kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Landsbro

Landsbro är en tätort i Vetlanda kommun i Jönköpings län. Landsbro ligger ca 15 km från Vetlanda.

I Landsbro låg tidigare husfabrikanten Borohus som gick i konkurs i början av 1990-talet.

Historia 
Från Broby till Landsbro

Samhället hette tidigare Broby. Namnet Broby är nämnt redan 1353 som by med kvarn och såg i Lannaskede socken, Östra Härad, Jönköpings län. (Källa gamla Ortsnamnsregistret.)

År 1895 byttes namnet till Landsbro. (Namnet Broby finns dock kvar, som namn på ett område inom Landsbro, där Landsbro skola ligger.)

År 1885 invigdes en ny järnväg mellan Sävsjö och Vetlanda. Broby blev en viktig station längs denna järnväg och hette till att börja med Lannaskede station, som var en förenad post- och järnvägstation. Många mindre orter som Landsbro kunde växa tack vare järnvägens dragning.

Administrativ historik
Landsbro ligger I Vetlanda kommun. Lannaskede socknen blev vid kommunreformen 1862 Lannaskede landskommun. Vid kommunreformen 1952 bildades sju storkommuner runt Vetlanda stad varav Lannaskede (ihopslagning av Lannaskede och Myresjö landskommuner) var en av dessa. Fr o m Kommunreformen 1971 då Vetlanda kommun bildades, upphör Lannaskede landskommun och ingår sedan dess i Vetlanda kommun.

Befolkningsutveckling

Samhällsservice och övrig service 
 Landsbro Skola har elever från förskoleklass till och med årskurs 9.
 Region Jönköpings Län Bra Liv Vårdcentral
 Kronans Apotek Landsbro
 Brobygården Äldreboende (Vetlanda kommun huvudman)
 Livsmedelsaffär ICA Nära Brobyhallen
 Din-X Bensinstation
 Saga Bio biograf
 Ishall (KFK Mekan Arena tidigare kallad Borohallen)
 Landsbro IF Skidklubb Skidspår med konstsnö

Kollektivtrafik

Jönköpings Länstrafik tillhandahåller förbindelser med buss till Vetlanda, Eksjö, Nässjö, Sävsjö m fl. orter samt med tåg till Nässjö, Jönköping, Växjö, Kalmar. 

Via stambanan i Sävsjö och Nässjö har man tåg till Stockholm, Malmö, Köpenhamn Göteborg m fl. städer.

Föreningar i Landsbro (Källa Vetlanda kommuns Föreningsregister)

Idrottsföreningar

Landsbro IF/Fotboll

Landsbro IF/Skidklubb

Kyrklig verksamhet

Landsbro Alliansförsamling

Landsbro Pingstförsamling

Svenska Kyrkan (ej med i föreningsregistret)

Övriga föreningar

Landsbro ortens Jaktv. Förening (Skytte)

Lannaskede Hembygdsförening

Lannaskede Pensionärsförening (Fritidsverksamhet)

Ishockeylaget Team Boro HC spelade i Hockeyallsvenskan. Landsbro IF är Landsbros idrottsförening som bildades 1926.

Kända personer från Landsbro 
 Bosse Bildoktorn Andersson
 Erik Karlsson, ishockeyspelare
 Johan Franzén, ishockeyspelare

Se även 
 Lannaskede socken

Referenser

Externa länkar 
 webbplats för Landsbro IF
 webbplats för Lannaskede församling

Orter i Vetlanda kommun
Tätorter i Sverige
Lanna, Värnamo kommun

Lanna är en kommungränsöverskridande tätort, huvudsakligen belägen i Värnamo kommun i Jönköpings län men även innefattande en mycket liten del av Gnosjö kommun.

Befolkningsutveckling

Se även 
 Kulltorps socken

Referenser

Se även
 Lanna, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883
 Kulltorp, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883

Orter i Värnamo kommun
Orter i Gnosjö kommun
Tätorter i Sverige
Lanna, Lekebergs kommun

Lanna är en bebyggelse i Lekebergs och Örebro kommuner. Invånarna uppgick år 2010 till 537. Orten bytte namn från Lannabruk 1980. Fram till 2015 avgränsade SCB en tätort för denna bebyggelse. 2015 räknas den istället till tätorten Vintrosa.

Befolkningsutveckling

Se även 
Hidinge socken

Referenser 

Orter i Lekebergs kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Larv, Vara kommun

Larv är en tätort i Vara kommun i Västra Götalands län och kyrkbyn i Larvs socken. Från 2015 räknas orten åter som tätort av SCB.

I tätorten ligger Larvs kyrka.

Historia 
I bygden kring Larv finns spår av människor sedan stenåldern. Larvs socken har medeltida ursprung och ingick efter kommunreformen 1862 i Larvs landskommun. Landskommunen utvidgades 1952 med Längjums och Tråvads landskommuner. Sedan 1974 ingår Larv i Vara kommun.

Befolkningsutveckling

Näringsliv 
Näringslivet i Larv består av jordbruk, skogsbruk samt ett antal små företag i varierande branscher som till exempel bilverkstad, snickeri och revisionsbyrå. Inga större industrier eller livsmedelsbutiker finns i Larv.

Utbildning 
I Larv finns en kommunal grundskola byggd 1954 med gymnastiksal och slöjdsal. I församlingshemmet närmare kyrkan finns en förskola som drivs av Varabygdens pastorat.

Idrott 
I östra delen av larv finns Hedensborg med ett flertal fotbollsplaner.

Noter

Externa länkar 
 Byportal

Orter i Vara kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Larv

En larv är ett ungdomsstadium hos djur som genomgår metamorfos, som insekter, groddjur, sjöpungar, tagghudingar, vissa vattenlevande snäckor samt ål. Hos insekter genomgår larven sedan en förpuppning, en fas i metamorfosen där larven utvecklas till vuxet djur.

Larven kan vara helt olik de vuxna djuren av samma art, en fjärilslarv skiljer sig till exempel från en fjäril, och skalbaggslarver skiljer sig från fullt utvecklade skalbaggar. Larver har ofta speciella organ, som de saknar som vuxna djur. Detta förekommer till exempel hos manteldjur. Hos vissa arter kan larverna bli könsmogna utan att egentligen utvecklas till vuxna djur, till exempel hos vissa vattenlevande salamandrar (som exempelvis axolotlen, Ambystoma mexicanum). Detta kallas neoteni.

Larvens anatomi

Etymologi 
Beteckningen "larver" introducerades som zoologisk term av Carl von Linné: tidigare användes namnet skråpuk om larver. Ordet härstammar från latinets larva med betydelsen 'ond ande', 'spöke' eller 'ansiktsmask' – se Larver (mytologi). Larven ansågs i äldre tid som en "maskerad" eller utklädd insekt.

Se även 
 Nymf (entomologi)
 Puppa

Noter 

Zoologi
Utvecklingsbiologi
Lenhovda

Lenhovda (uttalas ) är en tätort i Uppvidinge kommun i Kronobergs län.

Etymologi 
Äldsta kända skrivformen för Lenhovda är Linhofd, belagt år 1266. Namnet anses sammansatt av lin som syftar på ån som rinner från Lenhovdasjön, och hofd som anses betyda källsjö. Lenhovda torde därför betyda Linåns källsjö.

Historia  
I Lenhovda finns ett stort gravfält från järnåldern med ca 170 fornlämningar, som visar Lenhovdas betydelse som boplats cirka 500 år f Kr.

Lenhovda var sedan urminnes tid tingsplats (tingsställe) i Uppvidinge härad. Det äldsta kända belägget är en anteckning från 1408 där tingsstället betecknats som "Linhofda tinget".  Det första kända tingshuset torde ha tillkommit omkring 1623. Från 1669 noteras att "häradets fängelse eller kista" var nyuppfört.

Mellan 1922 och 1983 passerade Östra Värends Järnväg Lenhovda.

Administrativa tillhörigheter
Lenhovda var och är kyrkby i Lenhovda socken och tillhörde efter kommunreformen 1862 Lenhovda landskommun. I denna inrättades 1 januari 1940 Lenhovda municipalsamhälle som sedan upplöstes 31 december 1956 samtidigt som landskommunen ombildades till Lenhovda köping som senare 1971 uppgick i Uppvidinge kommun.

I kyrkligt hänseende hade Lenhovda hört till Lenhovda församling och sedan 2012 Lenhovda-Herråkra församling.

Orten ingick till 1948 i Uppvidinge tingslag, därefter till 1971 i Östra Värends tingslag. Sedan 1971 ingår Lenhovda i Växjö domsaga.

Befolkningsutveckling

Se även 
Lenhovda socken
Lenhovda köping

Noter

Externa länkar 
Lenhovdas företagarförening
Lenhovda IF

Orter i Uppvidinge kommun
Tätorter i Sverige
Lerdala

Lerdala är en tätort i Skövde kommun och kyrkbyn i Lerdala socken i Västergötland.

Befolkningsutveckling

Kända personer från Lerdala 
Marcus Hellner - skidåkare, olympisk guldmedaljör
Johanna Frändén - sportjournalist, TV-profil, fotbollsexpert
Michael Jonzon - golfspelare
Oscar Kempe - musiker, basist i bandet Neverstore.
Sara Hjellström "SHY Martin" - artist, låtskrivare.

Noter 

Tätorter i Sverige
Orter i Skövde kommun
Lerkil

Lerkil är en ort i Kungsbacka kommun i Hallands län som ligger på Onsalahalvön. Den var tidigare en egen tätort, men räknas numera som en del av tätorten Halla Heberg.

Lerkil ligger på norra delen av Onsalahalvön och är ett utpräglat villasamhälle med ett flertal sekelskiftesvillor. Lerkil är beläget 30 km från Göteborg och angränsar till Vallda Sandö, Särö och Vallda.

Befolkningsutveckling

Noter 

Orter i Kungsbacka kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Lennartsfors

Lennartsfors är en småort i Trankils distrikt i Årjängs kommun. Här fanns förr ett järnbruk vid den sluss som förenar sjön Foxen med Lelång.

Historia

Lennartsfors är liksom Charlottenberg och Töcksfors en gammal bruksort som numera lever på mindre industrier, bland annat Lennartsfors AB som tillverkar JärnHästen, Hjulhästen samt flakmopeder (under varumärket Norsjö moped). Det byggdes en vattenkvarn i Lennartsfors redan på 1500-talet och från 1600-talet fanns här en vattendrivet sågverk. I januari 1821 inkom en ansökan till den dåvarande kungen Karl XIV Johan om att få anlägga ett järnbruk på orten, vilket beviljades 1823. Uppförandet av bruket skulle dock dröja nästan tjugo år, tills Lennart Uggla och Gustaf Ekman byggde ett järnbruk vid Ränkeforsen med start 1840, då en stångjärnssmedja stod klar. 1841 hade också en masugn och en mekanisk verkstad tillkommit. Järnbruket dock lades ner 1877. På 1880-talet byggdes istället en trämassefabrik på platsen vilken var i drift till 1940. Därefter har viss mekanisk industri med anknytning till Facitkoncernen funnits på orten. De flesta byggnader står kvar men är ur bruk. Slussarna i Lennartsfors utgör en del av Dalslands kanal och byggdes 1865. I och med dessa slussar utgör Lennartsfors en viktig knutpunkt mellan flera olika vattenleder.

Namnet Lennartsfors kommer efter Lennart Uggla och har varit ortens namn sedan 1839. Tidigare kallades orten för Ränkeforsen efter den fors runt vilken orten ligger. Ursprunget till detta namn är inte helt klarlagt, även om det föreslagits syfta på ett vattendrag.

Befolkningsutveckling

Idrott
Orten har en idrottsförening, vars innebandylag spelar i division 4 västra säsongen 2019/2020.

Kända personer från Lennartsfors
 Thomas Wassberg, skidåkare 
 Elof Ericsson, industrikoncernen Facits förste vd

Referenser

Noter

Webbkällor

Externa länkar
Trankils Hembygdsförening
Lennartsfors AB

Orter i Årjängs kommun
Svenska järnbruk
Småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Värmlands län
Alvaschein (krets)

Alvaschein (tyska) eller Alvaschagn (rätoromanska) är en krets i distriktet Albula i den schweiziska kantonen Graubünden. Den bildades 1851 genom en sammanläggning av de tidigare tingslagen Tiefencastel och Obervaz.

Det traditionella språket i området är surmeirisk rätoromanska, och kyrkorna är katolska. Undantaget är Mutten, som varit tyskspråkigt sedan walsertyskar bosatte sig här på 1300-talet, och som införde den reformerta kristendomen 1582. Det rätoromanska språket har dock under 1900-talet gått kraftigt tillbaka till förmån för tyska, som nu är förstaspråk för drygt 80% av befolkningen som helhet. I Mon, Stierva, Alvaschein och Tiefencastel är fortfarande omkring hälften av befolkningen rätoromansk, men deras befolkning utgör bara en femtedel av hela kretsens.

Indelning
Alvaschein är indelat i 6 kommuner:

Källor

Graubündens kretsar
Belfort (krets)

Belfort är en krets i distriktet Albula i den schweiziska kantonen Graubünden. Den bildades 1851 och motsvarar ett tidigare tingslag med samma namn som uppkallats efter en medeltida borg i Brienz. Belfort anslöt sig 1436 till det då bildade förbundet Zehngerichtenbund, och kom därmed att dela historia med det nuvarande Graubünden.

Schmitten bebyggdes av walsertyskar under senmedeltiden, och har sedan dess varit tyskspråkigt. I övrigt har den surmeiriska dialekten av rätoromanska varit helt dominerande fram till 1900-talet men har nu gått kraftigt tillbaka i alla kommuner, till förmån för tyska. Kyrkorna i kretsen är katolska.

Indelning
Belfort är indelat i 5 kommuner:

Källor

Graubündens kretsar
Liatorp

Liatorp är en tätort i Älmhults kommun i Kronobergs län.

Historia
Liatorp är beläget vid Södra stambanan som nådde samhället 1862 från Malmö och utgjorde därmed den nordliga ändpunkten på banan till 1864, då förlängningen till Falköping var klar.

Befolkningsutveckling

Se även
Stenbrohults socken

Noter

Externa länkar 
Liatorp.nu (lokal webbplats)
Liatorp i ord och bild

Orter i Älmhults kommun
Tätorter i Sverige
Lidhult

Lidhult är en tätort i Lidhults distrikt (Lidhults socken) i Ljungby kommun i Kronobergs län (Småland).

Historia
Orten har medeltida anor och på 1300-talet fanns här en träkyrka med ett krucifix, en mässhake och en S:t Olofsskulptur. När Halmstad-Bolmens järnväg invigdes 1889 blev det en början till Lidhult som stationssamhälle. Då tillkom marknader, affärer och mindre industrier. Industrisamhället kom till när LMV 1949 startade sin tillverkning av truckar.  Kalmar Industries tog över verksamheten 1975 som 2006 togs över av Cargotec som drev denna vidare till 2016 då verksamheten flyttade till Polen. På 1940-talet byggdes även ett sågverk. Bröderna Jonssons Träindustri utvecklades efter hand till nuvarande Lidhults kök. Järnvägen lades ner 1966. 

Lidhults kyrka invigdes 1879. Den gamla kyrkan revs och har senare återuppbyggts som S:t Olofs kapell, Tylösand i Halmstad. Ytterligare en kyrka finns på orten, Allianskyrkan.

Administrativa tillhörigheter
Lidhult var och är kyrkby i Lidhults socken som ingick i Sunnerbo härad. Lidhult var centralort i Lidhults landskommun från 1952 till 1971. Orten var ett municipalsamhälle, Lidhults municipalsamhälle  mellan 1 januari 1923 och 31 december 1966. 

Lidhult har tillhört och tillhör Lidhults församling, och tillhört fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter efter vad som beskrivs i artikeln Sunnerbo härad.

Befolkningsutveckling

Samhället
Lidhults kyrka finns här.

På orten finns bland annat dagligvarubutik, vårdcentral med BVC, ett äldreboende, förskola, grundskola 1-6 samt sport- och simhall. Några hundra meter söder om samhället ligger en badplats. Från den utgår en stig som leder runt i Lidhultsåsens naturreservat.

Näringsliv 
Några av ortens företag är Bojs Alltjänst, LEAB, Lidhults kök, Lidhults rör, Maskin & Smide och Wadensjögruppen. 

Tidigare låg trucktillverkaren Lidhults Mekaniska Verkstad (senare Kalmar LMV, därefter Kalmar Industries och senare del av Cargotec) på orten. Efter det att tillverkningen flyttades till Polen 2018, finns inte längre något stort eller medelstort företag på orten.

Sport 
Idrottsföreningen Lidhults GoIF bildades 1930 och sysslar främst med fotboll. Hemmaplanen är Lomövallen som invigdes 1938.

Noter

Externa länkar 
 Om Lidhult
 om Lidhult på PlatsR

Orter i Ljungby kommun
Tätorter i Sverige
Halmstad-Bolmens Järnväg
Surses

Surses är en kommun i regionen Albula i den schweiziska kantonen Graubünden. Den bildades 2015 genom sammanslagning av samtliga kommuner i kretsen Surses, som samtidigt avskaffades. Kommunen har  invånare ().

Kommunen omfattar dalgången Surses (tyska Oberhalbstein, italienska Val Sursette), som från söder till norr genomströmmas av floden Gelgia/Julia. Namnet har sitt ursprung i att dalen ligger "ovanför stenen", vilket syftar på Crap Ses, en klippformation som har försvårat passage in i dalens nedre ände. Under många århundraden var vägen genom Surses en av de viktigaste nord-sydförbindelserna över Alperna.

Sedan gammalt indelas dalen informellt i Surgôt och Sotgôt (rätoromanska för "ovanskogs" respektive "nedanskogs").

Största orten är Savognin, som är urgammalt centrum för dalen. Kommunen har däremot sitt kansli i Tinizong.

Historik
Kretsen Surses (fram till 1990 benämnd med det tyska namnet Oberhalbstein) bildades 1851 av de tidigare tingslagen Stalla (omfattande Bivio och Marmorera längst i söder) och Oberhalbstein (resten av dalen). Både Stalla och Oberhalbstein anslöt sig till Gotteshausbund 1367, och gick sålunda in i nuvarande Graubündens historia.

Kretsen omfattade från början de elva kommunerna Salouf, Riom, Parsonz, Cunter, Savognin, Tinizong, Rona, Mulegns, Sur, Marmorera och Bivio. 1979 slogs Riom och Parsonz ihop till Riom-Parsonz, och 1998 slogs Tinizong och Rona ihop till Tinizong-Rona. 2016 slogs så samtliga kommuner ihop till en.

Språk
Det traditionella språket i Surses är det rätoromanska idiomet surmiran. I Bivio har också italienska varit lokalt använt i århundraden. Under senare delen av 1900-talet har tyska språket vunnit insteg, och år 2000 var det bara drygt hälften av invånarna som hade rätoromanska som huvudspråk, även om betydligt fler kan använda det. 

Rätoromanska är kommunens officiella språk, samt undervisningsspråk i skolans årskurs 1-6, undantaget den lilla byskolan i Bivio som är tysk-italienskt tvåspråkig. Undervisningen i årskurs 7-9 bedrivs huvudsakligen på tyska.

Religion
I Bivio gick 1584 en del av befolkningen över till reformert kristendom, och fick 1674 en egen kyrka. I resten av dalen har den katolska ordningen bibehållits fram till i modern tid då en reformert minoritet har vuxit fram även där, varför ett reformert kyrkcentrum har byggts i Savognin 1988.

Indelning
Kommundelarna är från norr till söder:

Källor
 Historisches Lexikon der Schweiz

Kommuner i Graubünden
Bergün (krets)

Bergün (rätoromanska: Bravuogn) är en krets i distriktet Albula i den schweiziska kantonen Graubünden. 

Den surmeiriska dialekten av det rätoromanska språket som tidigare talades i området började konkurreras ut av tyska på 1800-talet. I Filisur utgjorde rätoromanerna bara 50 % redan 1870, och vid tiden för andra världskriget var de endast 10 %, för att 2000 ha sjunkit till 3 %. I kommunen Bergün var de 50 % år 1950, och 10 % år 2000. 

Kyrkorna i såväl Bergün som Filisur gick över till den reformerta läran vid slutet av 1500-talet. En katolsk församling har dock på nytt upprättats under 1900-talet.

Indelning
Kretsen Bergün återgår på ett tidigare tingslag med samma namn, som under medeltiden utgjorde ett feodalt län med namnet Greifenstein, efter länsherrens borg i Filisur. Detta län anslöts 1394 till det då bildade förbundet Gotteshausbund, och kom därmed att dela historia med det nuvarande Graubünden.

När kretsen bildades 1851 tillfördes den också kommunen Wiesen, som tidigare tillhört Belforts tingslag, men från 2009 ingår Wiesen som en kommundel i Davos.

Bergün är sedan dess indelat i två kommuner:

Källor

Graubündens kretsar
Poschiavo

Poschiavo (äldre tyskt namn: Puschlav, äldre rätoromanskt namn: Puschlav) är en ort och kommun i dalen Val Poschiavo, i regionen Bernina, i den schweiziska kantonen Graubünden. Kommunen har  invånare ().

Geografi 
Kommunen Poschiavo består av några ytterligare byar. De största av de är San Carlo, Pedecosta och Le Prese. Det finns fler byar i Poschiavodalen men dessa ligger i kommunen Brusio.

Natur 

Nära Poschiavo och precis intill Le Prese ligger sjön Lago di Poschiavo. Floden Poschiavino rinner igenom både Poschiavo och Le Prese.

Befolkningsutveckling 
År 1950 hade Poschiavo  invånare men antalet minskade därefter snabbt. År 1980 fanns bara ungefär  invånare. Sedan dess har invånarantalet ökat något och uppgick år 2018 till .

Språk 
I Poschiavo (och i hela Val Poschiavo samt några andra dalar) talar man italienska. Den lokala dialekten kallas för Pus'ciavin. Även rätoromanska förekommer.

Transport 
Det enda sättet att ta sig till Poschiavo från resten av Schweiz, om man inte går till fots, är över Berninapasset på landsväg eller järnväg. Den smalspåriga RhB-banan som går in i Val Poschiavo kallas för Berninabahn och går sedan 1910 ifrån Sankt Moritz till den italienska Tirano i dalen Valtellina; år 2008 blev banan listad som världsarv. Tåget passerar bland annat Pontresina, glaciären Morteratsch, Poschiavo och Le Prese på vägen av 60km. Direkta (turist-)tåg finns från Landquart och Chur till Tirano.

Val Poschiavo, dalen där Poschiavo finns, ligger isolerad och för att kunna ta sig längre sträckor med tåg så måste man ta sig antingen till Tirano eller Pontresina.

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats 

Orter i Val Poschiavo
Kommuner i Graubünden
Poschiavo kommun
Catering

Catering består i näringsverksamhet där mat framställs för omedelbar konsumtion på annat ställe än där framställningen sker. Denna tjänst förvärvas för företagsevenemang, bröllop, sociala evenemang etc. Cateringtjänsterna har egen meny och kan även skräddarsys enligt livsmedelspreferenser.
Catering omfattas i Sverige av livsmedelslagen och skall kunna visa upp "egenkontroll-program" och skall därefter granskas av kontrollmyndigheten.

Det finns flera typer av catering: 
 Mobil catering innebär att mat serveras direkt från ett fordon eller dylikt. Detta är vanligt vid konserter utomhus, arbetsplatser med mera.
 Evenemangscatering innebär att mat som framställs i cateringföretagets lokaler transporteras för att konsumeras i en måltidslokal på annat ställe.
 Catering kan även erbjudas till privatpersoner och företag som får maten levererad till sina hem eller kontor.
 Leverans av färdiglagad mat till beställarens egna lokaler.
 Catering kan även vara att "kocken kommer hem" till gästen för att laga en måltid.
 Många cateringfirmor hyr även ut glas, porslin och bestick.

Det är vanligt att cateringföretag även erbjuder serveringspersonal och tar hand om hela eventet eller arrangemanget.

Se även
 Kalaskokerska

Källor

Restauranger
Domleschg (landskap)

Se även: Domleschg (kommun)

Domleschg (rätoromanska Tumleastga) är ett landskap och en tidigare politisk krets i den schweiziska kantonen Graubünden. Det omfattar högra sidan av floden Hinterrheins dalgång mellan den svårforcerade passagen Viamala i söder och gränsen mot Imboden i norr. Huvudort är Fürstenau.

I geografisk mening räknades förr i begreppet Domleschg in bägge sidor av dalen, men numera räknas vänstra sidan som ett eget landskap, kallat Heinzenberg.

Historik
Domleschg var under medeltiden uppdelat på två feodala län, Ortenstein i norr och Fürstenau i söder. 1367 anslöts de till det då bildade Gotteshausbund, och kom därmed att bli en del av nuvarande Graubünden. Inom förbundet bildade de två länen var sitt tingslag, (delvis motsvarande ett svenska  härad). Religiösa strider ledde till att Ortenstein 1788 delades upp mellan å ena sidan byarna i dalbottnen (Ortenstein im Boden) och å andra sidan byarna i bergen (Ortenstein im Berg). 

1851 indelades kantonen i kretsar, och Domleschg samlades då i en enda krets med samma namn, ingående i distriktet Heinzenberg, från och med 2000 i distriktet Hinterrhein. 2016 avskaffades kretsarnas politiska funktion, och de kvarstår endast som valkretsar. Samtidigt ersattes distrikten av regioner, och därmed ingår Domleschg i regionen Viamala.

Språk
Tidigare har hela befolkningen i Domleschg talat sutselvisk rätoromanska. Redan under medeltiden vann dock tyska språket visst insteg i Fürstenau. Under 1800-talet började tyskan sprida sig alltmer i området. Vid sekelskiftet 1900 vara halva befolkningen tyskspråkig, och 1950 var det tre fjärdedelar. Vid folkräkningen år 2000 hade endast 4 % av invånarna rätoromanska som huvudspråk, och tyska är det enda språk som används i undervisning och offentlig förvaltning.

Religion
Vid reformationen behöll kyrkorna i Paspels, Rodels och Tomils den katolska ordningen, medan Fürstenau, Rothenbrunnen, Scharans, Sils, Trans, Scheid och Feldis gick över till den reformerta läran. Almens (till vilken också Pratval hör) som delades i en katolsk och en reformert församling.

Indelning
Kretsen bestod fram till och med 2008 av tolv kommuner, men från och med 2015 av endast fem kommuner. Sistnämnda år bildades en kommun med namnet Domleschg.

Tidigare indelning i kommuner, uppställda efter de gamla tingslagen:

Källor
Historisches Lexikon der Schweiz

Noter 

Graubündens kretsar
Larv (olika betydelser)

Larv kan syfta på:

 Larv – en ungdomsform hos djur som genomgår metamorfos
 Larvs socken – en socken i Västergötland
 Larvs landskommun – en tidigare kommun i dåvarande Skaraborgs län 1863–1973
 Larvs församling – en tidigare församling i Skara stift –2018
 Larvs kyrka – en kyrkobyggnad i Larv i Skara stift
 Larv, Vara kommun – en tätort i Vara kommun
 Larvs distrikt – ett distrikt i Vara kommun och Västra Götalands län 2016–
 Larver (mytologi) –  i romersk religion de dödas andar
Larv, meningslöst handlande eller prat.

Referenser