Magelungen

Magelungen är en sjö på gränsen mellan Huddinge och Stockholms kommuner. Från 1500-talet är namnformen Målången dokumenterad. Sjön ingår i Tyresåns sjösystem.

Det finns flera badplatser kring sjön, bland annat Farsta strandbad och Ågesta naturistbad nära Ågesta golfbana.  Magelungens vatten har problem med algblomning på grund av förorenat sjövatten från Trehörningen, Sjödalen i Huddinge som ligger uppströms.

Från Fagersjö till Farsta finns en strandpromenad och sedan år 2007 finns en 3,5 km lång naturstig runt Farstanäset. Vintertid plogas en skridskobana på isen vid Farsta gård när väderleken så tillåter.

Över sjön leder Ågestabron som öppnades för trafik på 1970-talet. Öster om bron ligger Magelungens roddbana. Banan är 2000 meter lång och invigdes i samband med JSM 1969 och följande år avhölls första Farstarodden.

Flöden och miljön
Tillrinningsområdet runt Magelungen är på 1907 hektar och större delen av tillflödet kommer med Norrån som tar emot vatten från Orlången, Trehörningen och Ågestasjön. Tre mindre vattendrag rinner till sjön - Magelungsdiket och Kräppladiket i nordväst och Djupån i sydost. Utflödet går via Forsån till Drevviken. En ny fåra sprängdes 1860 för Forsån och en sänkning av sjöns vattennivå genomfördes 1872-78.

Den nordvästra delen av Magelungen håller på att växa igen, det beror delvis på att vattentillförseln från Magelungsdiket är liten i jämförelse med hur förhållanden har varit på 1930-talet. Då påbörjades den utbyggnad av förortsbebyggelsen som bidrog till att diket så småningom lades igen ända ner till Snösätra.

Fram till början av 1970-talet släpptes dåligt renat avloppsvatten ut i Trehörningen. Föroreningarna fortsatte till Magelungen via Ågestasjön och Norrån, och fosforhalterna i Magelungen var mycket höga. Sedan dess har halterna minskat kraftigt, mängden planktonalger har blivit betydligt mindre och siktdjupet har ökat. Näringsinnehållet är dock fortfarande stort och blågröna alger är vanliga under sommaren. Mot slutet av sommaren kan syrebrist förekomma i bottenvattnet i den djupa, sydöstra delen av sjön. Halterna i sedimenten av metaller, PAH och PCB är låga till måttliga i hela Magelungen.

Magelungen har ett rikt växt- och djurliv. Fiskbeståndet är stort och artrikt. Utsättningar har genomförts av signalkräfta, gös och karp. I området Mellansjö söder om Magelungen finns ett större antal stora ekar, där har även sällsynta arter som gröngöling och vattenfladdermus påträffats.

Växtlighet
Vegetationen är riklig i Fagersjöviken, den grunda nordvästra delen. De vanligaste växterna är hornsärv (Ceratophyllum demersum) och axslinga (Myriophyllum spicatum) som under sommaren täcker praktiskt taget hela viken och gör det svårt att bada och ta sig fram med båt. Vattnets näringsinnehåll är ungefär lika stort som i resten av sjön. Syrehalterna är höga under vår och sommar, i allmänhet även under vintern.

Broar över Magelungen
Över Magelungen leder idag två broar, dels Ågestabron för allmän trafik och dels Farstanäsbron för enbart gång- och cykeltrafik.

Farstanäsbron

Den första Farstanäsbron kom till 1914 som en del av Stockholms gräns- och kustförsvar, därför kallas den även i folkmun Militärbron. Den var då avsedd för motorfordonstrafik. På 1950-talet var denna bro i så dåligt skick att en ny bro byggdes av försvarsmakten. 1998 var det dags igen, denna gång bekostade Stockholms stad den nuvarande gång- och cykelbron.

Ågestabron

Nuvarande Ågestabron invigdes 1971, tidigare fanns där en smal träbro och dessförinnan en flottbro. Namnet härrör från gården Ågesta. Bron är en betongkonstruktion som vilar på sex breda pelare och har en längd av  200 meter. Brospannet är utfört som en lådbalk i efterspänd betong.

Bebyggelse
Längs med Magelungens nordvästra strand, ungefär vid mitten av sjön vid dagens Farsta strand och Fagersjö, exploaterades 1901 för Södertörns villastad. Flera av de stora och ofta rikt utsmyckade husen ligger ännu kvar precis vid sjön, om än i hög grad med ändrat användningsområde. Söder om Magelungen, i Huddinge kommun, ligger området Stora Mellansjö som även detta exploaterades från början vid sekelskiftet 1900. Området består av en blandning av villor av sportstugekaraktär som i de flesta fall är uppförda under perioden 1930-1957 och av stora villor av exklusiv karaktär som uppförts efter år 2000.

Fisk 
Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön:

 Abborre
 Björkna
 Braxen
 Gärs
 Gädda
 Gös
 Löja
 Mört
 Sarv
 Sutare

Bäver 
Det finns sedan några år tillbaka några bäverkolonier i Magelungen. I mitten på oktober 2015 observerades färska bäverspår på Kaninholmen i östra Magelungen.

Delavrinningsområde 
Magelungen ingår i delavrinningsområde (657011-163159) som SMHI kallar för Utloppet av Magelungen. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 5 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Tyresån (Kålbrinksströmmen) mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av bebyggelse som täcker en yta av  kvadratkilometer eller 80 procent. Skog täcker 12 procent. Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Bilder

Strandbad 
 Farsta strandbad
 Ågestabadet (naturistbad)

Se även 
 Lista över insjöar i Stockholms kommun
 Magelungsån, ett tidigare vattendrag i Brännkyrka socken
 Farstanäset, halvön i Magelungen
 Sjöar och vattendrag i Stockholm
 Bellmanslindarna vid Fållan
 Magelungsfortet, försvarsanläggning från 1908/09
 Snösätra upplagsområde, ett centrum för graffiti och gatukonst
 Rågsveds friområde, ett drygt 100 hektar stort natur- och friluftsområde vid norra Magelungen
 Kräppladiket,  ett vattendrag som avvattnar Kräppladalen vid norra Magelungen

Källor 

 
Magelungen Huddinge naturguide
Miljötillstånd och åtgärdsarbete för Magelungen Stockholms Miljöbarometer

Externa länkar 

Magelungen Tyresåns vattenvårdsförbund
Miljötillstånd och åtgärdsarbete för Forsån Stockholms Miljöbarometer
 
 
 

Insjöar i Tyresåns avrinningsområde
Insjöar i Huddinge kommun
Insjöar i Stockholms kommun
Insjöar i Södermanland
Insjöar i Sverige om minst två kvadratkilometer