Färgkod

Denna artikel behandlar hur färg används som kod för någonting. Koder som anger själva färgen behandlas i artikeln Färgsystem.

Färgkoder kan användas på många olika sätt. Det är i grunden fråga om klassificering av något. Man kan skilja mellan tre olika huvudgrupper:

 Klassificering av någon egenskap, attribut
 Indelning efter värde, variabel
 Märkning för att visa funktion

Hur dessa märkningar anbringas på komponenterna i form av olika antal prickar och breda eller smala ringar etc och tolkningen av detta är en hel vetenskap.

Elektriska komponenter 
Tabellen nedan visar internationell färgstandard för att indikera siffervärden. Serien går från svart till vitt via spektralfärger i samma ordning som i regnbågen. De två följande kolumnerna anger förkortad kod för beskrivning av färgen i text, till exempel på monokroma ritningar. Om toleransmärkning saknas avses 20 %.

Det finns flera metoder att uttrycka en komponents värde med fler än en siffra:

 Vid ett äldre system anger komponentens grundfärg den första siffran, färg runt om komponentens ena ände den andra siffran, och slutligen en färgprick nära komponentens mitt det antal nollor, som ska fogas till de två första siffrorna. Exempel: Ett motstånd med grundfärg gul, bandfärg violett, prickfärg orange har värdet 47 000 ohm = 47 kiloohm. Om motståndet är helt brunt utan att andra färger syns, ska det tolkas som brunt band och brun prick på brun grundfärg, d.v.s. 110 Ω.

 Vid ett nyare system har grundfärgen ingen betydelse, men det finns 3 eller flera band asymmetriskt anbringade på komponenten. Med bandänden till vänster avläses siffrorna från vänster till höger. Exempel: Om färgerna på ett motstånd är från vänster röd, röd, gul ska detta tolkas som 220 000 Ω = 220 kΩ. För kondensatorer underförstås alltid att avläst värde avser pikofarad, d.v.s. 10–12 farad. Om ett fjärde band är silver eller guld avser det procentuell tolerans. Om fjärde bandet är något annat än silver eller guld är det fråga om en komponent med snävare angivet värde, där de 3 första banden anger värdets 3 första siffror, och det fjärde bandet antalet nollor, som ska fogas till de tre första. Exempel: Färgerna på ett motstånd är från vänster brun, röd, violett, orange; värdet är 127 kΩ.

 Ovanstående ska ses om exempel. Det finns ett flertal andra varianter med en mängd prickar på rad i en viss ordning. Tolkning av detta är en hel vetenskap, och för detta hänvisas till special-litteratur.

 På antika komponenter (äldre än början på 1900-talet) kan det förekomma ett H, som ska tolkas som hundra och ett T, som ska tolkas som tusen.

Funktion 
 För färgen på ledningsparter i kablar som ska anslutas till någon form av anslutningslist eller till stift i ett mångpoligt kontaktdon eller dylikt gäller att svart ledare ansluts till kontaktpunkt (stift, hylsa etc) nr 0, brun till kontaktpunkt 1, röd till kontaktpunkt 2 etc.När antalet kontaktpunkter är större än 9 tar man en ledning med en viss grundfärg och förser den med en längsgående rand i avvikande färg. Numreringen blir på följande sätt:

För L M Ericsson-produkter betyder "zebra-randig" ledning röd–vit–röd–vit…  + (plus) och blå–vit–blå–vit… — (minus).  

För rörbestyckade apparater betyder de olika färgerna detta:
{|
| Svart || Jord, skärm, apparatstomme
|-
| Brun || Glödström
|-
| Röd || Anod (+)
|-
| Orange || Skärmgaller (+)
|-
| Gul
|-
| Grön || Styrgaller
|-
| Blå
|-
| Violett || Negativ spänningsmatning
|-
| Grå || Växelströmsmatning
|-
| Vit || Styrledning, t e till relä
|}

 För transistorbestyckade apparater gäller motsvarande i tillämpliga delar, d.v.s. transistorns bas motsvarar rörets styrgaller o.s.v..

Färgkoder på kablar i lågspänningsanläggningar 
Standard för färgkoder på kablar i lågspänningsanläggningar (exempelvis elinstallationer 230V i hemmet) är:

Årsmärke vid bilbesiktning 

Från 2011 och senare används ej längre årsmärken med färgkod.

Färgkoder för återvinning 
Olika kodsystem är i bruk, det här verkar vara det vanligaste för hushållsavfall, kompletterat med Förpacknings & Tidningsinsamlingens system, som enbart inriktar sig på en del avfallstyper. Även kompletterat med San Sacs system.

Färgkoder för säkringar

Diazedsäkringar 
Storlekar:
 4 A gänga I
 6 A … 25 A gänga II
 35 A och 50 A gänga III, vanligen som servissäkringar

Fordonssäkringar

Knivtyp
Dessa förekommer i tre storlekar; den största i äldre fordon. I nyare fordon någon av de mindre typerna. Ett krav för denna typ av säkring är att det ofrånkomliga spänningsfallet ska vara så lågt som möjligt.

Säkringarna sitter ganska hårt fast i sina hållare och tätt tillsammans, varför det är svårt att med fingrarna dra ut dem. Ett litet hjälpverktyg för bekväm utdragning finns ofta inlagt i säkringslådan.

Porslinssäkringar
I veteranfordon förekommer cylindriska porslinssäkringar med koniska metallhylsor på ändarna. En säkringstråd utanpå porslinet förenar ändhylsorna. Säkringens värde (amperetalet) anges med en upphöjd siffra i porslinet.  Det vanligaste värdet är 8 A. Denna säkringstyp saknar standardiserad färgkod.

Hårdmetall
Färgkoder för märkning av verktyg.

Färgkoder för ostar 
De flesta svenska osttillverkarna har samma färg på etiketterna för de vanligaste ostarna.

Se även 
 Färgmärkning av ammunition
 Färgsymbolik

Anmärkningar

Referenser

Noter 

Standarder och konventioner
Färg
Metallbearbetning