Lista över tyska dagstidningar

Detta är en lista över tyska dagstidningar.

Tidningar i bokstavsordning

Tyskspråkiga dagstidningar i Tyskland 
Tidningarna listas i svensk alfabetisk ordning och med svensk stavningskonvention (ß skrivs normalt ut som ss på svenska). Många lokaltidningar som inte är upptagna i listan ges ut som extra lokaldelar till regionala tidningar.
Aachener Nachrichten
Aachener Zeitung
Abendzeitung
Allgemeine Zeitung
Augsburger Allgemeine
Badische Neueste Nachrichten
Badische Zeitung
Badisches Tagblatt
Berliner Kurier
Berliner Morgenpost
Berliner Zeitung
Bild
Braunschweiger Zeitung
B.Z.
Börsen-Zeitung
Cellesche Zeitung
Darmstädter Echo
Dithmarscher Landeszeitung
Donaukurier
Emder Zeitung
Esslinger Zeitung
Express
Frankfurter Allgemeine Zeitung
Frankfurter Rundschau
Freie Presse
Fränkischer Tag
Fuldaer Zeitung
General-Anzeiger (Bonn)
Giessener Allgemeine
Giessener Anzeiger
Die Glocke
Hamburger Abendblatt
Hamburger Morgenpost
Hanauer Anzeiger
Handelsblatt
Hannoversche Allgemeine Zeitung
Heilbronner Stimme
Hessische/Niedersächsische Allgemeine
junge Welt
Kieler Nachrichten
Kreiszeitung
Kunstzeitung
Kölner Stadt-Anzeiger
Landeszeitung für die Lüneburger Heide
Lausitzer Rundschau
Leipziger Volkszeitung
Ludwigsburger Kreiszeitung
Lübecker Nachrichten
Main-Echo
Main-Post
Mannheimer Morgen
Mindener Tageblatt
Mittelbayerische Zeitung
Mitteldeutsche Zeitung
Münchner Merkur
Märkische Allgemeine
Märkische Oderzeitung
Neue Osnabrücker Zeitung
Neue Ruhr Zeitung
Neues Deutschland
Der neue Tag
Neue Westfälische
Nordkurirer
Nordwest-Zeitung
Nürnberger Nachrichten med Nürnberger Zeitung
Oberhessische Presse
Offenbach-Post
Offenburger Tageblatt
Oldenburgische Volkszeitung
Ostsee-Zeitung
Ostthüringer Zeitung
Passauer Neue Presse
Pforzheimer Zeitung
Recklinghäuser Zeitung
Reutlinger General-Anzeiger
Rheinische Post
Die Rheinpfalz
Rhein-Neckar-Zeitung
Rhein-Zeitung
Ruhr-Nachrichten
Saarbrücker Zeitung
Schwarzwälder Bote
Schweriner Volkszeitung
Schwäbische Zeitung
Siegener Zeitung
Straubinger Tagblatt
Stuttgart Journal
Stuttgarter Zeitung med Stuttgarter Nachrichten
Süddeutsche Zeitung
Südkurier
Südwest Presse
Sächsische Zeitung
Tagesnachrichten für taubblinde Menschen
Die Tagespost
Der Tagesspiegel med Potsdamer Neueste Nachrichten
die tageszeitung
Thüringer Allgemeine
Thüringische Landeszeitung
Traunsteiner Tagblatt
Trierischer Volksfreund
Trostberger Tagblatt
tz
Täglicher Hafenbericht
Volksstimme
Waldeckische Landeszeitung
Die Welt
Die Welt kompakt
Weser-Kurier med Bremer Nachrichten
Westdeutsche Allgemeine Zeitung
Westdeutsche Zeitung
Westfalen-Blatt
Westfalenpost
Westfälische Nachrichten med Münstersche Zeitung
Westfälischer Anzeiger
Westfälische Rundschau
Wetzlarer Neue Zeitung
Wiesbadener Kurier med Wiesbadener Tagblatt
Ärzte-Zeitung

Icke tyskspråkiga dagstidningar utgivna i Tyskland 
Aydınlık (turkiska)
Dnevni avaz (bosniska)
Flensborg Avis (danska)
Handelsblatt Global Edition (engelska)
Hürriyet (turkiska)
Kurir (serbiska)
Oslobođenje (bosniska)
Serbske Nowiny (högsorbiska)
Slobodna Dalmacija (kroatiska)
Stars and Stripes (engelska)
Sözcü (turkiska)
Tercüman (turkiska)
Türkiye (turkiska)
Vesti (serbiska)
Yeni Özgür Politika (turkiska och kurdiska)

Historik
Redan före slutet av 1600-talet hade nästan varje större tysk stad sin tidning och som föregångare fanns även handskrivna veckobrev. Hamburgischer Correspondent grundades 1714. I Berlin grundades Vossische Zeitung (1722-1934) och Spenersche Zeitung (1740-1874). Men det var först under Franska revolutionen som pressen vann i betydelse. Allgemeine Zeitung (1798-1929) grundades av Johann Friedrich Cotta och utgavs först i Tübingen, 1810-1882 i Augsburg och 1882-1929 i München. Pressen fick en kort tid av frihet efter att Napoleon I:s tvångsvälde upphört och innan tyska förbundsdagen genom Karlsbadbesluten 1819 införde sträng censur. Niebuhr grundade Preussischer Correspondeht och Görres Rheinischer Mercur (1814-1816). I brist på fri press, inrättade regeringarna officiella tidningar som Allgemeine Preussische Staats-Zeitung (1819, från 1871 Deutscher Reichsanzeiger), en motsvarighet till Post- och Inrikes Tidningar. Heinrich Brockhaus i grundade 1837 den frihandelsvänliga Leipziger Allgemeine Zeitung, som var föregångare till den 1861 i Berlin grundade konservativa Norddeutsche Allgemeine Zeitung (Bismarcks organ), vilken 1918 nybildades som Deutsche Allgemeine Zeitung (nedlagd 1945). Gervinus i Heidelberg grundade Deutsche Zeitung (1847-1849), som försvarade konstitutionalismen. När Karlsbadbesluten och censuren hävdes 1848 fick pressen ny kraft, med hjälp av rotationspressen (uppfanns 1846) och telegrafen. En stämpelskatt för tidningar som hade införts 1822, upphävdes 1874, vilket underlättade postbefordran. Åren 1823-1847 hade bara 22 nya tidningar grundats, men 1847-1850 tillkomm 66 stycken. När Tyska riket förenades 1871 utgavs där 948 tidningar, tio år senare var de 2337 stycken och 1907 över 7000 stycken.

Framgångsrika tidningar under andra hälften av 1800-talet var den nationalliberala Nationalzeitung (grundad 1848), framstegsorganet Vossische Zeitung, den demokratiska Volkszeitung (1849), den konservativa Neue Preussische Kreuzzeitung (1848), centerns Germania, den frikonservativa Post, Norddeutsche Allgemeine Zeitung, de liberale judarnas organ Berliner Tageblatt, Freisinnige Zeitung, den liberala men antisemitiska Staatsbürgerzeitung, Berliner Lokalanzeiger, Allgemeine Zeitung, Kölnische Zeitung, Hamburgischer Correspondent, Hamburger Nachrichten (1792), Hamburger Echo, Kölnische Volkszeitung (1860), Weserzeitung (i Bremen), Frankfurter Zeitung, Schwäbischer Merkur (i Stuttgart), Magdeburgische zeitung, Schlesische Zeitung (i Breslau), Münchener neueste Nachrichten.

Under 1900-talets början tillkom den konservativa Deutsche Tageszeitung, den nationellt oavhängiga Tägliche Rundschau, Berliner Morgenpost och B. Z. am Mittag.

Den socialistiska pressen utvecklades under 1870-talet, men undertrycktes av socialistlagen som var i kraft 1878-1890. Den främsta var socialdemokraternas Vorwärts (1876-1933, under exil i Paris 1933-1938, nygrundad 1948, partiorgan för SPD).

Tidiga illustrerade tyska veckotidningar var Illustrirte Zeitung (1843), Gartenlaube (1853), Über Land und Meer (1858) och Die Woche (1899). Skämttidningarna Kladderaditsch (1848), Fliegende Blätter (1845), Simplicissimus Ulk och Lustigie Blätter.

Se även
Dagstidning med alla listorna

Litteratur
L. Salomon, Geschichte des deutschen zeitungswesens (3 delar, 1900-1906),
Kürschner, Handbuch der presse
Webel, Handlexikon der deutschen presse (1905)

Källor

Dagstidningar
Tyskland