kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
1620

1620 (MDCXX) var ett skottår som började en onsdag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Juli 
 28 juli – Den första ordinarie svenska postförbindelsen med utlandet öppnas mellan Hamburg och Stockholm över Danmark.

September 

 6 september (GS) – Engelska puritaner reser från England till Amerika med båten Mayflower.
 7 september – Söderhamn i Hälsingland och Nykarleby i Finland får stadsprivilegium.

Oktober 
 29 oktober (GS) – Böhmiska trupper lider nederlag mot katolska ligans trupper i slaget vid Vita berget.

November 
 25 november – Efter förhandlingar mellan Axel Oxenstierna och kurfurstendömet Brandenburg gifter sig Gustav II Adolf med Maria Eleonora av Brandenburg. Bröllopet hålls i Kalmar och i samband med det anställs en rad utländska musiker och ett permanent hovkapell bildas.

Okänt datum 
 Karl IX:s utomäktenskapliga son Carl Carlsson Gyllenhielm blir riksamiral.
 Jakob De la Gardie blir ny svensk riksmarsk.
 Utvandring från Sverige förbjuds, för att man inte skall förlora arbetskraftsresurser och utrikesresor kontrolleras därför noga.
 Den övre roteringsgränsen på 60 år slopas för att öka antalet svenska soldater. Alla svenska män över 15 år är nu i princip underkastade rotering.
 En ny skolordning antas enligt vilken det ska finnas tre skoltyper i Sverige: barnaskolor (drivna av socknarna och städerna), trivialskolor och gymnasier.
 Den nederländske arkitekten Kasper Panten går i svensk tjänst. Han leder bland annat arbetet på Eskilstunahus slott och en ombyggnad av slottet Tre Kronor.

Födda 
 1 februari – Gustav Bonde, svensk friherre, riksskattmästare 1660–1667.
 20 juli – Nikolaes Heinsius, nederländsk filolog och diplomat.
 21 juli – Jean Picard, fransk astronom.
6 september – Isabella Leonarda, italiensk kompositör.
 Dorothy Maijor, engelsk, skotsk och irländsk lordprotektorgemål 1658–1659 (gift med Richard Cromwell) (född omkring detta år)

Avlidna 
 9 mars – Aegidius Albertinus, tysk författare.
 18 augusti – Wanli, kejsare av den kinesiska Mingdynastin.
 Axel Ryning, svensk friherre och riksråd, riksamiral 1602–1611 och riksmarsk sedan 1612.
 Eudoxia Saburova, rysk kronprinsessa.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1542

1542 (MDXLII) var ett normalår som började en söndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Juni 
 Juni – Uppror utbryter i Småland och blir känt under namnet Dackefejden, efter ledaren Nils Dacke. Anledningen är höjda skatter och reformationen. Växjö och borgen Kronoberg erövras, men en styrka under Gustaf Olofsson hindrar upproret att spridas till Finnveden.

Augusti 
 Augusti – En kunglig här anfaller upprorsmännen vid Jönköping.

September 
 28 september – Juan Rodríguez Cabrillo blir den förste europén som upptäcker Kalifornien.

November 
 8 november – Upproret går så bra för smålänningarna att Gustav Vasas befälhavare tvingas sluta stillestånd med dem i Slätbacka vid Linköping. Upprorsmännen kontrollerar då hela Småland (utom Kalmar), Öland och delar av Östergötland. Under vapenvilan rustar Gustav Vasa för nytt krig, medan Dacke knyter kontakter med tyska furstar.
 25 november – Dacke kallar till möte i Växjö, där han genomdriver ett förbud mot röveri, men också förbud mot att betala skatt, innan man har kommit till tals med kungen.
 Den kinesiska kejsarens harem gör uppror och haremskvinnorna försökte strypa honom i den komplott som har kallats Palatskvinnornas uppror

December 
 14 december – När den skotske kungen Jakob V dör 30 år gammal blir hans endast sex dagar gamla dotter Maria I regerande drottning av Skottland, vilket hon förblir i 25 år, innan hon 1567 tvingas abdikera.

Okänt datum 
 Sverige sluter sitt första förbund med Frankrike. Gustav Vasa har därmed sällat sig till den kejsarfientliga sidan i storpolitiken.
 Romerska inkvisitionen bildas.

Födda 
 24 juni – Johannes av Korset, spansk mystiker och helgon.
 25 juni – hertig Magnus av Östergötland, svensk prins, son till Gustav Vasa och Margareta Eriksdotter (Leijonhufvud).
 4 oktober – Roberto Bellarmino, italiensk teolog, jesuit och kardinal, helgon. 
 15 oktober – Akbar den store, indisk stormogul.
 1 november – Tarquinia Molza, italiensk skald, känd som en av sin samtids lärdaste kvinnor. 
 8 december – Maria I, regerande drottning av Skottland från 14 december detta år till 1567 och drottning av Frankrike 1559–1560, gift med Frans II.

Avlidna 
 13 februari – Katarina Howard, drottning av England 1540–1541 (gift med Henrik VIII) (avrättad)
 24 augusti – Gasparo Contarini, italiensk kardinal och diplomat.
 14 december – Jakob V, kung av Skottland sedan 1513.
 India Juliana, paraguayansk hjältinna.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Kalender

En kalender är ursprungligen en standard för tideräkning genom att räkna dagar och längre tidsperioder, det vill säga synonymt med kronologi. Senare har det kommit att bli liktydigt med almanacka, med eller utan kalendarium. Även andra typer av ordnade följder har också fått beteckningen kalender.

I Sverige användes den julianska kalendern fram till 1753 då den ersattes med den gregorianska kalendern som används i Sverige och övriga västvärlden. Det är en solkalender, så att vårdagjämningen och säsongen faller på samma position i kalendern. Andra kalendrar är månkalendrar, eller en blandning mellan båda systemen, lunisolarkalender.

Kalendrar som används eller har använts genom historien 

 Antika makedoniska kalendern (lunisolarkalender)
 Aztekkalendern
 Babyloniska kalendern (lunisolarkalender)
 Bahá'íkalendern (även Badíkalendern, solkalender)
 Bysantinska kalendern
 Den buddhistiska kalendern
 Franska republikens kalender
 Gammalgrekiska kalendern (lunisolarkalender)
 Gammelnordiska kalendern
 Metons cykel (lunisolarkalender)
 Gregorianska kalendern (solkalender)
 Japanska kalendern
 Judiska kalendern (även Hebreiska kalendern, lunisolarkalender)
 Julianska kalendern (solkalender)
 Kinesiska kalendern (lunisolarkalender)
 Mayakalendern (solkalender)
 Muslimska kalendern (även hedjrikalendern, månkalender
 Persiska kalendern (solkalender)
 Romerska kalendern
 Sakakalendern
 Sovjetiska revolutionskalendern
 Svenska kalendern 
 Zoroastriska kalendern
 Kurdiska kalendern
 Den antika egyptiska kalendern

Förslag till kalenderreformer 
 Holocen era /-kalender
 Jomon-era
 Internationella evighetskalendern
 Världskalendern

Andra betydelser

Litterära kalendrar 

Kalendern var under främst 1800-talet en speciell genre inom litterär och kulturell "folkläsningssträvan". Det fanns en uppsjö med kalendrar som ofta utkom en gång per år och innehöll de mest skilda bidrag, både litterära, historiska och naturvetenskapliga. Två av de mer populära kalendrarna i Sverige var Svea och Nornan.

Övriga kalendrar 
Ordet kalender kan också syfta på en förteckning, till exempel Adelskalendern eller Taxeringskalendern.

Ordet kalender syftar i dag oftast på en almanacka, alltså en tryckt eller elektronisk förteckning över dagar.

Se även 
 Efter Kristus
 Söndagsbokstav
 Tideräkning

Källor 
 David Ewing Duncan; Kalendern: Människans 5000-åriga kamp att rätta klockan efter himlen - och vart de tio försvunna dagarna tog vägen (1999).  . (Översättning av Gunnar Rydström från eng. "The Calendar" (1998)  ).

Externa länkar 

 
Wikipedia:Basartiklar
Tidsperiod

En tidsperiod (eller ett tidsintervall) är ett avstånd mellan två punkter (händelser) i tiden. Det är en benämning för längre tidsenheter som är naturligt avgränsade från varandra. Tidsperioder mäts typiskt med klockor och kalendrar.

Begreppet tidsperiod används också ofta om epoker, till exempel stenåldern, vikingatiden, industrialismen och 1970-talet.

Tidsintervall

Se även 
 Almanacka
 Kronologi
 Epoker

Referenser

Tideräkning
Listor med anknytning till tid
Tidsenheter
Dag

Dagen är den ljusa delen av dygnet, det vill säga tidsperioden mellan solens uppgång och nedgång, motsatsen till natt. Dagens längd på jorden är mycket varierande – från ingenting till ett halvt år – beroende på årstid och vilken latitud man befinner sig på, dagarna är som längst vid polartrakterna vid respektive sommartid och som kortast vid respektive vintertid. Vid ekvatorn är dagarna och nätterna i stort sett lika långa under hela året, trots detta är områden nära ekvatorn alltid varmare än områden nära polartrakterna, oavsett årstid, beroende på att solen aldrig når speciellt högt på himlen vid polarregionerna. Den ljusa tidsperioden som varar från ungefär ett dygn upp till ungefär ett halvår kan upplevas norr om norra polcirkeln respektive söder och södra polcirkeln och då kallas polardag; detta förekommer under respektive sommarhalvår varande från något dygn kring sommarsolståndet precis vid polcirklarna upp till ett halvår mellan dagjämningspunkterna vid respektive geografiska pol. 

Dag är även ett mansnamn, en person med namnet är till exempel Dag Hammarskjöld.

Externa länkar 
 Dagens längd (Engelska)

Tider på dygnet
Astronomi
Sions Nya Sånger

Sions Nya Sånger är en svenskspråkig herrnhutisk sångbok, utgiven första gången 1778 i Köpenhamn (smugglades in i Sverige). Tidigare hade Sions Sånger utkommit i flera upplagor, varav den första 1743. Sions Nya Sånger innehåller till största delen sånger av Anders Carl Rutström, men även Magnus Brynolf Malmstedt är flitigt representerad. I övrigt återfinns ett ganska stort antal författare av båda könen under den opreciserade rubriken "Några utvalda sånger av andra författare". Bland dem kan C.G. Zetraeus och Fredrika Nieroth-Falck nämnas.

P.g.a. det stora antalet Rutström-sånger (dock ej fullt så många som ofta angetts) har samlingen även gått under namnet "Rutströms sånger".

Fram till utgåvan 1923 som Bibeltrogna Vänners sångbok gavs totalt 35 olika upplagor ut. En sista (?) upplaga trycktes i Kristianstad 1964.

Sångexempel i bokstavsordning
Ack sälla stund jag efterlängtar nr 151 
Det skedde för mig nr 97 
En punkt i Ewighetens längd nr 2 
Hjertans Jesus, i ditt hjerta nr 145 
Hwad annan lön, än skam och we nr 70 
Kom, huldaste förbarmare nr 50 
Lammets folk och Sions fränder nr 83 
Min blodige konung på korsträdets stam nr 28 
När jag i tron min Jesus ser nr 152 
Rättfärdig blev världen nr 77 
Så haf nu själ ett muntert sinne nr 63 
Så är jag nu salig vorden nr 106 
Yttersta dagen en glädjedag bliver nr 103 
Vem är en sådan Gud som vår nr 2 (jämför ovan En punkt i Ewighetens längd)
Välsignad den dagen nr 146

Litteratur
Cornelius, C. A. Svenska kyrkans historia efter reformationen. del II s. 74-84.
Dovring, Karin, Striden kring "Sions sånger" och närstående sångsamlingar: En idé- och lärdomshistorisk studie. bd. 1-2, Lund 1951.
Lövgren, Oscar Psalm och Sånglexikon 1964.

Källor

Fotnoter

Kristendomsåret 1778
Svenska psalmböcker
Herrnhutism
Kulturåret 1778
Rättfärdig blev världen

Rättfärdig blev världen är en sång av Magnus Brynolf Malmstedt från 1754, ofta tillskriven Anders Carl Rutström. Numret (77) i Sions Nya Sånger 7:e upplagan 1870, säger att det är Rutstsröms text då Malmstedts psalmer finns under rubriken Några Sånger af andra Författare No. 90 o. f. 

Texten framställer i paradoxal form läran om rättfärdiggörelsen som både objektivt, en gång för alla genom Jesus död och som subjektivt mottagen och implementerad i den enskilda, troende människans själ.

Publicerad som
Nr 77 i Sions Nya Sånger, 5:e upplagan 1863.
Nr 64 i Lova Herren 1988 under rubriken "Frälsningen i Kristus".

Svenska psalmer
1759

1759 (MDCCLIX) var ett normalår som började en måndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 15 januari – British Museum öppnar för allmänheten.

Maj 
 Maj – Peter Forsskål ansöker om att få disputera på sin doktorsavhandling De libertate civili (Tankar om den borgerliga friheten), men hindras. Anledningen är, att avhandlingen innehåller för tiden väl liberala tankar om tryckfrihet. Dessutom reagerar den akademiska världen på, att han också lägger fram den på svenska.

Juli 
19 juli – Kvarteren runt Södermalmstorg i Stockholm brinner ner.

September 
 10 september – Svenska flottan besegrar den preussiska i sjöslaget vid Frisches Haff.
 11 september – En stor brand ödelägger delar av Skövde stad.
 13 september – Staden Québec stormas och intas av brittiska trupper, vilket medför att Kanada kommer under brittiskt välde.

Oktober
16 oktober – Smeaton's Tower, John Smeatons fyr Eddystone Lighthouse vid Sydvästenglands kust, tänds för första gången.

November 
 23 november – Peter Forsskål trotsar myndigheterna och låter ge ut sin avhandling. Den är en av orsakerna till att Sverige 1766 får världens första tryckfrihetsförordning.

Okänt datum 
 En finskspråkig översättning av 1734 års lag i Sverige ges ut. Även de svenska sedlarna får text på svenska.
 Pehr Wilhelm Wargentin förbättrar tavlor över Jupiters månar.
 Daniel af Thunberg får den ledande rollen i dockarbetet i Karlskrona, vilket han hänger sig åt till sin död.
 Jesuiterna utvisas ur Portugal och dess besittningar.

Födda 
 1 mars – Karl Pontus Gahn, svensk militär.
 2 mars – Johann Christian Friedrich Haeffner, svensk hovkapellmästare och grundare av studentsången.
 20 mars – Francis Malbone, amerikansk politiker, senator 1809.
 22 mars – Hedvig Elisabet Charlotta av Holstein-Gottorp, drottning av Sverige 1809–1818 och av Norge 1814–1818, gift med Karl XIII.
 23 mars – Anders Ljungstedt, svensk affärsman och historiker.
 4 april – Israel Smith, amerikansk politiker.
 27 april – Mary Wollstonecraft, brittisk feminist, författare och filosof.
 15 maj – Maria Theresia von Paradis, musiker och kompositör. 
 24 maj – Wilhelm Friedrich Ernst Bach, tysk kompositör.
 28 maj – William Pitt d.y., brittisk statsman och premiärminister.
 25 juni – William Plumer, amerikansk politiker och predikant.
 24 juli – Viktor Emanuel I.
 26 september – Ludwig Yorck von Wartenburg, preussisk general.
 25 oktober – Maria Feodorovna, rysk kejsarinna.
 26 oktober – Georges Jacques Danton, fransk revolutionspolitiker.
 5 november – Simon Snyder, amerikansk politiker.
 11 november – Friedrich von Schiller, tysk författare.
 Maria Petraccini, italiensk anatomiker.

Avlidna 
 12 januari – Anna av Storbritannien, nederländsk regent.
 14 april – Georg Friedrich Händel, tysk-brittisk tonsättare.
 27 juli – Pierre Louis Moreau de Maupertuis, fransk astronom och geodet.
 25 augusti – Fredrik Gyllenborg, svensk greve och politiker.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1745

1745 (MDCCXLV) var ett normalår som började en fredag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 Januari – Två svenska ostindiefarare förliser samma dag vid Shetlandsöarna på utresan från Sverige.

Maj 
 11 maj – Fransmännen besegrar en allierad armé bestående av britter, österrikare, nederländare och hannoveranare i slaget vid Fontenoy under österrikiska tronföljdskriget.

Juni 
 4 juni – Preussarna under Fredrik den store besegrar en österrikisk-sachsisk armé under ärkehertig Karl av Lothringen i slaget vid Hohenfriedeberg.

September 
 12 september – Vid återkomsten till Göteborg, efter två års resa, förliser ostindiefararen Götheborg, genom att segla på undervattensklippan Hunnebådan.

Okänt datum 
 Sverige och Ryssland sluter ett försvarsförbund.
 Den svenska riksbankens guld- och silverförråd minskar drastiskt. Pappersmyntfot skapas.

Födda 
 6 januari – Jacques-Étienne Montgolfier, fransk uppfinnare, skickade upp den första varmluftsballongen.
 18 februari – Alessandro Volta, italiensk fysiker, uppfann den elektriska kondensatorn.
 21 februari – Olof Tempelman, svensk arkitekt, professor vid Konstakademien från 1779.
 5 mars – Christina Elisabeth Carowsky, svensk konstnär.
 2 april – Richard Bassett, amerikansk politiker, guvernör i Delaware 1799–1801.
 29 april – Oliver Ellsworth, amerikansk politiker och jurist, chefsdomare i USA:s högsta domstol 1796–1800.
 25 juni – Thomas Tudor Tucker, amerikansk politiker.
 19 augusti – Johan Gottlieb Gahn, svensk bergsvetenskapsman.
 30 augusti – Johann Hieronymus Schröter, tysk astronom.
 17 oktober – Mattias Fremling, svensk filosof.

Avlidna 
 19 oktober – Jonathan Swift, brittisk-irländsk kyrkoman, författare och satiriker
 13 november – Iver Rosenkrantz, dansk statsman, Danmarks statsminister 1730–1735
 16 november – Johann Lukas von Hildebrandt, österrikisk arkitekt
 Hedvig Catharina Lillie, politiskt aktiv svensk salongsvärd.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1525

1525 (MDXXV) var ett normalår som började en söndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Februari 
11 februari – Olaus Petri gifter sig med en Kristina av okänt ursprung. Detta är sannolikt första gången mässan hålls på svenska.

Mars 
Mars – Sören Norbys danska knektar härjar i Skåne och Blekinge och utropar Kristian II som Danmarks kung. Fredrik I slår ned upproret.

Maj 
11 maj – En upprorisk skånsk bondehär, som vill återinsätta Kristian II på den danska tronen, utkämpar slaget vid Bunketofta mot en dansk styrka.
13 maj – Lübeckarna sätter eld på Visby.
15 maj – En tysk furstearmé under hertig Georg av Sachsen och greve Philip av Eisenbach krossar den bondearmé som skapats under Tyska bondekriget i slaget vid Frankenhausen. Den tyska prästen och tillika radikale upprorsmannen Thomas Münster tillfångatas och avrättas och därmed är det tyska bondekriget slut.

December 
December – Gustav Vasa förklarar Sten Sture den äldres donation av Mariefreds kloster för ogiltig och övertar själv klostret. Detta ger den svenska adeln en första vink om att det finns fördelar att vinna om de ställer sig på kungens sida i reformationsstriden.

Okänt datum 
Berent von Mehlen blir dansk hövitsman. Han samarbetar med Sören Norby. De två fördrivs men fortsätter sina intriger från Tyskland.
Biskop Hans Brask spikar upp ett manifest mot Martin Luthers teser vilket sprids i hela Linköpings stift.
Första dalupproret utbryter i Dalarna till följd av dyrtider och saltbrist. Upproret slås ned och dess ledare, Peder Sunnanväder och mäster Knut Mikaelsson, flyr till Norge.
En eldsvåda utbryter på slottet Tre Kronor i Stockholm och förstör bland annat kungens skattkammare.
I strid mot landslagen, som säger att bara infödda män får ingå i rådet, intas Gustav Vasas svåger Johan av Hoya i detsamma.
Den ganska nybildade svenska flottans stora fartyg Lybska Svan går under vid Öland.

Födda 
Giulio Mazzoni, italiensk målare, skulptör och stuckatör.
Giovanni Pierluigi da Palestrina, italiensk tonsättare.
Alessandro Vittoria, italiensk arkitekt och skulptör.

Avlidna 
4 augusti – Andrea della Robbia, italiensk skulptör och keramiker.
Leonora av Viseu, portugisisk drottning.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1496

1496 (MCDXCVI) var ett skottår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Augusti 
 17 augusti – Svante Nilsson (Sture) intar det ryska fästet Ivangorod (Sturarnas ryska krig 1495–1497).

Oktober 
26 oktober – Milanos ockuperation av Genua upphör.

December 
 December – Vid ett riksmöte i Stockholm uppmanas Sten Sture den äldre av riksrådet att nedlägga riksföreståndarämbetet. Han vägrar.

Okänt datum 
 Den svenske ärkebiskopen Jakob Ulvsson, som leder motståndet mot Sten Sture, får snart se sina gårdar nedbrända. Hans motdrag blir att bannlysa Sten Sture.
 Johanna den vansinniga förmäls med Filip I av Kastilien.
 Melilla erövras av spanjorerna.

Födda 
 12 maj – Gustav Vasa, svensk riksföreståndare 1521–1523 och kung av Sverige 1523–1560.
 Anne de La Tour d'Auvergne, regerande fransk vasallgrevinna av Auvergne.

Avlidna 
 1 januari – Karl av Angoulême, fransk prins.
 Ercole Roberti, målare.
 Isabella av Portugal, kastiliansk drottning.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1594

1594 (MDXCIV) var ett normalår som började en lördag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser 
 Februari – Engelske kaptenen Richard Hawkins ändrar namnet på Davis' Land till Hawkins Maydenlande.
 1 februari – Johan III begravs i Uppsala domkyrka.
 19 februari – Sigismund kröns till svensk kung tillsammans med sin hustru. Sigismunds krav på fri religionsutövning för katoliker godtas inte av rådet. Frågorna om adelns ställning och kungens makt under frånvaron från Sverige löses inte.
 September – Sigismund reser åter till Polen varvid hertig Karl (IX) blir riksföreståndare, dock delande makten med rådet.
okänt datum – En katolsk präst insätts i Vadstena kloster.

Födda 
 16 februari – Juliana Morell, den första kvinnliga doktoranden i juridik.
 21 mars – Maria Tesselschade Visscher, nederländsk författare. 
 16 juni – Stefano Durazzo, italiensk kardinal.
 9 december – Gustav II Adolf, kung av Sverige 1611–1632 (född på morgonen).

Avlidna 
 2 februari – Giovanni Pierluigi da Palestrina, italiensk tonsättare.
 14 juni – Orlando di Lasso, nederländsk tonsättare.
 2 december – Gerhard Mercator, 82, nederländsk geograf.
 Eleonora av Österrike (1534–1594), hertiginn av Mantua.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1537

1537 (MDXXXVII) var ett normalår som började en måndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 6 januari – Alessandro de Medici mördas.

Mars 
 12 mars
 Staden Recife grundas av portugiserna i Brasilien.
 Vasaskolan i Gävle, Sverige anläggs.

April 
 13 april – Gustav Vasa förbjuder smålänningarna att hugga ved, jaga och anlägga nybyggen i allmänningsskogarna.

Augusti 
 15 augusti – Staden Asunción grundas av spanjorerna.

December 
 17 december – Paulus III bannlyser Henrik VIII och lyser interdikt över England.

Okänt datum 
 Gripsholms slott befästs för att bli Vasaättens stamborg.
 Olaus Petris lilla katekes utkommer.
 Staden Bangalore grundas i Indien.
 Påven Paulus III utfärdar encyklikan Sublimis Deus, där indianer förklaras ha själ och böra behandlas som människor.
 Manco II grundar indianstaten i Vilacampa i Peru.
 Portugiserna för med sig potatisen till Europa.
 Krig utbryter mellan turkarna och Republiken Venedig.

Födda 
 12 oktober 
 Edvard VI, kung av England och Irland 1547–1553
 Jane Grey, regerande drottning av England och Irland 10–19 juli 1553
 5 december – Ashikaga Yoshiaki, shogun
 20 december – Johan III, kung av Sverige 1568–1592

Avlidna 
 6 januari – Baldassare Peruzzi, arkitekt från Siena
 7 juli – Madeleine av Valois, drottning av Skottland sedan 1 januari detta år (gift med Jakob V) (född 1520)
 24 oktober – Jane Seymour, drottning av England sedan 1536 (gift med Henrik VIII) (barnsäng)
 Lorenzo di Credi, florentinsk målare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1592

1592 (MDXCII) var ett skottår som började en onsdag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 17 januari – Henrik IV av Frankrike förklarar krig mot Spanien. 
 30 januari – Sedan Innocentius IX har avlidit en månad tidigare väljs Ippolito Aldobrandini till påve och tar namnet Clemens VIII.

Maj 
 31 maj – Sigismund gifter sig med Anna av Österrike.

Augusti 
15 augusti – Engelske kaptenen John Captain blir först att bekräftat sikta den ögrupp som ges namnet Davis' Land.
 27 augusti – Hertig Karl (IX) gifter sig med Kristina av Holstein-Gottorp.

November 
 17 november – Vid Johan III:s död blir Sigismund kung av Sverige. Eftersom hertig Karl och rådet har liknande intressen i frågan om Sigismunds bestigande av den svenska tronen sker ett närmande mellan dessa.

Födda 
 22 januari – Pierre Gassendi, fransk naturforskare och filosof.
 28 mars – Johan Amos Comenius, tjeckisk pedagog, biskop och författare.
 22 oktober – Gustaf Horn, svensk greve, militär, fältmarskalk och riksråd, riksmarsk 1653–1657.
 28 november – Hung Taiji, manchuisk monark, den förste kejsaren av Qing-dynastin.
 Johannes Matthiæ Gothus, biskop i Strängnäs.
 Catalina de Erauso, spansk soldat.
 Shah Jahan, härskare i mogulriket 1627–1658.
 Sara Copia Sullam, italiensk-judisk poet, författare och salongsvärd.

Avlidna 
 5 januari – Vilhelm V av Kleve, greve av Jülich–Kleve–Berg.
 13 september – Michel de Montaigne, fransk författare och filosof.
 17 november – Johan III, kung av Sverige sedan 1568.
 Bartolommeo Ammanati, italiensk skulptör och arkitekt.
 Willem Boy, arkitekt och bildhuggare.
 Jacopo Bassano, italiensk målare.
 Moderata Fonte, italiensk poet, filosof och författare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar