kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Nu är jag nöjd och glader

Nu är jag nöjd och glader är en psalm med text och musik (2/4, Ess-dur) av Nils Frykman från 1881. Om denna frimodiga psalm finns många rykten, bl.a. att den skulle vara skriven på en gungstol utomhus när Frykman blivit uppsagd från sin folkskollärartjänst p.g.a. sin trosuppfattning. Enligt den versionen skulle sjätte strofen ursprungligen ha lytt "Nu Satan fritt må rasa och Werme (d.v.s. prästen i bygden) hjälpa till". Men historien är nog att hänföra till legendernas rike.

Publicerad i 
Det glada budskapet 1890 som nr 17 med titel och inledningsrad lika.
Svensk söndagsskolsångbok 1908 som nr 264 under rubriken "Hemlandssånger".
Fridstoner 1926 som nr 31 under rubriken "Böne- och lovsånger".
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 326 under rubriken "Jubel, erfarenhet och vittnesbörd".
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1930 som nr 326.
Segertoner 1930 som nr 415 under rubriken "Frigörelse".
Kom 1930 som nr 77 under rubriken "Trosliv och helgelse".
Guds lov 1935 som nr 191 under rubriken "Trons visshet".
Sions Sånger 1951 som nr 139.
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 327 under rubriken "Det Kristna Livet - Jubel och tacksägelse".
Sions Sånger 1981 som nr 192 under rubriken "Tack och Lov".
Lova Herren 1988 som nr 633 under rubriken "Guds barns tacksägelse och lovsång".
Psalmer och Sånger 1987 som nr 649 under rubriken "Att leva av tro - Glädje - tacksamhet". 
Segertoner 1988 som nr 570 under rubriken "Att leva av tro - Glädje - tacksamhet".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 582 under rubriken "Erfarenhet och vittnesbörd".
Lova Herren 2020 som nr 508 under rubriken "Glädje och tacksamhet" med en moderniserad text från 2017 med titeln "Nu är jag nöjd och glad"

Inspelningar
Svenska folkets psalmer CD-skiva med Ulf Christiansson

Referenser

Noter 

Svenska psalmer
Sånger 1881
Epicentrum

Epicentrum (antik grekiska: επίκεντρον) är den punkt på jordens yta som ligger rakt ovanför den punkt (hypocentrum, fokus) där en jordbävning äger rum. 

Seismiska vågor sprider sig sfäriskt från hypocentrum. Epicentrum och hypocentrum används även i samband med underjordiska explosioner som till exempel vid underjordiska kärnvapensprängningar. 

Förledet epi- anger ett läge (på, i, över eller efter) i förhållande till centrum. 

I vardagligt tal och i media används epicentrum även i utvidgad betydelse för att ange centrum för andra katastrofala händelser, till exempel nedslagsplatsen för en meteorit eller komet, ursprunget till en smittsam sjukdoms utbredning eller ursprunget till ondskefulla handlingar. Språkrådet avråder från att epicentrum används i dessa fall.

Referenser

Seismologi
Pleonasm

Pleonasm är ett ord, eller en ordföljd, som kan utelämnas ur det stycke som det tillhör, utan att innebörden i stycket ändras. Ofta består pleonasmen således av upprepade synonymer eller av en fras där flera delar har samma betydelse. Om läsförståelsen inte påverkas kan onödiga ord också betraktas som pleonasmer, till exempel "Polisen har gripit en man, som redan är väl känd sedan tidigare." Om mannen redan är känd av polisen, måste det naturligtvis vara sedan tidigare. Uttrycket sedan tidigare är därför pleonastiskt och kan uteslutas utan att innebörden förändras. Ofta krånglas meningsbyggnaden till genom en onödig konstruktion med bisats som till exempel "På söndag har vi ett snöområde, som drar in från sydväst." I stället bör man skriva "På söndag drar ett snöområde in från sydväst."

Pleonasmen kan även beskrivas som den direkta motsatsen till stilfiguren ellips.

Ordet pleonasm kommer från grekiskan (πλεονασμóς). Direkt översatt betyder pleonasm ”överflöd” eller ”överdrift”. Just detta är också risken med dess användande då ett för stort bruk av pleonasmer ofta kritiseras för att vara ineffektivt. Istället för att lägga fokus på nya idéer eller poänger kan då talet eller texten uppfattas som en hopning av tomma ord. 

Vid rätt användning är pleonasmen dock en viktig och användbar stilfigur med syftet att förstärka, förtydliga eller ge en mer levande bild av det man vill få sagt. Genom att upprepa något med olika ordval kan det ge effekten av en mångfaldig argumentation eller talan, trots att man egentligen säger samma sak gång på gång.

Pleonasmen inom retoriken
Stilfigurer kan delas upp i troper och figurer. Pleonasmen är i detta fall en retorisk tankefigur. 

Eftersom pleonasmen är en form av innehållsmässig upprepning hittar vi den under samlingsnamnet parallellism. Exempel på andra parallellismer är anafor, allitteration och hopning. Samtliga stilfigurer, eller retoriska figurer, hör hemma under utsmyckningsdelen elocutio i partesmodellen.

Användningsområden
Pleonasmer är typiska främst inom det rituella språket, då man inte vill argumentera utan endast bekräfta eller fylla ut det som redan är sant eller sagt. I vardagen är pleonasmer vanliga både inom reklam, politik och vanliga samtal. Även flera fasta, vedertagna uttryck består av pleonasmer, exempelvis "klart och tydligt".

Se även
 Tautologi

Källhänvisningar

Noter

Källor 

Retorik
Stilfigurer
Stilistik
Pietisten

Pietisten var en svensk kristen månadstidskrift "för religiös väckelse och uppbyggelse", grundad i januari 1842 av den till Sverige invandrade skotske metodistpastorn George Scott och redigerad av Carl Olof Rosenius fram till dennes död 1868, varefter redaktionen övertogs av Paul Peter Waldenström. De sista åren ingick i redaktionen Janne Nyrén (1914–1915), Johan Peter Norberg (från 1916), Theodor Andersson (från 1917) och Jakob Emanuel Lundahl (1918). Tidskriften utgavs i cirka 10 000 ex. åren 1853-65. Ordet pietist kommer av det latinska ordet pietas med betydelsen fromhet, gudaktighet.

Under Rosenius redaktörstid skrevs tidningen i princip av honom, och var hans huvudsakliga litterära kanal. Härigenom fick den ett stort inflytande. Hans artiklar har senare getts ut som betraktelser och skrifter med en sammanlagd upplaga på två miljoner och ytterligare en miljon på andra språk, trots att de inte är särskilt läsvänliga.

Rosenius och Waldenström medverkade till grundandet av Evangeliska Fosterlandsstiftelsen (EFS, 1856) respektive Svenska Missionsförbundet (SMF, 1878), där den förstnämnda är en väckelserörelse inom Svenska kyrkan medan den senare är en frikyrka. Denna motsättning ledde bland annat till att EFS, som en reaktion på grundandet av SMF, återutgav de femton första årgångarna under titeln Pietisten. Nytt och gammalt från nådens rike, som Rosenius hade redigerat, medan Pietisten under Waldenström 1909 blev officiellt organ för SMF och 1919 slogs ihop med tidningen Missionsförbundet.

Referenser

Externa länkar
Pietisten, äldre årgångar (EFS nyutgåvor 1877-1878) digitaliserade av Projekt Runeberg

Svenska tidskrifter
Cykelled

Cykelled är en längre cykelväg som går i något landskap, eller som Banvallsleden, som går genom flera. Oftast är denna avsedd för att cyklister ska kunna göra utflykter i natursköna områden.

Se även
Cykelvägar i Sverige
Sverigeleden
Fotgängare

En fotgängare eller gångtrafikant är en person som går till fots i trafiken. I den svenska trafikförordningen används genomgående termen gående, men fotgängare torde fortfarande vara mer använt i vanligt språkbruk.

Rent juridiskt är gående trafikanter så länge de färdas på en väg för motortrafik, för cykeltrafik eller på en gång- eller ridbana invid en sådan väg. (Det kan läsas i Förordning om vägtrafikdefinitioner 2001, orden Trafikant och Väg.) De trafikregler som gäller för gående är inte tvingande i lika hög utsträckning som de som gäller för andra trafikanter. I stället gäller flera rekommendationer. 

Fotgängare är till exempel inte bundna av att följa regeln om högertrafik, i Sverige är det tvärtom så, att en fotgängare som rör sig på en väg som saknar särskild gångbana rekommenderas att hålla sig på vänster sida, för att på så sätt lättare kunna uppmärksamma den fordonstrafik som kommer på samma sida (eftersom den då alltså kommer emot fotgängaren framifrån i stället för att närma sig bakifrån). Finns gångbana endast på den ena sidan av vägbanan, bör gående använda den oavsett på vilken sida av vägen den ligger.

På en väg eller vägbana med skylten påbjuden gångväg är det bara gående som skall uppehålla sig. På en gågata är övrig trafik normalt inskränkt, och den övriga trafik som kan förekomma ska lämna fotgängare företräde. På en gårdsgata är all trafik tillåten, men fotgängarna ska ha företräde. Fotgängare ska även lämnas företräde på ett obevakat övergångsställe.

Som gående klassificeras också person som färdas på en sparkstötting.

Trafikregler för fotgängare

Sverige 
I Sverige gäller i huvudsak vänstertrafik för gående. Bestämmelser för fotgängare regleraa i 7 kap. 1 § trafikförordningen. I detta lagrum står bl.a. följande:

"Gående som använder vägrenen, körbanan eller en gemensam gång- och cykelbana ska om möjligt gå längst till vänster i färdriktningen. Den som åker rullskidor, rullskridskor eller liknande och som färdas med högre hastighet än gångfart ska dock färdas längst till höger om det är lämpligare

De som går i grupp under uppsikt av en ledare eller i en procession ska om det är lämpligt använda vägrenen eller körbanans högra sida i färdriktningen. Om gruppen består av barn som går högst två i bredd, ska om möjligt gångbana, vägren eller cykelbana användas.".

Referenser 

Trafik
Gång
Högerregeln

Högerregeln kan betraktas som grundprincipen för vägkorsningar. När två vägar korsar varandra och inga vägmärken eller trafiksignaler som anger väjnings- eller stopplikt finns i korsningen, gäller högerregeln vilken innebär att den trafikant som kommer från vänster har skyldighet att lämna företräde för den trafikant som kommer från höger.

I länder med vänstertrafik tillämpas ibland vänsterregeln, vilken innebär att trafikanter skall lämna företräde åt trafik som kommer från vänster. Vissa länder har varken höger- eller vänsterregel. I till exempel Storbritannien, där man kör till vänster, finns ingen vänsterregel eftersom korsningar huvudsakligen har en huvudled eller företrädesskyltning. Vid omarkerade korsningar kan därför ingen räkna med att få företräde.

Man bör som ovan svensk vara extra uppmärksam när man framför fordon i Norge där högerregeln skiljer sig en del. Den innebär att den som kommer från höger alltid har företräde, även om den exempelvis skall korsa en väg med cirka 90km/tim som högsta tillåtna hastighet, om inget vägmärke finns. Detta gäller fler länder i Europa där högerregeln tillämpas striktare än i Sverige.

Högerregeln i Sverige

I de allra flesta vägkorsningar regleras väjningsplikten genom högerregeln. Fordon som samtidigt närmar sig från höger på anslutande väg ska lämnas företräde om det saknas vägmärke/trafiksignal som anger väjnings- eller stopplikt.

Korsningar som är skymda och olycksdrabbade förses ibland med vägmärket vägkorsning. Om korsningen är försedd med vägmärket varning för vägkorsning så gäller högerregeln och samtliga förare som kommer från höger har företräde.

Högerregeln gäller också i korsningar med enskild väg, om inget vägmärke anger något annat.

Högerregeln gäller även på parkeringsplatser samt andra öppna platser. Ofta används trafikmärket varning för vägkorsning för att påminna om den. Regeln gäller även när två fordons väg skär varandra på andra ställen än korsningar. Högerregeln gäller inte vid huvudled, där det finns fungerande trafiksignaler, i cirkulationsplatser, där accelerationsfält används, där vägmärkena väjningsplikt eller stopplikt är uppsatta eller om polisman ger tecken om att annat för tillfället gäller.

Referenser

Se även
Väjningsplikt
Stopplikt
Höger
Vänsterregeln

Trafik
Trinity

Trinity kan avse

 Trinity, Texas – en stad i Trinity County
 Trinity Sport Club – en bandyklubb i Mongoliet
 Trinitytestet – platsen där man provsprängde den första atombomben
 Trinity (datorspel) – ett datorspel skapat av Brian Moriarty 1986
 Trinity (Matrix) – en figur i filmen Matrix och dess uppföljare
 Trinity (musiker) – reggaeartist
 Trinity (musikgrupp – en svensk jazzgrupp bildad 2005
 Trinity (rollfigur) – en roll i en serie västernfilmer med Terence Hill.

Geografi

Jersey 

 Trinity (parish),

Kanada 

 Trinity (ort i Kanada), Newfoundland och Labrador,

Saint Kitts och Nevis 

 Trinity (Saint Kitts och Nevis), Trinity Palmetto Point,

Trinidad och Tobago 

 Ward of Trinity, ward, Mayaro,

USA 

 Trinity, Florida, ort, Pasco County, 
 Trinity, Alabama, ort, Morgan County, 
 Trinity, North Carolina, ort, Randolph County, 
 Trinity, Texas, ort, Trinity County,

Se även
 Trinity College – flera skolor
 Treenighetsläran

Robotskapade Trinidad och Tobagoförgreningar
Hypocentrum

Hypocentrum (bokstavligen: 'under centrumet' från grekiska υπόκεντρον) är den punkt, vanligtvis under jord, där en chockvåg av något slag har sin energiurladdning vid till exempel en jordbävning. Ett hypocentrum befinner sig rakt under epicentrum. Hypocentrum kallas ofta fokus och anges i koordinater x, y, z. Koordinaten z är djupet med ytan som referenspunkt, dvs. ett hypocentrum under jord har ett positivt värde emedan ett hypocentrum ovan jorden får ett negativt värde.

Vid en större jordbävning kan en förkastningslinje vara flera mil lång, det gör att man ofta kan ange fler olika hypocentrum som syftar på olika saker, hypocentrum kan dels vara i den punkt som förkastningslinjen började röra sig men det kan också vara den punkt som ligger i mitten av förkastningslinjen.

När en atombomb detonerar är hypocentrum i den punkt där bomben detonerar till exempel -100 meter (100 meter ovanför jord). Det är även vanligt att man använder hypocentrum för att ange den punkt där jorden absorberar energin detta är emellertid mer korrekt ett epicentrum. Detonerar bomben direkt på marken sammanfaller epicentrum och hypocentrum i en och samma punkt. Man anser att man inte bör använda sig av termen hypocentrum när det gäller detonationer i luften utan istället helt enkelt säga, bomben detonerade 100 m över land på koordinaterna x och y.

Se även
Epicentrum
Ground zero
Jordbävning
Kärnvapen

Seismologi
Lågfartsväg

Lågfartsväg är en vägsträcka med rekommenderat sänkt hastighet för att göra det säkrare för omgivningen. Rekommendationen används främst för att skydda fotgängare och andra oskyddade trafikanter. Lågfartsvägar finns oftast i bostadsområden eller till exempel vid skolor. En lågfartsväg brukar vara försedd med någon form av farthinder eller fartgupp. En lågfartsväg skyltas med en blå skylt som anger 30 kilometer i timmen som syns på bilden.

Den blåskyltade hastigheten är inte tvingande,  tillåtna hastighet i själva verket bestäms av den senaste passerade runda gul/röda hastighetsskylten. Med det är ofta olämpligt att köra fortare eftersom farthinder och fartgupp skulle göra en färd med högre hastighet än 30 kilometer i timmen obehaglig.
 
Typer av vägar
Vignola

Vignola är en stad och kommun i provinsen Modena i regionen Emilia-Romagna i Italien. Kommunen hade  invånare (2018) och gränsar till kommunerna Castelvetro di Modena, Marano sul Panaro, Savignano sul Panaro och Spilamberto.

I Vignola föddes arkitekten Giacomo Barozzi da Vignola (1507-1573).

Referenser

Externa länkar 

 Città di Vignola

Kommuner i provinsen Modena
Orter i Emilia-Romagna
Gösta Bredefeldt

Gösta Johan Harwey Bredefeldt, född 19 december 1935 i Vasa församling, Göteborg, död 10 januari 2010 i Maria Magdalena församling, Stockholm, var en svensk skådespelare och dramatiker. Han var far till skådespelerskan Ellen Bredefeldt och sångerskan samt sångpedagogen Maria Bredefeldt, äldre bror till skådespelaren Hans Bredefeldt och farfar till skådespelaren Einar Bredefeldt.

Biografi
Gösta Bredefeldt arbetade i sin ungdom med diverse yrken som piccolo, guldsmedslärling och var även en tid till sjöss. När han återkom till Göteborg uttryckte han en önskan om att få sjunga med orkester och hamnade på teaterskolan Pickwickklubben. Han blev engagerad vid Folkets Husteatern 1953 och vidareutbildade sig sedan vid Gösta Terserus teaterskola i Stockholm. Efter detta flyttade han till Finland och verkade under ett drygt decennium vid olika scener som Svenska Teatern i Helsingfors 1957-59, 1965-1966, Svenska Teatern i Vasa 1959-62 samt Svenska Teatern i Åbo 1962.

Vid återkomsten till Stockholm kom han till Stockholms stadsteater 1967 där han förblev i tjugosex år med smärre uppehåll för frilansarbete. 1970 fick han sin första stora huvudroll i filmen om Salaligan, Den magiska cirkeln (regi: Per Berglund). Vid Stadsteatern var han medlem i den grupp som framförde Suzanne Ostens, på sin tid, uppmärksammade och nydanande dramatik såsom "Ge mig adressen" m.fl. Ett flertal av dessa har också gjorts för TV som t.ex. Moa, Östen och Stellan (1974), som byggde på uppsättningen "Ge mig adressen" (1972), och "Kärleksföreställningen" (1975). Han har också verkat som regissör och lärare vid Scenskolan.

Bredefeldt uttryckte en vardaglig vanlighet utan större åthävor i sitt spel och han värjde sig även mot alla former av stjärndyrkan när det gäller skådespeleri. Som yngre var han något av en politisk rebell på yttre vänsterkanten vilket måhända avspeglas i Kunglig toalette (Lars Molin, 1986) där han porträtterar ett vice kommunalråd som håller på sitt ungdoms radikala ideal och vägrar fjäska för kungligheterna. De senare åren präglades dock av mer patriarkala roller, kanske ett resultat av hans auktoritativa framtoning. Tydliga exempel är byggmästaren i Tre kärlekar (1989 och 1991), arkitektfadern i TV-serien Storstad (1991) och hotellägaren i Hotel Seger (2000-2001). Hans sista filmroll blev i Män som hatar kvinnor (Niels Arden Oplev, 2009). 1974 erhöll han Teaterförbundets Daniel Engdahl-stipendium.

Bredefeldt avled i vad som förmodas ha varit ett slaganfall. Han är begravd på Maria Magdalena kyrkogård i Stockholm.


Roller i urval

Film

 (även 2000)

Manus

Teater

Roller

Regi

Radioteater

Roller

Källor

Externa länkar

 
 

Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenskspråkiga författare
Svenska dramatiker under 1900-talet
Män
Födda 1935
Avlidna 2010
Skådespelare från Göteborg
Gravsatta på Maria Magdalena kyrkogård
Povel

Povel är ett mansnamn, en svensk form av det latinska namnet Paulus som kommer från det grekiska namnet Paulos, som betyder djuret. Vanligare svenska namnformer är Paul eller Pål. 

Namnet Povel bars 31 december 2008 av 66 män varav 42 har det som tilltals-/förstanamn, med stavningen Powel fanns det ytterligare 9 män varav 3 hade det som tilltals-/förstanamn och med stavningen Påvel fanns 13 män varav 4 bär namnet som sitt tilltals-/förstanamn.

1986 infördes Povel i svenska almanackan med namnsdag 20 november men togs åter bort 1993.

Kända personer som bär namnet Povel
Povel Ramel
Povel Randén
Povlsen
Povel Andersson
Povel Forsare Källman

Mansnamn
Boulevardpress

Boulevardpress, ursprungligen fransk dagstidning (av franskans boulevard) som inte kunde abonneras, utan köptes i tidningskiosk, i bageri, hos tobakshandlare m.fl. butikstyper, eller i myntautomat uppställd på gatan. 

Sådan tidning ansågs och anses fortfarande såsom mindre seriös än andra typer av dagstidning och – eftersom hela upplagan säljs som lösnummer – mer benägen att hemfalla åt sensationsjournalistik. I Sverige är boulevardpressen numera synonym med kvällspress.

Källor
  (Ordboken)
  (Encyklopedin)

Vidare läsning

Externa länkar
 "Om boulevardpressen" i Snedtänkt med Kalle Lind på Sveriges Radio 23 november 2017

Journalistik
Annika Åhnberg

Karin Annika Åhnberg, född Brandt 7 november 1949 i Ulricehamn, är en svensk politiker.

Karriär
På 1970-talet var Åhnberg aktiv inom Förbundet Kommunist, men blev under 1980-talet medlem i Vänsterpartiet. Hon blev invald i Sveriges riksdag 1988 för Vänsterpartiet och satt i jordbruksutskottet. Hon fungerade också som partiets miljötalesman fram till 1992. 

Åhnberg lämnade Vänsterpartiet i protest mot partiets motstånd mot EU och blev politisk vilde i riksdagen 1992-1994. 1994 blev hon anställd av KF Konsument som projektledare där hon sysslade med frågan om märkning av genmodifierade livsmedel samt handel med tredje världen. 1996 utnämndes hon till jordbruksminister i regeringen Persson, ett ämbete hon hade fram till valet 1998. 

Hon har senare arbetat som informationsdirektör och vice VD för Alfa Laval.

Åhnberg invaldes 1999 som ledamot av Kungliga skogs- och lantbruksakademien, där hon sedan 2006 är ordförande i den Allmänna avdelningen. Sedan 2000 är hon även ledamot av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien.

2001 utnämndes hon till ordförande i Rädda Barnen.

Utmärkelser
6 oktober 2007 erhöll Åhnberg titeln agronomie hedersdoktor vid Sveriges lantbruksuniversitet. Åhnberg promoverades med motiveringen för sitt insiktsfulla arbete för en god djuromsorg i förening med ett bärkraftigt svenskt lantbruk.

Privatliv
Åhnberg är uppvuxen i Sibirien i Vasastan i Stockholm. Hon är gift och har sex barn.

Noter

Sveriges jordbruksministrar
Ledamöter av Sveriges riksdag för Vänsterpartiet
Svenska socialdemokrater
Hedersdoktorer vid Sveriges lantbruksuniversitet
Ledamöter av Kungliga skogs- och lantbruksakademien
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Kvinnor
Födda 1949
Sommarvärdar 2000
Levande personer
Personer från Ulricehamn
Abdullah Ahmad Badawi

Abdullah Ahmad Badawi, född 26 november 1939 i Kepala Batas, Penang, var Malaysias premiärminister mellan 31 oktober 2003, då han efterträdde Mahathir bin Mohamad, och 3 april 2009, då han efterträddes av Najib Tun Razak.

Referenser 

Födda 1939
Malaysiska politiker
Malaysias premiärministrar
Män
Levande personer
Karl X Gustavs mur

Karl X Gustavs mur, även Stora muren, är belägen i Mörbylånga kommun på södra Öland. Den uppfördes 1653 på uppdrag av Karl X Gustav som vid tidpunkten var tronföljare. Året därpå efterträdde han drottning Kristina på Sveriges tron. Muren ligger norr om Ottenby kungsgård och sträcker sig i öst-västlig riktning tvärs över Öland. Dess syfte var att stänga in de kungliga dovhjortarna och på det viset garantera en tät viltstam vid den kungliga jakten. Den är fem kilometer lång och endast genombruten av de båda landsvägarna.

Källor 
, Riksantikvarieämbetet.

Externa länkar 

Byggnader och anläggningar i Mörbylånga kommun
Karl X Gustav
Fornminnen på Öland
Murar i Sverige