kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Farsta församling

Farsta församling är en församling i Enskede kontrakt i Stockholms stift. Församlingen ligger i Söderort i Stockholms kommun i Stockholms län och utgör ett eget pastorat.

Administrativ historik
Församlingen bildades 1 januari 1957 genom en utbrytning ur Brännkyrka och Enskede församlingar. Den nya församlingen omfattade en areal av 17,33 km², varav 15,49 km² land, och hade 39 939 invånare. Församlingen har sen bildandet utgjort ett eget pastorat.

Areal
Farsta församling omfattade den 1 januari 1976 en areal av 17,2 kvadratkilometer, varav 15,4 kvadratkilometer land.

Organister

Kyrkor 
I Farsta församling finns fyra kyrkor:
Söderledskyrkan
Stora Sköndals kyrka
Farstastrandkyrkan
Centrumkyrkan

Se även 
 Farsta
Farsta distrikt

Källor

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Farsta stadsdelsområde

Församlingar i Stockholms kommun
Cicero, Illinois

Cicero, Illinois är en förstad till Chicago i Cook County, Illinois, USA. Staden hade lite drygt 85 000 invånare år 2000. Staden är uppkallad efter Cicero, New York, som i sin tur är uppkallad efter Marcus Tullius Cicero, den romerske talaren och politikern.

Källor 

Orter i Illinois
Cook County, Illinois
Exhaustionsprincipen

Exhaustionsprincipen går ut på följande:
Om man tar en hexagon, fördubblar antalet sidor och sedan fördubblar det igen och fortsätter fördubbla det så kommer man förr eller senare (antog Antifonos och Bryson som kommit på principen) att få så många sidor att polygonen helt enkelt blir en cirkel.

Först skattade Antifonos vädet av cirkelns yta genom att skriva in en polygon i en cirkel och sedan räkna ut ytan på varje successiv polygon som alltmer närmade sig cirkeln. Sedan tog Bryson ytterligare ett revolutionerande steg: Han bestämde ytan på två polygoner - den ena inskriven i en cirkel och den andra omskriven. Han menade att cirkelns yta måste ligga mellan de båda polygonernas ytor - sannolikt första gången ett resultat bestämdes med övre och undre gränser.

Ingen av de båda matematikerna lyckades dock beräkna särskilt många decimaler.

Geometri
Namnstämpeln

Namnstämpel är en stämpel som används för att märka dokument och liknande med en viss persons namnteckning som ett alternativ till en namnunderskrift. Under en tid på 1700-talet användes namnstämpel med den svenska kungens namnteckning för att underteckna beslut.

Det var Fredrik I som införde namnstämpeln 1741. Till en början användes den bara till att stämpla kungliga cirkulärbrev. Kungen undertecknade ett av dem medan de övriga stämplades. Anledningen var att han ville slippa besväret att själv underteckna alla. Vid 1746–1747 års riksdag medgav sekreta utskottet på kungens egen begäran att alla mindre viktiga regeringsärenden skulle kunna stämplas. Efter att kungen 1748 drabbats av slaganfall utökades detta till att omfatta även viktiga ärenden.

Bruket fortsatte under Adolf Fredriks regering, men där skedde det ibland mot kungens egen vilja. Det hände nämligen att kungen vägrade underteckna regeringsbeslut som han motsatte sig. I en skrivelse från den 26 maj 1756 gav ständerna rådet rätt att använda namnstämpeln för att underteckna dessa beslut. Under Adolf Fredriks tronavsägelse 1768 försökte rådet använda stämpeln för att regera utan kungen, men då vägrade ämbetsverken att följa besluten. Vid riksdagen följande år förbjöd sekreta utskottet sådan användning av stämpeln. Genom 1772 års revolution försvann stämpeln helt och hållet. Efterhand började man istället använda det kungliga sigillet för att på samma sätt markera kungens godkännande av regeringsbeslut. Det var Gustav III som 1783 införde detta. Sigillet skulle förses med överskriften: "Under vårt sekret". I 1809 års regeringsform tilläts Högsta domstolen att använda sigillet för beslut som utfärdades i kungens namn. Senare utsträcktes det till att även omfatta den 1909 inrättade Regeringsrättens beslut.

Källor 

Sverige under frihetstiden
Sveriges politiska historia
1741 i Sverige
Adolf Johan

Adolf Johan kan avse
Adolf Johan av Pfalz-Zweibrücken (1629–1689), även kallad "den äldre"
Adolf Johan d.y. (1666–1701), den förres son
Novemberförfattningen

Novemberförfattningen var ett komplement till Danmarks rikes grundlag.

Så kallades den för Danmark och hertigdömet Slesvig gemensamma författning, som utarbetades av ministären Carl Christian Hall och sanktionerades av Danmarks dåvarande kung Kristian IX den 18 november 1863 samt var avsedd att närmare binda Slesvig vid Danmark. Den gemensamma representationen, riksrådet, skulle enligt denna författning bestå av två genom omedelbara val bildade kamrar (folketing och landsting, det sistnämnda valt enligt en hög valcensus) och ta under sin prövning alla allmänna ärenden, som inte blivit uttryckligen förbehållna de särskilda representationerna för Danmark och Slesvig. Som Österrikes och Preussens i januari 1864 framställda fordran på novemberförfattningens upphävande inte efterkoms av den danska regeringen, gav detta förstnämnda makter anledning att anfalla Danmark (andra slesvigska kriget). Då kriget medfört Slesvigs lösryckande från Danmark upphävdes novemberförfattningen beträffande Danmark 1866.

Se även
Hans Krüger

Källor 
 

1863 i Danmark
Danmarks politiska historia
Sofo

SoFo (förkortning av Söder om Folkungagatan alternativt South of Folkungagatan) är ett smeknamn på en del av stadsdelen Södermalm i Stockholm. Namnet följer samma mönster som SoHo, South of Houston Street, på Manhattan.

Området är informellt och saknar exakta gränsdragningar. En inte ovanlig uppfattning är emellertid att det avgränsas av Folkungagatan i norr (därav namnet), Erstagatan och parken Vita bergen i öster, Götgatan i väster och Ringvägen i söder. Området har många restauranger, kaféer, småbutiker med mera. 

Namnet Sofo myntades i slutet av 1990-talet av Per Holm, Fredrik Glejpner och Henrik Borggren som saknade ett namn på området. Henrik Borggren som just hade kommit hem från New York var den som kom med namnförslaget SoFo - inspirerad av det ovan nämnda SoHo. SoFo är registrerat som varumärke vid Patent- och registreringsverket. Begreppet används oftast av mäklare samt butiks- och restaurangägare i området.

Den kände stockholmsrapparen Petter har rappat mycket om Södermalm och trakterna kring SoFo.

Till mer kända gator och torg i området hör Nytorget, Åsögatan, Skånegatan och Bondegatan.

Se även 
 Hipster (1990-talet).

Referenser 

Södermalm
Informella områden i Stockholm
Akronymer
Vållande till kroppsskada eller sjukdom

Vållande till kroppsskada eller sjukdom är ett  brott enligt 3 kap. 8 § i den svenska Brottsbalken.

Den som av oaktsamhet orsakar annan person sådan kroppsskada eller sjukdom som inte är ringa, döms för detta brott till böter eller fängelse i högst sex månader. Är brottet grovt, döms till fängelse i högst fyra år.

 Bilist som har kört på och skadat fotgängare på obevakat övergångsställe har frikänts för vårdslöshet i trafik men dömts till 50 dagsböter om 110 kr för vållande av kroppsskada enligt NJA 1996 s. 590. 

Vid bedömande av om brottet är grovt skall enligt lagen särskilt beaktas:
 om gärningen har innefattat ett medvetet risktagande av allvarligt slag, eller gör det medvetet.
 om gärningsmannen, när det krävts särskild uppmärksamhet eller skicklighet, har varit påverkad av alkohol eller något annat medel eller annars gjort sig skyldig till en försummelse av allvarligt slag.

 Vållande till kroppsskada har ansetts grovt med hänsyn till bland annat att skadan förorsakats av ett livsfarligt vapen enligt NJA 1994 s. 500.

Om en liknande handling begås med uppsåt, bedöms den som misshandel.

Se även 
Allmänfarlig vårdslöshet
Oaktsamhet
Vållande till annans död
Vårdslöshet i trafik
Vårdslöshet med gift eller smittämne

Brott mot liv och hälsa
Gustaf Fredrik Wirsén

Gustaf Fredrik Wirsén, född 21 oktober 1779 på Sveaborg, död 9 december 1827 i Stockholm, var en svensk greve, ämbetsman och politiker. Han var bror till Carl Johan af Wirsén och svärfar till Christer d'Albedyhll.

Biografi
Wirsén blev 1799 revisor i kammarrätten, kommissarie i kammarrätten 1805 och senare samma år förordnad till överkrigskommissarie och chef för fältpostkontoret i svenska Pommern. 1807 blev han ledamot av rikets allmänna ärendens beredning (vilket motsvarar den nutida regeringen). 1810 blev han ledamot av statsberedningen, 1811 t.f. statssekreterare vid Handels- och finansexpeditionen och året efter statssekreterare vid krigsexpeditionen. I den senare egenskapen följde han med på fälttåget till Tyskland 1813 och organiserade arméns ekonomi och ansvarade närmast under kronprins Karl Johan för administrationen. Han deltog 1814 vid förhandlingarna i Moss som ledde till skapandet av den svensk-norska unionen. 1818 blev han president i Statskontoret och 1824 statsråd. Han invaldes 1817 som ledamot nummer 369 av Kungliga Vetenskapsakademien, och 1826 i Svenska Akademien, där han satt på stol nr. 12.

Wirsén adlades 1812 under namnet Wirsén, blev friherre 1815 och greve 1826. Han förlänades Serafimerorden 1823.

Från 1815 ägde Wirsén godset Djursholm i Uppland.

Bilder

Vidare läsning

Externa länkar 

Svenska grevar
Svenska ämbetsmän under 1800-talet
Svenska statssekreterare
Ledamöter av Svenska Akademien
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Födda 1779
Avlidna 1827
Män
Ledamöter av Kungliga Musikaliska Akademien
Personer under gustavianska tiden
Svenskt adlade
Gravsatta på Solna kyrkogård
Mottagare av Serafimerorden
Gustaf
Kommendörer med stora korset av Nordstjärneorden
Kommendörer av Svärdsorden
Linde

Linde kan syfta på:

 Linde (namn) – ett för- och efternamnnamn
 von der Linde – en svensk adelsätt
 Linde AG – ett tyskt företag

Geografi

Sverige

Gotland
 Linde socken, Gotland – en socken på Gotland
 Linde landskommun, Gotland – en tidigare landskommun i Gotlands län 1863–1951
 Linde församling – en församling i Visby stift
 Linde kyrka – en kyrkobyggnad i Visby stift
 Linde, Gotlands kommun – en småort i Gotlands kommun
 Linde distrikt – ett distrikt i Gotlands kommun och Gotlands län 2016–

Stockholm
 Linde, Stockholm – ett informellt område i stadsdelen Enskede gård i Söderort inom Stockholms kommun, vilket är varav Johan Linde är från

Västmanland
 Linde socken, Västmanland – en socken i Västmanland, kallades Lindesbergs socken mellan 1645 och 1927
 Linde landskommun, Västmanland – en tidigare landskommun i Örebro län (Lindesbergs landskommun 1862–1927)
 Linde församling, Västerås stift – en tidigare församling i Västerås stift (Lindesbergs församling 1862–1927)
 Linde bergslags församling – en församling i Bergslagens kontrakt, Västerås stift 2010–
 Linde bergslag – ett bergslag i den västra delen av landskapet Västmanland
 Lindes och Ramsbergs härad – ett härad i den västra delen av landskapet Västmanland
 Lindesås – namnet på kyrkbyn i Linde socken, Västmanland innan Lindesberg

Polen 

 Tyskt namn på Borne Sulinowo, kommunhuvudort, Västpommerns vojvodskap, Powiat szczecinecki, 
 Lipka (kommunhuvudort), Storpolens vojvodskap, Powiat złotowski, 

Robotskapade Polenförgreningar
Origami

Origami (från de japanska orden oru – vika – och kami – papper) är konsten att vika papper till tredimensionella objekt.

Historia 

Konsten att vika papper kom till Japan från Kina omkring år 600. Under Edoperioden (1603–1867) ökade papperstillverkningen i Japan och papper blev mer lättillgängligt. I samband med det blev origami en hobby för flertalet. Den äldst bevarade handboken i pappersvikning är Hiden Senbazuru Orikata (De tusen origami-tranornas hemlighet) från 1797.

Tidigare var origami huvudsakligen en tradition som fördes vidare muntligen, från föräldrar till barn. Antalet modeller som kunde hållas i minnet var begränsade och ganska enkla. Sedan 1960-talet har en gemensam beskrivning av metoderna att vika papperet växt fram, och antalet publikationer av beskrivningar, även kallade diagram, har exploderat sedan 1980-talet. Numera hålls årliga konvent i många länder, bland annat Japan, USA och Storbritannien. De allra bästa artisterna, som designar nya modeller, kan försörja sig som origami-konstnärer, till exempel amerikanen Robert J. Lang och japanen Akira Yoshizawa.

Papper 
Vanligtvis utgår man från ett kvadratiskt ark som är färgat eller mönstrat, på ena eller båda sidorna. Ofta används det traditionella japanska papperet washi till origami. Washi används även till skjutdörrar, solfjädrar, måleri, tryck och att skriva på.

Trana 

En av de mer kända origamifigurerna är tranan, orizuru. Att vika  origamitranor och fästa ihop dem med en tråd kallas för senbazuru.

Se även 
 Pappervikningsmatematik
 Pappersloppa
 Pappersflygplan

Källor 
 Origami-japansk papperskonst; Ono, Mari

Externa länkar 
  Papyromania

Konstens tekniker
Japanska ord och uttryck
WP:Projekt Japan
Pappersleksaker
Världsfederalism

Världsfederalism är ett synsätt och en framtidsvision - fred och säkerhet i en demokratiskt styrd global union med en federalistisk regering. Man tror att världssamfundet kan minimera risken för krig genom att skapa en sådan union av ömsesidigt beroende demokratiska stater och aktiva världsmedborgare som deltar i denna process. 

I Sverige är Föreningen Sveriges Världsfederalister (SVF) den svenska organisationen av World Federalist Movement (WFM), som är en internationell rörelse, som sedan 1947 har verkat för reformering och demokratisering av Förenta Nationerna och för en starkare global rättsordning.

Se även
Världsfred

Externa länkar
Sveriges Världsfederalister - Den svenska organisationen av World Federalist Movement
World Federalist Movement (WFM) - Världsfederalisternas världsorganisation

Statsvetenskap
Politiska åskådningar
Joakim von Braun

Joakim von Braun, född 1955, är en svensk författare, specialiserad på IT-säkerhet och underrättelseverksamhet.

Biografi 
von Braun studerade 1976–1979 statsvetenskap, sociologi och socialantropologi vid Stockholms universitet, och avlade fil.kand.-examen. Mellan 1979 och 1988 arbetade han på Utredningsbyrån för Samhällsfrågor och Timbro. Han har arbetat åt den svenska Säkerhetspolisen och åt den militära underrättelsetjänsten IB, numera Kontoret för särskild inhämtning, KSI. von Braun är ofta tillfrågad av svenska medier vid större IT-säkerhets- och spionhändelser.

Efter Sovjetunionens och Warszawapaktens upplösning har han främst arbetat med IT- och Informationssäkerhet, bland annat som säkerhetsrådgivare åt företagen Symantec 2001–2005 och sedan 2007 åt High Performance Systems, HPS.  Han driver också den egna firman von Braun Security Consultants.

Verksamhetsåren 2009–2010 var Joakim von Braun sekreterare i Föreningen Sveriges Öga och Öra, som främjar forskning och studier i underrättelse- och säkerhetstjänsternas historia. Sedan hösten 2013 samarbetade han med Svenskt Militärhistoriskt Bibliotek, SMB, där han bland annat skriver i tidskriften Pennan & Svärdet samt i SMB:s nyhetsbrev Militärt.nu.

von Braun har de senaste åren publicerat en lång rad artiklar, recensioner och kortare kommentarer på Facebook i frågor som rör rysk och sovjetisk underrättelseverksamhet. Han har även publicerat ett antal äldre och nyare rapporter om samma ämne, bland annat Grundkurs i sovjetisk underrättelsetjänst och Rysslands civila underrättelsetjänst 1991-2020.

Bibliografi 
Myten om VPK:s oberoende (1980 i Opinion, Timbro) 
SKP avslöjat! - Sveriges Kommunistiska Partis hemliga dokument berättar om enhetsfronter och strejkpolitik (1981 i Opinion, Timbro) 
Stäng fönstret för objudna gäster (tillsammans med Bertil Myhr och Helene Ruda),   (även utgiven på flera andra språk bl.a. norska, finska, danska och engelska)  
Ryska elitförband - Spetsnaz, Osnaz, VDV och andra elitstyrkor av Joakim von Braun & Lars Gyllenhaal (2013 o 2016, Fischer & Co)

Referenser

Externa länkar
Blogg "Fokus Öst"

Födda 1955
Svenskspråkiga författare
Personer verksamma vid Timbro
Alumner från Stockholms universitet
Män
Levande personer
Filmåret 1894



Födda
14 januari – Erik Bergman, svensk skådespelare.
27 februari – Carl-Gunnar Wingård, svensk skådespelare och sångare.
5 maj – Artur Rolén, svensk skådespelare, sångare och revyartist.
6 maj – Eric Laurent, svensk skådespelare och sångare.
14 juni – Torsten Lundqvist, svensk manusförfattare och regissör.
19 juli – Siegfried Fischer, svensk skådespelare, teaterledare, manusförfattare och författare.
25 juli – Gösta Lycke, svensk skådespelare.
6 augusti – Rolf Christensen, norsk skådespelare.
23 augusti – Robert Ryberg, svensk skådespelare och teaterdirektör.
4 september – Orane Demazis, fransk skådespelerska
9 september – Arthur Freed, amerikansk textförfattare och filmproducent.
15 september – Jean Renoir, fransk filmregissör.
25 september – Lars Egge, svensk operettsångare, skådespelare och teaterchef.
20 oktober – Olive Thomas, amerikansk skådespelare.
27 oktober – Agda Helin, svensk skådespelare och sångerska.
16 november – Mabel Normand, amerikansk skådespelare.
8 december – Eva Alw, svensk skådespelare.
28 december – Gustaf Lövås, svensk skådespelare.

Årets filmer
 Carmencita

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Filmåret 1895



Årets filmer
Arbetarna lämnar Lumières fabrik i Lyon
L'Arrivée d'un train en gare de la Ciotat
Trädgårdsmästarens hämnd
Vattnaren bevattnad

Födda
26 januari – Elna Gistedt, svensk skådespelare.
5 februari – Mario Camerini, italiensk regissör och manusförfattare.
8 februari – King Vidor, amerikansk regissör, manusförfattare och filmproducent.
9 februari – Fjodor Otsep, rysk regissör och manusförfattare.
25 februari – Einar Axelsson, svensk skådespelare.
2 mars – Tage Aurell, svensk-norsk författare och manusförfattare. 
4 mars – Shemp Howard
10 mars – Axel Witzansky, svensk balettdansör, skådespelare, teaterpedagog och koreograf.
1 april – Gustaf Edgren, svensk regissör, manusförfattare och producent.
9 april – Knut Burgh, svensk skådespelare.
11 april – Nils Dahlström, svensk skådespelare och filmproducent.
17 april – Elsa Hofgren, svensk skådespelare. 
19 april – Marga Riégo, svensk skådespelare.
5 maj – Henrik Bentzon, dansk skådespelare.
6 maj – Rudolph Valentino, italiensk skådespelare.
9 maj – Richard Barthelmess, amerikansk skådespelare.
18 maj – John Melin, svensk skådespelare.
9 juli – Wiveka Alexandersson, svensk skådespelare.
17 juli – Nils Ohlin, svensk skådespelare och instrumentmakare.
29 juli – Ibe Brekke, norsk skådespelare.
9 september – Bengt Idestam-Almquist, svensk författare, journalist, filmkritiker, filmhistoriker och manusförfattare.
11 september – Uno Henning, svensk skådespelare.
22 september
Paul Muni, amerikansk skådespelare.
Adolf Schütz, svensk manusförfattare.
2 oktober – Bud Abbott, amerikansk skådespelare och komiker.
4 oktober – Buster Keaton, amerikansk stumfilmsskådespelare och filmmakare.
10 oktober
Finn Lange, norsk skådespelare.
Fridolf Rhudin, svensk skådespelare.
21 oktober – Edna Purviance.
13 november – Edward L. Alperson, amerikansk filmproducent och filmbolagsdirektör.
19 november – Leif Sinding, norsk regissör och manusförfattare.
29 november – Busby Berkeley, amerikansk filmregissör, koreograf och skådespelare.
4 december – Ragnar Arvedson, svensk regissör, manusförfattare, producent och skådespelare.
10 december – Rosa Tillman, svensk skådespelare.
17 december – Guido Valentin, svensk journalist, redaktör, tidningsman, författare och manusförfattare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Filmåret 1896



Årets filmer

A - G
L'Arrivée d'un Train en Gare de la Ciotat
Arrivée d'un train gare de Vincennes
L'Arroseur
Awakening of Rip
Baignade en mer
Barnet Horse Fair
Bataille de boules de neige
Bateau-mouche sur la Seine
Batteuse à vapeur
Bébé et fillettes
Le Bivouac
Les Blanchisseuses
Bois de Boulogne
Boulevard des Italiens
The Boxing Kangaroo
Boxing Match
Campement de bohémiens
Démolition d'un mur
La Fée aux Choux

H - N
The Horse Trough
The Kiss
Le Manoir du diable

O - U
Rip Van Winkle

V - Ö
The Vanishing Lady

Födda
20 januari – George Burns, amerikansk skådespelare.
25 januari – Charles White, svensk musiker och skådespelare.
19 februari – Sven Hugo Borg, svensk-amerikansk skådespelare.
29 februari – William A. Wellman, amerikansk flygare, regissör, manusförfattare, skådespelare och producent.
1 mars
Eric von Gegerfelt, svensk skådespelare.
Sonja Looft, svensk skådespelare.
13 april – Sigrun Otto, norsk skådespelare.
23 april – Nils Ranft, svensk skådespelare.
8 maj
Leif Amble-Næss, svensk/norsk skådespelare och regissör.
Gertrud Danielsson, svensk skådespelare.
11 maj – Mary Johnson, svensk skådespelare.
13 maj – Sonja Rolén, svensk skådespelare och sångerska.
30 maj – Howard Hawks, amerikansk filmregissör.
1 juni – Agnes Thomée, svensk dansare och skådespelare.
4 juni – Millan Olsson, svensk skådespelare.
13 juni – Anders Henrikson, svensk regissör, manusförfattare och skådespelare.
1 juli – Harald Beijer, svensk författare och manusförfattare.
21 juli – Alice Eklund, svensk skådespelare och regissör.
26 juli – Alfred Maurstad, norsk skådespelare och regissör. 
18 augusti – Jack Pickford, amerikansk skådespelare, Hollywoods förste "bad boy".
30 augusti – Raymond Massey, amerikansk skådespelare  (död 1983).
4 september – Antoine Artaud, fransk författare, skådespelare och regissör.
20 september
Fleming Lynge, dansk författare och manusförfattare.
Greta Stave, svensk skådespelare.
30 oktober – Ruth Gordon, amerikansk skådespelare och manusförfattare.
9 november – André Numès Fils, fransk skådespelare.
6 december – Ira Gershwin, amerikansk filmmusikkompositör och textförfattare.
10 december – Torsten Bergström, svensk skådespelare och regissör.
25 december – Tryggve Jerneman, svensk skådespelare.
27 december – Frithiof Bjärne, svensk skådespelare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Filmåret 1897



Händelser

Okänt datum
Den första filminspelningen i Sverige äger rum.

Årets filmer
Akrobat med otur
Avestaforsen
La Bandera Argentina
Byrakstugan
Kørsel med Grønlandske Hunde
Slagsmål i Gamla Stockholm

Födda
11 januari – Ivar Hallbäck, svensk operasångare (andre tenor) och skådespelare.
17 januari – Nils Asther, svensk skådespelare.
1 februari – Gösta Stevens, svensk journalist, manusförfattare, regissör, sångtextförfattare och översättare.
7 februari – Henry Richter, svensk journalist och manusförfattare.
10 februari – Judith Anderson, amerikansk skådespelare.
17 april – Thornton Wilder, amerikansk författare och manusförfattare.
27 april – Gösta Bodin, svensk skådespelare och sångare.
27 maj – Eric Gustafsson, svensk skådespelare och sångare.
6 juli – Carl von Haartman, finländsk skådespelare och regissör.
31 juli – Margit Andelius, svensk skådespelare.
12 augusti – Ester Roeck-Hansen, svensk skådespelare.
23 september – Walter Pidgeon, skådespelare.
25 september – Anna-Lisa Baude, svensk skådespelare.
3 oktober – Tyra Fischer, svensk skådespelare.
13 oktober – Kolbjörn Knudsen, svensk skådespelare.
2 november – Arthur Fischer, svensk skådespelare, författare, skulptör, akvarellist och tecknare.
9 november – Hilmer Peters, svensk skådespelare och inspicient.
22 december – Max Hansen, dansk skådespelare, sångare, kompositör och manusförfattare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar