kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Coulombs lag

Inom fysiken är Coulombs lag eller Coulombs inversa kvadratlag en experimentell naturlag som beskriver styrkan och riktningen för en kraft som verkar mellan två stationära elektriskt laddade partiklar. Lagen publicerades först 1785 av den franska fysikern Charles-Augustin de Coulomb och var avgörande för utvecklingen av den elektromagnetiska fältteorin, kanske till och med dess startpunkt, eftersom det nu var möjligt att diskutera mängden elektrisk laddning på ett meningsfullt sätt.

För beräkning av enbart kraftens storlek, kan den skalära formen

användas där  och  är partiklarnas laddningar,  är avståndet mellan partiklarna och  är Coulombs konstant:  

där  är den elektriska konstanten. Vektorformen av Coulombs lag är 

där  är en vektor som bestämmer laddningarnas positioner i förhållande till varandra. De övriga storheterna är de som nämnts ovan.

I båda fallen är Coulombs lag korrekt endast om laddningarna ej rör sig i förhållande till varandra. Laddningar i relativ rörelse ger upphov till magnetiska fält som i sin tur utövar en kraft på laddningarna. Vid rörelse kommer de elektriska fälten att transformeras i enlighet med Albert Einsteins speciella relativitetsteori.

Coulombpotential
I det elektrostatiska fallet är det elektriska fältet virvelfritt och energiskillnaden vid en laddningstransport mellan två punkter är därför oberoende av transportvägen och det elektriska fältet och den elektriska kraften kan beskrivas av en potential.

Om coulombkraften kan beskrivas med en potential, så gäller för en punktladdning Q

I detta fall är potentialskillnaden mellan två punkter i det elektriska fältet, lika med spänningsfallet och där integrationskonstanten C vanligen är lika med noll, så att potentialen går mot noll då avståndet r går mot oändligheten.

Den potentiella elektriska energin kan också beskrivas med en potential:

Det är även här vanligt att välja randvillkoret så att den potentiella energin vid oändligheten är noll.

Krafter inom och mellan atomer 
Coulombs lag gäller även inom och mellan atomer, och beskriver korrekt kraften mellan den positivt laddade atomkärnan och var och en av de negativt laddade elektronerna. Denna enkla lag svarar också på rätt sätt för de krafter som binder atomer samman till molekyler och för de krafter som binder atomer och molekyler för att bilda vätskor och fasta ämnen. I allmänhet, allt eftersom avståndet mellan joner minskar, så ökar attraktionsenergin och jonbindning blir mer gynnsam.

Se även
 Biot-Savarts lag
 Elektromagnetism
 Newtons gravitationslag där massa används istället för laddning

Referenser

Externa länkar

 Coulomb's Law på Projekt PHYSNET
 Electricity and the Atom — ett kapitel från en onlinebok

Elektrostatik
Vetenskapliga principer uppkallade efter personer
Olsen Brothers

Olsen Brothers (Brødrene Olsen) består av Jørgen (född 15 mars 1950 i Odense) och Noller (Niels, född 13 april 1954 i Odense).

Karriär
Bröderna Olsen är från Odense och bildade sitt första band The Kids redan år 1965, då de endast var 15 respektive 11 år gamla. Redan samma år fick de äran att vara förband åt The Kinks, i KB-hallen i Köpenhamn.

De deltog båda i musikalen Hair i Cirkusbygningen, Köpenhamn, i mars 1971. Senare var de på turné med denna runt om i Danmark, Sverige och Norge.

Olsen Brothers gav ut sitt första album 1972, och har spelat in mer än 40 skivor och album. De har sålt  album och  singlar i hela världen.

Bland större hitsinglar från duon kan nämnas "Angelina" (1972), "Julie" (1977), "San Francisco" (1978), "Dans Dans Dans" (1979), "Marie, Marie" (1982) och "Neon Madonna" (1985).

Bröderna har deltagit i den danska motsvarigheten till Melodifestivalen – Dansk Melodi Grand Prix – allt som allt nio gånger, varav Jørgen Olsen deltagit ensam tre av gångerna. De vann både den danska Melodifestivalen och senare hela Eurovision Song Contest 2000 i Stockholm med "Fly on the Wings of Love" (dansk originaltitel: "Smuk som et Stjerneskud").

Gruppen lades ner 2019 på grund av Nils "Noller" Olsens sjukdom.

Källor

Externa länkar 

Danska popgrupper
Danska rockgrupper
Artister som representerat Danmark i Eurovision Song Contest
Artister som vunnit i Eurovision Song Contest
Musikgrupper med syskon
Personer från Odense
Deltagare i Eurovision Song Contest 2000
Lista över Rysslands regeringschefer

Detta är en lista med Ryska kejsardömet och Sovjetunionens regeringschefer.

För regeringschefsposten i den Ryska Federationen sedan 1991, se Rysslands premiärminister.

Ministerpresidenter under Ryska kejsardömet (1905-1917)

Regeringschefer under Ryska revolutionen och Ryska inbördeskriget (1917-1922)

Sovjetunionen (1922-1991)

Se även
Lista över Rysslands statsöverhuvuden
Lista över Sovjetunionens ledare
Lista över Rysslands utrikesministrar

Källor

Nationalencyklopedin

Politik i Ryssland
 
Ryssland2
Viktor Tjernomyrdin

Viktor Stepanovitj Tjernomyrdin (), född 9 april 1938 i Tjerny otrog, Orenburg oblast, död 3 november 2010 i Moskva, var en rysk politiker som var Rysslands premiärminister 1992–98.

Biografi 
Tjernomyrdin, som hade ett förflutet inom energiindustrin, var 1985–89 gasindustriminister i Sovjetunionen. I maj 1992 utsågs han av Boris Jeltsin till vice premiärminister med ansvar för energifrågor. I december samma år utsågs han till Rysslands premiärminister, efter att hans företrädare Jegor Gajdars ekonomiska ”chockterapi” misslyckats. I april 1995 deltog Tjernomyrdin i grundandet av partiet Vårt hem – Ryssland, vilket var menat att bli en viktig maktfaktor i parlamentet. Partiet misslyckades emellertid i valet samma år och fick endast 10 % av rösterna. Då president Jeltsin genomgick en hjärtoperation i november 1996 tjänstgjorde Tjernomyrdin under en kort tid även som tillförordnad president. 

Tjernomyrdin avskedades som premiärminister i mars 1998, och efterträddes av den oerfarne Sergej Kirijenko. Efter den tilltagande finanskrisen i Ryssland i augusti samma år föreslog president Jeltsin på nytt Tjernomyrdin som premiärminister, men duman röstade ner förslaget. 

Under Natos flygbombningar av Jugoslavien 1999 utsågs Tjernomyrdin av Jeltsin till medlare i de jugoslaviska krigen. I december 1999 valdes han till ledamot av duman, men avgick 2001 då han utsågs till Rysslands ambassadör i Ukraina. År 2009 utsågs han till rådgivare åt president Dmitrij Medvedev. Tjernomyrdin avled den 3 november 2010, efter en tids sjukdom. 

Ett bevingat talesätt har uppkommit genom Tjernomyrdins kommentar vid en presskonferens den 6 augusti 1993 angående en misslyckade valutareform: ”Vi önskade det bästa, men sedan gick det som alltid” (ryska: ”хотели как лучше, а получилось как всегда”).

Utmärkelser

Sovjetunionen 
  Hederstecknets orden, 1974
  Arbetets Röda Fanas orden, 1979
  Oktoberrevolutionens orden, 1985

Ryssland 
Fäderneslandets förtjänstorden
 Fjärde klassen, 2010
 Tredje klassen, 2008
 Andra klassen, 1998
 Första klassen, 2009
  Vänskapsorden, 2003

Utländska utmärkelser 
  Parasatorden (Kazakstan), 1999
  Femte klassen av Furst Jaroslav den vises orden (Ukraina), 2003
  Tredje klassen av Förtjänstorden (Ukraina), 2004

Källa

Män
Födda 1938
Avlidna 2010
Personer från Orenburg oblast
Ryska politiker under 1900-talet
Ryska politiker under 2000-talet
Rysslands premiärministrar
USA:s stora sigill

USA:s stora sigill (Great Seal of the United States på engelska) visar på åtsidan USA:s statsvapen inom en rundel. Det påstås ibland att USA inte har något statsvapen (på engelska: coat of arms) utan bara ett sigill, men sigillets innehåll är uppenbart ett heraldiskt vapen och fungerar också som statsvapen i andra sammanhang än som sigillets prydnad.

USA:s utrikesminister ansvarar för sigillet och för den apparat med vilket det fysiskt trycks på officiella dokument.

Historik
Sigillet infördes 1782. Örnen, som är den i Nordamerika förekommande vithövdade havsörnen, håller pilar i sin vänstra klo och en olivkvist i den högra, detta symboliserar krig och fred. Örnen håller i näbben ett band med texten "E pluribus unum" ("Av flera [blev] ett"). Skölden kan på svenska blasoneras: i fält av silver sex röda stolpar med blå ginstam; på engelska används dock den oegentliga blasoneringen "paleways of 13 pieces" (tolv gånger kluvet), detta för att symbolisera de ursprungliga tretton kolonierna.

Baksidan 
Inseglets revers visar en ofärdig pyramid med Försynens öga, där toppen skulle ha varit. Texten där, "ANNUIT CŒPTIS", föreslogs av Charles Thomson 1782, varefter Thomsons förklaring, att pyramiden står för styrka och uthållighet, medan ögat och mottot hänvisar till de många sammanträffanden, varmed försynen möjliggjorde den amerikanska vägen. Denna utläggning låter texten översättas till: "Providence favors our undertakings" ("Försynen är med våra gärningar"). Den officiella översättningen lyder: "He [God] favors our undertakings" ("Han [Gud] är med våra gärningar").

Datumet på pyramiden är datumet för självständighetsförklaringen, och texten "NOVUS ORDO SECLORUM" hänvisar efter Thomson till början på en ny, amerikansk era, som började på denna dag. Den officiella översättningen lyder: "A new order of the ages".

Referenser

Noter

Externa länkar

USA
Heraldiska vapen med örnar
Heraldiska vapen med ginstammar
Heraldiska vapen med stolpar
Heraldiska vapen med stjärnor
Heraldiska vapen med pilar
USA:s nationalsymboler
Sergej Stepasjin

Sergej Vadimovitj Stepasjin (), född 2 mars 1952 i Port Arthur, Sovjetunionen (nuvarande Lüshunkou, Kina), är en rysk politiker och tjänsteman. Han var Rysslands justitieminister 1997–98, inrikesminister 1998–99 och premiärminister maj–augusti 1999.

Biografi 
I februari 1994 utsågs Stepasjin chef för den ryska underrättelsetjänsten FSB. Som FSB-chef tillhörde han de som övertalade president Boris Jeltsin om en invasion av Tjetjenien i december 1994, under det första Tjetjenienkriget. Stepasjin tvingades lämna sin post i juni 1995, efter att tjetjenska terrorister tagit patienter på ett sjukhus som gisslan i den sydryska staden Budjonnovsk.

Han kom därefter att bli justitieminister mellan juli 1997 och mars 1998 och inrikesminister mellan april 1998 och maj 1999. Därefter utsågs han till premiärminister, men avskedades av president Jeltsin redan i augusti 1999, då ett krig utbröt i delrepubliken Dagestan. Han efterträddes av Vladimir Putin.

I parlamentsvalet 1999 blev Stepasjin invald i duman för det liberala partiet Jabloko. Han lämnade dock duman året därpå, då han utsågs till chef för den ryska riksrevisionskammaren. 

Stepasjin, som bland annat behärskar svenska, har beskrivits som ”en stor Sverigevän” och har varit engagerad i de svensk-ryska relationerna. År 2002 utsågs han till kommendör av första klassen av Nordstjärneorden.

Se även
 Lista över Rysslands premiärministrar

Externa länkar

Referenser

Män
Födda 1952
Levande personer
Personer från Lüshunkou
Personer inom FSB
Rysslands justitieministrar
Rysslands inrikesministrar
Rysslands premiärministrar
Kommendörer av Hederslegionen
Kommendörer av första klassen av Nordstjärneorden
Jevgenij Primakov

Jevgenij Maksimovitj Primakov (), född 29 oktober 1929 i Kiev, Ukrainska SSR, Sovjetunionen (nuvarande Ukraina), död 26 juni 2015 i Moskva, var en rysk politiker, akademiker, orientalist och diplomat. Han var Rysslands premiärminister 1998–1999.

Biografi 
Primakov, som föddes i Kiev och växte upp i Tbilisi i Georgiska SSR, tog 1953 examen i arabiska vid institutet för orientaliska studier i Moskva. Han arbetade 1956–70 som journalist och utrikeskorrespondent med fokus på Mellanöstern för Pravda. Därefter kom han att verka som forskare vid Sovjetunionens vetenskapsakademi, och ledde 1977–85 vetenskapsakademiens institut för orientaliska studier. 

Primakov inledde sin politiska karriär 1989, och tjänstgjorde bland annat som ledamot av Sovjetunionens presidentråd under Michail Gorbatjov. Han utsågs även till sovjetiskt sändebud i Irak, där han spelade en framträdande roll i försöken att avvärja Kuwaitkrigets utbrott 1991. Efter Sovjetunionens upplösning var han chef för Ryska federationens yttre underrättelsetjänst (SVR) 1991–1996, utrikesminister 1996–1998 och premiärminister augusti 1998–maj 1999. Som premiärminister genomdrev Primakov flera åtgärder, bland annat en skattereform, för att hantera Rysslands krisande ekonomi under det sena 90-talet. Han kom även att motsätta sig Natos bombningar av Jugoslavien 1999.

Primakov offentliggjorde hösten 1999 sin kandidatur i presidentvalet 2000 som efterträdare till Boris Jeltsin. Efter att stödet för Vladimir Putin snabbt ökade valde dock Primakov att dra tillbaka sin kandidatur den 4 februari 2000, bara två månader före presidentvalet. 

Primakov avled 2015, 85 år gammal.

Utmärkelser

Sovjetunionen 

 Arbetets Röda Fanas orden, 1975
 Folkens vänskapsorden, 1979
 Hederstecknets orden, 1985
Sovjetunionens statliga pris, 1980.

Ryssland 
Fäderneslandets förtjänstorden
 Tredje klassen, 1995
 Andra klassen, 1998
 Första klassen, 2009
 Ärans orden, 2004
 Alexander Nevskij-orden, 2014
Ryska federationens statliga pris, 2013

Utländska utmärkelser 
 Tadzjikiska Vänskapsorden, 1999
  Femte klassen av Ukrainska Furst Jaroslav den vises orden, 2004
  Belarusiska Orden för folkens vänskap, 2005
  Kirgiziska Danakerorden, 2005
  Första klassen av Kazakiska Vänskapsorden, 2007
  Stora hedersdekorationen i guld med ordensband av Österrikiska förtjänstorden, 2007
  Storkorset av Chilenska Bernardo O'Higgins-orden, 2009
  Palestinska Jerusalems stjärnas orden, 2014

Se även 
 Lista över Rysslands premiärministrar

Källor

 "Yevgeny Primakov, Russian Premier Under Yeltsin, Dies at 85". Bloomberg.

Noter

Externa länkar

Män
Födda 1929
Avlidna 2015
Personer från Kiev
Ryska politiker under 1900-talet
Ryska politiker under 2000-talet
Ryska journalister under 1900-talet
Ryska diplomater
Ryska orientalister
Alumner från Moskvauniversitetet
Personer inom SVR
Rysslands premiärministrar
Rysslands utrikesministrar
Sergej Kirijenko

Sergej Vladilenovitj Kirijenko (), ursprungligen Israitel (), född 26 juli 1962 i Suchumi, Abchaziska ASSR, är en rysk politiker. Han var Rysslands premiärminister mellan mars och augusti 1998. Sedan oktober 2016 är han biträdande stabschef till president Vladimir Putin.

Biografi 
Mellan 1997 och 1998 var Kirijenko Rysslands energiminister. Efter att Viktor Tjernomyrdin avgått som premiärminister 1998 blev Kirijenko föreslagen som efterträdare. Duman röstade först ner förslaget, men efter att president Boris Jeltsin nominerat honom en andra gång blev han vald i mars 1998.

Som ung premiärminister blev han tillsammans med vice premiärminister Boris Nemtsov och Anatolij Tjubajs känd som en av ”de unga reformisterna”. Dessa använde sig av krediter från Internationella valutafonden (IMF) för att stimulera den ryska ekonomin, vilket ledde till att den ryska statsskulden uppgick till den hisnande summan av 22,6 miljarder amerikanska dollar. Kirijenko avskedades av president Jeltsin i augusti 1998 efter att en finanskris brutit ut i landet.

Inför valet 1999 bildade Kirijenko tillsammans med Nemtsov, Tjubajs, Irina Hakamada och Jegor Gajdar partiet Högerkrafternas union (, SPS), det största liberala partiet vid denna tidpunkt. Partiet kom fyra i 1999 års val. Kirijenko ledde SPS partigrupp i statsduman 1999–2000.

Från 2000 till 2005 var han president Putins sändebud i Volgaområdets federala distrikt. Från 2005 till 2016 var han chef för det statliga ryska kärnenergibolaget Rosatom. Kirijenko har även kandiderat för att bli borgmästare för Moskva, men förlorade mot Jurij Luzjkov. 2016 utsågs Kirijenko överraskande som efterträdare till Vjatjeslav Volodin i rollen som förste biträdande stabschef hos presidenten, efter att Volodin blivit talman i statsduman.

Källor 

Män
Födda 1962
Levande personer
Personer från Suchumi
Ryska politiker under 1900-talet
Ryska politiker under 2000-talet
Rysslands premiärministrar
Michael Dahl

Michael Dahl, född omkring 1659 i Stockholm, död 20 oktober 1743 i London, var en svensk porträttmålare verksam i England. Han skolades av David Klöcker Ehrenstrahl och var far till Mikael Dahl (1708–1741).

Biografi 
Michael Dahl lärde sig barockmåleriets teknik i Ehrenstrahls verkstad. År 1678 följde han en engelsk köpman till London, varifrån han begav sig ut på en längre konstresa till Paris och Rom. I sistnämnda stad målade han 1687 ett porträtt av drottning Kristina. 

Senare verkade han i London i många år. Dit kom han 1682. Här framstod han snabbt som en värdig utmanare till tyskfödde Godfrey Kneller, som var periodens mest populära porträttmålare i hovkretsar. En kort period mellan 1685 och 1689 arbetade han också i Italien. I England gjorde Dahl flera arbeten för hertigen av Somerset och för drottning Anne och hennes gemål. 

I England är Michael Dahl bland annat representerad på National Portrait Gallery och i Sverige finns han på Gripsholm med ett porträtt av den unge Karl XII, vid Nationalmuseum i Stockholm och vid Norrköpings konstmuseum.

Bildgalleri

Litteratur 
 Wilhelm Nisser: Michael Dahl and the contemporary Swedish school of painting in England. Avhandling. (Uppsala : Almqvist & Wiksell, 1927)
Svenskt konstnärslexikon del I, sid 330–332, Allhems Förlag, Malmö.

Noter

Externa länkar 

 

Svenska porträttmålare
Svenska målare under 1600-talet
Svenska målare under 1700-talet
Representerade vid Nationalmuseum
Representerade vid Norrköpings konstmuseum
Svenskar i Storbritannien
Konstnärer från Stockholm
Födda 1659 
Avlidna 1743
Män
Casanova (olika betydelser)

Casanova kan syfta på:
 7328 Casanova – en asteroid i huvudbältet

Film och TV
 Casanova (film, 2005) – en film av Lasse Hallström från 2005 som bygger på legenden om förföraren i Venedig
 Casanova (TV-serie, 2005) – en brittisk TV-serie från 2005
 Casanova (TV-program) – ett dejtingprogram som sändes i TV4 åren 1992–1994

Geografi
 Casanova, Haute-Corse – en kommun på Korsika, Frankrike

Musik
 Casanova (opera) - en opera komponerad av Albert Lortzing 1841
 Casanova (Benatzky) - en operett komponerad av Ralph Benatzky 1928
 Casanova (sång) – en sång skriven av Svein Strugstad och Dag Nordtømme, och representerade Norge i Eurovision Song Contest 1977
Casanova – sång av Alla Pugatjova
 Casanova (sång av Gisela) – Andorras bidrag i Eurovision Song Contest framförd av Gisela
 Casanovas – ett dansband från Sverige, bildat 1989

Personer
 Giacomo Casanova (1725–1798), italiensk äventyrare.
 Giovanni Casanova (1730–1795), italiensk konstnär.
 Francesco Casanova (1727–1802), italiensk konstnär.
 Corina Casanova (1956–), schweizisk politiker.

Italienska efternamn
Taggtråd

Taggtråd är en typ av stängsel, oftast gjord av galvaniserad ståltråd, beklädd med taggar som är tänkta att orsaka smärta vid kontakt. Smärtan gör att djur och människor undviker att komma i kontakt med taggtråden.

Ursprung 
Olika taggtrådsvarianter dök upp i den nordamerikanska västern under senare hälften av 1800-talet. 1873 lekte bonden Joseph F. Glidden med ståltråd i en kaffekvarn och insåg att de avkapade ståltrådsbitarna kunde bindas fast på en lång ståltråd. 1878 lyckades han få patent på en taggtråd som lämpade sig för massproducering.

Första världskriget 
Taggtrådsrullar kom till stor användning på västfronten under första världskriget, som effektivt hinder framför skyttegravarna mot framstormande infanterister. När stridsvagnarna togs i bruk blev de taggtrådsklädda "spanska ryttarna" mindre betydelsefulla.

Montering och underhåll 
Taggtrådsstängsel är relativt underhållsfria. Man behöver i princip bara se till att stolparna som bär upp stängslet håller god kvalitet och är ordentligt förankrade. Taggtråd sätts numera upp maskinellt och den levereras i stora rullar. Stängsling sker ofta med hjälp av utrullare som körs på en traktor eller dras på marken. Monteringen sker genom att taggtråden antingen lindas runt stolparna eller så slås den fast i stolparna med hjälp av märlor.

Nackdelar och regler 
Till nackdelarna hör att djur som fastnar kan få otrevliga skador. Från och med 1 januari 2010 får i Sverige inte taggtråd förekomma för inhägnad av hästar och andra flyktdjur.

Varianter 
En variant av taggtrådsstängsel är concertinatråden, en typ av taggtråd eller rakbladstråd som tillverkats i rullar.

Se även 
 Concertinatråd

Referenser

Noter

Källor 

Djurskötsel
Befästningskonst
Stängsel
Hodgkins lymfom

Hodgkins lymfom (HL), även kallad Hodgkins sjukdom, är cancer i lymfsystemet. Denna typ av lymfom beskrevs först av Thomas Hodgkin 1832. Ett äldre samlingsnamn för andra typer av lymfom är non-Hodgkins lymfom. 

Det finns olika subgrupper av Hodgkins lymfom beroende på olika karakteristika baserade på morfologi och immunhistokemi. Indelningen är klassiskt Hodgkins lymfom och nodulärt lymfocyt predominant Hodgkins lymfom. Klassiskt Hodgkins lymfom delas i sin tur in i nodulär skleros, blandad celltyp, lymfocytrik celltyp och lymfocytfattig celltyp.

Epidemiologi 

Hodgkins lymfom drabbar knappt 200 personer/år i Sverige. Av de som drabbas av lymfom diagnosticeras 10% med Hodgkins lymfom och 90% med Non-Hodgkins lymfom.  Bland ungdomar mellan 15 och 19 år är dock HL den vanligast förekommande formen och utgör ca 66% av alla lymfom.

Till skillnad från andra lymfom som ökar med åldern har Hodgkins lymfom en bimodal incidenskurva (incidenskurva med två lägen). I detta fall innebär det att den är vanligast dels i åldern 15–35, dels över 50 års ålder. HL är något vanligare hos män.

Orsaker 
Orsakerna till lymfom är okända. Några riskfaktorer har visats vara försvagat immunförsvar, vissa virus och bakterier, reumatisk sjukdom samt viss ärftlighet.

En annan riskfaktor är tidigare infektion med Epstein–Barr-virus och att man har andra familjemedlemmar som haft sjukdomen.

Symptom 
Svullna, men inte smärtsamma lymfkörtlar, speciellt på halsen, är det vanligaste tecknet på Hodgkins lymfom. Även andningsbesvär på grund av tumör mellan lungorna kan förekomma. En tredjedel av de drabbade kan känna av systemiska symtom som låg feber, nattliga svettningar, viktnedgång eller trötthet. 

Ett sällsynt men patognomont symtom för Hodgkins lymfom är smärta i en sjuk körtel efter intag av alkohol.

Diagnos 
Hodgkins lymfom måste skiljas från andra ofta relativt ofarliga svullnader av lymfkörtlar, såsom infektioner av olika slag. Definitiv diagnos görs genom biopsi av lymfkörtel. Sjukdomen kan delas in i undergrupper efter histologi. Cellhistologin i Hodgkins lymfom är inte lika viktig som i Non-Hodgkins lymfom. Behandling beror mer hur långt framskriden sjukdomen är, d.v.s vilket stadium sjukdomen har, än på celltypen. Sjukdomen karakteriseras av Reed-Sternberg-celler.

Behandling 
Patienter med lågt stadium av sjukdomen behandlas med kemoterapi, även kallat cytostatika eller cellgift, följt av strålning (stadium I och IIA). 

Avancerade stadier (III och IV) behandlas med än intensivare kemoterapi.

Prognos 
Prognosen är mycket god för patienter under 40 år; sammanlagt botas enligt svenska blodcancerförbundet över 88 procent av patienterna. Så kallade B-symtom (feber över 38°C, nattsvettningar, viktminskning) anses prognostiskt mer ogynnsamma.

5-årsöverlevnaden hos yngre personer med god prognos är över 95%. För patienter med sämre prognos och mer avancerade stadier är den 60–80 procent. Hos äldre personer är 5-årsöverlevnaden lägre och här saknas internationell konsensus kring optimal behandling.

Referenser

Externa länkar 

Lymfom
Cancer
Casamicciola Terme

Casamicciola, "badens drottning", är en kommun och badort på ön Ischia i provinsen Neapel, Kampanien, Italien. Kommunen hade  invånare (2017) och gränsar till kommunerna Barano d'Ischia, Forio, Ischia, Lacco Ameno och Serrara Fontana.

I jordskalven 4 mars 1881 och 28 juli 1883 förstördes kyrka, badinrättningar och nästan alla husen.

Källor
 

Orter i Kampanien
Kommuner i storstadsregionen Neapel
Ugglan