kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Västra Karup

Västra Karup är en tätort i Båstads kommun och kyrkby i Västra Karups socken i Skåne.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Västra Karup ligger Västra Karups kyrka. I byn finns förskola och grundskola upp till årskurs 6 samt serviceboende för äldre. I Västra Karup fanns förr Västra Karups Mejerier.

Personer från orten
Hovsångerskan Birgit Nilsson var född och uppvuxen i Västra Karup.

Noter

Externa länkar 
www.västrakarup.se

Orter i Båstads kommun	
Tätorter i Sverige
Bjärehalvön
Västra Grekland

Västra Grekland är en av Greklands tretton regioner. Regionen uppdelas i de tre prefekturerna Achaia, Aitolien och Akarnanien samt Nomós Ileías.

Greklands regioner
Stater och territorier bildade 1987
UE

UE kan avse:

 UE – utforskning av stadsmiljö, se Urban Exploration
 UE – ett företag, se Upsala-Ekeby AB
 UE – uttryckt för Europeiska unionen på bland annat franska, polska, portugisiska, rumänska och spanska
 ue - vid entreprenadarbeten förkortning för underentreprenör
Östra Karup

Östra Karup är en tätort i Östra Karups distrikt i Båstads kommun, Skåne län och kyrkbyn i Östra Karups socken i Halland. En mindre del sträcker sig in i Hasslövs distrikt (Hasslövs socken), Laholms kommun, Hallands län.

Östra Karup ligger på Hallandsåsens flacka del på dess nordsida, vid E6/E20. Orten har en skola, förskola och några småföretag.

Här ligger Östra Karups kyrka.

Befolkningsutveckling

Östra Karups sparbank 
Östra Karup hade tidigare en egen sparbank, Östra Karups sparbank. Den fick sitt reglemente fastställt i augusti 1879 och öppnade den 5 oktober 1879. Dess första ordförande var kyrkoherde Johan August Berg.

Sparbanken verkade som en fristående sparbank i 110 år fram till 1990 när den uppgick i Sparbanken Gripen. År 2002 lade sparbanken ner kontoret i Östra Karup.

Noter

Externa länkar 
 Östra Karup, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883
 Om Östra Karup på Hallandia.se

Orter i Båstads kommun
Orter i Laholms kommun
Tätorter i Sverige
Västra Makedonien

Västra Makedonien är en av Greklands tretton regioner. Den uppdelas i de fyra prefekturerna Florina, Grevena, Kastoria och Kozani. Regionen skapades 1987.

Regionen har 283 689 invånare (2011).

Referenser

Se även 
Nordmakedonien
Makedonien (region i Grekland)

Greklands regioner
Stater och territorier bildade 1987
Scen

Scen kan avse:

Scen (anläggning) – en spelplats för teater, konserter och liknande
Scen (sekvens) – ett avsnitt ur en film eller teaterpjäs
 scen (kultur) – en subkultur i början på 2000-talet
Scenkonst – ett samlingsnamn på de konstformer som framförs direkt inför en publik

Se även
 Teaterhus
 Demoscenen
Kjell Pettersson

Kjell Göran Pettersson, född 23 juli 1947 i Jormvattnet, Jämtlands län, är en svensk fotbollstränare. Han är från och med 2017 individuell tränare i Qviding FIF.

Karriär 
Kjell Pettersson var assisterande tränare när IFK Göteborg tog Uefacuptiteln 1987 och blev sedan huvudtränare under två säsonger.

Efter att ha tränat andra klubbar under hela 1990-talet återkom Kjell Pettersson 2004 till IFK Göteborg som assisterande tränare bakom först Bo "Bosse" Johansson och sedan Arne Erlandsen. Efter Erlandsens avgång hösten 2006 tog Pettersson under en kort period över huvudansvaret i klubben igen.

I november 2006 blev Pettersson tränare för den norska division 2-klubben Fløy IL från Kristiansand.

I november 2009 blev det klart att Pettersson blev assisterande tränare i Gais. Efter säsongen 2014 fick Pettersson lämna GAIS då hans kontrakt gått ut.
I december 2014 presenterades han istället som assisterande tränare för seriekonkurrenten Ljungskile SK.

Klubbar 
  IFK Göteborg (1982–1987, assisterande tränare; 1988–1989, huvudtränare)
  IK Brage (1990–1993, huvudtränare; 1994–1995, sportchef)
  BK Häcken (1996–2000, huvudtränare; 2001, talangutvecklare)
  FC Trollhättan (2001–2003, huvudtränare)
  IFK Göteborg (2004–2006, assisterande tränare; 2006, huvudtränare)
  Fløy IL (2006–2009, huvudtränare)
  Gais (2009–2014, assisterande tränare)
  Ljungskile SK (2015-2016 assisterande tränare med individuellt ansvar)
Qviding FIF 2017 - individuell tränare i Qviding

Referenser

Noter 

Födda 1947
Svenska fotbollstränare
Fotbollstränare i IFK Göteborg
Fotbollstränare i IK Brage
Tränare i BK Häcken
Tränare i FC Trollhättan
Tränare i Gais
Tränare i Ljungskile SK
Män
Levande personer
Fort Worth

Fort Worth är huvudort i Tarrant County i delstaten Texas i USA. Staden är den sjätte folkrikaste i Texas med 727 575 invånare (2009). Tillsammans med Dallas bildar Fort Worth och några städer till ett av USA:s största storstadsområden kallat "The Dallas-Fort Worth Metroplex" (ca 6 miljoner invånare). Centrala Fort Worth ligger omkring 50 km väster om centrala Dallas.

Historia 
Som namnet antyder var Fort Worth från början ett militärläger, men har blivit mest känd som en av de främsta cowboy-städerna, med omfattande boskapshandel. När man började utvinna olja i västra Texas lades denna bransch till Fort Worths identitet.

Kommunikation 
Fort Worth har tillsammans med Dallas gett namn till en av världens absolut största och mest trafikerade flygplatser, Dallas-Fort Worth International Airport, belägen mellan de två städerna.

Celebriteter 
 Townes Van Zandt, countrysångare

Externa länkar 

 
Orter i Texas
Orter grundade 1849
Anna, Marias moder

Anna var enligt det apokryfa Jakobs protevangelium jungfru Marias moder, hustru till Joakim och därmed mormor till Jesus. Hon vördas som helgon, Sankta Anna,  inom Romersk-katolska kyrkan med festdag 26 juli (tillsammans med Joakim).

Anna är blivande mödrars skyddshelgon, eftersom hon blev havande genom den kyss hon fick av Joakim vid Gyllene porten i Jerusalem. I medeltidskonsten framställs hon ofta tillsammans med Maria och Jesus som Anna själv tredje.

Källor

Externa länkar 

Helgon
Jungfru Maria
Halsband

Halsband är ett smycke att bäras runt halsen. Även smalt band av tyg, ibland med hänge.

Historia 
Sedan forntida civilisationer har halsbandet varit ett primärt smycke. De äldsta fynden sträcker sig 40 000 år tillbaka i tiden. Förhistoriska folk använde ofta naturliga material som fjädrar, ben, snäckor och växtmaterial för att skapa halsband. Bevis på tidig senpaleolitisk halsbandsframställning i södra och östra Afrika går tillbaka till 50 000 f.Kr.

Man kunde använda sig av senor och andra rester från djur eller till exempel snäckor, tänder eller ben. Det som gick att hitta i naturen.

När metaller började användas såg man snabbt potentialen i halsband och andra smycken. Även andra material som snöre och garn gjorde det möjligt att tillverka både mer hållbara och attraktiva smycken.

Nutidens människa har tillgång till en del metaller som inte tidigare kunnat användas. Framförallt handlar det om höga temperaturer som inte tidigare kunnat nås.

Se även 
 Halsband (BDSM)

Referenser

Noter 

Smycken
Cancankorsett

Cancankorsett är en exklusiv typ av korsett, ofta tillverkad av siden och försedd med spetsdekorationer. Den är vanligtvis axelbandslös och kan bäras synlig, då ofta under en kavaj.

Se även
 Cancan

Damunderkläder
Rosett

Rosett (franska rosette, "liten ros") är ett band som knutits för att bilda en fjärilsformad ögla. Termen rosett kan även användas om fluga. En rosett är även en arkitektonisk utsmyckning på ett byggnadsverk. Det är även vanligt med rosetter som kläddetalj hos yngre flickor, både på fritiden och som del av skoluniformen i vissa länder.

Rosetten förekommer bland annat som eget smycke eller hårspänne, och är då ibland tillverkad av siden. På kläder kan den förekomma som dekoration men även som en praktisk detalj, exempelvis på klänningars eller förklädens knytband. Rosetten kan även vara en skoknut eller en knut på ett paket- eller presentsnöre och är då vanligen dekorativt då pappret är tejpat. 

För att förhindra att en rosett löses upp, på ett par skor eller ett rörligt paket, kan knuten ersättas med en dubbelknut; ett ytterligare överhandsslag med öglorna. Då även en dubbelknut kan gå upp, kan denne avanceras till en så kallad fotbollsknut, där det andra överhandsslaget med öglorna viras ett extra varv. Fotbollsknuten lämpar sig vid tillfällen då det inte finns tidsutrymme att knyta om skorna, vid till exempel fotbollsmatch, långdistanslöpning eller barnlek. 

En ytterligare variant av knutupplösningsprevention är discorosetten, som ter sig som en enkel rosett, men där överhandsslaget med öglorna viras ett extra varv. Namnet kommer av att den är mer sofistikerad, mindre knölig än dubbelknuten och fotbollsknuten, men inte går upp lika lätt som den vanliga rosetten, och därför gör sig bra på ett par tjusiga dansskor. Knytandet kan dessutom delas upp i åtta delmoment, där det dubblade varvet med öglorna kan liknas vid dubbelklappen på den åttonde eller sextonde takten i vissa klassiska discolåtar.

Se även
 Rosettfönster

Referenser 

Accessoarer
Ornament
Arkitektur
Band

Band eller Bánd kan syfta på:

 Band (textil) – smala och långa remsor av väv eller flätor av textil
 Frackband används i studentikosa sammanhang
 Ordensband – en av symbolerna för medlemskap i en orden
 Magnetband – en tunn plastfilm med ett magnetiskt skikt på ena sidan
Kassettband – ett magnetiskt lagringsmedium för ljud och data i en kassett
Videoband – ett magnetiskt lagringsmedium för ljud och bild
 Band (transport) – en typ av utrustning på fordon eller i industri
 Band (antropologi) – en vetenskaplig term inom socialantropologi och etnograf för en grupp jägare-samlare
 Musikband – en samling av musiker
 Frekvensband – indelning i olika frekvensområden för radiofrekvensspektret
 Bandtyper –  en boks konstruktion
 Band (bok) – de enskilda böckerna i ett bokverk
 Tunnband – ett metallband
 Band (symbol) – ett band som används på klädesplagg såsom ett sätt för bäraren att antyda stöd för en sak eller fråga

Geografi

Antarktis 

 Mount Band,

Ungern 

 Bánd, ort, Veszprém, 

Robotskapade Antarktisförgreningar
Robotskapade Ungernförgreningar
Brudslöja

Brudslöja är en typ av vit slöja som bärs av kvinnor vid bröllop eller vigsel. Materialet är vanligtvis tyll eller spets. Brudslöjan har en lång historia och användes redan på förkristen tid. Syftet har dock skiljt sig åt, liksom traditionen kring slöjan.

Den finns i ett flertal varianter och längder: en del når till mitten av ryggen, medan andra är golvlånga.

Historia 
Flammeum var en stor slöja som helt omslöt grekiska och romerska brudar under vigseln, och detta är föregångaren till dagens brudslöja. I Rom bars den över i syfte att skydda sig från alla onda andar som ville omintetgöra brudens lycka, men också för att lindade brudar representerade en leverans av en "blygsam och orörd jungfru". En teori är  att de också använts för att dölja ansiktet vid arrangerade äktenskap.

Även i Norge bars en slöja även på den förkristna tiden. Då skulle en slöja av linne, inför bröllopet, hindra att kvinnan fick  för mycket makt över mannen i äktenskapet. Under flera tusen år, i olika länder med olika trosuppfattning, har slöjor använts för att markera att en kvinna är gift.

Den vita slöjan, tillsammans med en vit klänning, började bäras inom de högre stånden och borgerliga kretsar först på 1830-talet. Genom den romantiska inriktningen som introducerades under 1800-talet kom det  jungfruligt vita slöjan att bli vanlig och var en symbol för brudens oskuld.

Slöjans design har följt modet och den inledningsvis  smala brudslöjan växte under senare hälften av 1800-talet till en hellång bred slöja av tyll eller spets. Traditionen med att bära slöja omfamnade inte av alla samhällsklasser förrän under 1900-talet. Genom att allt fler har en borgerlig vigsel och att allt fler gifter om sig efter skilsmässa har även bröllopskläderna blivit enklare och slöjor kan ersättas av till exempel hatt eller hårprydnad.

Traditioner 
Även om den västerländska slöjan har anammats runt om i världen skiljer sig ändå stora kulturella och religiösa variationer. Enligt den judiska traditionen ska brudgummen placera slöjan på bruden och den japanska traditionen, vilken ofta blandar västerländska och shintō-traditioner, påbjuder att bruden byter klädsel ett flertal gånger under bröllopdagen.

Se även
 Brudslöjan – flera vattenfall
Mantilj

Källor

Damkläder
Brudkläder
Huvudbonader
Förvaltningspolitik

Med förvaltningspolitik avses idéer och åtgärder riktade mot den offentliga sektorns organisation och arbetssätt. Svensk förvaltningspolitik i början av 2000-talet fick sin grund genom propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136). 

2010 års förvaltningspolitiska proposition benämns Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175). I den föreslås bland annat en ny lag om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga sektorn. Genom denna proposition kom riksdagen också att anta ett nytt förvaltningspolitiskt mål för den statliga förvaltningen som fortfarande (2022) gäller. Målet lyder: En innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till Sveriges utveckling och ett effektivt EU-arbete.  

Förvaltningspolitik får sällan någon framträdande roll i kommunikationen mellan politiker och väljare då den är ett medel för att uppnå politiska mål.

Noter

Statsvetenskap
John Kemeny (matematiker)

John George Kemeny (ungersk namnform: Kemény János), född 31 maj 1926 i Budapest i Ungern, död 26 december 1992 i Hanover i New Hampshire i USA, ungersk-amerikansk matematiker och programmerare, känd för att tillsammans med Thomas Eugene Kurtz ha utvecklat programspråket BASIC (1964).

Kemeny var president vid Dartmouth College 1970–1981 och var en pionjär i användningen av datorer i universitetsutbildning.

Han var även ordförande i den presidentkommission som utredde kärnkraftsolyckan på Three Mile Island 1979.

Asteroiden 132718 Kemeny är uppkallad efter honom.

Referenser

Amerikanska matematiker under 1900-talet
Ungerska matematiker
Amerikanska programmerare
Ungerska programmerare
Alumner från Princeton University
Personer från Budapest
Födda 1926
Avlidna 1992
Män
Strandvaskaren

Strandvaskaren är en svensk skräckfilm från 2004 i regi av Mikael Håfström. Filmen hade publikpremiär i Sverige den 15 oktober 2004.

Handling 
För 100 år sedan mördades tre elever vid Hellestads internatskola och mördaren, en bonde från trakten, dränkte sig. Enligt vad som berättas på skolan återvänder den döde bonden en gång om året, den dag då eleverna firar en jättefest. Sara går på skolan och ska skriva en uppsats om legenden.

Rollista 
 Rebecka Hemse – Sara
 Jesper Salén – Felix
 Jenny Ulving – Therese
 Peter Eggers – Leo
 Daniel Larsson – Måns
 Rebecca Ferguson – Amanda
 Anders Ekborg – Thomas
 Kjell Bergqvist – Peder Weine
 Anders Ahlbom – Vaktmästare Bengt
 Tommy Andersson – Pappan
 Sasa Bjurling – Rebecka
 Alma Duran – Rebecca som barn
 Patrick Gillenhammar – Felix som barn
 Oskar Thunberg – Läkare 1
 Stig Engström – Professor Ek
 Erik Hultqvist – Markus
 Kerstin Steinbach – Rektor Laila
 Magnus Ehrner – Läkare 2
 Bojan Westin – Anna-Lisa
 Frans Wiklund – Yngve
 Filip Benko – Student

Kritik 
"Och just där har vi ett av Strandvaskarens största problem: manuskriptet. Det är spretigt, fullt av osannolika och meningslösa infall. [...] Att sedan Anders Ehlins musik i filmens inledning är ett plagiat på John Carpenters berömda pianoslinga i Alla helgons blodiga natt gör det direkt pinsamt." Betyg: 2/6, Nils Nordgren i Svenska Dagbladet 15 oktober 2004

Externa länkar
 

Svenska filmer 2004
Svenska skräckfilmer
Filmer i regi av Mikael Håfström
Svenskspråkiga filmer
Filmer från Svenska Filminstitutet
Svenska spökfilmer
Gaffling

Gaffling kan syfta på:

 Gaffling (artilleri) – en militär term, inriktning av artillerield genom att skjuta på ett avstånd, observera om salvan landar hitom eller bortom målet och korrigera avståndet efter observation
 Gaffling – avknoppning eller avgrening av programvaruprojekt i flera fristående projekt, se fork
 Gaffling (orientering) – en term inom orientering
 Gaffling (foto) – flera foton av samma motiv med olika kamerainställningar
Ella den förtrollade

Ella den förtrollade () är en amerikansk långfilm från 2004 i regi av Tommy O'Haver, med Anne Hathaway, Hugh Dancy, Cary Elwes och Aidan McArdle i rollerna.

Handling 
En fe har förtrollat Ella så att hon alltid lyder vad hon blir tillsagd. När hennes mamma dör och pappa gifter om sig börjar problemen. Hennes nya elaka styvsystrar utnyttjar hennes belägenhet när de märker att hon gör som de säger. Ella bestämmer sig för att hitta fen och ger sig in i en sagoskog där hon möter en ung vacker prins.

Rollista

Externa länkar 
 

Filmer 2004
Amerikanska komedifilmer
Amerikanska fantasyfilmer
Amerikanska romantikfilmer
Filmer från Miramax Films
Filmer om bröllop
Kungligheter på film
Älvor och feer på film
Enhörningar på film
Jättar på film
Magi på film
Filmer om dysfunktionella familjer
Engelskspråkiga filmer
Filmer baserade på barnböcker
Callisto

Callisto är den åttonde av Jupiters kända månar och den näst största, endast något mindre än Merkurius men bara en tredjedel av dess massa. Den upptäcktes av Galileo Galilei och Simon Marius den 7 januari 1610 och är den yttersta av de galileiska månarna.

Till skillnad från Ganymedes verkar Callisto ha ganska lite inre struktur. Callisto studerades i detalj av rymdsonden Galileo mellan åren 1995 och 2003. Mätningar som sonden gjorde visade att de inre delarna av månen har en ökande halt sten mot kärnan. Callisto består av ungefär 40 % is och 60 % sten och järn. Titan och Triton är antagligen liknande. 

Callistos yta är helt täckt av kratrar. Ytan är väldigt gammal, precis som högländerna på månen och Mars. Callisto har den äldsta och mest bekratrade ytan av alla kroppar som hittills observerats i solsystemet. Den har inte genomgått mycket mer förändring än ett och annat nedslag under 4 miljarder år. 

De största kratrarna omges av en serie koncentriska ringar som ser ut som enorma sprickor men som har jämnats ut av eoner av långsam rörelse av isen. Den största av dessa kratrar är Valhalla. Med sina 4000 kilometer i diameter är Valhalla ett dramatiskt exempel på en multiringkrater, resultatet av ett massivt nedslag. Den näst största är Asgard. Andra exempel i solsystemet är Mare Orientale på månen och Caloris Basin på Merkurius. 

Liksom Ganymedes har Callistos forntida kratrar kollapsat, de höga ringbergen och de centrala sänkorna vanliga hos kratrarna på månen och Merkurius saknas. Detaljerade bilder från rymdsonden Galileo visar att små kratrar, åtminstone på vissa ställen, för det mesta har utplånats. Detta tyder på nyliga processer även om det bara är en gissning. 

Gipul Catena är en lång serie av nedslagskratrar uppradade på en rak linje. Detta orsakades antagligen av ett objekt som splittrades när den passerade nära Jupiter och sedan slog ner på Callisto. 

Till skillnad från Ganymedes, med sina komplexa terränger, finns det knappast något som tyder på tektonisk aktivitet på Callisto. Rymdsonden Galileo har inte upptäckt några bevis för ett magnetfält.

Källor

Externa länkar

Jupiters månar
Månar
 
Astronomiska upptäckter av G Galilei
Astronomiska upptäckter 1610
George Eden, 1:e earl av Auckland

George Eden, 1:e earl av Auckland,  född den 25 augusti 1784, död den 1 januari 1849, var en brittisk statsman, son till William Eden, 1:e baron Auckland, bror till Robert John Eden, 3:e baron Auckland, farbror till Ashley Eden.

Eden var 1810–1812 och 1813–1814 medlem av underhuset och intog sistnämnda år faderns plats i överhuset, där han tillhörde whigoppositionens bästa talare. Earl blev han 1839. I lord Greys ministär satt han 1830–1834 som president för handelsdepartementet (Board of Trade) samt var sjöminister (förste amiralitetslord) i lord Melbournes kabinett juli–december 1834 och april–september 1835. 

Auckland utsågs därefter till generalguvernör över Indien och tillträdde sitt nya ämbete i februari 1836 med bestämt uppsåt att fortsätta lord William Bentincks fredliga reformpolitik. Hans inre politik var också ganska förtjänstfull, men nästan hela hans ämbetstid upptogs av den olycksbringande inblandning i Afghanistan inre förhållanden, vartill han förleddes genom överskattande av den fara för ett ryskt anfall, som från detta håll hotade Indien. 

Mitt under det afghanska kriget, som blev en följd av den äventyrliga politik Auckland fört, väsentligen i samråd med de av honom till Kabul utsända och där sedermera mördade brittiske agenterna Alexander Burnes och William Macnaghten, hemkallades han av Peels toryministär och lämnade Indien i mars 1842. En svårbotlig nedgång i det brittiska namnets prestige och finansiell oreda blev följderna av hans olyckliga anglo-indiska utrikespolitik. I lord John Russells kabinett var Eden från 1846 till sin död förste amiralitetslord.

Källor

Noter

Indiens generalguvernörer
Brittiska parlamentsledamöter
Storbritanniens handelsministrar
Storbritanniens sjöministrar
Engelsk adel
Brittiska politiker under 1800-talet
Alumner från Christ Church, Oxford
Födda 1784
Avlidna 1849
Män
Ugglan
Lord William Bentinck

Lord William Henry Cavendish-Bentinck, känd som Lord William Bentinck, född 14 september 1774 i Bulstrode, Buckinghamshire, England, död 17 juni 1839 i Paris, var en brittisk militär och politiker, generalguvernör i Indien. Han var yngre son till premiärministern William Henry Cavendish-Bentinck, 3:e hertig av Portland. 

Bentinck ägnade sig först åt militäryrket och åtföljde Suvorov under dennes norditalienska fälttåg 1799 samt österrikiska armén till 1801. Han blev 1803 guvernör i Madras, men återkallades 1807 av ostindiska kompaniets direktörer till följd av sepoysmyteriet i Vellore. Därpå tjänade han som generallöjtnant under Wellington på Pyreneiska halvön och var 1811–1815 brittisk befälhavare på Sicilien samt denna ös verklige regent. Därunder gav han sicilianerna en fri författning och omorganiserade deras armé, företog 1813 en olycklig expedition till Katalonien mot den franske marskalken Louis Gabriel Suchet och uppmuntrade - i samförstånd med sin vän, hertigen av Orléans (sedermera Ludvig Filip I av Frankrike), vilken då bodde i Palermo - den italienska enhetstanken på ett sätt, som vållade den hemmavarande regeringen allvarsamt bryderi. 

År 1827 utsågs Bentinck till generalguvernör i Ostindien och innehade detta ämbete 1828–1835. Hans generalguvernörstid utmärktes genom en upplyst och energisk verksamhet för inre reformer, så att det kunnat sägas, att han var den förste generalguvernör i Indien som styrde landet med den infödda befolkningens välfärd till främsta ögonmärke. Det systematiska utrotandet av de fruktade rövarbanden (thagger, eng. thugs), förbudet (1829) mot änkebränning vid männens likbegängelse (sati) och framför allt införandet av engelska som Indiens officiella språk i ämbetsverk och vid undervisningen (1835) kännetecknar hans styrelse i Indien, Besparingar infördes i förvaltningen, så att ett underskott på 1 miljon pund sterling förbyttes i ett överskott på 2 miljoner, och en mängd ämbeten gjordes tillgängliga för den infödda befolkningen. Under Bentincks tid och uppmuntrat av honom, tog den kristna missionen för första gången fart i Indien.

Bentincks minne i Indien hedrades efter hans avresa genom en medelst nationalinsamling, främst bland infödda, åstadkommen staty i Calcutta, försedd med en berömd inskription av hans vän och medhjälpare, historieskrivaren Thomas Babington Macaulay, där det bland annat heter, att Bentinck "ingöt i den orientaliska despotismen den brittiska frihetens ande" och att han "avskaffade grymma religionsbruk samt utplånade förödmjukande rasåtskillnader". Efter sin återkomst till hemlandet invaldes Bentinck 1837 i underhuset, men avled redan 1839.

Källor

Noter

Indiens generalguvernörer
Brittiska generaler
Brittiska parlamentsledamöter
Brittiska politiker under 1800-talet
Brittiska militärer under 1800-talet
Alumner från Christ Church, Oxford
Personer från Buckinghamshire
Födda 1774
Avlidna 1839
Män
Ugglan