kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hur tokigt som helst

Hur tokigt som helst är en svensk klippfilm med en Poppe-kavalkad genom tiderna från 1949 i regi av Rune Redig.

Om filmen 
Filmen premiärvisades 28 februari 1949 i Stockholm. Nils Poppe ansåg sig kränkt i sitt konstnärskap av klippfilmen Hur tokigt som helst. Genom advokat Wilhelm Scheutz framförde han sina protester till producenten. Gösta Sandin direktör för Svensk Talfilm svarade att hans klippfilm ger en mycket smickrande och filmhistoriskt värdefull bild av skådespelarens utveckling.

Filmen består av klipp från filmerna

Rollista (komplett)  

Holger Sjöberg - biobesökare 
Bellan Roos - biobesökare 
Carl Reinholdz - sångare 
Nils Poppe  
Arne Lindblad 
Åke Grönberg  
Sigurd Wallén 
Stina Sorbon    
Adolf Jahr  
John Elfström 
Gustaf Lövås 
John Botvid 
Elof Ahrle  
Douglas Håge
Margot Ryding
Stig Olin
Harry Brandelius
Sigge Fürst
Rolf Botvid
Carl Ström
Eric Gustafson
Emil Fjellström
Edvard Danielsson
Björn Berglund
Willy Peters
John Melin
Hanny Schedin
Gunnel Wadner
Ludde Juberg
Hortensia Hedström   
Inga-Lill Åhström
Brita Öberg
Åke Engfeldt
Frithiof Bjärne
Solveig Hedengran
Nina Scenna
Julius "Julle" Sjögren
Helge Kihlberg
Signe Lundberg-Settergren
Nils Jacobsson
Otto Landahl 
David Erikson
Thorbjörn Widell
Stig Johanson
Folke Udenius
Freddy Albeck
Sven-Otto Lindqvist
Vera Valdor
Manne Grünberger
Ann-Margret Bergendahl
Otto Adelby
Viran Rydkvist
Bertil Berglund
Bertil Hallberg
Paul Hagman
Lisa Wirström
Folke Algotsson
Greta Stave
Eva Sachtleben
Olle Ek
Bo Boström
Harry Kampf
Gun Jönzon
Heini Wennerström

Musik i filmen 
Solen lyser även på liten stuga, kompositör Kai Gullmar, text Gus Morris 
Ungerska rapsodier. Nr 2, ciss-moll, kompositör Franz Liszt 
Här kommer själva vapenmakten, kompositör Kai Gullmar, text Gus Morris 
Beredskapspojkar, kompositör och text Dardanell 
En sång som jämt jag gnolar på, kompositör och text Dardanell, sång Carl Reinholdz
Den krigiska kyparen, kompositör och text Dardanell, sång Nils Poppe
Hur tokigt som helst, kompositör Robert Robertson, text Robert Robertson och Svasse Bergqvist, sång Carl Reinholdz 
Sleepy Time, kompositör Olle Johnsson 
Tyrolervals, kompositör Sven Rüno, text Sven Rüno och Elof Ahrle 
Rida ranka, kompositör August Ekenberg, text Hans Henric Hallbäck, sång Nils Poppe och Gustaf Lövås
Vicke, vicke snack, vicke snack, kompositör Kai Gullmar, text Gus Morris, sång Elof Ahrle, Nils Poppe och John Botvid
Gaudeamus igitur, latinsk text 1781 C.W. Kindleben 
Hela Sverige dansar jitterbug, kompositör Nils Perne, text Nils Perne, Sven Paddock och Willard Ringstrand, sång Freddy Albeck

Externa länkar 
 

Filmer 1949
Svenska komedifilmer
Filmer i regi av Rune Redig
Svenskspråkiga filmer
Kavalkadfilmer
Han glömde henne aldrig

Han glömde henne aldrig är en svensk romantisk dramafilm från 1952 i regi av Robert B. Spafford och Sven Lindberg.

Handling
Under andra världskriget tjänstgjorde svensk-amerikanen Chris Johnson i det amerikanska flygvapnet. Hans plan träffades av tysk eld och han tvingades nödlanda i Sverige. Johnson skadades och togs in på sjukhus, där han träffade sjuksköterskan syster Karin. 

Chris och Karin hade en kort romans, men då han återvände till USA och försökte hålla kontakt per brev tog den slut. Sju år senare återvände han till Sverige i affärer och då han aldrig glömt Karin reste han tidigare än planerat för att försöka hitta henne på nytt.

Om filmen
Premiärvisningen av filmen ägde rum den 11 november 1952 i Stockholm.

Rollista i urval
Anita Björk - Karin Engström
Sven Lindberg - Christopher "Chris" Johnson, svensk-amerikan
Gunnar Sjöberg - kirurgen Nilsson, Karins man
Elsie Albiin - Brita Martin
Austin Goodrich - Curly Martin, rederitjänsteman, Britas make
Gösta Cederlund - direktör Höglund
Tord Stål - pastor Andersson i Stockholms Storkyrkoförsamling
Manne Grünberger - apotekare
Ragnvi Lindbladh - mottagningssköterska på sjukhuset
Guje Lagerwall - prostituerad
Arne Lindblad - hotellportier
Torsten Lilliecrona - konstapel
Gösta Prüzelius - Tore, medarbetare till direktör Höglund
Curt "Minimal" Åström - medarbetare till direktör Höglund
Carl-Gustaf Lindstedt - medarbetare till direktör Höglund
Dordy Hylén - Inga Svensson, Britas kusin
Arne Källerud - vakthavande på polisstationen i Gamla Stan
Inga-Lill Åhström - portvaktsfrun
Göran Lidström - Charlie, Karins och Chris son

DVD
Filmen gavs ut på DVD 2005 tillsammans med dramat Mot nya tider.

Filmer 1952
Svenskspråkiga filmer
Svenska dramafilmer
Svenska romantikfilmer
Filmer från Svensk Talfilm
Svenska 1950-talsfilmer
Segelsällskap

Segelsällskap är en sportklubb inriktad på segling. Segelsällskap ligger oftast vid havet, även om det finns några som ligger vid en sjö eller flod. Många segelsällskap har antingen en marina eller en avgränsad del av stranden eller strandlinje. På land har de ofta ett klubbhus för medlemmarna och båthus för förvaring av material.

Svenska
GKSS, Göteborgs Kungliga Segelsällskap, Göteborg
GöSS, Göta Segelsällskap, Stockholm
JKV, Jollekappseglarna Västerås, Västerås
JSS, Jönköpings Segelsällskap, Jönköping
KSS, KdSS, Karlstads Segelsällskap, Karlstad
KSSS, Kungliga Svenska Segelsällskapet, Stockholm
LJSS, Ljungskile Segelsällskap, Ljungskile
MSS, Malmö Segelsällskap, Malmö
OXSS, Oxelösunds Segelsällskap, Oxelösund
RUSS, Runns Segelsällskap, Falun
RYC, Runmarö Yacht Club, Runmarö
RÅSS, Rådasjöns Segelsällskap, Mölndal
SASS, Sandvikens segelsällskap, Sandviken
Segelsällskapet Aros, Västerås
SSSV, Segelsällskapet Svearna, Torshälla/Eskilstuna
SSVÄ, Segelsällskapet Viken Ägir, Uddevalla
SÄSS, Strängnäs Segelsällskap, Strängnäs
SSS, Stockholms Segelsällskap, Stockholm
STSS, Stenungsunds Segelsällskap, Stenungsund
Tullinge Segelsällskap, TSS, Tullinge
USS, Umeå Segelsällskap, Umeå
USS, Upsala Segelsällskap, Uppsala
WSS, Westerås Segelsällskap, Västerås
WSS, Westerviks Segelsällskap, Västervik
WSS, Wisby Segelsällskap, Visby
ÖSS, Örnsköldsviks Segelsällskap, Örnsköldsvik
LDSS, Långedrags Segelsällskap, Göteborg

Danska
KDY, Kongelig Dansk Yachtklub

Finländska
Esbo Segelförening, ESF, Esbo
Helsingfors Segelsällskap, HSS, Helsingfors
Mariehamns seglarförening, MSF, Mariehamn
Nyländska Jaktklubben, NJK, Helsingfors
Segelföreningen i Björneborg, BSF, Björneborg
Åländska Segelsällskapet, ÅSS, Mariehamn

Norska
KNS, Kongelig Norsk Seilforening

Övriga
Golden Gate Yacht Club

Referenser

Noter
Emilíana Torrini

Emilíana Torrini Davíðsdóttir, född 16 maj 1977 i Kópavogur på Island, är en isländsk sångerska. Hon slog igenom med albumet Love in the Time of Science från 1999.

Biografi 
Emilíana Torrini har en italiensk far och en isländsk mor, som hon växte upp med i Kópavogur strax utanför Reykjavik på Island. Hennes far äger och driver en välkänd italiensk restaurang. Hon blev känd på Island 1994 när hon 17 år gammal vann en sångtävling (Söngkeppni framhaldsskólanna) med sången "I Will Survive". Mellan 1994 och 1996 släppte hon tre album på Island, Spoon (med ett band vid samma namn), Crouçie d'Où La och Merman, innan hon slog igenom på allvar 1999 med Love in the Time of Science. 

Hon var tidigare medlem i den isländska gruppen GusGus, och hon bidrog med sång till flertalet av låtarna till deras debutalbum, Polydistortion (1997), mest noterbart vid låten "Why", som hon ibland, fortfarande, framför live.

Emilíana Torrini sjöng "Gollum's Song", i slutet av Peter Jacksons film Sagan om de två tornen. Hon skrev även Kylie Minogues låt "Slow" år 2003. Före dessa var hon med på sång på Thievery Corporations skiva från 2002, The Richest Man in Babylon.

Torrini har turnerat med Moby, Sting, Dido, Travis och Tricky.

Diskografi 
 Album 

 Singlar 
 1999 – Baby Blue
 1999 – Dead Things
 1999 – To Be Free
 2000 – Easy
 2000 – Unemployed in Summertime
 2005 – Sunnyroad
 2005 – Heartstopper
 2008 – Me and Armini
 2008 – Jungle Drum
 2013 – Speed of Dark

 Samarbeten 
 1997 – Is Jesus Your Pal? (sång) (GusGus, Polydistortion)
 1997 – Why? (sång) (GusGus, Polydistortion)
 2002 – Hold Your Hand (sång) (Paul Oakenfold, Bunkka)
 2002 – Gollum's Song (Lord of the rings soundtrack)
 2002 – Until the Morning (sång) (Thievery Corporation, The Richest Man in Babylon)
 2002 – Heaven's Gonna Burn Your Eyes (sång) (Thievery Corporation, The Richest Man in Babylon'')

Externa länkar 

 Officiell webbplats
 Fansite
 Sångtexter

Födda 1977
Isländska electronicamusiker
Isländska popsångare
Triphopmusiker
Kvinnor
Levande personer
Personer från Reykjavik
En natt på Smygeholm

En natt på Smygeholm är en svensk komedifilm från 1933 i regi av Sigurd Wallén.

Handling 
Det ryktas om att det finns spöken på Smygeholms slott. Överstinnan Barring har just köpt slottet men ångrar sig då hon kommer i kontakt med dessa rykten. Hon kontaktar major Hector som tagit hand om affären. Det slutar med att han och en hel del annat folk kommer till slottet för att övernatta, eller snarare ta reda på om spökerierna verkligen äger rum.

Om filmen 
Filmen bygger löst på den brittiska pjäsen Thark av Ben Travers från 1927. Filmen premiärvisades i Stockholm på biograf Skandia den 14 augusti 1933. Den har visats vid ett flertal tillfällen i SVT.

Rollista i urval 
Annalisa Ericson – Clary
Ingrid Robbert – Maj Thörner
Anna Olin – överstinnan Barring, Smygeholms ägare
Ernst Eklund – major Hugo Hector, förmyndare till Maj
Adolf Jahr – löjtnant Georg Kraft, Majs fästman, majorens brorson
Carl-Gunnar Wingård – Rapp, majorens betjänt
Nils Lundell – Wirlund, journalist
Emil Fjellström – Johan Graaf, betjänten
Hans Ekman – överstinnans son Leonard Barring, fänrik
Wiktor "Kulörten" Andersson – dräng på Smygeholm
Bellan Roos – jungfru på Smygeholm
Millan Fjellström – kokerska på Smygeholm

Referenser

Externa länkar 
 
 

Filmer 1933
Svenska komedifilmer
Filmer i regi av Sigurd Wallén
Svenska filmer baserade på pjäser
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1930-talsfilmer
Georg Ferdinand Howaldt

Georg Ferdinand Howaldt, född den 8 april 1802 i Braunschweig, död där den 19 januari 1883, var en tysk bronsgjutare. Han var bror till August Howaldt.

Howaldt arbetade först som guldsmed under sin far, men reste 1822 till Nürnberg, där han lärde sig bronsgjutning och blev 1835 lärare i därvarande Gewerbeschule. År 1836 kallades han till professor och lärare i modellering vid Collegium Carolinum i Braunschweig och utförde i denna stad en mängd arbeten, dels gjutna i brons, dels drivna i koppar, av vilka senare den märkligaste är Brunonia, en personifikation av Braunschweig, med fyrspann (Quadriga) på slottet i Braunschweig, utförd första gången 1858–1863 och efter slottets brand för andra gången 1865–1868.

Källor

Externa länkar 

 Treffpunkt-Howaldt - Familienbilder und Dokumente(tysk)
  Alexander von Humboldt-Denkmal in New York (engl.)
 Frogmore - House, Gardens and Mausoleum (engl.)
 Reiterstandbilder heute (tysk)

Tyska skulptörer under 1800-talet
Tyska gjutare
Personer från Braunschweig
Födda 1802
Avlidna 1883
Män
Bekännelser

Bekännelser (latin: Confessiones) är ett verk från omkring år 397 av Augustinus (354-430). Verket anses vara världens första egentliga självbiografi, och skildrar författarens ungdom och första tid som kristen. Den skrevs på latin.

Bekännelser är indelad i tretton böcker, vilka i sin tur är kapitelindelade. Förutom rent biografiskt stoff, som upptar merparten av verket, innehåller den som en avrundning Augustinus uppfattning om minnet och kunskapen, hur Gud verkar för människans lycka, treenigheten, en teologisk och allegorisk tolkning av Första Mosebok, med mera.

Översättningar till svenska 

 Bekännelser om sig sjelf. Översättning av Anders Källström. 1860
 Augustini bekännelser På svenska med en inledning af Nathan Söderblom. 1905
 Augustinus' Bekännelser om sin omvändelse. (Omfattar de nio första böckerna.) Översättning av Sven Lidman. 1921 
 Augustini confessiones. Urval med inledning och kommentar av Gerhard Bendz. 1941
 Bekännelser. Översättning av Sven Lidman. 1958, 1962, 1971
 Bekännelser. Översättning av Bengt Ellenberger. 1990
 Augustinus bekännelser. Översättning av Bengt Ellenberger. 2:a upplagan 2003

Kristna skrifter
Självbiografier
Latinskspråkig litteratur
Litteratur under antiken
Verk av Augustinus
Riksväg 3, Finland

Riksväg 3 är en av Finlands huvudvägar mellan Helsingfors och Vasa. Europaväg 12 följer riksväg 3. Där vägen byggts ut till motorväg har den äldre sträckningen blivit regionalväg 130. I huvudstadsregionen kallas vägen Tavastehusleden. Riksvägen är 424 kilometer lång. 

Sträckning: Helsingfors - Tavastehus - Tammerfors - Parkano - Jalasjärvi - Vasa

År 1938 definierades riksväg 3, som började i Helsingfors vid den nuvarande korsningen mellan Sockenbackavägen och Kånalavägen och därifrån vidare via Malmgård, Gruvsta, Vandaforsen, Klövskog, Loppis, Janakkala till Tavastehus. Från Tavastehus fortsatte vägen via Hattula, Pälkäne och Kangasala till Tammerfors. Fortsättningen till Vasa följde ungefär den nuvarande sträckningen. 

Vägen förnyades totalt på 1950-1960-talen vilket gav upphov till den nuvarande sträckningen mellan Helsingfors och Tavastehus. Mellan Tavastehus och Tammerfors ändrades rutten efter flera om och men att gå via Valkeakoski över en hängbro i Sääksmäki. Den gamla sträckan förblev en sandväg till 1970-talet, då vägen byggdes om till stamväg 57. 

Trafiken på riksväg 3 mellan Helsingfors och Tavastehus stockades redan på 1980-talet. Man byggde till sist en motorväg bredvid den gamla vägen som blev regionalväg 130. Mellan Tavastehus och Tammerfors var man oense om motorvägssträckningen men det blev till sist en dragning via Toijala, till Valkeakoskis förtret. 

Motorvägens ibruktagning:

1973,1976 Helsingfors - Vandaforsen
1989 Vandaforsen - Luhtabacka
1991 Luhtabacka - Hyvinge
1992 förbi Hyvinge
1990 Hyvinge - Riihimäki
1992 Riihimäki - Tavastehus
1966 förbi Tavastehus
1996 Tavastehus - Jutikkala
2000 Jutikkala - Kulju
1968 Kulju - Tammerfors

Nuförtiden går riksvägen inte via Tammerfors centrum, utan följer Tammerfors västra ringväg, som blev färdig motorväg år 2008.

Anslutningar till riksväg 3 
Avfarter från Helsingfors:

| bgcolor=#002FA7 colspan=5 align=center |  <font color="#ffffff"> Stadsmotorväg Helsingfors–Ring III
|-

|  || bgcolor=#2E8B57 colspan=5 align=center |  <font color="#ffffff"> Motorväg Ring III–Tammerfors
|-

|  || bgcolor=#2E8B57 colspan=5 align=center |    <font color="#ffffff"> Motorväg gemensam med riksväg 9
|-

|  || bgcolor=#2E8B57 colspan=4 align=center |   <font color="#ffffff"> Stadsmotorväg Tammerfors västra ringväg
|-

| bgcolor=#0039B5 colspan=5 align=center |  <font color="#ffffff"> Landsväg Tammerfors–Vasa
|-

|  || bgcolor=#2E8B57 colspan=4 align=center |  <font color="#ffffff"> Motorväg mot Vasa centrum
|-

|  || bgcolor=#2E8B57 colspan=4 align=center |  <font color="#ffffff"> Motorvägen slutar
|-

| bgcolor=#0039B5 colspan=5 align=center |Vasa, vägen slutar
|-
|}

Externa länkar 

Riksvägar i Finland
Motorvägar i Finland
Listor över avfartsnummer
Seglargymnasium

Ett seglargymnasium är i Sverige en gymnasieskola där eleverna har segling på schemat.

Utbildningar 
Rönneskolan, Ängelholm (Seglingsgymnasiet)
Lerums Gymnasium, Segling (Seglargymnasiumet) 
Motala Idrottsgymnasium (Seglargymnasiumet)
Varbergs gymnasieskola, Vindsurfinggymnasiet

Gymnasieutbildning i Sverige
Segling
Ku

KU eller Ku kan syfta på:
 KU – ett utskott i Sveriges riksdag med uppgift att bereda frågor och väcka förslag av konstitutionell och förvaltningsrättslig betydelse, se Konstitutionsutskottet
 Ku – Kulturdepartementet
 KU – en barn- och ungdomsorganisation inom Svenska Kyrkan bildad 1943, se Kyrkans Ungdom (Sverige)
 KU – tidigare namn på Ung Vänster ett ungdomsförbund 1970, se Kommunistisk ungdom
 Ku (gudar) – en grupp stridsgudar  i Oceaniens mytologi på Hawaii
 Khondfolket – ett till draviderna hörande folk, innehar i sydindiska högplatån Deccans nordöstra del
 Ku (kejsare) – en mytologisk kejsare i Kina
 Gu (namn) – ett kinesiskt efternamn och personer med namnet
 Ku (Skivvärlden) - en fiktiv kontinent skapad av Terry Pratchett
 Ku – bokstaven Q
Skyddspatron

Flera av antikens gudar var skyddspatroner över en yrkes- eller befolkningsgrupp eller något annat område. 

Till exempel var Mercurius i romersk religion en gud som var skyddspatron för handel och köpmän. 

Även kristna helgon omtalas som skyddspatroner ("skyddshelgon") över sina områden.

Referenser 

Grekisk mytologi
Romersk mytologi
Kristen mytologi
Renault Safrane

Renault Safrane var efterföljare till modellen Renault 25. Den såldes i 850 000 exemplar, mer än dubbelt av Peugeot 605 och Citroën XM tillsammans. 

Safrane var en mycket välbyggd bil (”så bra att Volvo inte vågade ta in den till Sverige”, som Håkan Mattson skrev i Expressen) som blev betydligt dyrare än föregångaren och sålde därför inte lika bra. Safrane tillverkades under åren 1992-2000.

Renault Safrane var tänkt som en lyxbil i klass med Mercedes-Benz, Audi och BMW. Safrane var ensam i denna klass att ha elmanövrerat baksäte som standard.

Motoralternativ 

Safrane
Framhjulsdrivna fordon
Fyrhjulsdrivna fordon
BK

BK, Bk eller bk kan avse: 

 BK – bollklubb eller bandyklubb, se Idrottsförening#Vanliga namnelement/förkortningar
 BK – klassificering av Trafikverket i Sverige för att gradera bärighet, se bärighetsklass
 BK – kedja av snabbmatsrestauranger, se Burger King
 BK – en tidigare marin myndighet som ansvarade för mobilisering och ledning av kustartilleriförbanden i Blekinges skärgårdar, se Blekinge kustartilleriförsvar
Bk – kemiska tecknet för berkelium
 Bk (lok) – ett ellok
91:an Karlssons permis

91:an Karlssons permis är en svensk film från 1947 i regi av Hugo Bolander och Gösta Bernhard.

Handling
91:an lämnar några vapen obevakade en stund. Detta upptäcker major Morgonkröök, som gömmer vapnen under sin säng. 91:an upptäcker detta, men vågar inte ta tillbaka vapnen. När manövern är slut ska 87:an och 91:an gå brandvakt, men smiter iväg och hyr ett rum på ett gästgiveri. På grund av några misstag blir även major Morgonkröök och överste Gyllenskalp inbokade på samma rum.

Om filmen
Filmen premiärvisades 22 december 1947 på biograf Metropol i Karlshamn. Filmen spelades in vid Imagoateljéerna i Stocksund av Sven Thermænius. Filmen är baserad på Rudolf Peterssons serie 91:an Karlsson. Vid de visningar som har genomförts av TV2 har titeln på filmen ändrats till 91:an Karlsson på permis.

Roller i urval
Gus Dahlström - 91:an Mandel Karlsson
Holger Höglund - 87:an Rudolf Axelsson
Fritiof Billquist - korpral Ture Revär
Iréne Söderblom - Elvira Jansson, hembiträde hos major Morgonkrök
John Norrman - överste Lejonklo
Douglas Håge - major Ludvig Morgonkrök
Julia Cæsar - majorskan Rosa Morgonkrök
Thor Modéen - major Lejon, kallad Jokern
Gösta Åkerblom - korpral Pettersson
Emmy Albiin - 91:ans mamma
Erik Forslund - 91:ans pappa
Georg Adelly - rekryt
Gösta Bernhard - mannen vid vaktkuren
Gunnel Wadner - Greta, servitris/flicka i 91:ans dröm
Harald Emanuelsson - 53:an Emanuelsson, rekryt

Musik i filmen
En liten ensam soldat, kompositör Kai Gullmar, text Gösta Bernhard, sång Iréne Söderblom, Gus Dahlström, Holger Höglund, Douglas Håge, Fritiof Billquist, Gunnel Wadner och Ullacarin Rydén, framörs på dragspel av Iréne Söderblom
Sjung vad du har hjärta till, kompositör och text Gösta Bernhard, sång Iréne Söderblom
Dragspelsvals, kompositör Gus Dahlström framförs av Gus Dahlström på dragspel
Muckvisa, kompositör Georg Enders, text Gösta Bernhard, sång Gus Dahlström och Holger Höglund
Dragspelvisa, kompositör Gus Dahlström, text Hugo Bolander, sång Gus Dahlström

DVD 
Filmen gavs ut på DVD 2016.

Källor

Externa länkar 
 
 

Filmer 1947
Filmer om 91:an Karlsson
Svenska komedifilmer
Filmer i regi av Gösta Bernhard
Filmer i regi av Hugo Bolander
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1940-talsfilmer
Purmo å

Purmo å (finska Purmojoki) är en å i Södra Österbotten och Österbotten och ett av Finlands huvudavrinningsområden. Åns huvudfåra har en längd på 62 km och en fallhöjd på 64,2 m. Avrinningsområdet på 864 km² ligger i kommunerna Evijärvi, Kauhava, Lappajärvi, Nykarleby och Pedersöre.

Sträckning

Huvudfåran
Den södra grenen av Purmo å rinner upp i Purmosjön i Kauhava. Ån rinner genom tätorterna Kortesjärvi, Lillby, Purmo, Forsby och Bennäs och går ihop med Esse å ungefär en kilometer innan den rinner ut i Larsmosjön.

Purmo norra å
Purmo norra å () börjar i sjön Haapajärvi i Evijärvi kommun. Ån rinner till Kertussjön och fortsätter därefter genom Purmo kommundel till Forsby där den går ihop med huvudfåran.

Källor

Pedersöres natur
Vattendrag i Österbotten
Evijärvi
Kauhava
Lappajärvi
Nykarleby
Lappo å

Lappo å (fi. Lapuanjoki) är ett 170 km långt vattendrag som utmynnar vid Nykarleby, i Bottenviken, i Österbotten, Finland. Ån rinner upp på Suomenselkä, i Sapsalampi i Alavo och rinner under namnet Pahajoki till Alavo kyrksjö. Avrinningsområdets storlek är 4122 km² och medelflödet är 33 m³/s. Största vattenkraftverket är beläget i Hirvikoski.

Lappo å nämnes ibland Lappo älv och i sitt nedre lopp Nykarleby älv.

Inlandsklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är februari, med  °C.

Källor

Externa länkar 

Vattendrag i Södra Österbotten
Vattendrag i Österbotten
Alavo
Lappo
Nykarleby
Malax å

Malax å () är en å i Malax kommun i Österbotten.

Ån bildas i Övermalax där biflödena Ribäcken, Svinbäcken, Långåminnebäcken och Heljobäcken rinner samman. Därefter rinner den 12 km åt nordväst genom Malax kyrkby för att utmynna i Stenskärsfjärden vid Åminne.

Källor

Vattendrag i Österbotten
Malax
Malax ås avrinningsområde
Kyro älv

Kyro älv (fi. Kyrönjoki) är en älv i landskapen Södra Österbotten och Österbotten i Finland. Kyro älvs huvudfåra är 127 km lång. Älven mynnar ut i Kvarken vid Vassorfjärden i Korsholm. Kyro älv är en typisk österbottnisk älv  med ofta förekommande översvämningar. Längs älvens avrinningsområde bor omkring 100 000 människor.

Kyro älvs avrinningsområde var 2011 beläget i 18 kommuner och huvudsakligen i Kurikka, Ilmola, Seinäjoki, Storkyro, Vasa och Korsholm.

Den 24 februari 1597 stod ett slag i klubbekriget på Kyro älvs is vid berget Santavuori i Ilmola,

Se även 

 Alajoki

Referenser

Externa länkar 

Kyro älvs avrinningsområde
Vattendrag i Södra Österbotten
Vattendrag i Österbotten
Dihybrid klyvning

En dihybrid klyvning eller dihybrid korsning är när man får avkomma från två grupper av individer (minst en individ per grupp) där individerna i den ena gruppen har två ärftliga egenskaper som skiljer sig på ett välkänt sätt från motsvarande två egenskaper i den andra gruppen, men är lika inom respektive ursprungsgrupp. De två egenskaperna styrs av var sin gen. Detta är en vanlig genetisk undersökningsmetod som användes redan av Gregor Mendel. 

Dihybrid klyvning illustrerad med en Punnettkvadrat.

Se även
Monohybrid klyvning
Polyhybrid klyvning

Externa länkar
Bokförlaget Libers webbplats

Genetik
Jan Matejko

Jan Alojzy Matejko eller Jan Mateyko, född 24 juni 1838 i Kraków, död 1 november 1893, var en polsk konstnär. Hans föräldrar var Franciszek Matejko, informator och musiklärare, och Katarzyna Matejko, född Rossberg, som kom från en polsk-tysk adelssläkt.

Jan Matejko var en berömd polsk konstnär som målade förnäma politiska och militära motiv. Exempel på en militär bild är slaget vid Grunwald och han målade även polska kungar liksom ett flertal bilder av den berömde hovnarren Stańczyk. Han var också flitigt anlitad såsom porträttmålare.

Källor

Externa länkar
Jan Matejkos konstverk vid malarze.com
Matejkos Bilder på polska kungar

Polska historiemålare
Alumner från Jagellonska universitetet
Födda 1838
Avlidna 1893
Män
Personer från Kraków
Riddare av Hederslegionen
GK

GK, Gk eller gk kan betyda

 Gayklubb
 Gatukontoret
 GK – en verksamhet för 9-12-åringar som liknade dåvarande Vargungarna, se Goda kamrater
 GK – en förening som tar hand om en golfbana, se Golfklubb
 GK Persei – en nova i stjärnbilden Perseus
 Gårdakvarnen, supporterklubb till fotbollsklubben Gais
 Geodesisk karta
 GK – Förkortning för att något är Godkänt