kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lars-Åke Lagrell

Lars-Åke Lagrell, född 20 januari 1940 i Älmeboda i Kronobergs län, död 21 september 2020 i Kristina distrikt i Jönköping, var en svensk fotbollsledare och ämbetsman. Han var ordförande i Svenska Fotbollförbundet från 1991 till 2012 och landshövding i Kronobergs län 1 april 2002 till 22 december 2006. Åren 2002–2006 var han bosatt i landshövdingeresidenset i Växjö.

Lagrells far var lantbrukare och avled i en olycka med en rälsbuss innan Lagrell fyllt två år; modern kunde inte behålla gården utan flyttade till släktingar i Jönköping. Lagrell började spela både fotboll och handboll och blev idrottsledare redan som fjortonåring. 

Den 16 december 2010 deklarerade Lagrell att han inte avsåg att ställa upp för omval och han avgick således som ordförande i Fotbollförbundet vid förbundsmötet 2012. Han efterträddes av Karl-Erik Nilsson.

Han var gift två gånger och hade tre söner, varav två i det första äktenskapet. Han utsågs till "årets smålänning" 2001.

Priser och utmärkelser
  H.M. Konungens medalj i guld av 12:e storleken i Serafimerordens band (2012)

Referenser

Födda 1940
Landshövdingar i Kronobergs län
Fotbollsfunktionärer
Svenska idrottsledare under 1900-talet
Män
Avlidna 2020
Mottagare av Hans Majestät Konungens medalj
Personer från Älmeboda socken
Svenska idrottsledare under 2000-talet
Karin Starrin

Karin Margareta Starrin, född 28 oktober 1947 i Alfta församling, Gävleborgs län, är en svensk ämbetsman och politiker (centerpartist), som var kommunalråd i Ovanåker 1985–1988, riksdagsledamot för Gävleborgs läns valkrets 1988–1997 och Europaparlamentariker 1995, samt landshövding i Hallands län 1997–2004, generaltulldirektör för Tullverket 2004–2010 och styrelseordförande för Högskolan i Halmstad 2010–2017.

Under Starrins tid som ledamot av riksdagen 1988–1997 var hon ledamot av trafikutskottet 1994–1997 och krigsdelegationen 1994–1997 samt suppleant i finansutskottet, lagutskottet, jordbruksutskottet, näringsutskottet och EU-nämnden.

Åren 1991–1995 var hon förbundsordförande för Centerkvinnorna. Starrin var även ledamot av Europaparlamentet en kort period efter EU-anslutningen i januari 1995 fram tills strax efter det första svenska Europaparlamentsvalet hölls i september 1995. I parlamentsvalet fick den EU-skeptiska centerpartisten Hans Lindqvist ett större stöd och Starrin återgick då till sin riksdagstjänst.

Hon blev därefter landshövding i Hallands län 1997–2004, ordförande i Svenska volleybollförbundet 2002–2004 och generaltulldirektör och chef för Tullverket 2004–2010. Under perioden 2010–2017 var hon styrelseordförande för Högskolan i Halmstad. 2009–2011 var hon av regeringen utsedd ledamot i den e-delegation som regeringen tillsatte 26 mars 2009 och som verkade fram till 2015.

Källor 
Riksdagens webbplats
Nationalencyklopedin

Noter

Externa länkar 

Ledamöter av Sveriges riksdag för Centerpartiet
Ledamöter av Europaparlamentet från Sverige för Centerpartiet
Landshövdingar i Hallands län
Generaltulldirektörer
Svenska politiker under 1900-talet
Personer från Alfta socken
Födda 1947
Levande personer
Kvinnor
Wilhelm

Wilhelm kan avse

 Eric Wilhelm, svensk konstnär
 Erik Wilhelm, svensk konstnär
 Kati Wilhelm (1976–), tysk skidskytt
 Prins Wilhelm, hertig av Södermanland
  Wilhelm – ett namn, se Vilhelm
 Wilhelm (berg) - ett berg i Papua Nya Guinea
Lars Törnman

Lars Göran Törnman, född 6 maj 1951 i Nedre Soppero i Vittangi församling, är en svensk politiker (socialdemokrat). Han har tidigare varit gruvarbetare, fackföreningsman och partiledare för ett lokalpolitiskt parti i Kiruna kommun.

Politisk karriär 
Törnman blev 1989 ordförande för Svenska Gruvindustriarbetareförbundets avdelning 12 (”Gruvtolvan”), då han ersatte den sittande aktiva socialdemokraten och röstades in under stormiga former. 1990 ersattes övriga socialdemokrater i fackklubbstyrelsen med politiskt obundna ledamöter, och inför 1991 års val drog Gruvtolvan in sitt tidigare traditionella stöd för Socialdemokraterna med motiveringen att de inte förde en arbetarvänlig politik.

Från denna tid härrör också öknamnet ”Jesus från Soppero”, en beteckning som första gången förekom i Kirunas nyårsrevy 1990/91.

År 1994 bildade Törnman, då fortfarande ordförande för Gruvtolvan, Kirunapartiet tillsammans med Lars Winsa och kom in i Kiruna kommunfullmäktige där de blev det största partiet (33% jämfört med Socialdemokraternas 29%). I samband med detta blev Törnman utesluten ur Socialdemokratiska arbetarepartiet. Törnman var Kirunas enda kommunalråd under mandatperioden 1994–1998. Mandatperioden efter, 1998–2002, delade Törnman och socialdemokraten Harald Ericson på uppdraget.

Inför valet 2002 bildade Törnman Norrbottenspartiet tillsammans med representanter från Kirunapartiet och Norrbottens Sjukvårdsparti. Syftet var att ta sig in i riksdagen med hjälp tolvprocentsspärren inom en valkrets. Försöket misslyckades eftersom Norrbottenspartiet bara erhöll 9,1 procent av rösterna.

Genom överenskommelser med Vänsterpartiet och Miljöpartiet de gröna hade Kirunapartiet majoritet i kommunfullmäktige under inledningen av mandatperioden 2002–2006 och Törnman åter som ensamt kommunalråd. Kommunens styrande gruppering med Lars Törnman avgick 31 december 2003 sedan en avhoppad kirunapartist i fullmäktige orsakat att ett budgetförslag inte antogs.

Därefter var Törnman oppositionspolitiker fram till 2008 när han åter blev kommunalråd, då tillsammans med socialdemokraternas Kenneth Stålnacke. Den 10 januari 2010 avgick Törnman som ordförande för Kirunapartiet för att ånyo bli medlem i Socialdemokratiska arbetarepartiet. Från 2019 är Törnman ledamot i Tekniska verken i Kiruna.

Referenser

Kommunalråd i Kiruna kommun
Svenska socialdemokrater
Svenska partiledare
Personer inom svensk fackföreningsrörelse
Svenska politiker under 1900-talet
Svenska politiker under 2000-talet
Personer från Jukkasjärvi socken
Födda 1951
Levande personer
Män
Svenska gruvarbetare
Personer i Kirunas historia
Yugo

Yugo var namnet på en bil som tillverkades av den jugoslaviska/serbiska biltillverkaren Zastava för den amerikanska marknaden mellan 1978 och 2008. 

Produktionen upphörde efter 30 år den 21 november 2008, och i dess fabriker ska det tillverkas Fiatbilar åt de italienska bilmärket. På 30 år producerades mer än 800 000 bilar, med en produktionstopp år 1989 med 220 000 bilar.

Designen var ganska lik Fiat 128. Bilen hette från början Zastava Koral. Men eftersom bilen kom från forna Jugoslavien så döptes den om till Yugo 45 Koral när ett avtal om export till Amerika tecknats. I USA hette bilen Yugo GV (Great Value).

Externa länkar 
 http://dmoz.org/Recreation/Autos/Makes_and_Models/Yugo/
 Goodbye Yugo, ugliest car ever (Bad user experience we loved)

Bilar tillverkade av Zastava
Framhjulsdrivna fordon
Tetrapoda

Som Tetrapoda eller landryggradsdjur betecknas i den biologiska systematiken alla ryggradsdjur som till skillnad från fiskar förfogar över fyra fötter. I gruppen ingår även de ryggradsdjur som förlorat sina fötter under evolutionens lopp, som valar och sirendjur. Namnet betyder ungefär "fyrfoting" och har sitt ursprung i grekiskans tetrapoda (τετραποδη), sammansatt av tetra, 'fyra', och podes, 'fötter'.

Utvecklingshistoria 
Biologerna trodde tidigare att landryggradsdjuren utvecklades ur havstofsstjärtar som levde under devon. Dessa ska ha varit tvungna att krypa på land på grund av att deras vattendrag torkade ut. Enligt dessa teorier omvandlades genom evolutionen dessa djurs fenor till groddjurens ben.

Idag är det känt att de första djuren i gruppen Tetrapoda levde uteslutande i vattnet – deras ben utvecklades alltså där. Landryggradsdjurens förfäder är därmed släktingar till ordningen lungfiskar, som gick med sina fötter på vattenväxter och på vattendragens eller havets botten. Fossil av ursprungliga landryggradsdjur, främst Tiktaalik, Acanthostega och Ichthyostega, visar att deras ben saknade förmåga att bära djuret på land.

De första tetrapoderna kom upp på land under mellersta devon för ca 395 miljoner år sedan, och dessa kom sedan att vidareutvecklas i olika riktningar under följande geologiska period, karbon.

Systematik 
I gruppen Tetrapoda finns nästan 22 000 arter. På grund av anpassningen till livet på land har de lungor. Bara larverna och några enskilda arter (till exempel axolotlen (Ambystoma mexicanum) av klassen groddjur har gälar.

Traditionellt delar man gruppen i fyra klasser:
 Groddjur (Amphibia)
 Kräldjur (Reptilia)
 Fåglar (Aves)
 Däggdjur (Mammalia)

Externa länkar 
 Tree of Life web project – Amniota:

Källor 

Ryggradsdjur
Proboscidea

Proboscidea kan syfta på:

 Proboscidea (djur) – en ordning däggdjur med tre nu levande arter elefanter
 Proboscidea (ringmask) – ett ringmasksläkte
 Proboscidea (växtsläkte) – ett växtsläkte i familjen Elefantsnabelväxter (Martyniaceae)
Karlevistenen

Karlevistenen, med signum Öl 1, är Ölands äldsta och en av Sveriges märkligaste runstenar. Den står på en åker i Karlevi bys sjömarker i Vickleby socken och nära Kalmarsund.

Stenen är ett 130 centimeter högt flyttblock av grå kvartsporfyr, troligen från trakten väster om Oskarshamn. Den är rest omkring år 1000, troligen i slutet av 900-talet, efter en dansk hövding, Sibbe den gode eller Sibbe den vise, Foldars son. Stenen står på sin ursprungliga plats och av en teckning från 1600-talet framgår att den stått mellan två nu bortodlade gravhögar. Enligt inskriften har den döde blivit gravsatt i den ena av dem. Att stenen står avlägset på en öde strand tyder på att Sibbe avlidit på färd förbi och höglagts på landbacken av sitt följe. Vissa menar att stenen blivit rest av daner som varit på hemväg efter att ha deltagit i slaget vid Fyrisvallarna utanför Uppsala kring år 985.   Söderberg kommer fram till resultatet att inskriften tillhör slutet av 1000-talet; stenen är rest till minne av en dansk hövding som blivit höglagd invid stenen; och inskriften är inhuggen av en norsk skald, som befann sig i den danske hövdingens följe.

Inskriften

Inskriften består av en kortare del på prosa som namnger hövdingen: "Denna sten blev satt efter Sibbe [den] gode, Foldars son, men hans följe satte på ön [detta minnesmärke]". Sedan finns en längre del i form av en konstfull skaldestrof:

Fulginn liggr hinns fylgðu
flestr vissi þat mestar
dæðir dolga Þrúþar
draugr i þeimsi haugi
munat Reið—Viður ráða
rogstarkr í Danmarku
Endils Jarmungrundar
urgrandari landi

som i översättning lyder: "Dold ligger den som de största dåd följde, det visste de flesta, 'stridernas Truds arbetare' i denna hög. Ej skall en rättrådigare, kampstark 'Vagn-Vidur' på sjökonungens väldiga mark råda över land i Danmark."

Skaldedikten är skriven på versmåttet dróttkvætt och dikten på Karlevistenen är tillsammans med Sigtunadosan och runinskrifterna från Bryggen i Bergen en av få skaldestrofer på detta versmått som bevarats i original. I dikten finns flera kenningar. Trud är namnet på en gudinna, och "stridernas Truds arbetare" betyder hövding eller härförare. Vidur är ett av Odens namn, som här används om den döde hövdingen, och den vagn man färdas på är skeppet. Vagn-Vidur ska alltså tolkas som skeppshövding. "Sjökonungens väldiga mark" är havet.

Under runinskrifterna finns på stenen en kort medeltida inskrift med okänd innebörd: (NINONI+ EH + ). Möjligen kan detta betyda "i Jesu namn".

Se även 
 Alfabetisk lista över runstenar
 Lista över Ölands runinskrifter

Källor 

 
Ölands runinskrifter
Runinskrifter i Mörbylånga kommun
Fornnordiska dikter
Lista över Ölands runinskrifter

Lista över Ölands runinskrifter är en förteckning över Ölands runristningar, samtliga förkortade Öl och numrerade enligt Samnordisk runtextdatabas. Därtill dess placering, socken och eventuellt dess namn.

Ölands runinskrifter 

Öl 1, Karlevistenen, Vickleby socken, runsten
Öl 2
Öl 3
Öl 4
Öl 5
Öl 6
Öl 7, Mörbylånga kyrka, Mörbylånga socken, runsten, försvunnen 
Öl 8
Öl 9, Kastlösa kyrka, Kastlösa socken, runsten, försvunnen 
Öl 10
Öl 11
Öl 12
Öl 13
Öl 14
Öl 15
Öl 16
Öl 17
Öl 18, Seby, Segerstads socken
Öl 19
Öl 20
Öl 21, Hulterstads kyrka, Hulterstads socken
Öl 22, Hulterstads kyrka, Hulterstads socken se Öl 21
Öl 25, Björnflisan, utanför Dröstorp på Alvaret, runsten
Öl 26, Sandby kyrkogård, Sandby socken, runsten
Öl 27, Sandby kyrkogård, Sandby socken, runsten
Öl 28, Gårdbystenen vid Gårdby kyrka, Gårdby socken, runsten
Öl 29, Gårdby kyrka, Gårdby socken, runstensfragment
Öl 31, Runstens kyrka, sakristian, Runstens socken
Öl 36, Bjärbystenen, Runstens socken, runsten
Öl 37, Lerkaka, Runstens socken (mittemot kvarnraden)
Öl 39, Övra Bägby, Gärdslösa socken, (stenen söder om bäcken) 
Öl 40, Övra Bägby, Gärdslösa socken, (stenen norr om bäcken) 
Öl 43, Gärdslösa kyrka, vapenhuset, Gärdslösa socken, fragment 
Öl 44, ursprungligen från Bo, Bredsättra socken, nu vid museet i Skedemosse 
Öl 46, Tingsflisan, Köpings socken, runsten 
Öl ATA4684/43B, Hulterstads kyrka, se Öl 21 
Öl ATA4701/43, Alböke kyrka (intill ytterväggen)
Öl ATA4703/43, Solberga, Köpings socken 
Öl Fv1911;274B, Resmo kyrka, Resmo socken, nu i SHM, runsten
Öl Fv1972;268, medeltida putsristning i Gärdslösa kyrka, Gärdslösa socken
Öl KALM1982;57, Mörbylånga kyrka, Mörbylånga socken 
Ölands runinskrifter Köping, de 69 (?) runstensfragmenten i Köpings kyrka
Ölands runinskrifter SAS1989;43, Kvinnebyamuletten

Se även
Alfabetisk lista över runinskrifter

Länkar och referenslitteratur
FMIS sökning: Öland, Runristning
Christer Hamp: Gamla Runinskrifter#Öland
www.olanningen.com/fornlamningar/runstenar.htm

Nilsson, Bruce: The Runic Inscriptions of Öland (1973), Akademisk avhandling. University of Michigan, 

Ölands runinskrifter
Skridskor

Skridskor är fotbeklädnader med hårda blad som sätts fast på fötterna för skridskoåkning på is. De första kända skridskorna gjordes av ben från hjort eller boskap och betecknades ursprungligen som isläggar. Det finns numer flera olika typer av moderna skridskor men nutida som har gjorts av djurben är resultat av hobbyverksamheter och motsvarar inte dagens önskemål kring skridskoåkning.

Varianter för färd på is:
 bandyskridskor, bandyrör, se Bandy
 hastighetsåkningsskridskor se Hastighetsåkning på skridskor
 ishockeyskridskor, hockeyrör, se Ishockey
 konståkningsskridskor, se Konståkning
 långfärdsskridskor
 rörskridskor

Varianter avsedda för annat underlag än is är:
 rullskridskor med fyra parvis placerade hjul
 inlines med fyra linjärt placerade hjul

Skridskons skena 
Skridskoskenor finns i många olika modeller, bland annat med taggar och utan tagg. Konståkningsskridskor har taggar frampå skenan för att man ska kunna hoppa högre, men hockeyrör har inte taggar framtill. Skridskoskenans undersida har en form med en skålformad (konkav) yta som är en till tre millimeter bred och några centimeter längre än skridskon. Det är kanten av denna skålformade yta som utnyttjas för att ge fäste när skridskoåkaren tar sina skär. Denna kant på skenan måste slipas regelbundet eftersom skärpan på eggen mattas av eller får skåror. Ett tecken på att man behöver slipa är att skridskon halkar i sidled när man åker. Man kan skrapa utsidan på sin nagel mot skenans vassa kant för att se om skenan är vass eller inte. Om lite vitt från nageln nöts bort behöver den inte slipas.

Skötsel 
Ett par skenor behöver skötas för att hållas i gott skick. Man bör torka sina skenor med en handduk eller trasa varje gång man har använt dem för att förhindra att skenan rostar. Förvara inte skridskorna med skyddet på. Skyddet ska endast användas då man går på och av isen. Förvara skridskorna i tygpåse, gärna var för sig.

Källor 
 

Issport
Sportutrustning
Skridskor
Ugglan
Narvavägen

Denna artikel handlar om Narvavägen i Stockholm. För Narvavägen i Tallinn, se Narva maantee.

Narvavägen är en alléliknande bred gata på Östermalm i Stockholms innerstad, som sträcker sig från Strandvägen i söder till Karlaplan i norr. Hela sträckan är cirka 600 meter.

Historik
Gatan har fått sitt namn efter staden Narva där Karl XII vann slaget vid Narva 20 november 1700. Namnes gavs i samband  med den stora namnrevisionen i Stockholm 1885 och faller under kategorin "fosterländska och historiska namn". Anläggandet av Narvavägen började 1884 och var ett resultat av Lindhagenplanen. 1889 hade man inte kommit särskild långt och byggarbetsplatsen beskrevs då som en "järnvägsbank" vilken sträcker sig "snett över backar och dalar.

Byggnader i urval

Narvavägen 1 ligger fastigheten Beväringen 1 byggd 1894, fastighetsägare, byggherre och arkitekt var Johan Albert Nordström.
Narvavägen 2 ligger fastigheten Bajonetten 1 byggd 1895 för köpmannen Isaac Hirsch som även bosatte sig här.
Narvavägen 4 ligger fastigheten Bajonetten 2, byggd 1896 i 140 graders vinkel med ett rundat hörn. Husets byggherre var också Isaac Hirsch.
Narvavägen 5 hörnet av Riddargatan 57, här hyrde August Strindberg ett möblerat rum i två månader hösten år 1899. 
Narvavägen 8 fastigheten Stallmästaren 4, arkitekt Hagström & Ekman, av Stadsmuseet i Stockholm bedöms ha synnerligen höga kulturhistoriska värden.
Narvavägen 6 ligger Oscarskyrkan invigd 1903.
Narvavägen 13 ligger Historiska museet.
Narvavägen 26 ligger Bromska palatset, Franska ambassadens residens.
Narvavägen 30-32 ligger Bocanderska husen, med bland annat Restaurang Cassi.
Narvavägen 34 ligger Strindbergshuset.
Narvavägen 35 ligger ett bostadshus byggt 1888 efter ritningar av arkitekt Ernst Stenhammar (se Harpan 24 och 25).

Galleri

Se även
Gator och torg på Östermalm

Källor

Externa länkar

Gator och torg på Östermalm
Alléer
Sturegatan, Stockholm

Sturegatan är en gata i stadsdelen Östermalm i centrala Stockholm med sträckning från Stureplan till Valhallavägen, där den övergår i Lidingövägen.

Historik
Gatan har fått sitt namn efter de adliga ätterna Sture, vars mest kända medlemmar räknas riksföreståndarna Sten Sture den äldre, Svante Nilsson (Sture) och Sten Sture den yngre.

I början av 1860-talet diskuterades behovet av en ny gata utefter östra sidan av Humlegården och en sådan drogs också 1865, på privat initiativ, genom de här belägna kålgårdarna och trädgårdstäpporna. År 1873 fullföljdes utbyggnaden till Karlavägen och gatan omnämns som den s.k. Sturegatan. På 1880-talet förlängdes den och fick sin nuvarande sträckning. Sitt nuvarande namn fick gatan i samband med den stora namnrevisionen år 1885.

Byggnader, områden och verksamheter (urval)

 Västra sidan
 Hotell Anglais (nr 1–3)
 Humlegården
 Stureparken

 Östra sidan
 Sturebadet (nr 4)
 Sturecompagniet (nr 4)
 F.d. Eden Terrace Hotel (nr 10)
 Nobelstiftelsens hus (nr 14)
 Biograf Park (nr 18)
 Elite Eden Park Hotel (nr 22)
 Fastigheten Älgen 23 (nr 60)
 Kvarteret Älgen (nr 52–64)

Bilder

Källor

Externa länkar

Gator och torg på Östermalm
Styrmansgatan

Styrmansgatan är en gata på Östermalm i Stockholms innerstad, med sträckning från Strandvägen till Karlaplan.

Historik

Gatan har fått sitt namn från kvartersnamnen från 1640-talet som hänsyftar på sjöfart och sjöfolk, bland dessa finns kvarteret Styrmannen, som förmodligen gett upphov till namnet. (Styremans gathun år 1641). August Blanche har skildrat Styrmansgatan som en av de ödsliga gatorna inom Ladugårdslands församling.

Korsas av tvärgatorna:
Riddargatan
Storgatan
Linnégatan
Kommendörsgatan

Byggnader och institutioner:
 Fastigheten Ädelman större 9, Styrmansgatan 2, byggd 1960 för Rederi AB Rex.
 Salénrederierna, Styrmansgatan 6.
 Ädelman mindre 6, Styrmansgatan 7.
 Apoteket Storken hörnet Styrmansgatan/Storgatan. (adress Storgatan 28) 
 Spiltan daghem och fritidsgård. ("säte" för "Spiltaligan" 1950-talet till 1970-talet)
 Restaurang Östergök hörnan Styrmansgatan/Kommendörsgatan.
 Elimkyrkan på nr.29
 Maximteatern Styrmansgatan/Karlaplan.
 Enskilda Gymnasiet hade sina lokaler i Styrmansgatan 22–24 åren 1913–1922.
 Förskolan Styrmansgatan 26 ligger på samma adress som namnet på förskolan. Förskolan har två byggnader som är från 1877 och är båda K-märkta. Förskolan tillhör Hedvig Eleonora förskolor.

Se även 
 Gator och torg på Östermalm

Referenser

Noter

Externa länkar

Gator och torg på Östermalm
Banérgatan

Banérgatan är en gata på Östermalm och Ladugårdsgärdet i Stockholms innerstad, med sträckning från Strandvägen till Värtavägen. Gatan ingår i kategorin gatunamn, fosterländska och historiska namn.

Historik
Gatan namngavs 1884, då fattade stadsfullmäktige beslut om att inköpa delar av de dåvarande kasernområdena vid Ladugårdsgärdet vilket gav möjlighet att lägga ut flera nya gator över tidigare till stor del obebyggda områden, bland dem Banérgatan och Narvavägen.  

Namnet Banér har lokal anknytning. Flera söner till den avrättade Gustav Banér ägde tomter inom stadsdelen på 1600-talet, i trakten kring Humlegården och Östermalmstorg. 

August Strindberg bodde på Banérgatan 31, mellan oktober 1899 och maj 1901. Här hyrde han ett par rum på nedre botten till vänster. Huset finns kvar men fasaden har genomgått vissa ändringar.

Byggnader och verksamheter 
 Nr. 1: Fastigheten Beväringen 1
 Nr. 14-30: Garnisonen
 Nr. 13-33: Kvarteret Fanan
 Nr. 38-40: Östermalmsskolan
 Nr. 62: Tre Vapen
 Nr. 64: Krigsarkivet

Bilder

Se även 
 Gator och torg på Östermalm
 Gator och torg på Gärdet

Referenser

Externa länkar 
 
 

Gator och torg på Östermalm
Stenbocksgatan

Stenbocksgatan är ett gatunamn som finns på flera platser i Sverige.  Namnet är skapat till minne av fältherren Magnus Stenbock (1663–1717), som är känd bland annat för sin seger vid slaget vid Helsingborg 1710.

Platser i urval
Stenbocksgatan i Stockholm sträcker sig mellan Engelbrektsgatan och Eriksbergsgatan på Östermalm. Gatan fick sitt namn i och med namngivningen av det nya Eriksbergsområdet 1909. Magnus Stenbock har ingen anknytning till området, gatunamnet sorterar under kategorin Fosterländska och historiska namn.
 Stenbocksgatan finns också i Borås, Göteborg, Malmö, Markaryd, Simrishamn, Svedala, Säffle, Tyringe, Ulricehamn, Ystad och Östervåla. 
 I Helsingborg finns Norra, Mellersta och Södra Stenbocksgatan.
 Magnus Stenbocksgatan är namn på en gata i Lund.
 Stenbocksvägen är namn på en väg i Huddinge, Ronneby och Skövde.
 Stenbocks väg är namn på vägar i Boxholm, Falun, Höllviken och Nybro.
 Magnus Stenbocks väg är namn på vägar i  Halmstad, Höör och Kristianstad.

Referenser

Se även
 Stenbock (olika betydelser)
Stenbockska palatset
Stenbock (adelsätt)

Externa länkar

Gator och torg på Östermalm
Lista över Södermanlands runinskrifter

Detta är en lista över Södermanlands runinskrifter, förkortat Sö och i nummerordning. Runinskrifterna kan sorteras efter socken eller kommun, uppställningsplats, typ av föremål eller sten.

Se även
Alfabetisk lista över runinskrifter
Runstenar i Strängnäs kommun
Runstenar i Eskilstuna kommun
Runstenar i Nyköpings kommun

Källor 
Riksantikvarieämbetets databas Fornsök
Runic Dictionary
Svensk runristningsförteckning
Digitala Sveriges runinskrifter

Södermanlands runinskrifter