kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lista över ungdoms-TV-serier



0-9
90210

A
A Legend to Ride
Andra Avenyn
Angel
Anne på Grönkulla
Awkward

B
Beverly Hills
Blossom
Buffy och vampyrerna
Blue Water High

C
Catwalk
Chuck

D
Dawson's Creek
Degrassi High
Degrassi Junior High
Dr Howser
Dårfinkar & dönickar (TV-serie)

E
En härlig tid
En riktig clown
Ensamma hemma
 Euphoria
Everwood

F
Fame
Felicity
Flickan från framtiden
Friday Night Lights
Full fart på internat

G
Glappet
Gänget i Hollyoaks
Gossip Girl
Greek
Guds tre flickor
Glee (TV-serie)
Gilmore Girls

H
Highlander (TV-serie)
Hull Street High
Hästens öga
Höjdarna
Heroes
Hart of dixie

J
Jack Holborn
Javisst har barnen rätt

K
Klass 9A

L
Lille Sir Nicholas
Legend of the Seeker

M
Moon Jumper
Mitt så kallade liv
Make It Or Break It

N
 Nattens barn (TV-serie)
Nollor och nördar (engelska: Freaks and Geeks)
Northwood

O
OC
One Tree Hill

P
Parker Lewis
Pretty Little Liars
Portkod 1321

R
Resa i det okända
Riddarna på Covington Cross
Roswell
Rädda Joppe
Riverdale

S
Sabrina tonårshäxan
Sadla för seger
Sagan om Nonni
Sjunde Himlen
 Skam
Skins
Skolkompisar
Skönheten och odjuret
Smallville
Snabba bud
Stjärnorna visar vägen
Stookie
 The Storyteller
Supernatural

T
Tom Sawyer och Huckleberry Finn
Tripoderna
Tårtan
True Blood
The lying game
Teen wolf (TV-serie)
The 100
The secret life of the american teenager

V
The Vampire Diaries
Veronica Mars

W
Washington D.C.
Wilhelm Tell

Alfabetiska listor
Listor med anknytning till kultur
TV-serier
TV-serier indelade efter genre
Kåseri

Ett kåseri är en underhållande kortare text i tidning eller tidskrift. Termen kommer från franskans causer (samtala).

Kåseri är avsett att ibland framföras muntligt och skall därför vara talspråkligt. Det kan innehålla högt som lågt, överdrifter och underdrifter. Själva poängen är att stora, allvarliga ämnen kan avhandlas i en sorglös ton. De finns ofta i dagstidningar.

Ett kåseri skrivs huvudsakligen i humoristisk, lättsam ton. Att tänka alltför djupa tankar om ett kåseri är inte nödvändigt.

Det kan vara lite överdrivet, roligt, smidigt och kan förstås vara underhållande, vilket det ska vara. Språket bör vara lättsamt och enkelt. Ska man använda talspråk, svordomar och slanguttryck ska inte detta användas hur som helst. Kåseriet ska belysa skribentens resonemang från egna erfarenheter. Om det till exempel är underhållande eller överraskande så är det positivt.

Kända finländska kåsörer och deras pseudonymer 
 Karl-August Fagerholm (Friman)
 Egidius Ginström (Giles; Jack Godeman)
 Urho Kekkonen (Liimatainen)
 Väinö Nuorteva (Olli)
 Pentti Saarikoski (Nenä)
 Benedict Zilliacus (Bez)

Kända svenska kåsörer och deras pseudonymer 
 Barbro Alving (Käringen mot strömmen; Bang)
 Stefan Andhé
 Olle Carle (Cello)
 Åke Cato
 Torsten Ehrenmark (Herr Ehrenmark)
 Mollie Faustman (Vagabonde)
 Gunnar Friberg
 Cecilia Hagen 
 Hadar Hessel (Gustafsson med Muntascherna)
 Herman Lindqvist
 Erik Lundegård (Eld)
 Gunnar Ohrlander (Doktor Gormander)
 Gits Olsson
 Jan Olof Olsson (Jolo)
 Lennart Nyblom (Red Top)
 Mads Rydman
 Kjell Swanberg
 Ingemar Unge
 Kristian Wedel
 Carl Zetterström (Carl Z.)
 Erik Zetterström (Kar de Mumma)
 Hasse Zetterström (Hasse Z)
 Marianne Zetterström (Viola)

Journalistik
Litterära genrer
Spejaren

Spejaren (originaltitel: The Sentinel) är en amerikansk TV-serie i fyra säsonger, totalt 65 avsnitt, som ursprungligen sändes från den 20 mars 1996 till den 24 maj 1999. Den skapades av Danny Bilson och Paul De Meo.

Handling 
Efter en flygplanskrasch i Perus djungler är Jim Ellison (Richard Burgi) ensam överlevande. Han plockas upp 18 månader senare av amerikanska soldater. Tillbaka hemma upptäcker han att hans sinnen har blivit hyperkänsliga. Han lär sig bemästra dem och utnyttja dem i sitt jobb som polis.

Medverkande 
 Richard Burgi – Jim Ellison
 Garrett Maggart – Blair Sandburg
 Bruce A. Young – Simon Banks
 Kelly Curtis – Carolyn Plummer

Externa länkar 

Amerikanska TV-serier från 1990-talet
TV-seriestarter 1996
TV-serieavslutningar 1999
Hagaberg, Värmdö

Hagaberg är ett bostadsområde i Gustavsberg, Värmdö kommun, 23 km från centrala Stockholm. Den nuvarande bebyggelsen uppfördes huvudsakligen 1993-2006 av JM. År 2000 räknades det som en egen tätort i SCB:s statistik, men senare bebyggelse mellan Hagaberg och Hemmesta gjorde att området 2005 räknades som en del av Hemmesta.. Hemmesta uppgick i sin tur senare i Gustavsberg.

Referenser 

Orter i Värmdö kommun
Tidigare tätorter i Stockholms län
Hagge

Hagge är en tätort i Smedjebackens kommun, belägen vid sjön Haggen och Haggeån, omkring 10 km väster om Smedjebacken och 10 km öster om Ludvika.

Historia
Hagge har vuxit upp kring det järnbruk som grundades på 1600-talet och som var i drift till 1910. Den stora herrgården revs på 1950-talet men på dess ägor har Hagge golfbana anlagts.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Hagge finns förskola samt grundskola upp till och med årskurs 6.

Se även
Norrbärke socken

Noter 

Orter i Smedjebackens kommun
Svenska järnbruk
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Bruksorter i Dalarna
Hagryd-Dala

Hagryd-Dala är en bebyggelse i Kungsbacka kommun i Hallands län.

Bebyggelsen räknades före 2018 av SCB som en tätort som 2015 från 2015 även omfattade områden söderut: Sannå-Dala, Släp, Kyrkobyn-Dala samt Kyrkobyn (norra delen). Från 2018 räknas den som en del av tätorten Göteborg.

Befolkningsutveckling

Se även
Släps socken

Noter

Externa länkar 
 Hagryd Dala Samfällighet - Vägförening

Orter i Kungsbacka kommun
Tidigare tätorter i Hallands län
Tidigare småorter i Sverige
Akustisk gitarr

En akustisk gitarr är en gitarr som inte har någon mikrofon eller något annat elektriskt tillägg. Den utnyttjar helt och hållet akustiken som finns i resonanslådan och träet. Alla gitarrer från uppkomsten på 1500-talet och fram till elgitarrens intåg på 1900-talet var akustiska.

Oftast används nylonsträngar till akustiska gitarrer men stålsträngar förekommer. En vanlig modell av akustisk gitarr är den sexsträngade klassiska gitarren, men det finns andra storlekar som används i klassisk musik och andra modeller som används för särskilda musikstilar. Exempel är soprangitarren (oktavgitarren), altgitarren (tersgitarren) och 12-strängad gitarr.

En akustisk gitarr kan ha sex, sju eller tolv strängar. Klassiska gitarrer brukar ha de höga strängarna av nylon medan folk-/popgitarrer brukar ha de höga strängarna av metalltråd. De låga strängarna brukar vara spunna. 12-strängade gitarrer har dubblerade strängar – de fyra låga paren stämda i oktaver, och de två höga stämda unisont.

Se även 
 Gitarr
 Klassisk gitarr/spansk gitarr/primgitarr
 Elgitarr
 Halvakustisk gitarr
 Gitarrist

Referenser

Externa länkar 
 Ett forum för gitarrälskare

Gitarrer
Retronymer
Halla Heberg

Halla Heberg är en tätort i Kungsbacka kommun i Hallands län.

Halla Heberg är ett tätbebyggt område på norra delen av Onsalahalvön.

Befolkningsutveckling

Se även
Vallda socken

Noter 

Orter i Kungsbacka kommun
Tätorter i Sverige
Hallabro

Hallabro är en tätort i Ronneby kommun, Backaryds socken i Blekinge län. Orten var tidigare huvudort i Hallabro landskommun. Orten är belägen längs Riksvägen mellan Ronneby och Växjö och var tidigare stationsort vid Bredåkra-Tingsryds Järnväg. Det var i samband med att järnvägen färdigställdes år 1896 som samhället fick namnet Hallabro. I den nordöstra delen av samhället finns hembygdsgården Vannslätten som drivs av Backaryds-Öljehults socknars hembygdsförening.

Befolkningsutveckling

Idrott
Hallabro IF spelar sina matcher på Björkvallen, en idrottsanläggning belägen i den nordvästra delen av samhället. Laget är sedan 1970 ihopslaget med Belganets IF.

Personer från orten
Skådespelaren och sångaren Kenneth "Kenta" Gustafsson bodde i Hallabro under en period. Han reflekterade över livet där i låten Hallabro, som gavs ut på Modstrilogins soundtrack.

Noter 

Orter i Ronneby kommun
Tätorter i Sverige
Hallerna

Hallerna är en tidigare tätort i Stenungsunds kommun i Västra Götalands län, 3-4 km syd/sydost om centrala Stenungsund. Området räknas sedan 2015 som en del av tätorten Stenungsund.

Befolkningsutveckling

Se även
Norums socken

Noter 

Orter i Stenungsunds kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Hjalmar Karlgren

Gustaf Hjalmar Teodor Karlgren, född 16 juli 1897 i Jönköping, död 30 mars 1978 i Stockholm, var en svensk jurist. 

Karlgren avlade juris kandidatexamen vid Stockholms högskola 1918 och blev juris doktor 1930. Han var 1919–1931 stenograf i riksdagens andra kammare, docent i  civilrätt vid Lunds universitet 1930–1935, professor där 1936–1946 och justitieråd 1946–1964. Karlgren invaldes som ledamot av Humanistiska Vetenskapssamfundet i Lund .

Hjalmar Karlgren var son till Johannes Karlgren, adjunkt i latin, grekiska och modersmålet vid Jönköpings högre allmänna läroverk och hans hustru Gabriella (Ella) Hasselberg Jakobsdotter samt bror till professorn Anton Karlgren och sinologen Bernhard Karlgren. Han blev vidare far till Hans Karlgren. Han ligger begraven på Norra begravningsplatsen i Stockholms län.

Utmärkelser 

   Riddare av Nordstjärneorden, 1944
   Kommendör av första klassen av Nordstjärneorden, 15 november 1948
   Kommendör med stora korset av Nordstjärneorden, 6 juni 1956.

Bibliografi (urval) 
 Studier över privaträttens juridiska personer och samfälligheter utan rättspersonlighet. Göteborg. 1929
 Om stiftelseurkund och aktieteckning vid bildande av aktiebolag enligt svensk rätt. Lund. 1930
 Studier i allmän avtalsrätt. Lund. 1935
 Kollegium i handelsrätt. Lund. 1940 (flera upplagor)
 Avtalsrättsliga spörsmål. Lund. 1940 (flera upplagor)
 Kollegium i allmän obligationsrätt. Lund. 1942 (flera upplagor)
 Skadeståndsläran. Lund. 1943
 Kompendium i allmän obligationsrätt. Lund. 1943–1947 (flera upplagor)
 Kortfattad lärobok i internationell privaträtt. Lund. 1945
 Valda delar av handelsrätten. Lund. 1947
 Kortfattad lärobok i internationell privat- och processrätt. Lund. 1950  (flera upplagor)
 Ändamålsbestämmelse och stiftelse. Lund. 1951
 Kompendium i handelsrätt. Lund. 1951  (flera upplagor)
 Skadeståndsrätt. Stockholm. 1952  (flera upplagor)
 Festskrift till Henry Ussing, SvJT 1957
 Säkerhetsöverlåtelse enligt svensk rättspraxis. Stockholm. 1959
 Kutym och rättsregel. Stockholm. 1960
 Usage and statute law. Stockholm. 1961
 Handelsrätt. Lund. 1964 (flera upplagor)
 Teori och praxis. Stockholm. 1964
 Passivitet. Stockholm. 1965
 Culpa och samtycke inom skadeståndsrätten. Lund. 1969
 Avtalsändringar i kommissionslagen. Kommissionslagstiftningssakkunniga - Stockholm. 1970
 Produktansvaret. Stockholm. 1971
 Prestation och "fara" i köprätten. Stockholm. 1976
 Felansvaret vid fastighetsköp enligt jordabalken. Lund. 1976
 Obehörig vinst och värdeersättning. Stockholm. 1982

Källor

Noter

Externa länkar 
 

Svenska professorer i civilrätt
Personer verksamma vid Lunds universitet
Justitieråd i Högsta domstolen (Sverige)
Stenografer
Ledamöter av Kungliga Humanistiska Vetenskapssamfundet i Lund
Kommendörer med stora korset av Nordstjärneorden
Svenska jurister under 1900-talet
Svenska forskare under 1900-talet
Svenska ämbetsmän under 1900-talet
Jurister från Jönköping
Forskare från Jönköping
Ämbetsmän från Jönköping
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1897
Avlidna 1978
Män
SUF

SUF, Suf eller suf kan syfta på:

 IATA:s flygplatskod för Lamezia Termes internationella flygplats i Italien. 
 Svenska Uppfinnareföreningen
 Svenskt utlandsregistrerat företag
 Sveriges Urmakareförbund 
 Sveriges Utrikespolitiska Föreningar
 Sydnärkes utbildningsförbund
 Syndikalistiska ungdomsförbundet
Hammar, Askersunds kommun

Hammar är en tätort i Askersunds kommun och kyrkbyn i Hammars socken, belägen i sydligaste delen av Örebro län och landskapet Närke strax öster om riksväg 50 och söder om Stora Hammarsundet cirka 10 km sydöst om Askersund. I orten finns Hammars kyrka.

Hammar anlades på mark, tillhörande gamla Hammars gård och är en gammal bruksort.
Hammars Bryggeri ligger i Sänna någon kilometer från tätorten Hammar. Sydöst om orten finns Bastedalens Kinapark.

Hammars glasbruk
Hammars glasbruk grundades år 1854 och lades ned 1992. De flesta som förvärvsarbetar pendlar numera till Askersund eller Motala. Anläggningen används numer av Svensk Glasåtervinning som där behandlar omkring  ton glas per år.

Befolkningsutveckling

Se även 
Hammars socken

Noter 

Orter i Askersunds kommun
Tätorter i Sverige
Hammerdal

Hammerdal är en tätort i Hammerdals distrikt i Strömsunds kommun, Jämtland, Jämtlands län. Orten är belägen vid Hammerdalssjön, omkring 30 km söder om centralorten Strömsund. Orten består ursprungligen främst av byarna Åsen och Mo, där den senare även är kyrkbyn i Hammerdals socken.
 
E45 går genom Hammerdal.

Historia
Hammerdal var länge kyrkligt centrum för norra Jämtland. Ortnamnet finns belagt i början av 1300-talet, och stavades då Hambradal. Den nuvarande kyrkan stod färdig 1782, och ersatte då en äldre med medeltida ursprung.

Hammerdal ligger i Hammerdals socken och ingick efter kommunreformen 1862 i Hammerdals landskommun. Hammerdals municipalsamhälle inrättades 9 maj 1941, och upplöstes 31 december 1965. Landskommunen för vilken Hammerdal var centralort uppgick 1974 i Strömsunds kommun.

Befolkningsutveckling

Näringsliv
Bland viktigare industrier kan, förutom den dominerande träindustrin, ett större betonggjuteri nämnas. I övrigt är kommunen stor arbetsgivare.

Se även 
 Hammerdals tingslag

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning

Externa länkar 
 hammerdal.se

Orter i Strömsunds kommun
Tätorter i Sverige
Debra Messing

Debra Messing, född 15 augusti 1968 i Brooklyn i New York, är en amerikansk skådespelare. Hon är mest känd för sin roll som Grace i den amerikanska TV-serien Will & Grace som spelades in 1998–2006.

Filmografi (urval) 

1997-1998 - Prey (TV-serie)

 (röst)

 (röst)

2007-2008 - The Starter Wife (TV-serie)

Externa länkar 
 

Amerikanska skådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Kvinnor
Födda 1968
Levande personer
Alumner från Brandeis University
Alumner från New York University Tisch School of the Arts
Hanaskog

Hanaskog är en tätort i Östra Göinge kommun i Skåne län.

Hanaskog är egentligen namnet på en stor gård där många av invånarna i Kviinge, kyrkbyn i Kviinge socken, arbetade.

Kviinge kyrka ligger i västra delen av tätorten.

Golvtillverkaren Tarkett har en av världens största produktionsanläggningar för tillverkning av trägolv i orten. Fabriken har anor från början av 1940 och har successivt byggts ut.

Befolkningsutveckling

Idrott
Hanaskogs IS är en fotbollsförening bildad 1932 med ett lag i Division 5 2022.

Källor

Externa länkar 
 Hanaskogs IS

Orter i Östra Göinge kommun
Tätorter i Sverige
Hargshamn

Hargshamn är en tätort i Östhammars kommun belägen vid Galtfjärden.

Historia
Hamnen har varit i drift sedan 1600-talet. Hamnen var då exporthamn för stångjärn från Hargs bruk. Ända fram till nerläggningen av Dannemora gruva 1992 var järnmalm den huvudsakliga produkten.

Befolkningsutveckling

Samhället
Samhället består främst av äldre villabebyggelse uppvuxen utanför hamnen.

Kommunikationer 
Internationell hamn med 10,5 meters djup som mestadels används för bulktransporter, främst bränslen. Den har tidigare använts för en färjelinje  Hargshamn-Nystad.

I Hargshamn slutar länsväg 292, som kommer från Söderfors-Tierp-Örbyhus-Österbybruk-Gimo. Hargshamn har järnvägsförbindelse för godstrafik via järnvägslinjen Örbyhus–Hallstavik (före detta Dannemora-Hargs Järnväg-DHJ).

Bussförbindelser med UL finns med Östhammar och Hallstavik.

Näringsliv 
Den viktigaste verksamheten är Jaco Fabriks AB med över 50 anställda. Därutöver finns internationella hamnen som ägs av kommunägda Hargs Hamn AB. Hamnens inriktning är främst bulk och RoRo samt järnvägstrafik och lagring. HVB-hemmet Solgården befinner sig också i Hargshamn.

Se även
Hargs socken

Referenser

Noter

Externa länkar 
Hargs Hamn AB

Orter i Östhammars kommun
Hamnar i Sverige
Tätorter i Sverige
Harmånger

Ej att förväxla med Hamrånge.
Harmånger är en tätort och kyrkort i Harmångers socken i Nordanstigs kommun, Hälsingland. Harmånger är beläget vid E4 mitt emellan Sundsvall och Hudiksvall. Norr om samhället flyter Harmångersån.

Historia
Kyrktornet i Harmångers kyrka är ett gammalt försvarstorn från 1100-talet när Harmånger var en handelsplats. Östersjön (Bottenhavet) gick då hela vägen fram till byn och båtar tog sig in för att utbyta varor och i övrigt idka handel.

Befolkningsutveckling

Samhället
Harmånger är en jordbruksbygd med stora jordbruk. Här finns  matvaruaffär, blomsterhandel, pizzeria, restauranger, apotek, vårdcentral, fabriksbutik, café, sågverk med mera.  

I Harmånger har det tidigare funnits två bensinstationer men den sista avbemannades 2007 och lades ned 2012. Tidigare fanns två matvaruaffärer; den kvarvarande ICA-butiken öppnade istället en bankautomat när banken stängde i slutet av 2010. Det tidigare dygnet-runt öppna motellet håller nu stängt några timmar under natten.

Se även 
 Harmångers socken

Bildgalleri

Noter 

Orter i Nordanstigs kommun
Tätorter i Sverige
Hassela

Hassela är en tätort i Nordanstigs kommun i norra Hälsingland. Hassela kyrka ligger här.

Ett par kilometer sydost om tätorten ligger småorten Hassela kyrkby, där en äldre kyrka fanns till 1826.  

År 2011 restes Sveriges högsta kors på Svartberget i Hassela. Korset är 30 meter högt (vilket i storlek kan jämföras med Kristusstatyn i Rio de Janeiro, som är 38 meter hög). 

Ortsnamnet Hassela härstammar troligtvis från buskväxten Hassel. Fynd av fossila hasselnötter i norrländska torvmossar visar att hasseln i Sverige förr gick mycket längre mot norr än nu, men genom sommarvärmens avtagande har utbredningsområdet minskat.

Hasselamål är en av de dialekter i Hälsingland som räknas som rent norrländska. 

I Hassela ligger Hassela Ski Resort, en skidanläggning där den första liften byggdes 1973. Anläggningen har i dag 8 liftar och 18 nedfarter. Hassela Ski Resort är OS-guldmedaljören Andre Myhrers hemmabacke.

Befolkningsutveckling

Noter

Externa länkar 
Hassela, Hälsinglands pärla

Orter i Nordanstigs kommun
Tätorter i Sverige
Hasslöv

Hasslöv är en tätort i Laholms kommun och kyrkbyn i Hasslövs socken i Hallands län. Orten ligger nedanför Hallandsåsen.

Ortnamnet 
Ortnamnet kommer från orden Hathar och löv, (Hathersløf 1406). Namnets förled är mansnamnet Hadar och efterleden löv betyder 'arvegods'.

Historia 
Under bronsåldern låg platsen bra till vid en havsvik och utmed en förmodad handelsled.

Många bronsåldershögar finns på orten och i de omgivande småbyarna (framför allt Flintarp). Mest känd av de bronsåldershögar som finns i Hasslöv är Lugnarohögen, som är den enda bronsåldershög i Sverige där man kan gå in i och titta på gravsättningen, som i detta fall är en skeppssättning. Det finns ett trettiotal högar i området med fantasifulla namn som Kungshög. Tidigare har det också funnits en hög med namnet Gullhögen, men denna raserades någon gång på 1800-talet enligt den lokale amatörarkeologen kyrkoherde Victor Ewald vars bok Sydhalländska fornminnen gavs ut 1926. Den mest omfattande arkeologiska utgrävningen av gravhögar företogs 1868 av den berömde danske arkeologen Vilhelm Boye på uppdrag av den lokale godsherren, och vid detta tillfälle grävde man ut 18 högar på inte mycket mer än två veckors tid.

Befolkningsutveckling

Samhället
Ortens skola drivs numera i regi av byalaget.

Natur 
En av Linnés lärjungar Pehr Osbeck blev 1760 kyrkoherde i Hasslöv. Tack vare hans iakttagelser vet man idag mycket om hur naturen och bygden kring Hasslöv såg ut på den tiden. Strax sydväst om Hasslöv på Hallandsåsen ligger naturreservatet Osbecks bokskogar som bär hans namn. Från Lugnarohögen utgår en 2,5 km lång stig som för upp på Hallandsåsen, in i reservatet Osbecks bokskogar och upp till Brante källa och åter. Om man följer denna Osbecksrunda får man möjlighet att jämföra Pehr Osbecks observationer med nutida förhållanden.

Litteratur 
Carlie, Lennart. Arkeologen Vilhelm Boye och undersökningarna vid Hasslöv 1868-69, Utskrift 5 sid. 39-48, Halmstad, 1996
Carlie, Lennart. Bebyggelsens mångfald, Wallin & Dahlholm Boktryckeri AB, Lund, 1999
Ewald, Victor. Sydhalländska fornminnen ”För Sydhalland”, Theo Lundbergs Boktryckeri, Laholm, 1926
Glob, P.V. Högarnas folk, Natur och kultur, Stockholm, 1971
Lundborg, Lennart. Undersökningar av bronsåldershögar i södra Halland, AB Civiltryckeriet, Halmstad, 1972
Lundborg, Lennart. Svenska fornminnesplatser 5: Lugnarohögen, Almqvist & Wiksell, Stockholm, 1974

Noter

Externa länkar 
Hasslöv Byalag

Orter i Laholms kommun
Tätorter i Sverige
Tysklands kommunistiska parti

Tysklands kommunistiska parti (tyska: Kommunistische Partei Deutschlands, KPD), grundat 30 december 1918 – 1 januari 1919 av Spartacusförbundet, var det kommunistiska partiet i Tyskland under Weimarrepubliken. Det var fram till Hitlers maktövertagande 1933 det största kommunistpartiet utanför Sovjetunionen.

Historia 
Tysklands kommunistiska parti (KPD) grundades vid partiets första kongress, i Berlin från den 30 december 1918 till den 1 januari 1919. Initiativtagare var Spartacusförbundet, som bröt sig ur Tysklands oberoende socialdemokratiska parti (USPD), i sig ett utbrytarparti från Tysklands socialdemokratiska parti (SPD). Partiets första ledare, Karl Liebknecht och Rosa Luxemburg, mördades under det kommunistiska uppror som kvästes i januari 1919. Ernst Thälmann övertog därefter ledarskapet för det tyska kommunistpartiet. Partiet förbjöds av den nazistdominerade riksdagen 1933, formellt eftersom det fick skulden för riksdagshusbranden; detta var ett av de första stegen i nazisternas maktövertagande.

Östtyskland 
Efter kriget slogs partiet samman i den sovjetiska ockupationszonen i april 1946 med socialdemokraterna till Tysklands socialistiska enhetsparti (tyska: Sozialistische Einheitspartei Deutschlands, akronym: SED), det vill säga i den östra zonen av Tyskland, som 1949 kom att bli Tyska demokratiska republiken (DDR). Detta parti blev det statsbärande partiet i Tyska demokratiska republiken.

Västtyskland 
I Västtyskland var partiet representerat i förbundsdagen 1949–1953, men förbjöds 1956, på samma sätt som NSDAP och Socialistiska rikspartiet förbjöds, eftersom det av den västtyska staten anklagades för att vara ett hot mot demokratin; den tyska grundlagen innehåller en sådan möjlighet att förbjuda organisationer som staten anser motarbeta demokratin. Senare, från slutet av 1960-talet och framåt, har dock nya kommunistiska partibildningar dykt upp i såväl Västtyskland (Deutsche Kommunistische Partei) som det sedan 1990 återförenade Tyskland (Die Linkspartei) som inte har förbjudits då de förespråkar demokrati.

Externa länkar 

Historiska politiska partier i Tyskland
Kommunistiska partier
Politiska partier bildade 1919
Politiska partier upplösta 1956
Hedekas

Hedekas är en tätort i Munkedals kommun i Västra Götalands län.
Hedekas är centralorten i Sörbygden, som utgör den norra delen av Munkedals kommun.

Befolkningsutveckling

Se även
Krokstads socken

Noter

Externa länkar 
 Sorbygdens hemsida (lokal webbplats)
 Bilder från Hedekas (lokal webbplats)

Tätorter i Sverige
Orter i Munkedals kommun