kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Fallskärmsjägare

Fallskärmsjägare är lättbeväpnade, rörliga soldater som inhämtar underrättelser och infiltrerar på djupet i en fiendes territorium. Fallskärmsjägare används även i överraskande punktangrepp. Infiltrering sker med hjälp av fallskärmshopp eller glidflygplan. 

En fallskärmsjägare skall kunna bära med sig all materiel för ett visst uppdrag och den enskilda jägarens packning kan väga upp till 70 kg exklusive vapen- och stridsutrustning. Ofta måste fallskärmsjägare kunna ligga i fält under längre perioder utan underhåll. Detta, kombinerat med den lätta beväpningen, gör fallskärmsjägarförband sårbara för koncentrerade massiva attacker. Hård specialiserad träning krävs därför för att förbättra fallskärmjägarens överlevnadschanser i fält.

Historik
Under andra världskriget hade fallskärmsjägaren en viktig roll både för de allierade och tyskarna. 1940 angrep tyska fallskärmsjägare befästa mål i Belgien, 1941 sattes tyska fallskärmsjägare in vid invasionen av Kreta, där de dock led stora förluster. De allierade använde luftburna förband kompletterat med fallskärmsjägare under Operation Overlord och Operation Market Garden, där fallskärmssoldaterna i den brittiska första divisionen fick lida stora förluster när de landsatts bakom fronten men inte fick understöd från huvudstyrkorna. 80% av den divisionen blev antingen dödade, tillfångatagna eller försvunna.

Sverige

I och med Försvarsbeslutet 2004 utgick fallskärmsjägarförbanden ur arméns insatsorganisation 2006, men ett kompani återfinns sedan 2008 inom ramen för underrättelsebataljonen.

Se även
Jägare
Jägarförband
Special Air Service
Ryska luftanfallstyrkorna
Parachute Regiment

Truppslag
The Rock

The Rock kan avse:

 ett smeknamn för Alcatraz
 The Rock (film) – en amerikansk film från 1996
 The Rock – artistnamn för Dwayne Johnson, amerikansk fribrottare och skådespelare.
 The Rock Railway Station – en järnvägsstation i New South Wales i Australien.

Geografi

Gibraltar 
 Gibraltarklippan

USA 

 The Rock, Georgia, ort, 
 The Rock (udde i USA, Virginia), Louisa County, 
 The Rock (ö i USA, Minnesota), Lake County, <
 The Rock (ö i USA, New York), St. Lawrence County, 
 The Rock (berg i USA, Montana), Chouteau County, 
 The Rock (berg i USA, Oregon), Deschutes County,
Börringe församling

Börringe församling var en församling i Lunds stift och i Trelleborgs kommun. Församlingen uppgick 2002 i Svedala församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Namnet var mellan 4 april 1781 och 11 september 1931 Gustavs församling, även namnet Norra Börringe församling användes. Den 4 april 1781 införlivades Lemmeströ församling.

Församlingen utgjorde till 9 maj 1555 ett eget pastorat för att därefter till 1781 vara i pastorat med Lemmeströ församling, före omkring 1570 som moderförsamling, därefter som annexförsamling. från 4 april 1781 till 1962 utgjorde församlingen ett eget pastorat. Från 1962 till 1980 var församlingen annexförsamling i pastoratet Anderslöv, Grönby, Gärdslöv, Önnerup och Börringe. Från 1980 till 2002 var den annexförsamling i pastoratet Svedala, Börringe och Törringe-Västra Kärrstorp (före 1998 Törringe och Västra Kärrstorps församlingar). Församlingen uppgick 2002 i Svedala församling.

Series pastorum
Lista över Börringes kyrkoherdar.

Kyrkor 

 Börringe kyrka

Se även 
 Börringe socken

Källor 

Historiska församlingar i Lunds stift
Indelningar i Svedala kommun
Aarflot

Aarflot är en norsk släkt. Bemärkta medlemmar är:

 Sivert Knudsen Aarflot
 Berthe Canutte Aarflot, dotter till Sivert Knudsen Aarflot
 Rasmus Sivertsön Aarflot, bror till Berthe Canutte Aarflot
 Mauritz Andreas Rasmussen Aarflot, son till Rasmus Sivertsön Aarflot
 Andreas Aarflot (född 1928), norsk teolog och biskop.
 Andreas Aarflot (född 1954), svensk musiker

Referenser 

Norska släkter
Berthe Canutte Aarflot

Berthe Canutte Aarflot, dotter till Sivert Knudsen Aarflot, född 1795, död 1859, var en av de mest lästa författarna av uppbyggelseböcker i Norge. Hennes arbeten, av vilka en samling andliga sånger, Troens frugt, upplevt ett tiotal upplagor, är samlade i fem delar med titeln Smuler til næring for livet i Gud (1856–62; ny upplaga 1868–70). Hon blev farfars farmor till Andreas Aarflot.

Källor 

Norska författare under 1800-talet
Norskspråkiga författare
Födda 1795
Avlidna 1859
Kvinnor
Törringe-Västra Kärrstorps församling

Törringe-Västra Kärrstorps församling var en församling i Lunds stift och i Svedala kommun. Församlingen uppgick 2002 i Svedala församling.

Administrativ historik
Församlingen bildades 1998 genom sammanslagning av Törringe och Västra Kärrstorps församlingar.

Församlingen var till 2002 annexförsamling i pastoratet Svedala, Börringe och Törringe-Västra Kärrstorp. Församlingen uppgick 2002 i Svedala församling.

Kyrkor 

 Törringe kyrka
 Västra Kärrstorps kyrka

Källor 

Bildanden 1998
Historiska församlingar i Lunds stift
Upplösningar 2002
Indelningar i Svedala kommun
Sivert Knudsen Aarflot

Sivert Knudsen Aarflot, född 1759, död 1817, var en norsk lärare och boktryckare. Han var skollärare på Søndmøre / Sunnmøre 1778–98 och därefter lensmand i Volden, är känd för sitt arbete i folkupplysningens tjänst och för införande av förbättringar i jordbruket. 1808 fick han tillstånd att anlägga ett boktryckeri på sin gård Eksæt och varifrån han bl.a. 1810–16 utgav veckotidningen Norsk landboeblad, som han själv redigerade.

Referenser

Noter

Se även 
Aarflot

Boktryckare under 1700-talet
Skolledare under 1700-talet
Norska lärare under 1800-talet
Födda 1759
Avlidna 1817
Män
Boktryckare under 1800-talet
Böter

Böter (pluralis av bot) är ett straff som innebär att den dömde skall betala en summa pengar. De vanligaste typerna är penningbot, som är ett fast belopp, och dagsböter, som är proportionellt mot den taxerade inkomsten. Böter utdöms oftast av domstol men polismän kan i vissa länder, däribland Sverige, kräva ut böter för bland annat brott mot Trafikförordningen.

Böter kan i Sverige utfärdas av domstol, Polisen, Tullverket eller Kustbevakningen. Böter ska dömas ut, enligt vad som är föreskrivet för brottet i fråga, i dagsböter, penningböter eller normerade böter. Är viss bötesform inte föreskriven för brottet, döms böter ut i dagsböter eller, om brottet bör föranleda lägre straff än trettio dagsböter, i penningböter. Dagsböter skall bestämmas till ett antal av minst trettio och högst etthundrafemtio. 

Varje dagsbot fastställs till ett visst belopp från och med femtio till och med ettusen kronor, efter vad som bedöms som skäligt med hänsyn till den tilltalades inkomst, förmögenhet, försörjningsskyldighet och ekonomiska förhållanden i övrigt. Om det finns särskilda skäl, får dagsbotens belopp jämkas. Minsta bötesbelopp är sjuhundrafemtio kronor. Penningböter skall bestämmas till lägst tvåhundra kronor och högst fyratusen kronor. Om ett lägre högsta belopp är särskilt föreskrivet, gäller dock detta.

Indrivning av böter sker enligt bötesverkställighetslagen (1979:189). Böterna skrivs oftast ut direkt på plats i form av ordningsbotsföreläggande och godkänns sedan genom att den som fått föreläggandet undertecknar det. Ett godkänt föreläggande gäller som en lagakraftvunnen dom. 

Den som dömts till böter i Sverige får ett inbetalningskort. Böter som inte har kunnat drivas in, ska på talan av åklagare förvandlas till fängelse, om det är uppenbart att den bötfällde av tredska har underlåtit att betala böterna eller om förvandling annars av särskilda skäl är påkallad från allmän synpunkt.

Böter som inte betalas får, om inte annat är föreskrivet, förvandlas till fängelse i lägst fjorton dagar och högst tre månader enligt bestämmelserna i bötesverkställighetslagen. Lagändring är på gång både i Finland och Sverige.

Saköre 

Saköre (av fornsvenskans saköri, för sak, i betydelsen straff, och öre) var en tidigare benämning på böter, särskilt från dens synpunkt vilken böterna tillföll. Kontrollavgifter och straffavgifter på till exempel bibliotek, parkeringsplatser och i kollektivtrafik benämns ibland ”böter” i dagligt tal men de är inte böter enligt lag.

Bötesfond
Bötesfond kallas det då ett antal personer tillsammans lägger pengar i en pott för att kunna betala eventuella böter.

Etymologi
Böter är pluralis av bot, vilket är besläktat med ordet bättre med betydelsen förbättring, gottgörelse. Uttrycket att böta på någonting kan också användas generellt i betydelsen att återställa någonting till det bättre.

Se även
 Botgöring
 Felparkeringsavgift
 Ordningsbot
 Vite
 Strafföreläggande
 Sanktionsavgift

Källor
 

Bestraffningsformer
Rasmus Sivertsön Aarflot

Rasmus Sivertsön Aarflot, bror till Berthe Canutte Aarflot, född 1792, död 1845, lensmand i Volden sedan 1816, drev tryckeriet vidare efter sin fader Sivert Knudsen Aarflot och utgav flera tidningar samt var stortingsman 1824–28, 1833 och 1839. Han var far till Mauritz Andreas Rasmussen Aarflot.

Källor

Norska politiker under 1800-talet
Födda 1792
Avlidna 1845
Män
Mauritz Andreas Rasmussen Aarflot

Mauritz Andreas Rasmussen Aarflot, född 1821, död 4 mars 1904, son till Rasmus Sivertsön Aarflot, fortsatte att driva faderns tryckeri, varifrån han bl.a. utgav veckotidningen norska tidningen Postbudet 1845-1868 och "Norsk landbrugstidende" 1848-1855. Han representerade Romsdals amt i Stortinget 1854-1888, där han slöt sig till Johan Sverdrup. 1882 utgav han ett större arbete med titeln Odelsbonden om grundloven i dens hovedbestemmelser, ett försök till bemötande av den juridiska fakultetens betänkande om konungens sanktionsrätt i grundlagsfrågor (i sin ordning bemött av H. L. Rydin 1883).

Källor
Svensk uppslagsbok, Malmö 1933

Norska politiker
Födda 1821
Avlidna 1904
Män
Aargletscherna

Aargletscherna (ty. die Aargletscher) är ofantliga ismassor i östra delen av Bern-Alperna, från vilka floden Aare leder sitt ursprung. De indelas i Ober-, Unter-, Lauter- och Finster-Aargletscherna.

Referenser 

Bernalperna
Glaciärer i Europa
Rängs församling

Rängs församling var en församling i Lunds stift och i Vellinge kommun. Församlingen uppgick 2002 i Höllvikens församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 5 november 1632 eller något senare införlivades Kämpinge församling. 1998 införlivades Håslövs församling.

Församlingen var till 1962 moderförsamling i pastoratet Räng och Stora Hammar som en tid efter 1632 möjligen även omfattade Kämpinge församling. Från 1962 till 2002 moderförsamling i pastoratet Räng och Stora Hammar som före 1997 även omfattade Håslövs församling och senast till 1998 Skanörs församling och Falsterbo församling. Församlingen uppgick 2002 i Höllvikens församling.

Kyrkor 
Håslövs kyrka
Rängs kyrka

Se även
Rängs socken

Källor 

Historiska församlingar i Lunds stift
Upplösningar 2002

Indelningar i Vellinge kommun
Kabbleka

Kabbeleka kan i vissa fall vara ett bygdemålord, som syftar på andra arter: bredkaveldun (Typha latifolia), hästhov (Tussilago farfara), arter av släktet Chrysanthemum, ej närmare specificerade.

Kabbleka (Caltha palustris), även Kabbeleka, är en växt med gula blommor

Beskrivning
Blommorna utgörs av fem fria foderblad. Kronblad saknas. Det finns även en rent vit varietet, Caltha Alba. Honungsavsöndringen är inte bunden vid hyllebladen eller ståndarna, utan det är pistillerna, som i en liten grop på vardera sidan av fruktämnet har de sockeralstrande körtlarna. Blomman har en svag doft som påminner om kautschuk. Bladen är hjärtformade och glansigt mörkgröna. Frukterna är flerfröiga fröhus, vart och ett bildat av ett enda fruktblad. De liknar ärtväxternas baljor.

Biotop 
Kabbelekan är allmän vid kärr, diken och på sanka stränder där dess saftigt gröna, grova och något klumpiga örtstånd hastigt skjuter upp från de övervintrande skotten och hinner blomma redan i maj.

Habitat
Kabbleka finns vitt spridd över tempererade och boreala områden i hela norra halvklotet, även högt upp i fjällen.

I vissa områden har underarter utvecklats, såsom:
 C. fistulosa  i Japan
 C. membranacea i östligaste Asien
 Liten kabbleka, C. radicans ssp. radicans (T.F.Forst.) Fr. i fjälltrakter
 Revkabbleka, C. palustris ssp. radicans (T.F.Forst.) Syme
 Flera andra varianter på sydsidan av Alperna

Utbredningskartor
 Norden , inklusive C. carnuta.  Där visas även några områden, där varianterna C. var. radicans och C. palustris f. Zetlandica  finns.
 Norra halvklotet . Där visas även områden med bl a C. ssp. palustris, C. ssp. membranacea och C. fistulosa.

Användning
Förr åts blomknopparna som kapris med salt och ättika, men det är inte att rekommendera då de, liksom hela växten i övrigt, är svagt giftiga.

Etymologi
 Caltha kan härledas från grekiska κάλαθος (kalatos), som betyder bägare, pokal och syftar på de skålformade kronbladen i blomman.
 Palustris kommer av latin palus = kärr. Med palustris menas "växande i kärr".
 Radicans kommer av latin radix = rot. Med radicans menas "bildar rötter".

Bygdemål

Skröna
Ibland hör man sägas att kabbelekan framkallar vårtor, men det finns inga bevis för att så skulle vara fallet. Troligen är det en skröna som spridits för att avskräcka barn från lek vid vatten. Däremot kan kabbeleka, liksom många andra smörblommeväxter, ge eksem. (Se tiggarranunkel.)

Bilder

Referenser

Externa länkar 
 Kabbleka Vilda blommor i Sverige

Ranunkelväxter
Ka Växtindex
Giftiga växter
Aarni

Aarni, även Haarni, är ett väsen från finsk mytologi som vaktar nedgrävda skatter. Aarni är även ett finskt mansnamn.

Referenser 

Finsk mytologi
Finska förnamn
Jacob Jonathan Aars

Jacob Jonathan Aars, född 12 juli 1837 i Kristiania (nuvarande Oslo), död där 22 september 1908, var en norsk skolman. Han var far till Kristian Birch-Reichenwald Aars och Harald Aars.

Biografi 
Aars tog 1860 filologisk lärareexamen samt upprättade 1863 tillsammans med Peter Christiansen Voss en latin- och realskola i Oslo, Aars og Voss' skole, som därefter utvidgades till ett fullständigt gymnasium. Sina vidsträckta kunskaper och livliga vetenskapliga intressen, vilka föranledde honom att företa flera studieresor i utlandet, särskilt Sverige, Tyskland och Italien, nyttiggjorde han genom en flitig pedagogisk och filologisk verksamhet. 

Förutom mindre skrifter rörande undervisnings- och uppfostringsfrågoe har Aars utgivit en hel del språkvetenskapliga arbeten. Bland dem kan nämnas: Oldnorsk formlære (1862), Retskrivningsregler til skolebrug (1866, 15:e upplagan 1902), Om skæbnen hos Homer (1877), Lidt om vort sprog og dets udtale (1880), Sokrates, skildret gjennem oversættelser af Platon, med indledning og anmerkninger (1881), Das Gedicht des Simonides in Platons Protagoras (1888) och Græsk literaturhistorie (1889). Aars var även medlem av flera av regeringen tillsatta kommittéer rörande det högre skolväsendet.

Källor

Noter

Tryckta källor
Svensk uppslagsbok, Malmö 1933

Norska skolledare
Norska fackboksförfattare
Danskspråkiga fackboksförfattare
Tyskspråkiga fackboksförfattare
Norska författare under 1800-talet
Författare från Oslo
Födda 1837
Avlidna 1908
Ugglan
Svensk uppslagsbok
Män
Tombstone (film)

Tombstone är en verklighetsbaserad amerikansk film från 1993.

Handling 
De tre bröderna Wyatt, Virgil och Morgan Earp beslutar sig för att avsluta sina karriärer som revolvermän och slå sig ned i Tombstone, Arizona. Den berömda Revolverstriden vid O.K. Corral skildras i filmen.

Rollista 
 Kurt Russell - Wyatt Earp 
 Val Kilmer - Doc Holliday 
 Sam Elliott - Virgil Earp 
 Bill Paxton - Morgan Earp 
 Powers Boothe - Curly Bill Brocious 
 Michael Biehn - Johnny Ringo 
 Charlton Heston - Henry Hooker 
 Jason Priestley - Deputy Billy Breckinridge 
 Jon Tenney - John Behan, Cochise County Sheriff 
 Stephen Lang - Ike Clanton 
 Thomas Haden Church - Billy Clanton 
 Dana Delany - Josephine Marcus 
 Paula Malcomson - Allie Earp 
 Lisa Collins - Louisa Earp 
 Dana Wheeler-Nicholson - Mattie Blaylock Earp
 Joanna Pacula - Kate
 Michael Rooker - Sherman McMasters
 Billy Zane - Mr. Fabian
 Frank Stallone - Ed Bailey

Externa länkar 

 

Filmer 1993
Amerikanska westernfilmer
Filmer från Hollywood Pictures
Arizona på film
Cochise County
Engelskspråkiga filmer
Filmer om bröder
Sophus Christian Munk Aars

Sophus Christian Munk Aars, född 1 oktober 1841 i Sylling, död 11 april 1931, var en norsk naturskildrare. Han var kusin till Jakob Jonatan Aars.

Han blev 1868 juris kandidat och 1879 fullmäktig i norska inrikesdepartementet. I halvt skönlitterära, halvt jakttekniska arbeten skildrade Aars sina erfarenheter som jägare och idrottsman, och hans skrifter karaktäriseras av skarp iakttagelse och god förmåga att återge naturstämningar. Nämnas kan: I skoven (1886, andra upplagan 1902), Skovinteriörer (1890), Her og der (1894) och "Onkel Jakob" og andre dyr (1899, andra upplagan samma år).

Källor

Norskspråkiga författare
Norska författare under 1800-talet
Personer från Liers kommun
Födda 1841
Avlidna 1931
Män
Ugglan
Jägare
Folkgemenskap

Folkgemenskap, Volksgemeinschaft, var ett i Tyskland under mellankrigstiden vanligt förekommande begrepp varmed olika socialistiska grupperingar ville beskriva det framtida samhälle man ville bygga. Den samtida svenska motsvarigheten var Folkhemmet, som kom att förknippas lika starkt med Sveriges socialdemokratiska arbetareparti som det tyska Volksgemeinschaft med Nationalsocialistiska tyska arbetarepartiet (NSDAP). Begreppet fångades även, då nazismen ökade i popularitet, upp av NSDAP och blev i deras version det samhälle som skulle ersätta kapitalismens individualism och marxismens klasskamp.

Samhället borde, enligt nazistisk ideologi, bygga på folkets (i genetisk betydelse; "den rena rasens") kollektivism oavsett yrke, inkomst och samhällsklass. Nazismen menar att både "handens och hjärnans arbetare" är lika mycket behövda i en nation. Nazismen ser alltså även läkare, forskare och egna företagare som "arbetare" i ett nationalsocialistiskt samhälle.

Många före detta marxister, exempelvis Werner Sombart, var efter året 1914 snabba att i allt större utsträckning anamma den nationalsocialistiska idén, då den fortfarande ansågs kompatibel med marxismen.

Referenser

Tryckta källor 
 

Nazism
Kristian Birch-Reichenwald Aars

Kristian Birch-Reichenwald Aars, född 25 september 1868 i Kristiania, död där den 4 augusti 1917, var en norsk filosofisk och naturvetenskaplig författare. Han var son till Jacob Jonathan Aars.

Aars tilldelades 1897 doktorsgraden med avhandlingen Die Autonomie der Moral  och var 1901–1917 universitetstipendiat i filosofi vid Kristiania universitet. Av hans övriga skrifter märks: Tanker og syn (1894), Indledning til psykologien (1898), Zur psychologischen Analyse der Welt (1900), Gut und Böse (1907), Die Idee (1911), Ret og moral (1912) och Filosoferne i pensionatet (1916), samt följande tidskriftsavhandlingar: "Untersuchungen über Farbeninduktion" (1895), "Untersuchungen zur Farbenmischung im Auge" (1897), "The parallel relation between the soul and the body" (1898) och "Analyse de l'idée de la morale" (1899, alla i Skrifter fra Videnskabsselskabet i Kristiania) liksom "Zur Biogenese der spontan erregten Empfindungen" (1900, i Archiv for mathematik og naturvidenskab).

Källor
 Svensk uppslagsbok, Malmö 1933

Noter

Norska filosofer
Norska fackboksförfattare
Norskspråkiga författare
Författare från Oslo
Födda 1868
Avlidna 1917
Män
Ugglan
Svensk uppslagsbok
Alumner från universitetet i Oslo
Kallfront

Kallfront  uppstår när kall luft rör sig mot varm luft. Eftersom den kalla luften har högre densitet än den varma skär den in under varmluften och lyfter den. Kallfronter rör sig snabbt och kan orsaka stark atmosfärisk turbulens och bilda stormoväder, hagel, orkaner, tromber och kortvariga snöstormar.

På väderkartor markeras kallfronter med en blå kurva med trianglar som pekar i frontens färdriktning.

En annan fronttyp är varmfront.

Referenser

Noter 

Väderfronter
Carl Aarsleff

Carl Vilhelm Olaf Peter Aarsleff, född 14 augusti 1852 i Nyborg, död 3 januari 1918, var en dansk skulptör.

Carl Aarsleff utbildade sig på konstakademien i Köpenhamn 1872-76 och vann 1880-81 akademiens två guldmedaljer, varefter han i 2 1/2 år innehade dess stora resestipendium. Danska staten har av honom Den förlorade sonen (1885; i marmor 1890) och Abel offrar till Herren (1893, utmärkt med Eibeschützska premiet, 1894 utförd i brons).

Källor

Noter

Danska skulptörer under 1900-talet
Danska skulptörer under 1800-talet
Personer från Nyborg
Födda 1852
Avlidna 1918
Män
Ugglan
Årø

Årø, äldre stavning Aarø, är en liten ö i Lilla Bält i Danmark, skild från fastlandet genom Årøsund (Aarøsund), belägen öster om Haderslev vid Haderslevsfjordens mynning cirka 1,5 kilometer utanför fastlandet. Ön har en yta på 5,66 km² och en befolkning på 144 invånare (2020).
Orten på ön är belägen på en höjd nära hamnen.

Ön var Tysklands nordligaste fram till folkomröstningen om Slesvig år 1920; från 1864 fram till 1920 förekom smuggling mellan Årø och Danmark.

Referenser 

Öar i Region Syddanmark
Haderslevs kommun
Rick Astley

Richard Paul "Rick" Astley, född 6 februari 1966 i Newton-le-Willows i Merseyside (i dåvarande Lancashire), är en brittisk popsångare.

Karriär
Astley blev under 1980-talet populär med ett antal Stock Aitken Waterman-producerade popsinglar. De hade titlar som Never Gonna Give You Up, Together Forever, Whenever You Need Somebody och Take Me To Your Heart. 

Astley gjorde comeback 2001 med singeln Sleeping. 2010 släppte Astley sin nya låt Lights Out, som redan nu har fått utmärkelsen "#3 - Topprankade (Hela perioden) - Musik - Storbritannien" på Youtube.

Diskografi

Album

Studioalbum

Samlingsalbum

Singlar

Rickrolling 
Rickrolling är ett Internetfenomen. Istället för att komma till den sida en länk utger sig för att länka till så kommer man till en musikvideo för låten Never Gonna Give You Up framförd av Rick Astley.  Det har blivit något av en sport att lura personer att gå in på en sida med musikvideon, gärna göra det på så många som möjligt, och gärna flera gånger på samma person.
Youtube hade detta som aprilskämt den 1 april 2008. Alla deras länkar på startsidan ledde då till samma video, nämligen musikvideon till låten Never Gonna Give You Up framförd av Rick Astley. En annan stor rickrollning som har skett var den 20 februari 2009 då en elev hackade Göteborgs kommuns skolnät.

Referenser

Externa länkar 
 
Officiell Youtube-kanal

Brittiska popsångare
Födda 1966
Levande personer
Män