kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Rube Goldberg-maskin

En Rube Goldberg-maskin är en maskin av den typ som tecknaren Rube Goldberg gärna ritade, ofta en extremt onödigt omständlig manick som är av samma typ som den som besjungs i Michael B. Tretows visa om Den makalösa manicken.

En Rube Goldberg-maskin består ofta av mängder av kugghjul, propellrar, vattenskovlar, kedjedrev, vattenskruvar, vattenhjul, kulor, bollar med mera, vars direkta resultat är rätt beskedligt.

Begreppet ”Rube Goldberg-maskin” används ofta som skällsord om en teknisk lösning som är onödigt invecklad, och som likt en Rube Goldberg-maskin tycks ha byggts ihop utan någon plan, och som därmed utför en enkel sak på ett oerhört komplicerat sätt. 

Den brittiska tecknaren Heath Robinson och den danske tecknaren Storm P. tecknade liknande maskiner.

Externa länkar
 
 Rube Goldberg Machines på Open Directory Project

Mekanik
Antimönster
Maskinteknik
Internationella arbetsorganisationen

Internationella arbetsorganisationen (, ILO) grundades 1919 och har sitt säte i Genève i Schweiz. Organisationens mål är att främja social rättvisa och humana arbetsvillkor som en förutsättning för fred mellan och inom nationerna emot barnarbete och människohandel. 

ILO:s beslutande organ är Internationella arbetskonferensen, dess sekretariat är Internationella arbetsbyrån.

ILO:s stadga inskrevs om kapitel XIII i Versaillesfördraget och avsågs då fungera som en oberoende del av Nationernas förbund. Den första kongressen hölls i Washington 1919.  Sedan Nationernas förbund upplöstes 1946 är ILO i stället ett självständigt fackorgan för efterföljaren Förenta nationerna (FN). Generaldirektör sedan oktober 2012 är Guy Ryder. I samband med att organisationen firar 100 år tillsatte Guy Ryder en internationell kommission för att få fram förslag på hur organisationen kan utvecklas vidare. Den leddes av Sveriges statsminister Stefan Löfven, tillsammans med Sydafrikas president Cyril Ramaphosa. Kommissionens rapport lades fram i februari 2019. 
Den 25 mars 2022 ska det väljas en ny generaldirektör.

År 1969 tilldelades organisationen Nobels fredspris.

Konventioner i urval 

 ILO Konvention nr 169 om Indigenous and Tribal Peoples in Independent Countries om urfolks rättigheter, 1989.
 ILO Konvention nr 189 om hushållsarbetare, 2011

Generaldirektörer 
  Albert Thomas (1920–1932)
  Harold Butler (1932–1939)
  John Winant (1939–1941)
  Edward Phelan (1941–1948)
  David A. Morse (1948–1970)
  Wilfred Jenks (1970–1973)
  Francis Blanchard (1974–1989)
  Michel Hansenne (1989–1999)
  Juan Somavía (1999–2012)
  Guy Ryder (2012–)

Svenskar med koppling till organisationen, i urval 
 Matts Bergom Larsson
 Hans Hammar
 Anna-Greta Leijon

Källor

Externa länkar 
   

Förenta nationernas fackorgan
Organisationer bildade 1919
Mottagare av Nobels fredspris
Organisationer i Genève
Faluån

Faluån i östra Dalarna rinner genom Falun och delar enligt traditionen in staden i två delar: en ljuvlig sida och en gruvlig sida (se Falu koppargruva).

Faluån rinner från sjön Varpan (115 m ö.h.) via Tisken och ut i sjön Runn (107 m ö.h.; sjön står i förbindelse med Dalälven). Dess längd är ca 4 km, men inkl. källflöden ca 50 km. Den egentliga Faluån rinner bara genom själva Falun, men Faluåns källor står att finna vid gränsen mellan Rättviks och Leksands kommuner. De två viktigaste källarmarna till Faluån är Floån från väster och Rogsån från norr (båda mynnar i Varpan). Den övre delen av Faluån kallas Östanforsån efter den stadsdel som ligger där.

Vattendrag i Dalarna
Dalälvens avrinningsområde
Vattendrag i Falu kommun
Stora stöten

Stora stöten kallas det jättelika hål som bildades när delar av Falu koppargruva rasade samman 25 juni 1687. Orsaken till raset var den intensiva brytningen och planlösa drivningen av orter.

Hålet är numera (siffror från 1995) 300–400 meter i diameter och knappt 100 meter djupt. Mirakulöst nog omkom ingen i raset eftersom det inträffade på midsommardagen, då alla gruvarbetare var lediga.

Stora stöten är avbildat på ett frimärke i serien I Dalom från 1973.

Se även 
 Falun
 Gruva
 Dagbrott

Referenser

Sveriges industrihistoria
Gruvor i Dalarna
Falu koppargruva
Olyckor i Sverige
AC

AC, Ac eller ac kan syfta på

AC 
 AC – länsbokstav för Västerbottens län
 AC – dansk fackförening, se Akademikernes centralorganisation
 AC (Axiom of Choice – inom matematisk mängdteori, se urvalsaxiomet
 AC Cars – nedlagd engelskt bilmärke
 AC Milan – italiensk fotbollsklubb
 AC (air conditioning) – engelsk akronym för luftkonditionering
 AC (alternating current) – engelsk akronym för växelström
 AC (Appellation Contrôlée) – beteckning för fransk vinkvalitet, se appellation
 AC – ett tidigt MMORPG-spel, se Asheron's Call

A.C. 
 A. C. – ett grindcoreband från USA, se  Anal Cunt (även AC utan punkter)

Ac 
 Ac – grundämnet aktinium

ac 
 ac – den brittiska och amerikanska måttenheten Acre
 .ac – Ascensions nationella toppdomän
BD


BD, Bd eller .bd kan syfta på

 Bd – en måttenhet för hur många gånger per sekund en signal ändras, se Baud
 BD – ett optiskt läsbart lagringsformat, se Blu-ray Disc
 BD – det allmänna namnet för tre omfattande astrometriska stjärnkataloger, se Bonner Durchmusterung
 BD – länsbokstav för Norrbottens län
 BD – franskspråkiga serier Bande dessiné med upprinnelse i Belgien eller Frankrike, se Fransk-belgiska tecknade serier
 BD – en affektiv störning, se Bipolär sjukdom

Bangladesh 
 BD – landskod enligt ISO 3166 för Bangladesh
 .bd – nationell toppdomän för Bangladesh

Valuta 
 BD – valutan i Bahrain, se Bahrainsk dinar
 BD$ – valutan i Bermuda, se Bermudisk dollar
 Bd – valutan i Bosnien-Hercegovina fram till 1998, se Bosnisk och hercegovinsk dinar

Musik 
 BD – en finlandssvensk studentkör vid Åbo Akademi, se Brahe Djäknar
 BD – en svensk rockgrupp från Göteborg, se Broder Daniel
Fensalarna

Fensalarna (”träskhusen, träskhallarna”) var i nordisk mytologi gudinnan Friggs boning i Asgård. Trots att läget inte verkar vara det mest hemtrevliga kallar Snorre huset för ”mycket förnämligt”. Det skulle kunna tyda på en källkult, men det är mer troligt att namnet går tillbaka till den tid då vattnets makter mottog offer i heliga sjöar. Friggs hem kan jämföras med Urds brunn och Saga i Sökkvabäck eller kulten av Nerthus.

Man kan notera att många av de nordiska gudinnorna hade egna boningar, vilket markerar deras självständighet.

Se även
Nordisk mytologi

Frigg
Platser i nordisk mytologi
Audhumbla

Audhumbla, även Audumla och Ödhumla, är i nordisk mytologi namnet på en mytisk urko. Från hennes spenar drack jätten Ymer mjölk i tidernas gryning. När hon slickade på rimfrostpudrade stenar med salt i, framträdde en man, som kallades Bure ("fader, avlare") och som blev gudarnas stamfar. Han fick sonen Bor, som gifte sig med jättinnan Bestla. De fick barnen Oden, Vile och Ve, som i sin tur blev Ymers banemän.

Bilden av en ko som urmoder återfinns i många religioner. De egyptiska gudinnorna Isis och Hathor avbildas som kor eller med kohuvud. Den grekiska Hera kallas "den koögda" och den i Persisk mytologi är Gavaevodata en ko och en av de första varelserna som Ahura Mazda skapade. De fyra strömmar som rinner från Audhumblas spenar kan troligen hänföras till Snorres religiösa världsbild, där fyra paradisfloder rann upp i Eden.

Galleri

Referenser 

Djur i nordisk mytologi
Nötkreatur i kulturen
Angerboda

Angerboda ("Angrboða" - på modern svenska bokstavligen "Ångerbåda") är i nordisk mytologi en jättekvinna, "den gamla i järnskogen", som tillsammans med Loke fått barnen Fenrisulven, Midgårdsormen och Hel. Gudarna förstod att dessa barn var farliga och hämtade upp dem till sig. Ormen  kastades i havet medan ulven fjättrades, Hel placerades i Helheim för att härska .

Namnet Angerboda betyder på fornnordiska "sorgebåderska", av "angr" som på nusvenska blivit till "ånger" och "bóða", d.v.s. "båda" ("förutbåda"). Namnet anknyter antagligen till det faktum att hennes söner Fenrisulven och Midgårdsormen kommer att döda Oden respektive Tor vid Ragnarök, samt att hon även är moder till döden i form av Hel. 

Angerboda nämns inte i källorna annat än kring födseln av just dessa barn. Dock finns det en uppfattning om att den jättekvinna som nämns i Valans spådom vilken sägs bo i Järnskogen och föda Fenrisulvens antingen släktingar eller ungar, beroende på tolkning och översättning, är Angerboda. Även den vala som Oden talar med i dikten Balders drömmar kanske är Angerboda, då Oden kallar henne "trollmor till tre". Dock är tre liksom nio ett återkommande tal i nordisk mytologi så det behöver inte stämma. 

I Viktor Rydbergs Fädernas Gudasaga har Angerboda blandats ihop med Gullveig.

Se även 
 Eris (gudinna), grekisk gudinna.
 Tyr
 Gullveig
 Snorre Sturlason: Prosaiska Eddan

Referenser 

Jättar i nordisk mytologi
Järnskogen

Järnskogen eller Järnveden är enligt nordisk mytologi en mörk och fasansfull urskog, belägen långt uppe i norr. Där bor Fenrisulvens fränder som ofta är jättar i varggestalt. Dit hör jättekvinnan Angerboda och jättinnorna här kallas järnvidjor.

Referenser

Platser i nordisk mytologi
Anders Magnevill

Anders Magnevill född 6 oktober 1849, död 1929, präst, prost, kyrkoherde, kontraktsprost.

Anders Magnevill var från Bjursås utanför Falun. Han hette egentligen Ersson men tog sig namnet Magnevill, när han blev präst, efter den gård där han var uppvuxen. Gården hette Storgården eller Magna Villa på latin. 
Magnevill var bland annat kyrkoherde i Silvbergmellan åren 1881–1894 och i Grangärde mellan åren 1893–1929. Han har gett ut en mindre samling teologiska och profana skrifter samt även upptecknat Bjursåsmålets ordförråd år 1913. Den kom ut i serien Svenska landsmål och svenskt folkliv 1914 bd 10. Ett annat arbete som blivit uppmärksammat är Grangärde församlings minnesbok, del 1 och 2 år som utkom 1907.

Det berättas att kyrkoherde Magnevill skänkte en fiol till Dan Andersson när denne åkte till Amerika. Vid tullen i New York krävdes Dan på tullavgift för fiolen men han slapp då han förklarade att han hellre slog sönder den än betalade. Han var även initiativtagare till att bilda Grangärde Hembygdsförening. Det påstås att han var både hatad, fruktad och respekterad.

Svenska präster under 1800-talet
Män
Födda 1849
Avlidna 1929
Börskrasch

Börskrasch är en beteckning på den situation som uppstår på en aktiebörs då aktiernas värde rasar mycket kraftigt. I denna situation försöker många sälja och få vill köpa, vilket ytterligare bidrar till sjunkande kurser. Börskrascher kan leda till finanskriser om inte åtgärder sätts in.

Namnet börskrasch anges ha börjat användas i samband med den stora kraschen på börsen i Wien 1873.

Krascher uppstår på grund av att de som investerar ofta följer flockmentalitet, det vill säga de gör som de andra gör.

Bland stora historiska börskrascher kan nämnas:
Amsterdams bankkris 1763.
Börskraschen i Wien 1873. 
Wall Street-kraschen 24 oktober 1929, nedgång cirka 40 procent på en månad.
Svarta måndagen 19 oktober 1987, DJIA minskade 22 procent på en dag.
IT-kraschen mars 2000 – oktober 2002, nedgång cirka 73 procent på två år. OMXS30 var över 1530 den 6 mars 2000 och nere vid 420 den 8 oktober 2002.
Finanskrisen 2008 juni 2007–2008, nedgång cirka 50 procent på 1,5 år: OMXS30 var över 1310 den 16 juli 2007 och nere under 590 den 29 november 2008 varav −20 procent på fem dagar, 6–10 oktober 2008.

Referenser

Marknadstrender
Dussin

Dussin är en antalsenhet. Ett dussin är samma sak som 12 stycken. 

Ordet kommer från franska douzaine "en grupp om tolv", efter franska douze "tolv", efter latin duodecim "tolv".

Ett bagardussin består av tretton (ibland fjorton) enheter. Detta beror på att bagarna ibland bjöd på ett eller ett par bröd extra, utöver det dussin man köpte.

Se även
Gross (ett gross = 12 dussin = 144 enheter)
Tjog (20)
Skock (60)
Stor-hundra (120)
Myriad (10 000)

Källhänvisningar

Externa länkar

Antalsenheter
Tolvtal
AFA

AFA eller Afa kan syfta på

Geografi
Afa, Corse-du-Sud – en kommun i departementet Corse-du-Sud på ön Korsika i Frankrike

Organisationer
 AFA – en konservativ organisation som grundades 1977 av Donald E. Wildmon, se American Family Association
 AFA – en svensk organisation startad 1993 som ingår i ett vänsterextremt, informellt internationellt nätverk av militanta antifascister, se Antifascistisk aktion
 AFA – ett svenskt våldsbejakande vänsterextremt autonomt nätverk, se Antifascistisk aktion i Sverige
 AFA – Argentinas fotbollsförbund, se Asociación del Fútbol Argentino

Företag
AFA (försäkringsbolag) – ett svenskt försäkringsbolag som ägs av Svenskt Näringsliv, Landsorganisationen i Sverige (LO) och PTK
AFA - ett tidigare tyskt batteritillverkare Accumulatoren-Fabrik Aktiegesellschaft, se Varta

Koder
 AFA – valutakod för den afghanska valutan införd 1925, se afghani
 AFA – IATA:s kod för en flygplats i Mendoza, Argentina, se San Rafael Aerodrome
Diogenes Laertios

Diogenes Laertios var en grekisk filosofihistoriker runt år 200 e.Kr. Den enda bevarade skriften av Diogenes Laertios är en bok i 10 band med namnet Om kända filosofers liv och tankar. Verket är ovärderligt som källa, eftersom Diogenes citerar ur flera kända filosofers ej bevarade verk och berättar om deras biografier, med utgångspunkt från andra källor som idag är förlorade. Detta fick Michel de Montaigne att säga att istället för en Laertios skulle det ha funnits ett dussin.

Både en fördel och en nackdel är att Diogenes tämligen urskillningslöst återger allt han hört sägas om en viss filosof – han är dock inte fullkomligt kritiklös. Fördelen är att en mer selektiv författare kunde ha utelämnat något viktigt. Men uppgifterna måste tas för de rykten de ibland är. Ibland citerar D. L. dock ur böcker han uppenbart har framför sig i skrivande stund. Och det är intressant även vilka osakligheter som spreds i antiken om berömda personer.

Hela den sista boken är ägnad Epikuros, och innehåller tre brev av denne som är av högt värde för vår kunskap om epikurismen, brevet till Hermarchos, Pythokles och brevet till Menaikeus. Den främsta övriga källan till den epikureiska filosofin är den romerske poeten Lucretius stora verk De rerum natura.

Översikt
 1. Bok. Greklands sju vise och författarens filosofiteori (baserad på den joniska och italienska skolan)
 2. Bok. Anaximander, Anaxagoras, Sokrates och de mindre sokratiska filosoferna
 3. Bok. Platon
 4. Bok. Platons skola
 5. Bok. Aristoteles och hans elever (Peripatetiker)
 6. Bok. Antisthenes och den kyniska skolan
 7. Bok. Zenon, Kleanthes och Chrysippos. (Delar av boken är förlorade)
 8. Bok. Pythagoras, Empedokles och andra Pythagoreer
 9. Bok. Herakleitos, Xenophanes, Parmenides, Zenon från Elea, Leukippos, Demokritos, Protagoras, Pyrrhon från Elis och Timon från Fleios
 10. Bok. Epikuros

Referenser 
Verket finns översatt till engelska i Loeb-biblioteket (2 volymer), såsom: Diogenes Laertius, Lives of Eminent Philosophers, with an English translation by R. D. Hicks, M. A. Fellow of Trinity College, Cambridge. In two volumes. Harvard University Press och William Heinemann Ltd, Cambridge Massachusetts och London. (Grekisk-engelsk parallelltext.)
E-text, se nedan.

Verket finns i en svensk översättning sedan år 2016.

Externa länkar 
 
 E-text med en engelsk översättning av Om kända filosofers liv och tankar
 Artikel om verket

Grekiskspråkig litteratur
Antikens grekiska filosofer
Män
Födda 200-talet
Avlidna okänt år
Sergej Bubka

Nation:  

Nation:  

Sergej Nazarovytj Bubka (, ), född den 4 december 1963 i Luhansk, Ukrainska SSR, Sovjetunionen, är en ukrainsk (tidigare sovjetisk) före detta stavhoppare. Bubka anses som den bäste stavhopparen genom tiderna, bland annat genom sina sex raka VM-guld och 35 världsrekord. Han hade världsrekordet inomhus från 1984 till 2014 och han var världsrekordhållare utomhus fram tills Armand Duplantis slog rekordet den 17 september 2020.

Karriär
Bubka vann 6 raka VM-guld i stavhopp åren 1983–1997. Han satte hela 35 världsrekord (17 utomhus och 18 inomhus), genom att vid olika tävlingstillfällen oftast höja ribban 1 centimeter över sitt eget rekord. 1985 blev han den förste som klarade drömgränsen 6,00 meter, och 1988 vann han OS-guld i Seoul. 

Han hade börjat räknas ut vid VM 1997 i Aten, men hoppade då 6,01 m med god marginal och vann sitt sista VM-guld. Under VM 2005 i Helsingfors var det Bubka som genomdrev att stavhoppstävlingen kunde genomföras, trots att en finländsk hoppare landat så kraftigt på ribban att upphängningsanordningen knäcktes.

Bubka har utomhus 13 gånger hoppat 6,05 m eller högre, Inomhus har han 11 gånger hoppat 6,03 m eller högre. Ingen annan har hoppat över dessa höjder, utom Steven Hooker, Renaud Lavillenie och nuvarande världsrekordinnehavaren Armand Duplantis. 

År 2008 valdes Bubka in som medlem i IOK.

Världsrekord 
Sergej Bubka innehade världsrekordet utomhus på 6,14 meter (satt 31 juli 1994 i Sestriere) fram tills att detta slogs 2020. Han hade världsrekordet inomhus på 6,15 meter under 21 års tid, från 21 februari 1993 till 15 februari 2014 då det slogs av fransmannen Renaud Lavillenie. Den 8 februari 2020 slog svensken Armand Duplantis Lavillenies rekord med att hoppa 6,17 meter under en friidrottstävling i Polen (Duplantis förbättrade sitt rekord bara en vecka senare genom att hoppa en centimeter högre i en tävling i Glasgow) vilket flyttade ner Bubka till tredje plats i alla tiders historik. Den 17 september 2020 hoppade Armand Duplantis 6,15 utomhus i Rom., vilket gör honom till den enda som hittills hoppat högre än Bubka utomhus.

Bubkas världsrekordshöjningar

Bibliografi

Referenser

Externa länkar 
 Officiell webbplats
 Artikel i tidskrift som följer Bubkas karriär
 Liten video med höjdpunkterna från Bubkas karriär
 ESPN:s biografi på Sergej Bubka

Ukrainska stavhoppare
Sovjetiska stavhoppare
Sovjetiska olympiska guldmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 1988
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1988 från Sovjetunionen
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1988
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1992 från Förenade laget
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 1992
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2000 från Ukraina
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 2000
Världsrekordhållare i stavhopp
Världsmästare i stavhopp
Födda 1963
Män
Levande personer
Personer från Luhansk
Europamästare i stavhopp
Mottagare av prinsen respektive prinsessan av Asturiens pris
Jungfruöarna

Jungfruöarna (, , , , ) är en ögrupp i Västindien, belägen öster om Puerto Rico.

Idag är turism den viktigaste näringen i området, efter att ha ersatt sockerrörsodlingen som huvudnäring. Turismen ger Jungfruöarna en hög BNP per capita.

Historia 
Jungfruöarna befolkades ursprungligen av västindiska indianer som ciboney-, karib- och arawakfolken från och med cirka 1500 f.Kr.

Ögruppen upptäcktes den 14 september 1493 av Christofer Columbus under hans andra resa till Nya världen. Han döpte hela området till Santa Ursula y las Once Mil Virgenes (Sankta Ursula och 11 000 jungfrurs öar) efter helgonet Sankta Ursula och hennes jungfrur. Den tysk-romerska kejsaren Karl V (Karl I av Spanien) skickade 1555 trupper till öarna för att besegra kariberna och göra anspråk på området. Han beordrade slutligen förintelsen av ursprungsbefolkningen. År 1596 hade de majoriteten av dessa antingen lämnat öarna eller avrättats.

Sedan dess har många europeiska länder haft herraväldet över öarna, däribland Danmark, Frankrike, Nederländerna, Malteserorden, Spanien, Storbritannien och USA.

Öarna användes till plantager främst för sockerrör som sköttes med hjälp av slavar.

År 1666 inledde Danmark en kolonisering av en av de västliga öarna och år 1672 annekterade Storbritannien de östra öarna som sedan dess utgör de Brittiska Jungfruöarna.

1917 sålde Danmark de västra öarna, som kallades Danska Västindien, till USA, som då fick namnet Amerikanska Jungfruöarna. Köpeskillingen var 25 miljoner dollar.

Geografi 
Även om Jungfruöarna geologiskt sett hör till de Stora Antillerna, så räknas de ofta till de Små Antillerna beroende på öarnas storlek och deras omedelbara närhet till den ökedjan. Den består av omkring 90 öar, holmar, rev och skär. Öster om ögruppen ligger Anegadapassagen, ett sund som förbinder Karibiska havet med Atlanten.

Öarna var ursprungligen täckta av tropisk regnskog, men är idag skogfattiga. De lider ofta brist på färskvatten.

Området är uppdelad i en brittisk del, de östra Brittiska Jungfruöarna, och en amerikansk del, de västra Amerikanska Jungfruöarna.

Jungfruöarna omfattar 7 huvudöar och en rad mindre öar med en areal på cirka 508 km².

 Brittiska Jungfruöarna
4 större öar och 32 mindre öar, cirka 153 km², huvudort Road Town

 Amerikanska Jungfruöarna
3 större öar och runt 50 mindre öar, cirka 355 km², huvudort Charlotte Amalie

Demografi 
Tillsammans har den brittiska och amerikanska delen runt 136 000 invånare (2020). Majoriteten (över 80 procent) av öarnas befolkning är av afrikanskt ursprung. Resterande andel är antingen spansktalande invandrare från Puerto Rico eller nyinflyttade vita. En stor del av öarnas befolkning är inflyttade, enbart hälften av befolkningen är infödda.

Referenser

Externa länkar 

 
Nordamerikas ögrupper
Små Antillerna
Drottning Sophia (målning)

Drottning Sophia, oljemålning av Anders Zorn från 1909, föreställande Sveriges drottning Sofia, Oscar II:s gemål. Storlek 133x96 cm. Zorn utförde även en etsning efter målningen Drottning Sophia, etsningen är dock spegelvänd mot målningen. Etsningen utfördes i Zorns ateljé i Stockholm 1909. 

Målningen hänger i salongen på Prins Eugens Waldemarsudde.

Se även
Anders Zorn
Porträttmåleri
Etsningsteknik
Lista över Anders Zorns samtliga etsningar
Zorns målning och etsning föreställande President William Taft
Zorns målning och etsning föreställande President Grover Cleveland

Referenser
 
 

Målningar av Anders Zorn
Porträttmålningar
Målningar 1909
Målningar på Prins Eugens Waldemarsudde
Tjog

Tjog är en svensk antalsenhet. Ett tjog är samma sak som 20 stycken. Det är det som ligger till grund för så kallad tjogräkning.

Se även
Skock (tre tjog eller fem dussin, d.v.s. 60 stycken)
Stor-hundra (sex tjog eller tio dussin, d.v.s. 120 stycken)
Dussin (12 stycken)
Gross (tolv dussin, d.v.s. 144 stycken)

Källor

Noter

Antalsenheter
Ugglan
Gross

Gross (från franskans douzaine grosse = stort dussin) är en äldre räkneenhet innebärande tolv dussin, det vill säga 12 × 12 = 144 stycken. I överförd bemärkelse har begreppet ibland fått betyda "ett stort antal".

Ordet grosshandel härrör inte från gross, utan från tyskans Grosshändler (storhandlare).

Se även
Tjog
Skock
Stor-hundra

Externa länkar

Referenser 

Antalsenheter
Tolvtal
Hemsida

Hemsida är en dataterm med flera betydelser:

 Startsida – den första webbsidan som visas när man öppnar sin webbläsare
 Webbplats (i synnerhet en personlig webbplats) – alla webbsidor tillhörande en domän, exempelvis https://www.exempeldomän.se, med vissa undantag – vanligast i formen att en "hemsida" kan ha multipla domännamn
 Webbsida (i synnerhet en personlig webbsida) – en enskild sida på en webbplats
 Ingångssida (även huvudsida, förstasida, välkomstsida, inträdessida eller något oegentligt startsida) – webbsidan som man hamnar på först när man går in på en webbplats

På grund av de många olika betydelserna av ordet ”hemsida” rekommenderar Svenska datatermgruppen att man undviker ordet till förmån för de mer precisa orden ovan.

Etymologi 

Ordet hemsida är en direktöversättning från det engelska ordet home page, som dock inte har samma betydelse som det svenska ordet. Ursprungligen syftade det engelska ordet på ”startsida”. Knappen på webbläsarens verktygsrad för återgång till startsidan brukade också tidigare vara märkt som "Hem" eller "Home", men har senare ändrats till "Startsida" eller en hussymbol. Numera kan det engelska ordet även syfta på ”ingångssida”.

Källor 
 

World Wide Web