kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Traktat

Traktat eller fördrag är en samlingsterm för skriftliga överenskommelser mellan subjekt till den internationella rätten. Olika traktater som ryms under termen är bland annat konventioner, fördrag, akter, pakter, statuter, protokoll, stadgor, konstitutioner, utbyte av ministeriella noter, "agreed minutes" och "memoranda of agreement".

Subjekt till den internationella rätten som kommer i fråga är vanligtvis stater och internationella organisationer men kan även slutas mellan exempelvis stater och urfolk. Traktater mellan stater regleras i Wienkonventionen om traktaträtten från 1969. Traktater där åtminstone en part är ett annat subjekt till den internationella rätten än en stat, det vill säga en internationell organisation, regleras i den kompletterande Wienkonventionen om traktaträtten mellan stater och internationella organisationer eller internationella organisationer sinsemellan av den 21 mars 1986, som är en anpassning av 1969 års konvention. Bindande traktater ska följas i enlighet med pacta sunt servanda.

Bilaterala och multilaterala traktater 
Traktater kan vara bilaterala eller multilaterala. En bilateral traktat sluts mellan två parter och multilaterala mellan flera. Europeiska unionens medlemsstater har gemensamt skrivit bilaterala avtal med bland annat Schweiz.

Hur ett traktat kommer till 
Traktat är bara bindande för de stater som samtyckt till att vara bundna. En central fråga inom traktaträtten är därför hur ett traktat kommer till och blir bindande. Det första steget i en traktats tillkomst är att traktatens ordalydelse ska bestämmas. Detta genomförs ofta genom omröstning på multilaterala konferenser, eller vid internationella diplomatiska förhandlingar. I det förra fallet får en traktat den ordalydelse som 2/3 av de närvarande staterna röstar för, medan det i andra fall krävs att samtliga stater samtycker till textens ordalydelse. När ett traktat sedan har utformats är nästa steg att den ska "fastställs som autentisk och slutlig". Med detta menas i regel att en statsrepresentant (vanligen en diplomat) signerar traktaten ad referendum. Traktaten är vid detta stadie färdigt att ansluta sig till. Samtycke uttrycks genom ratifikation eller signering. När detta skett är den samtyckande staten inte helt ansluten till trakten, men den får vid detta stadie inte bryta mot traktatens ändamål och syfte.  Faktisk och slutlig anslutning sker först genom inkorporering (d.v.s. att staten gör traktaten till nationell lagtext), harmonisering (d.v.s. att staten anpassar sin nationella lag efter traktaten) eller konventionskonform lagtolkning (vilket innebär att staten låter sina domstolar tolka nationell lag med beaktande av traktaten). Vanligast är att traktat harmoniseras in i nationell lagstiftning, men Sverige har inkorporerat vissa traktat som till exempel Europakonventionen och barnkonventionen.

Se även 
 Avtal
 Europeiska unionens fördrag
 Internationell rätt
 Ratifikation
 Traktaträtt

Referenser

Externa länkar 

Internationell rätt
Officiella dokument
Allt om Vetenskap

Allt om Vetenskap (AoV) var en svensk populärvetenskaplig tidning med tyngdpunkt på naturvetenskap. Tidningen utgavs av Allt om Vetenskap Förlags AB och utgavs första gången i mars 2004 och sista gången i juni 2018. Orsaken till nedläggningen angavs vara ett sjunkande tidningsköpande.

AoV bevakade både svensk och internationell forskning. Bland tidningens skribenter fanns bland annat vetenskapsjournalister och forskare. Andra ämnen som det skrevs om i tidningen var bland annat historia, psykologi och matematik.

Andra populärvetenskapliga tidskrifter
Forskning & Framsteg
Illustrerad Vetenskap

Källor

Externa länkar
 Officiell webbplats (omdirigeras till Illustrerad Vetenskaps webbplats)

Populärvetenskapliga tidskrifter
Lista över räkneord på olika språk

Här nedan följer en tabell med räkneorden 0-10 på olika språk.

Noter
 Persiska och arabiska skrivs egentligen med arabiska skrivtecken, som här har transkriberats.
 Detta är endast de japanska räkneorden  för talen, men i japanska måste man alltid använda ett måttord (eller räknemarkör) tillsammans med räkneordet. Precis som man på svenska kan säga ”ett ark papper”, ”en kopp kaffe”, lägger japanskan till olika räknemarkörer beroende på vad det är man räknar (våningar, avlånga ting, runda ting, människor, etc.) Skillnaden är att man aldrig kan utesluta dem på japanska. Det är också vanligt att man struntar i att uttala avslutande korta -i eller -u. På samma sätt som vi ibland uttalar tjugoett som tjuett, uttalar japanerna ibland ichi som ich.
 Zulu har ett ljud som saknas i svenska språket: "implosivt b", ett smackande ljud, där luften utan inandning går in  i munhålan i stället för ut så som vid ett "svenskt" b. Det markeras här med tecknet б.
 "Koreanska" har två olika sätt att räkna på, men här visar vi bara det första.

Referenser

Listor med anknytning till språk
Listor med anknytning till matematik
Räkneord
Nåldynesläktet

Nåldynesläktet (Leucospermum) är ett släkte i familjen proteaväxter. Blommorna har ett stort antal stift, vilket har givit upphov till namnet "nåldynor".

Släktet är hemmahörande i Sydafrika och Zimbabwe där det finns drygt 40 arter i många olika slags växtmiljöer. I Sverige används bland annat arten bredbladig nåldyna (L. cordifolium) som snittblomma.

Nåldynesläktets arter är nära besläktade med de australiska proteaväxterna i banksiasläktet (Banksia).

Proteaväxter
Kontorspaket

Ett kontorspaket, på engelska office suite, är en samling tillämpningsprogram avsedda för kontorsarbete. Dessa program, som kan användas separat, men ofta kan interagera med varandra, utgörs vanligen av åtminstone en ordbehandlare och ett kalkylprogram. Utöver detta kan det ingå bland annat presentationsprogram, bildbehandlingsprogram, databasprogram och schemaläggningsprogram. Kontorsprogrammen kan användas tillsammans med affärssystem eller webbläsare.

Kontorspaket
LibreOffice
 Microsoft Office
OpenOffice.org
StarOffice
WordPerfect Office
Iwork
Appleworks
KOffice
GNOME Office
Lotus SmartSuite
 SSuite Office
ThinkFree Office
Dominic Yobe

Dominic Yobe, född 4 augusti 1986 i Lusaka, är en zambisk före detta fotbollsspelare. Hans storebror, Donewell Yobe, är också en fotbollsspelare.

Karriär
Yobe spelade 16 matcher och gjorde ett mål för Örgryte IS i Allsvenskan 2005. I juni 2007 flyttade han till AC Oulu. Yobe var lagkapten i klubben 2010.

I november 2010 skrev Yobe på för senaste två säsongernas finska mästare HJK.

Referenser 

 Profil och statistik på transfermarkt.co.uk

Noter

Zambiska fotbollsspelare
Spelare i Örgryte IS Fotboll
Spelare i AC Oulu
Spelare i HJK
Spelare i Fotbollsallsvenskan
Spelare i Superettan
Spelare i Tipsligan
Födda 1986
Levande personer
Män
Personer från Lusaka
Esquerdinha

Esquerdinha, egentligen Gilvan Gomes Vieira, född 9 april 1984, är en brasiliansk fotbollsspelare, som spelar som mittfältare. Under försäsongen år 2005 provspelade han för Örgryte IS tillsammans med Paulo Roberto. Han har tidigare spelat för bland annat FK Dinamo Tbilisi, Atlético Mineiro och FK Zestaponi.

Brasilianska fotbollsspelare
Män
Födda 1984
Spelare i Atlético Mineiro
Spelare i Dinamo Tbilisi
Spelare i FK Zestaponi
Spelare i SD Huesca
Spelare i Hércules CF
Spelare i SD Eibar
Levande personer
Spelare i georgiska högstadivisionen i fotboll
Mangårdsbyggnad

Mangårdsbyggnad, manbyggnad eller manhus eller är en gårds bostadshus, det vill säga det hus som människorna bor i, till skillnad från djurens ladugårdar och stall, samt ekonomibyggnader, vagnslider och andra lantbruksbyggnader. Karaktärsbyggnad var en manbyggnad avsedd för ståndspersoner.

Ibland förekommer det att man grupperar mangårdsbyggnaden så att en väg leder rakt mot den. En vanlig gruppering är att byggnaden står i mitten bland byggnaderna, eller flankerad av andra byggnader. Ofta återfinns samma arkitektur bland de olika byggnaderna. I Sverige är det vanligt med röd färg och vita knutar. 

”Mangårdsbyggnad” är inte bara ett vardagsspråkligt eller kulturhistoriskt ord, utan är Skatteverkets officiella benämning på privatbostaden på en lantbruksenhet. En mangårdsbyggnad är ett småhus, men bör inte benämnas en villa, eftersom mangårdsbyggnaden inte är byggd på en enkom för ändamålet avstyckad villatomt.

Se även 
 Corps-de-logi
 Manshus

Externa länkar

Traditionell fransk-kanadensisk ( Quebec )-arkitektur
Kanadensiskt galleri
The Homestead House
Mangårdsbyggnader i Hälsingland, Sverige
Ladugård/lada, matbod och mangårdsbyggnad, Fullerö 18:22, Hämringe, Gamla Uppsala socken, Uppland 1978
Mangårdsbyggnad och ladugård i Sankt Sigfrids socken

Referenser

Byggnadstyper
Jordbruksbyggnader
Jukka Ikäläinen

Jukka Ikäläinen, född 14 maj 1957 i Söderhamn, är en finländsk fotbollstränare och före detta aktiv fotbollsspelare.  Spelarkarriär bland annat i GIF Sundsvall (1977-1980), Örgryte IS (1981-1985) och i Kiruna FF (1988-1990) som spelande tränare.  Han har spelat 58 A-landskamper för Finland och har varit  även tränare för Örgryte IS säsongen 2004. Ikäläinen fortsatte sedan som fotbollsansvarig inom klubben. Här lyckades han bättre med värvningarna av de finska spelarna Tuomas Uusimäki, Jukka Sauso och Henri Scheweleff.

2005 lämnade Ikäläinen uppdraget som fotbollsansvarig i Örgryte IS för att bli huvudtränare i finska division 1-laget RoPS. 2009 var han tränare för PS Kemi i Division I. Ikäläinen har även varit chefstränare för Finlands herrlandslag i fotboll åren 1994 till 1996.

Källor 

Fotbollsspelare i GIF Sundsvall
Spelare i Örgryte IS Fotboll
Fotbollsspelare i Kiruna FF
Spelare i Palloseura Kemi Kings
Män
Födda 1957
Levande personer
Finländska landslagsspelare i fotboll
Personer från Söderhamn
Über die vierfache Wurzel des Satzes vom zureichenden Grunde

Über die vierfache Wurzel des Satzes vom zureichenden Grunde ("Om den fyrfaldiga roten till satsen om den tillräckliga grunden") är filosofen Arthur Schopenhauers doktorsavhandling från 1813.

Avhandlingen trycktes som bok i 500 exemplar, men större delen av upplagan makulerades. Schopenhauer bearbetade avhandlingen 1847, och det är denna senare upplaga som man nu brukar hålla sig till.

I avhandlingen vill Schopenhauer visa att det finns fyra olika typer av orsaker:

orsaksförklaringar i fysiken
förklaringar som vi gör när vi hänvisar till något i vår erfarenhet
matematiska samband
personliga motiv

Tyskspråkig facklitteratur
Verk om metafysik
Litteratur 1813
Litteratur 1847
Anton Karlgren

Lars Anton Natanael Karlgren, född 9 juni 1882 i Jönköping, död 28 mars 1973 på Ekerö, var en svensk  tidningsman, slavist och lingvist.

Biografi
Karlgren var bror till sinologen Bernhard Karlgren och juristen Hjalmar Karlgren samt son till Johannes Karlgren, adjunkt i latin, grekiska och modersmålet vid Jönköpings högre allmänna läroverk och hans hustru Gabriella (Ella) Hasselberg Jakobsdotter.

Efter avlagd filosofie licentiatexamen vid Uppsala universitet var Karlgren andre redaktör och ansvarig utgivare för Dagens Nyheter 1910–1923, professor i slaviska språk vid Köpenhamns universitet från 1922 till sin pensionering och 1921–1948 medlem av Svenska Akademiens Nobelinstitut som representant för slavisk litteratur. Som journalist sysslade Karlgren med allehanda samhällsproblem och intresserade sig särskilt för utvecklingen i det samtida Ryssland. Som slavist intresserade sig Karlgren för med deklinationen sammanhörande problem.

Han var även översättare. Karlgren genomförde tillsammans med Oscar Hemberg en radikal modernisering av Dagens Nyheter. Han blev känd bland annat för djävulsstriden och för den på sin tid mycket kontroversiella förstasidesreform som han var med om att genomföra år 1909 då Dagens Nyheters förstasida gjordes om från annonssida till nyhetssida. 

Anton Karlgren är begravd på Ekerö kyrkogård.

Bibliografi 

 (Stora partier författade av Karlgren)
I Samfundet De Nios tidskrift Vår tid skrev han 1920-22 om Den förrevolutionära ryska litteraturen

Filmografi

Källor

Fotnoter

Externa länkar
 Anton Karlgren i LIBRIS

Svenska redaktörer
Svenska professorer i slaviska språk
Danska professorer
Personer verksamma vid Köpenhamns universitet
Män
Födda 1882
Avlidna 1973
Forskare från Jönköping
A565

A565 är en motorväg i Tyskland som går mellan A61 och A59.

Vägen, som är 31 km lång börjar i Grafschaft och går via Kreuz Meckenheim (där den korsar A61) via Kreuz Bonn-Nord (där den korsar A555) till slutpunkten i  Dreieck Bonn-Beuel där den går ihop med A59.

Se även
Motorväg
Lista över motorvägar i Tyskland

Motorvägar i Tyskland
Vägar i Nordrhein-Westfalen
Kognat (lingvistik)

Kognat (även släktord) är en beteckning för ord som har gemensamt ursprung eller etymologi. Orden kan finnas i både samma och skilda språk. Ord i skilda språk som betraktas som kognater har vanligtvis haft lång historia i respektive språk och kan skilja sig vad gäller betydelse, uttal och stavning; sentida lånord brukar alltså inte betraktas som kognater i strikt mening.

Exempel på kognater i svenska och engelska: 
Broder - brother 
Orm -  worm 
Snok - snake

I de två senare exemplen har ordens betydelse förskjutits under de 1500 år som gått sedan språken skildes åt. Ordens betydelse tenderar att ändras snabbare än deras uttal. Över ännu större tidsperioder kan betydelseskillnaden bli så stor att man inte intuitivt uppfattar orden som besläktade trots att de fortfarande låter snarlika. Förgreningen mellan sanskrit, spanska och svenska i det urindoeuropeiska språket skedde för minst 4500 år sedan. Orden yoga, junta och ok (urnordiska "jok"), går alla tillbaka på ett ord som betydde "sätta ihop".

Utökat exempel
Exempel på kognater i indoeuropeiska språk är nama (fornengelska), name (engelska), namn (svenska), nōmen (latin), onoma (klassisk grekiska), ainm (forniriska), imę (kyrkslaviska), lāman (hettitiska), emnes (preussiska), nāman (sanskrit), nāma (fornpersiska), ñom/ñem (tochariska A/B), anun (armeniska) och emër/êmën (albanska). Alla betyder namn och härleds från urindoeuropeiskans *H₁nōm-n̥-.

Se även
 Falska kognater

Referenser

Fotnoter

Webbkällor

Externa länkar
Definition av engelska cognate, från Websters 

Historisk lingvistik
Hjärninflammation

Hjärninflammation (encefalit) är en inflammation i hjärnan som oftast är orsakad av virus. Sjukdomen är livshotande och kan leda till döden om den drabbade personen inte får behandling.
 
Symptomen är svår huvudvärk, stelhet i nacken (om hjärnhinnorna också är inflammerade), feber, kräkningar, ljuskänslighet, medvetanderubbningar som slöhet samt i allvarliga fall epilepsianfall och förlamningar.

Orsaker
Hjärnan kan infekteras av bland annat virus, bakterier, protozoer och prioner. De vanligaste typerna av virusinfektioner i hjärnan i Sverige är herpesvirus och TBE (tick-borne encephalitis, det vill säga fästingburen hjärninflammation). Vid infektion med hiv ses ofta hjärninflammation. 

Flera typer av bakterier som meningokocker och pneumokocker kan orsaka hjärninflammation.  Protozoen Toxoplasma gondii (kattparasit) kan ge svår hjärninflammation hos personer med nedsatt immunförsvar. Prionsjukdomen Creutzfeldt-Jakobs sjukdom (galna kosjukan) är en långsamt förlöpande hjärninflammation. Vid tuberkulos och syfilis förekommer hjärninflammation.

Hjärninflammation, som orsakas av ett smittämne såsom virus, kallas primär hjärninflammation. Sekundär eller post-infektiös hjärninflammation är en relativt sällsynt komplikation till en virusinfektion som vattkoppor. Post-infektiös hjärninflammation ger symptom sedan den drabbade personen tillfrisknat från den ursprungliga infektionen.

Det har också rapporterats att någon form av gift i litchifrukter kan leda till hjärninflammation .

Behandling
Hjärninflammation ska behandlas på sjukhus med läkemedelsbehandling direkt in i en ven mot det smittämne, som orsakar hjärninflammationen. De flesta smittämnen kan behandlas effektivt men detta gäller för närvarande inte till exempel TBE och Creutzfeldt-Jakobs sjukdom.

Se även
 Hjärnhinneinflammation
 Organiska psykiska störningar

Källor 

Inflammation
Hjärnsjukdomar
Akuta sjukdomstillstånd
Infektionssjukdomar
Anmälningspliktiga sjukdomar
Frankrikes Grand Prix 1987

Frankrikes Grand Prix 1987 var det sjätte av 16 lopp ingående i formel 1-VM 1987.


Resultat 
 Nigel Mansell, Williams-Honda, 9 poäng
 Nelson Piquet, Williams-Honda 6
 Alain Prost, McLaren-TAG, 4 
 Ayrton Senna, Lotus-Honda, 3 
 Teo Fabi, Benetton-Ford, 2 
 Philippe Streiff, Tyrrell-Ford, 1 
 Jonathan Palmer, Tyrrell-Ford 
 Stefan "Lill-Lövis" Johansson, McLaren-TAG 
 Pascal Fabre, AGS-Ford

Förare som bröt loppet 
 Gerhard Berger, Ferrari (varv 71, upphängning) 
 Satoru Nakajima, Lotus-Honda (71, för få varv)
 Michele Alboreto, Ferrari (64, motor)
 Derek Warwick, Arrows-Megatron (62, turbo)
 Philippe Alliot, Larrousse (Lola-Ford) (57, växellåda)
 Ivan Capelli, March-Ford (52, motor)
 Adrián Campos, Minardi-Motori Moderni (52, turbo)
 Rene Arnoux, Ligier-Megatron (33, avgassystem)
 Thierry Boutsen, Benetton-Ford (31, motor)
 Christian Danner, Zakspeed (26, överhettning)
 Piercarlo Ghinzani, Ligier-Megatron (24, motor)
 Alessandro Nannini, Minardi-Motori Moderni (23, turbo)
 Riccardo Patrese, Brabham-BMW (19, differential)
 Martin Brundle, Zakspeed (18, hjul)
 Alex Caffi, Osella-Alfa Romeo (11, motor)
 Andrea de Cesaris, Brabham-BMW (2, turbo)
 Eddie Cheever, Arrows-Megatron (0, elsystem)

VM-ställning

Källor 

1987 i Frankrike
Frankrikes Grand Prix
Axelfors

Axelfors är en ort i Revesjö socken i Svenljunga kommun i Västra Götalands län, belägen vid Länsväg 154, som går från Falkenberg till Riksväg 27 norr om Sexdrega. Orten var till och med 2005 klassad som en småort.

Axelfors har sitt namn efter den fors som ån Ätran här bildar och har ett förflutet som järnvägsknut.

Idrott
Axelfors IK hette idrottsföreningen på orten som hade lag fram till 1958. Tidigare hette klubben Revesjö IK fram till 1956. Idrottsplatsen som Axelfors IK använde hette Hedavallen. Idag är det en åker men en av målställningarna står fortfarande kvar i skogen.

Se även
Axelfors landskommun (1952-1970)

Källor 

Orter i Svenljunga kommun
Tidigare småorter i Sverige
Edmund Campion

Edmund Campion, född 24 januari 1540 i London, död 1 december 1581 i Tyburn, var en engelsk jesuit och martyr. Campion helgonförklarades som en av Englands och Wales fyrtio martyrer den 25 oktober 1970 av påve Paulus VI och firas inom Romersk-katolska kyrkan den 1 december.

Biografi
Han var diakon i engelska kyrkan, men flydde till Douai i Frankrike, där han 1571 avsvor sig den protestantiska tron. År 1573 blev han jesuit i Rom och 1578 prästvigd och återvände sedan 1580 till England som missionär. Följande år anklagades han för att vara spion, sattes i fängelse i Towern och hängdes och styckades för förräderi.

Eftermäle och helgonförklaring 
Campion saligförklarades av påven Leo XIII 9 december 1886. Han kanoniserades 1970 av Paulus VI som en av Englands och Wales fyrtio martyrer. Hans dödsdag 1 december högtidlighålls inom den katolska kyrkan som hans helgondag.

De rep som användes vid hans avrättning förvaras på Stonyhurst College i Lancashire. De placeras på den lokala kyrkan St Peter's altare varje år på Sankt Edmunds dag som är en traditionell helgdag vid skolan.

Campion Hall vid Oxfords universitet, som erbjuder boende åt jesuiter som verkar vid universitetet, är uppkallad efter Edmund Campion.

Referenser

Noter

Webbkällor

Tryckta källor

Externa länkar

Födda 1540
Avlidna 1581
Engelska jesuiter
Engelska helgon
Män
Personer från London
Katolska martyrer
Personer som blivit avrättade genom hängning, dragning och fyrdelning
Jesuithelgon
Englands och Wales fyrtio martyrer
Personer helgonförklarade av påve Paulus VI
Personer som blivit avrättade av England under 1500-talet
Alumner från St John's College, Oxford
Personer saligförklarade av påve Leo XIII
Domine

Domine är ett episkt italienskt power metal-band från mitten av 1980-talet.

Medlemmar
Nuvarande medlemmar
Riccardo Paoli – basgitarr (1983– )
Enrico Paoli – gitarr (1983– )
Morby (Adolfo Morviducci) – sång (1997– )
Riccardo Iacono – keyboard (1998–2008, 2010– )
Stefano Bonini – trummor (1999– )

Tidigare medlemmar
Funa (Carlo Funaioli) – trummor (1983–1997)
Agostino Carpo – gitarr (1983–1993)
Stefano Mazzella – sång (1983–1992)
Simone Gazzola – sång (1992–1997)
Mimmo Palmiotta – trummor (1997–1999)
Gabriele Caselli – keyboard (2008–2010)

Diskografi
Demo
Domine (1986)
Champion Eternal (1989)	 
Bearer of the Sword (1991)
Domine (1994)

Studioalbum
Champion Eternal (1997)
Dragonlord (Tales of the Noble Steel) (1999)
Stormbringer Ruler - The Legend of the Power Supreme (2001)
Emperor of the Black Runes (2003)
Ancient Spirit Rising (2007)

Se även

Domine på facebook

Musikgrupper bildade 1984
Italienska power metal-grupper
Jannicke Geitskaret

Jannicke Hansen Geitskaret, född 16 juli 1976 i Bergen, Norge, är en norsk meteorolog och sedan 2004 väderpresentatör i Sveriges Television.

Geitskaret växte upp på Flaktveit i bergensstadsdelen Åsane. Under grundskoleåren gick hon i en parallellklass till Hilde Holdhus, som senare blev väderpresentatör på norska TV2. Hon läste fysik och meteorologi på Universitetet i Bergen. Efter att ha slutfört sina studier under hösten 2000 flyttade hon till sin svenske pojkvän i Stockholm. Hon fick anställning vid Arlanda flygplats, där hon arbetade med att ta fram väderprognoser för flygtrafiken och med att producera kortare vädernyheter för Radio Stockholm. År 2004 blev hon rekryterad till SVT. I början presenterade hon endast vädret i kanalens regionala nyhetssändningar men senare har hon även synts i de nationella sändningarna i bland annat Gomorron Sverige och Rapport.

Geitskaret, som flyttade till Sverige i vuxen ålder, talar svenska utan brytning. Hon har uppgett att det var nödvändigt att anpassa sig.

Källor

Externa länkar 
 Jannicke Geitskaret. SVT Väder.

Norska TV-programledare
Norska väderpresentatörer
Svenska väderpresentatörer
Kvinnor
Födda 1976
Levande personer
Personer från Bergen
Personer i Sverige under 2000-talet
Asarum

Asarum är en del av tätorten Karlshamn i Karlshamns kommun och kyrkby i Asarums socken i Blekinge län. Fram till 1970 var orten en egen tätort för att då växa samman med Karlshamn. 
I Asarum bodde det 7 773 personer 2007.

Historia
1857 drabbades samhället av koleran. Smittan tog med sig ett sextiotal människooffer.

Befolkningsutveckling

Samhället
I samhället finns Asarums kyrka och Stenbacka lantbruksmuseum.

Asarums IF (fotboll) och Asarums bangolfsklubb är lokala idrottsklubbar.

Se även
Asarums socken
Asarums landskommun

Källor 

Orter i Karlshamns kommun
Tidigare tätorter i Blekinge län
Geijerskolan

Geijerskolan är en folkhögskola i Ransäter i Värmland.

Skolan grundades hösten 1952 av Geijersamfundet som har till uppgift att föra vidare Erik Gustaf Geijers tankar och verk. Skolan kom att bli samfundets första och största verk. I dag leds skolan av Stiftelsen Geijerskolan i Ransäter, men Geijersamfundet utser tre ledamöter till stiftelsen. 

Geijerskolan är en av de fyra folkhögskolor som utbildar kantorer för Svenska kyrkan.

Skolans profil 
Geijerskolan har sin tyngdpunkt inom musik och humanistiska ämnen, men har också allmän linje.

På musikområdet bedrivs undervisning i flera genrer – klassisk musik, kyrkomusik, afroamerikansk musik, Rockmusik, körsång och musikteater.

Geijerskolan är sedan 2006 miljödiplomerad. Skolan arbetar för en drogfri miljö.

Skolans kursutbud

Långa kurser
Allmän kurs måleri
Allmän kurs musik
Humanistisk-samhällsvetenskaplig linje
Litteratur- och skrivarlinje
Musikerlinje
Jazzlinje
Musikteaterlinje
Kompositionslinje
Konstlinje
Nordiska rockmusiklinjen
Musikproduktionslinje
Kyrkomusikerutbildning
Skaparverkstad
Songwriterlinje
Sånglinje
Balans och inspiration
Kultur och litteretur - distans för seniorer
Kultur och måleri - distans för seniorer
Kultur, meditation och måleri - distans för seniorer
Kultur, körsång och musik - distans för seniorer

Distanskurser
Kyrkomusikerutbildning på deltid/distans

Källor
https://geijerskolan.se/

Fotnoter

Externa länkar
Geijerskolans webbplats

Folkhögskolor knutna till Svenska kyrkan
Ransäter
Utbildning inom Svenska kyrkan
Musikutbildning i Sverige
Utbildningsinstitutioner bildade 1952