kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Upuaut

Upuaut ("stigöppnaren") var i egyptisk mytologi den vägvisare som nattetid stod i solbåtens för. Upuaut sades också vägleda de dödas själar och förknippas med guden Anubis. Han framträder i konsten med varg- eller schakalhuvud. Ursprungligen tros Upuaut ha varit en krigsgud med kultcentrum kring staden Syut (nuvarande Asyut).

Se även

Referenser 

Gudar i egyptisk mytologi

ca:Llista de personatges de la mitologia egípcia#W
Uranos

Uranos (grekiska: Ουρανός, Ouranos) var i den grekiska mytologin en himmelsgud, en personifikation av det allt omslutande och befruktande himlavalvet. Han var son till Gaia och med henne fader till titanerna. Den yngste av dessa, Kronos, stympade sin fader och intog hans plats som världshärskare.

Historia 
Kronos konspirerade mot Uranos tillsammans med sin mor Gaia och kastrerade honom. Kronos slängde Uranos könsorgan i havet och skummet som samlades däromkring gav upphov till kärleksgudinnan Afrodite (av grekiskans ord för skum, afro). Därefter tog Kronos makten i universum.

I den romerska mytologin blev Caelus så småningom motsvarigheten till grekernas Uranos.

Släktskap

Se även 
 Hesiodos: Theogonin
 Mytologi: Himlen
 Uranus (planet)

Referenser

Gudar i grekisk mytologi
Himmelsgudar
Urshanabi

Urshanabi var i mesopotamisk mytologi färjekarl åt Utnapishtim intill de dödas rike.

I en berättelse låter han hjälten Gilgamesh följa med i båten. Följden blev att han blev bannlyst av sin herre Utnapishtim och följer med Gilgamesh tillbaka till de levandes värld. (Jämför Karon.)

Se även
 Gilgamesheposet

Mesopotamisk mytologi
Ushas

Ushas (Usas) är gryningens (morgonrodnadens) gudinna i indisk mytologi. Dotter till Dyaus. Ushas, som framträder som en vacker kvinna, förknippades med rikedom och livets goda sidor, men också med åldrandet och förgängelsen.

Konceptionen av denna gudinna torde få förläggas till indoeuropeisk tid, som verkar framgå därav, att ett med Ushas identiskt namn på liknande gudinneföreställningar förekommer hos flera indoeuropeiska folkfamiljer: Eos hos grekerna, Aurora hos romarna, Ēastre i fornengelsk hedendom (varifrån högtiden Easter, alltså påsk, härstammar) Auszrà hos litauerna (av en verbalbas aus-, "lysa"). Dessa namn återgår alla på ett grundord ausos.

I Rigveda är ett antal av 21 i poetiskt hänseende bland de skönaste hymner ägnat Ushas. Hon föreställs som en skön kvinna, himmelens dotter och nattens syster, samt som maka till solguden (Surya). Förekommer även i pluralis ("Morgonrodnaderna") eller i parförbindelse med natten, som verkar vara ett uttryck för tanken om den ständiga växlingen i natt och dag, som förrinner och bringar människornas släkter att åldras och dö, medan morgonrodnaden dagligen strålar fram lika ny och skön över nya släkter med löften om kommande dagars lycka. Ushas anropas om lycka och rikedom, sätts som lyckogudinna i förbindelse, utom med Surya, med andra solgudar, med Atjvinerna, Varuna, Indra och Agni.

Källor

Litteratur 
 Edvard Brandes, "Ushas og Ushashymnerne i Rigveda" (1879)
 Herman Oldenberg, "Die religion des Veda"
 Annan litteratur hos Arthur Anthony Macdonell, "Vedic mythology" (i Georg Bühlers "Grundriss der indoarischen Philologie und Altertumskunde").

Gudinnor i indisk mytologi
Utgårdaloke

Utgårdaloke (eller Skrymer) var i nordisk mytologi kung i jättarnas rike Utgård.

Då Tor och Loke begav sig till jättarnas land, kom de till sist till det extremt stora Utgård, där härskaren Utgårdaloke tog emot dem. Han föreslog att Tors män skulle tävla med jättens i idrotter. Till sist blir det Tors tur. Han ska dricka ur ett jättelikt horn, men lyckas inte. Han ska lyfta en katt från golvet, men orkar bara rubba den ena tassen. Slutligen ska han brottas med jättens gamla fostermor Elle, som emellertid tvingar Tor på knä. När Tors sällskap nästa dag ska ge sig av, så avslöjar Loke att han bedragits av skenet. Dryckeshornet rymmer hela havet, katten är Midgårdsormen och Elle är själva ålderdomen, som besegrar alla.

Se även
Tors färd till Utgårdaloke
Loke
Snorre Sturlason: Prosaiska Eddan
Mytologi: Jättar och jättedödare

Referenser

Jättar i nordisk mytologi
Uther Pendragon

Uther Pendragon var i keltisk mytologi kung av Britannien och far till kung Arthur.

Uther fick höra att hertigen av Tintagel och Cornwall, Gorlois, hade en mycket vacker hustru, Igraine. Han bjöd in dem båda till ett gästabud och drabbades genast av starkt begär efter henne. De båda flydde tillbaka till sin borg Terrabil som Uther belägrade.

När Uther inte lyckades inta borgen blev han sjuk av åtrå. Trollkarlen Merlin som var i hans tjänst lovade honom då att genom sin magi ge honom tillfälle att ligga hos henne på villkor att han fick det barn som blev resultatet. Det accepterade Uther.

När de två härerna mötte varandra såg Merlin till att Uther antog hertig Gorlois gestalt och samtidigt som hertigen dog ute på slagfältet slöt Igraine kungen i sina armar. Uther gifte sig sedan med henne innan hon fått reda på hans verkliga identitet. Merlin tog hand om sonen som Igraine födde och såg senare till att han blev kung av Britannien efter sin far.

Se även 
 Geoffrey av Monmouth: De brittiska kungarnas historia
 Thomas Malory: Morte D'Arthur
 Chrestien de Troyes
 Kung Arthur
 Igraine
 Morgaine
 Merlin

Arthurlegenden
Brittiska sagokungar
Girig algoritm

En girig algoritm (en: Greedy algorithm) är en algoritm som alltid tar den bästa vägen ur ett lokalt perspektiv då den letar efter en lösning. För vissa optimeringsproblem hittar den giriga algoritmen en optimal lösning, men för vissa problem kommer den inte att hitta någon garanterat optimal lösning. En egenskap hos en girig algoritm är att den aldrig tar steg tillbaka efter ett gjort val.

Exempel på giriga algoritmer:
Dijkstras algoritm
Kruskals algoritm
Prims algoritm

Se även
Heuristik (matematik)

Referenser

Algoritmer
Kombinatoriska algoritmer
Optimeringslära
Uti

Uti är den första kvinnan i mytologin hos det centralafrikanska bambutifolket.

Se även
 Mupe
 Mytologi: Första kvinnan

Afrikansk mytologi
Första kvinnan-mytologi
Utnapishtim

Utnapishtim eller Utanpisjtim var i mesopotamisk mytologi motsvarigheten till Noa i den judiska mytologin så som vi känner den genom Gamla Testamentet. Han förekommer i en relativt sen akkadisk version av Gilgamesheposet och motsvarar de äldre sumeriska versionernas Ziusudra, kung av Shuruppak.

Liksom Noa fick Utnapishtim anvisningar att bygga en båt och därefter order om fylla den med säd från alla levande varelser. Efter den stora översvämningen stötte han på torra land. Till skillnad från Noa blir Utnapishtim sedan odödlig och i senare berättelser möter han hjälten Gilgamesh under dennes sökande efter odödlighet.

Se även 
 Gilgamesheposet

Mesopotamisk mytologi
Utu

Utu var en sumerisk solgud. Hans akkadiska namn var Shamash. Denne gud dyrkades framför allt i den mesopotamiska stadsstaten Sippar och förknippades med lagar och rättvisa.

Lagstelen tillhörande Hammurabi illustreras av en bild där Utu överräcker härskaren sina gudomliga lagar.

Referenser 

Gudar i sumerisk mytologi
Solgudar
Optimeringsproblem

Optimeringsproblem, ett beräkningsproblem där det gäller att hitta den optimala lösningen för ett givet problem. Optimeringsproblem löses inom optimeringsläran.

Klassiska optimeringsproblem:

 handelsresandeproblemet (TSP) "the Traveling Salesman Problem"
 kappsäcksproblemet
 kinesiska brevbärarproblemet
 hinkpackning
 lokaliseringsproblemet
 övertäckningsproblemet

Se även 
 Beslutsproblem

Optimeringslära
Uzume

Ame-no-Uzume-no-Mikoto eller Uzume är skrattets och dansens gudinna i japansk mytologi. Dotter till Ōyamatsumi, syster till Iha-Naga och Konohanasakuyahime.

Referenser 

WP:Projekt Japan
Gudar i japansk mytologi
JCL

JCL, Job Control Language, är ett skriptspråk utvecklat av IBM för hantering av jobbflöden. Språket är en del av operativsystemet MVS, senare namnändrat till OS/360 och därefter till z/OS, ett stordatoroperativsystem från IBM.

Ett jobb i z/OS består av en exekvering av ett eller flera program. När ett jobb ska köras i z/OS, måste det startas med hjälp av en serie instruktioner, skrivna i JCL. JCL styr vilka filer som ska allokeras till vilka program, i vilken ordning programmen ska köras och vad som ska göras om det blir ett onormalt programavbrott.

Akronymer
Programspråk
IBM
Vahagn

Vahagn var en krigsgud i armenisk mytologi som motsvaras av Verethragna i iransk mytologi och Mars i romersk mytologi. Namnet härrör från forniranskans Verethragna.

Alla Gudar har, enligt den Euhemerosiska tron varit levande människor; Vahagn skall ha introducerats till det armeniska kungahuset som son till Yervand (600-talet fKr), tillsammans med sina bröder Bab and Tiran. Han skall sedan, enligt en födelsesång ha utfört olika saker som gjorde att han upphöjdes till Gud.

Vahagn slogs bland annat mot, och dödade drakar, och fick därför även titeln Vishabakagh, "Drakdödaren". Han sågs som en Gud man bad till för att få mod. Han var också en solgud, rival till Baal-shamin och Mihr.

Referenser

Källor
 

Gudar i armenisk mytologi
Krigsgudar
Prims algoritm

Prims algoritm är en girig algoritm för att skapa ett minimalt uppspännande träd från en godtycklig sammanhängande, kostnadad och oriktad graf.  

Algoritmen finner i varje iteration den länk med lägst kostnad som kan förbinda trädet med en nod som ännu inte finns med i trädet, varpå trädet utökas med denna länk (och den nod som den ansluter till). Iterationen fortsätter så länge det finns noder som inte lagts till i trädet.

Pseudokod 

 algoritm  PRIM
 indata:   graf, en sammanhängande, vägd och oriktad graf
           rot,  en nod i graf
 resultat: Varje nod i graf märks med sin förälder i ett minimalt
           uppspännande träd av graf med det angivna nodet som rot
           samt med kostnaden av länken till föräldern.
 
 för varje nod i graf
     nod.kostnad     ← ∞
     nod.förälder ← ogiltig
 
 rot.kostnad ← 0
 kö ← en prioritetskö bestående av alla nod i graf,
      med minsta kostnad som prioriteringsvärde
 
 medan kö inte är tom
     u ← extrahera_minsta( kö )
     för varje nod v som u ansluter till via en länk (u, v)
         om v finns i kö och kostnaden av länken (u, v) < v.kostnad
             v.förälder ← u
             v.kostnad ← kostnaden av länken (u, v)

Exempel

Tidskomplexitet 
Prims algoritm har komplexitet O(E + V lg V), där E är antalet länker och V är antalet nod i den graf som trädet skapas från, under förutsättning att prioritetskön implementeras som en Fibonacciheap. (Om en binär heap används försämras komplexiteten till O(E lg V), vilket är asymptotiskt likvärdigt med Kruskals algoritm.)

Se även 
Kruskals algoritm

Referenser 

Grafalgoritmer
Kruskals algoritm

Kruskals algoritm är en girig algoritm för att skapa ett minimalt uppspännande träd från en godtycklig sammanhängande, viktad och oriktad graf.

Algoritmen bygger en skog av träd som allt eftersom växer ihop. Algoritmen är girig, eftersom den hela tiden lägger till den kortaste kanten den kan hitta till sina delträd.

Pseudokod 
Algoritmen kan beskrivas på följande sätt:

För att hitta ett minimalt uppspännande träd T i den sammanhängande grafen G
Upprepa tills T innehåller alla noder i G 
Låt v vara den kortaste sträckan i G som inte märkts som förbrukad
Märk v som förbrukad
Om v inte bildar en cykel i T
Lägg v till T
T är ett minimalt uppspännande träd

Exempel

Se även 
Prims algoritm
Grafteori

Grafalgoritmer
Lågnivåspråk

Begreppet lågnivåspråk används inom programmering som en motsats till högnivåspråk. Ett lågnivåspråk är vanligtvis ett programspråk som är ett maskinnära eller hårdvarunära språk, till exempel assemblerspråk, som ligger nära en viss hårdvaras maskinkod, men ibland också till exempel programspråket C, som i viss mening är mindre abstrakt och mer primitivt än andra högnivåspråk.

Att ligga nära en viss hårdvaras maskinkod betyder att vissa kommandon hos programspråket är lika de som processorn själv använder. Detta gäller till exempel registernamn och manipulationen av dem. Det är också möjligt att till exempel göra bitvisa operationer såsom logisk AND för att läsa och skriva registervärden.

Att använda ett lågnivåspråk kräver i allmänhet mer tid och leder lättare till programmeringsfel än om man skulle använda ett högnivåspråk. Fördelen är att programmeraren har god kontroll över hur programmet beter sig, och en duktig programmerare kan då utnyttja den tillgängliga hårdvaran bättre. I datorernas barndom på 1950–1970-talet var lågnivåspråk ett vanligt sätt att utveckla vissa typer av programvara där kraven på effektivitet var höga, till exempel operativsystem eller styrprogram i telefonstationer. Numera brukar lågnivåspråk reserveras för vissa delar av operativsystem.

För exempel på lågnivåspråk, se forth, som ibland även kan betraktas som ett högnivåspråk, och assembler.

Programspråk
Time-sharing option

Time-sharing option (TSO), tidsdelning. Ett system som var IBM-s variant av system för att hantera flera användare på stordatorsystem via så kallad tidsdelning (engelska time sharing).

Datorprogram
IBM
Turbo Pascal

Turbo Pascal är en variant av programspråket Pascal från Borland. Första versionen utkom 1983. 1984 också i svensk version från DATABITEN. Turbo Pascal skapades ursprungligen av Anders Hejlsberg i Danmark och såldes där under namnet "Compas Pascal" och senare "Poly Pascal". I Sverige fanns också specialversionen "Compis Pascal" till skoldatorn Compis. 

Turbo Pascal 3 kunde bara skapa COM-filer och de kunde bara bli 64 K byte stora, sedan fick man dela upp programmen iflera mindre delar.

Version 4 introducerade moduler, så kallade Units och den klarade också av att skapa EXE-filer så nu kunde man skriva större program.

På våren 1989, introducerade Borland Turbo Pascal 5.5, som var den första Turbo Pascal versionen som var objektorienterad. Anders Hejlsberg själv pratade på lanseringen av 5.5:an och förklarade hur man skulle använda objektorientering med hjälp av Turbo Pascal. Han höll det framförandet på engelska efter att ha frågat åhörarna om de hellre ville höra det på engelska och eller på danska, som är Anders Hejlsbergs modersmål.

I 6:an introducerades färgeditorn, som senare har blivit standard i de flesta utvecklingsmiljöer idag. 

Senaste versionerna av Turbo Pascal är Turbo Pascal 7.0 och Borland Pascal 7.0  för DOS från 1992, samt Turbo Pascal 1.5 for Windows från 1993. 

Programspråket Delphi, som Borland lanserade 1995, innehåller en vidareutveckling av Turbo Pascal. Anders Hejlsberg var även chefsarkitekten bakom Delphi. År 2006 släpps en variant av Delphi under namnet "Turbo Delphi" för att påminna om dess ursprung i "Turbo Pascal".

Externa länkar

Programspråk
MS-DOS-program
Kompilatorer
UAE (emulator)

UAE är en emulator som gör det möjligt att köra program för hemdatorn Amiga på en modern PC. Vad UAE står för är omdiskuterat, två vanliga uttydningar är Ultimate Amiga Emulator och Ubiquitous Amiga Emulator. Den ursprungliga betydelsen skall emellertid ha varit det självironiska Unusable Amiga Emulator, med anledning av initiala problem.

UAE är numera det mest spridda emuleringsprogrammet för Amiga och finns för de flesta av dagens operativsystem, såsom Windows, Mac och olika Unix/Linux-versioner.

Externa länkar
 
 
 https://amiga.technology/

Fria emulatorer
Emulatorer
Amiga
Twinaxkabel

En twinaxkabel, även kallad twinaxialkabel eller twinax, är en typ av kabel som liknar en koaxialkabel, men som har två mittledare istället för en (som koaxialkabeln). Twinaxkablar förekommer i första hand i olika former av lokala datornät, i applikationer med hög överföringshastighet men mycket kort räckvidd.

Källor 

Datorteknik
Kablar
LZH

LZH eller LHA är en datakomprimeringsmetod och ett filformat (.lzh och .lha). Det skapades 1988 av Haruyasu Yoshizaki, och hette till en början LHarc.

Källor 

Komprimeringsalgoritmer
Pregel (flod)

Pregel  (litauiska: Prieglius), (prusiska: Preigara eller Preigile) (ryska: Pregolja) är en flod i Ryssland som flyter igenom Kaliningrad oblast och mynnar ut i Östersjön vid staden Kaliningrad.

Pregolja uppsamlar genom sina bifloder vattnet från en mängd sjöar i östra delen av området. Namnet Pregolja erhåller floden 8 km ovanför
Tjernjachovsk efter Angrapas förening med Pissa. Pregolja är redan där farbar med mindre fartyg, upptar vid Tjernjachovsk Instrutj från höger och vid
Znamensk från vänster, utsänder vid Gvardejsk en segelbar, 41 km. lång kanaliserad sidoarm, Dejma, förbi Polessk
till Kuriska sjön och faller ut i Frisches Haff, 8 km nedanför Kaliningrad. Flodens längd är 125 km (med Pissa omkring 180 km), flodområdet 19 230 km2. 

Det klassiska matematiske problemet Königsbergs sju broar utgick från de sju broar som var byggda över floden i det gamla Königsberg.

Referenser

Noter

Övriga källor 

Kaliningrad
Vattendrag i Ryssland
Egentliga Östersjöns avrinningsområde
Kneiphof

Kneiphof (ryska Kantskij ostrov, "Kants ö") hette under den tyska tiden den ö i floden Pregel som låg i de centrala delarna av staden Königsberg.

Kaliningrad
Rysslands öar
Flogiston

Flogiston (från grekiskans φλογιστόν, neutrum av φλογιστός, "brännbar"; ytterst av φλόξ, "flamma") var namnet på ett hypotetiskt ämne som man förr trodde ingick i alla brännbara ämnen och som antogs försvinna när dessa förbrändes. Den kvarvarande askan betraktades enligt denna föreställning som renare och mer grundläggande än det ursprungliga ämnet. Flogiston betraktades närmast som ett grundämne, och rena metaller troddes vara en förening mellan flogiston och metalloxider (så kallade kalker).

Flogistonhypotesen grundlades av den tyske kemisten Georg Ernst Stahl i början av 1700-talet, och förblev förhärskande fram till mitten av 1770-talet då den franske kemisten Antoine Laurent de Lavoisier förklarade att förbränning i själva verket är oxidering, det vill säga att ett ämne förenar sig kemiskt med syre (som då nyligen hade upptäckts).  Förkastandet av flogistonteorin innebar en så total omvälvning av kemins grundläggande föreställningar att det brukar omnämnas som den kemiska revolutionen.
Det fanns även kemister som delvis bekände sig till flogistonteorin exempelvis Johan Gadolin. Denna kemist ansåg att vid förbränning förenade sig den brännbara kroppen med syre, men att det samtidigt avgav flogiston som var ovägbar samt att flogiston utgjorde huvudbeståndsdelen av ljuset.

Se även 
 Caloric-hypotesen

Referenser

Källor 
 

Förlegade vetenskapliga begrepp
Fysikens historia
Ugglan
Georg Stahl

Georg Ernst Stahl, född 22 oktober 1659 i Ansbach, död 14 maj 1734 i Berlin, var en tysk kemist och läkare.

Stahl blev medicine doktor 1684, kallades 1694 till andre medicine professor vid universitetet i Halle an der Saale, varifrån han 1716 överflyttade till Berlin som livmedikus hos kungen. Han blev ett betydande namn såväl i medicinens som i kemins historia. Enligt hans uppfattning representeras kroppens enhetlighet av själen. Livet beror uteslutande på den normala sammansättningen av kroppens olika delar, och denna underhålles av själen. Därför inträffar döden, då själen skiljes från kroppen. Denna animism genomförde nu i dess yttersta konsekvenser, och alla processer i den friska och sjuka kroppen härleddes ur denna aprioristiska ståndpunkt i Stahls huvudarbete, Theoria medica vera (1707; ny upplaga 1831–1833; tyska översättning 1802, 1831–1832). Han utgav dessutom omkring 240 skrifter, de flesta av ringa omfång. Som kemist upptog och utvecklade han Johann Joachim Bechers lära om flogiston.

Asteroiden 8154 Stahl är uppkallad efter honom.

Källor

Externa länkar 

Tyska kemister
Tyska professorer i medicin
Personer verksamma vid universitetet i Halle
Kungliga livmedici och arkiatrer
Kemister under 1700-talet
Tyska läkare under 1700-talet
Personer från Ansbach
Födda 1659
Avlidna 1734
Män
Ugglan
1159

1159 (MCLIX) var ett normalår som började en torsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

September 
7 september – Sedan Hadrianus IV har avlidit en vecka tidigare väljs Orlando Bandinelli till påve och tar namnet Alexander III. Samtidigt blir Ottaviano di Monticelli med stöd av Fredrik Barbarossa vald till motpåve och tar namnet Viktor IV.

Okänt datum 
Kung Erik och hans hustru Kristina ångrar att man fördrivit munkarna från Varnhem och återupprättar därför klostret, men nu som dotterkloster till Alvastra.

Födda 
Bernard Ato VI, vicomte av Nîmes och Agde.
Bolesław av Kujavien, hertig av Kujavien.

Avlidna 
1 september – Hadrianus IV, född Nicholas Breakspear, påve sedan 1154.
Bertha av Sulzbach, bysantinsk kejsarinna.

Externa länkar
1181

1181 (MCLXXXI) var ett normalår som började en torsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

September 
1 september – Sedan Alexander III har avlidit två dagar tidigare väljs Ubaldo Allucingoli till påve och tar namnet Lucius III.

Födda 
Franciscus av Assisi.

Avlidna 
30 augusti – Alexander III, född Orlando Bandinelli, påve sedan 1159.
23 oktober – Adela av Meissen, drottning av Danmark 1152–1157, gift med Sven Grate.
Eskil, nordisk ärkebiskop 1137–1164 och dansk ärkebiskop 1164–1177 (död detta eller nästa år).

Externa länkar
1153

1153 (MCLIII) var ett normalår som började en torsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Maj 
24 maj – Vid David I:s död efterträds han som kung av Skottland av sin sonson Malkolm IV.

Juli 
9 juli – Sedan Eugenius III har avlidit dagen innan väljs Corrado Demetri della Suburra till påve och tar namnet Anastasius IV.

November 
6 november – Stefan av Blois och hans kusin Matilda sluter fördraget i Wallingford, varigenom Matilda avsäger sig alla anspråk på den engelska tronen och erkänner Stefan som obestridd kung av England, men på villkor att hennes egen son Henrik blir landets tronföljare, sedan Stefans egen son Eustace har avlidit tidigare samma år.

Okänt datum 
Nicholas Breakspear kommer till Sverige och diskuterar med Sverker den äldre möjligheten att upprätta ett eget svenskt ärkestift vid ett kyrkomöte i Linköping. Planerna stupar på att svearna motsätter sig att lägga sätet i Linköping – de vill istället ha det i Gamla Uppsala. Vid mötet bestäms det dock att prästerna skall få ökat rättsskydd och betala den så kallade Peterspenningen (en skatt till Rom).
Ett danskt anfall mot Småland slås tillbaka.
Sverker den äldres son Johan slås ihjäl av uppretade bönder på ett ting, på grund av att kvinnorov.

Födda 
Kamo no Chomei, japansk författare
Sibylla av Acerra, drottning av Sicilien

Avlidna 
24 maj – David I, kung av Skottland sedan 1124
8 juli – Eugenius III, född Bernardo Pignatelli, helgon, påve sedan 1145
20 augusti – Bernhard av Clairvaux, fransk abbot, kyrkolärare och helgon
Johan Sverkersson, son till Sverker den äldre (dräpt)

Externa länkar
1145

1145 (MCXLV) var ett normalår som började en måndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Februari 
15 februari – Sedan Lucius II har avlidit samma dag väljs Bernardo Pignatelli till påve och tar namnet Eugenius III.

September 
1 september – Huvudaltaret i Lunds domkyrka invigs av Nordens ärkebiskop Eskil.
Svenskarna besegras av norrmännen i slaget i Krokaskogen i Bohuslän.

Födda 
Kristina Stigsdotter Hvide, drottning av Sverige 1164–1167, gift med Karl Sverkersson.
Cecilia Johansdotter, drottning av Sverige 1167–1190, gift med Knut Eriksson.
Aoife MacMurrough, irländsk adelsdam och härförare.
Elvira de Subirats, andorransk regent.

Avlidna 
15 februari – Lucius II, född Gherardo Caccianemici dal Orso, påve sedan 1144.

Externa länkar