Laholms kommun

Laholms kommun är en kommun i Hallands län. Centralort är Laholm.

Södra delen av kommunen domineras av Hallandsåsen och kusten längs Laholmsbukten av ett sandvandringsområde. Barrskogar samt vidsträckta myr- och mossmarker dominerar Laholmsslätten som i öster till ett småkuperat landskap. 

Tillverkningsindustrin sysselsatte knappt en femtedel av den förvärvsarbetande befolkningen i början av 2020-talet. Den näst största näringsgrenen var jordbruket. 

Med undantag för enskilda år har befolkningstillväxten varit stabil ända sedan kommunen bildades 1971. Kommunen har, sedan åtminstone 1990-talet, styrts av borgerliga partier.

Administrativ historik 
Kommunens område motsvarar socknarna: Hasslöv, Hishult, Knäred, Laholm, Ränneslöv, Skummeslöv, Tjärby, Veinge, Våxtorp och Ysby. I dessa socknar bildades vid kommunreformen 1862 landskommuner med motsvarande namn. I området fanns också Laholms stad som 1863 bildade en stadskommun. 

Vid kommunreformen 1952 bildades i området ett antal storkommuner: Karup (av de tidigare kommunerna  Hasslöv, Skummeslöv och Östra Karup), Ränneslöv (av Ränneslöv och Ysby) samt Veinge (av Tjärby och Veinge). Laholms stad och landskommunerna Hishult, Knäred, Laholm och Våxtorp förblev opåverkade.

Laholms kommun bildades vid kommunreformen 1971 av Laholms stad, Laholms och Våxtorps landskommuner samt delar ur Karups landskommun (Hasslövs och Skummeslövs församlingar). 1974 införlivades kommunerna Hishult, Knäred, Ränneslöv och Veinge. 

Kommunen ingick sedan bildandet till 1975 i Hallands södra tingsrätts domsaga och ingår sedan 1975 i Halmstads tingsrätts domsaga.

Geografi 
Kommunen ligger i sydligaste delen av landskapet Halland på gränsen mot såväl Skåne som Småland. Ån Lagan rinner genom kommunen i öst-västlig riktning. Den rinner ut i Laholmsbukten och Kattegatt i väster.

Laholms kommun gränsar i norr till Halmstads kommun i Hallands län, i öster till Ljungby kommun och Markaryds kommun i Kronobergs län samt i söder till Örkelljunga kommun, Ängelholms kommun och Båstads kommun i Skåne län, tidigare Kristianstads län.

Topografi och hydrografi 

Hallandsåsen dominerar södra delarna av kommunen. Dess norra sluttning utgörs av en förkastningsbrant med dalgångar, raviner och  mindre vattenfall. Uppe på åsen finns en platå med bokskogar, ljunghedar och kärrområden. Utmed Laholmsbukten finns Laholmsbuktens strand, en sandvandringskust med aktiva kustprocesser och mäktiga dynfält. Genom kommunen flyter ån Lagan vars mynning påverkats av sandvandringen.

Södra Laholm domineras av Hallandsåsen, vars nordsluttning är en förkastningsbrant med dalgångar och raviner samt mindre vattenfall. Bokskogar, ljunghedar och kärrområden karakteriserar platån uppe på åsen. Stranden utmed Laholmsbukten är en sandvandringskust med aktiva kustprocesser och mäktiga dynfält. Barrskogar samt vidsträckta myr- och mossmarker dominerar Laholmsslätten. Slätten övergår i öster till ett småkuperat landskap som därefter fortsätter i Småländska höglandet.

Nedan presenteras andelen av den totala ytan 2020 i kommunen jämfört med riket.

Naturskydd 
År 2023 fanns 40 naturreservat i Laholms kommun. Som exempel kan nämnas Hollandsbjär, ett område om åtta hektar som skyddade 1982. Främst utgörs området av ljunghed och det beskrivs av Länsstyrelsen i Hallands län som en "en av de mest värdefulla lokalerna" för nålginst. Ett annat exempel är Blåalt som består av 298 hektar. Reservatet bildades ursprungligen 1997 men utvidgades 2015. Främst består området av ädellövskog med 160 till 240 år gamla träd. I reservatet trivs många ovanliga mossar och lavar, exempelvis bokfjädermossa och bokkantlav.

Administrativ indelning 
Fram till 2016 var kommunen för befolkningsrapportering indelad i sju församlingar: 
Hasslöv-Våxtorps församling
Hishults församling
Knäreds församling
Laholms församling
Ränneslöv-Ysby församling
Skummeslövs församling
Veinge-Tjärby församling

Från 2016 indelas kommunen istället i nio  distrikt:

Hasslöv
Hishult
Knäred
Laholm
Ränneslöv
Skummeslöv
Veinge-Tjärby
Våxtorp
Ysby

Tätorter 
Vid tätortsavgränsningen av Statistiska centralbyrån den 31 december 2015 fanns det 14 tätorter i Laholms kommun. 

Centralorten är i fet stil.

*Större delen av Östra Karup tillhör Båstads kommun.

Styre och politik

Styre 
Efter valet 2018 styrs Laholms kommun av en "sexklöver" bestående av Centerpartiet, Moderaterna, Kristdemokraterna, Liberalerna, Miljöpartiet och det lokala Trygghetspartiet

I Laholms kommun benämns kommunalråden kommunråd.

1 "Ö" var Pensionärspartiet.

Kommunfullmäktige

Presidium 

Källa:

Lista över kommunfullmäktiges ordförande

Mandatfördelning i Laholms kommun, valen 1970–2022 
Största partiet i valen till kommunfullmäktige är Socialdemokraterna sedan valet 2014. Partiet blev även största partiet i valen 1994-2002. Innan dess var Moderaterna största parti i valen 2006 och 2010 och Centerpartiet var största partiet under perioden 1970-1991.  Näst största parti är Centerpartiet sedan valet 2018, och före det var Moderaterna näst största parti 2014-2018. I valen 1994-2002 var Centerpartiet det näst största partiet.

Samtliga åtta riksdagspartier finns representerade i Laholms kommunfullmäktige. Dessutom hade SPI Välfärden mandat från 1998 till 2018 och Laholmspartiet sedan 2002. Sen valet 2018 finns även det lokala Trygghetspartiet samt Medborgerlig samling representerat i kommunfullmäktige. Ny demokrati fanns representerade i Laholms kommunfullmäktige i valen 1991-1998 och i valen 1991 och 1994 invaldes även Pensionärspartiet.

Partiers starkaste stöd, valet 2022 

Exklusive uppsamlingsdistrikt. Partier som fått mer än en procent av rösterna i minst ett valdistrikt redovisas.

Nämnder

Kommunstyrelse 
Totalt har kommunstyrelsen nio ledamöter, varav Centerpartiet, Moderaterna och Sverigedemokraterna har två vardera, medan Socialdemokraterna, Laholmspartiet och Kristdemokraterna har en ledamot var.

Lista över kommunstyrelsens ordförande

Övriga nämnder 

Källa:

Ekonomi och infrastruktur

Näringsliv 
I början av 2020-talet sysselsatte tillverkningsindustrin knappt en femtedel av den yrkesverksamma befolkningen. Det var därmed den största näringsgrenen följt av jordbruket som sysselsatte cirka åtta procent av kommunens förvärvsarbetande. En av Europas modernaste laxodlingar finns i kommunen. Den ägs av Sydkrafts laxodling och bygger vidare på en lång tradition av laxodling i området. Bland de största företagen återfinns plastindustrin DIAB AB  och Specma AB som sysslar med hydralik och centralsmörjning.

Infrastruktur

Transport 
I nord-sydlig riktning löper E6 och Västkustbanan som trafikeras av Öresundståg med station i Laholm. Från nordväst mot öster genomkorsas kommunen av riksväg 15 och från väster mot sydöst av riksväg 24. Denna förbinds ytterligare med europavägen av länsväg 115 mot Båstad.

Befolkning

Demografi

Befolkningsutveckling 
Kommunen har  invånare (), vilket placerar den på  plats avseende folkmängd bland Sveriges kommuner.

Kultur

Kulturarv 

Området som utgör Laholms kommun har en lång tradition av keramiktillverkning och krukmakarverkstäder. Detta kan härledas till de geografiska förutsättningarna där Lagan gav lera, ved och handelsplatser och således gav möjligheter för att etablera och utveckla relaterad verksamhet. Under 1900-talet industrialiserades keramiktillverkningen genom Firma Laholms Keramik (1946-85) och Jani-keramik (1950-70). Även om dessa verksamheter lagts ner tillverkades keramik fortsatt i området per 2018.

Kommunvapen 
Blasonering: I blått fält tre bjälkvis över varandra ställda laxar av silver med röd beväring, därest sådan skall komma till användning.

Fiskarna kommer redan på de äldsta kända stadssigillet från 1300-talet. Deras ställning har dock varierat. På 1300-talssigillet är fiskarna bjälkvist ställda över varandra vågrätt med fiskarna vänsterställda. Under 1500-talet var fiskarna lodrätt stolpvis ställda, den mellersta fisken vänd uppåt, de båda yttre nedåt. Senare tiders sigill återger vanligen fiskarna högerställda. När vapnet 1940 skulle fastställas av Kungl. Maj:t definierades de som laxar. Magistraten i Laholm hade framfört önskemål om att fiskarna i sin helhet skulle vara silverfärgade för att mer likna verkliga laxar, men Riksheraldikerämbetet avslog förlaget då det ansågs inte följa heraldiska regler. Efter kommunbildningen registrerades vapnet för Laholms kommun i PRV år 1974. Två andra vapen, från 1960-talet, fanns inom kommunens område.

Engelska distriktet Kingston upon Thames i London har ett nästan identiska vapen.

Se även
Personer med anknytning till Laholms kommun

Referenser

Noter

Källor 
 Statistiska Centralbyrån

Externa länkar

Sveriges kommuner