kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ursula Richter

Ursula Karin Henriette Richter, född 12 juli 1932 i Stockholm, död 16 oktober 2007 i Engelbrekts församling i Stockholm, var en svensk radioproducent.

Hon kom till Sveriges Radios utlandssändningar 1954. Under senare delen av 1950-talet arbetade hon som scripta på Sveriges Television, bland annat med Stora famnen. Hon återvände 1959 till radion och blev 1961 radions första kvinnliga underhållningsproducent, och producerade bland annat under lång tid Sommar-programmen. Under drygt 20 år var hon producent för de legendariska programmen På minuten och Svar idag. I det sistnämnda var hon fram till 1991 även mångårig programledare. Richter är begravd på Bromma kyrkogård.

Referenser

Vidare läsning 
 

Producenter vid Sveriges Radio
Sommarvärdar 1964
Sommarvärdar 1970
Födda 1932
Avlidna 2007
Gravsatta på Bromma kyrkogård
Kvinnor
Personer från Stockholm
Olle Pahlin

Olle Pahlin, född 12 januari 1929 i Stockholm, död 16 augusti 2000 i Karlstad, var en svensk folkskollärare och radiounderhållare. 

Han var ordinarie lärare på Vaksalaskolan i Uppsala, men kom alltmer att ägna sin tid åt underhållning, bland annat i studentspexets form vid Gästrike-Hälsinge nation. Olle Pahlin medverkade därefter i en rad underhållningsprogram, som exempelvis i Mosebacke Monarki, som nyhetsuppläsaren Manne Drevert, och i programmet På minuten. 
Han var även programledare för Fråga oss om allt, tillsammans med sedermera professorn Anita Jacobsson-Widding.

År 1965 flyttade han med hustrun till Karlstad, där han var verksam vid Radio Värmland. Mellan 1968 och 1992 var han chef för nöjesparken Mariebergsskogen i Karlstad.

Filmografi
1964 – Svenska bilder
1973 – Kvartetten som sprängdes
1978 – Picassos äventyr

Referenser

Externa länkar
 

Födda 1929
Avlidna 2000
Svenska radioprogramledare
Spexare
Män
Sommarvärdar 1967
Sommarvärdar 1968
Sommarvärdar 1969
Sommarvärdar 1970
Sommarvärdar 1979
Åke Strömmer

Åke Per-Erik Strömmer, född 10 juni 1936 i Härnösand, död 22 februari 2005 i Borlänge, var en svensk sportjournalist.

Biografi

Radiokarriär 
Strömmer anställdes vid Sveriges Radio 1958. Åke Strömmer kom fem år senare till Radiosporten, och han blev med tiden en stilbildare inom sportjournalistiken. Han medverkade bland annat i Sportradion, På minuten, Midnight Hour med Flipp eller flopp och Minnesmästarna samt var även programledare för Svensktoppen en kort tid 1978. 

Det var som snabbpratande radioreferent han blev mest känd. Simmaren Gunnar Larssons tusendelsstrid vid Olympiska spelen i München 1972, längdskidåkaren Thomas Wassbergs hundradelsstrid mot Juha Mieto vid Olympiska vinterspelen 1980 i Lake Placid och hinderlöparen Anders Gärderuds upploppsstrid vid Olympiska sommarspelen 1976 i Montréal 1976 kompletterades med minnesvärda radioreferat av Åke Strömmer. Under många år fram till pensioneringen var Strömmer Radiosportens krönikör, med en fast programtid varje måndag.

Åke Strömmer var en av de mest uppmärksammade svenska sportjournalisterna i radio/TV i generationen efter Lennart Hyland. Han var den som på allvar tog in bisittare i radions sportsändningar, som ett komplement till referenten. En av dessa var tidigare längdskidåkaren Assar Rönnlund som tillsammans med Strömmer bildade ett kommentatorspar från längdåkningssändningarna i radio.

Strömmer var åren 1974–1978 chef för Radiosporten. Därefter var han främst knuten till Sveriges Radios Faluredaktion.

TV och film 
Efter pensioneringen från Radiosporten 1996 arbetade han som frilans för TV4, där han kommenterade ett par stora mästerskap i friidrott tillsammans med parhästen från radion A Lennart Julin. Han arbetade också åt Sveriges Television och deras digitala sändningar Olympiska sommarspelen 2000 i Sydney, där han också kommenterade friidrott.

Vid sidan av radion medverkade han i TV och i film som reporter i Åsa-Nisse i rekordform.

Övriga aktiviteter
Strömmer samarbetade med Peter Flack genom att skriva sketcher till Flacks revyer. Åren 1984–1987 var han chef för Folkets Hus i Borlänge.

Han har också skrivit texter till flera svensktoppsmelodier, bland annat "Du som bara har sett vårar" som sjöngs in av Doris Svensson och "Hörru Rut" framfört av dansbandet Jigs och "Gitarzan" som sjöngs in av Jerry Williams. Trots att han hejade på Djurgårdens IF skrev han texten till Hammarby IF:s kampsång "Bajen va namnet", byggd på melodin "Blue is the Colour" som är den engelska fotbollsklubbens Chelsea FC:s kampsång.

Åke Strömmer är gravsatt i minneslunden på Stora Tuna kyrkogård.

Utmärkelser 
Strömmer tilldelades Stora Journalistpriset 1980.

Referenser

Externa länkar
Åke Strömmer död i cancer - Expressen 22 februari 2005

Svenska sportkommentatorer
Svenska sportjournalister
Svenska radioprogramledare
Svensktoppens programledare
Svenska revyförfattare
Svenska sångtextförfattare
Vinnare av Stora journalistpriset
Svenska journalister under 1900-talet
Personer från Härnösand
Födda 1936
Avlidna 2005
Män
We

We eller wee kan syfta på:
 We – engelska titeln på en roman av Jevgenij Zamjatin, se Vi (roman)
 Wé – stad i Nya Kaledonien
 Wè – ett kruspråk språk i Elfenbenskusten
 We  – enhet för elektrisk watt, se MWe
 Ve – gud i fornnordisk mytologi
 Pulau Weh – ö i Indonesien

Se även
 WESC – svenskt klädmärke
Donatism

Donatismen var en kristen sekt i Nordafrika, uppkallad efter biskopen Donatus (död cirka år 355).

Under den diokletianska förföljelsen 303–305 hade många kristna avfallit, och frågan gällde om de skulle kunna återupptas i kyrkan. Enligt donatismen kunde inte avfallna präster längre förrätta giltiga sakrament, eftersom de ansåg att prästen måste vara ren och syndfri. Man förkastade den officiella kyrkans mildhet mot de en gång avfallna och bildade en motkyrka, som ansåg sig vara den enda rätta. De blev starka i Nordafrika, främst bland berberna. Kyrkan levde kvar till den islamiska erövringen.

Augustinus hävdade mot donatisterna att kyrkan alltid måste innehålla en blandning av rättfärdiga och syndare, och att dopet är giltigt oberoende av prästernas personliga kvaliteter.

Referenser 

Kristna sekter
Kristendomens historia
Afrika under 0000-talet (millennium)
Långsjö

Långsjö är en stadsdel i Söderort inom Stockholms kommun. Området har fått sitt namn efter gården Långsjö gård invid sjön Långsjön, som avgränsar stadsdelen åt sydost och bildar kommungräns mot Huddinge kommun. 

Gården Långsjö, med sina två identiska huvudbyggnader, lät affärsmannen Robert Ditzinger uppförda för sina båda söner 1882.

Bebyggelsen

Liksom Herrängens gårds ägor kom även Långsjö gårds marker i "AB Billiga Tomters" ägo år 1908. Bolaget hade bildats av arvingarna till brukspatronen och markexploatören J.E. Lignell. Den första stadsplanen för Långsjö fastställdes 1938. Den följde i stort sett de redan befintliga gator och kvarter som hade planerats i början av 1900-talet. 

Till en början fanns bara järnvägen från Älvsjö station som kommunikation in till Stockholm. 1922 fick omnibussägaren Olof Strand, tillsammans med droskägaren K. I Jansson, trafiktillstånd för busslinjer på sträckan Midsommarkransen-Långsjö med utsträckning 1924 till Hornsgatan. År 1930 överläts denna linje till AB Stockholms Spårvägar busstrafik och blev till linje 64 (Hornstull-Långsjö-Skanstull). 

Bland äldre villor märks villan vid Strandängsstigen 15 som ritades 1924 av arkitekt Rolf Solin och Myrvägen 54 som ritades 1928 av arkitekt Sten Westholm. Under senare delen av 1960-talet tillkom Långsjöhöjden, där ett bostadsområde med 63 kedjehus uppfördes efter ritningar av Gösta Nordin och Hans Alfont. Idag är Långsjö ett renodlat villaområde som inrymmer cirka 900 bostäder.

Natur och strandbad 

Naturområdet Långsjöhöjden gränsar till sjön Långsjön och är med sina 73 meter över havet Stockholms kommuns näst högsta naturliga punkt, efter Vikingaberget med 77 meter över havet. Från Långsjöhöjdens topp har man en vidsträckt utsikt över Huddinge kommun och sydvästra delarna av Stockholm. Utsikten mot norr och öst hindras numera av ett bostadsområde.

Långsjöbadet vid Långsjön invigdes 1938. Innan dess var det sankmark med avloppsdiken där det växte stora alar, stranden var vassbevuxen och ”ogenomtränglig”. Idag är badvattenkvalitén skiftande p.g.a. den kraftiga algblomningen i sjön. Badet har en cirka 50 meter lång sandstrand och några badbryggor.

Demografi
År 2017 hade stadsdelen cirka 3 000 invånare, varav cirka 13,0 procent med utländsk bakgrund.

Källor

Tryckta källor

Externa länkar

Stadsdelar i Stockholm
Herrängen

Herrängen är en stadsdel i Söderort inom Stockholms kommun. Stadsdelen gränsar till Fruängen, Långbro och Långsjö samt Snättringe och Segeltorp i Huddinge kommun. 

Herrängen har fått sitt namn från Herrängens gård, som uppfördes under senare delen av 1700-talet.

Historik
När brukspatron J.E. Lignell förvärvade egendomen Herrängen 1901 började utbyggnaden av stadsdelen. År 1908 övergick området i fastighetsbolaget ”Billiga tomters” ägo. Bebyggelseutvecklingen gick i långsam takt, huvudsakligen beroende på dåliga kommunikationer med Stockholms innerstad. Ännu 1913 bodde här endast knappt 100 personer. Redan 1905 hade Stockholms stad fått ett erbjudande att förvärva Herrängens gårds marker men avböjde. Först 1930 köpte Stockholm det som återstod. Då ordnades även en bussförbindelse till Södermalm.

Bebyggelse
Under 1920-talet uppfördes ett åttiotal villor, huvudsakligen vid Långsjön och kring Herrängens gård. Det största antal villor kom till på 1940- och 1950-talen. Dessa byggdes av ägarna själva genom eget arbete men med instruktioner och material från staden. I början av 1950-talet uppfördes även några radhuslängor. För den växande barnaskaran byggdes 1955 Herrängens skola vid Konvaljestigen 15 i nuvarande Älvsjö. Skolan ritades av arkitekt Folke Löfström. Efter 1980 och 1990-talet har de äldsta villorna och sommarstugorna rivits och moderna prefabricerade villor har kommit på plats.

Demografi
År 2017 hade stadsdelen cirka 3 800 invånare, varav cirka 11,9 procent med utländsk bakgrund.

Noter

Tryckta källor

Stadsdelar i Stockholm
Älvsjö

Älvsjö  är en stadsdel i Söderort inom Stockholms kommun. Stadsdelen gränsar till Långsjö, Långbro, Solberga, Liseberg, Örby slott, Örby och Hagsätra samt till Snättringe i Huddinge kommun. 

Stadsdelen bildades 1932 och innefattade då dagens stadsdelar Rågsved, Solberga och Hagsätra samt delar av sjön Magelungen. 1945 bildades Solberga som egen stadsdel och till följd av gränsdragningen kom en del av nuvarande Älvsjö centrum att ligga i stadsdelen Solberga.

Historia
Ortnamnet "Älvsjö" skrevs 1461 Elffuesio (eller Elffuessiø). Förleden är möjligen det fornsvenska mansnamnet Ælve, men tolkningen är osäker. Efterleden sjö syftar på den nu försvunna Brännkyrkasjön (även kallad Kyrksjön), som låg öster om Älvsjö gård och söder om Brännkyrka kyrka. 

Efter att Älvsjö station invigdes 1 november 1879 ökade intresset för att uppföra hus i området. Redan 1908 och 1911 förvärvade AB Hem på landet stora delar av gårdens marker och styckade dessa till villatomter.  Den första stadsplanen ritades av Per Olof Hallman och fastställdes 1921.

Bebyggelse 
Öster om Älvsjö station ligger Stockholmsmässan och Scandic Talk Hotel (tidigare Rica Talk Hotel).

Demografi
År 2017 hade stadsdelen cirka 1 500 invånare, varav cirka 30,7 procent med utländsk bakgrund. 

Älvsjö/Solberga klassades som ett utsatt område av polisen 2017.

Bilder

Se även
Älvsjö gård
Älvsjömässan
Älvsjöskogens naturreservat
Älvsjö industriområde
Älvsjö station
Älvsjö (postort)
Älvsjökyrkan (ligger i Långbro)

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar
 

 
Stadsdelar i Stockholm
Örby slott

Örby slott är en stadsdel i Hägersten-Älvsjö stadsdelsområde i Söderort inom Stockholms kommun, i huvudsak koncentrerad kring Örby Slottsväg, där också Örby slott ligger. Slottet upplåts idag till Vietnams ambassad i Stockholm.

Historia
Småhusbebyggelsen i Örby tillhör en av Stockholms äldsta villastäder och började byggas ut i slutet av 1800-talet. Marken omfattade drygt 600 hektar och hörde ursprungligen till Örby slott som såldes 1897 till två markexploatörer, brukspatronen J.E. Lignell och notarien F.P. Dalheimer. 1898 delade de upp ägorna mellan sig, styckade marken och började sälja tomter för villabebyggelse. Köparna var främst arbetare och lägre tjänstemän. År 1904 blev Örby ett eget municipalsamhälle och 1913 en del av Stockholms stad. Vid 1940-talets mitt fastställdes nu gällande stadsplaner. Området har sedan dess förtätats i omgångar, tomter styckats av och bebyggts. Till Örbys äldsta bevarade byggnader hörde villa Valdorshem som revs 2020. På platsen kommer att byggas några parhus. Dagens bebyggelse i Örby slott byggdes ut under 1940-talet, stadsdelen bildades 1956 genom en utbrytning ur stadsdelen Örby.

Gator
Mellan Liseberg och Örby slott sträcker sig Götalandsvägen, den följer ungefärligen den historiska sträckningen av Gamla Göta landsväg och leder förbi Brännkyrka kyrka.

Demografi
År 2017 hade stadsdelen cirka 1 900 invånare, varav cirka 23,5 procent med utländsk bakgrund.

Historiskt flygfoto

Se även
 Örby kvarn
 Örby Folkets hus (Park-Bio)

Referenser

Externa länkar 

 
Stadsdelar i Stockholm
Carly Simon

Carly Simon, född 25 juni 1943 i New York i New York, är en amerikansk sångerska och låtskrivare. 

Till Simons mest kända låtar hör "You're So Vain" som nådde Billboard-listans 1:a plats i december 1972. Låten blev en internationell framgång för henne. Andra listplacerade låtar är "Nobody Does it Better" (#2) 1977 från Bondfilmen Älskade spion, "You Belong To Me" (#6) 1978, "Coming Around Again" (#18) 1986 och "Let the River Run" 1988. År 2003 gjorde Simon även musik till Nasses stora film. 

Simon var gift med den amerikanske sångaren och låtskrivaren James Taylor 1972–1983 och de sjöng duett på låten "Mockingbird" (#5) 1974.

Diskografi 

Carly Simon (1971)
Anticipation (1971)
No Secrets (1972)
Hotcakes (1974)
Playing Possum (1975)
Another Passenger (1976)
Boys in the Trees (1978)
Spy (1979)
Come Upstairs (1980)
Torch (1981)
Hello Big Man (1983)
Spoiled Girl (1985)
Coming Around Again (1987)
Greatest Hits Live (live) (1988)
Have You Seen Me Lately? (1990)
My Romance (1990)
This Is My Life (soundtrack) (1992)           
Letters Never Sent (1994)
Clouds In My Coffee (3-CD box)(1995)
Film Noir (1997) 
The Bedroom Tapes (2000)
Christmas Is Almost Here (2002)
Moonlight Serenade (2005)
Into White (2007)
This Kind of Love (2008)

Referenser

Noter

Externa länkar 
 
 
 

Födda 1943
Amerikanska musiker
James Bond-musik
Kvinnor
Levande personer
Alumner från Sarah Lawrence College
Alfred (film)

Alfred är en svensk dramafilm från 1995 i regi av Vilgot Sjöman.

Filmen handlar om uppfinnaren Alfred Nobel, om hur han uppfinner dynamiten och så småningom blir en internationellt känd industrimagnat.

Rollista
Sven Wollter - Alfred Nobel
Rita Russek - Bertha Kinsky
Judit Danyi - Sofie Hess
Féodor Atkine - Paul Barbe
Yves Jacques - Georges Fehrenbach
Philippe Beglia - Auguste, betjänt
Jelena Jangfeldt-Jakubovitch - Olivie, husföreståndarinna
Jarl Kulle - Immanuel Nobel, Alfreds far
Sif Ruud - Andriette Nobel, Alfreds mor
Heio von Stetten - Arthur von Suttner
Isabella von Stromberg - Marie-Louise von Suttner
Robert Gustafsson - Ragnar Sohlman
Iwar Wiklander - Robert Nobel, Alfreds bror
Viveka Seldahl - Paulina Nobel, Roberts hustru
Per Myrberg - Ludvig Nobel, Alfreds bror

DVD
Filmen gavs ut på DVD 2008.

1800-talet i svensk film
Svenska filmer 1995
Svenska biografifilmer
Svenska dramafilmer
Filmer i regi av Vilgot Sjöman
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1990-talsfilmer
Alfred Nobel på film
Von Kochs kurva

von Kochs kurva, även känd som Koch-kurvan eller snöflingekurvan, beskrevs av den svenske matematikern Helge von Koch i en uppsats med titeln "Sur une courbe continue sans tangente, obtenue par une construction géométrique élémentaire", publicerad år 1904 i Arkiv för matematik, astronomi och fysik. Syftet med uppsatsen var att ge ett geometriskt mer tilltalande exempel på en kontinuerlig kurva som saknar tangent i alla punkter, än det som Karl Weierstrass upptäckte 1861. Numera är Koch-kurvan även känd för att vara en av de först beskrivna fraktalerna, ett begrepp som myntades först 70 år senare.

Koch-kurvans definition:
 Tag en linje.
 Dela linjen i tre lika stora delar.
 Gör en kopia av den mellersta delen.
 Sätt upp de två kopiorna i vinkel mot varandra så att de får plats inom samma sträcka som en ensam linje annars gör.
 Upprepa (iterera) från steg 2 för alla de nya linjer som uppkommit av operationen.

Antalet nya linjer att operera på blir hela tiden 4 gånger tidigare antal linjer, så antalet linjer efter n iterationer blir följaktligen 4n. Linjen ökar sin längd med en tredjedel i varje ny iteration och kommer sålunda till slut att bli en oändligt lång kurva men inom en begränsad yta. Därför är kurvans dimensionstal inte ett heltal. Det här är anledningen till att Koch-kurvan är en fraktal, (av lat; fractus, bråkdel). Koch-kurvans Hausdorffdimension är .

von Kochs snöflinga
Denna figur erhålls med början i en liksidig triangel. Vid varje iteration fyrdubblas antalet sidor och antalet sidor efter n iterationer är

Om den ursprungliga liksidiga triangeln har sidlängden s, är sidlängderna efter iteration n

Därmed är omkretsen efter n iterationer

det vill säga, omkretsen efter iteration n är  gånger ursprungslängden.
Snöflingans omkrets saknar alltså gränsvärde och går mot oändligheten när n går mot oändligheten. Däremot konvergerar dess area mot 8/5 gånger ursprungstriangelns area.

Externa länkar

 Sök ytterligare bilder på Koch-kurvan, (med Google)

Fraktaler
Ginger ale

Ginger ale är en läskedryck smaksatt med ingefära (på engelska ginger). Drycken används särskilt som ingrediens i drinkar, och ibland för att råda bot på oroliga magar.

Historia 
Ginger ale finns i två varianter: golden (gyllene) ginger ale och dry (torr) ginger ale. Golden ginger ale skapades av den amerikanske apotekaren och kirurgen dr. Thomas Cantrell runt 1860 som ett alkoholfritt alternativ till det då populära ingefärsölet, och var den populäraste läsken i USA fram till 1930-talet.

En annan apotekare, kanadensaren John McLaughlin, skapade dry ginger ale 1904 genom att tillsätta aromer till kolsyrat vatten. Med patentet godkänt och klart 1907 började han sälja sin dryck under namnet "Canada Dry Ginger Ale". Denna nyhet med mindre "bett" av ingefära kom under förbudstiden 1920–1933 att snabbt gå förbi golden i popularitet, och idag är golden en ovanlig och ofta regional dryck. Vernors, Blenheim, Chelmsford och Red Rock är några exempel på golden ginger ale, medan Canada Dry, Schweppes och Seagram's är större märken av dry ginger ale.

Några märken i urval 
Canada Dry
Vernor's
Schweppes
Sussex
Buffalo Rock
Boylan
Brunneby musteri

Läskedrycker
Helena Wink

Helena Marie Wink, född 30 januari 1972, är en svensk programledare i TV. Hon har arbetat inom Sveriges Television, bland annat som programledare för Västerbottensnytt. Under 2003 och våren 2004 var hon programledare för 24 Konsument och år 2004 blev hon programledare för Argument. Sedan 2015 har hon varit programledare för nyhetsmagasinet Sverige idag.

Källor 

Svenska TV-programledare
Kvinnor
Födda 1972
Levande personer
Cluj-Napoca

Cluj-Napoca är den administrativa huvudorten för länet (județet) Cluj, och regionen Transsylvaniens största och Rumäniens näst största stad.

Historia 
Under Nicolae Ceaușescus tid anlades fabriker, och arbetare tvångsförflyttades till staden som i och med detta förändrades. Ceaușescu lade år 1974 efterleden "-Napoca" till stadens namn Cluj. Ett av de rumänska ölen, Ursus, har en fabrik här.

Under den Rumänska revolutionen 1989 var Cluj-Napoca en av städerna där uppror och demonstrationer förekom – 26 dödades och runt 170 personer sårades under oroligheterna. 

Då staden fram till 1920 låg i Ungern fanns där tidigare en stor ungersk befolkning. Denna försvann så gott som helt under sent 1990-tal/tidigt 2000-tal åren då en extremt rumänsk-nationalistisk borgmästare uttryckte att han ville "städa staden från ungrare, zigenare och hundar". Nu är staden till stor del rumänsk. År 2003 eller 2004 avsattes den nationalistiske borgmästaren. Rumänska flaggan pryder fortfarande varje lyktstolpe. Parkbänkarna och gungorna, målade i dess färger, står kvar.

Det högerextrema Storrumänska partiet har sedan dess förlorat borgmästarposten. Den nye borgmästaren gjorde under 2005 några symboliska löften, som till exempel att inte riva statyn av den ungerske kungen Mattias I Corvinus (Mátyás Hunyadi) som står på stadens torg.

Demografi 
Staden har en yta på 179,5 km² och har strax över 320 000 invånare. Vid folkräkningen 2002 var 79,4 procent rumäner och 19,0 procent ungrare. Resterande 1,6 procent utgjordes av bland annat judar, romer och tyskar. Genomsnittlig årlig befolkningstillväxt på -2,2 procent. 8,5 procent arbetslösa. 14,1 procent av befolkningen är personer under 15 års ålder och 3,9 procent över 75 år.

Kultur 
Staden har av tradition varit ett utbildnings- och kulturcentrum. Ett flertal teatrar ger klassiska och nyskapande stycken. Vidare finns här sex universitet. Babeş-Bolay-universitetet anordnar bland annat sommarkurser i rumänska.

Cluj har ett fotbollslag vid namnet CFR Cluj.

Bilder

Källor

Externa länkar 
 Airport Cluj

Orter i Rumänien
Cluj region
SVT Nyheter Västerbotten

SVT Nyheter Västerbotten är ett regionalt nyhetsprogram i Sveriges Television, som sänder nyheter från Västerbottens län. Huvudredaktionen ligger i Umeå och en mindre redaktion finns i Skellefteå. 

Programmet startade 5 mars 2001 under namnet Västerbottensnytt, som det hette fram tills 12 april 2015. Innan dess täckte Nordnytt (nu SVT Nyheter Norrbotten) även Västerbottens län, men i och med starten av Västerbottensnytt koncentrerade sig Nordnytt på Norrbottens län.

Sändningstider
Vardagar
07.10-07.13 i SVT1.
Inte på sommaren.
07.40-07.43 i SVT1.
08.10-08.13 i SVT1.
08.40-08.43 i SVT1.
09.10-09.13 i SVT1.
18.30-18.43 i SVT1.
18.25-18.30 på sommaren.
19.55-19.59 i SVT1.
21.46-21.55 i SVT2.
21.25-21.30 fredagar och på sommaren.
Söndagar
18.10-18.14 i SVT1.
19.55-19.59 i SVT1.

Externa länkar 
 
 

Lokala nyhetsprogram på TV
Nyhetsprogram i Sveriges Television
Media i Umeå
Västerbottens län
Skellefteå
Villeneuve-d'Ascq

Villeneuve-d'Ascq är en kommun i departementet Nord i regionen Hauts-de-France i norra Frankrike. Kommunen är chef-lieu över 2 kantoner som tillhör arrondissementet Lille. År  hade Villeneuve-d'Ascq  invånare. Kommunen är huvudort i departementet Nord och var även huvudort i den tidigare regionen Nord-Pas-de-Calais.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Villeneuve-d'Ascq

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Nord

Källor

Externa länkar 

Orter i Hauts-de-France
Kommuner i Nord