Polska

Polska (język polski eller polszczyzna) är ett västslaviskt språk talat i Polen. Med 40,3 miljoner talare är det det näst största slaviska språket. Polska talas förutom i Polen, där det är officiellt språk, även av betydande minoriteter i Belarus, Litauen, Ukraina, Tyskland och USA. Det skrivs med det polska alfabetet, en variant av latinska alfabetet.

Grammatik 

Polska är liksom andra slaviska språk i hög grad flekterande. Nominalsystem äger tre genus och böjs i sju kasus. Liksom i andra slaviska språk görs en grundläggande skillnad mellan imperfektiv och perfektiv aspekt i verben. Grundordföljden är SVO.

Ortografi 

Det polska alfabetet är ett modifierat latinskt alfabet med de extra skrivtecknen ą, ć, ę, ł, ń, ó, ś, ź och ż. Bokstäverna q, v och x används bara i lånord. Endast ett tiotal ord inleds med bokstaven h och de flesta förekomster av /x/ stavas ch. Det finns inga ord som inleds med ą, ę och ń.

Uttal 
Alla bokstäver uttalas, med undantag för rz, cz, dz och sz som har egna ljud (se nedan).

Man betonar så gott som alltid den näst sista stavelsen i varje ord (vissa lånord undantagna), även efter böjning.
 Szukam jakiejkolwiek wiadomości o siostrze (jag söker efter vilken nyhet som helst om systern).

Bokstaven "i" följd av en vokal betonas aldrig. Exempel: siedzieć (att sitta) uttalas  (två stavelser).

Polska språket är mycket rikt på sje-ljud, vilket ofta orsakar svårigheter för studenter. Observera att många ljud saknar svenska motsvarigheter och då blir de svenska analogierna i vissa fall grova förenklingar.

Konsonantkombinationer förekommer sparsamt och uttalas då som två distinkta fonem; samma sak för dubbla bokstäver:
 inny (=annan) uttalas in-ny
 samoobrona (=självförsvar, sammansatt ord) uttalas som samo-obrona
 Anna (kvinnonamn) uttalas som An-na

Exempelfraser:
{| align="center" cellspacing="25px"
|Polska
W Szczebrzeszynie chrząszcz brzmi w trzcinie
I Szczebrzeszyn z tego słynie.

Wół go pyta: „Panie chrząszczu,
Po cóż pan tak brzęczy w gąszczu?"
|IPA

|Svensk översättningI staden Szczebrzeszyn ljuder en skalbagge i vassenOch det är därav som Szczebrzeszyn är så känd.En oxe frågar honom: "Herr skalbagge,Varför ljuder Ni så i busken?”|}

Fler exempel:
 Przybieżeli do Betlejem pasterze (=julsång: herdarna skyndade till Betlehem)
 Trzeba się szczepić (=man måste vaccinera sig)

 Språkhistoria 
 Påverkan från andra språk 
I polska språket har i olika tider infogats utländska ord, ofta med modifiering. Tydligaste inverkan kommer från:
 Tyska, till exempel kartofle (potatis), urlop (semester)
 Tjeckiska
 Latin till exempel wademekum (vademecum)
 Italienska till exempel kolacja (kvällsmat - obs annan betydelse!), pomidor (tomat)
 Franska till exempel prestiż (prestige)
 Ryska
 Engelska, till exempel sweter (ylletröja)
 Ukrainska, mest i de östra dialekterna.

Bland de grammatiska konstruktionerna kan man även hitta påverkan från de latinska språken.
Det är inte ovanligt med både fonetiska (ljudhärmande) lån och översättningslån.
 Telewizor (TV-apparat)
 Komputer
 Samochód (själv-gång = [auto|mo]bil)
 Szopen - den polske tonsättarens Frédéric Chopin (fransk version) originalnamn
 Szekspir - förpolskning av William Shakespeare

 Dialekter 
Under 1900-talet har en aktiv språkpolitik förts som ett led i en strävan att bygga upp en gemensam polsk identitet. Denna har medvetet missgynnat de olika polska dialekterna, i synnerhet inom skolväsende och i media, till fördel för "język literacki/kulturalny" (litteratur-/kulturspråk).

Man kan urskilja bland andra dessa dialekter:
 Storstadsslang från till exempel Warszawa, Poznań, Lwów, Wilno.Not: polska ortnamn används här istället för ukrainskt Lviv och litauiskt Vilnius då det rör sig om dialekter som talades av polsk befolkning när städerna var under polsk administration. Efter andra världskriget förflyttades befolkningen huvudsakligen till Polens västra delar som övertogs från Tyskland, exempelvis till städerna Wrocław, Zielona Góra och Szczecin. Dessa dialekter finner man således hellre hos den äldre befolkningen inom Polens gränser än i Lviv eller Vilnius.
 Östra dialekterna, hos de polska folkgrupperna härstammande från nuvarande Ukraina, Belarus och Litauen
 Śląski-dialekten
 Wielkopolski-dialekten
 Małopolski-dialekten
 Mazowiecki-dialekten

Observera att kasjubiska är ett eget språk, och inte en polsk dialekt.

 Vanliga polska fraser 

 Referenser 

 Externa länkar 
 Svensk-polskt lexikon, glosbe''

 
Slaviska språk
Europeiska unionens officiella språk
Språk i Litauen
Språk i Polen
Språk i Belarus
Språk i Ukraina
Subjekt–verb–objekt-språk