kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Proteinkinas

Proteinkinaser är en grupp enzymer som katalyserar (påskyndar) fosforylering av proteiner. Med fosforylering menas att en fosfatgrupp "sätts fast" på en aminosyra i proteinkedjan. (Egentligen överförs fosfatgruppen från en molekyl ATP, därför tillhör proteinkinaser  enzymklassen transferaser.)

Särskilt betydelsefulla är de reaktioner där det protein som fosforyleras är ett enzym. Fosforyleringen kan då ofta öka eller minska enzymaktiviteten (lite förenklat uttryckt: sätta igång eller stänga av enzymet). Denna mekanism spelar en central roll för regleringen av ämnesomsättningen, inte minst när olika hormoner utövar sina effekter. 

Ett klassiskt exempel är proteinkinas A (PKA eller cAMP-beroende proteinkinas), som aktiveras av olika glukosmobiliserande hormoner (till exempel glukagon och adrenalin). 

Det aktiverade PKA fosforylerar dels glykogenfosforylas, dels glykogensyntas. Det förstnämnda enzymet får därvid ökad aktivitet och börjar sönderdela glykogen till glukos. Det andra enzymet, som har till uppgift att bygga upp glykogen från glukos, får i stället en sänkt aktivitet. Nettoresultatet blir därmed att det lagrade glykogenet sönderdelas till glukos.

Enzymer
Slaget vid Karnal

Slaget vid Karnal, den 24 februari 1739, var en stor sammandrabbning utanför den indiska staden Delhi där en persisk invasionsstyrka besegrade den indiske stormogulens trupper. 
Stormogulen Mohammed Nasir hade stött afghanerna i det persisk-afghanska kriget 1726-1738, vilket gav Nader Shah av Persien en förevändning att invadera Mogulriket (Indien). Minst lika intressant var de stora rikedomar som fanns att hämta i stormogulens skattkammare. Med 50 000 man tvingade shahen år 1738 Kabul att kapitulera. Därefter fortsatte man under plundringar mot mogulens huvudstad Delhi. 

Vid Karnal, norr om Delhi, hade nästan 300 000 indier och 2 000 elefanter samlats för att stoppa perserna. Nadir gjorde en kringgående rörelse runt indiernas läger och lade sig i bakhåll. Den 24 februari lurades hela indiernas högra flank i fällan och tillintetgjordes. Centern kämpade tappert men fruktlöst mot persernas musköteld, medan den vänstra flanken aldrig fick tillfälle att förflytta sig under de fyra timmar striden pågick. 

Efter indiernas kapitulation fortsatte Nadir marschen mot Delhi. Hans trupper plundrade och brände staden. Genom att ta ut tribut av alla stadens invånare tillförsäkrade han sig ett "krigsskadestånd" på 700 miljoner rupier. Han lät mogulen förbli på tronen (men gav "goda råd" om önskat styrelsesätt) och återvände hem. Med sig hade han enorma rikedomar, inklusive de indiska kronjuvelerna, Koh-i-noor-diamanten samt den berömda påfågelstronen.

Referenser 

Krigsåret 1739
Karnal
Karnal
Karnal
Indien under 1700-talet
Wolfgang Overath

Wolfgang Overath, född 29 september 1943, Siegburg, Tyskland, fotbollsspelare, mittfältare. Overath blev världsmästare med Västtyskland 1974 och tillhörde under 1960- och 1970-talet de bästa spelfördelarna i den västtyska fotbollen.

Biografi
Overath kom tidigt fram som talang och spelade i det västtyska ungdomslaget där han debuterade 1960 och spelade i UEFA:s juniorturneringar 1961 och 1962. Wolfgang Overath kom fram som offensiv mittfältare i Bundesliga-laget 1. FC Köln och gjorde redan efter bara några ligamatcher debut i landslaget 1963. Våren 1964 följde segern i den första upplagan av Bundesliga med sex poängs försprång. 

I VM i fotboll 1966 var Overath en av de bästa mittfältarna liksom i VM i fotboll 1970. Han avgjorde bronsmatchen i VM 1970 genom att göra matchens enda mål. Overath sattes åt sidan till förmån för Günter Netzer när Västtyskland vann EM i fotboll 1972. 

Overath kom tillbaka på positionen som spelfördelare (playmaker) till VM i fotboll 1974 i konkurrens med Netzer. Overath hade innan turneringen gjort svaga insatser på positionen och kritiserades i pressen som framhöll Netzer, inte minst efter EM-segern 1972. När väl VM började kom Overath att bli ordinarie på mittfältet. Efter VM-segern slutade Overath i landslaget. Overath var inte bara en mycket skicklig spelare, han blev också känd för sitt temperament, vilket ofta slutade i schismer med tränare och medspelare. 

Efter karriären arbetade Overath för Adidas.

2004–2011 var Overath president i 1. FC Köln. Han har även varit drivande i staden Kölns kampanj för att bli en av spelorterna under VM i fotboll 2006.

Meriter 
 A-landskamper: 81 (17 mål) (1963-1974)
 VM i fotboll: 1966, 1970, 1974
 VM-matcher: 19 (1966, 1970, 1974)
 1 guld (1974)
 1 silver (1966)
 1 brons (1970)

 Tysk mästare: 1964
 Tysk cupmästare: 1968, 1977

Referenser

Tyska fotbollsspelare
Tyska landslagsspelare i fotboll
Spelare i 1. FC Köln
Spelare i Fußball-Bundesliga
Spelare i VM i fotboll 1966
Spelare i VM i fotboll 1970
Spelare i VM i fotboll 1974
Män
Födda 1943
Levande personer
Officerare av Förbundsrepubliken Tysklands förtjänstorden
Världsmästare i fotboll
Portugisisk

Portugisisk kan syfta på
 Något som tillhör Portugal
 Någon som tillhör folket portugiser
 Något som tillhör språket portugisiska
Natriumkarbonat

Natriumkarbonat eller soda Na2CO3 är ett av kolsyrans natriumsalt.

Vattenfri natriumkarbonat, även kallad kalcinerad soda, är ett vitt pulver. Det viktigaste hydratet, natriumkarbonat dekahydrat, även kallat kristallsoda, Na2CO3·10H2O, bildar transparenta ofärgade kristaller. Den vattenfria (kalcinerade) sodan kallas "målarsoda" eller "hushållssoda" i färghandeln. Då natriumkarbonat löses i vatten blir lösningen basisk.

Användningsområde 
Inom industrin är natriumkarbonat en viktig natriumkälla inom en hel del olika områden som till exempel vid glastillverkning; den är den viktigaste industriella natriumkemikalien näst natriumhydroxid.  I livsmedelsindustrin förekommer natriumkarbonat som ett surhetsreglerande medel och har E-nummer E 500. En vattenblandning med natriumkarbonat och kalciumhydroxid (släckt kalk) är den lut som används i produktionen av lutfisk.

Framställning 
Den dominerade metoden för industriell framställning av natriumkarbonat sedan slutet av 1800-talet är Solvay-processen. Den ersatte då Leblanc-processen som dominerade under huvuddelen av 1800-talet. Det finns även en tredje process uppkallad efter Hou Debang som utvecklade en sådan 1933, denna ger delvis andra biprodukter och är därför ekonomisk under vissa förutsättningar. Förbränning av havsväxter leder till en aska som huvudsakligen består av natriumkarbonat, detta kan sedan urlakas om man vill få det i en vattenlösning.

Natriumkarbonat kan framställas av bikarbonat genom att man värmer upp det i en ugn eller i kastrull på hög värme. Man märker direkt skillnad på de två substanserna då bikarbonat klumpar sig lätt till små bitar medan natriumkarbonat blir mer som len sand och ljusare i färgen.

Silverputsning 
Man kan använda natriumkarbonat till att putsa silver, genom att använda aluminiumfolie som nedlägges i en balja av glas eller keramik. Därefter häller man på kokande vatten och därefter natriumkarbonat. Silverföremålen doppas sedan, så att de nuddar aluminiumet. Sedan tar man upp föremålet sköljer det i kallt vatten och gnider torrt med en trasa.

Se även 
Natron
Sodavatten
Natriumvätekarbonat (bikarbonat)

Referenser

Externa länkar 

Karbonater
Fotografiska kemikalier
Natriumföreningar
Surhetsreglerande medel
Kungsvåning

Kungsvåning, översta våningen på ett flervåningshus med balkonger i fil längs hela huskroppen, en från fasaden indragen vindsvåning. Kungsvåning var ett vanligt förekommande stildrag i stadsarkitekturen i Stockholm under tidigt 1900-tal och kan ses bland annat på hus i Birkastan och på Östermalm.

Byggnadsdetaljer
Biologiolympiaden

Biologiolympiaden eller fullständigt Internationella Biologiolympiaden (engelska International Biology Olympiad, IBO) hade premiär 1990 och är en årlig internationell tävling för gymnasister, som tävlar i att lösa biologiska problem och genomföra biologiska experiment. IBO är en av de internationella vetenskapsolympiaderna.

Varje deltagande land i biologiolympiaden skickar upp till fyra deltagare som uttagits i någon form av nationell kvalificeringstävling. Under olympiaden tävlar deltagarna under två tävlingsdagar, en praktisk och en teoretisk. Gränserna är dock något flytande, såväl den praktiska som den teoretiska delen kan omfatta exempelvis analys av genetisk information; den definitiva skillnaden är snarast att den teoretiska endast omfattar flervalsfrågor, medan den praktiska kräver utförligare redovisning.

De senaste åren har olympiaden arrangerats på följande platser:
1997, Asjchabad, Turkmenistan
1998, Kiel, Tyskland
1999, Uppsala, Sverige
2000, Antalya, Turkiet
2001, Bryssel, Belgien
2002, Riga och Jūrmala, Lettland
2003, Minsk, Vitryssland
2004, Brisbane, Australien
2005, Beijing, Kina
2006, Río Cuarto, Argentina
2007, Saskatoon, Kanada
2008, Mumbai, Indien
2009, Tsukuba, Japan
2010, Changwon, Sydkorea
2011, Taipei, Taiwan
2012, Singapore
2013, Bern, Schweiz
2014, Bali, Indonesien
2015, Århus, Danmark
2016, Hanoi, Vietnam
2017, Coventry, Storbritannien
2018, Teheran, Iran
2019, Szeged, Ungern
2022, Jerevan, Armenien
2020 och 2021 hölls ingen tävling på grund av covid-19-pandemin. Istället hölls den s. k. IBO Challenge, en onlinetävling som kunde genomföras trots de reserestriktioner de flesta länderna införde.

Svenska resultat 
År 2003 nådde Sverige sitt bästa resultat någonsin, med en silvermedalj och två bronsmedaljer
År 2004 och 2005 gick det lite sämre; en bronsmedalj i vardera tävlingen
År 2006 fick Sverige sin tredje IBO-silvermedalj; dock fick man ingen bronsmedalj denna gång
År 2007 tog det svenska landslaget två bronsmedaljer
År 2009 valde hälften av det ursprungliga laget att istället åka på den mer prestigefyllda Fysikolympiaden. Trots detta tog Sverige både brons- och silvermedalj
År 2010 tog det svenska laget en silvermedalj och två bronsmedaljer
År 2011 valde trean in den svenska uttagningen att delta i Fysikolympiaden. Trots detta tog det svenska laget fyra bronsmedaljer
År 2012 tog det svenska laget en bronsmedalj
År 2013 tog det svenska laget en silvermedalj och en bronsmedalj
År 2014 tog det svenska laget en silvermedalj
År 2015 tog det svenska laget tre bronsmedaljer
År 2016 tog det svenska laget en bronsmedalj
År 2017 tog det svenska laget tre bronsmedaljer
År 2018 tog det svenska laget två bronsmedaljer
År 2019 tog det svenska laget en silvermedalj och två bronsmedaljer
År 2022 tog det svenska laget en silvermedalj och två bronsmedaljer

Se även 
 Fysikolympiaden
 Kemiolympiaden
 Matematikolympiaden
 Programmeringsolympiaden

Källor

Biologi
Tävlingar inom utbildning
Återkommande evenemang med premiär 1990
Terminalt objekt

Ett terminalt objekt i en kategori  är ett objekt  sådant att det för varje annat objekt  finns en unik morfism . För ett terminalt objekt  finns alltså en tillordning av en morfism  till varje objekt x uppfyllande likheterna

och för varje morfism f sådant att 

gäller

I termer av mängder av morfismer mellan olika objekt kan det terminala objektet karaktäriseras som att det för godtyckligt objekt  gäller

Två terminala objekt i en kategori är unikt isomorfa, ty om  och  är två terminala objekt finns det enligt definitionen unika morfismer  och , och dessa är varandras inverser då deras sammansättningar av samma skäl är identitetsmorfismerna hörande till respektive objekt. Det är därför vanligt att tala om "det terminala objektet" i en kategori.

Exempel 
Många vanliga kategorier har terminala objekt:
I kategorin av mängder är varje mängd med precis ett element terminalt (vilket motiverar beteckningen  för terminala objekt).
I kategorin av grupper är gruppen med ett element terminal. 
I kategorin av affina schemata är  det terminala objektet.
I kategorin av topologiska rum är rummet med en enda punkt terminalt.
I en ordnad mängd, betraktad som en kategori, är det största elementet (om ett sådant finns) terminalt.
Andra vanliga kategorier saknar terminala objekt:
Kategorin av ringar har inget terminalt objekt.
Den ordnade mängden av heltal, betraktad som en kategori, har inget terminalt objekt (eftersom det inte finns något största heltal).

Dualitet 
Varje kategoriskt begrepp har ett dualt begrepp som erhålls genom att kasta om alla morfismer i definitionen. Under denna dualitet motsvaras terminala objekt av initiala objekt. 

Kategoriteori
Programmeringsolympiaden

Programmeringsolympiaden, Internationella programmeringsolympiaden, International Olympiad of Informatics (IOI), är en årlig internationell tävling för ungdomar upp till och med gymnasienivå, som tävlar i att skapa datorprogram som löser olika problemställningar av praktisk eller matematisk karaktär. IOI är en av de internationella vetenskapsolympiaderna.

Varje deltagande land skickar upp till fyra deltagare som tagits ut i någon form av nationell kvalificeringstävling. I Sverige kallas också kvalificeringstävlingen för Programmeringsolympiaden. 

Under olympiaden tävlar man under två tävlingsdagar, med c:a tre till fyra uppgifter vardera dagen. För att uppnå full poäng på en uppgift måste man konstruera ett program som ger korrekt resultat med alla uppsättningar av testdata och som dessutom exekveras (körs) inom den uppsatta maximitiden (som kan röra sig om bråkdelar av en sekund). 

Den första tävlingen hölls 1989 i Bulgarien, och Sverige deltog för första gången 1990. Vid de senaste årens tävlingar har närmare 300 tävlande från över 70 länder deltagit. År 2003 nådde Sverige sitt bästa resultat någonsin med två guldmedaljer och två silvermedaljer. Sverige har även placerat sig på en delad förstaplats två gånger, 1992 och 1993.

Tävlingar 
De senaste åren har olympiaden arrangerats i:

Se även 
 Fysikolympiaden
 Kemiolympiaden
 Matematikolympiaden
 Biologiolympiaden

Referenser

Externa länkar 
 Webbplats
 Programmeringsolympiaden (Uttagningen i Sverige)

Programmering
Tävlingar inom utbildning
Datavetenskap
Återkommande evenemang med premiär 1989
Matematikolympiaden

Matematikolympiaden Internationella Matematikolympiaden (IMO) är en årlig internationell matematiktävling för gymnasister, den äldsta av de olika vetenskapsolympiaderna. Matematikolympiaden har arrangerats varje år sedan 1959. Sverige har sedan sextiotalet ställt upp i tävlingen, och skickar varje år 6 deltagare. Deltagarna tas ut på resultaten från Skolornas Matematiktävling (SMT), Nordiska Matematiktävlingen (NMC) och en korrespondenskurs för dem som tagit sig till final i SMT.

Sveriges lag fick en silvermedalj i IMO 2008, och 2009 fick Sveriges lag 2 bronsmedaljer. Senast en svensk fick guldmedalj var 2019, och det skedde även 2018. Då (2018) fick laget även två silvermedaljer och två bronsmedaljer. För att få delta i matematikolympiaden får man inte studera eller ha studerat vid universitet eller högskola och inte ha fyllt 20 år. Andra namn på matematikolympiaden är Internationella Matematikolympiaden, och på engelska International Mathematics Olympiad (IMO).

Tävlingen går under två dagar med 3 problem på 4,5h/dag. Det ges maximalt 7 poäng per problem, 42 är den maximala poängen. 2009 fick endast 2 st av ca 600 deltagare 42 poäng. Då deltog 104 länder.

I januari 2011 skänkte Google 1 miljon euro till IMO för att hjälpa till att täcka evenemangens kostnader mellan 2011 och 2015.

Kommande IMO 
Den 60:e Internationella Matematikolympiaden kommer att hållas i Bath, Storbritannien 2019.

Tidigare IMO

Se även 
 Biologiolympiaden
 Fysikolympiaden
 Kemiolympiaden
 Programmeringsolympiaden
 International Philosophy Olympiad

Externa länkar

Officiella
 Officiella IMO-hemsidan
 Den gamla IMO-hemsidan

Resurser 
 MathLinks Olympiad resources - IMO problem and lösningar, IMO kortlistor ( utvalda föreslagna problem) , IMO Longlists (föreslagna problem) och en av de största samlingarna problem från matematiktävlingar.
 The IMO Compendium

Media 
 Hard Problems: The Road to the World's Toughest Math Contest, Zala Films and the Mathematical Association of America, 2008.

Matematiktävlingar
Tävlingar inom utbildning
Återkommande evenemang med premiär 1959
Kemiolympiaden

Kemiolympiaden, Internationella Kemiolympiaden, International Chemistry Olympiad (IChO), är en årlig internationell kemitävling för gymnasister. IChO är en av de internationella vetenskapsolympiaderna. Den första kemiolympiaden hölls 1968 i Prag. Sedan dess har den hållits varje år utom 1971. Ursprungligen var deltagarna nästan enbart från öststaterna, och det var först 1980 som den hölls utanför dessa länder, närmare bestämt i Linz i Österrike. Sverige har deltagit sedan 1974 och var då första västland. När Sverige år 1982 arrangerade tävlingen deltog 17 nationer.

De svenska uttagningarna till kemiolympiaden består av tre omgångar. Den första omgången består av ett teoretiskt prov som hålls under höstterminen och rättas lokalt på landets gymnasieskolor. Den andra omgången hålls på vårterminen och består av ett teoretiskt prov som får en preliminär rättning lokalt på den deltagande skolan och som sedan detaljrättas av kemiolympiadsnämnden. Alla gymnasieelever och yngre är välkomna att delta i omgång 1 och 2. Man behöver heller inte delta i omgång 1 för att få delta i omgång 2. De bästa från omgång 2 blir inbjudna till en två dagars finalomgång som hålls under vårterminen, där de skriver ett teoretiskt och ett praktiskt prov. Alla prov konstrueras av Svenska Kemisamfundets kemiolympiadsnämnd. Slutlig sammanställning av resultaten utförs därefter av Svenska Kemistsamfundet och de fyra elever som nått högst resultat i omgång 2 och 3 sammanslaget, får representera Sverige i den internationella kemiolympiaden. För att en deltagare ska kunna väljas ut till landslaget behöver den dessutom var under 20 år samt gå på gymnasiet under det år som uttagningen genomförs. Under uttagningarna genomförs även en lagtävling mellan Sveriges gymnasieskolor, där de tre högsta resultaten för varje skola summeras.

Ett träningsläger i kemi hålls sedan för att vässa landslagets kemikunskaper inför de internationella tävlingarna.

Tidigare år
Vid kemiolympiaden i Moskva 2007 deltog 67 nationer.

Se även
 Biologiolympiaden
 Fysikolympiaden
 Matematikolympiaden

Referenser

Noter

Externa länkar
Kemiolympiadens hemsida
 IChO International Information Center

Kemiutbildning
Tävlingar inom utbildning
Återkommande evenemang med premiär 1968
Enklav

En enklav är ett landområde som ligger innanför en stats gränser men hör till en annan stat, eller i sig själv är en egen stat. Området kallas enklav i den stat som den är omgiven av. Om enklaven tillhör ett område utanför den stat den ligger i är den samtidigt en exklav sett från den ägande statens sida. Termerna kan också beteckna anknytning till andra administrativa områden än stater, där exempelvis danska Frederiksbergs kommun är en enklav som helt omges av Köpenhamns kommun. 

En enklav som ligger i en enklav kallas en kontraenklav. Exempel på en sådan är Nahwa, som tillhör Förenade arabemiraten, vilken är en enklav i Madha, som i sin tur är en omansk enklav i Förenade arabemiraten. Ett andra exempel är några exklaver i nederländska Baarle-Nassau som ligger i de belgiska Baarle-Hertog-enklaverna.

Enklaver

Historiska enklaver 
Västberlin , tillhörde  men omgavs av

Exklaver med havskust 
Dessa är i egentlig mening inte en enklav eftersom de inte helt omges av den andra staten, men samtliga är exklaver. De har havsförbindelse med moderlandet.
Alaska omgivet av , finns ytterligare en liten exklav, Point Roberts, som tillhör  nära Seattle som är omgivet av Kanada.
Ceuta och Melilla (), omgivna av 
Gibraltar (), omgivet av Spanien
Musandamhalvön som tillhör  är omgiven av 
Kaliningrad oblast vid Östersjön, exklav tillhörig  men omges av  och  och kan räknas som en enklav i de sammanhang där dessa två som EU-länder ingår i samma tullunion med mera

Se även 
Exklav
Skate

Externa länkar 
Norsk sajt om enklaver och exklaver

Politisk geografi

en:Enclave and exclave#True enclaves
Exklav

Exklav är en del av en stats territorium som saknar landförbindelse med resten av staten. Termen kan också beteckna anknytning till andra administrativa områden än stater.

Öar räknas ej som exklaver. Det finns ett nära samband mellan enklav och exklav, men ett territorium kan vara det ena utan att vara det andra. Kaliningrad är en exklav men ej en enklav, San Marino är en enklav men ej en exklav, och Västberlin var i praktiken, dock ej de jure, både enklav i Östtyskland och exklav till Västtyskland.

Exklaver
Alaska (USA) omgivet av Kanada
Point Roberts (delstaten Washington i USA) omgivet av Kanada.
Northwest Angle (delstaten Minnesota i USA) omgivet av Kanada.
Cabinda (Angola), omgivet av Kongo-Kinshasa och Republiken Kongo
Ceuta och Melilla (Spanien), omgivna av Marocko
Kaliningrad (Ryssland), omgivet av Litauen och Polen
Büsingen (Tyskland), omgivet av Schweiz
Den schweiziska kommunen Engelberg, som är en exklav till kantonen Obwalden. Engelberg omges av kantonerna Bern, Nidwalden och Uri.
Campione d'Italia (Italien), omgivet av Schweiz
Jungholz (Österrike), omgivet av Tyskland
Baarle-Hertog (Belgien), omgivet av Nederländerna
Llívia (Spanien), omgivet av Frankrike
Vennbahn-exklaverna (Tyskland), omgivna av Belgien
Nachitjevan (Azerbajdzjan), omgivet av Armenien, Turkiet och Iran
Mbini (Ekvatorialguinea), omgivet av Gabon och Kamerun
Musandam (Oman), omgivet av Förenade arabemiraten
Oe-Cusse Ambeno (Östtimor), omgivet av Indonesien
I gränsområdet mellan Uzbekistan, Kirgizistan och Tadzjikistan finns flera små exklaver där de tre länderas territorier går in i varann
Brezovica Žumberačka (Kroatien), omgivet av Slovenien.

Historiska exklaver
Västberlin, tillhörde formellt de allierade västmakterna, men var i praktiken en del av Västtyskland som omgavs av Östtyskland
Västberlinsexklaverna (t.ex. Steinstücken, Wüste Mark, Böttcherberg-exklaverna, Fichtewiesen och Erlengrund), tillhörde formellt någon av de allierade västmakterna, i praktiken Västtyskland, men omgavs av Östtyskland
Östberlinsexklaverna, tillhörde Östtyskland men omgavs av Västberlin
Ostpreussen
Verenahof, tillhörde Västtyskland men omgavs av Schweiz

Exklaver som även är enklaver
Baarle-Hertog (Belgien), omgiven av Nederländerna
Büsingen (Tyskland), omgivet av Schweiz
Campione d'Italia (Italien), omgivet av Schweiz
Llívia (Spanien), omgiven av Frankrike
Vennbahn-exklaverna (Tyskland), omgivna av Belgien

Se även
Enklav
Kommunala exklaver

Politisk geografi
James Caviezel

James Patrick Caviezel, född 26 september 1968 i Mount Vernon, Washington, är en amerikansk skådespelare. 

Caviezel var en lovande basketspelare i skolan, men efter en skada fick han ett större teaterintresse. Han fick småroller i TV-serier och filmer och fick 1998 ett genombrott med Den tunna röda linjen. Därefter har han haft huvudroller i filmer som Frequency – Livsfarlig frekvens, Greven av Monte Cristo och thrillern High Crimes. Till filmen Angel Eyes blev han handplockad av Jennifer Lopez.

Mest uppmärksammad har han blivit för sin roll som Jesus i Mel Gibsons film The Passion of the Christ (2004). Samma år porträtterade han även golfspelaren Bobby Jones i filmen Bobby Jones: Stroke of Genius.

Han har en huvudroll i den amerikanska TV-serien Person of Interest och har spelat i alla fem säsongerna sedan 2011.

Privatliv 
År 1996 gifte sig Caviezel med läraren Kerri Browitt. De har adopterat tre barn från Kina som hade cancer.

Filmografi 

 (TV-film)

2008 - Outlander

• 2023 - Sound of Freedom

Referenser

Externa länkar 

 James Caviezel moviestar

Amerikanska skådespelare
Personer från Skagit County
Födda 1968
Levande personer
Män