Politikåret 1982



Händelser

Januari
Januari - En amerikansk rapport om Latinamerika presenteras vid årsskiftet, och menar att de svåraste brotten mot de mänskliga rättigheterna under 1981 begicks i Guatemala och El Salvador, vars regeringar sammanlagt ansvarat för minst 21 000 civila människors död.
3 januari - Moderata samlingspartiet går framåt till 28 % och Sveriges socialdemokratiska arbetareparti backar till 47 % vid 1982 års första SIFO-undersökning.
4 januari - I USA avgår president Ronald Reagans rådgivare i nationella säkerhetsfrågor, Richard Allen, och ersätts av vice utrikesminister William P. Clark, sedan det bland annat avslöjats att Richard Allen tagit emot 1 000 amerikanska dollar av en japansk tidskrift för en arrangerat intervju med Ronald Reagans fru Nancy.
7 januari - Sveriges biståndsminister Ola Ullsten besöker Zambia och lovar fortsatt svenskt bistånd i kampen mot Apartheid i Sydafrika.
8 januari - USA:s nya sändebud i Sverige, Franklin Forsberg, besöker Sverige.
10 januari
FN uppmanar USA:s och Sovjetunionens presidenter att mötas så snart som möjligt.
Romersk-katolska kyrkans påve Johannes Paulus II fördömer kränkningen av mänskliga rättigheter i Polen.
13 januari - I Paris möts franske presidenten François Mitterrand:s och västtyske förbundskanslern Helmut Schmidt och diskuterar den senaste tidens händelser i Polen.
19-25 januari – Sveriges kungapar besöker Mexiko.
26 januari - Urho Kekkonen avgår som Finlands president.
27 januari
Mauno Koivisto tillträder ämbetet som Finlands president.
Polens sejmen godkänner införandet av indantagstillstånd i Polen.

Februari
1 februari - Turkiets tidigare premiärminister Bülent Ecevit släpps fri efter att ha avtjänat två månader av det fängelsestraff han under föregående år dömts till för att ha kritiserat militärregimen.
2 februari - Egyptens president Hosni Mubarak inleder ett två dagars besök i Polen.
3 februari - Sveriges riksdag har allmänpolitisk debatt, som präglas av det faktum att 1982 i Sverige är valår.
9 februari - Europeiska säkerhetskonferensen återupptar i Madrid förhandlingarna.
10 februari - Ett uppror från Muslimska brödraskapet i staden Hama i Syrien, mellan 10 000 och 30 000 personer får sätta livet till.
17 februari
Finlands president Mauno Koivistos utnämner Kalevi Sorsas nya regering.
Joshua Nkomo avskedas ur Zimbabwes regering.
19 februari - Ett nordiskt ministermöte om narkotikafrågor hålls i Stockholm.

Mars
1 mars
Greklands premiärminister Andreas Papandreou besöker Cypern.
Polens regeringschef Wojciech Jaruzelski inleder ett tvådagarsbesök i Moskva.
6 mars - Fem män döms till döden av en militärdomstol i Kairo för mordet på Egyptens tidigare president Anwar Sadat i oktober föregående år.
8 mars
Finlands president Mauno Koivisto anländer till Moskva för överläggningar med Sovjetunionens president Leonid Brezjnev.
Internationella kvinnodagen firas runtom i världen, bland annat med stora demonstrationer och fester i Sverige.
10 mars - Libyens president Muammar Khadaffi anländer i Wien, då han för första gången besöker ett så kallat "västland".
11 mars - Frankrikes president François Mitterrand talar i Israels Knesset för upprättandet av en palestinsk stat som fredsvillkor för Mellanöstern.
12 mars - Europeiska säkerhetskonferensen i Madrid avbryts efter bland annat motsättningar mellan väst och öst.
15 mars - I Sverige inleds 1982 års valrörelse.
16 mars
Det knakar alltmer i relationerna mellan USA och Nicaragua, och Nicaragua inför undantagstillstånd och krigslagar.
Danmarks folketing röster mot ett icke-socialistiskt förslag om att stänga fristaden Christiania.
17 mars - Sveriges riksdag har utrikesdebatt. Svenske utrikesministern Ola Ullsten tar den senaste tidens händelser i Polen som exempel på stormakternas fruktan för varandra.
23 mars
Vid en militärkupp i Guatemala störtas president Fernando Romeo Lucas Garcia av general Efrain Rios.
100 000 franska bönder prostererar i Paris, dels mot den franska regeringen, dels mot EG:s jordbrukspolitik.
24 mars - Vid en oblodig militärkupp i Bangladesh störtas president Abdus Sattar av generallöjtnant Hossain Mohammed Ershad.
27 mars - Den regerande militären i Bangladesh utnämner den tidigare domaren Abdul Fazal Mohammed Hassanuddin Choudbury till ny president. Statsangelägenheterna sköts dock fortsättningsvis av general Ershad.
26 mars – Sveriges kungapar inleder ett tvådagarsbesök i Singapore.
29 mars – Sveriges kungapar inleder ett niodagars besök i Australien.

April
2 april – Sveriges statsminister Thorbjörn Fälldin avslutar ett tredagarsbesök i Västtyskland.
14 april
I Rom inleds rättegången mot de misstänkta i kidnappningen och mordet på Aldo Moro.
Vietnams utrikesminister Ngyen Co Thach avslutar ett officiellt besök i Sverige.
17 april – Drottning Elizabeth II av Storbritannien undertecknar ett dokument som ger Kanada rätt att stifta egna lagar. Interna motsättningar har gjort att lagdelen i Kanadas konstitution släpat efter.
18 april – Zimbabwes huvudstad byter namn, från engelsk-klingande Salisbury (efter Robert Cecil, 3:e markis av Salisbury), till det mer lokala Harare (efter en hövding ur Shona-stammen under 1890-talet).
23 april – Sverige utvisar sovjetiske vicekonsuln Alberts Liepa, som anses ha brutit mot diplomatiskt praxis och svensk lag genom att pyssla med olaglig underrättelseverksamhet, och kartlägga lettiska exilorganisationer i Sverige.
25 april – Israel lämnar tillbaka Sinaihalvön till Egypten.
27 april – Finlands president Mauno Koivisto genomför ett tre dagars statsbesök i Sverige.
29 april – Alvaro Magaña Borja utses till ny president i El Salvador.
30 april
Frankrikes president François Mitterrand avslutar ett tredagarsbesök i Danmark.
Sveriges riksdag beslutar att Svenska flaggans dag från 1983 blir officiell nationaldag

Maj
1 maj – Första maj-firandet i Polen uppges vara lugnt. I Sverige talar Olof Palme på Norra Bantorget i Stockholm inför 40 000 personer.
3 maj – Kravaller inleds i Warszawa, på årsdagen av Polens konstitution 1791, då demonstranter slåss mot polisen och militären. Demonstranterna har i flera månader ropat "Vintern är er, våren skall bli vår".
6 maj – USA:s tidigare president Jimmy Carter besöker Stockholm.
13 maj – Kravaller rasar i Polen, på dagen fem månader efter militärens maktövertagande.
16 maj – 58-åriga Milka Planinc väljs, som första kvinna, till premiärminister i Jugoslavien.
24 maj – USA:s tidigare president Walter Mondale inleder ett tvådagarsbesök i Stockholm.

Juni
3 juni - Turkiets tidigare premiärminister Bülent Ecevit frikänns av militärdomstolen i Ankara, då han anklagats för att ha spridit "falska nyheter" i en intervju med en norsk tidning.
6 juni - Svenska flaggans dag firas för sista gången. I fortsättningen gäller Sveriges nationaldag på samma datum.
11 juni - USA:s president Ronald Reagan avslutar en rundresa i Västeuropa.
22 juni
Generalmajor Reynaldo Benito Antonio Bignone utnämns till ny president i Argentina.
 I USA frikänns John Hinckley som mentalsjuk för föregående års attentat mot USA:s president Ronald Reagan.
24 juni - Sveriges regering beslutar upprätta diplomatiska förbindelser med Vatikanstaten
25 juni - Alexander Haig avgår som utrikesminister i USA, och ersätts av George Schultz.
28 juni - Försurningskonferensen Miljö 82 inleds i Stockholm, och lockar bara 21 av 33 inbjudna stater. Framför allt östeuropeiska stater uteblir.

Juli
4 juli - 47-årige Miguel de la Madrid väljs till ny president i Mexiko.
6 juli - Turkiets tidigare premiärminister Bülent Ecevit döms till fängelse i två månader och 27 dagar för att ha låtit sig intervjuas av västtyska och nederländska ambassadörer.
13 juli - Danmarks statsminister Anker Jørgensen fyller 60 år, och firas.
15 juli - Zail Singh utses till ny president i Indien.
21 juli - Polens regeringschef Wojciech Jaruzelski förklarar för Polens Sejmen att krigstillståndet i Polen fortfarande gäller.
29 juli - Almedalsveckan i Visby, som detta år präglats av debatten om Löntagarfonder, avslutas med tal av Sveriges statsminister Thorbjörn Fälldin.

Augusti
7 augusti - Giovanni Spadolini lämnar in sin avskedsansökan som Italiens premiärminister.
15 augusti - Polens regeringschef Wojciech Jaruzelski och Sovjetunionens president Leonid Brezjnev anklagar USA för att ligga bakom de regimfientliga krafterna i Polen.
17 augusti - USA och Kina uppnås ha nått uppgörelse om Taiwanfrågan, där USA minskar sin vapenarsenal till Taiwan och Kina försöker få en fredlig lösning i frågan.
23 augusti - Giovanni Spadolini bildar, efter nästan tre veckors kris, Italiens 42:a regering sedan 1945.
29-31 augusti - I Stockholm möts de nio alliansfria staterna Finland, Österrike, Schweiz, Jugoslavien, Cypern, Malta, San Marino, Liechtenstein och Sverige, med Sveriges utrikesminister Ola Ullsten som mötets värd.
31 augusti - I Gdańsk drabbar arbetare samman med kravallpolis på tvåårsdagen efter Gdańskavtalet.

September
1 september - Valrörelsen i Sverige går in i ett avgörande skede, med en TV-debatt mellan Olof Palme och Thorbjörn Fälldin.
4 september - SIFO:s sista opinionsundersökning inför valet i Sverige tyder på socialdemokratiskt maktövertagande.
8 september - Den så kallade Helsingforsgruppen läggs ned, då man inte längre anser sig orka bevaka att Sovjetunionen verkligen följer Helsingforsavtalets avtal om mänskliga rättigheter.
10 september - 53-årige advokaten Poul Schlüter från Konservative Folkeparti bildar ny regering i Danmark. och därmed får Danmark sin första konservativa statsminister sedan 1901.
17 september – Regeringssamarbetet SPD-FDP spricker i Västtyskland efter motsättningar inom den ekonomiska politiken och den höga arbetslösheten.
21 september – Indiens premiärminister Indira Gandhi avslutar ett två dagars besök i Moskva.

Oktober
1 oktober – SPD-regeringen i Västtyskland fälls vid en misstroendeomröstning.
4 oktober – En konservativ-liberal koalitionsregering ledd av CDU:s Helmut Kohl tillträder i Västtyskland.
5 oktober – 69-årige advokaten Hernán Siles Zuazo utses till ny president i Bolivia av Bolivias kongress.
8 oktober - Den svenska kronan devalveras med 16 %.
7 oktober - Libanons premiärminister Chafiq Wazzan presenterar ministrarna i sin nya regering.
8 oktober
Polens Sejmen godkänner en ny lag, som förbjuder fackföreningar som Solidaritet. Förbudet följs av demonstrationer och strejker, som slås ned av kravallpolis.
I Sverige tillträder den nya socialdemokratiska regeringen.
15 oktober - Turkiets tidigare premiärminister Bülent Ecevit frikänns från det tre månader långa fängelsestraff han dömts till för att ha trotsat förbudet att uttala sig politiskt.
16 oktober - Danmarks folketing godkänner ett borgerligt krisprogram, med besparingar på 18,6 miljarder DK.
18 oktober - Frankrikes premiärminister Pierre Mauroy kommer till Stockholm för ett endagarsbesök.
22 oktober - Sveriges regering tillsätter Ubåtsskyddskommissionen med Sven Andersson som ordförande
24 oktober - 30 000 personer deltar vid en fredsdemonstration i Stockholm, där människor tar varandra i händerna och bygger "en bro för fred" mellan USA:s (Lidingö) och Sovjetunionens (Kungsholmen) Sverige-ambassader.
27 oktober - Sveriges riksdag har allmänpolitisk debatt.

November
November - Sveriges regering lägger fram ett ekonomiskt paket med höjda punktskatter, höjd moms, höjt barnbidrag mm.
8 november - Sveriges kungapar inleder ett 12 dagar långt besök i USA.
12 november - 68-årige Jurij Andropov väljs till ny partiordförande efter avlidne Leonid Brezjnev i Sovjetunionen.
14 november - Polens myndigheter friger Lech Wałęsa efter elva månaders internering.
16 november - 30-årige västtyske RAF-terroristen Christian Klar grips av västtyska polisen i skog utanför Hamburg.
20 november - Spaniens fascistiska organisationer befinner sig i kris, och för första gången sedan hans död 1975 firas inte årsdagen av Francesco Francos död med möte i Madrid.
21 november - Tanzanias premiärminister Cleopa Msuya anländer till Stockholm för ett tredagarsbesök.
26 november - 64-årige Yasuhiro Nakasone väljs till Japans premiärminister.

December
1 december - 74-årige kristdemokraten Amintore Fanfani bildar Italiens 43:e regering sedan 1945.
2 december - PSOE:s Felipe González blir Spaniens premiärminister.
9 december - Sovjetunionens regeringschef Nikolaj Tichonov anländer till Helsingfors för ett tre dagar långt besök.
15 december - Gränsen mellan Gibraltar och Spanien öppnas, efter att ha varit stängd sedan juni 1969.
16 december – Sveriges riksdag godkänner att Sverige höjer momsen med 4 % från 1 januari 1983.
18 december - Polens Sejmen godkänner en ny lag, som skall upphäva krigslagarna i Polen från 1 januari 1983.
21 december – 60-årsjubileet av Sovjetunionens grundande 1922 firas i Kreml.
24 december - Polen friger alla utom sju av de personer som fängslades i december 1981.
30 december - Kalevi Sorsa bildar om Finlands fyrpartiregering, då han föregående dag meddelat president Mauno Koivisto att regeringen önskade avgå.

Val och folkomröstningar
17–18 januari – Mauno Koivisto vinner presidentvalet i Finland.
18 februari - Finland, en ny regering ledd av socialdemokraten Kalevi Sorsa tillträder. De andra partierna som ingår i den finländska regeringen är Centerpartiet, Svenska folkpartiet och Folkdemokraterna.
23 februari - Grönland säger i en folkomröstning med 52 % för ja till att lämna EG.
15 mars - Colombia,  presidenten Turbays liberala parti segrar vid parlamentsvalen.
25 mars - SDP vinner fyllnadsvalet i Hillhead-distriktet i Glasgow, Storbritannien, och Roy Jenkins tar sig in i Storbritanniens underhus.
28 mars - El Salvador går till allmänna val. Vänstergerillan uppmanar till bojkott.
6 juni - SPD noteras för 42,9 % vid delstatsvalet i Hamburg, ett av dess starkaste fästen, medan CDU får 42,9 %.
8 september - Nederländerna går till parlamentsval. Socialdemokraterna blir största parti, men en borgerlig majoritetskoalition under kristdemokraten Ruud Lubbers kan bildas.
19 september - Socialdemokraterna vinner riksdagsvalet i Sverige med 166 mandat, medan de borgerliga får 163 mandat.
27 september – Labourpartiets kongress beslutar att utesluta extremister.
10 oktober - CSU vinner delstatsvalet i Bayern.
20 oktober - Sinn Fein får 10 % vid parlamentsvalet i Nordirland.
28 oktober - Socialistpartiet PSOE vinner en överväldigande seger vid parlamentsvalet i Spanien.
2 november - Mellanårsvalet i USA blir en tillbakagång för Republikanska partiet.
19 december - SPD vinner delstatsvalet i Hamburg.

Organisationshändelser
16 januari - Lars Werner meddelar från VPK:s kongress att den senaste tidens händelser i Polen inte har något att göra med socialism.
20 januari - Nederländaren Piert Dankert utses till ny president för Europaparlamentet.
5 februari - FN:s generalförsamling uppmanar sina medlemmar att isolera Israel för annekteringen av Golanhöjderna.
25 februari - Folkpartiet inleder sitt landsmöte i Stockholm. Pehr G. Gyllenhammar och Hans Cavalli Björkman väljs in i styrelsen.
29 mars - EG firar 25-årsjubileum i Bryssel.
22 april - På SPD:s kongress i München väljs Willy Brandt om som partiordförande, och Helmut Schmidt som vice ordförande.
29 april – Sven Johansson lämnar Centerpartiet för KDS.
8 juni – Sveriges statsminister Thorbjörn Fälldin uttalar i FN sitt stöd åt kampanjen för frysning av supermakternas kärnvapenarsenaler.
26 juni - I Belgrad inleder Jugoslaviens kommunistparti sin 12:e kongress.
2 juli - Roy Jenkins väljs till ny ordförande för SDP.
13 juli - Landeline Lavilla väljs till ny partichef för spanska UCD.
26 juli - Spaniens tidigare premiärminister Adolfo Suárez bildar ett nytt parti, CDS.
11 augusti - Svenske ekonomen Assar Lindbeck begär utträde ur Sveriges socialdemokratiska arbetareparti.
11 september - Kinas kommunistparti avslutar i Peking sin tolfte kongress. Ordförande Deng Xiaoping väljs om.
15 oktober
Redaktör Bo Toresson utses till ny partisekreterare för Sveriges socialdemokratiska arbetareparti.
Sveriges utrikesminister Lennart Bodström jungfrutalar i FN.
18 oktober - Libanons nya president Amin Gemayel framträder inför FN:s generalförsamling.
6 november - Santiago Carrillo avgår som ledare för Spaniens kommunistiska parti.
7 november - Vid en folkomröstning i Turkiet röstar 91 % av väljarna för en ny författning. Samtidigt väljs Kenan Evren till president.
3-4 december - På EG-toppmötet i Köpenhamn menar Frankrike att Spanien och Portugal bör inträda först då de problemen lösts.
10 december - Folkpartiets valberedning föreslår att Ola Ullsten väljs om som partiledare vi partiets kommande extra landsmöte i januari 1983.
Okänt datum – British National Party bildas i Storbritannien.

Ministerposter
1 december - Sverige, Försvarsminister Börje Andersson lämnar Sveriges regering på grund av att han vantrivs i Stockholm.

Födda
4 januari – Helena Leander, svensk riksdagsledamot 2006–2014.
19 januari – Pete Buttigieg, amerikansk transportminister sedan 2021
24 maj – Erik Almqvist svensk riksdagsledamot sedan 2010–2013.
26 juni – Axel Darvik, svensk riksdagsledamot 2002–2006.
20 oktober – Lise Nordin, svensk riksdagsledamot 2010–2018.

Avlidna
24 januari – Alfredo Ovando Candía, Bolivias president 1964–1966 och 1969–1970.
18 mars – Rune Johansson, svenskt statsråd.
13 juni – Khalid bin Abdul Aziz, 69, Saudiarabiens kung.
4 juli – Antonio Guzmán Fernández, Dominikanska republikens president 1978–1982.
26 juli – Ricardo Pérez Godoy, Perus president 1962–1963.
1 september – Władysław Gomułka, polsk tidigare kommunistledare.
14 september
Sadegh Ghotbzadeh, 46, Iransk tidigare utrikesminister (avrättad).
Kristján Eldjárn, 65, Islands president 1968–1980.
4 oktober – Ahmad Hasan al-Bakr, Iraks president 1968–1979.
18 oktober – Pierre Mendès France, 75, Frankrikes premiärminister 1954-1955.
10 november – Leonid Brezjnev, 76, Förste sekreterare för Sovjetunionens kommunistiska parti 1964–1982.
28 november – Helena av Grekland, 87, exildrottning.

Källor

Fotnoter

Externa länkar