kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Humanisten, Göteborgs universitet

Humanisten är en byggnad som är centrum för Humanistiska fakulteten vid Göteborgs universitet. Den ligger på Renströmsgatan 6, vid Renströmsparken i stadsdelen Lorensberg i Göteborg.

Humanisten stod klar 1984 och förbinder de äldre byggnaderna Humanistiska biblioteket och den sju våningar höga Språkskrapan i gult tegel (uppförd 1964-66, arkitekt Jaan Allpere och Claes Mellin). Den tillhör Akademiska Hus. Tävlingen 1978 om universitetsutbyggnaden i Renströmsparken vanns av Coordinator arkitekter med förslaget "Pelouse", en slags variant på campustemat. 

För att ytterligare förbättra Humanistiska fakultetens samlokalisering och lokalsituation planerades från 2011 en ny- och ombyggnation i Näckrosparken, placerad i anslutning till Humanisten och Språkskrapan (ansvariga arkitekter KUB Arkitekter).

Första spadtaget för en ny och ombyggd campusbyggnad togs den 27 oktober 2016 och nya Humanisten stod färdig i december 2019. Humanisten inrymmer nu alla sex institutioner under samma tak: Institutionen för språk och litteraturer, Institutionen för svenska, flerspråkighet och språkteknologi, Institutionen för litteratur, idéhistoria och religion, Institutionen för filosofi, lingvistik och vetenskapsteori, Institutionen för historiska studier samt Institutionen för kulturvetenskaper. Språkskrapan är under ombyggnation till studentbostäder som beräknas tas i bruk hösten 2023.

Källor 
Universitetet i Göteborg : En arkitekturguide, Claes Caldenby, Elisabeth Boberg, Arkitektur-Byggnadsplanering, Chalmers tekniska högskola 1996  s. 22f

Externa länkar 

 Så hittar du på Humanisten
 Humanistiska fakulteten vid Göteborgs universitet

Byggnader vid Göteborgs universitet
Hemlig stod jag en morgon

Hemlig stod jag en morgon är en tysk psalm med tolv verser med översättning till svenska före 1610 då den publicerades i 1610 års psalmbok (ej officiellt fastställd psalmbok). Den tyska originaltiteln är "Ich stund an einem Morgen". Psalmen är en slags dialog mellan döden och en ung man, genom en tredje persons ögon. Den svenska översättningen gjordes av ärkebiskop Laurentius Paulinus Gothus.

Psalmen inleds 1695 med orden:
Hemlig stod jagh en morgon
Uppå en lönlig stadh
Medh mycken gråt och vånden
Hörde jag huru bad
Döden om en unger manDen honom hade gripitOch bundit med starkt band''

Publicerad i
Den svenska psalmboken 1610.
Uppsalapsalmboken under rubriken "Beredelse Psalmer emot Dödhen".
Göteborgspsalmboken 1650 under rubriken "Om Döden och Domen".
1695 års psalmbok som nr 381 under rubriken "Beredelse-Psalmer emot Döden".

Externa länkar
Hos Svenska Akademien återfinns psalmtexten från 1695 i "Den gamla psalmboken" i PDF.

Fotnoter

Tyska psalmer
Årets författare (Vision)

Årets författare är ett litterärt pris som delas ut årligen av fackförbundet Vision sedan 1993. Pristagaren röstas fram av fackförbundets medlemmar. Prissumman är på 10 000 svenska kronor (2011).

Pristagare 

1993 – Kerstin Ekman
1994 – Marianne Fredriksson
1995 – Bodil Malmsten
1996 – Kerstin Thorvall
1997 – Henning Mankell
1998 – Jan Guillou
1999 – Liza Marklund
2000 – Majgull Axelsson
2001 – Elsie Johansson. År 2001 utsågs även Årets uppstickare, som blev Jonas Gardell.
2002 – Håkan Nesser
2003 – Åke Edwardson
2004 – Viveca Lärn
2005 – Camilla Läckberg
2006 – Åsa Larsson
2007 – Stieg Larsson
2008 – Johan Theorin
2009 – Mari Jungstedt
2010 – Lars Kepler
2011 – Leif G.W. Persson
2012 – Jonas Gardell
2013 – Jonas Jonasson
2014 – Lena Andersson
2015 – Jonas Hassen Khemiri
2016 – Fredrik Backman
2017 – Johannes Anyuru
2018 - Stina Wollter
2019 - Thord Eriksson
2020 - Karin Smirnoff

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 Årets författare, Vision

Svenska litteraturpriser
Priser och utmärkelser instiftade 1993
När jag uti min enslighet

När jag uti min enslighet är en gammal psalm i tretton verser skriven av Erik Lindschöld 1688 och bearbetad av Johan Olof Wallin 1814 till en psalm med nio verser.

Psalmen inleds 1695 med orden:
När jagh uthi min eenslighet
Hos migh wäl eftertäncker

Enligt 1697 års koralbok är melodin densamma som till psalmen Ach Herre straffa icke migh (1695 nr 27), Jagh längtar, Herre, efter tigh (1695 nr 43) och O Jesu! när jag hädan skall (1695 nr 387). Enligt 1937 års psalmbok är melodin fortfarande densamme som till "O Jesu! när jag hädan skall" (1937 nr 555)

Publicerad som
Nr 388 i 1695 års psalmbok under rubriken "Dödz- och Begrafningz-Psalmer: Beredelse-Psalmer emot Döden".
Nr 459 i 1819 års psalmbok under rubriken "Med avseende på de yttersta tingen: Längtan till det himmelska och eviga vid betraktandet av världens fåfänglighet och onda väsende".
Nr 551 i 1937 års psalmbok under rubriken "Det kristna hoppet inför döden".

Externa länkar
Hos Svenska Akademien återfinns psalmtexten från 1695 i "Den gamla psalmboken" i PDF.
Hos Sibelius-Akademin återfinns noterna enligt 1695 års melodi till Ach Herre straffa icke migh, där det framgår att förebilden är: "Wo Gott der Herr nicht bei uns hält" (dock under titelraden "Om Gvdh ey bygger huset").

Svenska psalmer
Gastón Gaudio

Gastón Gaudio, född 9 december 1978 i Buenos Aires, Argentina, är en före detta argentinsk högerhänt professionell tennisspelare.

Tenniskarriär 
Gastón Gaudio blev professionell spelare på ATP-touren 1996. Han vann till och med säsongen 2007 8 singel- och 3 dubbeltitlar. Bland singeltitlarna märktes en seger i Grand Slam-turneringen Franska öppna 2004. Samtliga 11 ATP-titlar vann han på grus. Som bäst rankades Gaudio i singel som nummer 5 (april 2005) och i dubbel som nummer 78 (juni 2004). Han spelade in $6 066 156 i prispengar. Inför säsongen 2008 rankades Gaudio som nummer 105 i singel.

Gaudio vann alla sina singeltitlar perioden 2001-2005. I finalerna besegrade han spelare som Albert Costa (Barcelona 2002, 6-4, 6-0, 6-2), Jarkko Nieminen (Mallorca, 2002, 6-2, 6-3), Fernando González (Vina del Mar, 2005, 6-3, 6-4) och Tommy Robredo (Estoril 2005, 6-1, 2-6, 6-1).

Hans främsta merit blev singeltiteln i Franska öppna 2004 som han vann genom finalseger över landsmannen Guillermo Coria 2004 (0-6, 3-6, 6-4, 6-1, 8-6) efter att ha legat under med 0-2 i set. På vägen till finalen besegrade han bland andra Lleyton Hewitt och David Nalbandian. 

Säsongerna 2006 och 2007 hade Gaudio stora problem med sviktande form och fallande rankingplaceringar. Vissa skadeproblem tvingade honom att avstå från flera turneringar.   

Gaudio deltog i det argentinska Davis Cup-laget 2001-03. Han har spelat 16 matcher i laget och vunnit 13 av dem.

Gaudio berättade att han tänka sluta spela professionell tennis 30 augusti 2011. Hans sista match blev 2 augusti 2010 i Kitzbühel Challenger där han förlorade i första rundan.

Spelaren och personen 
Gastón Gaudio började spela tennis som 6-åring med övriga familjen (föräldrarna och två äldre syskon). Gaudio var en mycket skicklig tennisspelare, men hans största svaghet var hans psykiska labilitet som sannolikt har hindrat honom från att nå ännu större framgångar som tennisspelare. Han har själv uttryckt det så att han har två motståndare på banan när han spelar, den ena av dem är han själv.

Grand Slam-finaler, singel (1)

Titlar (1)

Övriga ATP-titlar 
 Singel
 2002 - Barcelona, Mallorca
 2005 - Vina del Mar, Buenos Aires, Estoril, Gstaad, Kitzbuhel

 Dubbel
 2004 - Vina del Mar, Estoril (båda med Juan Chela)
 2006 - Stuttgart (med Max Mirnyi)

Referenser 
 ATP, spelarprofil

Argentinska tennisspelare
Födda 1978
Män
Levande personer
Personer från Buenos Aires (provins)
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2000 från Argentina
Tävlande i tennis vid olympiska sommarspelen 2000
Andrés Gómez

Andrés Gómez, född 27 februari 1960, i Guayaquil, Ecuador, är en vänsterhänt tidigare professionell tennisspelare ifrån Ecuador.

Tenniskarriären 
Andrés Gómez blev professionell ATP-spelare 1979 och spelade tourtennis till 1995. Han vann totalt 21 singel- och 33 dubbeltitlar. Som bäst rankades han som nummer 4 i singel (juni 1990) och som nummer ett i dubbel (september 1986). Han spelade totalt in US$4 385 130 i prispengar.

Gómez var en mycket skicklig singelspelare, särskilt på grusunderlag. Han vann sina 21 titlar 1981-91, 16 av dessa i grusturneringar. Hans bästa säsong var 1984 då han vann 5 singeltitlar på ATP-touren. Bland meriterna märks seger i Italienska öppna vid två tillfällen (1982, finalseger över amerikanen Eliot Teltscher med 6-2, 6-3, 6-2 och 1984, finalseger över amerikanen Aaron Krickstein med 2-6, 6-1, 6-2, 6-2). Han finalbesegrade också spelare som Yannick Noah och Mats Wilander i grusturneringar. 

Sin förnämsta singeltitel vann Gómez 1990 i Franska öppna då han finalbesegrade amerikanen Andre Agassi.  

Gómez hade också mycket stora framgångar som dubbelspelare under hela karriären, men framförallt i början av den. Säsongerna 1980-81 vann han sammanlagt 12 titlar. Han vann hela 18 av sina dubbeltitlar tillsammans med chilenaren Hans Gildemeister, däribland Italienska öppna 1981. Bland dubbelmeriterna märks 2 GS-titlar som han vann med andra partners. Den första GS-titeln vann han i US Open 1986 tillsammans med Slobodan Živojinović) genom finalseger över svenskarna Joakim Nyström/Mats Wilander (4-6, 6-3, 6-3, 4-6, 6-3). I Franska öppna 1988 spelade han i par med spanjoren Emilio Sánchez. Paret nådde finalen där de ställdes mot John Fitzgerald/Anders Järryd som de besegrade med 6-3, 6-7, 6-4, 6-3.

Grand Slam-finaler, singel (1)

Titlar (1)

Övriga Grand Slam-titlar 
 Franska öppna
 Dubbel - 1988 (med Emilio Sánchez)
 US Open
 Dubbel - 1986 (med Slobodan Živojinović)

Referenser 
 ATP, spelarprofil

Ecuadorianska tennisspelare
Personer från Guayaquil
Födda 1960
Män
Levande personer
Grenadilla

Grenadilla, eller grenadilleträ, är ett namn som används på flera olika träslag, alla mycket starka och täta. Ett välkänt sådant träslag är Dalbergia melanoxylon, på engelska African Blackwood, och i östra Afrika känt som mpingo. Det används i musikinstrument, i huvudsak klarinett, oboe, piccolaflöjt, tvärflöjt och blockflöjt.

Grenadilla används även som alternativt namn på passionsfrukt.

Trä
Berceuse

Berceuse är franska och betyder vaggvisa (från franskans "bercer" - att vagga). Det är en vanligt förekommande titel på musikstycken. Berömda berceuser finns av Frédéric Chopin, Franz Liszt, Milij Balakirev, Gabriel Fauré, Maurice Ravel, Igor Stravinskij, Ferruccio Busoni, Marcel Dupré, Armas Järnefelt och Gunnar de Frumerie.

Källor 

Musiktermer
Vaggvisor
Hela världen klagar sig

Hela världen klagar sig är en gammal psalm i sex verser skriven av Laurentius Petri Gothus och tryckt första gången i hans skrift "En liten Tröstebok" från 1564. Psalmen fanns även med i 1572 års psalmbok (en icke officiellt fastställd psalmbok). Dess utgångspunkt är en medeltida antifon "Media vita in morte sumus".

Psalmen inleds 1695 med orden:
Hela werlden klagar sigh
Wij måste döden lida

Publicerad som
Nr 399 i 1695 års psalmbok under rubriken "Dödz- och Begrafningz-Psalmer: Begrafnings-Psalmer".

Externa länkar
Hos Svenska Akademien återfinns psalmtexten från 1695 i "Den gamla psalmboken" i PDF.
Hos Sibelius-Akademin återfinns noterna enligt 1695 års melodi till Hela werlden klagar sigh där det också framgår att förebilden är: "Media vita in morte sumus / Mitten wir im Leben sind".

Svenska psalmer
Ombrone

Ombrone är en 161 km lång flod som flyter genom Toscana i Italien. Den rinner upp i Chiantibergen och har sitt utflöde i Tyrrenska havet, strax söder om staden Grosseto. På sin väg mot havet rinner floden genom kommunerna Castelnuovo Berardenga, Rapolano Terme, Asciano, Buonconvento, Murlo, Montalcino, Civitella Paganico, Cinigiano, Campagnatico, Scansano och Grosseto.

Vattendrag i Italien
Tyrrenska havets avrinningsområde
Arendt Dreijer

Arendt Dreijer (jr), född 23 november 1822, död 13 juni 1872, var en svensk ämbetsman och jurist.

Dreijer blev student i Uppsala 1841, avlade hovrättsexamen 4 december 1843, blev vice häradshövding 1850, var assessor i Svea hovrätt 1853-1860, blev 1860 revisionssekreterare, var expeditionschef på justitiedepartementet 1861-1866, justitiekansler 25 maj 1866-1867 och var justitieråd 24 september 1867 till sin död 1872.

Källor

Noter

Sveriges justitiekanslerer
Justitieråd i Högsta domstolen (Sverige)
Födda 1822
Avlidna 1872
Män
Svenska revisionssekreterare
Serchio

Serchio är en flod i Italien. Den är med sina 110 km Toscanas tredje största flod, efter Arno och Ombrone. Den rinner upp vid Monte Sillano och mynnar i Tyrrenska havet lite norr om Pisa.

Vattendrag i Italien
Tyrrenska havets avrinningsområde
Riks-SMASK

Riks-SMASK (där SMASK står för Sveriges Musicerande Akademikers Samarbetande Kårorkestrar och Kårbaletter), är en paraplyorganisation för alla studentorkestrar och -baletter vid Sveriges universitet och högskolor. 

Föreningen arbetar huvudsakligen med att vara ett stöd för arrangörerna av studentorkesterfestivalerna SOF i Linköping och STORK i Uppsala. Utöver detta agerar Riks-SMASK vid behov kontaktorgan och språkrör för och mellan orkestrarna.

Externa länkar  
 Riks-SMASKs officiella webbplats 

Svensk studentkultur
Studentorganisationer
Frans Huss

Frans Fabian Huss, född 16 september 1819 i Torp, Västernorrlands län, död 28 augusti 1891 i Stockholm, var en svensk jurist och ämbetsman. Han var bror till Magnus Huss och farfars bror till Elof Huss.

Huss blev student vid Uppsala universitet 1836, filosofie kandidat 1840, filosofie magister 1842 och juris utriusque kandidat 1845. Han blev auskultant i Svea hovrätt sistnämnda år, extra ordinarie notarie samma år, vice notarie 1848, extra ordinarie fiskal samma år, vice häradshövding 1849 och adjungerad ledamot av Svea hovrätt första gången 1852. Huss blev fiskal i hovrätten samma år och assessor 1855. Efter att ha varit tillförordnad revisionssekreterare blev han ordinarie revisionssekreterare 1860.

Huss var expeditionschef i justitiestatsexpeditionen 1866–1867, blev justitieombudsmannens suppleant 1867 och justitiekansler samma år, vilket han var till 1869. Han blev tillförordnad president i Göta hovrätt sistnämnda år och justitieråd samma år, vilket han var till 1889 då han beviljades avsked.

Huss blev riddare av Nordstjärneorden 1863, kommendör (av första klassen) av samma orden 1873 och kommendör med stora korset 1881. Han förblev ogift.

Källor

Noter 

Sveriges justitiekanslerer
Justitieråd i Högsta domstolen (Sverige)
Hovrättspresidenter i Göta hovrätt
Svenska revisionssekreterare
Alumner från Uppsala universitet
Kommendörer med stora korset av Nordstjärneorden
Födda 1819
Avlidna 1891
Män
Cecina (flod)

Cecina är en flod som flyter genom Toscana. Den rinner upp på 812 meters höjd i Castelnuovo di Val di Cecina och mynnar sedan ut i Tyrrenska havet vid staden Cecina i Livorno. Floden är ca 78 km lång.

Vattendrag i Italien
Tyrrenska havets avrinningsområde
Sniffa

Sniffa har flera betydelser:

 Sniffning – att andas in ångorna från till exempel en spritpenna för att uppnå ett rus
 Sniffning (datasäkerhet) – en metod som crackare använder på datornätverk som utnyttjar svagheter i olika protokoll för att lyssna efter lösenord och annan information.
Kopieringsskydd

Kopieringsskydd är ett skydd eller hinder mot otillåten kopiering och används särskilt för digitala produkter.

Kopieringsskydd används för exempelvis data, film och musik. Detta läggs oftast in för att förhindra att skivor och program olagligt kopieras och sedan fildelas över hela världen. Ett kopieringsskydd kan innebära att en musikskiva inte går att spela upp i en dator eller att man inte kan ta en säkerhetskopia av ett köpt spel eller program. Det finns olika tekniker för kopieringsskydd, vanligast är att någon typ av programvara läggs med på skivan och "säger åt" datorn vad den får göra och inte. En annan typ av kopieringsskydd är macrovision som försvårar kopierandet av en analogt lagrad videofilm.

Vanliga typer av kopieringsskydd 
 Mjukvarubaserade skydd
 Serienummer/aktiveringskoder
 Nyckelfiler
 Kryptering
 Hårdvarubaserade skydd
 Donglar
 Specialtillverkade skivor
 Programkort och kortläsare

Det går även att kombinera ovanstående skydd.

Se även 
 Digital Rights Management (DRM)
 High-bandwidth Digital Content Protection (HDCP)
 Piratkopiering
 Regionskodning

Referenser 

Immaterialrätt
Megabit

Megabit (Mb eller Mbit) är en informationsenhet samt en multipel av bit. Namnet kommer av SI-prefixet mega (M), för en miljon, och bit (b).

Megabit är relaterat till enheten mebibit (Mib) – en multipel baserad på det binära prefixet mebi (Mi) – som motsvarar . Ibland används megabit som synonym till mebibit, trots att SI och IEC avråder från detta.

Megabit används för att ange överföringshastighet i datornätverk, då i form av megabit per sekund (Mbps).

Källor 
 Prefix för binära multipler – NIST 

Informationsenheter
Justitiekanslern (Finland)

Justitiekanslern (finska: oikeuskansleri) är jämte riksdagens justitieombudsman den högste laglighetsövervakaren i Finland. Justitiekanslern övervakar att myndigheter, tjänstemän, domstolar följer lagen och fullgör sina skyldigheter, liksom beslut från statsrådet och republikens president. Dessutom har justitiekanslern till uppgift att övervaka att de mänskliga rättigheterna tillgodoses.  Vidare ska justitiekanslern övervaka advokaternas verksamhet.

Justitiekanslern är chef för Justitiekanslersämbetet (JKÄ), som bereder ärendena innan JK avgör dem. Det finns också en biträdande justitiekansler och en ställföreträdare för denna. Justitiekanslerämbetets huvudkontor finns i Statsrådsborgen, där även Statsrådets kansli och delar av Finansministeriet återfinns.

Historia
Efter att Finland skiljts från Sverige 1809 (det svenska justitiekanslerämbetet inrättades på 1700-talet), infördes i storfurstendömet en motsvarighet, benämnd prokurator. Efter att Finland blivit självständigt från Ryssland bytte ämbetet namn till justitiekansler (1918).

Till en början var denne medlem av Finlands statsråd, som enligt särskild instruktion skulle vaka över, att lagar och författningar efterlevdes, och var såsom högste åklagare förman för samtliga allmänna åklagare, som skulle ställa sig hans föreskrifter om utövning av åklagarmakten till efterrättelse. Hans övervakningsrätt sträckte sig enligt regeringsformen jämväl till statsrådets och presidentens ämbetsverksamhet, men innefattade därvid inte rätt att anställa åtal. Skulle presidenten eller statsrådet i ämbetsutövning förfara lagstridigt, ägde justitiekansler däremot endast göra framställning, med uppgivande av, vari det lagstridiga bestod, samt, därest föreställningen lämnades obeaktad, om det är presidenten, som förfarit mot lag och lagstridigheten, innefattande högförräderi eller landsförräderi, därom berätta till riksdagen, men om statsrådet gjort sig skyldigt till ämbetsfel, anmäla därom till presidenten.

Lista över justitiekanslerer i Finland 
 1918: Pehr Evind Svinhufvud
 1918–1928: Axel Fredrik Charpentier
 1928–1929: Urho Castrén
 1930: Albert von Hellens
 1930–1933: Albert Makkonen
 1933–1944: Oiva Huttunen
 1944–1950: Toivo Tarjanne
 1950–1955: Carl Gustaf Möller
 1956–1961: Olavi Honka
 1961–1964: Antti Hannikainen
 1964–1965: Aarne Nuorvala
 1965–1970: Jaakko Enäjärvi
 1970–1982: Risto Leskinen
 1982–1986: Kai Korte
 1986–1998: Jorma S. Aalto
 1998–2007: Paavo Nikula
 2007–2017: Jaakko Jonkka
 2017: Risto Hiekkataipale
 2018–: Tuomas Pöysti

Se även  
 Justitiekanslern

Källor

Justitiekanslersämbetets webbplats (läst 2010-05-16)

Externa länkar
Justitiekanslerns webbplats
Riksdagens justitieombudsman: Justitieombudsmannen och justitiekanslern

Ugglan
Politik i Finland
Finländska rättsliga myndigheter
Organisationer bildade 1809
Panorering

Panorering används i flerkanalig ljudteknik för att lägga ett mono-spår olika starkt i olika högtalare i en stereo-mix, för att på så vis skapa en bredare ljudbild vilket ger ett ökat intryck av stereofoni. Till exempel kan ett ljudkanal som endast har spelats in med en mikrofon – vilket då alltså ger ett monofoniskt ljud – läggas 70 % i höger högtalare och 30 % i vänster, medan nästa ljudspår kan läggas exempelvis 10 % i höger högtalare och 90 % i vänster.

Med denna teknik kan man åstadkomma tydligare rumsklanger och "placera" ett instrument i ljudbilden, samt enklare urskilja olika stämmor och enskilda instrument. Man får på så sätt en mer levande ljudmix.

Ljudteknik
Tiltning

Tiltning är en filmfotograferingsteknik när filmkameran är stationär och roterar i det vertikala planet uppåt eller nedåt. Panorering är när kameran flyttas i det horisontala planet.

Se även
Panorering (fotografering)

Källor

Fotografiska termer
Fotografi
Filmtermer
Johan Cederbielke

Johan Rudberus, adlad Cederbielke, född 30 april 1677 i Lidköping, död 9 september 1752 på Wårby, var en svensk jurist och ämbetsman.

Biografi
Johan Rudberus var son till prosten på Läckö Jonas Rudberus och Maria Carlberg, och dotterson till Johan Börjesson Carlberg. Han var först auskultant vid Svea hovrätt där han så småningom steg till advokatfiskal och assessor. Han blev lagman  i Vänersborgs läns lagsaga 1718, lagman i Värmlands lagsaga 1719. Lagman i Västmanlands och Dalarnas lagsaga 1719.  1723 blev han lagman i Södermanlands lagsaga. 1728 utsågs Cederbielke till justitiekansler, på vilken tjänst han stannade till 1736, när han befordrades till landshövding i Västmanlands län.

Rudberus adlades år 1718 och lär enligt Anreps ättartavlor ha fått sitt namn Cederbielke genom att han skulle ha vaktat en medlem av ätten Bielke som skulle ha suttit frihetsberövad. Ätten introducerades på nummer 1562. År 1731 upphöjdes Cederbielke till friherre men tog i den rangen aldrig introduktion.

Cederbielke var gift två gånger. Hans enda efterkommande, dottern Agneta Maria som gifte sig Hierta, föddes i första äktenskapet som han ingick med en dotter till assessorn i Bergskollegium Olof Strobill.

Källor

Övriga källor 
 Gabriel Anrep, Svenska adelns Ättar-taflor 
 http://www.adelsvapen.com/genealogi/Cederbielke_nr_1562

Externa länkar
Något om släkten Rudberus/Cederbielke

Landshövdingar i Västmanlands län
Lagmän i Södermanland
Lagmän i Värmland
Lagmän i Västmanlands och Dalarnas lagsaga
Lagmän i Västergötland
Sveriges justitiekanslerer
Personer under frihetstiden
Svenskt adlade
Personer från Lidköping
Födda 1677
Avlidna 1752
Män
Airzooka

Airzooka är en handdriven leksak som skjuter "luftbollar" upp till 10 meter.

Referenser

Leksaksvapen
Plastleksaker
Riksfiskal

Riksfiskal var ett ämbete i Sverige enligt 1634 års regeringsform.

När Svea hovrätt inträttades 1614 tilldelades domstolen två fiskaler, vara den ene skulle tjänstgöra som allmän åklagare å regeringens (kungens) vägnar. I 1634 års regeringsform kallades detta ämbete för riksfiskal. Riksfiskalen motsvaras idag av justitiekanslern i Sverige.

Källor 

Titlar i statsförvaltning
Svenska rättsliga myndigheter
Focke-Wulf Fw 191

Focke-Wulf Fw 191, ett bombplan ifrån Tredje riket som inte byggdes i mer än 3 exemplar, var utrustat med 2 propeller-motorer och glasnos.

 
Tyska bombflygplan
Tyska stridsflygplan under andra världskriget
Flygplan tillverkade av Focke-Wulf
Tilta

Tilta eller plogtilta kallas den uppvända jordsträngen vid sidan om den fåra som uppstår vid plöjning av en åker eller markberedning vid föryngring av skog.

Källor
Nationalencyklopedin: Tilta

Jordbruk
Skogsbruk
Stefan Wisniewski

Stefan Werner Wisniewski, född 8 april 1953 i Klosterreichenbach i Västtyskland, är en tysk före detta medlem av Röda armé-fraktionen.

Wisniewski ingick i Kommando Siegfried Hausner, som 5 september 1977 kidnappade och mördade den tyska arbetsgivarorganisationens ordförande, Hanns-Martin Schleyer. Wisniewski greps i Paris 1978 och dömdes 1981 till livstids fängelse. Han frigavs 2003.

Källor 

Födda 1953
Medlemmar i Röda armé-fraktionen
Män
Tyska brottslingar
Levande personer
Vänsterextremister
Generalgevaldiger

Generalgevaldiger (, "profoss vid armén") eller generalprofoss () var inom de värvade arméerna under 1600-talet och 1700-talet den tjänsteman, som hade högsta uppsikten över ordningen inom läger och kvarter, det vill säga militärpolisverksamhet, samt var åklagare vid krigsrätt. Även befattningarna fältgevaldiger och krigsfiskal förekom.

Se även
 Provost marshal

Källor
 

Militära befattningar
Titlar i statsförvaltning
Militärpolis
Ugglan