kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Swedish Open

Swedish Open är en ATP-turnering i tennis som ingår i 250 Series och spelas årligen i Båstad, Sverige på grus och då i regel andra veckan i juli månad. Turneringen spelas på Båstads tennisstadion, belägen med utsikt över Laholmsbukten i anslutning till Hotell Skansen. Båstads tennisstadion har genomgått omfattande om- och tillbyggnader färdigställda under 2001 och 2007 där den förstnämnda omfattade hotellbyggnaden samt sjöläktaren och den senare landläktaren tillsammans med de övre banorna.

Turneringen omfattar herrsingel och herrdubbel. Från turneringens första år, 1948, till och med 1990 var även damsingel och damdubbel inkluderat i turneringen. Åren 2009-2017 återupptogs damturneringen (damsingel och damdubbel) i turneringen. Damturneringen tog en paus 2018 och var tillbaka 2019 dock i ett mindre format och med en lägre rankad WTA turnering.

Historia 
Turneringen är bland de äldsta tennisturneringarna i världen då den etablerades som internationell turnering 1948 genom ett samarbete mellan Båstad Malens Tennissällskap (BMTS) och Svenska Tennisförbundet (SvTF). Sedan dess har turneringen arrangerats varje år i obruten följd.

Titelsponsorer 
I och med det kommersiella värdet i turneringen namnges turneringen numer efter dess titelsponsor.

De senaste titelsponsorerna:
 Investor (1999), Investor Swedish Open
 Wideyes (2000), Wideyes Swedish Open
 Telenordia (2001–2002), Telenordia Swedish Open
 Synsam (2003–2006), Synsam Swedish Open
 Catella (2007–2009), Catella Swedish Open
 Skistar (2010-2018), SkiStar Swedish Open
 Ericsson (2015–2017), Ericsson Swedish Open (damsingel/damdubbel)
  (2019) Swedish Open (Dam&Herr ingen titelsponsor)
  Nordea (2019–), Nordea Open (Dam&Herr)

Resultat

Herrsingel (1948–)

Herrdubbel (1948–)

Damsingel (1948–1990, 2009–2017, 2019–)

Damdubbel (1948–1990, 2009–2017, 2019–)

Utmärkelser

International Series Tournament of the Year 
Turneringen har fått utmärkelsen "International Series Tournament of the Year" varje år under 2002-2011. Utmärkelsen röstas fram av spelarna på ATP-touren och turneringen är den första att få utmärkelsen sex år i rad och är nu uppe i tio raka utmärkelser.

Se även 
 Tennisveckan
 Swedish Open Women

Anmärkningar

Referenser

Källförteckning 
 
 "Tidigare vinnare". sites.pyramid.se (Swedish Open)

Externa länkar 

 Officiell webbplats
Franska nya vågen

Den franska nya vågen (fr.: la nouvelle vague) var en strömning inom den franska filmen under 1960-talet. Den inleddes 1959 och omfattade många ur den nya generation franska regissörer som debuterade åren 1958–1962. Bland de viktigare namnen fanns Alain Resnais, François Truffaut och Jean-Luc Godard.

Historik

Bakgrund 
Skribenter i det franska filmmagasinet Cahiers du cinéma bestämde sig för att omsätta teorin om en auteur — regissören som centrum i allt filmiskt skapande — i praktiken genom att själva börja göra film. Filmer av Jean Renoir och Jean Vigo sågs som förebilder.

Tidigare skribenter i magasinet som François Truffaut med De 400 slagen (1959) och Jean-Luc Godard med Till sista andetaget (1960) inledde den franska nya vågen. Andra regissörer som gjorde avtryck var Claude Chabrol, Jacques Rivette, Eric Rohmer, Louis Malle, Agnès Varda och Alain Resnais.

Stil och utveckling 
Filmerna tog sig nya uttryck, som tagningar som varade i sju minuter (exempelvis den berömda trafikstockningen i Godards Utflykt i det röda). Filmerna hade också existentiella teman, med en betoning av individen och ett gillande av det absurda i människans existens. Inte bara teman och uttryck var viktigt, utan också hur de filmades. Den nya franska vågens regissörer filmade ofta ute på stan och tog avstånd ifrån idén om filmer gjorda i en studio. Lätta kameror, ljus- och ljudutrustning var uppfinningar som regissörerna utnyttjade. Flera nya vågen-filmer känns igen på deras flytande rörelser, ofta med scener där kameran följer filmens rollfigurer längs Paris gator.

Den nya vågens filmer gjordes med små resurser. Ofta filmades de i lägenheter som tillhörde vänner till regissören och personal samt skådespelare kom även från samma vänkrets. Regissörerna tvingades även att improvisera med utrustningen (genom att till exempel använda en shoppingvagn som rullande plattform för kameran). Kostnaden för film var också ett problem och försöken att spara in på film blev stilistiska drag: till exempel i Jean-Luc Godards Till sista andetaget har flera scener en upphuggen känsla, vilket beror på att de filmades i en enda lång tagning och att de delar som inte blev lyckade helt enkelt klipptes bort mitt i den berörda scenen.

Internationell påverkan 
Den nya vågen hade även inflytande på amerikansk film. Efter Arthur Penns Bonnie och Clyde (1967) kom New Hollywood regissörerna (Altman, Coppola, De Palma och Scorsese) att i slutet på 1960-talet/början av 1970-talet göra filmer inspirerade av sina europeiska (och framförallt franska) motsvarigheter. Även den yngre generationen filmskapare har visat influenser från nya vågen, däribland Quentin Tarantino och Wes Anderson.

Referenser 

Filmrörelser
Fransk film
Lycka

För andra betydelser, se Lycka (olika betydelser).

Lycka är en känsla av välbehag. Under de senaste decennierna har ett forskningsfält växt fram, lyckoforskning, som undersöker vad som skapar lycka i människors liv.

Lycka är ett belöningssystem som används för att premiera ett leverne i vilket våra behov tillgodoses. Lycka är därmed inte ett mått på framgång då en framgångsrik person fortfarande kan vara olycklig. Undersökningar visar att människor i rika länder inte är lyckligare än de i fattiga. Inte heller har stora lotterivinster, allvarliga sjukdomar eller materiella ting någon långvarig effekt på människors lycka. Exempel på några faktorer som har långvarig effekt för hur lyckliga vi känner oss är personlig status och respekt från andra människor samt att ha ett fördelaktigt utseende. Förutom miljöfaktorer så finns det stora individuella genetiska skillnader mellan olika individer som påverkar nivån av lycka. En majoritet av befolkningen anser sig vara lyckliga. Något som kan tyckas lite motsägesefullt är att de flesta även tror sig vara lyckligare än de flesta andra. 

Den svenske lyckoforskaren Bengt Brülde utforskar i sin bok Lyckans och lidandets etik (2009) olika innebörder av lyckobegreppet: 
Renodlade affektiva teorier om lycka identifierar lycka med en eller flera positiva affekter (känslotillstånd), exempelvis känslor som sinnesro, glädje, njutning, välbehag, etc. Lycka kan också definieras som "positiv affektbalans över tid". Men det finns också kognitiva teorier om lycka, samt hybridteorier som definierar lycka som en kombination av affekter och kognitioner. 

En person som befinner sig i negativ affektbalans - till exempel en man som nyligen fått veta att hans älskade katt har blivit överkörd av en bil och dödad - kan ändå sägas vara lycklig om hans egen värdering av det egna livet är positiv. Om han anser att det egna livet är meningsfullt och innehåller saker han värdesätter, exempelvis nära relationer och arbetsglädje, så är han "lycklig" även om han befinner sig i negativ affektbalans. En renodlad kognitiv teori om lycka identifierar lycka endast med dessa tankar om det egna livets värdefullhet, meningsfullhet, etc. En hybridteori om lycka försöker dock inkludera både affekter och kognitioner. Vi kan tänka oss att mannen i exemplet ovan får veta att hans katt inte har blivit överkörd, utan har blivit upphittad och snart ska återlämnas till honom - det där som blivit överkört var bara en sork. Det vore underligt att mena att mannen var lika lycklig både när han trodde att katten vad död och sörjde den, som när han får veta att den lever. I vilken proportion lycka ska anses ha med positiv affektbalans respektive med positiv värdering av det egna livet att göra, är en öppen fråga.

Referenser

Se även 
 Eudaimonia
 Glädje
 Den eviga matchen om lyckan

Känslor
Europacupen i fotboll för landslag 1964

Europacupen i fotboll för landslag 1964 var den andra upplagan av Europamästerskapet i fotboll. Slutspelet förlades till Spanien (värdnationen bestämdes efter kvartsfinalerna), och finalen spelades i Madrid, där Spanien besegrade Sovjetunionen. Turneringen spelades som en ren utslagstävling, utan gruppspel, och fram till och med kvartsfinalerna möttes lagen i dubbelmöten hemma och borta.

29 nationer ställde upp, men Grekland drog sig ur efter att ha lottats mot Albanien i första omgången. Sovjetunionen, Österrike och Luxemburg lottades att gå direkt in i andra omgången, eftersom det var ojämnt antal lag.

Kvalomgångar

Första omgången

Åttondelsfinaler

Kvartsfinaler

Huvudturneringen

Slutspelsträd

Semifinaler

Bronsmatch

Final

Externa länkar 
 

1964 i Spanien
1964
Internationella fotbollstävlingar i Spanien
Fotbollsåret 1964
Ritva

Kvinnonamnet Ritva är ett finskt namn som betyder spö eller vidja.
Det började användas i Sverige så sent som på 1930-talet och kom in i almanackan 1986.

Bland yngre flickor är namnet mycket ovanligt. Under hela 1990-talet fick ingen flicka namnet som tilltalsnamn.
31 december 2009 fanns det totalt 2 615 personer i Sverige med namnet Ritva, varav 2 058 med det som tilltalsnamn.
År 2003 fick 2 flickor namnet, men ingen fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 5 juli, (1986-2000: 4 januari).

Personer med namnet Ritva
Ritva Holmberg, finsk skådespelerska och regissör
Ritva Sarin-Grufberg, åländsk politiker
Ritva Toivola, finsk barnboksförfattare

Källor 

Kvinnonamn
Finska förnamn
Metons cykel

Metons cykel är en 19-årsperiod under vilken tid månaderna samordnas med månens växlingar, så att månfasen för någon viss dag av ett visst år måste vara densamma som månfasen för samma datum 19 år före eller efter det ifrågavarande året. Den är uppkallad efter den grekiske astronomen Meton.  

Anledningen till  cykeln är att det på 19 tropiska år går 6 939,60 medelsoldygn och 235 synodiska månader motsvarar 6 939,69 sådana dygn, en skillnad på bara 0,09 dygn. Det dröjer mer än 200 år innan skillnaden uppgår till ett helt dygn. 

Gyllental kallas det tal, som anger ett års ordningsnummer i måncykeln. Årets nummer bland de 19 i måncykeln anslogs med guldskrift under antiken. Gyllentalet får man om årtalet delas med 19 och den rest som divisionen lämnar ökas med 1. Ett exempel: om årtalet 325 delas med 19 får man svaret 17 och som rest 2 vilket ger gyllentalet 3. Vår tideräknings första år, år 1, börjar alltså med gyllentalet 2. 

En annan benämning på denna lunisolarkalender är enneadekaëtéris (av grekiska ennea – nio, deka – tio och étos – år). Den infördes av grekerna 432 f. Kr. och senare av babylonierna.

Den metonska fullmånen 
Metons cykel har även använts för att beräkna när den kristna påsken infaller. Den metonska fullmånen – även kallad ecklesiastiska fullmånen och påskfullmånen – är fullmånen beräknad efter Metons cykel, varför dess datum inte nödvändigtvis sammanfaller med den astronomiska fullmånens.

Källor 
Värt att veta av Sten Söderberg

 
Påskräkning förr och nu

Astronomi
Tidsenheter
Ugglan
Battle, East Sussex

Battle är en småstad och civil parish i grevskapet East Sussex i sydöstra England. Staden ligger i distriktet Rother, cirka 78 kilometer sydost om centrala London och cirka 10 kilometer nordväst om Hastings. Tätorten (built-up area) hade  invånare vid folkräkningen år .

I närheten skedde slaget vid Hastings, där Vilhelm Erövraren besegrade Harald II år 1066.

Staden har fått sitt namn från Battle Abbey, ett kloster som grundades 1095 till minne av slaget. Kyrkans högaltare sägs ligga på den plats där Harald dog. Förutom porten återstår inte mycket av klostret.

Referenser

Externa länkar 

Orter i East Sussex
Civil parishes i East Sussex
Eskader

En eskader (fr. escadre, av ital. squadra, 'fyrkant') är ett operativt flygförband. Det är sammansatt av flera flygflottiljer.

Begreppet eskader används även (eller har använts) inom flottan hos olika försvarsmakter. I flottan är en eskader ett fartygsförband där ett eller flera större fartyg ingår tillsammans med ett antal divisioner eller flottiljer, exempelvis jagar- eller torpedbåtsdivisioner.

En eskader är i regel ett tillfälligt sammansatt förband för en viss uppgift.

Sverige

Sveriges flygvapen var fram till 1966 organiserat i eskadrar. Det året införlivades de dåvarande jaktflygförbanden i den då integrerade försvarsorganisationen, baserad på olika försvarsregioner.

Attack- och spaningsförbanden inom det svenska flygvapnet kom dock även därefter att inordnas under Första flygeskadern. Denna lades ner först 1995, då JAS 39 Gripen (med sina olika roller inom flygvapnet) introducerades.

Se även
Skvadron

Referenser

Militär organisation
Lodning

Lodning kallas de processer med vilka man mäter djupet i hav, sjöar och liknande. 

Den vanligaste metoden utnyttjar ett ekolod, en anordning som sänder ut ljudpulser (ultraljud, oftast ca 200 kHz) som färdas genom vattnet ned till bottnen och där ger upphov till ett eko som studsar tillbaka till mottagaren och där registreras. Genom att ekolodet mäter tiden mellan att en puls utsänds och motsvarande eko uppfångas kan det beräkna avståndet till punkten där ekot bildades. Djupet kan skivas med en grafisk skrivare som är vanlig på äldre utrustning, eller numera vanligen på en digital skärm.

Tidigare sänkte man ett lod, en tyngd som hänger i en lina. Det klassiska lodet hade en liten urgröpning i bottnen, som fylldes med vax. Samtidigt med djupet fick man ett bottenprov, vilket även det hjälpte till vid bestämmande av position och navigering. Bottnens beskaffenhet kunde föras in i sjökort ifall den inte var känd. I dag är djupet utsatt i sjökorten, men genomgår en ständig uppdatering av djup och bottenbeskaffenhet. Djupet angavs i famnar i äldre svenska sjökort, i dag enligt metersystemet.

Källor

Se även
 Sonar

Navigation
Sjöfart
Skalpering

En skalpering innebär att man avlägsnar en bit hud med tillhörande hår från hjässan, ofta från en fallen fiende. Skalpering förekom bland Nordamerikas ursprungsbefolkning, men dess ursprung är oklart. Med européernas ankomst till Amerika spreds bruket över den nordamerikanska kontinenten och förekom på båda sidor i krigen mellan ursprungsamerikaner och europeiska nybyggare.

Amerikas historia

pt:Escalpelamento
sr:Скалп
Illustration

En illustration är en visualisering i form av en ritning, skiss, målning, fotografi eller annat verk som belyser eller dikterar information med hjälp av en grafisk representation. En vanlig variant är bokillustrationen, vilken är en konstnärlig bild i en bok eller annan publikation med uppgiften att illustrera en text.

Etymologi
Ordet illustration kommer från (lat. illustratio, av illustro upplysa, bestråla).

Utifrån teknik 
 Akvarell
 Airbrush
Blyerts
Datorgenererad
 Gouache
 Fotografi
 Collage
 Potatistryck
 Linoleumsnitt
 Oljemåleri
 Kol
 Kritor
 Tusch
 Fotopolymer
 Etsning
 Träsnitt
Sprejfärg

Se även
illustratör

Referenser 

Bildkonst och skulptur
Kommunikation
Kommunalförbundet för Stockholms stads och läns regionala frågor

Kommunalförbundet för Stockholms stads och läns regionala frågor, KSL, bildades av dåvarande Stockholms läns landsting och Stockholms stad. Stockholm ingick vid den här tidpunkten inte i landstinget.

Kommunalförbundet trädde i verksamhet den 1 januari 1966 och från och med den 1 januari 1967 övertog det AB Stockholms Spårvägar, som därmed ändrade namn till AB Storstockholms Lokaltrafik. Från den 1 januari 1971 ingår Stockholms kommun i Stockholms läns landsting. Landstinget övertog då kommunalförbundets uppgifter, varvid KSL upphörde.

Organisationer bildade 1966
Kommunalförbund
Stockholms län
Transport i Stockholms län
Organisationer upplösta 1971
Självpollinering

Självpollinering är pollinering som sker när pollenkorn fastnar på pistillens märke i samma blomma som de kom ifrån. Om befruktning sker kallas det självbefruktning. Vid självbefruktning får avkomman anlag som är en omkombination av föräldraplantans anlag. Den genetiska variationen hos avkomman blir därför mindre än om den hade uppstått genom korspollinering. Risken för inavel ökar, varför det hos många växter finns hinder för att minimera självpollinering och underlätta korspollinering. Ungefär 20 % av alla blomväxter är självbefruktare, och många av dem är så pass anpassade till detta att de har blommor som aldrig öppnar sig. Självbefruktande arter är ofta nyligen uppkomna ur korsbefruktande förfäder. Trots risken för inavel och bristande variation har självpollinering fördelar. Risken att inte bli pollinerad försvinner, och avkomman kommer att likna föräldern och därför trivas i samma biotop som föräldern. Några arter som ägnar sig åt ständig självpollinering och -befruktning är smålånke, knytling och grönknavel varför dessa saknar blommor som slår ut. Vissa arter ägnar sig åt självpollinering ifall korspollinering uteblir, som reservmetod.

Några drag som tyder på att en växt är en ständig självbefruktare:
 Ståndare och pistiller är placerade nära varandra eller hopväxta.
 Slutna blommor som aldrig slår ut (kleistogami).
 Pollenkornen är få i förhållande till antalet fröämnen.

Noter 

Växtfysiologi

it:Impollinazione#Autoimpollinazione
KSL

KSL kan avse:

Förbundet för folkbildning KSL
Kommunalförbundet för Stockholms stads och läns regionala frågor
Kalle Ankas Pocket 1: Tuff till tusen miljarder

Tuff till tusen miljarder, nummer 1 av bokserien Kalle Ankas Pocket, utkom i juni 1968. På den tiden var vartannat uppslag i svartvitt. På omslaget står följande att läsa under titeln: "...faktiskt är farbror Joakim i denna pang-pocket tuffare än vanligt!"

(Översättning och bearbetning: fil.lic. P.A. Westrin)

Innehåll

Farbror Joakim och guldfrossarna från världsrymden
Farbror Joakim tar ett bad i sina sedlar när han upptäcker att sedlarna är angripna av insekter som, så att säga, håller på att äta honom ur huset. Han växlar sedlarna till mynt. Samtidigt kommer utomjordingar till Jorden. De äter guld men det råder hungersnöd hemma så de smörjer kråset med Joakims guld. Oppfinnar-Jocke uppfinner en konstgödning för guld så att hungersnöden försvinner.

Farbror Joakim och hans 99.999 ordböcker 
Ett bokförlag har gett ut en ordbok och i ett av exemplaren har man medvetet gjort ett stavfel. Den som hittar stavfelet inkasserar prissumman 1 000 kronor (År 1968, alltså väsentligt mycket mer idag). Joakim köper hela upplagan på 100 000 exemplar och ger Kalle i uppdrag att hitta detta. Det finns dock ytterligare ett exemplar som har hamnat i en by i Afrika så Kalle och Knattarna ger sig iväg dit.

Ett vackert skärp åt farbror Joakim
Hos pelikanen i Ankeborgs zoo hittar Kalle ett skärp med märkliga inskriptioner. Han visar det för Joakim som bestämmer att skärpet är ett slags skattkarta. Kalle och Joakim åker iväg till Orikistan.

Osynliga fiender
Oppfinnar-Jocke uppfinner en målarfärg och ytor som målas med denna färg blir osynliga. Björnligan kommer dock över färgen och gör en stöt mot Joakims kassavalv. De bygger en stor luftballong som de gör osynliga och sedan kan de landa på taket och bära ut så mycket de orkar. Efter första natten får Kalle och Knattarna stå på vakt i valvet och Kalle följer med i en säck. Joakim ordnar så att den helium Björnligan köper är mättad med korvdoft så att alla Ankeborgs hundar förföljer ballongen.

Tabell

Externa länkar
KAP 1 på I.N.D.U.C.K.S
Kalle Ankas Pocket 001
Lagföring

Lagföring, innebär att åklagare vid domstol åtalar för brott, som faller under allmänt åtal. Åtalet ska vara precist presenterat för domstolen och formulerat så att det klart framgår vilket eller vilka brott mot vilken lag som begåtts, hur omfattande brottet är, vilken bevisning åklagaren har för att kunna visa rätten att anklagelserna om brottet ifråga stämmer, samt vilka anspråk, enligt åklagaren, lagen har i påföljdsdelen och vad åklagaren kräver för påföljd i det enskilda fallet. 

Straffrätt
Processrätt
Kinin

Kinin är ett ämne använt vid behandling av malaria, som även har en muskelavslappnande effekt. Ämnet utvinns än idag ur barken från kinaträdet, eftersom den syntetiska processen aldrig kommit till industriell användning.

Historia 
Kinaträdets bark, som innehåller kinin, var av amerikanska ursprungsbefolkningen känd för sina läkande egenskaper, men användes inte i Europa förrän man upptäckte kininets antimalariska egenskaper. Tiden för upptäckten är kontroversiell: det fanns ingen malaria i Sydamerika, så de infödda kunde inte känna till barkens egenskaper mot malaria. År 1638 upptäcktes kinabarkens egenskaper av grevinnan av Chinchón (hustru till vicekungen Luis Fernández de Cabrera), i Peru, då hon konstaterade att den användes av de infödda för att behandla feber, men hänvisningar till kininets helande egenskaper och exporten av barken hade börjat tidigare. Det vetenskapliga namnet cinchona syftar direkt på grevinnan (Linné transkriberade det spanska ljudet "chi" på det italienska sättet till "ci", vilket var vanligt på den tiden)

Kininet isolerades och namngavs 1817 av de franska forskarna Pierre Joseph Pelletier och Joseph Bienaimé Caventou. På Inkarikets språk, quechua, kallades kinaträdets bark "Quina-Quina", ungefär "bark av bark" eller "helig bark", detta gav den det franska namnet quinine. Ända fram till 1820-talet blandades oftast den torkade finmalna barken med vin eller någon annan dryck.

Användning
Kinin kom till storskalig profylaktisk användning omkring 1850, även om det användes första gången i Rom på 1630-talet. Vid denna tid hade man i Rom stora problem med malariamyggor i de våtmarker och träsk som omgav staden. Malarian drabbade alla, såväl påvar som besökare i staden, så när jesuitprästen och apotekaren Agostino Salumbrino lade märke till hur quechuafolket använde chinchoabarken, tog han tillfället i akt att skicka ett prov av den hem till Rom.

Kinin spelade en stor roll i koloniseringen av Afrika. Afrika var tidigare känt som "den vite mannens grav" på grund av malarian.

Under kolonialtiden drack de brittiska officerarna tonic, som innehåller kinin, för att avvärja den beryktade malarian. Sedermera upptäckte de att tonicen smakade bättre med en skvätt gin i och det lär ha varit så den populära drinken gin och tonic skapades.

Referenser

Noter

Alkaloider
Kinoliner
Beska föreningar
Kinuklidiner
Alkener
Alkoholer
Fenoletrar
Malarialäkemedel
Uday Hussein

Uday Saddam Hussein al-Tikriti (arabiska: تحرير عدي صدام حسين التكريتي; även översatt till Odai), född 18 juni 1964 i Bagdad, död 22 juli 2003 i Mosul, var Saddam Husseins äldste son. Uday Hussein dödades, tillsammans med sin bror Qusay Hussein, av amerikanska styrkor kort efter invasionen av Irak.

Referenser 

Födda 1964
Avlidna 2003
Saddam Husseins familjemedlemmar
Män
Personer från Bagdad
Kurtwood Smith

Kurtwood Larson Smith, född 3 juli 1943 i New Lisbon i Juneau County, Wisconsin, är en amerikansk skådespelare. Smith är bland annat känd för sin roll i Robocop från 1987 där han spela skurken Clarence Boddicker och som Red Forman i komediserien That '70s Show och som agent Edward Cooper i TV-serien Medium. Han debuterade som skådespelare i en statistroll i TV-serien Lödder. Sedan dess har han medverkat i över 100 filmer och TV-serier och har blivit något av en folkkär skådespelare i USA.

Kurtwood Smith har haft flera olika roller i Star Trek.

Smith är sedan 1988 gift med skådespelaren Joan Pirkle.

Filmografi i urval 

 (ett avsnitt)

 (200 avsnitt)

 (tre avsnitt)
 (sju avsnitt)

 (röst, sju avsnitt)
 (röst)
 (röst)
 (21 avsnitt)
 (sju avsnitt)

Externa länkar 

 
 Kurtwood Smith på NNDB

Amerikanska TV-skådespelare
Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Amerikanska skådespelare under 2000-talet
Skådespelare från Wisconsin
Personer från Juneau County, Wisconsin
Födda 1943
Levande personer
Män