Sufjan Stevens har väckt uppmärksamhet genom sin ambition att skriva och spela in ett album för var och en av de 50 delstaterna i USA. 2003 släpptes albumet Michigan och i juli 2005 kom albumet Illinois. Stevens har sedan dess medgett att projektet var ett PR-trick, och att han inte har för avsikt att fullfölja det.

År 2017 gjorde han musiken till långfilmen Call Me by Your Name. Singeln "Mystery of Love" nominerades till en Oscar för bästa sång vid Oscarsgalan 2018 och fick även en Grammy-nominering.

Privatliv 
I september 2023 meddelade Stevens att han drabbats av Guillain-Barrés syndrom. Han genomgick behandling för sjukdomen och hade behövt lära sig att gå på nytt.

I samband med att albumet Javelin släpptes 2023 dedikerade Stevens det till sin partner Evans Richardson som gått bort i april samma år. Det var första gången Stevens, som vanligtvis är mycket tystlåten om sitt privatliv, nämnt sin sexualitet.

Diskografi
 2000 – A Sun Came
 2001 – Enjoy Your Rabbit
 2003 – Michigan
 2004 – Seven Swans
 2005 – Illinois
 2006 – The Avalanche
 2006 – Songs for Christmas
 2009 – The BQE
 2010 – All Delighted People EP
 2010 – The Age of Adz
 2015 – Carrie & Lowell
2020 – The Ascension
2021 – Convocations
2021 – A Beginner's Mind med Angelo De Augustine
2023 – Reflections med Timo Andres och Conor Hanick
2023 – Javelin

Referenser

Externa länkar

 Officiell webbplats
 Sufjan Stevens på skivbolaget Asthmatic Kitty

Amerikanska pop- och rocksångare
Amerikanska kompositörer
Födda 1975
Män
Levande personer
V (Den sista striden)

V: Den sista striden () är en amerikansk miniserie i tre delar från 1984. Den är fortsättning på miniserien V från 1983. I den serien anlände utomjordingar till jorden och sa sig komma i fredliga avsikter men sanningen var en annan och en liten skara människor i Los Angeles, Kalifornien genomskådade dessa och bildade en motståndsrörelse.

Handling 
Motståndsrörelsen i Los Angeles fortsätter sin kamp mot de invaderande utomjordingarna och upptäcker också att inte alla utomjordingar tycker att invasionen är rättfärdigad. Till exempel ansluter sig en av utomjordingarna, Willie, till motståndsrörelsen.

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 

Amerikanska science fiction-TV-serier
TV-seriestarter 1984
TV-serieavslutningar 1984
Amerikanska miniserier från 1980-talet
Los Angeles i fiktion
Hulta

Hulta kan syfta på:

Orter

Sverige 
 Hulta (Hörby) – by i Hörby kommun
 Hulta, Örby socken – småort i Marks kommun, i Örby socken
 Hulta, Sätila socken – småort i Marks kommun, i Sätila socken
 Hulta, Västerviks kommun – by i Västerviks kommun
 Norra Hulta – område i Ronneby
 Gamla Hulta – område i Ronneby
 Hulta, Borås – stadsdel i östra Borås

Finland 
 Hulta, Kimito – en by i Kimitoöns kommun, Åboland
 Hulta, Sund – en by i Sunds kommun, Åland
 Hulta, Tenala – en by i Raseborgs stad, Västra Nyland

Byggnader 
 Hulta kyrka – i Borås
 Hulta säteri – i Norrköpings kommun

Sjöar och vatten 
 Hulta göl – i Falkenbergs kommun
 Hulta Kvarndamm i Alvesta kommun
 Hulta Kärr – i Varbergs kommun
 Hulta tjärn – i Bollebygds kommun
 Hulta sluss – på Göta kanal

Idrott 
 Hulta GK – golfklubb i Bollebygd
Lars Modig

Lars Modig, född 23 januari 1964, är en svensk ishockeyspelare. Han har bland annat varit back i Luleå Hockeyförenings A-lag. 

Han vann SM-guld 1996 och efter det flyttade han till Frankrike där han spelade med sin bror Olov Modig. 

Totalt blev det 115 poäng på 395 matcher i Luleå HF:s lag. Efter att han lagt skridskorna på hyllan var han assisterande tränare till Ulf Taavola under två säsonger. Idag är han aktiv i föreningen genom sportrådet där han är med och tar sportsliga beslut om bland annat värvningar och kontrakt. Lars Modig har även en  brorson, målvakten Mattias Modig som spelar för Boden HF i Division 2.

Referenser

Födda 1964
Svenska ishockeyspelare
Ishockeyspelare i Luleå HF
Ishockeyspelare i Piteå HC
Män
Levande personer
Ishockeytränare i Luleå HF
TV 4 Västerbotten

TV4Nyheterna Västerbotten, tidigare TV4 Botnia, var en av TV4:s 16 lokala stationer. TV4Nyheterna Västerbotten hade sitt kontor på Rådhusesplanaden 2 i Umeå och hade 16 anställda. Ansvarig utgivare var Peter Swanberg. TV4Nyheterna Västerbotten sände 6 gånger varje vardag. Fyra av sändningarna var under Nyhetsmorgon. Dessutom sände man 18.30 och ca 22.13.

Västerbotten
Hummelvik

Denna artikel handlar om Hummelvik i Åland. För naturreservatet i Örnsköldsviks kommun, se Hummelviks naturreservat.

Hummelvik är en färjhamn i Vårdö kommun på Åland, med trafik österut mot Kumlinge och Brändö, den så kallade norra linjen. Linjen trafikeras (2008) av förbindelsefartyget M/S Alfågeln. Från Brändö finns en förbindelse vidare till finska fastlandet.

Externa länkar
Ålandstrafikens webbplats med information om tidtabeller etc.

Vårdö
Hamnar på Åland
Huvudsjön

Huvudsjön kan syfta på ett antal insjöar i Sverige:

Huvudsjön, Närke, sjö i Askersunds kommun,  (21,5 ha)
Huvudsjön, Lappland, sjö i Vilhelmina kommun,  (1,09 km²)

Finland
Huvudsjön (sjö i Finland) sjö i Esse, Pedersöre kommun, Österbotten

Se även
Pääjärvi (finska)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Pääjärvi

Pääjärvi kan syfta på:

Personer
Magnus Pääjärvi, ishockeyspelare (född 1991)
Jens Pääjärvi, artist och trubadur (född 1988)

Sverige
Pääjärvi (Pajala socken, Norrbotten),  (92 ha)
Pääjärvi (ort), liten bebyggelse vid denna sjö i Pajala kommun
Pääjärvi (Korpilombolo socken, Norrbotten),  (6 ha)

Finland
Pääjärvi (sjö i Karstula), sjö i Karstula,  (30 km²)
Pääjärvi (sjö i Loppis, Egentliga Tavastland), sjö i Loppis,  (1,2 km²)
Pääjärvi (sjö i Finland, Kajanaland), sjö i Ristijärvi,  (31 ha)
Pääjärvi (sjö i Finland, Egentliga Tavastland), sjö i Tavastehus,  (13 km²)
Pääjärvi (sjö i Finland, Birkaland, lat 61,45, long 22,90), sjö i Sastamala,  (71 ha)
Pääjärvi (sjö i Salla, Lappland), sjö i Salla, Finland,  (35 ha)
Pääjärvi (sjö i Finland, Birkaland, lat 61,80, long 23,27), sjö i Ikalis,  (85 ha)
Pääjärvi (sjö i Kihniö, Birkaland), sjö i Kihniö,  (1,5 km²)
Pääjärvi (sjö i Kuhmo, Kajanaland), sjö i Kuhmo,  (84 ha)

Se även
 Huvudsjön
Håkansböle

Håkansböle (fi. Hakunila) är en stadsdel i Vanda stad i landskapet Nyland. 

Det bor cirka 11 000 människor i Håkansböle som ligger i östra Vanda. Stadsdelen gränsar till Lahtisleden i väster, Ring III i söder, Gjutan och Sottungsby i öster, samt Östra Haxböle i norr. Centrum i Håkansböle byggdes på 1970-talet som ett tätt höghusområde på en ås. Runt omkring finns småhusbebyggelse samt friluftsområden.

Historia 
En gammal by har funnits vid Kormängsbäcken på den östra sidan av Håkansbölebacken sedan flera sekler tillbaka. På 1600-talet grundades två herrgårdar på området Håkansböle gård och Nissbacka gård. Själva stadsdelen Nissbacka ligger 6 kilometer från Nissbacka gård. Namnet Håkansböle kommer av den första kända ägaren av markerna, Håkan Jönsson som levde på 1500-talet. Håkansböle gård ägs nuförtiden av Vanda stad och till helheten hör bland annat huvudbyggnaden i jugendstil, ritad av Armas Lindgren 1905, samt mutterlusthuset som byggdes till Sveriges kung Gustav III besök år 1775. Nissbacka gård brann år 1935 och ruinerna finns fortfarande kvar.

Service
I centrum av Håkansböle finns ett köpcentrum med bland annat snabbköp och apotek, samt restauranger och barer. Det finns också flera skolor, ett bibliotek och en kyrka i stadsdelen, samt en simhall.

Håkansböle på film
På sommaren 2002 filmades den finska filmen Nousukausi i Håkansböle. Håkansböle skulle föreställa Helsingforsförorten Jakobacka där också inspelningar skedde. Scener filmades i Håkansböle köpcentrum och på Ormberget.

Källor

Externa länkar

Stadsdelar i Vanda
Hålvik

Hålvik (fi. Kaitalahti) är en vik och ett bosättningsområde på Degerö i Helsingfors stad.

Hålvik är ett småhusområde i stadsdelen Stansvik på östra Degerö. Området har cirka 350 invånare och är det enda bostadsområdet i Stansvik. Söder om Hålvik ligger Degerö oljehamn, i väster Kronbergets sommarstugeområde och i norr Henrik Borgströms park i stadsdelen Turholm. Hålviks huvudväg heter Huvudvägen. Helsingfors överborgmästare Jussi Pajunen bor i Hålvik.

Hålvik är ett relativt litet egnahemshusområde. Invånarnas medelinkomst är hög, i samma klass som i Tammelund. Grön terräng, stora tomter och en liten idyllisk småbåtshamn bidrar till att locka välbärgade. Kronberget är ett av Helsingfors bästa utkikställen med utsikt mot centrum, Sveaborg och Brändö. Uppe på berget ligger Kronbergsträsket. Det finns ingen service i Hålvik.

Området kommer antagligen att utvidgas då Degerö öljehamn stängs 2010 och man börjar bygga det nya bostadsområdet Kronbergsstranden där.

Vikar i Nyland
Degerö
Helsingfors natur
Hällnäs (olika betydelser)

Hällnäs kan syfta på:

 Hällnäs – en tätort i Vindelns kommun, Västerbottens län
 Hällnäs municipalsamhälle – ett municipalsamhälle i  Degerfors landskommun, Västerbotten 1937–1962
 Hällnäs, Umnäs – en by i Stensele socken, Storumans kommun
 Hällnäs, Kyrkslätt – en by i Kyrkslätts kommun, Nyland, Finland
 Hällnäs, Vörå – en by i Vörå kommun, Österbotten, Finland
 Hällnäs sanatorium – en sjukvårdsinrättning vid Hällnäs i Vindelns kommun
 Hällnäsmodellen – en typ av järnvägsstationshus

Se även
Hållnäs
Hässlö (olika betydelser)

Hässlö kan syfta på:
 Hässlö, Västerås –  en stadsdel i Västerås.
 Stockholm-Västerås flygplats – en internationell flygplats i Västerås.
 F 1 Hässlö – en tidigare flygflottilj, baserad i Västerås.
 Hässlögymnasiet – en gymnasieskola i Västerås.
 Hässlö, Korpo – en ö i Korpo, Åboland, Finland.
 Hässlö (Finström, Åland) – en ö i Finström, Åland.
 Hässlö (Föglö, Åland) – en ö i Föglö, Åland.
Hästnässund

Hästnässund [-súnd] (fi.: Hevossalmi) är ett sund och en stadsdel i Degerö distrikt i Helsingfors stad. 

Hästnässund ligger på södra Degerö och är en del av förortsbebyggelsen på Degerö som uppstått i början på 1960-talet. I området finns även äldre villabebyggelse från 1940-talet. Hästnässund ligger väster om Jollas, norr om Sandhamn och söder om Uppby. Det bor 1670 personer i Hästnässund (2012). I de västra delarna av Hästnässund finns bland annat ett daghem och badstrand. 

Från Hästnässund går den enda bron över till Sandhamn, över sundet som också heter Hästnässund. Bron är en klaffbro, som sommartid öppnas på bestämda tider för att släppa igenom fritids- och sightseeingbåtar.

Degerö
Sund i Nyland
Hästö

Hästö kan syfta på:

Finland 

 Hästö, Kronoby, Österbotten, 
 Hästö (Hammarland, Åland), 
 Hästö (Sottunga, Åland),  (19 ha)
 Hästö, Houtskär, Åboland,  (1,18 km²)
 Hästö, Salo Åboland, 
 Hästö-Busö, Raseborg, Nyland, 
 Hästö, Raseborg, Nyland,  (98 ha)
 Hästö, Kyrkslätt, Nyland,  (31 ha)
 Hästö och Gyltö, Lovisa, Nyland,

Sverige
 Hästö, Karlskrona – en stadsdel i Karlskrona
 Hästö, Norrköpings kommun - en ö i Jonsbergs socken, Norrköpings kommun

Se även
Hästön
Hästören
Hestur
Lilla Hästö
Adolf Kolmodin

Johan Adolf Kolmodin, född 7 oktober 1855 i Visby stadsförsamling, Gotlands län, död 23 november 1928 i Uppsala domkyrkoförsamling, Uppsala län, var en svensk teolog och präst.

Biografi
Kolmodin var son till handlanden Carl Johan Kolmodin i Visby och Anna Maria Mårtensdotter Lyth. Kolmodin blev docent i teologi i Uppsala 1890 och extraordinarie professor i exegetik där 1903 samt ordinarie 1909, innan han erhöll avsked för att tillträda tjänsten som föreståndare för Fjellstedtska skolan 1920.

Kolmodin var under lång tid knuten till Evangeliska Fosterlandsstiftelsens missionsinstitut, numera Johannelunds teologiska högskola. Han var lärare 1879–1893, föreståndare 1893–1903 samt inspektor 1903–1909. 1908-09 företog han en inspektionsresa till Ostafrika. Sin tjänst i Evangeliska fosterlandsstiftelsen lämnade Kolmodin med anledning av en schism angående en av Kolmodins skrifter, Kristendomen och den urkristna församlingens bibel (1908), som ansågs företräda en alltför modern teologi, se Bibeltrogna vänner. Bland Kolmodins arbeten märks kommentarer till flera bibelböcker, alla präglade av en konservativ inställning. En viktig insats gjorde Kolmodin under 1900-talets första decennier då han gick i spetsen för införandet av det akademiska forskarämnet missionsvetenskap vid de svenska universiteten.  Hn redigerade Svensk missionstidskrift 1912–1928.

Kolmodin gifte sig 1882 med Maria Sofia Eleonora (Nelly) von Post (1858–1944) och var far till bland annat Johannes, Lennart, Gustaf och Rudolf Kolmodin. Kolmodin avled 1928 och gravsattes på Uppsala gamla kyrkogård.

Referenser

Vidare läsning
 Oloph Bexell, Teologiska fakulteten vid Uppsala universitet 1916–2000. Historiska studier. (Acta Universitatis Upsaliensis. Skrifter rörande Uppsala universitet. C. Organisation och historia 120), Uppsala 2021, sidorna 155–157 och 173–174
 
  

Svenska professorer i exegetik
Hedersledamöter vid Gotlands nation
Präster från Visby
Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Födda 1855
Avlidna 1928
Män
Högnabba

Högnabba är en by i Terjärv (på finska Teerijärvi) cirka 8 km söder om Terjärv centrum i Kronoby kommun i Österbotten i Finland.

I byn bor drygt 100 invånare, både svensk- och finsktalande. I Högnabba finns en ungdomslokal, danspaviljong och ett bönehus. Närbelägna byar är Djupsjöbacka, Småbönders och Kortjärvi, Gårdsgrupperna i Högnabba är Emas, Lotas, Peckas , men också Nysto, Skallobacka, Peto, Sunde, Pållas, Simjus. Högnabba gränsar också till finska byn Ina (Änabyi) i Evijärvi.

Högnabba är även ett vanligt släktnamn i trakten.

Svölostikko i Högnabba var populär på 60 o 70 talet. Svölostikko vilket var en bänk var byborna ofta satt och diskuterade allt mellan 'Högnabba och himlen'.

Sjöarna i Högnabba 
 Peckasjön
 Petosjön
 Lotassjön
 Flotasjön
 Emassjön
 Skitujärv
 Djupsjön  
 Skitusjön
 Lampsjön
 Dryftsjön

Kända bybor 
Onni Högnabba, Spelman
Erik Granvik, Författare

Källor 

Kronoby
Högnäs, Esbo stad

Högnäs är en stadsdel i Esbo stad och hör administrativt till Gamla Esbo storområde. 

Högnäs ligger på ett näs mellan sjöarna Bodom träsk och Grundträsk. Stadsdelen består främst av småhus och områden i naturligt skick. 

Områdets väglag föreslog år 1980 att området skulle få ett finskt namn, Korkeakannas. Endast det svenska namnet stadfästes av Esbo stadsstyrelse som namn på stadsdelen år 1982.

Källor

Stadsdelar i Esbo
Högsten

Högsten kan avse:
Högsten, Eckerö – en ö i Eckerö kommun, Åland  
Högsten, Gräsö socken – en ö i Norra Roslagen, Östhammars kommun, 
Högsten, Söderhamns kommun - ort i Söderhamns kommun
Fanér

Fanér eller faner är en tunn skiva av trä. Fanérblad svarvas eller hyvlas av stockar från olika träslag. Fanér används dels som material för yttäckning av möbler och andra inredningsdetaljer, dels som råvara till olika träskivor eller plywood (kryssfanér).

Historik
Fanér användes redan på 1300-talet före Kristus i Egypten, vilket framkom 1922 då man fann en fanerad möbeldel i Tutankhamuns grav. Ordet fanér (fournir), som betyder bestycka, kom från franskan på 1600-talet. Senare har man sågat fanér som har haft en tjocklek på cirka 5 till 10 millimeter eller mer.

Fanér för yttäckning av möbler är framtagen av höga virkeskvaliteter som limmas på en konstruktion av enklare trä (blindträ) eller annan lämplig träfiberskiva för att på ett billigt sätt få en yta av dyrare massiva träslag. Fanér används även för att uppnå speciella effekter, se intarsia.

Kryssfanér eller plywood har en stomme av enklare fanér och limmas i flera lager i kors. Detta åstadkommer byggskivor som inte slår sig. Ytskiktet, åtminstone på en sida, görs av bättre fanér, ofta av ädelträ. Sidorna benämns A och B, skivor med högre kvalitet benämns AA.  

Fanérskärning sker på så sätt att stockar hettas upp i vattenbad eller med basning. Stocken delas i halvor eller i fyra delar varefter den spänns fast i ramen i en fanérhyvel. Hyveln kan ha en längd upp till 4–5 meter och är försedd med ett knivblad som skär ett fanérblad, varefter fanéret torkas i en torkanläggning. Vid denna framställning får fanéret samma utseende som en sågad bräda med stående årsringar. Knivskuret fanér används till yttäckning av möbler samt ädelträplywood. Tjockleken varierar efter användningsområde mellan 0,5 och 3 millimeter.

Vid fanérsvarvning monteras den basade stocken mellan dubbar i ändytorna och roterar mot en kniv. Svarvat fanér förlorar träets vanliga kännetecken och används därför till kryssfanér. Immanuel Nobel uppfann en fanérsvarv.

Torkning av fanér
Torkning sker i rulltorkmaskiner eller bandtorkar med varmluft, torkningen är beroende av träslag och tjocklek och torkningstemperatur kan vara upp till 150° C eller mer.

Källor
 Teknos byggnadsbranschens handbok .

Externa länkar

Trä
Snickeri