kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Djurås

Djurås är en tätort i Dalarna och centralort i Gagnefs kommun i Dalarnas län. Vid Djurås möts Österdalälven med Västerdalälven och bildar Dalälven, platsen kallas för Älvmötet. Tätortens område utökades 2015 med Djurås by och Djurmo.

Etymologi 
Ortnamnet härstammar från ett äldre namn på Västerdalälven, Ljuran, som även givit upphov till namnet Görälven. Vid Djurås flyter Västerdalälven och Österdalälven samman. Eftersom os (ibland stavat "ås") betyder åmynning, älvmynning och liknande, betyder Djurås Ljurans mynning.

Befolkningsutveckling

Samhället
Här finns kommunal förvaltning, Djuråsskolan (F-9), konserthall, detaljhandel och vårdcentral.  I centrala Djurås ligger Djurås Torg med ett stort utbud av butiker och serviceinrättningar. Huvudbyggnaden är Centrumhuset som uppfördes 1983-1984.

Riksväg 70 och E16 möts här. Även Dalabanan passerar här med hållplats.

Bilder

Se även
Gagnefs socken
Djurås by
Älvmötet
Djuråsskolan

Referenser

Externa länkar

Orter i Gagnefs kommun
Centralorter i Dalarnas län
Tätorter i Sverige
400 meter medley för herrar i simning vid olympiska sommarspelen 2004

Sammanställda resultaten för 400 meter medley, herrar vid de Olympiska sommarspelen 2004.

Rekord

Medaljörer

Resultat
Från de 5 kvalheaten gick de 8 snabbaste tiderna vidare till final.

Alla tider visas i minuter och sekunder.
Q kvalificerad till nästa omgång
DNS startade inte.
DSQ markerar diskvalificerad eller utesluten.

Kval

Heat 1
  Sasa Impric, Kroatien 4.32,02
 Andrew Mackay, Caymanöarna 4.32,38
 Yu-An Lin, Taiwan 4.41,76
 Nikita Poljakov, Uzbekistan 5.09,66

Heat 2
 Dean Kent, Nya Zeeland 4.18,55
 Bang-Hyun Kim, Sydkorea 4.23,05
 Jeremy Daniel Knowles, Bahamas 4.23,29
 Bradley Ally, Barbados 4.24,70
 Vytautas Janusaitis, Litauen 4.26,30
 Yves Platel, Schweiz 4.28,94
 Guntars Deicmans, Lettland 4.29,17
 Miguel Molina, Filippinerna 4.33,25

Heat 3
 Alessio Boggiatto, Italien 4.15,78 Q
 Jiro Miki, Japan 4.16,32 Q
 Ioannis Kokkodis, Grekland 4.16,56 Q
 Peng Wu, Kina 4.19,32
 Thiago Pereira, Brasilien 4.22,06
 Susumu Tabuchi, Japan 4.22,46
 Lucas Salatta, Brasilien 4.23,01
 Marko Milenkovic, Slovenien 4.30,99

Heat 4
 László Cseh, Ungern 4.14,26 Q
 Oussama Mellouli, Tunisien 4.16,68 Q
 Ioannis Drymonakos, Grekland 4.16,83
 Luca Marin, Italien 4.16,85
 Robin Francis, Storbritannien 4.18,34
 Adrian Turner, Storbritannien 4.23,53
 Dmitro Nazarenko, Ukraina 4.26,15
 Weijia Liu, Kina 4.27,02

Heat 5
 Michael Phelps, USA 4:13,29 Q
 Erik Vendt, United States 4:16,68 Q
 Justin Nederpelt, Australien 4:16,77 Q
 Travis Norris, Australien 4:16,90
 Brian Johns, Kanada 4:21,10
 Keith Beavers, Kanada 4:21,47
 Igor Berezutskij, Ryssland 4:23,20
 Alexej Kovrigin, Ryssland 4:23,77

Final
 Michael Phelps, USA 4:08,26 Världsrekord
 Erik Vendt, USA 4:11,81
 László Cseh, Ungern 4:12,15
 Alessio Boggiatto, Italien 4:12.28
 Oussama Mellouli, Tunisien 4:14,49 Afrikanskt rekord
 Ioannis Kokkodis, Grekland 4:18,60
 Jiro Miki, Japan 4:19,97
 Travis Nederpelt, Australien 4:20,08

Tidigare vinnare

OS
1896  - 1960: Ingen tävling
1964 i Tokyo: Richard Roth, USA – 4.45,4
1968 i Mexico City: Charles Hickcox, USA – 4.48,4
1972 i München: Gunnar Larsson, Sverige – 4.31,981 (tvåan hade 4.31,983)
1976 i Montréal: Rod Strachan, USA – 4.23,68
1980 i Moskva: Aleksandr Sidorenko, Sovjetunionen – 4.22,89
1984 i Los Angeles: Alex Baumann, Kanada – 4.17,41
1988 i Seoul: Tamás Darnyi, Ungern – 4.14,75
1992 i Barcelona: Tamás Darnyi, Ungern – 4.14,23
1996 i Atlanta: Tom Dolan, USA – 4.14,90
2000 i Sydney: Tom Dolan, USA – 4.11,76

VM
1973 i Belgrad: András Hargitay, Ungern – 4.31,11
1975 i Cali, Colombia: András Hargitay, Ungern – 4.32,57
1978 i Berlin: Jesse Vassallo, USA – 4.20,05
1982 i Guayaquil, Ecuador: Ricardo Prado, Brasilien – 4.19,78
1986 i Madrid: Tamás Darnyi, Ungern – 4.18,98
1991 i Perth: Tamás Darnyi, Ungern – 4.12,36
1994 i Rom: Tom Dolan, USA – 4.12,30
1998 i Perth: Tom Dolan, USA – 4.14,95
2001 i Fukuoka, Japan: Alessio Boggatto, Italien – 4.13,15
2003 i Barcelona: Michael Phelps, USA – 4.09,09

Simning vid olympiska sommarspelen 2004
Olympiska sommarspelen
Anstalten Hällby

Anstalten Hällby är en sluten anstalt belägen nära Tumbo, cirka 13 km utanför Eskilstuna mellan Hällbybrunn och Kvicksund.

Historik
Anstalten byggdes 1958 som en ungdomsanstalt. I mitten av 1970-talet blev anstalten en så kallad riksanstalt med hela Sverige som upptagningsområde. Anstalten byggdes ut 1994 med en bostadsavdelning och fick då ytterligare 32 platser.

Gisslandrama 2004
Ett gisslandrama utspelade sig på Hällbyanstalten 2004. Då tog två av fångarna som befann sig på en avdelning för ”svårmotiverade” en kvinnlig vårdare som gisslan, hotade kvinnan med ett egentillverkat stickvapen och förde henne till en annan avdelning där de barrikaderade sig. Efter sex timmars förhandlingar gav fångarna upp. Den kvinnliga vårdaren fick inga fysiska skador.

Gisslandrama 2021 
Den 21 juli 2021 vid 12-tiden tog två intagna två kriminalvårdare som gisslan och barrikaderade sig med dessa i ett vaktutrymme. En person i gisslan släpptes vid 19-tiden, den andra personen i gisslan släpptes vid 21-tiden. De båda gärningsmännen gav därefter upp, greps och fördes till polishuset i Eskilstuna. Brottsrubricering är människorov i två fall.

Se även 

 Anstalten Kumla

Referenser

Externa länkar
 Anstalten Hällby.
Anstalten Hällby på Google Maps.

Hällby
Mockfjärds församling

Mockfjärds församling är en församling i Falu-Nedansiljans kontrakt i Västerås stift. Församlingen ligger i Gagnefs kommun i Dalarnas län och ingår i Gagnefs pastorat.

Administrativ historik 
Församlingen bildades på 1620-talet genom en utbrytning ur Gagnefs församling som kapellag. Församlingen blev sedan kapellförsamling för att den 1 januari 1934 (enligt beslut den 24 februari 1933) bli annexförsamling. Mockfjärds församling behövde därefter inte längre deltaga i kostnaden för byggande och underhåll av Gagnefs kyrka.

Komministern i Mockfjärd fick enligt kunglig resolution den 27 augusti 1915 ansvaret för att sköta kyrkobokföringen i kapellförsamlingen.

Den 1 januari 1934 (enligt beslut den 24 februari 1933) överfördes till Mockfjärds församling från Gagnefs församling Gråda bys utskog och en del av lägenheterna Kraftbolaget nr 16 och 17 med en areal av 67,00 kvadratkilometer, varav 64,30 land.

Mockfjärds församling utgjorde aldrig någon egen jordebokssocken eller kommun. Vid folkräkningen 1930 anmärktes det att Mockfjärds kapellförsamling ombesörjde själv sin egen fattigvård och barnavård samt underhållet av kapellförsamlingens skolhusbyggnader.

1 januari 2016 inrättades distriktet Mockfjärds distrikt, med samma omfattning som församlingen hade årsskiftet 1999/2000.

Pastorat
Församlingen har ingått i pastoratet med Gagnefs församling som moderförsamling.

Kontrakt
Församlingar har hört till följande kontrakt:
1620-talet till 1995: Leksands kontrakt
1995 till 2012: Nedansiljans kontrakt
2012-: Falu-Nedansiljans kontrakt

Areal
Mockfjärds församling omfattade den 1 januari 1976 en areal av 129,3 kvadratkilometer, varav 124,6 kvadratkilometer land.

Befolkningsutveckling

Kyrkobyggnader 
Mockfjärds kyrka

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Västerås stift
Indelningar i Gagnefs kommun
Gagnefs församling

Gagnefs församling är en församling i Falu-Nedansiljans kontrakt i Västerås stift. Församlingen ligger i Gagnefs kommun i Dalarnas län och ingår i Gagnefs pastorat. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Gagnefs distrikt, med samma omfattning som församlingen hade årsskiftet 1999/2000.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung och finns omnämnd med egen präst 1351. En del, senare tillkomna källor, talar om Gagnef som ursprungligen hörande till Åhls församling. På 1620-talet utbröts Mockfjärds församling som kapellag. Mockfjärd blev sedermera en kapellförsamling och den 1 januari 1934 (enligt beslut den 24 februari 1933) en annexförsamling.

Den 1 januari 1934 (enligt beslut den 24 februari 1933) överfördes från Gagnef till Mockfjärds församling Gråda bys utskog och en del av lägenheterna Kraftbolaget nr 16 och 17 med en areal av 67,00 kvadratkilometer, varav 64,30 land.

Pastorat
Församlingen ingick till 1562 i pastorat med Leksands församling som moderförsamling för att från 1562 till 1613 ingå i pastorat med Åls församling. Från 1620-talet har församlingen varit moderförsamling i pastoratet Gagnef och Mockfjärd som från 1999 utökats med Floda församling.

Kyrkoherdar 
Lista över kyrkoherdar i Gagnef med Mockfjärds kapell.

Befolkningsutveckling

Kyrkobyggnader 
Gagnefs kyrka

Se även
Gagnefs socken

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Västerås stift
Indelningar i Gagnefs kommun
Floda församling, Västerås stift

Floda församling är en församling i Falu-Nedansiljans kontrakt i Västerås stift. Församlingen ligger i Gagnefs kommun i Dalarnas län och ingår i Gagnefs pastorat.

Administrativ historik 

Floda församling har medeltida ursprung och var till 1612 i pastorat med Nås församling som moderförsamling. Från 1612 till 1999 utgjorde församlingen ett eget pastorat för att därefter ingå i pastorat med Gagnefs församling som moderförsamling.

Kyrkor 
Floda kyrka
Björbo lillkyrka

Se även
Floda socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Indelningar i Gagnefs kommun
Församlingar i Västerås stift
Änglamat

Änglamat eller giftas är en dessert bestående av vispad grädde med irörda kaksmulor eller krossade skorpor. Ofta ingår även någon sylt i blandningen, som lingon- eller jordgubbssylt. Änglamat var som mest populär före glassens introduktion i samband med att frysboxar blev vanliga på 1900-talet.

I Norge går änglamat under namnet tilslørte bondepiker.

Desserter
Höjdhopp för herrar i friidrott vid olympiska sommarspelen 2004



Medaljörer

Stefan Holms resultat i finalen

Resultat

Kval

Grupp A

Grupp B

Final

Friidrott vid olympiska sommarspelen 2004
Tresteg för herrar vid olympiska sommarspelen 2004

Tresteg för herrar vid olympiska sommarspelen 2004.

Medaljörer

Resultat
Q = kvalificerad till final automatiskt
q = kvalificerad till final genom att vara en av de bästa "förlorarna"
NR = Nationsrekord
PB = Personligt rekord
SB = Bästa resultat under säsongen
DNS = Startade ej
DNF = Fullföljde ej medaljörer i fetstil

Kval

Final
Hölls 22 augusti 2010 klockan 20:10

Rekord

Tidigare vinnare

OS
1896 i Aten: James Connolly, USA – 13,71
1900 i Paris: Meyer Prinstein, USA – 14,47
1904 i S:t Louis: Meyer Prinstein, USA – 14,35
1906 i Aten: Peter O’Connor, Storbritannien  - 14,08
1908 i London: Timothy Ahearn, Storbritannien – 14,92
1912 i Stockholm: Gustav ”Topsy” Lindblom, Sverige – 14,76
1920 i Antwerpen: Viljo Tuulos Finland – 14,50
1924 i Paris: Nick Winter, Australien  – 15,53
1928 i Amsterdam: Mikio Oda. Japan  – 15,21
1932 i Los Angeles: Chuhei Mambu, Japan – 15,72
1936 i Berlin: Naoto Tajuma, Japan – 16,00
1948 i London: Arne Åhman, Sverige – 15,40
1952 i Helsingfors: Ademar Ferreira da Silva, Brasilien – 16,22
1956 i Melbourne: Ademar Ferreira da Silva, Brasilien – 16,35
1960 i Rom: Jozef Schmidt, Polen – 16,81
1964 i Tokyo: Jozef Schmidt, Polen – 16,85
1968 i Mexico City: Viktor Sanejev, Sovjetunionen – 17,39
1972 i München: Viktor Sanejev, Sovjetunionen – 17,35
1976 i Montréal: Viktor Sanejev, Sovjetunionen – 17,29
1980 i Moskva: Jaak Uudmae, Sovjetunionen – 17,35
1984 i Los Angeles: Al Joyner, USA – 17,26
1988 i Seoul: Hristo Markov, Bulgarien – 17,61
1992 i Barcelona: Mike Conley, USA – 18,17
1996 i Atlanta: Kenny Harrison, USA – 18,09
2000 i Sydney: Jonathan Edwards, Storbritannien – 17,71

VM
1983 i Helsingfors: Zdzislaw Hoffman, Polen – 17,42
1987 i Rom: Hristo Markov, Bulgarien – 17,92
1991 i Tokyo: Kenny Harrison, USA – 17,78
1993 i Stuttgart: Mike Conley, USA – 17,86
1995 i Göteborg: Jonathan Edwards, Storbritannien – 18,29
1997 i Aten: Yoelbi Quesada, Kuba – 17,85
1999 i Sevilla: Michael Friedek, Tyskland – 17,59
2001 i Edmonton: Jonathan Edwards, Storbritannien – 17,92
2003 i Paris: Christian Olsson, Sverige – 17,72

Friidrott vid olympiska sommarspelen 2004
Anders Björgerd

Anders Björgerd, född 8 november 1920, död 18 juli 2017 i Lund, var vice VD för Sveriges största börsnoterade energibolag, Sydkraft AB, åren 1970-1987. Björgerd startade sin karriär på Siemens AG och jobbade sedan som ingenjör på ASEA innan han anställdes av Sydkraft i Malmö.

Även hans far, Teodor Jonsson (grundare och tidigare ägare av energikonsultbolaget Swedpower AB), påbörjade sin karriär som ingenjör för Sydkraft som då gick under namnet Sydsvenska Kraftaktiebolaget. Under slutet av 1920-talet ändrade Jonsson sitt efternamn till Björgerd. 

Björgerd var även styrelseordförande för Sydgas AB, ett helägt dotterbolag till Sydkraft och en av Skandinaviens största aktörer inom LPG (Liquefied Petroleum Gas).

Björgerd invaldes 1965 som ledamot av Ingenjörsvetenskapsakademien.

Referenser 

Svenska elektroingenjörer
Personer inom Sveriges näringsliv under 1900-talet
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Män
Födda 1920
Avlidna 2017
Hogstad

Hogstad är en tätort i Mjölby kommun och kyrkby i Hogstads socken i Östergötland.

Befolkningsutveckling

Samhället
Hogstads kyrka ligger omgiven av öppen odlingsmark. Sitt nuvarande utseende fick kyrkobyggnaden på 1790-talet vid en ombyggnad av den medeltida 1100-talskyrkan.

I byns gamla skolbyggnad finns nu en förskola, föräldrakooperativet Björkbacken. Tingshuset med arrestlokal för Göstrings härad var i bruk till 1895.

Hogstad var första hållplats från Mjölby sett längs den numer nedlagda järnvägen mellan Mjölby-Hästholmen.  Stationsbyggnaden finns kvar i privat ägo sedan den byggdes om till enskilt bostadshus 1964. Banvallen finns också kvar men rälsen plockades bort efter 1990 när man lade ner den då kvarvarande godstrafiken.

Referenser 

Orter i Mjölby kommun
Tätorter i Sverige
Högby

Högby kan avse:

Uppland
 Högby Gård, Färentuna - en gård i Färentuna
 Högby, Enköpings kommun – en by i Enköpings kommun
 Högby, Järfälla kommun - en tidigare gård i Järfälla socken
 Högby, Bälinge – en by i Bälinge socken Uppsala kommun
 Högby, Uppsala-Näs – en by i Uppsala-Näs socken Uppsala kommun

Öland
 Högby socken, Öland – en socken på Öland
 Högby landskommun, Öland – en tidigare kommun i Kalmar län 1863–1951
 Högby församling, Växjö stift – en tidigare församling i Växjö stift –2006
 Högby kyrka, Öland – en kyrka på Öland
 Högby, Borgholms kommun – ett fritidshusområde i Borgholms kommun
 Högby distrikt, Öland – ett distrikt i Borgholms kommun och Kalmar län 2016–

Östergötland
 Högby socken, Östergötland – en socken i Östergötland
 Högby landskommun, Östergötland – en tidigare kommun i Östergötlands län 1863–1951
 Högby församling, Linköpings stift – en tidigare församling i Linköpings stift i Östergötland –2006
 Högby kyrka, Östergötland – en kyrka i Linköpings stift i Östergötland
 Högby, Mjölby kommun – en kyrkby i Mjölby kommun i Östergötland
 Högby distrikt, Östergötland – ett distrikt i Mjölby kommun och Östergötlands län 2016–

Se även 
 Högsby
 Hemse
3 000 meter hinder för herrar i friidrott vid olympiska sommarspelen 2004

3 000 m hinder, en gren ingående i friidrottstävlingarna vid Olympiska sommarspelen 2004, avgjordes på Atens olympiska stadion den 21 och 24 augusti.

Medaljörer

Världsranking 
Inför tävlingarna var följande rankade som de tio främsta av International Association of Athletics Federations:
 Saif Saaeed Shaheen
 Paul Kipsiele Koech
 Ezekiel Kemboi
 Julius Nyamu
 Bouabdellah Tahri
 Ali Ezzine
 David Chemweno
 Wesley Kiprotich
 Kipkurui Misoi
 Simon Vroemen

Resultat 

Från de tre försöksheaten gick de tre främsta i varje heat samt de sex bästa tiderna därutöver vidare till finalen

Alla tider visas i minuter och sekunder.

 Q innebär avancemang utifrån placering i heatet.
 q innebär avancemang utifrån total placering.
 DNS innebär att personen inte startade.
 DNF innebär att personen inte fullföljde.
 DQ innebär diskvalificering.
 NR innebär nationellt rekord.
 OR innebär olympiskt rekord.
 WR innebär världsrekord.
 WJR innebär världsrekord för juniorer
 AR innebär världsdelsrekord (area record)
 PB innebär personligt rekord.
 SB innebär säsongsbästa.

Försöksheat

Final
Finalen hölls den 24 augusti.

Rekord

Världsrekord 
 Brahim Boulani, Marocko - 7.53,17 - 16 augusti 2002 - Zürich, Schweiz

Olympiskt rekord 
 Julius Kariuki, Kenya - 8.05,51 - 30 september 1988 - Seoul, Sydkorea

Tidigare vinnare

OS 
 1896 i Aten: Ingen tävling
 1900 i Paris: George Orton, Kanada – 7.34,4 (2 500 m)
 1904 i S:t Louis: James Lightbody, USA – 7.39,6 (2 590 m)
 1906 i Aten: Ingen tävling
 1908 i London: Arthur Russel, Storbritannien – 10.47,8 (3 200 m)
 1912 i Stockholm: Ingen tävling
 1920 i Antwerpen: Percy Hodge, Storbritannien – 10.00,4
 1924 i Paris: Ville Ritola, Finland – 9.33,6
 1928 i Amsterdam: Toivo Loukola, Finland – 9.21,2
 1932 i Los Angeles: Volmari Iso-Hollo, Finland – 10.33,4 (3 450 m)
 1936 i Berlin: Volmari Iso-Hollo, Finland – 9.03,8
 1948 i London: Tore Sjöstrand, Sverige – 9.04,6
 1952 i Helsingfors: Horace Ashenfelter, USA – 8.45,4
 1956 i Melbourne: Chris Brasher, Storbritannien – 8.41,2
 1960 i Rom: Zdzislaw Krzyszkowiak, Polen – 8.34,2
 1964 i Tokyo: Gaston Roelants, Belgien – 8.30,8
 1968 i Mexico City: Amos Biwott, Kenya – 8.51,0
 1972 i München: Kipchoge Keino, Kenya – 8.23,6
 1976 i Montréal: Anders Gärderud, Sverige - 8.08,2
 1980 i Moskva: Bronislaw Malinowski, Polen – 8.09,7
 1984 i Los Angeles: Julius Kirir, Kenya – 8.11,80
 1988 i Seoul: Julius Kariyuki, Kenya – 8.05,51
 1992 i Barcelona: Mattew Birir, Kenya – 8.08,84
 1996 i Atlanta: Joseph Keter, Kenya – 8.07,12
 2000 i Sydney: Reuben Kosgei, Kenya – 8.21,43

VM 
 1983 i Helsingfors: Patriz Ilg, Västtyskland – 8.15,06
 1987 i Rom: Francesco Panetta, Italien – 8.08,57
 1991 i Tokyo: Moses Kiptanui, Kenya – 8.12,59
 1993 i Stuttgart: Moses Kiptanui, Kenya – 8.06,36
 1995 i Göteborg: Moses Kiptanui, Kenya – 8.04,16
 1997 i Aten: Wilson Boit Kipketer, Kenya – 8.05,84
 1999 i Sevilla: Christopher Koskei, Kenya – 8.11,86
 2001 i Edmonton: Reuben Kosgei, Kenya – 8.15,16
 2003 i Paris: Saif Saaeed Shaheen, Qatar – 8.04,39

Friidrott vid olympiska sommarspelen 2004
Västra Skrukeby socken

Västra Skrukeby socken i Östergötland ingick i Göstrings härad, införlivades 1890 i Högby socken och området ligger sedan 1971 i Mjölby kommun i Östergötlands län, från 2016 inom Högby distrikt.

Västra Skrukeby kyrka revs 1876, sedan nya Högby kyrka invigts 1 september 1872. Kyrkogården, som ligger väster om den forna kyrkbyn, Skrukeby, har kvar några gravstenar.

Administrativ historik
Västra Skurkeby socken har medeltida ursprung med namnet Skrukeby socken. Senast från mitten av 1700-talet har det nuvarande namnet varit det använda.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Västra Skrukeby församling och för de borgerliga frågorna till Västra Skrukeby landskommun.  Landskommunen införlivades 1880 i Högby landskommun och församlingen och socknen 1890 i Högby församling respektive Högby socken. Området ligger sedan 1971 i Mjölby kommun.  Församlingens område ligger sedan 2006 i Mjölby församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Högby, med samma omfattning som Högby församling hade 1999/2000, och vari detta sockenområde ingår.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Göstrings härad. De indelta soldaterna tillhörde Första livgrenadjärregementet, Ombergs kompani och Andra livgrenadjärregementet, Skänninge kompani.

Geografi
Västra Skrukeby socken låg strax västnordväst om Mjölby.

Gårdar

Befolkningsutveckling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

http://runeberg.org/osterlex/2/0184.html

Indelningar i Mjölby kommun
Socknar i Göstrings härad
Uuno Kailas

Frans Uuno Kailas, född Salonen 29 mars 1901 i Heinola landskommun, Finland, död 22 mars 1933 på ett sanatorium i Nice, Frankrike, begravd i Helsingfors på statens bekostnad, var en finskspråkig författare.

Författarskap 
Uuno Kailas är mest känd för sina dikter. Fem diktsamlingar utkom under åren 1922-1931, samt postumt hans novellsamling som på svenska heter Rökskuggan (Geber, 1941, i översättning och med förord av Thomas Warburton). I den ingår också några dikter och litteraturbetraktelser (på Internet kan man hitta ytterligare några sådana). Han följde tidens strömningar och påverkades av författare som Edith Södergran, vars dikter han översatte till finska. Inte för inte var han en av de ledande gestalter bakom Fackelbärarna, även om han även publicerade sig i tidningar som Helsingin Sanomat.

Novellerna är också ojämna och det märks att han blev intagen på sinnessjukhus år 1929 för tvångsföreställningar och självmordstankar. Nästan alla hans noveller berör sjuka människor som ser eller hör sådant som medmänniskorna inte kan ta del av. Samtidigt är Kailas känslighet finstämd, som i novellen ”Passar mig inte”. 

Döden är också ständigt närvarande i Kailas noveller; inte konstigt då han led av TBC och hade fått sin dödsdom av läkare. Tankar och känslor om döden kommer till uttryck i varje novell. Vissa ställen kan citeras som visdomsord; ett lysande exempel från sidan 160 är:

”Ty själen förmådde inte ta del i tankearbetet; den vilade orörlig som vattnet i bottnen av en djup brunn där stäven inte räcker ned.”

Familj 
Uuno Kailas far var Eevert Kailanen (senare Salonen och Salomaa) dog 1952. Hans mor Olga (Honkapää) Salonen dog i barnsäng då Uuno var två år, vilket splittrade familjen eftersom fadern gifte om sig och Uuno växte upp hos släktingar på moderns sida.

Externa länkar
 
 

Finländska författare under 1900-talet
Finskspråkiga författare
Män
Födda 1901
Avlidna 1933
Finländska poeter
Personer från Heinola
Högby socken, Östergötland

Högby socken i Östergötland ingick i Göstrings härad och den uppgick 1952 i Mjölby stad. Området ingår sedan 1971 i Mjölby kommun och motsvarar från 2016 Högby distrikt.

Socknens areal är 33,23 kvadratkilometer, varav 33,06 land. År 2000 fanns här 1 892 invånare. En del av tätorten Mjölby samt kyrkbyn Högby med sockenkyrkan Högby kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Högby socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Högby församling och för de borgerliga frågorna till Högby landskommun.  Högby införlivade Västra Skrukeby socken år 1890. Landskommunen inkorporerades 1952 i Mjölby stad och ingår sedan 1971 i Mjölby kommun.  Församlingen uppgick 2006 i Mjölby församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Högby, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Göstrings härad.  De indelta soldaterna tillhörde  Första livgrenadjärregementet, Motala kompani och Andra livgrenadjärregementet, Skenninge kompani.

Geografi
Högby socken ligger strax väst och nordväst om Mjölby och består av uppodlad slättbygd med rullstensplatån Kungshögarna i öster.

Fornlämningar

Kända från socknen är gravhögar med stensättningar från bronsåldern eller äldre järnåldern samt från järnåldern gravfältet Kungshögarna. Ett tiotal runristningar är kända, bland dem den välkända Högbystenen.

Namnet
Namnet (1000-talet med runor hugbu) kommer från kyrkbyn och är tidigast känt ifrån en runsten. Förleden är hög, 'gravhög' Efterleden är by, 'gård;by'.

Befolkningsutveckling

Se även
Högby församling 
Lista över fornlämningar i Högby socken

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Östergötlands län, del 5 Hermes 1948 libris

Externa länkar

Om Högby hembygdsförening

Indelningar i Mjölby kommun
Socknar i Göstrings härad