kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lista över Rumäniens statsöverhuvuden

Rumäniens president är statschef i Rumänien. 

Landet var tidigare en monarki och Kungariket Rumänien varade mellan 1881 och fram till 1947 då en kommunistisk folkrepublik underledning av Rumänska kommunistpartiet utropades. Något presidentämbete fanns emellertid inte förrän 1974; innan dess var presidieordföranden i nationalförsamlingen och sedan ordföranden i statsrådet att likställa med landets statsöverhuvud.

Den kommunistiska regimen föll 1989.

Rumäniens statschefer

Kungariket Rumänien (1881–1947)

Socialistiska republiken Rumänien (1947–1989)

Rumänien (sedan 1989)

Referenser

Se även
 Rumänska frihetskriget
 Rumänska revolutionen

Externa länkar
 www.presidency.ro

Statsöverhuvuden
Rumänien
Ge Jesus äran, frälsta mänsklighet

Ge Jesus äran, frälsta mänsklighet är en lovpsalm av Edmond Budry från 1885 i fri tolkning av Bo Setterlind år 1978. Psalmen översattes från franska till engelska av Richard B. Hoyle 1923. I Setterlinds tolkning har den en klar påskton (den innehåller rader som: ”Han har lämnat graven och är bland oss kvar” och ”Herren, den uppståndne, himlen på vår jord”).

Texten har skrivits till en melodi (2/2, D-dur) av Georg Friedrich Händel (ur oratoriet Judas Maccabeus, 1745), känd även med texten Dotter Sion som inte ingår i 1986 års psalmbok men är vanlig som körsång under advent.

Publicerad i 
Den svenska psalmboken 1986 som nr 17 under rubriken "Lovsång och tillbedjan".
Psalmer och Sånger 1987 finns Edmond Budrys text i ytterligare två tolkningar, se vidare under Gud tillhör äran och Dig tillhör äran.
Cecilia 2013 som nr 11 under rubriken "Lovsång och tillbedjan".

Externa länkar
Hos Cyber hymnal kan man lyssna på melodin och läsa den engelska versionen av texten.

Schweiziska psalmer
Överluleå kyrka

Överluleå kyrka, är en kyrkobyggnad i Boden. Den är församlingskyrka i Överluleå församling i Luleå stift, Bodens kommun.

Kyrkobyggnaden 
Kyrkan, som ritades av arkitekten Jacob Wilhelm Gerss, uppfördes av byggmästare Olof Gustav Alm från Hedens by och Israel Rönnberg från Altersbruk, Piteå. Byggnationen skedde 1827-1831 och det uträttades 18 775 dagsverken. Byggkostnaderna uppsteg till 62 653 riksdaler banco, varav 49 981 in natura och resten 12 672 i form av kontantutlägg. 

Invigningen skedde den 17 juli 1831.

Mitt i kyrkan ligger det så kallade Mariakoret som är omgivet av ljusträd. På kyrkans baksida mittemot tornet finns en utbyggnad som tidigare var sakristia men som sedan 1953 används som columbarium.

Kyrkstaden
Invid kyrkan ligger ett tjugotal kyrkstugor som numera hyrs ut till turister och för andra ändamål. Ursprungligen var detta en kyrkby som upprättades år 1833 med omkring 325 stycken kyrkstugor som mest, fast 400 var planerade. År 1919 fanns det 128 stycken kvar och fram till nutid (2004) har cirka hundra av dessa plockats bort.

Inventarier 
 

 På läktaren står en orgel på 53 stämmor tillverkad 1983 av Grönlunds Orgelbyggeri. Orgelfasaden är från 1894.
 Predikstolen är från 1831 då kyrkan invigdes. Ljudtaket är från 1951. Duvan skuren av konstnären Hjalmar Rönnbäck.
 Altartavlan är målad av konstnären Harald Lindberg med motiv från Jesu bergspredikan (Matt 5:8)
 De tolv apostlarna står i två grupper på ömse sidor om altaret. Figurerna ingick ursprungligen i 1931 års kor, men fick ny placering vid 1951 års renovering.

Bilder

Se även 
 Nederluleå kyrka
 Luleå stift

Referenser 
 Överluleå kyrka. En luthersk kyrka i Boden. 8 sidor, s.a. Överluleå församling. Stencil.

Tryckta källor 
 Våra kyrkor, sidan 653, Klarkullens förlag, Västervik, 1990,

Webbkällor 
 Bodens församling
 Länsstyrelsen i Norrbottens län (Worddokument)

Kyrkobyggnader i Luleå stift
Kyrkobyggnader i Bodens kommun
Kyrkobyggnader invigda 1831
1831 i Sverige
Agn

Agn har flera betydelser:

 Agn – skärmfjäll och blomfjäll på växter, se gräs
 Agn – naturligt bete som bland annat används inom fiske, se bete (fiske)
 AGN – förkortning för aktiv galaxkärna
 AGN – International Air Transport Association kod för Air Gabon
Ferdinand I av Rumänien

Ferdinand I, född 24 augusti 1865, död 20 juli 1927 var kung av Rumänien från 1914 till sin död.

Biografi
Ferdinand var andre son till prins Leopold av Hohenzollern-Sigmaringen och Antonia av Portugal. Han trädde först i preussisk militärtjänst men adopterades 1889 av sin farbror Carol I av Rumänien vars äktenskap med Elisabet av Wied förblev barnlöst. I samband med adoptionen valdes Ferdinand till rumänsk tronarvinge.

Under andra Balkankriget var Ferdinand överbefälhavare för den rumänska hären och vid farbroderns död 1914 blev han kung av Rumänien. Landets insatser på ententens sida i första världskriget gick först mycket illa och såg ut att kunna få katastrofala följder, men genom ententens seger, skapades istället ett "storrumänskt" rike, som förutom förkrigs-Rumänien även omfattade Transsylvanien, Bessarabien och Bukovina.

15 oktober 1922 kröntes han i Alba Iulia till "alla rumäners kung". Vid dessa politiska framgångar hade Ferdinand en ganska betydlig roll. Han var ingen stor men en klok politiker. I sin politik försökte han även verka för ett enat Balkan. Ett uttryck för denna tanke var hans döttrars giftermål med Greklands och Jugoslaviens kungar.

Familj
Gift (10 januari 1893) med Marie av Edinburgh.

Barn:
 Carol II av Rumänien, (1893-1953).
 Elisabeth av Rumänien, (1894-1956), gift 1921-1935 med Georg II av Grekland.
 Marie av Rumänien, (1900-1961), gift med Alexander I av Jugoslavien.
 Nicolas av Rumänien, (1903-1978), prinsregent 1927-1930.
 Ileana av Rumänien, (1908-1991).
 Mircea av Rumänien, (1913-1916).

Referenser

 Svensk uppslagsbok. Malmö 1932.

Personer i Rumänien under 1800-talet
Personer i Rumänien under 1900-talet
Födda 1865
Avlidna 1927
Rumäniens regenter
Huset Hohenzollern
Män
Mottagare av Rumänska kronorden
Storkorset av Rumänska kronorden
Mottagare av Rumänska Stjärnans orden
Mottagare av Sankt Andreas orden
Mottagare av Serafimerorden
Luleå stift

Luleå stift är ett stift inom Svenska kyrkan. Det är till ytan Svenska kyrkans största stift, och omfattar Västerbottens län och Norrbottens län. Stiftsstad är Luleå och stiftskyrka är Luleå domkyrka. Stiftet har sex kontrakt, tio pastorat och 55 församlingar (2022).

Biskop är sedan 2018 Åsa Nyström.

Historia 
De första tecknen på kristen bygd i nuvarande Luleå stift går tillbaka till 1314. Då nämns både Ume socken (nuvarande Umeå landsförsamling) och Bygde socken (nuvarande Bygdeå församling) som de nordligaste församlingarna i Uppsala stift. Tretton år senare nämns även Skellefte socken (nuvarande Skellefteå landsförsamling). Senare tillkom även Pite socken (nuvarande Piteå församling) och Lule socken (nuvarande Nederluleå församling). Under 1400-talet bildades Torne socken (i nuvarande Haparanda församling) och Kalix socken (nuvarande Nederkalix församling).

Luleå stift bildades 1904 genom delning av Härnösands stift, varigenom den norra delen avskildes därifrån. I samband med Luleå stifts tillkomst och som en förutsättning för detta uppgick Kalmar stift i Växjö stift 1915.

Sedan bildandet 1904 har befolkningen fördubblats till  invånare (). Inom stiftet bor det flera olika språkminoriteter. Förutom på svenska bedriver stiftet även arbete på finska, meänkieli och samiska.

De huvudsakliga väckelserörelserna i Luleå stift är læstadianismen och Evangeliska Fosterlandsstiftelsen (EFS).

Kontrakt 
Stiftet har sex kontrakt enligt följande:

 Södra Västerbottens kontrakt
 Skellefte kontrakt
 Pite kontrakt
 Lule kontrakt
 Norra Norrbottens kontrakt
 Södra Lapplands kontrakt

Biskopslängd 
Följande är en lista över biskopar genom tiderna i Luleå stift:

1904–1937: Olof Bergqvist
1937–1956: Bengt Jonzon
1956–1966: Ivar Hylander
1966–1980: Stig Hellsten
1980–1986: Olaus Brännström
1986–1993: Gunnar Weman
1993–2002: Rune Backlund
2002–2018: Hans Stiglund
2018–: Åsa Nyström

Litteratur 
Martin Bergman, "Luleå stifts inrättande och Kalmar stifts upphörande : en stiftsreglering; dess motiv och orsaker" Kyrkohistorisk årsskrift 101 (2001, s. 67-100

Se även 
 Lista över församlingar i Luleå stift
 Herdaminne
 Kyrkby

Referenser

Noter

Externa länkar 

 Officiell webbplats
 Stiftshistoriska sällskap
Reduktion

Reduktion kan syfta på 

  Reduktion (kemi) – oxidationstalet sjunker, del av en kemisk redoxreaktion
 Svenska reduktioner – historiska indrivningar av egendomar till svenska staten
Gustav Vasas reduktion – en reduktion från kyrkan pågick i samband med den svenska reformationen
Gustav II Adolf och Kristina reduktion – återkallelse av gods eller uppbördsförmåner
Reduktionskollegium – ett ämbetsverk i Sverige mellan 1655 och 1687
Karl XI:s reduktion – ett antal kungliga beslut om att tvångsköpa den svenska adelns egendom
 Reduktion (språkvetenskap) – ett begrepp för att underartikulera
 Reduktion (fonetik) – när ett språkljud avviker från sitt målvärde
 Reduktion (datalogi) – en metod att transformera ett problem till ett annat
 Reduktionsdelning – en celldelning som sker när det bildas könsceller eller sporer
Stift

Stift kan avse:

Botanik 
 Stift (pistill) – inom botaniken pistillens mellersta del

Ingenjörskonst 
Stift (mekanik) – jämförelsevis kort och smal ten som slås eller trycks in i eller genom något för att utföra fäste
Blyertsstift – se blyertspenna
Häftstift – en liten spik med bred, färgad hatt
Grammofonstift – följer skivans spår och får ett membran att vibrera, se grammofon
Ritstift – tunn blyertsstift som används för stiftpennor

Organisationsform 
 Stift (kyrklig korporation) – inom katolska kyrkan ett domkapitel, kollegiatkapitel eller kloster i egenskap av egendomsbesittande korporation
 Stift (kyrkligt förvaltningsområde) – en administrativ region i kyrkoprovinser
 Stiftelse – typ av juridisk person utan medlemmar eller ägare
Generaldirektör

Generaldirektör, GD eller gd, är en chefstitel som används inom den offentliga förvaltningen. I Sverige används titeln ofta när det gäller chefen för en central statlig förvaltningsmyndighet. Tidigare var det få som bar titeln, 1865 var det enbart sju, men i samband med centralförvaltningens utökning har titelns användning ökat avsevärt. Även den ställföreträdande myndighetschefen för Försvarsmakten har titeln generaldirektör.

Generaldirektör är också titeln på den högsta chefstjänstemannen på ett generaldirektorat inom Europeiska kommissionen.

I den rangrulla som existerade fram till 1909 hade generaldirektörer generalmajors rang.

Se även 
 Kategorin svenska generaldirektörer
 Generalsekreterare

Referenser 

Yrken
Titlar i statsförvaltning
Verkställande direktör

En verkställande direktör, på svenska vanligen förkortat VD, är den person som ansvarar inför styrelsen för den löpande förvaltningen i ett aktiebolag. Den verkställande direktören tillsätts av styrelsen och ansvarar för bolagets löpande förvaltning. En verkställande direktör har enligt lag rätt att besluta om löpande förvaltningsåtgärder. I övrigt är det styrelsen som avgör vilken beslutanderätt den verkställande direktören skall ha. Detta beskrivs i bolagets arbetsordning. Den verkställande direktören har ett stort ansvar för bolaget och har därför lagenlig rätt att deltaga på styrelsemöten (förutom vid handläggning av vissa frågor, som rör den verkställande direktören själv, som till exempel lön eller annan ersättning). En verkställande direktör har rätt att få avvikande uppfattning noterad till protokollet även om denne inte sitter i styrelsen.

Motsvarigheter i olika länder

Sverige 
Efter att styrelsen utsett verkställande direktör skall ett avtal tecknas med denne, ett så kallat VD-avtal. Avtalet skall vara skriftligt för att så långt som möjligt undvika framtida konflikter. Den verkställande direktörens roll regleras i Sverige av aktiebolagslagen i . Publika aktiebolag i Sverige skall ha en VD, som inte samtidigt kan vara styrelsens ordförande. Privata aktiebolag behöver inte utse verkställande direktör. I bland annat USA är dock verkställande direktör och styrelseordförande i publika bolag vanligen samma person.

Norge 
I Norge kallas motsvarande för daglig leder den person som ansvarar för den dagliga ledningen av ett företag. Det kan vara sig om ett privat aktiebolag, en enskild firma, en förening eller ett antal andra organisationsformer. I sitt arbete lyder verkställande direktören under styrelsen och bolagsstämman/bolagsstämman samt är bunden av dessa. I enmansföretag fungerar verkställande direktören också som styrelse. Förutom att vara anställd är verkställande direktören också en företagsorganisation, dvs. han har rättigheter och skyldigheter som följer av bolagsrätten.

Storbritannien 
I Storbritannien kallas motsvarande funktion normalt för managing director (förkortat MD).

USA 
I USA kallas motsvarande funktion normalt chief executive officer, förkortat CEO. Den amerikanska termen chief executive officer (förkortat CEO) har börjat användas inom vissa delar av näringslivet även i svenska språket. CEO motsvarar vd på svenska, men används också om ledare för andra organisationer än företag.

Se även 
 Befallningsman
 Disponent
 Generaldirektör
 Generalsekreterare
 Husbonde
 Koncernchef
 Styrelseordförande
 Tantiem

Referenser 

Associationsrätt
Titlar i näringsliv
Verksamhetsstyrning
1376

1376 (MCCCLXXVI) var ett skottår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Maj 
3 maj – Olof Håkansson väljs officiellt till kung av Danmark, med sin mor Margareta som förmyndare.

Okänt datum 
Fred sluts mellan hansaförbundet och Norge, varvid Hansan får sina privilegier i Norge bekräftade av kung Håkan Magnusson.
Det kurdiska Emiratet av Badinan grundas av Baha-al-Din som ursprungligen kom från Şemzînan i Hakkari.

Födda 
Sofia av Bayern, drottning av Böhmen.

Avlidna 
8 juni – Edvard, den svarte prinsen, prins av Wales.

Externa länkar
Olof Håkansson

Olof Håkansson kan åsyfta:

 Kung Olof av Danmark och Norge, 1370 - 1387
Olof Håkansson (talman), 1695 - 1769
1387

1387 (MCCCLXXXVII) var ett normalår som började en tisdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Augusti 
 10 augusti – En vecka efter den sextonåriga dansk-norske kungen Olof Håkanssons oväntade död övertar hans mor drottning Margareta styret av Danmark, då stormännen väljer henne till dansk riksföreståndare. Året därpå väljs hon till regerande drottning av Norge och 1389 även av Sverige. Hon sluter dessutom en allians med de svenska stormännen mot Albrekt av Mecklenburg.

Födda 
 16 september – Henrik V, kung av England och herre över Irland 1413–1422.
 Blanka I av Navarra, regerande drottning av Navarra.
 Pomellina Fregoso, monegaskisk regent.

Avlidna 
 3 augusti – Olof Håkonsson, kung av Danmark sedan 1375 och av Norge sedan 1380.
 Elisabet av Bosnien, ungersk regent.

Externa länkar
Byggnad

En byggnad definieras i plan- och bygglagen  så som en varaktig konstruktion som består av tak eller av tak och väggar och som är varaktigt placerad på mark eller helt eller delvis under mark eller är varaktigt placerad på en viss plats i vatten samt är avsedd att vara konstruerad så att människor kan uppehålla sig i den. 

Bland tillfälliga byggnader kan nämnas cirkustält och baracker. Vissa typer av byggnader, främst sådana som är avsedda som bostad, kallas även hus.

Historik
Redan för tiotusentals år sedan uppförde människan enkla byggnader. Dessa skulle tjäna som exempelvis klimat- eller väderskydd eller ha symbolisk eller kultisk funktion. I äldre tider var det i regel nyttjaren själv som uppförde byggnaden med hjälp av släkt och vänner. En medveten gestaltning av ett byggnadsverk är arkitektur.

Under 1800-talet började metoder för statiska beräkningar förfinas, som ledde till att den bärande stommen i byggnadsverk kunde göras smäckrare samtidigt som spännvidder kunde ökas, exempelvis för brokonstruktioner. Gällande husbyggnader infördes även allt fler installationer, som VVS-teknik, elektricitet, gas, centralvärme och hissar.

Moderna byggnader är oftast så komplexa att det blir ett arbete för specialister gällande planering (genom projektörer), tillståndsgivning (genom bygglov) och själva byggprocessen (genom en byggmästare).

Byggnadstyper i urval
 Permanenta byggnader avsedda för bostadsändamål (flerbostadshus, villa, småhus, palats, slott, stuga).
 Kultbyggnader (pyramider, tempel, mausoleum)
 Byggnader för olika verksamheter (kontor, kyrka, museum, skola, sjukhus, badhus, varuhus, garage).
 Byggnader för tillverkning av produkter (fabrik, skeppsvarv, industribyggnad).
 Byggnader för nöjen och underhållning (teater, biograf, lusthus, arena, idrottsplats).
 Skyddsanläggningar (bunker, skyddsrum eller försvarsanläggningar).
 Tillfälliga byggnader (tält, containerhus, byggbodar och liknade).
 Byggnadskomplex är en samling av byggnader
 Kontorskomplex är en stor byggnad eller flera byggnader med kontor
 Lista över byggnadstyper

Galleri

Byggnadstermer
 Bygglov
 Byggnadsnämnd
 Byggherre
 Byggnadsingenjör
 Byggmästare
 Byggnadsminne
 Byggnadsarea

Se även
 Byggnadsverk
 Anläggning
 Listor över höga byggnader

Källor

Externa länkar

Värdet av byggstocken i Sverige 1800-2005 – Portalen för historisk statistik.

Begrepp inom arkitektur
 Byggnad
Domstol

En domstol är en offentlig institution för rättskipning. Domstolen avgör tvister mellan två parter, beslutar om statusändringar för en eller flera personer, dömer personer för brott med mera. En domstol förutsätts normalt ha ett stort mått av självständighet i förhållande till andra offentliga organ.

Domstolarna kan delas in i nationella domstolar och internationella domstolar. De nationella har i allmänhet jurisdiktion i en viss stat medan de internationella har en vidare jurisdiktion. Vissa federala stater, till exempel USA, har delstatsdomstolar vars jurisdiktion är inom en delstat och federala domstolar som har jurisdiktion i hela landet. De internationella brottmålsdomstolarna benämns ofta tribunaler.

Olika domstolsväsenden

Sverige

Olika typer av arbetsuppgifter för en svensk domstol är
 Mål, där en part begär att domstolen ska döma i ett tvistigt förhållande till annan part eller besluta något för en part, utan att den första partens förhållanden berörs (offentlig rätt),
 Ärende, där domstolens avgör genom beslut till exempel att skuldebrev dödas eller utser boutredningsman eller god man enligt föräldrabalken eller lag om samäganderätt.

Målen uppdelas i olika kategorier:
 Tvistemål, som i sin tur uppdelas i underkategorier
 Statusmål, exempelvis adoption, faderskap eller äktenskapsskillnad
 Fullgörelsemål, där en part yrkar att en annan part ska fullgöra något, till exempel betala en summa pengar.
 Fastställelsemål, där en part yrkar att domstolen ska fastställa ett visst rättsförhållande, exempelvis att en annan part är skyldig parten pengar eller att part är skadeståndsskyldig (utan att för den skull yrka skadestånd).
 Brottmål, där staten genom offentlig åklagare eller i undantagsfall genom en enskild person (målsägande) väcker talan mot en person och yrkar att denne ska dömas till straff - och ibland skadestånd - på grund av brott.
 Förvaltningsmål, tvister mellan enskilda och förvaltningsmyndigheter, till exempel om skatt eller socialförsäkring.

Se även
 Civilrätt
 Brottmål
 Dom (juridik)
 Domslut (domstol)
 Mark- och miljödomstol
 Målsägande
 Målsägandebiträde
 Åklagare
 Advokat
 Offentlig försvarare
 Internationell domstol
 Stol (olika betydelser)
Britannia

Britannia (latin) var romarnas namn på den södra delen av ön Storbritannien, det vill säga det moderna England och Wales. Namnet förekommer dock första gången redan hos greken Pytheas 325 f.Kr. i verket Om havet, där det benämnes Prettanike. Vid tiden för den romerska invasionen beboddes området främst av den keltiska folkstammen britanner. 

Romarnas namn för Skottland var Caledonia och ön Irland kallade de Hibernia.

Historia
Julius Caesar invaderade Britannien 55 och 54 f.Kr. som en del av de galliska krigen som romarna förde på kontinenten. 
Enligt Caesar hade britannerna blivit kulturellt assimilerade av andra keltiska grupper under förromersk järnålder och stödde Roms fiender. Caesar mottog tributer, installerade en vänligt sinnad kung över trinovanterna och återvände till Gallien. År 43 e.Kr. gav kejsar Claudius  order om att fyra legioner skulle invandera Britannien. Romarna organiserade det erövrade området som (). 

På 100-talet under kejsarna Hadrianus och Antoninus Pius byggdes två murar för att försvara Britannia från pikterna och skoterna i Kaledonien. Omkring år 197 e.Kr. delades Britannia i två provinser, Britannia Superior och Britannia Inferior. 

I slutet av 200-talet delades Britannia i fyra provinser, under en vicarius som styrde Dioecesis Britanniae. En femte britannisk provins, Valentia, omnämns i källorna från slutet av 300-talet. Under det romerska Britanniens senare perioder utsattes provinserna för germanska invasioner och blev ofta styrda av romerska usurpatorer. Den romerska armén och förvaltningen lämnade slutligen Britannien omkring år 410.

Städer i Britannia 
De viktigaste städerna eller samhällena var:

Referenser

Externa länkar 
 William Camdens Britannia (1607)  (på latin med engelsk översättning)

Romerska provinser
Året Runt

Året Runt är en veckotidning som grundades 1946 av Åhlén & Åkerlunds förlag (nuvarande Bonnier Tidskrifter) under mottot "Stad och land hand i hand" och har under decennier varit Sveriges största veckotidning. Chefredaktör är Åsa Liliegren, och tidningen ges ut av Aller Media.

Historia 
Premiärnumret kom ut 1946 och idén bakom tidningen kom från Åhlén och Åkerlunds chef Albert ”Abbe” Bonnier jr, med inspiration från den brittiska tidningen "The Year Around". Året Runt blev dock ingen succé förrän 1950, då journalisten Sven Broman blev chefredaktör. Därefter sålde den upp emot en halv miljoner tidningar i veckan.

Sven Broman vann 1979 Stora Journalistpriset för Året Runt i kategorin Veckotidningar med motiveringen: "För att han under ett år då veckopressen i allmänhet tappat läsare med sin journalistiska allroundskicklighet lyckats förnya och bära vidare Året Runtstradition som den typiskt svenska veckotidningen."

Tidningen slogs 1952 samman med Vårt Hem och hade 1952–1960 namnet Året runt, Vårt hem Året Runt räknas som familjetidning, men omkring 75 % av dess läsare är kvinnor.

Veckotidningen Året Runts innehåll publiceras på webbplatsen allas.se tillsammans med innehåll från flera andra av Aller Medias veckotidningar.

Chefredaktörer i urval 
Gunny Widell 1980
 Lillan Ehrenholm-Daun (till 2007)
 Eva-Stina Sandstedt (2007-2017)
 Pia Ljungqvist (2017-2019)
 Susanne Lindén (2019-2022)
 Åsa Liliegren (2022-

Referenser

Externa länkar 

Svenska veckotidningar
Tidskrifter startade 1946
Svenskspråkiga tidskrifter
Brittiska

Brittiska kan syfta på:

Brittiska språk – en språkgrupp
Brittiska (språk) – ett keltiskt språk
Brittisk engelska – en dialekt av engelska
Brittiska – en kvinnlig medborgare i Storbritannien

Se även 
 Brittisk
 Britter