kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tuija Lehtinen

Tuija Lehtinen, född 12 december 1954 i Helsingfors, finländsk författare av främst ungdomsböcker i nutidsmiljö. 

På svenska har bl.a. utkommit Vingar mellan tårna, 1991 och Sopåkarprinsen, 2002. Hennes böcker om Laura (på finska) läses av många ungdomar. Böckerna har också filmats och visats på finländsk tv.

Priser 
1997 Topeliuspriset för Asvalttisoturi
2006 Topeliuspriset för www.liisanblogi.net

Finskspråkiga författare
Finländska författare av barn- och ungdomslitteratur
Alumner från Uleåborgs universitet
Kvinnor
Födda 1954
Levande personer
Finländska romanförfattare
Författare från Helsingfors
Medbestämmandelagen

Medbestämmandelagen (förkortad MBL), egentligen lag  om medbestämmande i arbetslivet, är en lag i Sverige som reglerar förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. Lagen reglerar i huvudsak följande områden:

 Föreningsrätt – Rätt för arbetstagare och arbetsgivare att organisera sig.

 Förhandlingsrätt – Rätt för arbetstagare och arbetsgivare att genomföra kollektiva förhandlingar med motparten i vissa frågor. Till exempel har arbetsgivare skyldighet att förhandla med arbetstagarorganisationen om viktigare förändring i verksamheten eller viktigare förändring av arbets- och anställningsförhållanden.

 Rätt till information – I huvudsak arbetsgivares skyldighet att informera arbetstagarorganisation om verksamheten.

 Kollektivavtal – Om slutande av kollektivavtal och dess rättsverkan.

 Medbestämmanderätt genom kollektivavtal – Medbestämmande för arbetstagarna avseende anställningar, ledningen av företaget och verksamheten i övrigt.

 Fredsplikt – Förhindrar arbetsgivare och arbetstagare som är bundna av kollektivavtal att vidta stridsåtgärder mot motparten. Sympatiåtgärder förhindras dock ej genom detta.

 Medling – Om medling i arbetstvister via Medlingsinstitutet.

 Skadestånd – Om påföljder vid brott mot lagen.

Rätten till information och förhandling i MBL ger inte fackförbundet vetorätt, men fackförbundet får en viss möjlighet att utreda, inhämta information och uttrycka sin mening innan beslutet genomförs. Detta brukar tolkas som att fackförbundet till exempel har rätt att ta del av det ekonomiska underlaget inför beslut som omorganisationer och nedläggningar.

Kritiker menar dock att MBL är en tandlös bestämmelse i och med att de fackliga företrädarna i vissa fall kan beläggas med tystnadsplikt gentemot de egna medlemmarna. Detta är dock mycket ovanligt.

Sedan 1990-talets början är det vanligt att informations- och förhandlingsplikten med de fackliga organisationerna enligt MBL genom samverkansavtal kompletteras med så kallade direkt samråd, där arbetsgivaren kommunicerar med berörda arbetstagare genom arbetsplatsträffar och liknande.

MBL ersatte bland annat de frivilliga företagsnämnderna, som infördes genom ett avtal mellan LO och Svenska Arbetsgivareföreningen år 1946.

Se även 
 Arbetsmiljölagen (AML)
 Arbetstidslagen (ATL)
 Lagen om anställningsskydd (LAS)

Vidare läsning
Kjellberg, Anders (1981) "Från industriell demokrati till medbestämmande – fackliga utvecklingslinjer 1917-1980" Arkiv nr 21-22 1981, sid. 53-82

Externa länkar 
MBL i fulltext från Rixlex
MBL i fulltext från Lagen.nu

Arbetsrätt i Sverige
Sveriges lagar
Wanja Lundby-Wedin

Wanja Elisabeth Lundby-Wedin, folkbokförd Vanja Elisabeth Lundby Vedin, född 19 oktober 1952 i Enskede, Stockholm, är en svensk kyrkopolitiker (Socialdemokraterna). Hon var LO:s ordförande från 2000 till 2012. Som LO:s styrelseordförande ingick hon även i Socialdemokraternas verkställande utskott.

Biografi 
Lundby-Wedin föddes som äldsta dotter av tre till lastbilschauffören Bosse Lundby och Ingrid Lundby, som var hemmafru, och växte upp i Enskede. Lundby-Wedin har beskrivit sin uppväxt som fattig men kärleksfull och där den kristna tron spelade en viktig roll. När hon var 14 år praktiserade hon på Damernas värld, men kom sedan inte in på gymnasiet och kunde därmed heller inte bli journalist som hon önskade. Efter att ha haft timvikariat vid Högdalen utbildade hon sig till undersköterska och började vid Danderyds sjukhus, där hon också fick sitt första fackliga uppdrag som arbetsplatsombud. Hon träffade sin make Lennart Wedin, vid IF Metall, via facket. De gifte sig 1981 och har senare fått två barn, Hannah och Johan, den senare är idag präst inom Svenska kyrkan. 

1981 anställdes hon som ombudsman i Kommunals Stockholmsavdelning och 1987 började hon på förbundsexpeditionen som chef för miljöenheten. 1994 kom hon till LO, där hon blev dess första kvinnliga ordförande 2000.

2007 valdes hon till ordförande för den Europeiska fackliga samorganisationen, där hon var ordförande fram till 2011 när mandatperioden gick ut. 

Lundby-Wedin har flera olika styrelseuppdrag, bland annat i försäkringsbolaget Folksam.

Wanja Lundby-Wedin blev under vintern och våren 2009 omskriven och omdiskuterad för ett par medialt mycket uppmärksammade frågor. Den 23 mars 2009 framkom det att hon som styrelseledamot i AMF Pension hade varit med om att godkänna att företagets tidigare VD, Christer Elmehagen, hade ett pensionsavtal, totalt var värt cirka 60 miljoner kronor, från AMF. Wanja Lundby-Wedins ställning ifrågasattes, men företrädare för samtliga LO-distrikt uttalade den 6 april ett enhälligt stöd för att hon skulle stanna som ordförande.

Kyrkopolitiska uppdrag 
I valet 2013 till Svenska kyrkans högsta beslutande organ kyrkomötet var Lundby-Wedin den person som fick flest personröster. Hon valdes senare till första vice ordförande i kyrkostyrelsen för perioden 2014–2017. Eftersom ärkebiskopen är självskriven ordförande i kyrkostyrelsen är Lundby-Wedin den högsta representanten där för den demokratiska grenen av den dubbla ansvarslinjen. Hon omvaldes till detta uppdrag efter kyrkovalet 2017.

Källor

Externa länkar 

LO:s ordförande
Personer inom svensk fackföreningsrörelse
Svenska socialdemokrater
Ledamöter av kyrkomötet
Kvinnor
Födda 1952
Levande personer
Politiker från Stockholm
Graal

Graal, även gral, eller den heliga graal, är enligt medeltida kristen tro den bägare ur vilken Jesus och lärjungarna drack vinet vid den sista måltiden. Graal kan också syfta på det kärl i vilket Josef av Arimathea samlade blodet som rann från Kristus vid hans korsfästelse. Enligt berättelsen var kalken gjord av en enda, med underbara krafter utrustad ädelsten. Graal skall ha förts bort av Josef av Arimathea och hamnat i Britannien där han enligt legenden verkade som apostel, men hans efterkommande förlorade den. Slutligen lyckades man enligt sagan återfinna graal. En tid skall den ha förvarats i ett tempel på berget Montsalvage, där en samling riddare höll vakt vid den. Den visade sin underbara kraft vid ett par tillfällen och upptogs sedan till himlen. 

Det har funnits många skilda åsikter om uppkomsten av sägnen om den heliga graal, graalsagan. Paulin Paris anser att en walesisk munk på 700-talet först berättat den. Andra forskare förklarar att den uppstått i början av 1100-talet i Spanien eller södra Frankrike genom sammansmältning av kristna och orientaliska element. Legenden utnyttjades av författaren Chrétien de Troyes i romanen "Perceval" (Parsifal) på 1100-talet och infördes i tyska poesien av Wolfram von Eschenbach på 1200-talet. Även Richard Wagner, Gustaf Fröding och Alf Hambe har fått inspiration av sagan.

Etymologi 
Man vet inte varifrån ordet gral kommer, men det sägs att Saint Gral (den heliga gral) skulle vara en avledning från "Sang real" eller "Sang royal", vilket dock anses felaktigt av vissa.

Modern mytologi kring Graal 
I romanen Da Vinci-koden från 2003 framställs teorin att den heliga Graal (San Greal) ursprungligen stavades Sang Real, alltså kungligt blod. Graal uppges vara en metafor för Maria Magdalena. Boken utger sig dock inte för att vara annat än skönlitteratur (förutom att det i början av boken påstås att faktauppgifterna är korrekta). Dessutom är den långt ifrån först med att göra den kopplingen, t.ex. förekommer det i Camelot 3000, en tecknad science fiction-version av Artursagan som gjordes av Mike W. Barr och Brian Bolland för DC Comics.

Teorin med Sang Real behandlades i boken Heligt blod, helig Gral av Baigent, Leigh och Lincoln (1982).

Den Graal inspirerade den fransk sångerska och låtskrivare Nolwenn Leroy för hennes låt Mystère, släppt på hennes album Histoires Naturelles 2005: "Mais comment ai-je pu trouver normal ? / Que le Graal ne soit que de métal".

Se även 
 Nattvard
 Relik
 Monty Pythons galna värld (Monty Python and the Holy Grail)
 Indiana Jones och det sista korståget

Källor 
 
 

Kristendom
Graal
Nattvarden
Arthurlegenden
Antonio Sabàto, Jr.

Antonio Sabàto, Jr., född 29 februari 1972 i Rom, Italien, är en italienskfödd amerikansk skådespelare och modell. Han flyttade från Italien till USA 1985. Han blev först känd som underklädesmodell för Calvin Klein för att sedan gå över till skådespeleriet.

Filmografi

Filmer
2005 - Dold sanning - Matt Samoni 
1996 - Terror på nöjesfältet - Jack Colson 
1996 - Täcknamn: Wolverine - Harry Gordini 
1999 - Dödligt virus - Nick Baldwin 
2000 - Expedition: Livsfara! - David

TV-serier
1992-1995 - General Hospital - Jagger Cates, okänt antal avsnitt
1994-1995 - Den andra jorden - Alonzo Solace, 21 avsnitt
1995 - Melrose Place - Jack Parezi, 7 avsnitt
1996 - Lois & Clark - Bob Stanford, 1 avsnitt 
1999 - Ally McBeal - Kevin, 1 avsnitt
2000 - Förhäxad - Bane Jessup, 2 avsnitt
2005 - Joey - Kyle, 1 avsnitt
2005-2007 - Glamour - Dante Damiano, 270 avsnitt
2008 - NCIS - Dale Kapp, 1 avsnitt

Källor

 

Födda 1972
Amerikanska fotomodeller
Amerikanska skådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Män
Levande personer
Skådespelare från Rom
Gon

Gon eller nygrader är en vinkelenhet.  På ett varv är det 400 gon. Begreppet är ett försök att anpassa vinkelenheter till decimala talsystemet.  På grund av att gon är lättare att addera och genom tidigare reglering i lag används enheten i det mesta av den geodetiska mätverksamheten i Sverige.

Underenheter 
Varvet delas in i 400 gon, en gon delas in i 100 minuter och en minut delas in i 100 sekunder. Det gör att det är mycket enklare att räkna med vinklar i gon än vinklar i grader.

Vanligt förekommande är även underenheten milligon (mgon), en tusendels gon eller 10 sekunder, och ibland används även centigon, en hundradels gon eller en minut, och i samband med benämningen nygrader (g) även nyminuter (c) och nysekunder (cc). Värt att notera är att det finns en viss förväxlingsrisk då det med minuter och sekunder oftast avses underenheter till grader.

Nygraden och metern 
Då metern ursprungligen definierades som en tiomiljondel av avståndet mellan ekvatorn och nordpolen var skillnaden i latitud längs en kilometer av en meridian på jordytan per definition exakt en centigon. På grund av meterns avvikelse från den tänkta definitionen är vinkelskillnad inte exakt men mycket nära en centigon.

Referenser

Se även 
 Bågminut
 Bågsekund
 Grad (vinkelenhet)

Vinkelenheter
Konstitution

Konstitution kan syfta på:

Konstitution (kemi) – en polymerkedjas kemiska uppbyggnad.
Sjöbrings konstitutionsteori – konstitutionsfaktorer för beskrivning av personlighetstyper

Statsskick
 Konstitution – en uppsättning regler för statsskicket, se grundlag
 Konstitutionell praxis – ett begrepp för den typ av praxis eller sedvänja som har utvecklats att utan att vara skriven lag
 Konstitutionalism – ett system för att begränsa statsmaktens makt med en skriven konstitution
 Konstitutionell nödrätt – statsmaktens (föreställda) rättighet när det råder en spänning mellan lagstyre och nödsituation
 Konsociationell demokrati – en beteckning som används på en sorts styrelseskick som skiljer sig väsentligt från Westminster-/majoritetsmodellen
 Konstitutionsdomstol – en statlig institution för så kallad normkontroll

Se även
 Regeringsform – en typ av grundlag
 Konstitutionella revolutionen – en liberal revolution i Iran 1905–1911
 Författning
Huaröd

Huaröd är en tätort i Kristianstads kommun och kyrkby i Huaröds socken i Skåne, belägen på Linderödsåsen cirka 30 kilometer söder om Kristianstad.

Orten är omgiven av bokskogar och ligger cirka 15 kilometer från havet. Huaröd är vackert beläget och kallas Skånes sista vildmark. I närheten ligger naturreservatet Fjällmossen och bäckravinen Åbergen.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Huaröd finns Huaröds kyrka samt ett friluftsbad, förskola och skola. Affär, bensinstation och Café. Det finns flera föreningar i Huaröd bl.a. ett byalag, idrottsförening, badförening och häst- och sportförening.

Personer och kultur i orten
Katja Geiger (Katja of Sweden), Carl-Adam Nycop, Mats Rondin, Geoff Bunn och Richard Batdorff är några offentliga personer som valt att bo i Huaröd. Sedan 1996 har orten också varit säte för den uppmärksammade Huaröds kammarorkester, då ledaren Mats Rondin och flera andra av landets främsta musiker länge varit bosatta i området.

Det finns även en bok om byn. "Huaröds socken förr och nu", som blev tryckt 1996. Ett annat boktips är romanen "Starke prästen i Huaröd" av Torkel Karlin, son till den legendariske hembygdsforskaren Georg J:son Karlin som skapade Kulturen i Lund.

Lasse Stefanz släppte 2016 sången "Huaröd" på albumet Road Trip, något som satt Huaröd på kartan och fått många av vägskyltarna i området stulna.

Källor 

Orter i Kristianstads kommun
Tätorter i Sverige
Peter Andersson

Peter Andersson och liknande namn kan avse:

 Peter Andersson Appelman, (1622–1705), svensk guvernör
 Peter Andersson i Högkil, (1838–1894), svensk politiker och riksdagsman
 Peter Andersson (skådespelare) (född 1953), svensk skådespelare
 Peter Box Andersson (född 1957), svensk utställningskurator
 Peter Andersson (basketspelare) (född 1958), svensk basketspelare
 Peter Andersson (ishockeyspelare född 1962)
 Peter Andersson (journalist) (1964–2021), svensk ekonomijournalist och TV-producent
 Peter Andersson (ishockeyspelare född 1965)
 Peter Andersson (musiker) (född 1973), svensk ljudskapare
 Peter Andersson (ishockeyspelare född 1991)

Se även 
 Petter Andersson i Säby, (1816–1874), riksdagsman, representerande bondeståndet i Östra härad, Blekinge län 1865/1866
80 (tal)

80 () är det naturliga talet som följer 79 och som följs av 81.

 Hexadecimala talsystemet: 50
 Binärt: 1010100
 Delbarhet: 1, 2, 4, 5, 8, 10, 16, 20, 40, 80 
 har primfaktoriseringen 24 · 5
 Summan av delarna: 186
 Måttenhet: Ett Val är en benämning för 20 kast det vill säga 80 stycken.

Inom matematiken 
 80 är ett jämnt tal.
 80 är ett ymnigt tal
 80 är ett Harshadtal
 80 är ett Størmertal
 80 är ett Praktiskt tal.
 80 är ett palindromtal i det ternära talsystemet.
 80 är ett palindromtal i det senära talsystemet.

Inom vetenskapen 
 Kvicksilver, atomnummer 80
 80 Sappho, en asteroid
 M80, klotformig stjärnhop i Skorpionen, Messiers katalog

Se även 
 80 f.Kr. och 80 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
81 (tal)

81 (åttioett) är det naturliga talet som följer 80 och som följs av 82.

 Hexadecimala talsystemet: 51
 Binärt: 1010001
 Delbarhet: 1, 3, 9, 27, 81
 har primfaktoriseringen 34 
 Summan av delarna: 121
 Det nionde kvadrattalet
 Det tredje bikvadrattalet

Inom matematiken 
 81 är ett udda tal.
 81 är det nionde kvadrattalet
 81 är det tredje bikvadrattalet
 81 är ett heptagontal
 81 är ett centrerat oktogontal
 81 är ett Prothtal
 81 är ett tribonaccital
 81 är ett öppet meandriskt tal
 81 är det nionde talet i Mian–Chowlas följd
 81 är ett Tesserakttal.
 81 är ett palindromtal i det oktala talsystemet.
 I bas 10 är 81 ett Harshadtal
 81 är ett av de tre icke-triviala talen (de andra är 1458 och 1729) vars siffersumma multiplicerat med talet som fås genom att byta ordningen på siffrorna ger det ursprungliga talet:

 8 + 1 = 9
 9 × 9 = 81.

Inom vetenskapen 
 Tallium, atomnummer 81
 81 Terpsichore, en asteroid
 M81, spiralgalax i Stora björnen, Messiers katalog

Se även 
 81 f.Kr. och 81 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
82 (tal)

82 (åttiotvå) är det naturliga talet som följer 81 och som följs av 83.

 Hexadecimala talsystemet: 52
 Binärt: 1010010
 Delbarhet: 1, 2, 41, 82 
 har primfaktoriseringen 2 och 41 
 Summan av delarna: 126

Inom matematiken
 82 är ett jämnt tal.
 82 är ett semiprimtal
 82 är ett extraordinärt tal.
 82 är ett kvadratfritt tal.
 82 är ett pentadekagontal.
 82 är ett Ulamtal.
 82 är ett palindromtal i det ternära talsystemet.

Inom vetenskapen 
 Bly, atomnummer 82
 82 Alkmene, en asteroid
 M82, oregelbunden galax i Stora björnen, Messiers katalog

Se även 
 82 f.Kr. och 82 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
84 (tal)

84 (åttiofyra) är det naturliga talet som följer 83 och som följs av 85.

 Hexadecimala talsystemet: 54
 Binärt: 1010100
 Delbarhet: 1, 2, 3, 4, 6, 7, 12, 14, 21, 28, 42, 84 
 har primfaktoriseringen 22, 3 och 7 
 Summan av delarna: 224

Inom matematiken 
 84 är ett jämnt tal.
 84 är ett ymnigt tal
 84 är ett mycket ymnigt tal
 84 är ett tetraedertal
 84 är ett dodekaedertal
 84 är ett Praktiskt tal.
 84 är ett palindromtal i det vigesimala talsystemet.

Inom vetenskapen 
 Polonium, atomnummer 84
 84 Klio, en asteroid
 M84, linsformad galax i Jungfrun, Messiers katalog

Se även 
 84 f.Kr. och 84 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
85 (tal)

85 (åttiofem) är det naturliga talet som följer 84 och som följs av 86.

 Hexadecimala talsystemet: 55
 Binärt: 1010101
 Delbarhet: 1, 5, 17, 85 
 har primfaktoriseringen 5 och 17 
 Summan av delarna: 108

Inom matematiken
 85 är ett udda tal.
 85 är ett semiprimtal.
 85,  86 och  87 är den andra serien av tre efterföljande tal som alla är semiprimtal.
 85 är ett oktaedertal.
 85 är ett centrerat triangeltal.
 8 är ett centrerat kvadrattal.
 85 är ett dekagontal.
 85= 92 + 22 = 72 + 62
 I bas 10 är 85 ett Smithtal.
 85 är ett Jacobsthaltal.
 85 är ett extraordinärt tal.
 85 är ett kvadratfritt tal.
 85 är ett aritmetiskt tal.
 85 är ett palindromtal i det binära talsystemet.
 85 är ett palindromtal i det kvarternära talsystemet.
 85 är ett palindromtal i det hexadecimala talsystemet.

Inom vetenskapen 
 Astat, atomnummer 85
 85 Io, en asteroid
 M85, linsformad galax i Berenikes hår, Messiers katalog

Se även 
 85 f.Kr. och 85 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
Elektrolyt

I kemin är en elektrolyt (av grekiska elektron och ly'sis, "lösning") en substans innehållande fritt rörliga joner som gör ämnet elektriskt ledande. Den vanligaste elektrolyten är en jonlösning, men smälta elektrolyter samt fasta elektrolyter är även de möjliga.

Vanligtvis är elektrolyter lösningar av syror, baser eller salter. Vidare kan vissa gaser verka som elektrolyter vid höga temperaturer eller lågt tryck. Elektrolytlösningar kan också åstadkommas när biopolymerer (såsom DNA, polypeptider) löses upp, liksom syntetiska polymerer som poly(styren)sulfonat  (även kallade polyelektrolyter), vilka innehåller laddade funktionella grupper.

Elektrolytlösningar bildas vanligtvis när ett salt placeras i ett lösningsmedel såsom vatten, emedan de olika jonerna dissocierar beroende på de termodynamiska interaktionerna mellan lösningsmedel och löst substans, under en process kallad solvatisering. Som exempel kan nämnas vanligt bordssalt, som vid upplösning i vatten genomgår följande reaktion: NaCl(s) → Na+(aq) + Cl−(aq).
Det är också möjligt för substanser att reagera med vatten och bilda joner, såsom koldioxid löser sig i vatten och ger en lösning innehållande hydronium- karbonat- och vätekarbonatjoner.

Smälta salter kan agera som elektrolyter. Till exempel leder smält natriumklorid elektricitet.

En löst elektrolyt kan beskrivas som koncentrerad, ifall den har en hög halt av joner, eller utspädd, ifall den har en låg halt. Om en stor andel av elektrolyten dissocierar till fria joner, är elektrolyten stark; medan om en låg andel dissocierar är elektrolyten svag. Egenskaperna hos elektrolyter kan användas inom elektrolysen för att utvinna beståndsdelar som lösningen innehåller.
Termen elektrolyt infördes av Michael Faraday och betecknade ursprungligen resultatet av en sammansatt kropps sönderdelning under en elektrisk ström, det vill säga en elektrolys. Svante Arrhenius lade 1887 fram sin elektrolytiska dissociationsteori, enligt vilken sönderdelningen (dissociationen) inte sker när strömmen slås på, utan redan när en jonförening löses i en vätska.

Elektrolyter med joner har stor betydelse för korrosionens hastighet. Surt regnvatten och havsvatten fungerar bra som elektrolyter.

Fysikalisk kemi
Syra-basfysiologi
Maple

Maple är ett datoralgebrasystem, det vill säga ett datorprogram för symbolisk lösning av matematiska problem och tekniska beräkningar, från företaget Maplesoft. Maple utvecklades 1981 vid Symbolic Computation Group - University of Waterloo i Ontario, Kanada. Maple täcker aspekter av teknisk databehandling, inklusive visualisering, dataanalys, matrisberäkning och anslutning. En verktygslåda, MapleSim, lägger till funktionalitet för multidomain fysisk modellering och kodgenerering.

Användningsområden
Matematiska beräkningar: symbolisk och numerisk lösning av matematiska problem t. ex. ekvationer, integraler och "pretty-printing" av matematiska formler

Differentialekvation, Ordinär differentialekvation, Partiell differentialekvation

Elementär och speciell funktionsbibliotek

Finansiell modellering, analys och applikationsutveckling

Flervariabelanalys

Grafisk framställning

Komplexa tal och komplex analys

Linjär algebra: Singulärvärdesuppdelning

Matrisoperationer och matrisalgebra

Optimeringslära, Linjärprogrammering

Statistik och dataanalys: Regressionsanalys, Hypotesprövning, ANOVA, Principalkomponentanalys

Test och uppmätning: Hårdvarukoppling och dataanalys för test och mätapplikationer

Teknisk beräkning: analys, signalprocesser, visualisering och algoritmutveckling

Tidsserieanalys

Anslutningar
Matlab anslutningar 

Excel add-in 

Kodgenerering för C, C#, Fortran, Java, Javascript, Julia, Matlab, Perl, Python, R, VB

Gränssnitt till CAD, HTTP, SQL, .NET

Exempel

Procedur
 myfac := proc(n::nonnegint)
   local out, i;
   out := 1;
   for i from 2 to n do
       out := out * i
   end do;
   out
 end proc;

Funktion
 myfac := n -> product( i, i=1..n );

Integration
.
 int(cos(x/a), x);
Resultat:

Determinant
 M:= Matrix([[1,2,3], [a,b,c], [x,y,z]]);
 
 LinearAlgebra:-Determinant(M);
Resultat:

Serie expansion
 series(tanh(x),x=0,15)
Resultat:

Lös ekvation numeriskt
 f := x^53-88*x^5-3*x-5 = 0
 fsolve(f)
Resultat:
 -1.097486315, -.5226535640, 1.099074017

Visualisering av en enkel variabel funktion
 plot(x*sin(x),x=-10..10);

Visualisering av en funktion av två variabler
 plot3d(2-x-(y^2-x^2)^0.5), x=0..1, y=0..1);

Animation

 plots:-animate(subs(k = .5, f), x=-30..30, t=-10..10, numpoints=200, frames=50, color=red, thickness=3);

 plots:-animate3d(cos(t*x)*sin(3*t*y), x=-Pi..Pi, y=-Pi..Pi, t=1..2);

 M := Matrix([[400,400,200], [100,100,-400], [1,1,1]], datatype=float[8]):
 plot3d(1, x=0..2*Pi, y=0..Pi, axes=none, coords=spherical, viewpoint=[path=M]);

Laplace transform
 f := (1+A*t+B*t^2)*exp(c*t);

 inttrans:-laplace(f, t, s);
Resultat:

 inttrans:-invlaplace(1/(s-a),s,x)
Resultat:

Fourier transform
 inttrans:-fourier(sin(x),x,w)
Resultat:

Se även
Mathcad
Mathematica
MATLAB
GNU Maxima

Referenser

Noter

Externa länkar
  Maplesoft
  Produktdokumentation
  MapleSim
  Maple til danske gymnasier

Datoralgebrasystem
Matematikprogram
Programspråk
Statistikprogram
Programvaror 1982