kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Point-to-Point Protocol

Point-to-Point Protocol, förkortat PPP, är ett protokoll som vanligen används för att koppla upp en dator mot Internet via ett modem. Det ligger i lager två i OSI-modellen, vilket innebär att det hanterar datatransport, men inte den underliggande hårdvaran. Protokollet designades bland annat som en ersättare för det äldre protokollet SLIP.

Automatisk konfigurering 
Link Control Protocol (LCP) är en integrerad del av PPP och är definierad i samma specifikation. LCP erbjuder automatisk konfigurering av olika gränssnitt och för att välja den optimala verifieringen.

RFC 1994 beskriver Challenge-handshake authentication protocol (CHAP), som är att föredra när man upprättar en anslutning mot sin internetleverantör (ISP). Efter att anslutningen har upprättats så kommer flera inställningar att behöva göras. Det vanligaste protokollet, Internet Protocol Control Protocol (IPCP) finns tillgängligt, men också IPXCP och ATCP som en gång i tiden var väldigt populära.

Både PPP och Dynamic Host Configuration Protocol (DHCP) erbjuder stöd för automatisk konfiguration av gränssnitten. Medan DHCP primärt används för fler-punkt-tillgång, kan det också användas vid punkt-till-punkt-länkar men bara efter att PPP har konfigurerat nätverket och etablerat de nödvändiga länkarna.

PPP-anknytningen: Aktivering och tillstånd 
 "Död/Viloläge" (Dead), ingen aktiv uppkoppling eller bärare.
 "Etablerad" (Establish), när LCP-förhandlingen startar.
 "Verifiering" (Authenticate), när två noder verifierar varandra. Då används antingen PAP, eller CHAP.
 "Nätverk" (Network), när det mest lämpade NCP Network Control Protocol åberopas. IPCP används för att etablera en IP-service över nätverket.
 "Öppna" (Open), när transporten av själva datan börjar.
 "Upphörandet" (Terminate), när anknytningen vill upphöra.

Multilänkad PPP 
Multilänkad PPP kan koppla samman flera länkar mellan två system för att uppnå extra bandbredd. Multilänkad PPP baseras på IETF (Internet Engineering Task Force).

Datalänkskiktsprotokoll
Mening (språk)

En mening är inom språkvetenskapen en grafisk skriftspråksenhet som uttrycker egen språkhandling, och ofta utgör en egen informationsenhet. I västerländska språk avgränsas meningen typiskt med punkt, frågetecken eller utropstecken. Meningen ska inte förväxlas med huvudsatsen, även om de ofta sammanfaller. 85% av alla meningar omfattar en hel makrosyntagm, det vill säga en utvidgad huvudsats (ibland kallad syntaktisk mening), men en mening kan också innehålla flera makrosyntagmer (10% av fallen) eller bara delar av makrosyntagmer (5% av fallen).

Meningen innehåller en makrosyntagm 
I typfallet består en mening av en makrosyntagm. Denna är typiskt en huvudsats med eventuella annex. Makrosyntagmen kan också vara en satsekvivalent i form av en vokativfras, interjektionsfras eller elliptisk sats.

 Alice hälsade på sin farmor.
 Alice hälsade på sin farmor, vilket hon inte gjort på länge.
 Alice!
 Hej!
 Hon vad? – Hälsade på sin farmor.

Meningen innehåller flera makrosyntagmer 
Flera makrosyntagmer kan samordnas eller sidoordnas i samma mening, vanligen med konjunktion eller skiljetecken, eller en kombination av båda. En vanlig variant är anföring.

 Alice hälsade på sin farmor, och den gamla kvinnan blev mycket glad.
 Alice hälsade på sin farmor; det var så länge sedan sist.
 Alice hälsade på sin farmor – men det var något som inte stod rätt till.
 Alice hälsade på sin farmor: ”Är det någon hemma?”
 Alice ropade ”Är det någon hemma?”

Meningen innehåller en del av en makrosyntagm 
En makrosyntagm kan delas upp på flera grafiska meningar, oftast på så sätt att ett optionellt satsled (som ett innehållsadverbial) placeras i en egen mening, som ett fragment. Syftet med detta grepp är i regel att lyfta fram det avgränsade ledet som informationsstrukturellt likvärdigt med övriga satsen, utan att behöva upprepa information bara för att få en komplett makrosyntagm.

 Alice hälsade på sin farmor. För första gången på ett år.
 Alice ropade igen. Och igen.

Exemplen ovan skulle alltså kunna skrivas ut så här:

 Alice hälsade på sin farmor. Det var första gången på ett år hon gjorde det.
 Alice ropade igen. Och hon ropade igen.

Fragmenten kan därför analyseras på två sätt: antingen är de just delar av föregående (eller följande) makrosyntagm, eller så utgör de i själva verket egna, elliptiska makrosyntagmer – de har alltså inte flyttats ut eller avgränsats från sin matrissats, utan producerats självständigt som vilken mening som helst.

Referenser 

Syntax
Harald Gråfäll

Harald Eriksson Gråfäll (Haraldr gráfeldr, där "gråfäll" är ett noanamn för "varg"), född cirka 935 och mördad år 970 i Jylland, var en norsk kung. Han var son till Erik I Blodyx och Gunhild Gormsdotter, sonson till Harald Hårfager och dotterson till Gorm den gamle av Danmark.

Harald blev omkring 961 kung i spetsen för sina bröder, de så kallade Gunnhildsönerna. Hans rike omfattade Vestlandet, Trøndelag och Hålogaland. En mot dem ytterst fientlig tradition tillskriver dem en rad missgärningar och deras regeringstid skall ha varit en av svår svält. De skall bland annat ha låtit dräpa Ladejarlen Sigurd. Dennes son Håkon Sigurdsson skall då ha gjort uppror, besegrats och sedan flytt till Danmark, där han fann stöd hos sin morbror, den danske kungen Harald Blåtand. Kung Harald skall senare ha lockat Harald Gråfäll till Jylland där han blev mördad på Håkons anstiftan, troligen år 970. Harald Gråfäll var den förste norske kung som lade under sig den norska lappmarken (denna hade dock redan beskattats av hans farfar Harald Hårfagre) och drog vinst från pälshandeln i detta område. Namnet gråfäll kom av de ludna fårullsmantlar som Harald och hans män fått i gåva av isländska köpmän.

Källor 
 Carlquist, Gunnar (red.) (1932). Svensk uppslagsbok. Malmö: Svensk Uppslagsbok AB:s förlag, band 12 s. 636.

Externa länkar
 Harald gråfälls historia Del av Emil Olsons översättning av Heimskringla.

Harald 2
Kungligheter som blivit mördade
Personer i Norge under 900-talet
Födda 900-talet
Avlidna 900-talet
Män
Maja Cassel

Hilda Maria "Maja" Cassel, född 21 maj 1891 i Hedvig Eleonora församling, Stockholm, död 12 januari 1953 i Solna församling, var en svensk skådespelare och operettsångerska.

Biografi 
Hennes far var trävaruagenten Isak Cassel i Sundsvall. Cassel studerade vid Dramatens elevskola och engagerades på Dramaten 1911-1912 och därefter vid teatrar i Stockholm, Göteborg och Helsingfors, där hon medverkade i operetter. Hon var revyprimadonna hos Ernst Rolf och spelade på Chat Noir i Kristiania Teateråret 1920-1923, på Hipp i Malmö 1923-1927 och på Vasateatern 1927-1929. Under 1930-talet gästspelade hon på teatrar i Göteborg och Malmö, främst, på grund av äktenskapet med Lars Egge, på Stora Teatern, Göteborg.  

Hon filmdebuterade 1916 i Georg af Klerckers Aktiebolaget Hälsans gåva och kom att medverka i 15 filmer. 

Hon var gift 1914–1918 med skådespelaren Torre Cederborg till 1918 och därefter med skådespelaren och teaterchefen Lars Ahlström-Egge 1928–1940.

Filmografi (urval)

Teater

Roller (ej komplett)

Galleri

Se även 
Cassel

Källor

Externa länkar

Svenska sångare under 1900-talet
Svenska skådespelare under 1900-talet
Kvinnor
Födda 1891
Avlidna 1953
Skådespelare från Stockholm
Sångare från Stockholm
Lofoto

Lofoto var ett svenskt fotoföretag i Sundsvall. Företaget framkallade fotografier, både digitala och analoga. Företaget sålde förutom fotopåsar också film, kameror, fotokalendrar, tackkort och fototillbehör. Lofoto introducerade i början av 1980-talet PPP (PrisPressPåse). Den var förbetald för att hålla nere priset på distribution, framkallning och kopiering men kunden fick å andra sidan betala även för misslyckade fotografier. Detta gav samtidigt fördelen att experimentkort inte gallrades bort.

I början av 1990-talet hade företaget 65 anställda och framkallade 1,3 miljoner filmrullar om året. År 1999–2003 fick Lofoto tidningen FOTO:s omnämnande som det bästa postorderlaboratoriet i Sverige.

Lofoto försattes i konkurs 2019-07-05 vid Sundsvalls tingsrätt.

Referenser

Noter

Externa länkar
Officiell webbplats

Företag i Sundsvall
Fotolaboratorier
Företag bildade 1978
Iván Helguera

Iván Helguera Bujía, född 28 mars 1975 i Santander, Kantabrien, är en professionell fotbollsspelare som senast spelade för den spanska klubben Valencia CF. 

Han har mest spelat som mittback men tidigare även som defensiv mittfältare. 

Helguera spelade mellan 1999 och 2007 i Real Madrid och gjorde då 229 framträdanden i ligan. Sista året förlorade han sitt tröjnummer 6 och spelade ett tag i Real Madrids C-lag innan managern Fabio Capello åter tog ut honom i A-truppen igen, där han avslutade karriären med ligaguld och mycket speltid med Cannavaro som mittbackskollega.

Sommaren 2007 släppte Real Madrid honom till Valencia CF utan krav på utköpsklausul, trots att han hade två år kvar på kontraktet.

Mellan 1998 och 2004 spelade Helguera 51 landskamper och gjorde 3 mål för det spanska landslaget.

Meriter
Spanska ligan 2 ggr
Spanska supercupen 1 ggr
Europacupen 2 ggr
Europeiska supercupen 1 gång
Interkontinentalcupen 1 ggr

Födda 1975
Kantabrien
Spanska fotbollsspelare
Män
Spelare i Albacete Balompié
Spelare i AS Roma
Fotbollsspelare i RCD Espanyol
Spelare i Real Madrid
Spelare i Valencia CF
Spelare i La Liga
Spelare i Serie A
Spelare i Europamästerskapet i fotboll för herrar 2000
Spelare i VM i fotboll 2002
Spelare i Europamästerskapet i fotboll för herrar 2004
Levande personer
Spanska landslagsspelare i fotboll
Trick

Ett trick är ett konstgrepp eller ett knep.

Vanligtvis ses tricket som en del av en underhållares show, antingen i form av ett korttrick, eller ett trollerinummer. Den typen av trick utförs exempelvis av trollkarlar och illusionister.

Partytrick omfattar trick som utförs för att underhålla (andra) deltagare på en fest. Ett practical joke är ett fysiskt och skämtsamt trick som går ut på att lura någon eller väcka uppmärksamhet.

Konster benämns trick, exempelvis stunttrick och snowboardtrick.

Trick kan även syfta på ett knep för att underlätta en svårighet eller vinna egen fördel i något, exempelvis en strategi. Bedragare kan också ägna sig åt trick, men i form av lurendrejeri.

Inom filmen är trick vanliga. De kan åstadkommas med kameran, t.ex. genom variation av antalet bilder per sekund, färgfilter, skärpeminskning, delexponering på bildrutan (en skådespelare kan spela både sig själv och sin tvilling), eller med ateljéarrangemang som bakprojektion, användning av miniatyrmodeller, skenperspektiv, spegelarrangemang o. s. v., samt i laboratoriet genom t. ex. övertoning, som gör att bilden smälter in i nästa, och sweep, då bilden sveps undan av den följande.

Se även
Trickster

Källhänvisningar 

Cirkus och varieté
Trolleri
Nöjen
Bodil Kåge

Bodil Kåge, född 28 augusti 1929 i Oscars församling i Stockholm, död 22 juni 2014, var en svensk skådespelare
och bibliotekarie. Vid sin pension 1994 var hon chef för Stockholms kulturnämnds ytterstadsbyrå.

Hon var dotter till skådespelaren Ivar Kåge och manusförfattaren Ulla Kåge. Hon var gift med Nils Gustav Engberg 1951–1953 och med regissören Per Verner-Carlsson 1953–1982. Med honom fick hon barnen Matti Verner Carlsson von Magius (född 1954), författaren och översättaren Casper Verner-Carlsson (född 1956) och sångaren Maja Verner-Carlsson (född 1962). Bodil Kåge är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Filmografi

Teater

Roller (ej komplett)

Referenser

Noter

Källor 
 "På scen redan som barn" av Per Mortensen, Dagens nyheter 24 augusti 2009 (intervju i samband med 80-årsdagen). Läst 13 juli 2014

 

Svenska barnskådespelare
Svenska bibliotekarier
Svenska skådespelare under 1900-talet
Skådespelare från Stockholm
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1929
Avlidna 2014
Kvinnor
Hogdal

Hogdal är kyrkbyn i Hogdals socken i Strömstads kommun i Bohuslän.

Hogdals kyrka ligger här.

I Hogdal fanns förr ett gästgiveri.

Motorvägen E6 går genom området.

Externa länkar
 Hogdal i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883

Orter i Strömstads kommun
Louis Chevrolet

Louis Chevrolet, född 25 december 1878 i La Chaux-de-Fonds i Schweiz, död 6 juni 1941 i Detroit, Michigan, var en amerikansk racerförare och grundare av bilmärket Chevrolet. Närmare 100 miljoner bilar med det namnet har tillverkats.

Biografi 
Louis Chevrolet var son till en urmakare och hade fem bröder. 1886 flyttade familjen till Beaune i Frankrike, men kring sekelskiftet reste han tillsammans med två av sina bröder till Amerika. Egentligen skulle de sälja en hembyggd vinpump, men brödernas intresse fokuserades snart på den blomstrande bilindustrin.

Louis Chevrolet fick anställning vid Fiats racingstall, och inledde snart en framgångsrik karriär som racerförare. 1905 utsågs han till Amerikas snabbaste förare, men vann inte det första Indycarmästerskapet, som gick till Barney Oldfield. Chevrolet fick däremot äran att vinna mästerskapets första tävling någonsin. General Motors grundare William Durant fick upp ögonen för den unge fartfantomen, och noterade även att han var en lovande designer och konstruktör. Ett samarbete inleddes, och i mars 1911 provkördes den första av fyra prototypbilar. Den sexcylindriga sportbilen, som kallades Chevrolet Classic Six blev en omedelbar succé, och under premiäråret 1912 såldes 3 000 exemplar. Samarbetet varade dock inte länge. Chevrolet ville satsa på exklusiva sportbilar, Durant ville konkurrera med de billiga T-Fordarna. 1914 lämnade Louis Chevrolet företaget, utan att få varken varumärke eller pengar med sig. 

Efter att ha lämnat General Motors startade han tillsammans med brodern Arthur ett nytt företag, som bland annat tillverkade motordelar. Ett samarbete med Stutz inleddes också, men detta företag havererade när den stora depressionen kom. 

Louis Chevrolet dog utfattig och ligger begravd i Indianapolis i USA. 
Han blev för sina insatser invald i International Motorsports Hall of Fame 1992.

Referenser

Externa länkar 

  

Födda 1878
Avlidna 1941
Amerikanska racerförare
Racerförare från Michigan
Schweiziska racerförare
Grundare av bilindustri
Män
Medlemmar i International Motorsports Hall of Fame
Nordby Shoppingcenter

Nordby Shoppingcenter är ett köpcentrum i Nordby i Strömstads kommun i Sverige. Shoppingcentret ligger nära gränsen till Norge och riktar sig främst till norska kunder. En omfattande gränshandel sker längs hela den svensk-norska gränsen, då prisnivån inom Sverige är betydligt lägre än i Norge. Nordby har över 80 000 m² butiksyta och 4 700 p-platser och är därmed ett av Sveriges största köpcenter och det största av gränshandelsområdena.

De första butikerna etablerades 1983. Antalet besökare växte och fler butiker byggdes. Trafiksituationen blev ofta svår, med långa köer som följd. När E6 byggdes om till motorväg (några kilometer österut), möjliggjordes en fortsatt expansion av Nordby. År 2003 byggdes området ut med 30 000 m². Under 2008–2009 byggdes köpcentret ut ytterligare. Den äldre och nyare delen byggdes då ihop.

Busslinjen Gränspendeln har hållplats nära entrén. Den går från och till Strömstad och Halden.

Se även
Scandinavian Park

Referenser

Externa länkar
 

Köpcentrum i Västra Götalands län
Byggnader och anläggningar i Strömstads kommun
Sonja Looft

Sonja Ellen Looft född Fatma 1 mars 1896 i Lund, död 8 december 1991 i Johannes församling i Stockholm, var en svensk skådespelare.

Hon var vid Dramaten 1914–1917.

Looft var gift med skådespelaren Lars Egge 1921–1927. Hon är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Filmografi

Teater

Roller (ej komplett)

Källor 

Noter

Externa länkar 
 

Svenska skådespelare
Kvinnor
Födda 1896
Avlidna 1991
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Öjaby

Öjaby är en stadsdel i Växjö i Kronobergs län. Den ligger avskilt från stadskärnan längs Helgasjöns västra strand. 

Öjabys bebyggelse utgörs främst av villor och här bor 2 110 invånare (2011). Öjaby är också kyrkby i Öjaby socken och här finns Öjaby kyrka, en kyrkobyggnad med anor från sent 1100-tal/tidigt 1200-tal.

Näringsliv
I Öjaby finns serviceinrättningar som Öjaby Herrgård, förskola, fritidshem, skola, bibliotek, post, hotell, bilverkstad, frisör, pizzeria, Öjaby Lamplager, kiosk, konditori, camping. Öjaby ligger inte långt ifrån shoppingcentrumet Grand Samarkand med matvaruaffärer och detaljhandel.

Det finns även fritidsmöjligheter såsom bandybana (i form av konstfrusen is), tennisbana, idrottshall, travbana, badplats, båthamn, elljusspår, fiske.

Idrott

Öjaby IS
I Öjaby finns bandyklubben Öjaby IS som startade år 1948, vars bandylag spelar i division 1 södra säsongen 2014/2015. 

ÖIS spelar sina hemmamatcher i Åby. Eftersom de milda vintrarna på senare år har gjort det svårt att få is på landisbanan som byggdes 1966 vid båtbryggorna i Öjaby.

Sällskapet Öjaby Sport
Sällskapet Öjaby Sport, är en innebandyklubb som bildades år 1995 och består idag av 2 herrlag samt sju stycken ungdomslag. 

Herrlagen spelar i division 4 Växjö, hemmamatcher spelas i Gemla sporthall. SÖS ungdomslag spelar sina hemmamatcher i Öjaby Sporthall.

Öjaby TK
Öjaby Tennisklubb bildades 1964, klubben har under många haft ett herrlag som representerat Öjaby Tennisklubb i seriespel. Man har även tenniskola för barn och vuxna.
Herrlaget flyttade i höst upp på en högre nivå i de Allsvenska serierna, herrlaget består av 8 spelare och tränar och spelar sina hemmamatcher under vinterhalvåret i Strandbjörkshallen.

Etymologi 
Öjaby, öarnas by, boplatsen vid öarna, från fornsvenska öia; öar, och by; by, gård, stad, boplats. Öarna torde hänvisa till den insjöskärgård i Helgasjön som ligger öst om Öjaby.

Se även
Öjaby socken
Öjaby IS

Källor

Öjaby IS hemsida

Referenser

Externa länkar
Öjaby hembygdsförening
Öjaby IS
Öjaby TK
Sällskapet Öjaby Sport
Öjaby Herrgård

Stadsdelar i Växjö
Kunskapspriset

Kunskapspriset var en utmärkelse som delades ut 2002–2011 av dess instiftare, Nationalencyklopedin, vid den årliga Kunskapsgalan i Stockholms stadshus Blå hallen.

Kunskapspriset delades ut till den som har uppmuntrat eller främjat sökandet efter kunskap. Alla kunde nominera och alla kunde bli nominerade. Priset delades ut i sex kategorier inklusive det nytillkomna internationella hederspriset. Prissumman var på 250 000 kronor per kategori, totalt 1,5 miljoner kronor, samt en glasskulptur designad av Bertil Vallien.

Pristagarna fick också chansen att visa upp sig och visa prov på sin kunskap på den särskilda Kunskapens dag.

Pristagare genom åren

Källa: 

2011 delades priset ut i tre klasser: Kunskapspriset, Internationella hederspriset och Folkets pris (Glada Hudikteatern). De andra fyra finalisterna i kategorin Folkets pris var Bolibomparedaktionen, Victoria Dyring, Dick Harrison och Bokhora.se.

Kunskapsstiftelse
År 2012 ersattes priset med Nationalencyklopedins kunskapsstiftelse, som istället delar ut stipendier till projekt som bidrar till ökad kunskap och involverar barn och ungdomar. Fram till 2014 har fem genomförda projekt presenterats: "Att beskriva en plats" (elever på Schillerska gymnasiet i Göteborg), "Studiebesök i värdegrundens tecken" (Norrevångskolans årskurs 9 i Malmö), "Toleransresa" (elever på Tolvåkersskolan i Löddeköpinge), "Slovenien" (elever på Roslagsskolan i Norrtälje) och "Hela läroplanen ryms i ett läger" (elever i Österåkers kommun).

Se även 
 Årets folkbildare

Källhänvisningar

Externa länkar 
 kunskapspriset.se – Kunskapsprisets webbplats (numera omdirigerad till Nationalencyklopedins kunskapsstiftelse)

Priser i Sverige
Priser och utmärkelser instiftade 2002
Upplösningar 2011
Ej längre existerande priser
Järnbrottsmotet

Järnbrottsmotet är en trafikplats där länsväg 158 och Dag Hammarskjöldsleden möter Västerleden/Söderleden (E6.20) i södra Göteborg. Motet är helt planskilt, dvs i princip en riktig motorvägskorsning, fastän ingen väg skyltas som motorväg. Typen på motorvägkorsning är ovanlig, "dubbeltrumpetkorsning". 

Motet ligger mellan Järnbrott i norr och Askim i söder. Järnbrottsmotet byggdes på 1990-talet på platsen för Europa-rondellen, en ovanligt stor cirkulationsplats byggd på 1970-talet. Rondellen var då genomskuren av Söderleden i öst-västlig riktning med trafikljus i de två skärningspunkterna.

Se även
 E6.20
 Länsväg 158

Transportanläggningar i Göteborg
Vägar utan skyltat nummer
Länsvägar
Järnbrott
Lars Egge

Lars Hjalmar Bernhard Egge, född 25 september 1894 i Stockholm, död 22 oktober 1965 i Solna församling, var en svensk operettsångare, skådespelare och teaterchef.

Egge scendebuterade 1918 i Stockholm och blev senare engagerad som turnerande skådespelare. 1922 började han studera sång i Berlin, varefter han engagerades vid Hippodromteatern i Malmö. Han filmdebuterade 1920. 

Han var ledare för folkparkernas operettsektion 1935–1940 och chef för Stora teatern i Göteborg 1938–1948. 

Han var gift första gången 1921–1927 med skådespelaren Sonja Looft, andra gången 1928–1940 med skådespelaren Maja Cassel och tredje gången från 1940 till sin död med operasångaren Isa Quensel. Lars Egge är begravd på Ununge kyrkogård.

Filmografi i urval

Teater

Roller (ej komplett)

Regi

Bilder

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar 
 
 

Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska scenskådespelare
Svenska stumfilmsskådespelare
Svenska operettsångare
Svenska teaterchefer under 1900-talet
Svenska sångare under 1900-talet
Skådespelare från Stockholm
Sångare från Stockholm
Födda 1894
Avlidna 1965
Män
Vacuum State of the Art Conference

Vacuum State of the Art Conference (VSAC) är en återkommande amerikansk konferens för elektronrörsbaserad ljudutrustning, såsom rörförstärkare. Den första VSAC-konferensen arrangerades 1997 av tidningen Vacuum.

Källor

Ljudteknik
Konferenser
Nättidningen Svensk Historia

Nättidningen Svensk Historia är en webbaserad nyhetstidning om svensk historia. Tidningen startades i maj 2000 av Peter Kristensson. Sedan 2002 har tidningen varje år anordnat omröstningen Årets bok om svensk historia, där läsarna får rösta. 2004 tilldelades tidningen Kunskapspriset i kategorin näringsliv.

Externa länkar
 Nättidningen Svensk Historia

Referenser

Noter

Svenska webbtidningar
Portal: Internet i Sverige
Rishöjdbergsfältet

Rishöjdbergsfältet är ett gruvfält för järnmalmsbrytning i Hjulsjö socken i Hällefors kommun.

I området har det bedrivits bergsbruk åtminstone sedan 1600-talet som en del av Nora och Hjulsjö bergslag. Rishöjdsbergsgruvorna upptogs 1893 och bröts sedan till 1919, då den dåvarande ägaren AB Stjernfors-Ställdalen lade ned driften. Kvar idag finns fem gruvhål, sex-sju husgrunder, åkerytor, skärpningar, ett förfallet hus med spismur, olika betongfundament samt skrotsten och en krosstensvarphög.

År 1897 bröts här 15 695 ton järnmalm.

Referenser

Noter

Gruvor i Västmanland
Industriminnen i Västmanland
Hällefors kommun
Järnmalmsgruvor
Nedlagda gruvor i Sverige
Gruvor i Hällefors kommun
Verner Arpe

Verner Johannes Ferdinand Arpe, född 11 januari 1902 i Hamburg i Tyskland, död 7 februari 1979 i Bromma, var en svensk skådespelare.

Arpe är begravd på Råcksta begravningsplats.

Filmografi

Källor 
 Arpe, Verner Johannes Ferdinand på SvenskaGravar.se

Fotnoter

Externa länkar
 
 

Svenska skådespelare under 1900-talet
Brommabor
Skådespelare från Hamburg
Gravsatta på Råcksta begravningsplats
Födda 1902
Avlidna 1979
Män