kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Karl Nygren-Kloster

Karl August Nygren, senare Nygren-Kloster, född 27 juni 1876 i Aringsås församling, Kronobergs län, Småland, död 23 maj 1954 i Hedvig Eleonora församling, Stockholms stad, Uppland, var en svensk tal- och sångpedagog, författare och grundare av Klosters röstskola i Benestad, Alvesta kommun.

Biografi 
År 1895 påbörjade Nygren sin utbildning i orgelklassen vid Musikkonservatoriet i Stockholm och examinerades där till musikdirektör. Efter fortsatt utbildning till röstpedagog öppnade han ett sånginstitut i Stockholm. Under åren 1916-1926 tjänstgjorde han även som röstvårdslärare vid Dramatiska teaterns elevskola.

Vid sjön Salen i sin barndomstrakt Alvesta byggde Karl Nygren-Kloster 1914 en fantasifull fyravånings träbyggnad, som kom att inrymma hans livsverk, Klosters röstskola, där många av landets sångare och skådespelare grundlagt eller utvecklat sitt kunnande. Det var sannolikt i detta sammanhang han ändrade sitt efternamn till Nygren-Kloster. Han medverkade även som skådespelare i Edvard Persson-filmen När seklet var ungt i rollen som Mats.

År 1942 tog övertogs verksamheten av brorsönerna Åke, Bertil och Olle Nygren, vilka bedrev den i samma byggnad fram till 1 april 1952, då allt brann ner till följd av ett pyromandåd. Röstskolan levde dock vidare i andra lokaler och former fram till slutet av 1990-talet.

Klosterområdet, som är beläget på Benestadåsen med utsikt över sjön Salen, har länge varit ett populärt utflyktsmål. I början av 2007 presenterades i Alvesta kommunfullmäktige byggnadsplaner för området, där man dock avsåg att undanta delen närmast sjön.

Bibliografi
Falsett, 1931
Instruktiva kåserier om rösten i tal och sång, 1941 (2. uppl.)
Rösten i tal och sång, Bonnier, 1942
Skyddsänglar efterlyses, 1953
Nyttig nöjesläsning för sångbitna, 1959

Referenser

Litteratur
"Klosters röstskola: några minnesanteckningar med stöd av Karl Nygrens memoarer och gamla tidningsurklipp", av Åke Nygren, Norra Allby hembygdsförening, 1971
"'Till sångens gud': Karl Nygren-Kloster och hans röstskola i Alvesta", av Christina Zeuthen, Växjö universitet, 2006

Artiklar
 Stig Tornehed, "Kloster: en röstskola i minnen och i tiden", Musikrevy s. 216-219 , 1991, ISSN 0027-4844 
Mimers brunn 1 januari 2006, "'Till sångens gud': Karl Nygren-Kloster och hans röstskola i Alvesta"
 Birgitta Ristare, "Bland tomtar och troll", I Värend och Sunnerbo, s. 18-19, 2010

Noter

 

Svenska musikpersonligheter
Födda 1876
Avlidna 1954
Män
Personer från Alvesta
Harald Svensson (skådespelare)

Harald Frithiof Valdemar Svensson, född den 9 februari 1897 i Helsingfors, Finland, död den 7 april 1972 i Hägersten, var en finlandssvensk operettsångare och skådespelare.

Biografi 
Svensson studerade sång för Alexis af Enehjelm och scendebuterade 1916 på Vasa Teater, där han var engagerad fram till 1917. Han flyttade då till Helsingfors och uppträdde på Svenska Teatern under en säsong för att sedan återvända till Vasa teater, där han stannade kvar till 1924. Han spelade sedan i Sverige, först på Hippodromen i Malmö 1924–1931 och sedan vid Gösta Ekmans teater i Konserthuset, Stockholm 1931–1932. Efter två år vid Oscarsteatern 1932–1934 återvände han till Hippodromen.
     
I första äktenskapet var han gift 1923 med Edith Jonson och i andra från 1940 till sin död med Märta Hedberg. De fick dottern Maud. Harald Svensson är begravd på Västberga begravningsplats.

Filmografi i urval

Teater

Roller (ej komplett)

Radioteater

Roller

Referenser

Externa länkar 
 
 

Svenska operettsångare
Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska sångare under 1900-talet
Sångare från Helsingfors
Skådespelare från Helsingfors
Finlandssvenska skådespelare
Födda 1897
Avlidna 1972
Män
Bethesda

Bethesda kan syfta på:
 Bethesda (Antigua och Barbuda), ort i Antigua och Barbuda
 Bethesda, Maryland, ort i USA
 Bethesda, Tennessee, ort i USA
 Bethesda, Wales, ort i Storbritannien
 Bethesda Softworks, ett amerikanskt datorspelsföretag
 Missionshuset Bethesda, Köpenhamn

Se även 
 Betesda, en tidigare badanläggning vid Fårporten i Jerusalem
Pusselmästarna

Pusselmästarna är den sista bokserien av Jan Brobergs urval av kvalitetsdeckare. Den började ges ut 1981 av bokförlaget Bra deckare, och sträckte sig över sex volymer, fram till 1983. Bokserien följer, genom sina förord, pusseldeckarens utveckling från 1920-talet fram till det som var nutid när böckerna gavs ut.

Böcker i serien
 Håll i hatten (The Roman Hat Mystery, 1929) av Ellery Queen
 En efter en (The Silent Murders, 1929) av Neil Gordon
 Som av en osynlig hand (The Problem of the Wire Cage, 1939) av John Dickson Carr
 Knall och fall - två romaner i en bok: Hämnaren (The Stalking Man, 1949) av Wilson Tucker och Svarta orkidéer (Black Orchids, 1942) av Rex Stout
 Gengångare (The Traces of Brillhart, 1960) av Herbert Brean
 Se i syne (A Case of Spirits, 1975) av Peter Lovesey (innehåller dessutom tre noveller av Edward D. Hoch The Hoofs of Satan, The Leopold Locked Room, The Case of the November Club)

Se även
 Spektras Deckaress
 Spektras Nya Deckaress
 Spektras Kriminaless

Externa länkar
 Broberg-index

Deckare
Bokserier
Anchiano

Anchiano är en by (frazione) i kommunen Vinci, provinsen Florens, Toscana i Italien.

Här föddes Leonardo da Vinci den 15 april 1452.

Orter i Toscana
Home Theatre Personal Computer

Home Theatre Personal Computer (HTPC), kallas Media Center av Microsoft, är fritt översatt ungefär hemmabiodator. En HTPC är i grund och botten ganska lik en vanlig dator, men med vissa utmärkande skillnader. En HTPC aspirerar på att vara underhållningsnavet i hemmet tillsammans med tv:n (som man för övrigt kan använda som skärm). HTPC används primärt för att spela musik, se på film (exempelvis från DVD-skivor) eller tv, spela in tv (ersätter en vanlig videobandspelare) eller lyssna på radio. Sekundära uppgifter kan vara sådant som man kanske gör med en "vanlig" dator, dvs. surfa på Internet, hantera e-post, spela spel etc.

Själva lådan brukar vara liggande istället för stående och oftast tillverkad av ett något mer "exklusivt" material såsom aluminium eller liknande. Ganska ofta brukar lådorna också vara utrustade med en LCD-display för att kunna visa information om den musik som spelas eller film som visas. Utformningen är gjord så att lådan så enkelt som möjligt ska passa in bland övriga stereokomponenter i hemmet. Något som oftast nämns i HTPC-kretsar är att lådorna (eller egentligen hela HTPC-enheten) ska vara tysta. Man vill inte lyssna på ett "tröskverk" vars fläktar snurrar högljutt samtidigt som man tittar på en film eller lyssnar på musik.

Vidare är en HTPC oftast utrustad med ett TV-kort som ger möjligheten att visa och spela in tv-signaler via sin HTPC. Många av funktionerna som erbjuds med ett tv-kort liknar dem man hittar i det digitala tv-nätet. Eventuella inspelningar kan enkelt sparas på en ansluten hårddisk eller brännas på en DVD-skiva.

Operativsystemet som används i en HTPC är oftast något av dem som används i en vanlig dator, dock ibland i avskalade versioner. Speciella program som underlättar handhavandet av HTPC:n brukar ersätta standardgränssnittet. Olika versioner av såväl Windows som Linux brukar vara basen med program som Kodi, MediaPortal, eller Windows XP Media Center Edition. Under 2012 har det även börjat säljas olika minivarianter av HTPC med Android som operativsystem.

Se även
Apple TV
Windows XP Media Center Edition
XBMC Media Center öppen mjukvara för Mac, Linux, och Windows.
Plex, en XBMC-klon
Boxee kommersiell media center mjukvara baserad på XBMC Media Center.
MediaPortal
MythTV
MyHTPC
Meedio

Datorer
Gasparo Asellius

Gasparo Asellius [Aselli] (1581-1626), var en italiensk läkare.

Asellius var professor i Pavia. Han var den förste att karakterisera det lymfatiska kärlsystemet (lymfkärlsystemet) 1622. Han gjorde sin upptäckt under dissektion av hundar, vilka strax före avlivande erhållit föda, och trodde först, att de tunna vita strängar, som han iakttog på tarmarnas ytor, var nerver, men fanns snart att de utgjorde ett förut okänt slag av kärl med innehåll stammande från tarmen. Aselli antog att dessa kärl inmynnade direkt i levern. Deras förbindelser med bröstgången och det övriga lymfsystemen klarlades nämligne först ett 20-tal år senare genom Rasmus Bartholin, Olaus Rudbeck och Pequet. Sina resultat publicerade han i De Lacteibus sive lacteis venis Quarto Vasorum Mesaroicum genere novo invente Gasp. Asellii Cremonensis Antomici Ticiensis Qua Sententiae Anatomicae multae, nel perperam receptae illustrantur (1627).

Mjölkvener var det namn han gav lymfkärlen då de transporterade vit, genomskinlig vätska i motsats till blodkärlens röda flöde.

Källor 
 Svensk uppslagsbok, Lund 1929

Noter

Italienska läkare
Män
Födda 1581
Avlidna 1626
A10

A10, A 10  eller A-10 kan syfta på:

Motorvägar
 A10 (motorväg, Belgien)
 A10 (motorväg, Frankrike)
 A10 (motorväg, Italien)
 A10 (motorväg, Kroatien)
 A10 (motorväg, Nederländerna)
 A10 (motorväg, Schweiz)
 A10 (motorväg, Tyskland)
 A10 (motorväg, Österrike)

Svenska artilleriregementen
 A 10 - Karlsborgs artillerikår (1920–1928), se Karlsborgs artilleriregemente
 A 10 - Östgöta luftvärnsregemente (1938–1942), se Östgöta luftvärnsregemente.

Fordon
 Fairchild-Republic A-10
 Ascari A10
Martin H:son Holmdahl

Martin H:son Holmdahl, folkbokförd Svante Martin Henriksson Holmdahl, född 10 juni 1923 i Annedals församling i Göteborg, död 11 mars 2015 i Uppsala, var svensk läkare och professor i anestesiologi.

Holmdahl blev 1950 medicine licentiat i Uppsala och 1956 medicine doktor på avhandlingen Pulmonary uptake of oxygen, acid-base metabolism, and circulation during prolonged apnoea. Han blev 1965 professor i anestesiologi vid Uppsala universitet. Han var inspektor för Göteborgs nation i Uppsala under 1970- och 1980-talet. Han var Uppsala universitets rektor 1978–1989 och blev emeritus sistnämnda år. Holmdahl invaldes 1964 som ledamot av Kungliga Vetenskapssamhället i Uppsala.

Holmdahl var en av pionjärerna att införa systemet med Apgarpoäng i Sverige i början av 1960-talet. Han presenterade Apgarskalan och lyfte fram övertrycksandning genom ansiktsmask eller endotrakealtub som enda metod som höll måttet och han raljerade över obevisade teorier. "När man bedömer dessa (tidigare) teknikers kliniska effekter... bör man betänka att den nyfödde har en stark livsvilja som många gånger segrat över s. k. återupplivningsmetoder." Holmdahl ansåg att tekniska svårigheter inte kunde, som ofta gjorts och fortfarande gjordes, anföras som argument för att inte använda de bästa metoderna. Man borde se till att tekniska färdigheter förvärvats av all personal och att erforderlig utrustning anskaffats. Rutinmässigt används i Sverige i dag Apgarpoäng och "mask och blåsa" vid assistans till nyfödda med lätta till måttliga andningssvårigheter. 

Martin H:son Holmdahl var brorson till Gustav, Otto och David Holmdahl samt sondotters dotterson till Carl David Lundström. Han var gift med Barbro Holmdahl. Makarna är begravna i hans familjegrav på Uppsala gamla kyrkogård.

Källor

Noter 

 

 

Svenska professorer i anestesiologi
Rektorer vid Uppsala universitet 
Ledamöter av Kungliga Vetenskapssamhället i Uppsala
Uppsaliensare 
Svenska läkare under 1900-talet
Läkare från Göteborg
Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård
Födda 1923 
Avlidna 2015
Män
A11

A11, A 11  eller A-11 kan syfta på:

 A11 (spårvagn) – spårvagn i Stockholm
 A11 (sittvagn) – en svensk järnvägsvagn från 1980-talet
 A 11 – Stockholms luftvärnsartilleriregemente (1939–1942), se Roslagens luftvärnskår.

Motorvägar
 A11 (motorväg, Belgien)
 A11 (motorväg, Frankrike)
 A11 (motorväg, Italien)
 A11 (motorväg, Kroatien)
 A11 (motorväg, Schweiz)
 A11 (motorväg, Tyskland)
 A11 (motorväg, Österrike)
Djalmar Christofersen

Djalmar Christofersen, född 1867, död 1924 var en dansk journalist, författare och manusförfattare.

Filmmanus  
1918 - Livets stormagter
1918 - Ansigtet i floden

1917 - Hjertekrigen paa Ravnsholt

1916 - Mumiens halsbaand 

Födda 1867
Avlidna 1924
Danska manusförfattare
Danskspråkiga författare
Danska författare
Män
Balettprimadonnan

Balettprimadonnan är en svensk dramafilm i tre akter från 1916 i regi av Mauritz Stiller. I huvudrollerna ses Jenny Hasselquist, Jenny Tschernichin-Larsson, Richard Lund och Lars Hanson.

Handling 
Musikern Wolo är förälskad i den vackra bondflickan Anjuta. Hon tvingas av sin styvmor som driver en lönnkrog att dansa för sina berusade kroggäster. Wolo som ser Anjuta dansa försöker övertala styvmodern att låta Anjuta utbilda sig till dansös. Anjuta genomför ett glänsande inträdesprov till balettskolan med Wolo som ackompanjatör. För att separera Anjuta och Wolo erbjuder sig greve Orsky att bekosta Wolos utbildning till violinist utomlands.

Om filmen 
Filmen premiärvisades den 14 november 1916 på Paladsteatern i Köpenhamn, Danmark. Svensk premiär den 20 november 1916 på Röda Kvarn vid Biblioteksgatan i Stockholm.

Inspelningen skedde vid Svenska Biografteaterns ateljé på Lidingö med vissa avsnitt filmade på Röda Kvarns scen och övre foajé, exteriörerna filmades vid Kungliga Vetenskapsakademien i Frescati och vid Mölna gård på Lidingö med foto av Julius Jaenzon.

Filmen såldes förutom till Danmark, där den hade sin urpremiär, till Norge, Finland, Storbritannien, Nederländerna, Frankrike, Schweiz, Spanien, Tyskland, Österrike, Ungern, Ryssland, Balkanländerna, Argentina, Brasilien, Chile, Kuba och USA.

Två kopior av filmen som skickats med ett fartyg till England försvann när fartyget blev torpederat och sänkt hösten 1917. Filmen ansågs länge som försvunnen, men 1995 återfanns en, ofullständig, kopia av filmen i Saragoza i Spanien. Filmen restaurerades och rekonstruerades med hjälp av stillbilder och copyrightrutor. Det finns nu en visningskopia av filmen i Filminstitutets arkiv.

Rollista 
Jenny Hasselquist – Anjuta Jankin, dansös
Lars Hanson – Wolo Czawienko, violinist
Richard Lund – Orsky, greve, godsägare
Jenny Tschernichin-Larsson – Anjutas styvmor
Carl Johannesson – balettmästaren
Thure Holm – åhörare vid Wolos violinframträdande
Albert Ståhl – åhörare vid Wolos violinframträdande

Källor 

Svenska dramafilmer
Svenska filmer 1916
Filmer i regi av Mauritz Stiller
Filmer från Svenska Biografteatern
Återfunna filmer
Svenska stumfilmer
Sumlen

Sumlen betyder 'samling' eller 'blandning' och är den 1600-talsvolym där Johannes Bureus förde in sina anteckningar och dylikt i en osorterad blandning. I dag är Sumlen en av Kungliga bibliotekets stora rariteter. 

Sumlen är också namnet på restaurangen en trappa ner i Kungliga biblioteket. Namnet hittades på 1961 av Asta Kulik, assistent på Kungliga bibliotekets handskriftsavdelning. Namnet refererar till Johannes Bureus volym.

Under åren 1976-1995 gav Svenskt visarkiv och Samfundet för visforskning ut en årsbok med namnet Sumlen.

Referenser

Externa länkar 
 1886 års tryckta utgåva av Sumlen (i urval) digitaliserad
 Om Sumlen på Kungliga bibliotekets hemsida

Handskrifter
Cortex

Cortex kan syfta på:

 Cortex – det yttre skiktet av storhjärnan, se hjärnbark
 Cortex (musikgrupp) – ett rockband från Göteborg
 Cortex (växtanatomi) – en del av barken
 Cortex renalis – en del av njuren, se njurbark
 ARM Cortex – en familj av processor familj i processorarkitekturen ARM
 Crash Bandicoot: The Wrath of Cortex – ett plattformsspel som har utvecklats av Traveller's Tales
 Crash Bandicoot 2: Cortex Strikes Back – ett plattformsspel till tv-spelskonsollen PlayStation
Terrebonne

Terrebonne är en stad i den västra delen av den kanadensiska provinsen Québec. Staden ligger vid Mille-Îlesfloden norr om Montréal och Laval. Terrebonne hade 2001 43 149 invånare.

Staden är administrativt uppdelad i tre områden: Lachenaie, La Plaine och Terrebonne, som alla var tre enskilda städer innan den administrativa reformen 2001 då dessa städer slogs samman till staden Terrebonne med omkring 85 000 invånare.

Historia

Lachenaie 
Lachenaie grundades 1670 av Charles Aubert de Lachenaye och är den äldsta delen av Terrebonne. Vid den tiden var redan algonkiner bosatta i området. Kolonisationen av området startade egentligen redan 1647 då Lachenaie upptogs i förläningen Repentigny.

La Plaine 
La Plaine grundades 1830 utifrån delar av äldre städer: Mascouche, Sainte-Anne-des-Plaines, Saint-Lin och Terrebonne. Vid samma tid höll städernas länsherrar på att färdigställa en väg mellan städerna kallad chemin de la Grande Ligne. Idag heter samma väg boulevard Laurier. 

1877 utökades järnvägen till området vilket stimulerade den ekonomiska tillväxten. Vid samma tid grundades byn Saint-Joachim som 1920 bytte namn till La Plaine.

Terrebonne 
Terrebonnes förste länsherre, André Daulier-Deslandes, erhöll titeln 1673. De var han som döpte det då ännu namnlösa området till "Terbonne". Han satte dock aldrig sin fot i närheten. Hans efterträdare började dock snart exploatera floden genom att uppföra flera kvarnar och ön Île-des-Moulins blev snart ett viktigt förindustriellt centrum.

Med träbron som stod färdig 1834 började de två bebyggda områdena växa samman. Terrebonne var det kommersiella centrumet med Saint-Louis de Terrebonne som den jordbruksintensiva delen. 

1985 slogs de två städerna formellt ihop till en.

Demografi 
Då städerna slogs samman 2001 hade Lachenaie mer än 20 000 invånare, La Plaine 17 000 och Terrebonne nästan 46 000. Sammanslagningen gjorde Terrebonne till Québecs tionde största stad med omkring 83 000 invånare utspridda över en yta på 156 km².

Turism 
Under sommarsäsongen attraherar Terrebonnes naturresurser många turister. Cykling, paddling och fågelskådning hör till de populäraste aktiviteterna.

Ekonomi 
I Terrebonne har industrin och delar av näringslivet lokaliserats till fem företagsparker längs med motorvägarna. Där finns omkring 300 företag med fler än 5 000 anställda.

Kultur 
I Terrebonne finns två tidningar: La Revue de Terrebonne och Le Trait d'Union.

Externa länkar 
 Ville de Terrebonne – officiell webbplats
 Île-des-Moulins – officiell webbplats

Orter i Québec
Kommuner i Québec
Björn Thelin

Björn Åke Thelin, född 27 juni 1942 i Stöde, död 24 januari 2017 i Ängelholm, var en svensk musiker, mest känd som basist i The Spotnicks. 

1958 blev han Göteborgs rockkung, som Rock-Teddy i en tävling i Göteborgs konserthus med kompgruppen Blue Caps. 2001 gav han ut boken Dé vá då, dé som återspeglade hans liv fram till dess. 2005 spelade Thelin tillsammans med Sveriges Rockprins och The Sixties on tour på olika festivalspelningar, bland annat på Kungstorgets stora scen på Göteborgskalaset. Han är begravd på Stampens kyrkogård i Göteborg.

Filmografi

Källor

Svenska basister
Män
Födda 1942
Avlidna 2017
Personer från Stöde socken
Gravsatta på Stampens kyrkogård
Spänst

Spänst är i stort sett synonymt med hoppstyrka. Ju bättre spänst, desto högre/längre kan man hoppa. Spänst kan bland annat mätas med en elektronisk matta, genom att man står på den och gör ett hopp rakt upp (en spänstmatta). Ett annat sätt är att se hur högt man når på en vägg och sedan hur högt man når då man hoppar. 

Det säkraste sättet att mäta spänst är dock genom att nicka en ribba. Då subtraherar man höjden ribban ligger på med sin egen längd och får hur högt man hoppar jämfota rakt upp. 

För att ta ett exempel: Kalle är 1.80 meter lång. När han står under en ribba och hoppar rakt upp kan han nudda en ribba som ligger på 2.30 meter. 2.30-1.80=0.50. Kalle hoppar alltså 50 centimeter, vilket indikerar hyfsat god spänst. Eliten i stående hopp kan hoppa ungefär en meter rakt upp. Vissa basketspelare och även andra idrottsmän kan ibland hoppa runt 110–145 centimeter upp i luften.

Sporttermer
Motorik
Paul Andersson

Paul Andersson eller Anderson kan syfta på:

 Poul Anderson (1926–2001), amerikansk science fiction-författare
 Paul Andersson (poet) (1930–1976), svensk poet, medlem i Metamorfosgruppen
 Paul Anderson (tyngdlyftare) (1932–1994), amerikansk tyngdlyftare
  (född 1938), amerikansk kemist
 Paul Andersson (ishockeyspelare) (född 1964), svensk ishockeyspelare
 Paul W.S. Anderson (född 1965), filmregissör och manusförfattare
 Paul Andersson (politiker) (född 1969), svensk kommunalpolitiker (M) i Sölvesborg
 Paul Thomas Anderson (född 1970), amerikansk filmregissör
 Paul Anderson (skådespelare) (född 1978), brittisk skådespelare 
 Paul Anderson (fotbollsspelare) (född 1988), engelsk fotbollsspelare
Draklanskrönikan

Draklanskrönikan (originaltitel: Dragonlance Chronicles) är en bokserie av Margaret Weis och Tracy Hickman i fantasy-stil.

Serien bygger på det populära rollspelet Dungeons & Dragons.

Serien består av fem böcker.

Böcker
 Höstmörkrets drakar
 Drakarnas natt
 Drakvinter
 Hoppets drakar
 Drakvår

Personer i böckerna (i den ordning de dyker upp)
 Tika Waylan
 Otik
 Flint Eldsmed
 Tanis Halvalv
 Tofsing Taggfot
 Fåmäster Toede
 Caramon Majere
 Raistlin Majere
 Sturm Blanksvärd
 Guldmåne
 Flodvind
 Hederick

Amerikansk fantasylitteratur
Dungeons & Dragons
Nobelpristagaren

Nobelpristagaren är en svensk dramafilm från 1918 i regi av Georg af Klercker.

Handling 
Dr Henry Arel och hans fästmö Violet reser ut i kriget som sjukvårdare. Under ett flyganfall skadas Violet dödligt och får sin sista önskan uppfylld, hon och dr Arel vigs av fältprästen. Innan Violet forslas iväg gör dr Arel ett djärvt kirurgiskt ingrepp i förhoppningen om att kunna rädda hennes liv. Senare blir Arel tillfångatagen av fienden och möter Olga Orslowa, som så småningom blir hans älskarinna och ger honom en son. Violet som överlevde transporten hem bor nu som invalid hos sina föräldrar. Vid krigets slut återvänder Arel hem tillsammans med Olga och sin son, men han hemlighåller för Violets familj att han är barnets far och utger dem för att vara flyktingar. Arel flyttar ihop med Violet, och Olga fungerar som en sorts hemhjälp i hemmet. Trots att Henry får veta att han tilldelats årets Nobelpris i medicin, är han inte glad, eftersom familjelivet med två kvinnor medför problem. Violet begår självmord, och hennes föräldrar ger sin varma välsignelse åt den nya familjen med Arel och Olga.

Om filmen 
Hasselblads och Veckojournalen inbjöd under 1917 till en manuskriptpristävling, Stadskamrer Knut Björlin fick 3:e pris samt 400 kr och sitt manus omarbetat till en film. Filmen premiärvisades 11 mars 1918 på biograf Sture i Stockholm. Inspelningen skedde vid Hasselbladsateljén i Otterhällan Göteborg med exteriörer från Göteborg och Skeppsholmsbron i Stockholm.

Rollista (i urval) 
Nils Chrisander – doktor Henry Arel, kirurg 
Hugo Björne –  professor Robert Starford 
Tekla Sjöblom –  Alice Starford, hans hustru 
Mary Johnson –  Violet Starford, deras dotter, Henrys trolovade 
Maggie Gripenberg –  Olga Orslowa 
Carl Johannesson –  Josef Nikolaj Frieberg, grossör från Warszawa 
Sigge Hallén –  Henrys och Olgas son 
Sture Baude – polis

Källor 

Svenska filmer 1918
Svenska dramafilmer
Filmer i regi av Georg af Klercker
Svenska stumfilmer
Svartvita filmer
Stående hopp

Stående hopp förekommer inom samtliga hoppgrenar i friidrotten. Längdhopp, höjdhopp och trestegshopp går att utföra utan ansats och utgör de stående hoppgrenarna. Stående längdhopp och stående höjdhopp är officiella mästerskapsgrenar i till exempel Norge, där man också tävlar i stående trestegshopp.  

Gemensamt för alla hoppgrenarna är den stora vikten av god spänst.

Friidrottsgrenar
Höstmörkrets drakar

Höstmörkrets drakar är den första boken i fantasyserien Draklanskrönikan. Författare är Margaret Weis och Tracy Hickman.

Referenser

Externa länkar 
 

Amerikansk fantasylitteratur