kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Los Angeles Chargers

Los Angeles Chargers är ett amerikanskt professionellt lag i amerikansk fotboll som spelar i National Football League (NFL). Laget hör hemma i staden Inglewood, i delstaten Kalifornien.

Grundat 
1959 som ett av de lag som startade AFL.

Tidigare namn 
Laget hette ursprungligen Los Angeles Chargers men namnbyte ägde rum samtidigt som ägarbyte, 1961. Laget hette San Diego Chargers 1961-2017.

Hemmaarena 
Sedan 2020 delar Chargers hemmaarenan Sofi Stadium med Los Angeles Rams. Från att tidigare spelat på Dignity Heallth Sports Park i Carson, Kalifornien.

Matchdräkt 
 Hemma: Marinblå tröja med vita ärmar och vit text, vita byxor med blå/gul/vita revärer.
 Borta: Vit tröja med blå/gul text, marinblå byxor med vit/gula revärer.
 Hjälm: Vita med en gul och vit blixt på sidorna.

Mästerskapsvinster 
2 (1963 och 1994).

Super Bowl 
 Nummer XXIX 1995 med förlust mot San Francisco 49ers.

Tränare 

 Sid Gillman (1960–1969)
 Charlie Waller (1969–1970)
 Sid Gillman (1971)
 Harland Svare (1971–1973)
 Ron Waller (1973)
 Tommy Prothro (1974–1978)
 Don Coryell (1978–1986)
 Al Saunders (1986–1988)
 Dan Henning (1989–1991)
 Bobby Ross (1992–1996)
 Kevin Gilbride (1997–1998)
 June Jones (1998)
 Mike Riley (1999–2001)
 Marty Schottenheimer (2002–2006)
 Norv Turner (2007–2012)
 Mike McCoy (2013–2016)
 Anthony Lynn (2017–2020)
 Brandon Staley (2020-idag)
Brescia (provins)

Brescia är en provins i den italienska regionen Lombardiet. Provinsen bildades när Kungariket Sardinien genom freden i freden i Zürich 1859 erhöll Lombardiet upp till floden Mincio från Kungariket Lombardiet-Venetien som tillhörde Kejsardömet Österrike. Provinsen är Italiens största och Brescia är dess huvudort. Gardasjön (Lago di Garda) bildar gräns mot provinsen Verona, och Iseosjön mot provinsen Bergamo. Mindre orter i provinsen är Boario, Castenedolo och Iseo.

Världsarv i provinsen 
 Hällmålningar i Val Camonica, Brescia, världsarv sedan 1979.

Administration 
Provinsen Brescia är indelad i 205 comuni (kommuner). Alla kommuner finns i lista över kommuner i provinsen Brescia.

Källor 
>
Svenskfinland

Svenskfinland är en benämning på svenskbygderna i Finland, det vill säga de områden där den svenskspråkiga befolkningen (finlandssvenskarna) huvudsakligen bor. 

Svenskfinland är delat i tre regioner (fyra om Åland räknas med):
 Nyland, kustremsan i södra Finland mellan Hangö i väster och Pyttis i öster, i vilken Huvudstadsregionen ingår
 Åboland, skärgården sydväst om Åbo
 Svenska Österbotten, kustremsan i västra Finland mellan Sideby i söder och Karleby i norr
 Åland räknas ibland som en del av Svenskfinland. Ofta räknas Åland dock som ett separat område befolkat av ålänningar.

Förutom dessa regioner, där finlandssvenskarna till stora delar är i majoritet, finns så kallade svenska språköar. Detta är större grupper av finlandssvenskar som lever som minoritet i finskspråkiga städer.

Svenskfinland, då i betydelsen de kretsar där finlandssvenskarna rör sig, kallas ibland skämtsamt för Ankdammen.

Svenskans ställning 
Utom på Åland, som är enspråkigt svenskt enligt lag, saknar svenskan i Finland territoriella rättigheter. Detta innebär att en kommuns språkliga status kan ändras då dess språkliga sammansättning förändras. Stora delar av Svenskfinland har sedan 1800 genomgått en kraftig förfinskning som huvudsakligen orsakats av inflyttning ifrån finsktalande områden (jmfr. urbanisering) men även på grund av lägre födelsetal och högre emigration hos den svenskspråkiga befolkningen. Orter, såsom Helsingfors och Vasa, som tidigare var nästan helt svenskspråkiga, har med tiden fått finskspråkiga majoriteter (ca 6% av Helsingfors befolkning var registrerade som svensktalande år 2013), jmfr: förfinskning och demografiskt hot. Detta har lett till att det språkliga landskapet ser mycket olika ut på olika platser i Svenskfinland. Medan Åland, och vissa platser i Svenska Österbotten (såsom Larsmo) har cirka 90% svenskspråkig befolkning, är exempelvis endast 2,8% av de boende i Vanda svenskspråkiga. Också på språköarna är andelen svenskspråkiga oftast liten.

Se även 

 Svenska språköar i Finland
 Lista över svensk- och tvåspråkiga kommuner i Finland
 Skärsgårdsnamn

Referenser

Noter

Vidare läsning

Serien Svenskt i Finland, finskt i Sverige (2005-2007) 
 

 
 

 

Finlands etnologi
Finlands samhälle
Finlandssvenska
British Aerospace BAe 146

BAe 146 också känt som Avro RJ är ett modernt medelstort trafikflygplan, som tillverkades av British Aerospace från början av 1980-talet t.o.m 2001. Den tar 80-100 passagerare, och drivs av fyra jetmotorer av dubbelströmstyp. 
Det tillverkades i sammanlagt 387 exemplar.

 BAe 146-100 = Avro RJ70
 BAe 146-200 = Avro RJ85 
 BAe 146-300 = Avro RJ100

Skillnaden mellan BAe 146 och RJ-modellen är att tekniken har utvecklats ett steg på RJ-planen. Cockpit i en BAe 146 består av analoga instrument medan man i RJ:n har digitala instrument i form av EFIS (Electronic Flight Instrument System) och PED (Primary Engine Display). Dessutom sitter det olika motorer monterade. På BAe 146 sitter det LF-502 och på RJ sitter det LF-507. Huvudskillnaden mellan dessa är att 507:an styrs av en FADEC (Fully Authorized Digital Engine Control) medan 502:an är mer mekanisk. För det otränade ögat är det svårt att se skillnad mellan modellerna.

Varianter för brandkämpning eller frakt har byggts av begagnade passagerarflygplan.

Externa länkar 

Passagerarflygplan
146
Brittiska militärflygplan under kalla kriget
Transportflygplan
Åboland

Åboland (, namnen motsvarar dock inte helt varandra) är ett kust- och skärgårdsområde sydväst om staden Åbo i landskapet Egentliga Finland i Finland. Området var tidigare ett inofficiellt område, men från och med 1994 utgör en del av dess område en så kallad ekonomisk region. 

Åbolands kärnområde är en tvåspråkig region med svenska som majoritetsspråk (64,1 %) och finska som minoritetsspråk (35,9 %). Folkmängden i Åbolands kärnområde uppgick den 31 december 2012 till 22 636 invånare och landarealen utgjordes av 1 569,06 km². 

Namnet Åboland torde ha myntats på 1910-talet av Hugo Ekhammar med syfte att skapa ett specifikt namn för den svenskspråkiga landskapsdelen av Egentliga Finland.

Åbolands uppdelning 
 Kimitoöns kommun.
 Pargas stad.
 Skärgårdssamhället och tidigare kommunen Finby inom Salo stad, brukar vanligtvis sägas tillhöra Åboland.
 I regel inkluderas även städerna Åbo och S:t Karins.

Observera att då den svenskspråkiga språkgruppen (finlandssvenskarna) talar om Åboland, inkluderas inte följande enspråkigt finska kommuner eller tidigare kommuner som också ligger utanför staden Åbo: Gustavs, Merimasku, Rimito, Tövsala, Velkua och Villnäs. Däremot brukar vanligtvis tre av dessa samhällen räknas till "Turunmaa", det motsvarande finskspråkiga begreppet, nämligen: Rimito, Tövsala och Velkua. 

Till Åbolands kärnområde räknas vanligen det som nu är Pargas stad och Kimitoöns kommun. Kommunerna bildades 2009 genom sammanslagningar av kommunerna i Väståboland (Houtskär, Iniö, Nagu, Korpo och Pargas) respektive Öståboland (Dragsfjärd, Kimito och Västanfjärd).

Om hela skärgården utanför Åbo används växelvis följande två övergripande begrepp: ”Åbo skärgård” och ”Skärgårdshavet”. Det förra har problemet att det också kan avse skärgården inom Åbo kommungränser, men det har på senare tid börjat användas mycket, genom av Åbo dominerade turismsatsningar.

Ekonomiska regionen Åboland 
Ekonomiska regionen Åboland, () är en av ekonomiska regionerna i landskapet Egentliga Finland. Folkmängden i ekonomiska regionen uppgick den 1 september 2013 till 22 562 invånare, och regionens totala areal utgöres av 8 349 km² (landyta: 1 569 km²). I Finlands NUTS-indelning representerar regionen nivån LAU 1 (f.d. NUTS 4), och dess nationella kod är 021. Flertalet av befolkningen i ekonomiska regionen är svensktalande. 

Ekonomiska regionen Åboland omfattar sedan 2009 följande två kommuner: 
Pargas stad 
Kimitoöns kommun

Se även 
 Skärgårdshavet

Källor 
Webbkällor
 Åbo skärgård (webbplats med information om Åbo skärgård)  Läst 13 november 2013. 
Noter

Finlands ekonomiska regioner
Egentliga Finland 
Icke administrativa regioner i Finland
Skärgårdshavet
Sweden Rock Festival

Sweden Rock Festival är en hårdrocksfestival som var Sveriges största musikfestival 2008 och 2013. Sweden Rock äger rum i början av juni i samhället Norje utanför Sölvesborg i Blekinge. Festivalen varar i fyra dagar och området rymmer över 35 000 besökare.

Storlek 
Under flera år har festivalen varit utsåld. Vid 2008 års upplaga nådde festivalen toppnoteringen 33 200 besökare per dag vilket gjorde Sweden Rock till den största svenska musikfestivalen genom tiderna. Senare har till exempel Peace & Love, med 50 000 sålda biljetter år 2011, och Bråvallafestivalen, 2013 med 51 590 besökare, varit större i antal biljetter, men de redovisar inte besökare per dag.

Festivalens historia 
Festivalen grundades av Ingolf Persson från Kyrkhult i Olofströms kommun. 

Det första arrangemanget som ledde fram till festivalen arrangerade han 1981 i Olofströms Ishall med bland andra finska Hurriganes. Det blev sedan två endagsfestivaler på dansplatsen Lyktan i Vilshult. Festivalerna kallade Ingolf för Rock & Bluesfestivalen och de hölls 1985 och 1986. Artisterna var bland andra Sky High, Bo Wilson Band, Sam Mitchell och Björnsson.

Festivalen som sedan ledde fram till dagens festival startade Ingolf 6 juni 1992 och den var förlagd till Olofström under namnet "Sommarfestivalen". Då spelade bland annat Nazareth och Wishbone Ash. Året därpå blev festivalen en tvådagarsfestival och förflyttades till Karlshamn där festivalen fortfarande hette Sommarfestivalen till och med 1994. År 1995 fick festivalen namnet "Karlshamn Rock Festival". Det namnet behölls till och med 1998, det första året festivalen hölls i Norje utanför Sölvesborg.

1999 bytte festivalen åter namn till det nuvarande "Sweden Rock Festival". Man började också inrikta sig allt mer på hårdrock. Festivalen fick sin nuvarande form 2001. Då kom 7 400 besökare och sedan dess har det slagits nytt publikrekord varje år, åtminstone till 2009 då med 35 200 besökare.

På grund av coronaviruspandemin 2020 tvingades festivalen att ställas in och även året efter 2021 ställdes festivalen in.

Artister (urval)
Under åren har en rad kända band spelat, och en rad kända band kommer spela, på festivalen. Några av dessa är: 

220 Volt
Accept
Ace Frehley
Aerosmith
Alice Cooper
Anthrax
Asia
Bachman-Turner Overdrive
Billy Idol
Black Label Society
Black Sabbath
ColdTears
D-A-D
Deep Purple
Def Leppard
Dio
Disturbed
Down
Europe
Flogging Molly
Gamma Ray
Ghost
Guns N' Roses
Hammerfall
Hardcore Superstar
Hawkwind
Heaven and Hell
Helloween
Iron Maiden
Joan Jett and the Blackhearts
Journey
Judas Priest
Kansas
King Diamond
Kiss
Lynyrd Skynyrd
Meat Loaf
Megadeth
Motörhead 
Mustasch
Mötley Crüe
Outlaws
Overkill
Ozzy Osbourne
Poison
Quiet Riot
Raubtier
Rob Zombie
Rush
Sabaton
Savoy Brown
Saxon
Scorpions
Sebastian Bach
Seventribe
Skid Row
Slayer
Sonata Arctica
Status Quo
Styx
The Darkness
The Hooters
The Poodles
Thin Lizzy
Twisted Sister
U.D.O.
Uriah Heep
Volbeat
W.A.S.P.
White Lion
Whitesnake
Yngwie Malmsteen
ZZ Top

Referenser

Externa länkar

Sweden Rock Festivals webbplats

Återkommande evenemang med premiär 1992
Musikfestivaler i Sverige
Kultur i Sölvesborgs kommun
Asmundtorp-Tofta församling

Asmundtorp-Tofta församling var en församling i Lunds stift och i Landskrona kommun. Församlingen uppgick 2010 i Häljarps församling.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 2005 genom en sammanslagning av Tofta församling och Asmundtorps församlingar och utgjorde till 2010 ett eget pastorat. Församlingen uppgick 2010 i Häljarps församling.

Kyrkobyggnader

 Asmundtorps kyrka

 Tofta kyrka

Källor 

Indelningar i Landskrona kommun
Historiska församlingar i Lunds stift
Upplösningar 2010
Korsbränning

Korsbränning är en företeelse som främst förknippas med den rasistiska organisationen Ku Klux Klan som började med detta under sin andra storhetstid på 1900-talet. 

Företeelsen är tagen från den kristna skotska traditionen att tända kors för att belysa dess ära. Korsbränning har även förekommit i Sverige, bl.a. i Gimo och Blidö i norra uppland.

Eld
Rasism
Kristen terrorism
Ku Klux Klan
Glemmingebro

Glemmingebro är en tätort i Ystads kommun och kyrkby i Glemminge socken i Skåne, belägen vid Riksväg 9 öster om Ystad.

Strax öster om orten finns byn Glemminge-Tågarp.

Historia 
Glemmingebro hette ursprungligen bara Glemminge. Kyrkbyn har funnits åtminstone sedan vikingatiden och bronsåldersfynd i närheten tyder på att folk bodde där även tidigare. Själva stationssamhället uppstod efter tillkomsten av Ystad-Gärsnäs Järnväg (YGJ) år 1894 (denna uppgick 1905 i Ystad-Gärsnäs-S:t Olofs järnväg, YGStOJ). Järnvägen nedlades 1970.

Glemmingebro var centralort i Glemmingebro landskommun som fanns mellan 1952 och 1971.

Befolkningsutveckling

Samhället
Glemmingebro är främst en bostadsort. Här finns Glemminge kyrka. 

I byn finns bland annat en livsmedelsaffär, två antikaffärer, ett snickeri och en bygghandel.

Idrott 
Innehar sm-guld i beach soccer fotboll 2013. Efter fantastiska framträdanden av målvakten Mattias Nilsson.
Idrottsplatsen i byn heter Banvallen, vilket hänvisar till att den ligger på det gamla stationsområdet (banvallen) efter den tidigare järnvägen till Ystad. Glemmingebro IF spelar sina hemmamatcher där.

Noter

Externa länkar 
 Glemmingebro.eu (lokal webbplats)

Orter i Ystads kommun
Tätorter i Sverige
Hedeskoga

Hedeskoga är en tätort i Ystads kommun och kyrkby i Hedeskoga socken i Skåne, belägen strax nordväst om Ystad.

Väster om Hedeskoga ligger Bjersjöholmskogen. I denna skog finns bland annat ett naturreservat och Bjersjöholms två slott.

Hedeskoga är även känd för att vara platsen för en av endast nio observerade meteoritnedslag i Sverige, den s.k. Hedeskogameteoriten.

Befolkningsutveckling

Samhället
I orten ligger Hedeskoga kyrka, en lågstadieskola, Hedeskoga skola, med fritidshem samt bilvårdsfirman Ditecs lokaler.

I Hedeskogas sydvästra del (väster om skolan, bredvid skyddsrummet) finns en fjärrvärmepanna som drivs av metangas från återvinningsanläggningen. Denna förser bland annat Hedeskoga skola, de nybyggda (byggda under slutet av 00-talet och under 10-talet) villorna i Källesjö samt en del av villorna i Hedeskoga (de som valt att ansluta sig till fjärrvärmenätet) med värme.

Hedeskogavägen är den enda in- och utfarten till Hedeskoga för motorfordon och går från Sjöbovägen (Väg 13) i Öster till Källesjövägen i söder som i västlig riktning fortsätter till E65:an.

Noter 

Orter i Ystads kommun
Tätorter i Sverige
Svarte

Svarte är en tätort i Ystads kommun i Skåne län, belägen vid kusten väster om Ystad.

Befolkningsutveckling

Samhället
Svarte har en pågatågsstation mitt i samhället och en lång sandstrand längs kusten. På söder sida av landsvägen ligger en skeppssättning som kallas Disas ting.
Mitt i Svarte ligger Svartes skola som har hand om barn upp till årskurs 6
I de senare Wallanderfilmerna med Krister Henriksson och Lena Endre, bor bådas karaktärer i Svarte, nere vid havet.
En reklamfilm från Volvo, med artisten Avicii som kör genom svenska landskap, är delvis inspelad i Svarte. Thibo Girardon, även känd under sitt artistnamn som Panda da panda bor i byn. Även artisten Frans Jeppsson-Wall är uppväxt i Svarte.

Sport i byn 
SoGK Charlo heter fotbollslaget i byn. Namnet kommer efter den gamla järnvägsstationen Charlottenlund. För Charlo har landslagsmittfältaren Hugo Larsson, tidigare Malmö FF och numera i Eintracht Frankfurt, spelat. Larsson är uppväxt i byn och föddes även där.

Det finns även en brottarklubb som heter Marsvinsholms IF. Mif brottas i den högsta serien och har brottare i klubben som representerat Sverige i internationella tävlingar.

Galleri

Se även
Balkåkra socken

Noter 

Orter i Ystads kommun
Tätorter i Sverige
Bulat Okudzjava

Bulat Sjalvovitj Okudzjava (georgiska: ბულატ ოკუჯავა, Bulat Okudzjava; ryska: Була́т Ша́лвович Окуджа́ва, Bulat Sjalvovitj Okudzjava; armeniska: Բուլատ Օկուջավա), född 9 maj 1924 i Moskva, död 12 juni 1997 i Paris var en sovjetisk författare, poet samt pionjär inom den ryska trubadurkonsten. Han föddes i Moskva, som son till en georgisk far och armenisk mor.

Hans liv 
Okudzjava tog examen 1950 på universitetet i Tbilisi, Georgien. Han hade läst filosofi och började som lärare i ryska och litteratur. I kombination med detta skrev han även poesi. Hans dikter var till en början inte kritiska utan beskrev andra ämnen, men han utvecklade en tilltagande dragning mot sociala och politiska frågor och, inte minst för honom själv, starkt känslomässiga. Hans georgiske far som hade en hög position inom det ryska kommunistpartiet, arresterades under Stalins stora utrensning och avrättades anklagad för att vara en tysk spion. Hans armeniska mor satt 18 år i gulags arbetsläger (1937-1955). Under dessa år bodde Bulat hos släktingar. 

1941, när han var 17 år gammal, ställde han upp som frivillig till röda armén som infanterist. Denna erfarenhet tillsammans med hans upplevelser ifrån regeringens förföljelser var därefter hans främsta influenser i hans musik och poesi, särskilt i hans tidiga verk. Eftersom sådan konst var förbjuden i Sovjetunionen under denna tid riskerade Okudzjava ständigt förföljelser. 

Okudzjava påbörjade en ny “trubadurrörelse” när han bestämde sig för att tonsätta sina egna dikter. Trots att han bara kunde några få ackord och inte var någon kompositör blev hans sånger älskade av hans vänner och snart inspelade. De spred sig över landet där andra unga tog upp sina gitarrer och började sjunga dem.

1994 tilldelades Okudzjava det prestigefyllda ryska Bookerpriset för sin litteratur.

Citat

Biografi

Källor

Externa länkar 
En längre biografi (eng)
Yevgeny Bonvers, engelska översättningar av Bulat Okudzjavas poesi

Födda 1924
Ryskspråkiga författare
Ryska författare under 1900-talet
Ryska musiker
Sovjetiska poeter
Viskompositörer
Sovjetiska författare
Män
Författare från Moskva
Personer från Moskva
Avlidna 1997
Alumner från Tbilisis universitet
Löderup

Löderup är en tätort i Ystads kommun och kyrkby i Löderups socken vid Skånes sydöstra hörn.

Historia
Orten erhöll järnvägsförbindelse genom den 1894 öppnade Ystad-Gärsnäs Järnväg (YGJ), vilken 1905 sammanslogs med Gärsnäs-S:t Olofs Järnväg (GStOJ) till Ystad-Gärsnäs-S:t Olofs järnväg (YGStOJ, förstatligad 1941 och nedlagd 1970).

I Löderup ägde ett rånmord rum 1898, kallat Löderupsdramat.

Löderup är beläget i både Löderups socken (där orten är kyrkby) och Hörups socken och ingick efter kommunreformen 1862 i Löderups landskommun och Hörups landskommun. I båda dessa landskommuner inrättades för orten 18 juni 1927 Löderups municipalsamhälle, vilket upplöstes 31 december 1958. Orten ingår sedan 1971 i Ystads kommun.

Befolkningsutveckling

Samhället

I Löderup ligger Löderups kyrka.

På somrarna växer Löderup och dess närområde rejält, det finns nästan lika många gästbäddar (540 st) som invånare, lägg därtill camping med 200 gästplatser och 318 fritidshus.

Personer från Löderup
I Löderup föddes arkitekten Nils Nordén (1861–1922). Den kände konstnären Ola Billgren var född i Köpenhamn 1940, men uppvuxen i Löderup och begravd 2001 på Löderups kyrkogård.

I Henning Mankells polisromaner bor huvudpersonen Kurt Wallanders far här.

Se även 
 Löderups strandbad

Källor

Externa länkar 
Loderup.se (lokal webbplats)
Loderupturism.se (lokal ideell turismförening)

Orter i Ystads kommun
Tätorter i Sverige
Stora Herrestad

Stora Herrestad är en tätort i Ystads kommun och kyrkby i Stora Herrestads socken i Skåne, belägen mellan Ystad och Tomelilla.

Historia 
Stora Herrestad, under medeltiden Hervestath, tillhörde 1658 den oekonomiske Ove Tagesson Thott, ägare till Skabersjö slott och Bjärsjöholm. Sedan tillhörde det Jakob De la Gardies änka, Ebba Brahe, som utökade godset avsevärt. På 1690-talet drogs det in till kronan från fältmarskalken greve Otto Wilhelm Königsmarcks arvingar, men var 1711 redan återlämnat till dem. Det var därefter, 1726–1799, i ätten Hårds ägo. Det gick sedan genom flera händer och köptes 1820 av kommerserådet Carl Martin Lundgren i Ystad. Godset ägdes därefter av hans son, konsul J R. Lundgren, men styckades efter hans död. Det tillhörde sedan kammarherren Carl Gustaf Sparre på Kronovall.

Stora Herrestad var fram till 1878 tingsplats för Herrestads härad.

Befolkningsutveckling

Samhället
Samlat i byn ligger Stora Herrestads kyrka, herrgården, tingshuset som numera är museum, och gästgivaregården på andra sidan riksväg 19.

Stora Herrestads gods är bebyggt med ett två våningar högt stenhus, samt försedd med trädgård i gammal fransk stil, med stora alléer, springvatten m. m.

Noter

Externa länkar 
 Ortsanalys Stora Herrestad
Stora Herrestads gästgivaregård
 Skånska slott och herresäten, Stora Herrestad

Källor
 

Orter i Ystads kommun
Tätorter i Sverige
Nybrostrand

Nybrostrand är en tätort i Ystads kommun i Skåne län, belägen vid kusten öster om Ystad och söder om Köpingebro.

Befolkningsutveckling 
För bebyggelsen i den östra delen av samhället avgränsade SCB en separat småort 2010, namnsatt till Nybrostrands fritidshusområde. Denna bebyggelse hade växt samman med övriga Nybrostrand 2015.

Samhället
Nybrostrand är ett villasamhälle med en del sommarhusbebyggelse i den östra delen. I orten finns Ystads golfklubb och Nybrostrands camping. Badmöjligheter finns både längs stranden och på fritidsbadet.

Se även
Stora Köpinge socken

Noter 

Orter i Ystads kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Sövestad

Sövestad är en tätort i Ystads kommun och kyrkby i Sövestads socken i Skåne, belägen norr om Ystad.

Sövestads kyrka ligger i orten.

Befolkningsutveckling

Idrott
Den lokala fotbollsklubben Sövestads IF har bl.a. fostrat landslagsmålvakten Caroline Jönsson.

Noter 

Orter i Ystads kommun
Tätorter i Sverige
Äventyraren Thomas Crown (1968)

Äventyraren Thomas Crown är en amerikansk film från 1968 i regi av Norman Jewison.

Handling
Thomas Crown är en ung framgångsrik miljonär som lyckas genomföra ett (nästan) perfekt brott genom att anställa fyra män som rånar hans bank och dumpar pengarna i en soptunna på en kyrkogård. Men bankens försäkringsbolag tänker inte låta rånet förbli ouppklarat, de hyr in en specialist, Vicki Anderson, som börjar nysta i fallet. Snart riktas hennes misstankar mot Thomas Crown. Men hon hade inte räknat med att hon skulle bli kär i honom.

Om filmen
Filmen hade svensk premiär 13 januari 1969 på biografen Park i Stockholm.
Michel Legrand fick en Oscar för låten Windmills of your mind. Den sjöngs senare in på svenska av Lill Lindfors med titeln Mellan dröm och verklighet med svensk text av Peter Himmelstrand.
Filmen är bland annat känd för den scen då McQueen och Dunaway kysser varandra i 55 sekunder.
1999 filmades den på nytt med Pierce Brosnan som Thomas Crown.

Rollista (i urval)
Steve McQueen – Thomas Crown
Faye Dunaway – Vicki Anderson
Paul Burke – Edward Eddy Malone, kriminalinspektör
Jack Weston – Erwin Weaver
Gordon Pinsent – Jamie McDonald
Biff McGuire – Sandy
Addison Powell – Abe
Astrid Heeren – Gwen

Externa länkar

Filmer 1968
Amerikanska dramafilmer
Amerikanska kriminalfilmer
Amerikanska thrillerfilmer
Filmer i regi av Norman Jewison
Engelskspråkiga filmer
Amerikanska kuppfilmer
Filmer från United Artists