kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Zilog Z80

Zilog Z80 är en CPU från Zilog. Processorn kom till efter att framförallt Federico Faggin och Masatoshi Shima 1974 sagt upp sig från Intel och grundat Zilog. Processorn lanserades i juli 1976 och var då binärkompatibel med Intels 8080, men hade även en del utökade instruktioner och andra förbättringar.

Z80 såldes redan från starten till ett för tiden lågt pris och var enkel att konstruera hårdvara kring. Den blev därför snabbt populär och grunden i många datorer, spelautomater och tv-spel, bland andra CP/M-system, ZX80, ZX81, ZX Spectrum, Sega Master System och Nintendo Game Boy. Z80 och dess efterföljare används idag, precis som många andra 8/16-bitars processorer, för medelkomplexa inbyggda system, en marknad som fortfarande växer snabbt. Det rör sig då om strömsnåla CMOS-versioner (den ursprungliga kretsen var konstruerad i NMOS).

I Sverige importerades processorn till en början av Scandia Metric, vars största kund var Dataindustrier AB, som använde denna i det industriella styrsystemet DataBoard 4680. Dataindustrier och Scandia Metric ingick avtal med Luxor AB att utveckla persondatorn ABC 80 med Z80 som CPU, och den användes även i efterföljaren ABC 800 och ABC 800-produkten Facit DTC.

Z80 har använts i allt från kopiatorer över industrirobotar till analoga och digitala synthesizer. Z80 används även som hjälpprocessor på till exempel Adaptecs SCSI-kort, och i Texas Instruments grafiska räknare.

Den ursprungliga versionen av Z80 klarade 2,5 MHz vilket ganska snart ökades till 4 MHz. Sedan 1990-talet finns Z80 specificerad för hastigheter upp till 20 MHz. De nyare varianterna Z180 och eZ80 klarar upp till 33 respektive 50 MHz och dessutom vid lägre matningsspänning.

Referenser

Externa länkar 

 

Mikroprocessorer
Z

Z (uttal: ) är den tjugosjätte och sista bokstaven i det moderna latinska alfabetet. I den svenska varianten av detta följs den dock av bokstäverna Å, Ä och Ö.

Uttal 
Bokstaven z uttalas på olika sätt beroende på språk. På svenska är den ovanlig, men uttalas  när den förekommer, förutom i några lånord, då z uttalas som ts. På ett antal språk uttalas den som ett tonande s, som i IPA betecknas just , ett ljud som inte används i svenska.

Historia 
Till det latinska alfabet kom Z från den grekiska bokstaven zeta. Den härstammar i sin tur från den feniciska bokstaven "zayin", som allra först föreställde en handboja ("ziqq"), men sedan föreställde ett svärd ("zayin").

Datateknik 
I datorer lagras Z samt förkomponerade bokstäver med Z som bas och vissa andra varianter av Z med följande kodpunkter:

Se även 
 ℤ, den matematiska beteckningen för mängden av alla heltal

Latinska alfabetet
Z3

Konrad Zuses datormodell Z3 var världens första fungerande, fritt programmerbara och helautomatiska dator, en komplett turingmaskin. Den var byggd med reläer, hade en klockfrekvens av 5,33 Hz och blev klar år 1941. Totalt bestod den av cirka 2 600 reläer, varav 1 400 behövdes till minnet och 600 till aritmetikenheten.

Externa länkar 

 En beskrivning av Z3

Datorhistoria
Tysk elektronik under andra världskriget
Z1

Z1 var en mekanisk dator som konstruerades av Konrad Zuse. Z1 var klar år 1938 och var den första fritt programmerbara, binära datorn. Den efterföljdes senare av Z2, Z3 och Z4.

Z1 konstruerades och byggdes upp i Konrad Zuses föräldrars vardagsrum och var helt privatfinansierad. Den blev klar 1938 och liknade logiskt sett en modern dator med kontrollenhet, minne, mikrosekvenser och beräkningar med flyttal. Originalet försvann tillsammans med föräldrarnas lägenhet i en bombräd 1943.

Under åren 1986–1989 byggde Zuse upp en fungerande replika som kan beses i Deutsches Technikmuseum i Berlin.

Referenser

Externa länkar

Z1 på Computing History

Datorhistoria
Z2

Z2 konstruerades av Konrad Zuse som en prototyp på en relädator. Detta är alltså en tidig dator. Z2 blev klar år 1939 och bildade grunden för Z3.

Datorhistoria
Tysk elektronik under andra världskriget
Z4

Z4 var Konrad Zuses fjärde datormodell och i grunden en Z3 fast med större ordlängd (32 bitar istället för 22). Datorn var så gott som färdig då den på grund av de kontinuerliga flygräderna mot Berlin flyttades till Göttingen. Efter bara några veckor blev den dock flyttad till Bayern där Zuse gömde den i källaren till ett hus i småstaden Hinterstein. Därefter låg arbetet på Z4 nere till 1950 då den färdigställdes, förbättrades och flyttades till Zürich där den användes fram till 1960.

Källor
Williams, Michael R. - A history of computing technology, IEEE Computer Society 1997,

Externa länkar 
https://web.archive.org/web/20080914034703/http://irb.cs.tu-berlin.de/~zuse/Konrad_Zuse/en/rechner_z4.html

Datorhistoria
Östergötlands län

För andra betydelser av Östergötland och Östergötlands län, se Östergötland (olika betydelser).

Östergötlands län  är ett av Sveriges län, beläget i landets sydöstra del. Länets residensstad är Linköping. Östergötlands läns valkrets utgör valkrets vid riksdagsval i Sverige. Region Östergötland har sedan 2015 tagit över den operativa verksamheten i länet.

Historia

Genom 1634 års regeringsform §24 bildades Sveriges indelning i län och Östergötland blev då ett eget län med Linköping som residensstad. Länet benämndes före 1718 även som Linköpings län.

Tidigare län
Östergötland bestod sedan unionstiden av fyra slottslän: Ringstaholms län, Stegeborgs län, Hofs län och Stäkeholms län (för Ydre och Kinda). Under slutet av 1400-talet las Ringstaholms län ner och Ydre och Kinda bröts ur Stäkeholms län samtidigt som Linköpings län och Vadstena län bildades. Även fanns från slutet av 1500-talet ett livgeding kallat Bråborgs län och ungefär samtidigt bildades Finspånga län (härad).

Geografi
Länet omfattar landskapet Östergötland och mindre delar av angränsande landskap. Länets yta är 11 630 km², varav 10 562 km² är landareal. Nio procent av den totala arealen är vatten. En del av detta vatten är Göta kanal. Stenabohöjden i Ydre kommun är länets högsta punkt, som mäter 327 meter över havet. I öster gränsar länet mot Östersjön. I skärgården, med cirka 6 300 öar, sträcker sig tre djupa vikar in i länet: Bråviken, Slätbaken och Valdemarsviken.

Befolkning

Demografi

Tätorter
Linköping och Norrköping är befolkningsmässigt landets 8:e respektive 10:e största tätorter (2018) med ett inbördes avstånd på drygt 40 km. Kommunernas invånarantal kommer på  respektive  plats i Sverige. Tillsammans marknadsför sig kommunerna som East Sweden.

De största tätorterna i länet enligt SCB 31 december 2020:

Residensstaden är i fet stil

Befolkningsutveckling

Kultur

Traditioner

Kultursymboler och viktiga personligheter
Länsvapnet
Blasonering:  I rött fält en gyllene grip med drakvinge och draksvans samt med blå draktunga och beväpning, i vart av sköldens hörn åtföljd av en ros i silver.

Vapnet, som senast fastställdes 1972, är identiskt med landskapsvapnet. De obetydliga delar av angränsande landskap som ingår i länet har inte ansetts motivera någon särskiljning.

Se även 
 P4 Östergötland - Sveriges Radios lokala kanal
 Östnytt - Regionalnyheter
 Lista över landshövdingar i Östergötlands län
 Historiska domsagor i Östergötlands län
 Lista över sekundära länsvägar i Östergötlands län
 Östgötatrafiken
 Östgötapendeln
 East Sweden

Referenser

Externa länkar 

Länsstyrelsen i Östergötlands län

 
Göta kanal
Sveriges län
Österrikare

Österrikare kan också syfta på en anhängare av den nationalekonomisk inriktningen österrikiska skolan.
En österrikare är en mansperson som härstammar från Österrike. I plural avser ordet både män och kvinnor. Majoriteten av österrikarna har tyska som modersmål, men mindre populationer talar även slovenska,  ungerska och kroatiska.

Se även 
 Österrikare i Sverige

Referenser 

 
Österrikes samhälle
Ädelfors

Ädelfors är en gammal bruksort som ligger någon mil öster om Vetlanda i Alseda socken i Vetlanda kommun.
Orten var klassad som en småort fram till 2005 när befolkningsantalet blev lägre än 50 personer.

Historia
Orten hette från början Gyafors men då man hittade guld i området 1737 ändrade den svenske kungen namnet till Ädelfors och gruvan som är nedlagd sedan 1889 kallades Ädelfors guldgruva. Bergarten" ädelit", en typ av prehnit, är uppkallad efter samhället.

Ädelfors var en station vid den smalspåriga järnvägen Vetlanda–Målilla Järnväg. Persontrafiken upphörde 1961 och efter en ombyggnad till normalspår mellan 1984 och 1987 trafikeras Emådalsbanan enbart med godstrafik.

Bilder

Samhället
Än i dag har guld- och gruvhistorien en central del i Ädelfors. I gruvmuseet finns den så kallade Bielkeska mineralsamlingen, en av landets mest betydande. Samlingen omfattar bland annat cirka 7000 stuffer och fem förgyllda mineralskåp i gustaviansk stil.

I Ädelfors byggdes ett spannmålsmagasin, Stenmagasinet i Ädelfors, med stenar som på slutet av 1860-talet rensades från åkermark.

Utanför Ädelfors är Emån uppdämd och det finns ett litet vattenkraftverk på 840 kW som moderniserades 1978 .

I Ädelfors har sedan många år tillbaka arbetarrörelsen i Arbetarnas bildningsförbunds regi drivit en folkhögskola, Ädelfors folkhögskola.

Källhänvisningar

Externa länkar 

Orter i Vetlanda kommun
Alseda socken
Gruvorter
Tidigare småorter i Sverige
Åbrinken

Åbrinken är den gamla bandyplanen i Grycksbo i Sverige, nedanför Grycksbo pappersbruk.

Åbrinken var Grycksbo IF:s hemmaplan då de spelade i Division I säsongen 1963/1964. Putte Kock kommenterade då att "arenan minsann höll allsvensk klass till skillnad från laget". Nuvarande hemmaplan för Grycksbo IF:s bandylag är Tansvallen.

Bandyanläggningar i Sverige
Sportanläggningar i Falu kommun
Ålandstidningen

Ålandstidningen, eller Åland, är Ålands äldsta och ledande dagstidning grundad 1891 av Julius Sundblom. Den ägs av Ålands Tidnings-Tryckeri Ab. Ålandstidningen utkommer sedan 2007 sex dagar per vecka (måndag-lördag) med en kontrollerad upplaga om 10 335 exemplar och är därmed Ålands största tidning.

Historia
Ålandstidningen grundades 1891 av Julius Sundblom, som senare blev en av ledarna för återförening med Sverige i den så kallade Ålandsfrågan. Hans son Bror Sundblom var chefredaktör för tidningen mellan 1951 och 1975. Under 1960-talet utvecklades en frän journalistik på tidningen som både fick ris och ros. Länge var Ålandstidningen Ålands enda tidning men 1981 sparkades den dåvarande chefredaktören Hasse Svensson tillsammans med en stor del av den övriga redaktionen. Dessa grundade istället tidningen Nya Åland. Ålandstidningen är dock ändå Ålands ledande tidning.

Se även
Lista över finländska dagstidningar

Referenser

Externa länkar 
Ålandstidningens nätupplaga

Åländska dagstidningar
Åländska företag
Svenskspråkiga dagstidningar
Dagstidningar startade 1891
Österbottningen

Österbottningen  (ÖB) var en svenskspråkig dagstidning som gavs ut mellan 1883 och 2008 i norra delen av regionen Svenska Österbotten i Finland. Den 4 januari 1883 utkom första numret av tidningen under namnet Norra Posten. 1898 fick tidningen namnet Österbottningen, och den 22 maj 2008 utkom det sista numret som självständig tidning. Tidningen var en lokaltidning för Karleby (tidigare Gamlakarleby) med omnejd. Under de två sista åren utkom tidningen sju dagar i veckan. Dessförinnan kom tidningen ut som en sexdagarstidning. 

Den 19 mars 2008 meddelades att tidningen skulle fusioneras med Jakobstads Tidning. Den 23 maj 2008 sammanslogs tidningarna och den nya tidningen fick namnet ''Österbottens Tidning'. 

Tidningens siste ansvarige chefredaktör var Börje Hästbacka.


Referenser

Webbsidor

Noter

Externa länkar 
 Österbottens Tidnings webbplats.
 

Finländska dagstidningar
Svenskspråkiga dagstidningar
Dagstidningar startade 1883
Dagstidningar nedlagda 2008
Media i Karleby
Öns IP

Öns IP  är en idrottsplats i Edsbyn i Sverige och hemmaplan för Edsbyns IF i fotboll, tidigare även bandy.

Öns IP invigdes 1950. I början av 2000-talets första decennium byggdes bandybanan om till Sveriges första inomhushall för bandy, Edsbyn Arena, som invigdes den 22 september 2003.

Banan blev konstfryst 1975. Ett publikrekord för bandy på 6 063 personer noterades 1997 under matchen Edsbyns IF–Bollnäs GoIF. Den 26 december 2001 slogs detta rekord, då 7 458 personer tog sig till Öns IP för att se matchen i Edsbyns IF–Bollnäs GoIF (2 5) Norra Bandyallsvenskan.

Källor

Sportanläggningar i Ovanåkers kommun
Sportanläggningar invigda 1950
Sport i Edsbyn
1950 i Sverige
Bandyanläggningar i Sverige
Fotbollsanläggningar i Sverige
Östanå

Östanå kan syfta på:
Östanå, Östra Göinge kommun – en småort i Östra Göinge kommun, Skåne, 
Östanå, Sundsvalls kommun – en by nordväst om Sundsvall, söder om Kovland, i Sundsvalls kommun
Östanå, Ovanåkers kommun – by vid Ovanåkers kyrka i Hälsingland
Östanå pappersbruk, Hälsingland – i Hälsingland, 
Östanå pappersbruk, Östra Göinge kommun – i Östanå, Östra Göinge kommun i Skåne
Östanå, Vetlanda kommun – en badplats och campingplats vid sjön Grumlan i Vetlanda kommun
M/S Östanå I – en ångbåt byggd 1906 på numera nedlagda Bergsund Mekaniska Verkstad som låg vid Hornstull i Stockholm, numera i Strömma kanals ägo
S/S Östanå II – ett svenskt ångfartyg
Östanå slott – ett slott i Österåkers kommun, Uppland, 
Östanå, Österåkers kommun – en färjeplats i Österåkers kommun, fastlandssidan av Ljusteröleden,  Trafikverket Färjerederiets led till Ljusterö
Östanå herrgård – ett säteri vid Gränna i Jönköpings kommun, 
Östanå, Sandviken – ett bostadsområde i Sandviken
Östanå församling – tidigare församling som sedan 1500-talet ingår i Holms församling, Karlstads stift
Östanå, Finland – en by i Kimitoöns kommun (före 2009 i Västanfjärds kommun) i landskapet Egentliga Finland
Älgen

Älgen kan avse:
Älgen (stjärnbild), en stjärnbild inom samisk tradition.
Älgen (seriealbum), ett seriealbum om pälsjägaren Buddy Longway.
Älgen, Raseborg, en ö i Nyland, Finland.

Se även
Älg
Älgen Stolta
Älgön
17

17 (XVII) var ett normalår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Germanicus inleder militära fälttåg österut.
 Kappadokien (i Mindre Asien) blir en romersk provins.
 Sejanus blir praetorianprefekt.
 Livius publicerar bokverket Ab Urbe Condita ("Roms historia sedan dess grundläggning") i 142 volymer.
 Ett inbördeskrig utbryter i Germanien.
 En jordbävning i Mindre Asien förstör staden Sardis.

Födda

Avlidna 
 20 mars – Ovidius, romersk poet (eller år 18)
 Titus Livius, romersk historiker
 Gaius Julius Hyginus, romersk författare

Externa länkar
Ä

Ä (gemenform: ä)  (eller ) är en bokstav som används i vissa utökade varianter av det latinska alfabetet, däribland i det svenska och finska alfabetet. Det skrivs som ett A med två prickar ovan, kallade trema (¨).

Uttal och användning 
Ä är den tjugoåttonde bokstaven i det svenska och finska alfabetet. Ä finns också i tyskan, estniskan, võru, turkmeniskan, slovakiskan och liviskan men har inte status som egen bokstav i tyska. 

Ä uttalas på svenska [æ] då det direkt föregår ett r, annars  (regionala variationer förekommer).

I handskrift kan ä ibland likna ā ellar ã.

Det finns andra bokstäver med motsvarande uttal i fler språk:
 Æ i danska, norska och färöiska. Isländskans æ uttalas /aj/.

Betydelser

Versalt Ä 
 Inom bibliotekens klassifikationssystem SAB är Ä signum för tidningar, se SAB:Ä.

Historia

Sverige 
Bokstaven Ä var i den fornsvenska skriften en ligatur (en sammanskrivning) av A och E, se Æ, vilken fortfarande används i Dansknorska alfabetet bland annat. Detta förändrades i samband med boktryckarkonsten. Gustav Vasas bibel från 1541 var en översättning av den tyska bibeln och var det första tryckta verk som nådde större spridning i Sverige. I den använde man tyska Ä (A med trema) istället för svenska Æ, vilket kom att sprida varianten. Under 1500-talet började man även skriva bokstaven som ett A med ett litet e ovanför, Aͤ respektive aͤ. Senare under de första decennierna av 1700-talet kom Ä med trema att bli normen. Detta fördes sedan vidare till Finland genom det svenska alfabetet och den finska översättning av bibeln.

I början av 1900-talet fanns krafter som ville byta ut bokstaven E mot Ä i vissa ord för att stavningen skulle motsvara uttalet: Pär, modärn osv.

Datateknik 
I datorer lagras Ä med kodpunkten U+00C4 och ä med kodpunkten U+00E4. Vilka värden, eller rättare oktettsekvenser, som används för att representera dessa kodpunkter varierar beroende på vilken kodning som används, om Ä alls kan representeras.

I äldre (fram till sent 1980-tal) svenska dataprogram användes ofta ISO/IEC 646, svensk variant, och där användes 91 (decimalt) för Ä och 123 (decimalt) för ä.
De nationella varianterna av ISO/IEC 646, är dock mycket föråldrade och används knappast alls längre.
De har ersatts av nyare kodningar, till exempel Latin-1, Latin-9, och numera allt oftare UTF-8 och UTF-16.

Se även 
Trema
Æ

Latinska alfabetet
Äkta grodor

Äkta grodor (Ranidae) är en familj stjärtlösa groddjur. Familjen omfattar ungefär 700 arter utspridda över hela världen, med undantag för Antarktis. I Australien förekommer dock blott en enda art Hylarana daemeli.

De äkta grodorna varierar mycket i storlek. I familjen finns den största grodan i världen Conraua goliath, men också ett stort antal mycket små grodor.

De flesta av arterna i familjen lever i eller nära vatten och lägger sina ägg i vatten. De genomgår vanligen ett grodyngelstadium. Arterna i släktet Tomopterna gräver däremot ner sig i hålor, och det finns också trädlevande arter inom familjen.

Typiskt har de äkta grodorna slätt, fuktigt skinn och starka bakben med välutvecklad simhud mellan tårna.

Släkten inom familjen 
Släkten inom familjen, i alfabetisk ordning, enligt Catalogue of Life:
Babina
 Amolops
 Clinotarsus
 Glandirana
 Huia
 Humerana
 Hylarana
 Lithobates
 Meristogenys
 Odorrana
 Pelophylax
 Pseudorana
 Pterorana
 Rana
 Sanguirana
Staurois

Referenser 
Delar av artikeln baserar sig på en översättning från engelska Wikipedia. Läst 20061011.

Noter
Äkta paddor

Äkta paddor (Bufonidae) är en familj av groddjur bestående av cirka 500 arter. De flesta kännetecknas av torr och vårtig hud med mer eller mindre giftiga körtlar. Paddor är mestadels landlevande, förutom under den första delen av sina liv som de tillbringar i vattenområden. De är främst nattaktiva och befinner sig på kalla ställen under dagtid.

Försvar 
De flesta paddor har giftkörtlar, en bakom varje öga. Giftet, som paddan pressar ut när den känner sig hotad eller som pressas ut av en angripares bett, är retande på slemhinnor och på mag–tarmkanalen. Giftet hos svenska paddor är dock inte alls lika giftigt som hos tropiska arter. Om en hund biter tag i en levande eller död padda blir resultatet en kraftigt saliverande hund.

Giftet, bufotalin, är obehagligt för människor, men knappast farligt. Andra paddors gift kan vara betydligt allvarligare, till exempel bufotoxin som finns hos rokokopaddan.

Släkten 

Det finns cirka 500 arter fördelade på 47 släkten.
 Adenomus Cope, 1861
 Altiphrynoides Dubois, 1987
 Amietophrynus Frost et al., 2006
 Anaxyrus 
 Andinophryne Hoogmoed, 1985
 Ansonia Stoliczka, 1870
 Atelopus Duméril & Bibron, 1841
 Bufo Laurenti, 1768
 Bufoides Pillai & Yazdani, 1973
 Bufotes Rafinesque, 1814
 Capensibufo Grandison, 1980
 Churamiti Channing & Stanley, 2002
 Crepidophryne Cope, 1889
 Dendrophryniscus Jiménez de la Espada, 1871
 Didynamipus Andersson, 1903
 Duttaphrynus Frost et al., 2006
 Epidalea Cope, 1864
 Frostius Cannatella, 1986
 Incilius 
 Ingerophrynus Frost et al., 2006
 Laurentophryne Tihen, 1960
 Leptophryne Fitzinger, 1843
 Melanophryniscus Gallardo, 1961
 Mertensophryne Tihen, 1960
 Metaphryniscus Señaris, Ayarzagüena & Gorzula, 1994
 Nannophryne 
 Nectophryne Buchholz & Peters in Peters, 1875
 Nectophrynoides Noble, 1926
 Nimbaphrynoides Dubois, 1987
 Oreophrynella Boulenger, 1895
 Osornophryne Ruiz-Carranza & Hernández-Camacho, 1976
 Parapelophryne Fei, Ye & Jiang, 2003
 Pedostibes Günther, 1876
 Pelophryne Barbour, 1938
 Peltophryne 
 Phrynoidis 
 Poyntonophrynus 
 Pseudepidalea Frost et al., 2006
 Pseudobufo Tschudi, 1838
 Rhamnophryne Trueb, 1971
 Sabahphrynus Matsui, Yambun & Sudin, 2007
 Schismaderma Smith, 1849
 Spinophrynoides Dubois, 1987
 Stephopaedes Channing, 1979
 Truebella Graybeal & Cannatella, 1995
 Werneria Poche, 1903
 Wolterstorffina Mertens, 1939

Arter i Sverige 
I Sverige finns det 3 paddarter.
 vanlig padda (Bufo bufo)
 grönfläckig padda (Bufotes viridis)
 strandpadda, tidigare även kallad stinkpadda (Epidalea calamita)
Alla tre arterna är fridlysta.

Källor

Externa länkar 
  

Bufonidae
7

7 (VII) var ett normalår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Ett uppror mot det romerska styret utbryter i Illyrien, vilket även sprider sig till Pannonien och Dalmatia.
 Publius Quinctilius Varus utnämns till guvernör över Germanien.
 Legaten Tiberius Quinctilius Varus sätts att organisera germanerna mellan floderna Rhen och Elba. Han genomför en folkräkning, kräver tributer och rekryterar soldater, vilket skapar oenighet bland germanerna.
 Abgarus av Edessa avsätts som kung av Osroene.
 Ett tempel börjar uppföras till gudinnan Concordias ära.
 Strabon skriver Geographia (eller år 18).
 Vonones I från den arsakidiska dynastin blir regent av Parterriket.

Födda 
 Drusus Caesar, son till Germanicus och Agrippina d.ä.
 Gnaeus Domitius Corbulo, romersk general

Avlidna 
 Athenodoros Cananites, stoisk filosof (född 74 f.Kr.)

Externa länkar
4

4 (IV) skulle varit ett skottår som började en tisdag i den julianska kalendern, men genom kejsar Augustus kalenderreform var detta det sista av en räcka med fyra delbara år utan skottdag för att kompensera för tidigare felaktigt införda skottdagar.

Händelser

Okänt datum 
 Kejsar Augustus hemkallar Tiberius till Rom och utnämner honom till tronarvinge och framtida kejsare.
 Tiberius antar Germanicus som sin efterträdare.
 Sextus Aelius Catus blir konsul i Rom.
 Den romerska lagen Lex Aelia Sentia reglerar frigivandet av slavar.
 Romarriket, representerat av Tiberius, och den germanska stammen keruskerna, representerad av sin kung Segimer, undertecknar ett nonaggressions- och vänskapsfördrag. Arminius och Flavus, söner till Segimer, har värvats till den romerska armén, som ledare för reservtrupperna.
 Nikolaus av Damaskus skriver sin 14 volymer stora Världshistorien.
 Kung Frates V och drottning Musa av Partien blir avsatta och mördade, varpå kronan erbjuds åt Orodes III.
 Namhae Chachaung efterträder Bak Hyeokgeose som kung av det koreanska kungariket Silla (traditionellt datum).

Födda 
 Columella, romersk författare (död 70)
 Daemusin, kung av Goguryeo (död 44)

Avlidna 
 Gaius Caesar, romersk statsman, son till Marcus Vipsanius Agrippa och Julia Caesaris
 Bak Hyeokgeose av Silla, Koreas förste härskare

Externa länkar