kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Schneider SG-38

Schneider SG-38 är ett glidflygplan.

Glidflygplanet SG-38 utvecklades i mitten på 1930-talet av Flugzeugbau Schneider i Grünau i Tyskland som en utbildningsglidare. SG betyder inte Schulgleiter utan står för Schneider Grünau. Det blev fort ett populärt glidflygplan eftersom det var av en enkel konstruktion och som lämpade sig för hemmabygge. Föraren sitter helt öppet på ett säte som är monterat på kroppsbalken i höjd med vingframkanten. Bästa glidtal är 1:10.

Svensk licenstillverkning
I Sverige licenstillverkades planet av Kockums Flygindustri i Malmö, som även sålde byggsatser till flygklubbar. Flygvapnet beställde sina byggsatser från AB Flygindustri (AFI) i Halmstad. I Flygvapnet benämndes planen G 101 och användes som utbildningsflygplan 1942–1953.

Glidflygplanen kom till klubbarna och flottiljerna i form av byggsatser, som sattes ihop under vinterhalvåret. Byggandet leddes av särskilt utbildade byggledare, och planen slutbesiktigades av en kontrollant, innan luftvärdighetsbevis utfärdades. Flygutbildningen leddes i klubbarna av segelflyglärare, medan Flygvapnet nyttjade specialutbildade förare.

Första övningen för eleven var att lära sig hålla glidaren. Man ställde upp glidaren mot vinden och elevens uppgift var att med rodrens verkan hålla flygplanet balanserat. Därefter vidtog flygningen med låga och korta skutt då glidaren bogserades med en kort lina efter en bil. Linlängden ökades och höjden blev högre och skutten längre. Bilstarterna krävde ett plant fält på minst 400–500 meter, eftersom bilens fart var runt 70 km/h och man bara kunde få ut ca 75 procent av linans längd i höjd. På många platser var vinschen ett bättre alternativ, då man kunde öka linlängden till flera hundra meter. Hela utbildningen bedrevs i enkelkommando (man var ensam i glidaren) så stöd eller instruktioner från medföljande lärare förekom inte.

Glidflygplanen var jämnt fördelade på de olika flygflottiljerna. Endast ett flygplan kasserades efter ett haveri. De övriga fördelades på olika flygklubbar när de avfördes 1953. En G 101 finns bevarad på Flygvapenmuseum.

Övrigt
Vid inspelningen av filmen Örnungar 1944 användes en Schneider SG-38. Som pilot ses Alice Babs, som året innan lärde sig flyga i en SG-38 på Rommehed.

Glidflygplan
Schneider Flugzeugbau
Rävlanda

Rävlanda är en tätort i Härryda kommun och Björketorps socken, belägen ungefär mitt emellan Borås och Göteborg. Orten ligger vid Kust till kust-banan och är station för pendeltåg mellan de bägge städerna. Rävlanda var administrativt centrum i före detta Björketorps kommun.

Rävlanda ligger i en jordbruksbygd i Storåns dalgång.

Historia
Från 1934 till 1953 fanns ett mejeri i samhället och från 1919 till början av 1940-talet även ett litet bryggeri som tillverkade svagdricka. Det har funnits flera pensionat och vilohem i Rävlanda med omnejd.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Rävlanda finns vårdcentral, äldreboende, ett integrerat skol- och folkbibliotek och grundskola till och med år 9.

Det finns en badplats vid Rammsjön norr om samhället.

Religion 

Björketorps kyrka ligger i södra delen av Rävlanda. I samhället finns även en missionskyrka, tillhörande Equmeniakyrkan.

Idrott
En idrottsförening i Rävlanda är Rävlanda AIS.

Se även
Björketorps socken

Noter

Vidare läsning 
Börjesson, G., Magnusson, Åke, & Sahlin, Enar: Björketorps socken, 1997.  

Tätorter i Sverige
Orter i Härryda kommun
Härryda

Härryda är en tätort i Härryda kommun, cirka två mil öster om Göteborg. Orten är kyrkbyn i Härryda socken som givit namn åt den nuvarande kommunen. Centralort i kommunen är dock Mölnlycke. 
Mölndalsåns lopp går delvis meandrande längs södra sidan av samhället. 

Härryda ligger ett par kilometer norr om Göteborg-Landvetter flygplats. Orten ligger även vid Kust till kust-banan men stationen här används enbart för tågmöten.

Historia
Det har funnits industri i Härryda sedan före första världskriget. Här har bland annat producerats tofflor, cykelställ, klädskåp, rullbanor och släpfordon.

När storflygplatsen tillkom på 1970-talet medförde den höga nivåer av buller över Härryda, som ligger rakt under flygvägen ganska nära startbanan, vilket innebar starka restriktioner för byggandet av bostäder.  Trots detta har antalet invånare ökat genom att en hel del fritidshus omvandlats till permanentbostäder. Många boende arbetar på flygplatsen, och är därför mer förlåtande mot flygbullret.

År 1990 räknades norra delen som en separat småort med namnet Härryda:9, som därefter växte samman med huvuddelen av orten.

Befolkningsutveckling

Samhället
På orten finns skola från förskoleklass till år 5, kaféer, restaurang och bensinmack. 

Härryda kyrka ligger i samhället.

Noter 

Tätorter i Sverige
Orter i Härryda kommun
Björröd

Björröd är ett bostadsområde i tätorten Landvetter i Landvetters socken i Härryda kommun  belägen sydost om centrala Landvetter. Det var tidigare klassificerat som en egen tätort men sedan tätortsavgränsningen för 2005 räknas det som en del av Landvetter. År 1990 klassades orten som småort med namnet Björröd och Skällsjöås.

Bebyggelsen består av villor. Norr om bostadsområdet, längs vägen mot Landvetter, ligger Björröds industriområde.

Källor 

Orter i Härryda kommun
Tidigare tätorter i Västra Götalands län
Tidigare småorter i Sverige
Tahult

Tahult är ett stort villaområde i Härryda kommun. Huvuddelen av Tahult räknades före 2015 som en egen tätort, medan den nordöstra delen utgjorde en separat småort, Tahult (nordöstra delen). Sedan 2015 räknas hela området som en del av tätorten Landvetter. Tahult är beläget mellan Landvetter och Öjersjö, på en cirka 150 meter hög platå.

Befolkningsutveckling

Se även
Landvetters socken

Noter 

Tidigare tätorter i Sverige
Orter i Härryda kommun

Tidigare småorter i Sverige
Benareby

Benareby är en bebyggelse i Härryda kommun belägen sydost om Mölnlycke. SCB avgränsade före 2015 här en tätort och en separat småort, Benareby (södra delen). Från 2015 ingår området som en del av tätorten Mölnlycke. 

Benareby är beläget mellan sjöarna Nordsjön, Yxsjön, Finnsjön och Gravsjön.  

I Benareby finns utöver äldre gårdar många före detta fritidshus som numera är bebodda permanent. 

Historiskt har Benareby varit känt för tillverkning av trätunnor, främst till fiskberedningsindustrin. Tunnbindartraditionen har levt vidare ända in i vår tid.

Administrativ historik
Benareby och större delen av Hyltan tillhör historiskt sett Landvetters socken men överfördes till Råda socken 1948. Undantaget är Västra Hyltan som även tidigare tillhörde Råda socken. 

Åbydalen var fram till 1992 en så kallad exklav i Fässbergs socken och Mölndals kommun. Anledningen till detta var att marken för flera hundra år sedan tillföll bönderna i Åby i Fässbergs socken som kompensation för att en man därifrån blivit dräpt i Råda.

Befolkningsutveckling

Noter

Vidare läsning

Tidigare tätorter i Sverige
Orter i Härryda kommun
Stora Bugärde

Stora Bugärde är en tätort i Björketorps socken i Härryda kommun. År 1990 räknades orten som småort med namnet Stora Bugärde och Bua Södra och den omfattar dessa delar även som tätort.

Orten är ett småhusområde som ligger mellan Härryda och Hällingsjö och passeras av länsväg 156. Bebyggelsen ligger runt två mindre sjöar, Buasjön och Hällsjön. Många av husen har från början varit fritidshus.

Galleri

Befolkningsutveckling

Referenser

Externa länkar 

Orter i Härryda kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Nyx

Nyx (grekiska Νυξ) var nattens gudinna i den grekiska mytologin. Hon kallas även ibland på svenska för endast Natt och hennes latinska namn var Nox. De grekiska namnet Nyx betyder 'jordens dunkel'. Nyx var en av de första varelserna i universum och hon var troligtvis dotter till Chaos, men vissa källor antyder att gudomligheten Phanes var fadern. Nyx var dessutom både syster och maka till Erebos (Mörkret).

Nattens barn

Nyx som ensam moder eller tillsammans med Erebos

Flera av Nyxs avkommor föddes utan fader, men i många fall är det osäkert om inte hennes bror Erebos var far till barnen.
 Thanatos
 Hypnos 
 Morors 
 Momos 
 Oizys 
 Apate
 Philotes 
 Geras
 Ponos 
 Kererna

Barn med Erebos

Följande barn var Erebos helt säkert far till:

 Aither 
 Hemera 
 Sophrosyne 
 Epiphron 
 Hybris 
 Eleos 

Osäkra föräldraskap

Ett klassiskt problem i den grekiska mytologin är föräldraskap. Det finns ofta lika många olika föräldrar som det finns versioner av myterna och vissa karaktärer kan därför ha flera möjliga föräldrar. Följande mytologiska figurer kan Nyx vara mor till:

 Eros
 Ouranos 
 Nemesis 
 Eris 
 Hekate 
 Eufrosyne 
 Styx 
 Dolos
 Deimos och Phobos
 Oneiroierna: bl.a. Morpheus, Ikelos-Phobetor, Phantasos
 Hesperiderna 
 Moirerna: Klotho, Lachesis och Atropos 
 Erinyiderna: Alekto, Megaira och Tisiphone

Natt och Dag 

Nyx och hennes dotter Hemera var personifieringar av natt och dag. Man brukade säga att "ur natten föddes dagen" och "när Hemera kom, gick Nyx och när Nyx trädde in, försvann Hemera". 

Enligt mytens berättelse ska Nyx mot slutet av kvällarna ha dragit sin mörka slöja mellan den gudomliga luften som var hennes son Aither och den jordliga luften Aer och frambringade natten åt människorna. På morgonen kom hennes dotter Hemera (Dagen) och drog undan nattens dimma och visade åter den skinande övre luften som utgjorde dagen. Under antiken ansågs natt och dag vara oberoende av solen och förklarade ljuset som denna skinande, ljusblå luft.

Externa länkar

Noter 

Nattgudar
Gudinnor i grekisk mytologi
Haggis

Haggis är en maträtt från Skottland, traditionellt gjord på lever, lunga och hjärta från får, havregryn, lök, fårtalg eller ister samt olika kryddor. Den är närmast att beskriva som en korsning av korvkaka och pölsa, med havregryn istället för korngryn, traditionellt tillagad i fårmage. Haggis serveras med rotmos och potatismos, "neeps and tatties" (dialekt för "turnips and potatoes", kålrot och potatis), och ibland ett glas skotsk whisky att dricka till.

Galleri

Referenser

Externa länkar 

Skottlands nationalsymboler
Skotska maträtter
Rya, Härryda kommun

Rya är en tätort i Härryda kommun, belägen strax öster om den något större orten Härryda.

Befolkningsutveckling

Se även
 Härryda socken

Referenser 

Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Orter i Härryda kommun
Hällingsjö

Hällingsjö är en tätort i Härryda kommun beläget vid Gingsjön i Björketorps socken.

Historia

Hällingsjö gästgivaregård 
Mangårdsbyggnaden på Hällingsjö gästgivaregård uppfördes 1829 som gästgivaregård, med samma planlösning som är kvar än idag. Planen är sexdelad salsbyggnadstyp.  Övervåningen påbyggdes troligen på 1860-talet. Grunden är av sprängsten och putsad med tunn puts. Hela stommen är av timmer med trätakstolar, och taket är täckt med enkupigt tegel. Fasaderna är klädda med locklistpanel. Södersidan har dock ett senare tillkommet skikt av masonit under listerna. Fasaderna är vitmålade med oljefärg.

Gästgiverirörelsen lades ned 1914. Även den kaférörelse som följde är nedlagd sedan många år tillbaka.

Hällingsjös racerbana 
 
Några år efter Första världskriget slut började det allt oftare komma bilar på vägarna och i mitten på tjugotalet började en motorklubb i Göteborg att arrangera tävlingar för motorcyklar och i mindre omfattning även bilar i Hällingsjöbacken. Traktens ungdom drog sig då dit redan på lördagskvällen för att titta på träningen som pågick. År 1924 hade mc-klubben samlat ihop 120 deltagare i en backtävling för motorcyklar. 

I Göteborgsposten kunde man läsa följande rubrik ”Sveriges hittills största motortävling” och efter tävlingen ”Motorloppen i Hällingsjö en enastående succé”. Dessa backtävlingar var ofta deltävlingar till Svenska motorcykelsklubbens race. Loppen gick mellan Göteborg och Landskrona via Hällingsjö, Landvetter och Kungsbacka. I Kungsbacka fick man fylla tanken igen. Dessa tävlingar var uppmärksammade i hela landet! Tävlingarna varade mellan åren 1918 och 1934.

Hällingsjö zoo  
Billy Nyqvist startade i mitten av femtiotalet ett zoo i området Eriksmyst i Hällingsjö. 
Det hela började med en stor skara marsvin, höns, fiskar och fåglar. Nyqvist hade ett stort djurintresse och grannarna besökte ofta hans gård för att se djursamlingen. Någon uppmuntrade honom att ta inträde, vilket gav honom idén till att starta en djurpark. 

Många av djuren, främst de exotiska, köptes från ett zoo i Hamburg, Tyskland. Lejonet blev den största attraktionen. Det fanns också andra djur som till exempel papegojor, lamadjur, räv, får, getter och en ozelot.
 
Djurparken byggdes nästan helt och hållet av Nyqvist själv. Djurens områden bestod mestadels av inhägnader och enkla burar. Lejonet, som hade det klassiska namnet Leo, hade en mur runt ett område istället för en bur. 

Då Borås djurpark öppnades blev konkurrensen för hård och familjen Nyqvist fick lägga ner sin verksamhet då de inte längre hade råd att utfodra djuren. Parken stängde för gott år 1962. De flesta djuren såldes till ett annat zoo i Vårgårda. Lejonet Leo såldes till en privatperson på Kållandsö.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Hällingsjö finns Hällingsjöskolan och Björkängens förskola.

Idrott
Hällingsjö har en fotbollsklubb, IFK Hällingsjö.

Referenser

Vidare läsning 
Börjesson, G., Magnusson, Åke, & Sahlin, Enar: Björketorps socken, 1997.

Externa länkar
 Hellingsjö, i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige, Stockholm 1882-1883

Tätorter i Sverige
Orter i Härryda kommun
Nya Långenäs

Nya Långenäs är ett småhusområde, klassificerat som tätort, beläget strax öster om Mölnlycke i Härryda kommun. Området ligger i en kuperad skogstrakt nordväst om Yxsjön. Det kom till på 1960-talet som ett område för fritidshus, men idag bebos de flesta av husen permanent. På 2000-talet har viss nybyggnad ägt rum i området, samtidigt som avståndet mellan Nya Långenäs och den expanderande bebyggelsen i östra Mölnlycke har minskat till under en kilometer. Områdets namn kommer av att det byggdes på Långenäs gårds mark.

Befolkningsutveckling

Noter

Externa länkar 
Detaljplan Nya Långenäs

Tätorter i Sverige
Orter i Härryda kommun
Tidigare småorter i Sverige
Sven-Åke Lundbäck

Sven-Åke Lundbäck, född 26 januari 1948 i Töre i Norrbotten, är en svensk före detta längdskidåkare. Han är en av de få skidåkare som lyckats med att vinna OS-guld (1972, 15 kilometer), VM-guld (1978, 50 kilometer) och Vasaloppet (1981). Han ingick också som startman i Sveriges lag som blev världsmästare i stafett 1978.

Biografi

OS och VM 
Vid mästerskapsdebuten i Sapporo placerade han sig även som 13:e på 30 km samt körde slutsträckan i stafettlaget som kom på 4:e plats. Han fick avstå femmilen på grund av en halskatarr.

Vid VM i Falun 1974 blev placeringarna 14 på 30 km, 7 på 15 km samt 4 på 50 km. Han skulle har kört tredje sträckan i Sveriges stafettlag som diskades på första sträckan.

Vid OS 1976 i Innsbruck tävlade han på samtliga distanser. Placeringarna blev 35 på 30 km, 30 på 15 km samt 16 på 50 km. I stafettlaget som placerade sig på 4:e plats körde Lundbäck slutsträckan.

Vid VM i Lahtis 1978 blev han förutom dubbel världsmästare även placerad som 6:e man både på 30 och 15 kilometer.

Sitt sista större mästerskap gjorde Sven-Åke Lundbäck 1980 vid OS i Lake Placid. Han blev 17:e på 30 km, stod över 15 km, körde startsträckan i Sveriges stafettlag som blev 5:a samt blev bäste svensk på femmilen med sin 8:e-placering.

Andra skidtävlingar 
Sven Åke Lundbäck har dessutom vunnit Svenska skidspelens 30 km 1975 och 1979. Dessutom vann han Holmenkollens femmil 1976.

Svensk mästare blev han 1976 och 1978 på 15 kilometer, 1971 samt 1975–1978 på 30 kilometer och 1976–1978 på 50 kilometer.

Lundbäcks ryck i en flack men seg uppförsbacke före Oxberg i Vasaloppet 1981 gjorde att backen senare har fått det officiella namnet "Lundbäcksbacken".

Senare år, andra aktiviteter 
Han är gift med tidigare längdåkaren Lena Carlzon-Lundbäck. Tillsammans har de en dotter och en son, vilka också tävlar i längdåkning. I många år arbetade Lundbäck på Bergviksskolan i Luleå som idrottslärare. År 2011, då skolan lades ner, gick han i pension.

2014 medverkade Lundbäck i SVT:s program Mästarnas mästare.

När Thomas Wassberg blev tilldelad Bragdguldet 1980 vägrade han ta emot det med hänvisning till att Sven-Åke Lundbäck inte fick priset 1978 (ett år då Lundbäck vann två VM-guld). Wassberg tog dock emot priset i december 2013 (samma år som Johan Olsson fick motta årets bragdguld för sin VM-seger på 50 km).

Referenser

Födda 1948
Levande personer
Män
Olympiska guldmedaljörer 1972
Alumner från Gymnastik- och idrottshögskolan
Personer från Töre socken
Svenska idrottare under 1900-talet
Svenska längdåkare
Svenska mästare i längdskidåkning
Svenska olympiska guldmedaljörer
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 1972
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 1976
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 1980
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1972 från Sverige
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1976 från Sverige
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1980 från Sverige
Vasaloppssegrare
Världsmästare i längdåkning
Mottagare av Hans Majestät Konungens medalj
Eskilsby och Snugga

Eskilsby och Snugga är en av SCB avgränsad och namnsatt tätort i Härryda kommun som ligger cirka 11 km söder om Landvetter på den norra stranden av Västra Ingsjön. År 1990 klassades orten som småort med namnet  Snugga + Eskilsby.

Eskilsby är känt sedan 1550-talet. Där finns idag förskola och grundskola upp till år 2.

Befolkningsutveckling

Se även
Landvetters socken

Noter 

Tätorter i Sverige
Orter i Härryda kommun
Orter i Marks kommun
Orter i Mölndals kommun
Tidigare småorter i Sverige
Nils Andersson (folkmusikupptecknare)

Nils Andersson, född 29 juli 1864 i Hofterup, död 31 mars 1921 i Lund, var en svensk jurist och folkmusikupptecknare.

Biografi
Andersson var stadsnotarie i Lund från 1901 och tillförordnad revisionssekreterare från 1915 med många uppdrag på riksplanet. Han skulle vid tidpunkten för sin död precis tillträda som borgmästare i Lund. Åren 1912–1914 var han sekreterare i andra försvarsberedningen.

Andersson är mest känd för sitt arbete med att insamla och uppteckna svensk folkmusik, vilket resulterade bland annat i bokutgivningarna Skånska melodier och Svenska låtar, det senare ett verk i 24 delar som betecknats som "svensk folkmusiks största och viktigaste källpublikation" (Gunnar Ternhag, Svenskt visarkiv). Han arbetade tillsammans med Olof Andersson.

Källor 
 Svensk uppslagsbok, Lund 1929

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 
 

Publikationer från Svenskt visarkiv Andersson, Nils: Svenska Låtar, alla 24 delar

Svensk folkmusik
Lundabor
Män
Avlidna 1921
Födda 1864
Personer från Hofterups socken
Cato den yngre

Marcus Porcius Cato, även känd som Cato den yngre eller Cato Uticensis, född 95 f.Kr. i Rom, död 46 f.Kr. i Utica i provinsen Africa, var en romersk senator och stoiker, känd för sina konservativa värderingar under romerska republikens slutskede. Han var sonsons son till Cato den äldre.

Biografi 
Cato gjorde under 60- och 50-talen f.Kr. karriär som kvestor, folktribun och praetor. Han var som optimat känd för sin hängivenhet för republikens ideal och sitt motstånd mot Julius Caesars och Pompejus maktsträvanden. Omkring tiden för Caesars konsulat 59 f.Kr. försökte han förhindra dennes kandidatur och senare stoppa dennes agrarreform till förmån för Pompejus veteraner genom filibuster men misslyckades. Cato fick därefter ett närmast påtvingat uppdrag på Cypern. Sedan Pompejus gripit makten i staden var Cato en av dem som starkast krävde att Caesar skulle avsättas som ståthållare i Gallien och ställas inför rätta och motsatte sig alla kompromisser med caesarianerna, vilket bidrog till att utlösa ett inbördeskrig.

Efter Pompejus nederlag i slaget vid Farsalos år 48 f.Kr. flydde Cato med ett antal andra till provinsen Africa och satte upp en ny armé som besegrades i slaget vid Thapsus år 46 f.Kr., varpå hans situation blev omöjlig. Som befälhavare i staden Utica nära Thapsus skulle Cato inte kunna undgå att bli tillfångatagen av Caesars trupper. Erfarenheterna från inbördeskriget pekade på att Caesar inte skulle döda sin motståndare, utan istället benåda honom. Enligt republikens ideal skulle det betyda att Cato kom i tacksamhetsskuld till Caesar, som avstått från att döda honom. Det skulle tvinga Cato till att antingen tiga med sitt motstånd eller förlora sin heder när han angrep sin välgörare Caesar som skonat honom. Cato valde då att ta sitt liv genom att först försöka skära upp sin buk. Självmordsförsöket misslyckades och hans sår förbands och syddes igen. Men Cato rev upp stygnen och slet ut sina inälvor, och förvägrade därmed diktatorn möjligheten att benåda honom. Efter sin död fick han ärenamnet Uticensis, i stil med romerska befälhavare som fick tillnamn efter en stor seger.

Republikanerna räknade Cato som en martyr, medan Caesar publicerade skriften Anti-Cato för att svärta ner honom. Han blev i senare romersk tradition sinnesbilden av omutlighet och mod i kamp mot envälde.

Referenser

Externa länkar 

Romerska militärer
Romerska politiker
Personer som begått självmord
Personer från Rom
Födda 95 f.Kr.
Avlidna 46 f.Kr.
Män
Visseltofta kyrka

Visseltofta kyrka är en kyrkobyggnad i Visseltofta. Den är en av två kyrkor i Osby-Visseltofta församling i Lunds stift.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan byggdes ursprungligen på medeltiden, antagligen i slutet av 1100-talet, med smalare kor i öster. 1781 byggdes en korsarm i norr och 1839 tillkom västtornet. Det tillkom aldrig någon sydlig korsarm.

Inventarier
 Predikstolen dateras till 1594.
 Altaruppsatsen av additionsaltartyp stammar från samma tid som predikstolen. Målningarna i dess fält utfördes på 1700-talet.
 Dopfunten av sten är samtida med kyrkan.
 I kyrkan finns två träskulpturer som tros stamma från 1300-talet. De står på varsin sida av korbågen. Skulpturen som står i norr föreställer jungfru Maria med Jesusbarnet och den södra helgonet Sankt Olof.

Orgel
1852 byggde Johan Nikolaus Söderling, Göteborg en orgel med 7 1/2 stämmor.
1891 byggde Carl August Johansson, Virestad en orgel med 9 stämmor.
Den nuvarande orgeln byggdes 1952 av Frederiksborgs Orgelbyggeri, Hilleröd, Danmark och är en mekanisk orgel.

Källor
 Osby-Visseltofta församling
 Åsbo Släkt- och Folklivsforskare

Externa länkar

Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader i Osby kommun