kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Union (matematik)

Inom matematiken är unionen av två mängder A och B, mängden av de element som tillhör A eller B. Med "eller", menas här inklusivt eller, vilket innebär att unionsmängden består av de element, vilka tillhör minst en av de två mängderna. Unionen av A och B skrivs A ∪ B där ∪ är symbolen för union.  
Symboliskt definieras unionsmängden av A och B som:
 

Exempelvis gäller således:  och , där ∅ är symbolen för tomma mängden.  

En union kan omfatta ett godtyckligt antal mängder. Unionen av

skrivs ofta som

Exempel 
 {A, B, C, D} ∪ {C, D, E} = {A, B, C, D, E}
 {x : x är ett jämnt tal} ∪ {x : x är ett udda tal} = {x : x är ett heltal}
 {x : x är en människa} ∪ {x : x är en svensk medborgare} = {x : x är en människa} (Alla svenska medborgare är människor.)

Unär union 
Den ovanstående binära operatorn är dock enbart ett specialfall av den unära unionsoperatorn, som beskrivs av unionsaxiomet i mängdteorin ZFC:

Detta ∪ x utläses unionen av x. En vanlig beteckning är 
, 
som utläses ”unionen av alla z i x”.

Vi ser att den binära unionsoperatorn är ett specialfall, eftersom

Se även
 Snitt
 Differens
 Mängdteori

Mängdteori
Binära operationer
Kautschuk

Kautschuk, gummiträdet, är ursprungligen ett vilt växande träd från Brasiliens regnskogar. Kautschuk är ett indianskt ord från Amazonområdet, som lär betyda "det gråtande trädet". Förr användes kautschuk oftast som radergummi, och i svenska språket blev också ordet synonymt med just "radergummi".

Gummiträdets mjölksaft utvinns genom att man skär skåror i dess bark, varvid trädet "läcker" och man kan samla vätskan i små skålar som fästs vid stammen. Kautschuk, eller latex, (även kallat naturgummi), är egentligen en naturlig plast; isopren. Den måste koaguleras för att stelna, vilket görs med hjälp av svag syra och/eller värmebehandling. Genom så kallad vulkanisering, en behandling med svavel och värme, förädlas naturgummit så att det får en vidare användning.

Kautschuk beskrevs av Christofer Columbus men det dröjde till 1733 innan kautschuk första gången kom till Europa. Till en början var man helt beroende av vildväxande bestånd i Amazonområdet, utförsel av plantor och frön från Brasilien var förbjudet. Den praktiska användningen i Europa anses ha tagit sin början 1825 då de första galoscherna i gummi tillverkades. Ett uppsving skedde efter att vulkaniseringen upptäcktes 1839. År 1876 lyckades en britt smuggla ut fröer från trädet, och några år senare började britter och holländare anlägga kautschukplantager i Ostindien.

Något senare fanns där stora kautschukodlingar. Detta slog ut den på 1800-talet i Sydamerika så viktiga gummiexporten. Naturgummi kompletterades på 1900-talet så småningom av syntetiskt gummi (butylgummi, neoprengummi).

Källor 

Träd
Ka Växtindex
Pentazocin

Pentazocin är en kemisk förening med summaformeln C11H27NO som tillhör gruppen opioider. Substansen är ett analgetikum, som används vid medelsvåra och svåra, akuta och kroniska, smärttillstånd och verkar på liknande sätt som morfin. Det patenterades 1952 av Sterling.

Pentazocin bör inte användas av personer som missbrukar opiater, till exempel heroin. Varunamnet för ämnet i Sverige var Fortalgesic. Medlet avregistrerades från den svenska läkemedelsmarknaden 1999, och säljs inte längre som läkemedel i Sverige men skrivs fortfarande ut i vissa andra länder, bland annat USA.

Substansen är narkotikaklassad och ingår i förteckning P III i 1971 års psykotropkonvention, samt i förteckning III i Sverige.

Källor

Opioider
Azociner
Fenoler
Alkener
Bensomorfaner
Kappaagonister
Narkotikaklassade läkemedel
Perfenazin

Perfenazin, är ett läkemedel av typen neuroleptika. Det är ett fentiazinpreparat som används vid behandling av psykoser, exempelvis vid schizofreni. Perfenazin säljs i många länder under varunamnet Trilafon. Viktpåverkan med upp eller nedgång är mindre vanligt med Trilafon.

Trilafon dekanoat som injektionsvätska är inte avregistrerad. Trilafon i tablettform avregistrerades under 2012. Perfenazintabletter kan gå att få på licens dvs om läkaren ansöker hos Läkemedelsverket.

Perfenazin syntetiserades på 50-talet,  patenterades år 1956 och fick handelsnamnet Trilafon. Perfenazin har funnits i Nordeuropa och i Japan. Perfenazin blev godkänd av FDA (USA) den 31 december 1998.

Perfenazin har en god antipsykotisk effekt. Det ger en något lägre frekvens av extrapyramidala biverkningar (EPS) än haloperidol, ger inte heller samma kraftiga dopaminblockad och lämpar sig vid underhållsbehandling av schizofreni. Depotformen finns som dekanoat och enantat, där dekanoatet är det vanligast använda då effekten är mera långvarig.

Farmakologi

Farmakodynamik 

Hög antagonistisk verkan på dopamin D2 och dopamin D3-receptorerna.

Farmakokinetik 

Halveringstiden är cirka 8-16 timmar.

Biverkningar 

Viktpåverkan med viktuppgång eller viktnedgång är mindre vanligt med Perfenazin.

Vanliga biverkningar av perfenazin är sömnighet, eksem och insomnia. I sällsyntare fall kan illamående uppträda.

Tardiv dyskinesi förekommer med Perfenazin. Andra vanliga biverkningar är bröstkörtelförstoring (hos män) och mjölkflöde ur bröst. Även sömnighet/trötthet förekommer ofta. En sällsynt biverkning men som ändå kan inträffa är agranulocytos (akut brist på vita blodkroppar). Även hjärtat kan påverkas men förekommer hos färre än 1 av 1 000 patienter.

Viktuppgifter 

Vid oberoende studie som kallats CATIE så var Perfenazin rankad 4:a, rätt låg viktuppgång.

Källor

Externa länkar 
 Information från FASS

Fentiaziner
Typiska antipsykotika
Piperaziner
Klororganiska föreningar
Alkoholer
Periciazin

Periciazin, neuroleptikum. Varunamn för ämnet är Neulactil.
Synonym: Neuleptil.
Neulactil avregistrerades helt 1997 enligt FASS.

Ett neuroleptikum med stark /+++/ sedativ verkan och mindre /+/ antipsykotisk verkan. Används vid svåra psykoser och andra svåra mentala störningar och vid beteendestörningar hos psykiskt utvecklingsstörda.

Fentiaziner
Piperidiner
Nitriler
Alkoholer
Perinatal

Perinatal (av grekiskans περί, peri, "omkring" och latinets nasci, "att födas") är ett adjektiv som (medicinsk term) som avser tiden kring födseln. Med andra ord avser det eller hör samman med tiden närmast före, under och efter förlossningen.

Källor 
 

Fosterutveckling
en:Perinatal period
Agne Skjalfarbonde

Agne Skjalfarbonde (eller Skialfarbonde) var enligt Ynglingatal och Ynglingasagan en svensk sagokung, tillhörande Ynglingaätten och son till Dag den vise. 

Snorre berättar att han skall ha varit en stor krigare och en handlingskraftig man. Under ett plundringståg i Finland dödade han en hövding vid namn Froste samt förde dennes son Loge och dotter Skjalv som fångar till Sverige. De skall ha slagit läger vid "Stocksund", och där ville Agne göra Skjalf till sin maka. Skjalf samtyckte härtill, och bad att han skulle ordna gravöl efter hennes far. Han ordnade ett stort sådant, och när han druckit sig ordentligt full bad hon att han skulle se till att det guldsmycke han tagit från hennes far inte skulle komma bort. Han band det därför ordentligt om halsen på sig, och när han somnat fäste hon ett rep i det och lät sina män hissa honom högt upp i ett träd så att han dog. Hon och hennes män seglade sedan bort. Agne efterträddes av sina söner Erik och Alrik.

Enligt Snorre skall Agne ha dödats på östsidan om "Taure", väster om "Stocksund", och platsen skall efter händelsen ha kallats Agnefit. Platserna brukar idag identifieras med Södertörn, Norrström respektive Stadsholmen.

Agne sägs vara höglagd i Agnehögen i området Lillhersby invid Sollentuna station.

Källor

Svenska sagokungar
M. Night Shyamalan

Manoj Night Shyamalan, född 6 augusti 1970 i Puducherry, Indien, är en indisk-amerikansk filmproducent, manusförfattare, regissör och filmskådespelare.

Biografi 
M. Night Shyamalan växte upp i Pennsylvania i USA och började tidigt filma med en Super-8-kamera. Han gjorde sin första film, Praying with Anger (1992), under sin tid som student vid New York University. Hans andra film, Wide Awake, filmades 1995 men den hade inte premiär förrän 1998. Han skrev även manus till filmen Stuart Little (1999). Samma år fick han sitt stora genombrott med filmen Sjätte sinnet. Den filmen blev en av årets mest inkomstbringande filmer (bara Star Wars: Episod I – Det mörka hotet drog in mer) och Shyamalan blev snart en av Hollywoods högst betalda manusförfattare och regissörer. Hans nästa film Unbreakable kom året därpå men blev inte lika framgångsrik. Signs (2002) gick betydligt bättre. Hans senare filmer har inte nått samma framgångar.

I en intervju i maj 2013 uppgav Shyamalan att han spökskrev manuset till filmen She's All That (1999).

Filmografi (i urval)

Referenser

Externa länkar 

 

Amerikanska filmregissörer
Amerikanska filmproducenter
Amerikanska manusförfattare
Amerikanska skådespelare under 2000-talet
Personer från Philadelphia
Födda 1970
Levande personer
Män
Indiska filmproducenter
Indiska filmregissörer
Indiska manusförfattare
Indiska skådespelare under 2000-talet
Alumner från New York University
Itanagar

Itanagar är huvudstad i den indiska delstaten Arunachal Pradesh. Folkmängden uppgick till 59 490 invånare vid folkräkningen 2011. På 1000-talet hette staden Mayapur, och var huvudstad för Jitridynastin. Staden bebos främst av folket Nishi.

Källor

Orter i Arunachal Pradesh
R.K. Narayan

Rasipuram Krishnaswami (R.K.) Narayan, född 10 oktober 1906 i Chennai (f.d. Madras), Tamil Nadu, Indien, död 13 maj 2001 i Delhi, Indien, var en indisk engelskspråkig författare.

Narayan debuterade med romanen Swami and Friends 1936, men var aktiv som författare ännu vid 90 års ålder. Hela 14 av hans böcker utspelar sig i den fiktiva indiska småstaden Malgudi och beskriver ett samhälle i omvandling.

Den brittiske författaren Graham Greene har jämfört Narayan med Anton Tjechov.

Böcker på svenska 
 Läraren och hans hustru (översättning Karin de Laval, Folket i bild, 1953) (The English teacher)
 Guiden (översättning Thesy von Stedingk, Norstedt, 1959) (The guide)
 Skyltmålaren (översättning Lennart och Inga-Britt Edberg, Rabén & Sjögren, 1980). Ny utg. 1992 med titeln Tidens tecken (The painter of signs)

Författare från Indiska halvön
Födda 1906
Avlidna 2001
Engelskspråkiga författare
Indiska författare
Män
Kviltning

Kviltning, även quiltning (engelska quilting; efter quilt, 'täcke') eller vaddstickning, är en textil teknik. Man sammanfogar textilbitar med mellanliggande vadd, och tekniken kombineras ofta med lappteknik.

De tidigaste kviltade föremålen man funnit är mattor från Sibirien, som är gjorda under första århundradet f.Kr.

Olika tekniker 
Det finns två olika huvudtekniker för kviltning:

Engelsk kviltning innebär att ett luftigt material såsom vadd, ull, filt eller syntet läggs mellan två tyglager. Man syr (stickar) sedan rakt igenom tyglagren med fyllnadsmaterialet mellan. Stickningen utförs med förstygn eller på maskin. Antingen kan stickningen göras som enkla linjer eller som mer komplicerade mönster.

Dekorativ kviltning genom två tyglager kan utföras på följande sätt:
 Matelassé eller italiensk kviltning: Man syr mönster med två parallella sömmar genom båda tyglagren. Mellan de parallella sömmarna träs sedan en tjock bomullstråd. På det sättet fås ett upphöjt mönster.
 Trapunto: Konturerna av mönstret sys genom båda tyglagren. Från avigsidan snittar man i sammanhängande områden och stoppar in fyllningsmaterial (vadd eller syntetvadd). Snitten sys därefter samman. Motivet framträder då i relief.
 Ekokviltning: Metoden går ut på att man upprepar mönstrets konturer som ringar på vatten med förstygnslinjer så att det uppstår en skugg- eller ekoeffekt. Ekoquiltning användes mest i mitten på 1800-talet och återfanns då oftast på amerikanska lapptäcken.

Se även 
 Lappteknik
 Världslapptäcksdagen

Referenser

Externa länkar
Quiltakademin

Sömnad
Torkel Petersson

Ola Torkel Petersson, född 19 augusti 1969 i S:t Peters klosters församling, Lund, är en svensk skådespelare.

Utbildning 
Petersson drömde som ung om att bli operasångare och studerade vid musikgymnasiet i Malmö. Han började spela amatörteater vid Studioteatern i Malmö och gick ut Teaterhögskolan i Stockholm 1991.

Teater 
Torkel Petersson har varit engagerad vid Folkteatern i Gävleborg, Göteborgs stadsteater och Dramaten. Bland uppsättningarna på Göteborgs stadsteater kan nämnas Pelle Snusk, Hamlet, Misantropen och Allt eller inget. På Dramaten har han setts i föreställningar som Befriad, Strömming på Cattelin och Blottare och parasiter.

Film och TV 
Torkel Petersson har medverkat i ett flertal långfilmer bland annat Noll tolerans, En rikedom bortom allt förstånd och Kopps. Han fick sitt genombrott i Josef Fares film Jalla! Jalla! 2000. Han har setts i TV-produktioner som till exempel Norrmalmstorg, En uppstoppad hund och Hjälp!. Han spelade också Dynamit-Harry i nystarten av Jönssonligan, kallad Jönssonligan – Den perfekta stöten.

Utmärkelser 
Petersson fick priset Shooting Stars Award 2003 vid Filmfestivalen i Berlin och Best Actor på Comedy of Arts filmfestival i Colorado för sin roll i Jalla! Jalla!

Filmografi i urval

Teater

Roller (ej komplett)

Källor

Externa länkar 

 
 
 Torkel Petersson, Dramaten

Svenska skådespelare under 1900-talet
Födda 1969
Män
Levande personer
Alumner från Teaterhögskolan i Stockholm
Skådespelare från Lund
Guldbaggenominerade
Eva Röse

Eva Charlotta Rocky Felländer Röse, född 16 oktober 1973 i Skärholmen,  är en svensk skådespelare, programledare och Republiken Jamtlands president.

Biografi 
Eva Röse började, tillsammans med  Alice Bah Kuhnke och Johan Petersson, som programledare för SVT:s Disneyklubben och studerade sedan på Teaterhögskolan i Stockholm. Hon avlade examen 1998 och har haft roller såväl på film som på Dramaten och Stockholms stadsteater. Sedan 2008 spelar Röse huvudrollen, Maria Wern, i TV-filmerna med samma namn.  

Eva Röse har även varit konferencier och prisutdelare på en rad olika kulturevenemang, bland annat Augustgalan och Stockholms filmfestival. 2016 var hon huvudperson i ett av avsnitten i SVT.s Vem tror du att du är?. Där framgick bland annat att hon är släkt på håll med skådespelerskan Bibi Andersson och att hennes farfar livnärde sig på valjakt i Antarktis.

Hon är Unicef-ambassadör sedan 2007. År 2018 tilldelades hon Carl Åkermarks stipendium. Röse efterträdde 2022 Ewert Ljusberg som Republiken Jamtlands president.

Röse är gift och har fyra barn med fotografen, konstnären och musikern Jacob Felländer.

Filmografi (urval)

TV-produktioner 

 (programledare)

 (röst som drottning La)

 (programledare)

 2016 – Skolan (TV-serie)

Filmer 

 (röst som fröken Gradenko)

 (röst som Mirage)

 (röst som Ellie)
 2006 – Mirakel
 (röst som Mindy Parker)

 (röst som Ellie)

Teater

Roller (ej komplett)

Referenser

Externa länkar 

 
 
 
 

Kvinnor
Födda 1973
Levande personer
Svenska scenskådespelare
Svenska TV-programledare
Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska skådespelare under 2000-talet
Alumner från Teaterhögskolan i Stockholm
Huvudpersoner i Vem tror du att du är 2016
Skådespelare från Stockholm
Programledare från Stockholm
7 (tal)

7 () är det naturliga heltalet som följer 6 och som följs av 8.

I matematiken 
 7 är ett udda tal.
 7 är det fjärde primtalet.
 7 är ett defekt tal.
 7 är ett Lucastal.
 7 är ett mersenneprimtal.
 7 är ett Mersennetal.
 7 är ett Armstrongtal.
 7 är ett Caroltal.
 7 är ett kvadratfritt tal.
 7 är ett Kyneatal.
 7 är ett Woodalltal.
 7 är ett heptagontal.
 7 är ett hexagonalt pyramidtal.
 7 är ett palindromtal i det decimala talsystemet.
 7 är ett palindromtal i det binära talsystemet.
 7 är ett palindromtal i det senära talsystemet.
 7 är ett Tribonaccital.
 7 är ett centrerat hexagontal.

Inom vetenskapen 
 Kväve, atomnummer 7
 7 Iris, en asteroid
 M7, öppen stjärnhop i Skorpionen, Messiers katalog

I kulturen 
Talet 7 har alltid betraktats som speciellt. Veckans sju dagar, världens sju underverk, regnbågens sju färger, de sju dödssynderna, osv. Det sägs till och med att Newton lade till färgen indigo till sin beskrivning av spektrumet för att få det till just sju färger.

Även inom skönlitteraturen har talet 7 haft en speciell roll. Snövits sju dvärgar, de sju horrokruxerna i Harry Potter, osv.

Siffran sju är heliga i den iranska religionen zoroastrismen, vilket härrör från Ahura Mazda och de sex Amesha Spenta. Iranier lägger därför fram sju ting på sin nyårsduk i samband med nouruz.

Se även 
 −7 (tal)
 7 (siffra)
 7 f.Kr. och 7 e.Kr. (årtal)
 De sju haven
 Sju sorters kakor
 Sju sovare
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord
 Numerologi

Externa länkar

Källor

Primtal
Heltal
Sjutal
9 (tal)

9 () är det naturliga heltal som följer 8 och föregår 10.

I matematiken 
 9 är ett udda tal.
 9 är ett semiprimtal.
 Det tredje kvadrattalet
 9 är ett Armstrongtal.
 9 är ett Prothtal.
 9 är ett nonagontal.
 9 är ett Leonardotal.
 9 är ett Motzkintal
 9 är ett centrerat kubiktal.
 9 är ett centrerat oktogontal.
 9 är ett palindromtal i det decimala talsystemet.
 9 är ett palindromtal i det binära talsystemet.
 9 är ett palindromtal i det oktala talsystemet.

Delbarhet 
Man kan ganska enkelt ta reda på om ett tal är delbart med 9. Om siffersumman av talet är 9 är hela talet delbart med 9.

Exempel:
 195 849  →  1 + 9 + 5 + 8 + 4 + 9 = 36  →  3 + 6 = 9  →  talet 195 849 är delbart med 9
 7 541 324 312  →  7 + 5 + 4 + 1 + 3+ 2 + 4 + 3 + 1 + 2 =  32  →  3 + 2 = 5  →  talet är inte delbart med 9

Inom vetenskapen 
 Fluor, atomnummer 9
 9 Metis, en asteroid
 M9, klotformig stjärnhop i Ormbäraren, Messiers katalog

Inom religion 
Inom fornnordisk religion förekommer talet 9 i olika situationer, bland annat som tidsreferens då vissa resor eller väntan på saker tar nio dagar.

Se även 
 −9 (tal)
 9 (siffra)
 9 f.Kr. och 9 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Källor

Externa länkar 
 

Heltal
Kodon

Ett kodon är en följd av tre kvävebaser (en bastriplett) i nukleotiderna i en RNA-molekyl. Kvävebaserna i RNA kan vara en av adenin (A), guanin (G), cytosin (C) eller uracil (U). Varje sådant kodon, till exempel CGA eller AUC översätts till en given aminosyra enligt den genetiska koden vid proteinsyntesen i cellen, med undantag för tre kodon som är stoppkodon och avbryter syntesen.

Kodontabell

Färgerna anger klass av aminosyra som kodas av respektive kodon enligt nedanstående.

 Kodonet AUG kodar både för metionin och fungerar som initiering. Vid det första AUG-kodonet i ett mRNA:s kodningsregion påbörjas translationen till ett protein.

Se även
Antikodon

Genetik
Gandhinagar

Gandhinagar (gujarati: ગાંધીનગર) är huvudstad i den indiska delstaten Gujarat och centralort i distriktet Gandhinagar. Den är en förort till den betydligt större staden Ahmedabad och hade cirka 300 000 invånare vid folkräkningen 2011. 

När den gamla delstaten Bombay skulle delas 1960 i Maharashtra och Gujarat var det först tänkt att Ahmedabad skulle bli Gujarats huvudstad, men istället byggde man då en helt ny stad lite längre norrut, längs Sabarmatifloden. Gandhinagar, som den nya staden fick heta, var färdigbyggd och började fungera som huvudstad 1970. 

Vid sidan av de administrativa funktionerna i staden har även elektronikindustrin växt i Gandhinagar.

Referenser

Externa länkar 

Orter i Gujarat
Darjeeling

Darjeeling (Nepali: दार्जीलिंग, Bengali: |দার্জিলিং, alternativt Darjiling eller Dārjiling) är en stad i den indiska delstaten Västbengalen. Den är administrativ huvudort för ett distrikt med samma namn. Folkmängden uppgick till cirka 120 000 invånare vid folkräkningen 2011.

Darjeeling ligger ungefär 2 050 meter över havet och dess omgivningar är främst kända för sitt te och för att nederbörden är synnerligen riklig. Teet har smeknamnet "teernas Champagne" och årets första av tre skördar benämns som "first flush".

Darjeeling är också känt för att fyra bergstoppar över 8 000 meter, Kangchenjunga, Makalu, Lhotse, och Mount Everest, syns därifrån vid klar sikt.

Historia
Darjeeling började utvecklas under mitten av 1800-talet, då britterna satte upp ett sanatorium och en militärdepå på platsen. Senare blev Darjeeling känt för det te som utvecklas på teplantager strax utanför staden.

Se även
St. Joseph's School

Källor

Externa länkar

Orter i Västbengalen
26 (tal)

26 () är det naturliga talet som följer 25 och som följs av 27.

Talteori 
 ν(26) = 4
 σ(26) = 42 (26 är defekt)
 φ(26) = 12
 μ(26) = 1
 26 är ett jämnt tal.
 26 är ett semiprimtal..
 26 är ett extraordinärt tal
 26 är ett heptagonalt pyramidtal.
 26 är ett Ulamtal.
 26 är ett palindromtal i det ternära talsystemet.
 26 är ett palindromtal i det duodecimala talsystemet.

Inom vetenskapen 
 Järn, atomnummer 26
 26 Proserpina, en asteroid
 Messier 26, öppen stjärnhop i Skölden, Messiers katalog

Se även 
 26 f.Kr. och 26 e.Kr. (årtal)
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Källor

Externa länkar 
 
 

Heltal
39 (tal)

39 (trettionio) är det naturliga talet som följer 38 och som följs av 40.

Inom matematiken
 39 är ett udda tal.
 39 är ett semiprimtal
 39 är ett extraordinärt tal
 39 är ett tetradekagontal
 39 är ett Perrintal
 39 är ett palindromtal i det duodecimala talsystemet.

Inom vetenskapen 
 Yttrium, atomnummer 39
 39 Laetitia, en asteroid
 M39, öppen stjärnhop i Svanen, Messiers katalog

Se även 
 39 f.Kr. och 39 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
52 (tal)

52 (femtiotvå) är det naturliga talet som följer 51 och som följs av 53.

 Hexadecimalt: 34
 Binärt: 110100
 har primfaktoriseringen 22 · 13
 har delarna 1, 2, 4, 13 och 26
 Summan av delarna: 46

Inom matematiken
 52 är ett jämnt tal.
 52 är ett extraordinärt tal
 52 är ett dekagontal
 52 är ett Belltal.
 52 är ett palindromtal i det ternära talsystemet.
 52 är ett palindromtal i det kvinära talsystemet.
 52 är ett palindromtal i det duodecimala talsystemet.

Inom vetenskapen 
 Tellur, atomnummer 52
 52 Europa, en asteroid
 M52, öppen stjärnhop i Cassiopeia, Messiers katalog

Se även 
 52 f.Kr. och 52 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal
104 (tal)

104 är det naturliga talet som följer 103 och som följs av 105.

 Hexadecimalt: 68
 Binärt: 1101000
 har primfaktoriseringen 23 och 13
 har delarna 1, 2, 4, 8, 13, 26, 52 och 104

Inom matematiken
 104 är ett jämnt tal.
 104 är ett ymnigt tal
 104 är ett primitivt ymnigt tal
 104 utgör tillsammans med 105 ett Ruth-Aaronpar
 104 är ett Praktiskt tal.

Inom vetenskapen 
 Rutherfordium, atomnummer 104
 104 Klymene, en asteroid
 M104, spiralgalax i Jungfrun, Messiers katalog

Se även 
 104 f.Kr. och 104 e.Kr. (årtal)
 Tal
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Externa länkar

Källor

Heltal