kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bredal

Bredal, även skrivet Bredahl, är ett danskt och norskt efternamn, och kan syfta på:

 Anne Margrethe Bredal (1655–1729), dansk lärd, guvernant och författare
 Christian Hviid Bredahl (1784–1860), dansk författare
 Ivar Frederik Bredal (1800–1864), dansk kompositör
 Johan Bredal (1862–1948), norsk jurist
 Liv Bredal (1919–2011), norsk skådespelare
Niels Bredal (1841–1888), dansk målare, son till Ivar Frederik Bredal
Niels Krog Bredal (1733–1778), norsk-dansk dramatiker och kompositör
Peter Bredal (rysk amiral) (1683–1756), norsk-rysk amiral
Peter Jensen Bredal (död 1658 eller 1659), dansk amiral
 Stine Bredal Oftedal (född 1991), norsk handbollsspelare
Thomas Bredahl (född 1980), dansk gitarrist

Danska efternamn
Norska efternamn
Peter Bredal (rysk amiral)

Peter Christian Bredal (ryska: Pjotr Petrovitj Bredal), född 1683 i Trondhjem, död 1756, var en norskfödd viceamiral i den ryska flottan.

År 1715 kommenderade han en rysk eskader i Östersjön och tog nära Ventspils tre svenska kapare. År 1733 blev han hamnkommendant i Archangelsk och förflyttades sedan till Don, där han rekonstruerade den så kallade azovska flottiljen. Vid Hattarnas ryska krigs utbrott 1741 återkallades han till Archangelsk, varifrån han med en eskader avseglade till Östersjön, men av storm tvangs att återvända. En långvarig undersökning inleddes inför krigsrätt, men först vid hans död blev det bekant att han redan genom en ukas av 1744 fritagits från allt ansvar.

Källor

Noter 

Ryska amiraler
Ryska militärer under 1700-talet
Militärer från Trondheim
Födda 1683
Avlidna 1756
Män
Ugglan
Ivar Frederik Bredal

Ivar Frederik Bredal, född 17 juni 1800 i Köpenhamn, död 25 mars 1864, var en dansk kompositör, far till Niels Anders Bredal.

Bredal var Frederik Kuhlaus lärjunge, varav också hans arbeten bär tydliga spår. 1832 skrev han det med bifall mottagna sångspelet Bruden fra Lammermoor, till text av H.C. Andersen baserad på Walter Scott, och 1834 Guerillabanden, till libretto av Thomas Overskou, vilken gjorde ännu större lycka. Sedermera inskränkte han sig till mindre kompositioner. Bredal var tidigt en skicklig altviolinist. År 1850 blev han kormästare vid kungliga teatern i Köpenhamn.

Källor

Noter

Danska kompositörer
Personer i Danmark under 1800-talet
Födda 1800
Avlidna 1864
Män
Ugglan
Personer från Köpenhamn
Forfar

Forfar (skotsk gaeliska: Fharfair) är en ort i kommunen Angus i Skottland. Forfar är kommunens administrativa huvudort och hade 13 970 invånare år 2012, på en yta av 5,04 km². Tidigare hette regionen Forfarshire, som hade fått sitt namn efter staden.

Forfar är en marknadsstad för lantbruket i Strathmoredalen i det centrala Angus. Den är känd för Forfar Bridies, en halvrund paj med köttdeg och lök.

Sångaren Bon Scott, tidigare frontfigur i AC/DC, föddes i Forfar den 9 juli 1946.

Forfar ligger vid A90, vägen mellan Perth och Aberdeen. Vägen gick tidigare rakt igenom staden, men idag finns där en ringväg som leder trafiken utanför staden. Järnvägsstationen i Forfar stängdes 1967.

Historia 
Stadens historia går tillbaka till tiden före romansk tid. Man vet att pikterna möttes i en fästning vid Forfar för att planlägga hur man skulle slå tillbaka de invaderande romarna.

År 1215 blev dottern till ledaren av MacWilliamklanen mördad på marknaden i Forfar, eftersom hennes far hävdat att hon hade arvsrätt på grund av släktskap till Duncan II av Skottland. Hon var bara ett spädbarn då faderns motståndare mördade henne.

Källor 

Orter i Angus
Angus

Angus är en av Skottlands kommuner och ståthållarskap, belägen i den östra delen av Skottland. Kommunen gränsar mot Aberdeenshire, Perth and Kinross och Dundee. Huvudnäringsvägarna är jordbruk och fiske.

Angus består av tre geografiska områden. I norr och väst är regionen bergig, detta området kallas Angus Glens och är glest befolkat. I söder och öst är det ett mer rullande åslandskap ner mot havet, detta området har något större orter. Det tredje området, Strathmore, ligger emellan de två andra, och är en fruktbar dal som är känd för sin odling av potatis, frukt och liknande.

Grevskapet Angus 
Angus är även ett traditionellt grevskap som gränsar mot Kincardineshire, Aberdeenshire och Perthshire samt Firth of Tay.

Orter 
Aberlemno
Arbroath
Auchmithie
Brechin
Bridge of Craigisla
Carmyllie
Carnoustie
Edzell
Farnell
Forfar
Friockheim
Glamis
Guthrie
Inverkeilor
Kirriemuir
Letham
Newbigging
Monifieth
Montrose
St. Vigeans

Källor

Skottlands kommuner
Skottlands ståthållarskap
Silke

Silke är även ett flicknamn. Se Silke (namn).

Silke är kokongtrådar som silkesfjärilens larver spinner in sig i när de förpuppas. Silkestråd är en textilfiber som används till garn och tyg, benämnt siden. Det finns två sorters silke, mullbärssilke och tussahsilke.

Råsilke 
Råsilke är en tråd som bildas av en grupp om 5 till 8 av de fibrer som hasplas ur silkesmaskens kokonger. Fibern består av två parallella kärnor av fibroin sammanhållna av ett klistrigt ämne, sericin. Att kärnorna är två till antalet beror på att silkesmasken har två spinnvårtor tätt intill varandra på sitt huvud, och spinner ur bägge vårtorna samtidigt.

Väl ute i luften stelnar sericinet, som till att börja med är en tjockflytande vätska, nästan genast till geléartad konsistens och håller på så sätt ihop gruppen av de enskilda fibrerna. Två eller flera av dessa fibergrupper tvinnas sedan till silketråd av önskad grovlek.

Typer av silke

Mullbärssilke 

Mullbärssilke är silke som odlas i mullbärsträd, och silkeslarven lever av trädets blad. Silkesfibern i mullbärssilkeskokongerna kan vara 700-1500 meter lång. Larverna spinner in sig i silket för att förpuppas, men för att få fram silkestråden dödas larverna genom kokning. Om man inte dödar larven utan skär upp silket försiktigt får man kortare trådar. Silket kan sedan hasplas upp, och man hasplar vanligen 10–15 trådar tillsammans. Efter avhasplingen kokas silket av, vilket innebär att det protein, sericin, som klistrar samman trådarna avlägsnas. Silkestråden är därefter färdig att användas.

Tussahsilke 
Tussahsilke kallas också vildsilke och till skillnad från mullbärssilket kan inte sericinet kokas av.  Silkestråden från tussahsilke är därför grövre och mer ojämn än mullbärssilkestråden. Larven dödas med en nål. Silkestråden i en kokong är ungefär 300 till 900 meter lång. Eftersom man heller inte kan kontrollera vad vildsilkeslarven äter varierar den i färg, från vit till mörkgrå, beige och gult. Tussahsilket används för tillverkning av shantung.

Erisilke eller peace-silke 
Erisilke kallas det silke som görs av kokongen efter att larven har redan lämnat den, dvs larven dödas inte. Därför kallas erisilke också peace-silke, och det kan användas av veganer och övervakare av Buddhism. Erisilke är vildsilke, och kvalitén och färgen av silkesfibern beror på orten där larven lever samt växten den äter. Fibern blir kortare än för mullbärssilke. Erisilke kommer först och främst från Indien från Assam trakten, men Kina och Thailand har också peace-silkesproduktion

Schappesilke 
Schappesilke kallas det silke som görs av kokongens yttersta silkefibrer som är för trassliga för att kunna nystas av. Fibrerna bearbetas så de läggs parallellt, på liknande sätt som när man spinner kamgarn av ylle.

Bourettsilke 
Bourettsilke är ett ojämnt, nopprigt silkesgarn som tillverkas av det kortfibriga avfallet som uppstår vid tillverkning av schappesilke.

Källor 
 Nationalencyklopedin 
 Mimers brunn: Siden — från larver till kläder 
Eri Silk – A Peaceful Silk in Assam, India. The Textile Atlas.

Noter

Se även 
Sidenvägen

Silke
Jute

Jute är bastfiber från olika tropiska örter från Asien. Det används bland annat till säckar och mattor av linoleum.

Växter 
De växter som används till jute kommer från Corchorus, ett släkte malvaväxter med cirka 70 arter. Den mest kända av dessa arter är jute (Corchorus capsularis), en ettårig ört med en höjd på 2 till 3 meter och med ursprung i Bengalen. Den har blad som är äggrunt lansettlika, grovt sågade och spetsiga.

Även andra växter ur släktet Corchorus används till bastfibern jute. Dessa växter odlas framförallt i Indien, Bangladesh, Kina, Myanmar, Nepal och Thailand.

Användning 
Av juteväxtens stjälkar tillverkas ett tyg (också kallat för jute). Fibern är grov och sträv och används mest till framställning av säckväv. Även snören och rep kan tillverkas av jute. Ett annat stort användningsområde för jutefibern är billiga emballagevävnader.

Fibrerna är korta och svåra att spinna. Man blandar i mycket spinnolja vid framställningen för att det ska gå lättare, och det är därför juteväv ofta har en speciell doft. På 1960- och 1970-talet var juteväv populärt som tapeter.

Etymologi 
Ordet finns i svensk skrift sedan 1832, hämtat från engelskans jute med samma betydelse; ursprunget är det likbetydande jut i hindi och bengali. Det bengaliska jhuto eller jhōto kommer ur sanskritordet jūta-s med betydelsen 'flätat hår'. Ursprunget kan vara ett ord i ett dravidaspråk.

Se även 
 Ananasfibrer, juteersättning 
 Haora, produktionsort för jute 
 Lump 
 Sisal, liknande material 
 Hampa, liknande material

Referenser 

Naturfiber
Cerebrovaskulära sjukdomar

Cerebrovaskulära sjukdomar (CS eller CVS) är sjukdomar i hjärnans blodkärl. CS orsakar en stor del av fallen av för tidig död hos människor i Västvärlden. Stroke (slaganfall) kan bero på både hjärninfarkt och hjärnblödning. Cerebrovaskulära sjukdomar innefattar slaganfall ("stroke"), transitorisk ischemisk attack (TIA), sinustrombos och asymptomatisk karotisstenos. De värsta riskfaktorerna för CS är högt blodtryck, ålder, höga blodfettsnivåer, diabetes och alkoholmissbruk. Under 40 års ålder är stroke ovanligt. Stroke utgörs i 85% av fallen av en propp, 10% av fallen av en blödning, och resterande 5% så kallad subaraknoidalblödning (även kallad åskknallshuvudvärk, blödning i en av hjärnans hinnor). Hjärtat, framför allt med förmaksflimmer, kan ge upphov till proppar som fortplantar sig till hjärnan.

Indelning
Hjärnkärlsstörningar kan delas in utifrån ett tidsperspektiv och om tillfallen kvarstår eller inte.
TIA Transitorisk ischemisk attack. Neurologiska symptom som försvinner inom 24 timmar från debuten. TIA varar vanligtvis några minuter. Strokerisken efter TIA-anfall är ökad.

Slaganfall under utveckling är en hjärnkärlsskada som undan för undan ökar i omfattning.

Manifest slaganfall är när neurologiska symptom kvarstår efter flera månader.

Om man delar in skador efter blodförsörjningsområde kan man se att karotissystemet drabbas fyra gånger oftare än områden försörjda av vertebrobasilarsystemet.

Diagnos
Status och då särskilt utförlig neurologstatus är viktigt. Även anamnes (patienthistoria) är av stor betydelse. Datortomografi används för att kunna skilja på blödning och infarkt. Blödning syns omedelbart vid undersökningen, medan infarkter först kan ses efter många timmar. Duplexundersökning av halsartärer görs. EKG och lungröntgen görs också. Olika blodprover tas.

Behandling
Vid förmaksflimmer insättes behandling med blodförtunnande, tidigare med Waran men sedermera förstahandsval NOAK (nya orala antikoagulantia) med hämning av koagulationsfaktorer vilka inte kräver regelbunden provtagning som uppföljning av den blodförtunnande effekten. Acetylsalicylsyra ges i profylaktiskt syfte (förebyggande) mot återinsjuknande i ny stroke, ofta i form av den tidigare hjärtformande tabletten Trombyl. Vid akut stroke kan proppupplösande medel användas om man på datortomografin uteslutit blödning och har symptom förenliga med stroke (plötsligt insättande neurologiska symptom av tillräcklig omfattning att motivera den potentiella blödningsrisken propplösande kan medföra)..

Cerebrovaskulära sjukdomar
Ventrombos

Ventrombos är en blodpropp (trombos) i vensystemet. Vanligaste stället är i de djupa venerna i benen (djup ventrombos).

Risken för djup ventrombos ökar om man haft det tidigare, vid operation, övervikt, östrogen/p-piller, långa flygresor och rökning. Stillasittande under en långresa ökar risken för att få en blodpropp.

En risk med ventrombos är att en del av proppen ska lossna och fastna någon annanstans i kroppen som en emboli. Detta kan exempelvis leda till lungemboli om en propp fastnar i lungans blodkärl.

Noter

Se även 
 Tromboflebit
 Venös insufficiens

Tromboser
Obstruktion
Lungemboli

Lungemboli är proppar i  artärer eller artärgrenar i lungan. Proppar färdas genom hjärtats högra kammare till lungkretsloppet för att sedan blockera blodflödet i lungorna.

Orsak 
Propp som orsakar lungemboli kan bestå av koagulerat blod, men emboli kan även orsakas av luftbubblor som injiceras intravenöst av misstag eller fettdroppar.

Riskfaktorer 
Ökad risk för lungemboli ses i samband med djup ventrombos, kirurgiska ingrepp, cancersjukdom, övervikt eller fetma, och rökning.

Symptom 
Symptom vid lungemboli är dyspné, bröstsmärtor och pleuristiska bröstsmärtor (smärta att andas), ökad andnings- och hjärtfrekvens, eventuellt med akut debuterande förmaksflimmer eller blodstörtning, sänkt syrgashalt i blodet, höjd koldioxidhalt, sänkt medvetandegrad och ibland hos äldre delirium.

Undersökning 
Hos tidigare friska patienter med misstänkt lungemboli mäts ofta halten av D-dimer i blodet som har en hög känslighet för lungemboli och djup ventrombos. D-dimer kan dock vara falskt positiv. Lungröntgen är vanligen normal. Lungskintigrafi eller datortomografi är idag de vanligaste undersökningarna med likvärdig diagnostisk noggrannhet. Lungskintigrafi kan utföras hos alla patienter medan datortomografi, på grund av nedsatt njurfunktion eller överkänslighet mot kontrastmedlet, inte alltid kan genomföras. På senare år har lungskintigrafi på vissa platser börjat utföras med så kallad tomografisk teknik. Detta har förbättrat diagnostiska prestanda ytterligare. Tidigare användes även pulmonalisangiografi i diagnostiken, men då detta är en invasiv undersökning har användningen minskat. EKG bör tas för att se om det finns tecken på belastning av hjärtat. Vid utbredda lungembolier utförs ibland även ultraljudsundersökning av hjärtat.

Behandling 
Behandlingen syftar till att lösa upp proppen, exempelvis med antikoagulantia. I det akuta skedet kan lungemboli föranstalta syrgas- och smärtstillande behandling.

Se även 
 Djup ventrombos

Källor

Externa länkar 
 Blodpropp i lungan på 1177 Vårdguiden

Hjärt- och lungsjukdomar
Akuta sjukdomstillstånd
Tromboser
Tromboflebit

Tromboflebit är en trombos (blodpropp) i en ytlig ven (direkt under huden), som ofta anses förenad med inflammation i venen (flebit).

Ett typiskt symtom är ett ömmande hudområde, motsvarande den ytliga venens utbredning, oftast i en extremitet (arm eller ben), ibland på halsen. Området är vanligtvis rodnat, ömt och värmeökat och kan också smärta, ge lokal svullnad och man kan få feber. Tromboflebit uppträder ibland i åderbråck i benen. Behandling inkluderar heparin, hirudoid, lågmolekylärt heparin och inflammationshämmare. I svåra fall kan venen opereras bort.

Kärlinflammationer
Tromboser
732

732 (DCCXXXII) var ett skottår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Oktober 
 Oktober – Karl Martell besegrar Abd ar-Rahman ibn Abd Allah i slaget vid Poitiers.

Okänt datum 
 Bonifatius upphöjes till ärkebiskop av påven Gregorius III.
 Kungariket Medang bildas på Java av Sri Sanjaya.

Födda 
 Xiao Fu, kinesisk kansler.

Avlidna 
 Oktober – Abd ar-Rahman ibn Abd Allah, arabisk fältherre.

Externa länkar
Hans Talhoffer

Hans Talhoffer, cirka 1420 till 1490, var en tysk fäktmästare som skrev åtminstone sex illustrerade manuskript för strid. Under perioden hände det att en duktig fäktare fick anställning hos en adelsman för att lära ut sina tekniker, och Talhoffer arbetade bland annat för den swabiske riddaren Leutold von Königsegg, som i sin tur var vasall åt greve Eberhardt von Württemberg.

Talhoffers manualer blev populära och reproducerades i för tiden stora upplagor. Den manual som idag är mest spridd och använd i rekonstruktionen av medeltida fäktning är från 1467 och innehåller beskrivningar av strid med långsvärd, rustad strid i list (alltså en juridisk strid) med svärd och spjut, pålyxa, sköld och stridsklubba av trä, sköld (utformad på ett speciellt sätt för juridisk strid), strid med särskilda sköldar med hakar, dolk, brottning, messer, svärd och bucklare, strid mot två fiender, juridisk strid mellan man och kvinna, obeväpnad strid till häst, beryttad strid med lans och svärd, samt strid på häst mot armborst. Många av dessa tekniker är ofullständigt beskrivna, och långsvärdsteknikerna är de som är utförligast genomgångna.

Tolkning av Talhoffers manuskript är problematiskt eftersom de sällan avhandlar grunder, utan man förutsätts kunna vissa saker från början. Det kan också vara så att manuskripten är skrivna delvis som reklam för Talhoffers egna kunnande. Trots detta är de tekniker som lärs ut ofta effektiva och baserade på verkliga situationer. Dessutom ger manuskripten insikt i hur bland annat juridiska strider gick till i de landområden som utgör Tyskland. Mest spektakulärt är kanske striden mellan man och kvinna, där mannen står i en grop och är beväpnad med en stridsklubba av trä, medan kvinnan använder en stor sten invirad i en slöja som vapen.

Personer i Tyskland under 1400-talet
Män
Födda 1420
Avlidna 1490
Lungödem

Lungödem, förr lungvattusot, är en ansamling av vätska i lungorna som gör det svårt att andas. Lungödem orsakas oftast av att funktionen i hjärtats vänsterkammare är sämre än i högerkammaren. Detta gör att hjärtats vänstra kammare inte orkar pumpa bort det blod som höger kammare pumpar in i lungkretsloppet. Andfåddhet, rosa slem och rassel som kan höras med stetoskop uppstår.

Normalt balanseras kapillärtrycket på 10 mm Hg mot det kolloid-osmotiska trycket i blodet på 30 mm Hg. Risk för lungödem föreligger vid stigande kapillärtryck, om samtidigt det kolloidosmotiska trycket sjunker eller om barriären mellan luft i alveolen och blodet i alveolarkapillärerna förändras i riktning mot större permeabilitet för blodplasman.

Lungödem kan utvecklas kroniskt eller uppkomma akut. Akut lungödem kräver akutsjukvård.

Orsaker
Lungödem beror i de flesta fallen på någon hjärt- och kärlsjukdom. Sådana sjukdomar innefattar kardiomyopati, kranskärlssjukdom och högt blodtryck.

Andra sjukdomar kan dock också orsaka lungödem, exempelvis lungsjukdomar, virussjukdomar, trauma mot bröstkorgen, och vissa kemiska substanser. Även stark kroppsansträngning på mycket hög höjd kan orsaka lungödem hos annars friska individer.

Symptom 
Symtomen på lungödem skiljer sig åt beroende på om det är akut eller kroniskt.

Akut lungödem
 Andfåddhet som förvärras liggande och vid ansträngning (ortopné), rethosta och förhöjt blodtryck
 Ökad andfåddhet, ångest, en bubblande känsla i bröstet, kallsvett, åter sänkt blodtryck
 Luftskummig vätska, ofta rosafärgad, tränger fram ur näsa och mun
 Medvetslöshet och död

Behandling 
Akut lungödem är ett livshotande tillstånd som kräver omedelbar behandling. Följande åtgärder syftar till att minska belastningen på hjärtat:

 Halvsittande kroppsläge med sänkt fotända (hjärtsängläge)
 Syrgas via andningsmask, ofta med förhöjt tryck, s k CPAP (continuous positive airway pressure)
 Nitroglycerin
 Vätskedrivande läkemedel
 Morfin
 Betablockerande läkemedel vid snabbt förmaksflimmer
 Digitalis som sänker hjärtfrekvensen och ökar hjärtats pumpkraft kan ibland ges intravenöst

Se även
 Pleuravätska

Referenser

Noter 

Hjärt- och lungsjukdomar
Ödem
Akuta sjukdomstillstånd
Gaius Cestius

Gaius Cestius var en romersk riddare, vars död sannolikt inträffade 43 f.Kr. Han är begravd i Cestiuspyramiden, en minnesvård i form av en pyramid som arvingarna byggde någon gång mellan år 18 och 12 f.Kr. Pyramiden finns ännu i behåll nära intill Porta San Paolo i Rom.

Referenser 

Personer i Romerska riket under 000-talet f.Kr.
Ugglan
Cestus

Cestus (lat.), remmar av läder, delvis försedda med bly- eller metallinfattning. I forntiden lindade man vid knytnävskamp dessa remmar om händer och handleder, så att de bildade ett slags stridshandskar.

Se även 
 Boxning

Källor
 

Skinn
Sportutrustning
Ugglan
Cethegus

Cethegus var en romersk patricisk släkt. En medlem av denna släkt, Gaius Cornelius Cethegus senator i romerska republiken, var en av Catilinas ivrigaste anhängare i Rom.

Se även 
Cornelius Cethegus

Källor

Romersk adel
Ugglan

ru:Корнелии Цетеги
Partikelfysik

Partikelfysik eller elementarpartikelfysik är den gren inom fysiken som studerar elementarpartiklar, materiens minsta beståndsdelar, och hur dessa växelverkar med varandra. Partikelfysik kallas ofta högenergifysik eftersom höga energier är nödvändiga för att studera dess fenomen experimentellt. Partikelfysiken har sitt ursprung i kärnfysik. Den blev en egen gren av fysiken på 1950-talet och har sedan dess varit central för utvecklingen inom fysiken.

Se även 
 Astropartikelfysik
 CERN
 Elementarpartiklar
 Högenergiastrofysik
 LHC
 Standardmodellen

Externa länkar 

 Hands-on-CERN – Om internationella partikelfysikslaboratoriet CERN och allmänt om partikelfysik.
 "Elementarpartikelfysik", inledande översikt av Håkan Snellman (1996).
Cetologi

Cetologi (av latin cetus, av grekiska ketos, ’valdjur’, och grekiska logos, ’lära’) är vetenskapen om valarna. En valkännare kallas för en cetolog.

Källor
 

Zoologi
 
Ugglan
Sète

Sète, tidigare Cette [sätt], (occitanska: Seta), är en kommun, stad och fästning i franska departementet Hérault (Languedoc), på en landtunga mellan Étang de Thau och Medelhavet. Den står genom kanaler i förbindelse med både Rhône och Garonne. I dess närhet finns stora ostronodlingar. År  hade Sète  invånare.

Hamnen grundades den 29 juli 1666 efter ett beslut av Ludvig XIV. Hamnen med passagerarfartyg, lastfartyg, segelfartyg och fiskebåtar ger staden dess karaktär. Varje år i augusti sedan 1666 firas Saint Louis, ett tornerspel på Le grand Canal.

Georges Brassens, en av den franska viskontens största, är född och uppvuxen i Sète. Andra stora konstnärer som har anknytning till och har inspirerats av Sète är Paul Valery och Agnes Varda.

Sète har under lång tid varit den näst Marseille viktigaste handelsplatsen vid franska Medelhavskusten och har en utmärkt hamn. Mest exporteras vin. Vin- och likörberedning är för övrigt två av huvudnäringarna. Sète härstammar från romartiden och har sitt namn efter det närbelägna Mont S:t Clair (Mons Setius), men grundades på nytt av Colbert.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Sète

Referens:INSEE

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Hérault

Källor

Externa länkar 

 lesjouteurs.com : Le Site du Pavois d'Or et des Joutes Languedociennes

Orter i Occitanien
Kommuner i Hérault
Cornelis Janssens van Ceulen

Cornelis Janssens van Ceulen, i England känd som Cornelius Johnson, men namnet uppträder även i många andra varianter, född (döpt 14 oktober) 1593 i London, död (begraven 5 augusti) 1661 i Utrecht, var en nederländsk målare.

Janssens, som hade flamländska föräldrar, var verksam  som porträttmålare i sin födelsestad 1618-1643 och mottog där starka intryck av van Dyck. Senare arbetade han i Middelburg, Haag, Amsterdam och Utrecht. Allmännast förekommer hans porträttbilder i engelska samlingar, men de påträffas även i kontinentens gallerier. På det de geerska godset Leufsta i Uppland ses av hans hand tre signerade porträtt av medlemmar av den med ätten De Geer befryndade släkten Parmentier.

Källor

Noter

Externa länkar 
 
 

Nederländska porträttmålare
Nederländska målare under 1600-talet
Konstnärer från London
Födda 1593
Avlidna 1661
Män
Ugglan
Ceva

Ceva [tjéva], romarnas Ceba, en ort och kommun i italienska provinsen Cuneo (Piemonte), vid floden Tanaro. Kommunen hade  invånare (2018) och gränsar till kommunerna Battifollo, Castellino Tanaro, Lesegno, Mombasiglio, Nucetto, Paroldo, Perlo, Priero, Roascio, Sale delle Langhe, Sale San Giovanni och Scagnello.

Vin- och silkesodling, järntillverkning samt beredning av ett slags högt värderad ost ("rubiola"). Ceva var fordom starkt befäst.

Externa länkar 

 Cevas officiella webbplats

Källor
 

Kommuner i provinsen Cuneo
Orter i Piemonte
Ugglan