Västgöta dragonregemente

Denna artikel handlar om ett kavalleriregemente, som även kallats Västgöta regemente. För infanteriregementet med detta namn, se Västgöta regemente.

Västgöta dragonregemente var ett kavalleriförband inom svenska armén som verkade i olika former åren 1628–1811. Förbandsledningen var förlagd på Axevalla hed mellan Skara och Skövde.

Historia

Regementet har historiska traditioner från de ryttarfanor som sattes upp i Västergötland under 1500-talet och som 1628 bildade ett regemente, Västgöta regemente till häst. I 1634 års regeringsform fastställdes den svenska regementetsindelningen, där det angavs att armén skulle bestå av 28 regementen till häst och fot, med fördelningen av åtta till häst och 20 till fot. De indelta och roterande regementena namngavs efter län eller landskap, medan de värvade regementena uppkallades efter sin chef. Regeringsformen angav Västgöta och Dals ryttare som det tredje kavalleriregementet i ordningen. Dock blev det ett nummer som aldrig användes, annat än för att ange regementets plats, enligt den då gällande rangordning. Regementets första chef var Erik Soop. År 1655 ändrades namnet till Västgöta kavalleriregemente och 1691 blev regementet indelt.

Regementet deltog i slaget vid Gadebusch, men har inte fått det segernamnet tilldelat sig. Efter Gadebusch marscherade den svenska hären, vilken bland annat bestod av Västgöta regemente, västerut. Då både förplägnad och ammunition sinade tvingades Magnus Stenbock med sin kvarvarande armé att kapitulera den 6 maj 1713 vid Tönnigen i norra Tyskland, något som kom att kallas för Stenbocks kapitulation vid Tönnigen. Kapitulationen resulterade i att flera svenska regementen upplöstes och hamnade i dansk fångenskap, däribland hela Västgöta regemente. Regementet återuppsattes senare samma år i Sverige igen.

År 1792 omorganiserades regementet till dragonregemente och 1802 erhöll det namnet Västgöta linjedragonregemente. År 1806 ändrades namnet till Västgöta dragonregemente. År 1811 överfördes regementet från kavalleriet till infanteriet och fick det nya namnet Västgöta regemente.

Förläggningar och övningsplatser

Övningsplatser
Regementet övades från 1689 på Eggby ängar, öster om Skara och från 1745 på Axevalla hed, mellan Skara och Skövde. Förbandets klassiska övningsplats var Axevalla hed, där kasernbyggnaderna har övertagits av Axevalla folkhögskola, men blev senare förlagt i Vänersborg.

Heraldik och traditioner
Regementets fana "på duk ginstyckad i svart och gult i en runt fält Västergötlands vapenbild i omvända tinkturer; ett upprest lejon åtföljt i övre yttre och nedre inre hörnet av en stjärna av silver. Segernamn runt skölden". Västgöta dragonregementes traditioner och fanor fördes vidare av Västgöta regemente.

Förbandschefer
Regementschefer verksamma vid regementet åren 1679–1811.

1679–1708: G Zelow
1708–1710: K Hierta
1710–1714: Carl Gustaf Dücker
1714–1719: Hans von Fersen
1719–1721: Carl Frölich
1721–1731: Carl  Kruse
1731–1737: Axel Spens
1737–1740: D J von Löwenstern
1740–1747: J F Didron
1747–1749: Johan von Kaulbars
1749–1768: Axel Wrede-Sparre
1768–1775: Lars  Hierta
1775–1785: Carl Julius Bernhard von Bohlen
1785–1808: Georg Wilhelm Fock
1808–1811: Måns Palmstierna

Namn, beteckning och förläggningsort

Galleri

Se även

Axevalla hed
Eggby ängar
Västgöta regemente
Västgöta-Dals regemente

Referenser

Anmärkningar

Noter

Tryckta källor

Webbkällor

Vidare läsning

Externa länkar

Skaraborgs Regementes Kamratförening

Ej längre existerande svenska kavalleriregementen
Svenska militära enheter bildade 1628
Svenska militära enheter upplösta 1713
Svenska militära enheter bildade 1713
Svenska militära enheter upplösta 1811