kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Eyjafjörður

Eyjafjörður är den längsta fjorden i centrala norra Island.

Geografi
Fjorden är lång och pilformad med en längd på 60 kilometer från inlopp till botten. Den största bredden är 25 kilometer mellan Siglunes och Gjögurtá vid fjordens inlopp. Den större delen av fjorden är dock mellan sex och tio kilometer bred. Två mindre fjordar går ut från Eyjafjörðurs västsida: Ólafsfjörður och Héðinsfjörður.

Fjorden omges av kullar och berg på båda sidor, men bergen är högre på västsidan där en bergskedja finns på Tröllaskagihalvön. Vid den yttre delen av fjorden finns det inget lågland utan bergen sluttar rakt ner i havet. Längre söderut i fjorden finns det områden med lågland på båda sidorna; dock bredare på västsidan.

Flera dalar leder från Eyjafjörður. De flesta av dessa finns på västsidan och de främsta är Hörgárdalur och Svarfaðardalur. Dalsmynni är den enda dalen på östsidan. Den största dalen i Eyjafjörður kallas även för Eyjafjörður och går direkt söder från fjorden. Den är lång och bred och ligger i en av Islands främsta jordbruksområden.

Flera floder rinner till Eyjafjörður, de främsta är Eyjafjarðará, Fnjóská och Hörgá.

Ön Hrísey i mitten av Eyjafjörður är den näst största ön vid den isländska kusten och kallas ofta för Eyjafjörðurs pärla.

Invånare
Eyjafjörðurregionen är Islands näst mest bebodda område efter Reykjavik i sydvästra Island. Totalt har området 21 536 invånare 2003 (exklusive staden Siglufjörður och ön Grímsey som ofta räknas in i Eyjafjörður, men som geografiskt inte gör det).

Den absolut största staden är Akureyri och andra orter är Dalvík, Ólafsfjörður, Hrísey, Árskógssandur, Hauganes, Hjalteyri, Hrafnagil, Svalbarðseyri och Grenivík. De flesta orterna i området lever på fiskeindustrin och jordbruket, men Akureyri är servicecentrum och har bland annat ett växande universitet.

Fjordar i Norðurland eystra
Ólafsfjörður

Ólafsfjörður är en liten stad på norra Island cirka 50 kilometer nordväst om Akureyri. Staden hade år 2016 796  invånare. Ólafsfjörður ligger vid fjorden med samma namn, en fjord som går ut i den största fjorden på norra Island, Eyjafjörður. I staden finns en viktig fiskehamn samt fiskförädlingsindustri.

Referenser 

Orter i Norðurland eystra
298

298 (CCXCVIII) var ett normalår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum
 Byggandet av Diocletianus termer påbörjas i Rom.
 Constantius Chlorus besegrar alemannerna i Lingones (Langres) och förstärker gränsen längs Rhen.
 Kristna avskedas från den romerska armén.
 Tridates III återinsätts som kung av Armenien av Rom.
 Tillverkandet av odlat silke börjar bli populärt och sätter igång på allvar i Korea och Japan.

Födda 
 Athanasius, kristen biskop, kyrkofader och helgon, motståndare till arianismen

Avlidna 
 Chaekgye, kung av det koreanska kungariket Baekje
Sisjöns skjutfält

Sisjöns skjutfält är ett militärt övnings- och skjutfält som är beläget sydvästra delen av Mölndals kommun.

Historik
Skjutfältet anlades och togs i drift 1957 för att tillfredsställa det nyuppsatta Göteborgs luftvärnskår (Lv 6), vilka vid denna tidpunkt var förlagda i ett kasernetablissement som sedan 1960-talet är Högsbo sjukhus. När luftvärnskåren 1994 omlokaliseras till Halmstads garnison tog Älvsborgs kustartilleriregemente (KA 4) över fältet och blev dess primära brukare. Efter Älvsborgs amfibieregementes nedläggning 2004, förvaltas skjutfältet av Skaraborgs regemente (P 4) i Skövde, fram till att Älvsborgs amfibieregemente återetablerades 2021.

Verksamhet
Fältet används i dagsläget främst av enheterna inom Göteborgs garnison.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar
 Skaraborgs regementes skjutfält och avlysningar

Svenska militära övningsfält
Mölndal
Aseitet

Aseitet (nylatin aséitas, tillvaro i, av och genom sig själv), självständighet, betecknar inom teologin den egenskapen hos Gud, att han inom sig själv har grunden till sin existens.

Se även 
Det absoluta
Gnosis
Ontologi
Primus motor
Jag är den jag är

Källor 

Teologi
Typologi

Typologi kan avse:

 Typologi (arkeologi) – resultatet av klassifikation och seriation av föremål
 Typologi (teologi) – läran om överensstämmelser mellan Gamla och Nya Testamentet
 Lingvistisk typologi – ett område inom lingvistiken som grupperar enskilda språk utefter deras uppbyggnad

Se även 
 Personlighetstyp
Armin Shimerman

Armin Shimerman, född 5 november 1949 i Lakewood, New Jersey, är en amerikansk skådespelare.

Shimerman var den första skådespelare som fick spela en ferengi i Star Trek. Detta skedde i avsnittet "The Last Outpost" och Shimermans rollkaraktär hette Letek. Några år senare blev han erbjuden rollen som Quark i Star Trek: Deep Space Nine. Han har medverkat i filmen Öga för öga. Han spelar även rösten som Dr. Nefarious i datorspelserien Ratchet & Clank.

Shimerman är sedan 16 maj 1981 gift med Kitty Swink.

Filmografi (urval)

Filmer

Bibliografi 
 The 34th Rule (1998), en roman som fokuserar på hans karaktär Quark (med David R. George III)

Referenser

Externa länkar 

 
 

Amerikanska skådespelare
Amerikanska röstskådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Star Trek
Män
Födda 1949
Levande personer
Alumner från University of California, Los Angeles
Tarfaladalen

Tarfaladalen eller Tarfalavagge (nordsamiska Darfalvággi) är den högfjällsdal som ligger närmast öster om den bergsrygg som Kebnekaises nord- och sydtopp ingår i. Längst upp i Tarfaladalen ligger det område som vanligen kallas Tarfala.

I Tarfala har Svenska Turistföreningen (STF) en fjällstuga. Cirka en kilometer i sydostlig riktning från Tarfalastugan ligger Tarfala forskningsstation, där det bedrivs fältstudier i glaciologi på Tarfalas glaciärer. Stationen tillhör Stockholms universitet. Forskarna studerar massbalans, avsmältning och andra egenskapar hos bland annat Storglaciären vid Tarfalastationen, som har engagerat vetenskapsmän över hela världen.

Områdesbeskrivning 
Området är högalpint och stenigt. Dalen omgärdas förutom av Kebnekaisemassivets utlöpare Norra och Södra Klippbergen även av Kaskasapakte (2 043 m ö.h.), Kaskasatjåkka (2 076 m ö.h.), Tarfalatjåkka (1 911 m ö.h.) och Tarfalapakte (1 806 m ö.h.). Flera glaciärer mynnar ut i dalen, varibland de största är Storglaciären, Isfallsglaciären och Kebnepakteglaciären. 

Området är populärt för glaciärvandring och alpin klättring. Från Ladtjovagge går en sommar- och vinterled fram till Tarfalajaure. Vidare finns inga officiella leder, men vanliga färdvägar är upp över Tarfalatjårrå och den så kallade Jojoleden mot Unna Räitavagge. Båda dessa har endast sporadisk stig- och sommarrösning och går mestadels i blockterräng.

Dalens kraftiga vindar 
Dalen är även känd för att de mycket kraftiga katabatiska vindar som uppkommer och vetenskapliga stationen har den högsta officiellt registrerade vindhastigheten i Sverige på 81 m/s från den 20 december 1992. Det har dock förekommit senare episoder med extremt starka vindbyar varvid minst ett tillfälle när utrustningen blåst sönder och därför inte medgivit att uppgifter om vindstyrka kunnat mätas.

Mellan jul och nyår 1992 drog en storm in från Atlanten och i februari 1993 drog ytterligare en storm in med vindbyar på 76 m/s. Vintern 1992/1993 förstörde det hårda vädret ett av forskningsstationens hus och skadade två mycket svårt. Det mest skadade huset spreds över ett 1 km stort område. Även en stålcontainer som stod på stationen flyttade sig ca 1 km.

Källor

Källförteckning

Externa länkar
Tarfala forskningsstation 

Platser i Kebnekaiseområdet
Dalar i Sverige
Lapplands geografi
Kanadas Grand Prix 1996

Kanadas Grand Prix , officiellt XXXIV Grand Prix Molson du Canada, var ett Formel 1-lopp som kördes  på Circuit Gilles Villeneuve i Montréal i Kanada. Loppet var det åttonde av sammanlagt sexton deltävlingar ingående i Formel 1-säsongen  och kördes över 69 varv.

Resultat
 Damon Hill, Williams-Renault, 10 poäng
 Jacques Villeneuve, Williams-Renault, 6
 Jean Alesi, Benetton-Renault, 4
 David Coulthard, McLaren-Mercedes, 3
 Mika Häkkinen, McLaren-Mercedes, 2
 Martin Brundle, Jordan-Peugeot, 1 
 Johnny Herbert, Sauber-Ford 
 Giancarlo Fisichella, Minardi-Ford

Förare som bröt loppet
 Pedro Lamy, Minardi-Ford (varv 44, kollision)
 Luca Badoer, Forti-Ford (44, växellåda)
 Gerhard Berger, Benetton-Renault (42, snurrade av)
 Michael Schumacher, Ferrari (41, bakaxel)
 Olivier Panis, Ligier-Mugen Honda (39, motor)
 Mika Salo, Tyrrell-Yamaha (39, motor)
 Pedro Diniz, Ligier-Mugen Honda (38, motor)
 Rubens Barrichello, Jordan-Peugeot (22, koppling) 
 Andrea Montermini, Forti-Ford (22, elsystem)
 Heinz-Harald Frentzen, Sauber-Ford (19, växellåda)
 Jos Verstappen, Footwork-Hart (10, motor)
 Ricardo Rosset, Footwork-Hart (6, kollision)
 Ukyo Katayama, Tyrrell-Yamaha (6, kollision) 
 Eddie Irvine, Ferrari (1, upphängning)

VM-ställning

 

1996 i Kanada
Kanadas Grand Prix
Skjaldbreiður

Skjaldbreiður är en 1 060 meter hög sköldvulkan sydväst om glaciären Langjökull på Island.

Externa länkar

Berg i Suðurland
Sköldvulkaner
Vulkaner i Suðurland
Langjökull

Langjökull är en glaciär belägen i västra delen av Island i närheten av berget Bláfell och den mindre staden Reykholt. Glaciärens totala area är 953 km².

Norr om glaciären ligger den vidsträckta heden Arnarvatnsheiði.

Källor

Noter 

Glaciärer i Island
Reykholt, Borgarbyggð

Reykholt är en liten ort i Reykholtsdalur i kommunen Borgarbyggð i västra Island. Orten är känd för att Snorre Sturlasson bodde där från 1206 och tills han på uppdrag av norske kung Håkon Håkonsson dräptes där 1241. Anledningen var att Snorre stött Skule Bårdsson under ett uppror mot kungen.

Reykholt har två kyrkor, varav den äldre uppfördes 1886–87. I Reykholt finns Snorrastofa, som är ett centrum för forskning inom medeltidsstudier. På gården framför ortens skolbyggnad från 1931 och ritad av Guðjón Samúelsson, står en staty över Snorri Sturluson, som skapats av Gustav Vigeland. Den avtäcktes i juli 1947 under en mycket välbesökt invigningsevenemang.

Vid Reykholt finns Islands mest kraftfulla varmvattenskälla, känd under namnet Deildartunguhver, som ger ifrån sig över 200 liter 100-gradigt vatten i sekunden. Detta utnyttjas för uppvärmning av omkringliggande samhällen som Akranes och Borgarnes, och också för att hålla ett stort antal växthus för grönsaksodling.

Omkring 20 kilometer från Reykholt ligger vattenfallen Hraunfossar. Omkring 35 kilometer därifrån ligger grottorna Surtshellir i lavafältet Hallmundarhraun.

Bildgalleri

Källor
Om Reykholts kyrkor på www.landogsaga.is

Noter

Orter i Västlandet
Tentativa världsarv i Island
Koncelebration

Koncelebration innebär att två eller flera präster tillsammans celebrerar (firar) nattvarden vid altaret. En av de deltagande prästerna är huvudcelebrant och de övriga medhjälpare, koncelebranter.

Källor 
Kyrkans Tidning 20 februari 2020

Nattvarden
Hvítá

Hvítá är en älv i Suðurland i Island, som är omkring 160 kilometer lång. Avrinningsområdet är 4.500 km² och älven startar i Langjökull och Hofsjökull. Älven bildar vattenfallet Gullfoss. Nedströms Gullfoss sammanflödar den med tre andra älvar: Tungufljót, Brúará och Stóra-Laxá. Älvens medelvattenflöde vid Gullfoss är 100 kubikmeter per sekund, vid starkt regn och översvämningar kan den dock tiodubblas.

Älven rinner därefter ut på mindre kuperade områden nära Grímsnes och bakom berget Ingólfsfjall. Norr om Selfoss rinner den samman med Sog, och får därefter namnet Ölfusá 25 kilometer före mynningen i Atlanten, medelvattenflödet är där 300 kubikmeter per sekund. Namnet Hvítá syftar på den grågrumliga färgen som glaciärslammet ger vattnet. Det finns flera älvar på Island som har samma namn.

Över Hvitá mellan Laugarás på norra sidan och Iða på den södra går Iðubrú från 1958.

Hvitá är en populär plats för laxfiske, rafting och kanotpaddling.

Bildgalleri

Referenser

Vattendrag på Island
Suðurland
Tungnafellsjökull

Tungnafellsjökull är en liten glaciär mellan Vatnajökull och Hofsjökull med en högsta topp på 1 540 meter. Glaciärens totala area är 48 km².

Källor

Noter 

Glaciärer i Island
Blanda

Blanda är en älv som startar i glaciären Hofsjökull och mynnar ut i havet på norra Island vid Blönduós i bukten Húnaflói. Älven är 125 km lång och dess största avrinningsområde är 2370 km². Namnet Blanda kan översättas ”surmjölk och vatten”. Det är således älvens blåvita färg som har givit upphov till namnet. 

Den förste nybyggare som med sitt skepp kom till Blandas mynning (Blönduós) var enligt Landnámabók Ævar den gamle Ketilsson. Allt land väster om Blanda var då taget, så han gav sig uppför älven och tog hela Langadalur för sig själv, sina söner och skeppskamrater.

Referenser

Kommentarer

Noter 

Vattendrag på Island
Norra ishavets avrinningsområde
Húnaflói

Húnaflói är en bukt i nordvästra Island. Buktens bredd är cirka 45 kilometer och längden är 80 km. Húnaflói ligger mellan regionerna Vestfirðir och Norðurland vestra, km norr om Reykjavik. Tundraklimat råder i trakten med en årsmedeltemperatur av  °C. Den varmaste månaden är juni, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är februari, med  °C.

Flera fjordar utgår från Húnaflói. På dess västra sida ligger Bjarnarfjörður, Steingrímsfjörður, Kollafjörður och Bitrufjörður. I söder ligger Hrútafjörður och Miðfjörður (med huvudorten Hvammstangi) och på östsidan Húnafjörður med lagunerna Hóp och Húnavatn. På östra sidan ligger också samhällena Skagaströnd och Blönduós.

Historia 
Húnaflói har fått namn efter Húnavatnssýsla som omger bukten i söder och öster. Ordets förled kommer av húnn, "björnunge", medan flói betyder "havsbukt". Troligen var Húnavatn den första plats som fick förledet húna- i namnet. Där råkade nybyggaren Ingimundr gamli Þorsteinsson, enligt Landnámabók, ut för en björnhona med två vita ungar (húna). Ungarna togs om hand och blev senare en mycket uppskattad gåva till kung Harald Hårfager. Det var första gången som norrmännen hade sett en isbjörn.

Vid den gamla tingsplatsen Þingeyrar, på näset norr om Hóp, låg förr Þingeyraklaustur (Tingöre kloster), som under medeltiden fram till digerdöden var ett centrum för sagaskrivandet på Island.

Under sturlungatidens inbördeskrig stod den 25 juni 1244 mitt i Húnaflói det enda sjöslag som utkämpats mellan islänningar. Det var asbirningarna, under sin hövding Kolbein unge, och sturlungarna ledda av Tord kakali, som drabbade samman. Striden utkämpades med glåpord, stenar och eldbränder, som man kastade mot varandra. När ammunitionen tröt försökte man ramma varandras skepp för att sänka dem. Kolbein unge lyckades till sist jaga iväg sturlungarna, men han förmådde inte utnyttja sin seger till fullo och det blev asbirningarna som förlorade kriget. Sjöslaget skildras i Þórðar saga kakala, som ingår i Sturlungasagan.

Källor 

Bukter i Västfjordarna
Bukter i Norðurland vestra
Islands geografi
Breiðafjörður

Breiðafjörður är en lång och bred fjord på västra Island. Den är omkring 50 kilometer bred och 125 kilometer lång. Fjorden delar området Västfjordarna från resten av landet. Breiðafjörður är omgiven av berg, inklusive glaciären Snæfellsjökull, halvön Snæfellsnes på sydsidan och Västfjordhalvön i norr.

Natur 
Breiðafjörður har storslagna omgivningar med land bestående av grunda sjöar, smala fjordar och vikar, och en inre tidvattendel som har 3 000 öar, holmar och skär. Området har omkring hälften av Islands tidvattenarea och skillnaden kan bli upp till sex meter. Bergen består av hårt berg på toppen av lösa material som bildades av vulkanaktivitet under tertiärtiden. Området består huvudsakligen av staplar av basaltisk lava som kraftigt har frätts bort av glaciärerna under kvartärtiden och således bildat det ojämna landskapet med flera bergformationer.

Plantor och djurliv 

Den stora tidvattenzonen har stor biologiskt mångfald och en utsträckt algskog och andra viktiga habitat för fisk och insekter. Området försörjer 230 klasser med kärlväxter och runt 50 fågelarter, bland annat toppskarv, vittrut, havsörn, ejder, tobisgrisslor och brednäbbade simsnäppor. Området är en viktig samlingspunkt för prutgåsarna och kustsnäpporna och även för flyttfåglar som är på väg söderut. Knubbsäl och gråsäl har sina viktigaste fiskeplatser på öarna och skären.

Flera valarter finns vid fjorden, bland annat vanliga tumlare och vikvalar.

Öar 

Öarna i Breiðafjörður har haft en lång historia av mänskligt liv, men idag är bara ett fåtal av öarna bebodda året om. Flera av öarna används för sommarbostäder. 
Några av öarna är:
 Flatey
 Skáleyjar
 Hvallátur
 Svefneyjar
 Sviðnur
 Hergilsey
 Elliðaey

Ekonomi och ekologi 
Fiske, turism och algplockning är viktiga inkomstkällor i området.

Fjordar i Västfjordarna
Tentativa världsarv i Island
Goðafoss

Goðafoss är ett vattenfall på nordöstra Island. Fallet är 12 meter högt och 30 meter brett.

Referenser

Noter 

Vattenfall i Norðurland eystra
Þingvallavatn

Þingvallavatn är Islands största sjö. Sjön har en area på 82 km² och ligger cirka 50 kilometer öster om huvudstaden Reykjavik. Det största djupet är 114 meter. Älven Öxará rinner ut i sjön och älven Sog fortsätter sedan vidare. Speciellt för Þingvallavatn är att det finns fyra olika genetiska varianter av fjällröding i Þingvallavatn.

Referenser

Externa länkar

Insjöar på Island
Ministrant

Ministrant (eller korgosse) är en kyrkotjänare, lekman, som biträder prästen vid en liturgisk gudstjänst. Ministranten är oftast liturgiskt klädd. Bland ministranternas skyddspatroner återfinns Tarsicius, Nikolaus, Domenico Savio, Stanislaus Kostka, Aloysius Gonzaga och Jan Berchmans.

Källor

Kyrkliga titlar
Religiösa yrken
Þórisvatn

Þórisvatn är en tidigare sjö, numera vattenreservoar, i Suðurland i Island. 

Þórisvatn fylls på av älven Þjórsá, som rinner från glaciären Hofsjökull. Omedelbart söder om sjön finns sedan 1971 dammen Vatnsfell. Innan dammen och Vatnfells vattenkraftverk byggdes, var Þórisvatn med 70 km² Islands näst största sjö efter Þingvallavatn, men i dag kan den nå upp till 86-88 km². 

Maximalt djup är 109 meter. Nivån stiger och sjunker 16,5 meter mellan årstiderna.

Bildgalleri

Källor
Om Þórisvatn på www.nat.is

Insjöar på Island
Suðurland
Axarfjörður

Axarfjörður är en fjord på nordöstra Island. Den mittatlantiska ryggen går genom den västliga delen av fjorden innan den går under vattnet igen. 

Den enda orten i området är Kópasker med omkring 170 invånare.

Externa länkar

Fjordar i Norðurland eystra
Skjálfandi

Skjálfandi är en bukt på norra Island. Staden Húsavík ligger på stranden ut mot Skjálfandi. Bukten är känd för sina många olika arter av val, delfin och många olika sjöfågelarter.

Referenser

Noter 

Islands geografi
Bukter i Norðurland eystra
Gilsfjörður

Gilsfjörður är en av de sydligaste fjordarna i regionen Västfjordarna på Island. Det är en utlöpare till Breiðafjörður som går i östlig riktning. Gilsfjörður går tio kilometer inåt land.

Huvudväg nummer 60, Vestfjarðavegur, går över fjorden vid en damm mellan Saurbær och Króksfjarðarnes. Vägförbindelsen öppnades 1997.

Referenser 

Fjordar i Västfjordarna
Faxaflói

Faxaflói är en bukt på västra Island mellan de båda halvöarna Snæfellsnes och Reykjanes. Fjordarna Borgarfjörður, Hvalfjörður och Kollafjörður ligger längs den östra delen av denna bukt. Vid Kollafjörður ligger huvudstaden Reykjavik.

Islands geografi
Bukter i Västlandet
Hvalfjörður

Hvalfjörður är en fjord på Islands västkust norr om Reykjavik. Fjordens längd är 35 kilometer och ligger emellan bergen Akrafjall och Esja. Vid slutet av fjorden ligger Islands näst högsta vattenfall, Glymur, med en fallhöjd på 200 meter.

Källor 

Fjordar i Västlandet
Frankrikes Grand Prix 1996

Frankrikes Grand Prix 1996 var det nionde av 16 lopp ingående i formel 1-VM 1996.

Resultat 
 Damon Hill, Williams-Renault, 10 poäng
 Jacques Villeneuve, Williams-Renault, 6 
 Jean Alesi, Benetton-Renault, 4
 Gerhard Berger, Benetton-Renault, 3
 Mika Häkkinen, McLaren-Mercedes, 2
 David Coulthard, McLaren-Mercedes, 1
 Olivier Panis, Ligier-Mugen Honda
 Martin Brundle, Jordan-Peugeot
 Rubens Barrichello, Jordan-Peugeot
 Mika Salo, Tyrrell-Yamaha 
 Ricardo Rosset, Footwork-Hart
 Pedro Lamy, Minardi-Ford

Förare som bröt loppet 
 Heinz-Harald Frentzen, Sauber-Ford (varv 56, gasspjäll)
 Ukyo Katayama, Tyrrell-Yamaha (33, motor) 
 Luca Badoer, Forti-Ford (29, bränslesystem)
 Pedro Diniz, Ligier-Mugen Honda (28, motor) 
 Jos Verstappen, Footwork-Hart (10, styrning)
 Eddie Irvine, Ferrari (5, växellåda)
 Giancarlo Fisichella, Minardi-Ford (2, bränslepump)
 Andrea Montermini, Forti-Ford (2, elsystem)
 Michael Schumacher, Ferrari (0, motor)

Förare som diskvalificerades 
 Johnny Herbert, Sauber-Ford (varv 70)

VM-ställning

Källor 

1996 i Frankrike
Frankrikes Grand Prix
Mýrdalsjökull

Mýrdalsjökull är en glaciär på södra Island med en total area på cirka 596 km². Den högsta punkten ligger på 1 480 meter över havet.

Från Mýrdalsjökull når flera glaciärtungor långt ner i låglandet och de stora sandurfälten precis nedanför glaciären är huvudsakligen uppbyggda av material som kommit ut av smältvatten, då vulkanen Katla under Mýrdalsjökulls is haft utbrott. Mýrdalsjökull är en mycket nederbördsrik plats, med uppskattningsvis mer än 10 meter nederbörd årligen.

Referenser

Externa länkar 

Glaciärer i Island
Katla

Katla () är en aktiv subglacial vulkan på södra Island. Vulkanen är belägen norr om Vík och öster om den mindre glaciären Eyjafjallajökull. Toppen befinner sig 1 512 meter över havet och är delvis täckt av den 595 kvadratkilometer stora glaciären Mýrdalsjökull (vilken har en tjocklek på mellan 200 och 700 meter).

Katlas Kaldera har en diameter på mellan 10 och 14 kilometer och är 750 meter djup. Katla har vanligtvis utbrott med 40 till 80 års mellanrum, medan den nuvarande perioden som vilande är den längsta i historisk tid. Det senaste större utbrottet ägde rum 1918. Laharen som skapades vid utbrottet år 1918 gjorde att kustlinjen flyttades fem kilometer ut i havet. Katla kan ha haft två mindre utbrott 1955 och 1999, vilka aldrig bröt glaciärisen. 

Sedan år 822–823 har vulkanen haft 17 dokumenterade utbrott. Den vulkaniska klyftan Eldgjá är en del av samma vulkaniska system som Katla. 

Katla är ett av de viktigaste vulkansystemen för tefrokronologisk datering, då den vid flera explosiva utbrott under kvartärperioden spridit tefra över Nordatlanten och angränsande landområden. Ett sådant viktigt tefralager är Veddeaskan som spreds ut vid ett utbrott som Katla hade för cirka 12 100 år sedan, då mer än 6-7 kubikkilometer tefra trängde upp.

Katla har sedan 1999 visat tecken på att vakna till liv och geologer tror att ett utbrott inom den närmaste tiden inte är otänkbart. Övervakningen har intensifierats än mer efter utbrottet i mars 2010 hos vulkanen under Eyjafjallajökull. Utbrottet hos Eyjafjallajökull under mars och april 2010 gör att vissa geofysiker befarar att det kan utlösa ett utbrott på Katla.  Under de senaste 1 000 åren har alla de tre kända utbrotten hos Eyjafjallajökull följts av att även Katla har haft utbrott.

Under utbrottet 1755 skapades ett jökellopp som uppskattas ha haft ett medelflöde på 200 000–400 000 kubikmeter per sekund. Som jämförelse kan nämnas att medelflödet hos Amazonfloden är ungefär 219 000 kubikmeter per sekund. Jökelloppen smällte nästan hela Mýrdalsjökull.

Större utbrott

 1918 – VEI-4 eller VEI-5
 1860 – VEI-4
 1823 – VEI-3
 1755 – VEI-5
 1721 – VEI-5
 1660 – VEI-4
 1625 – VEI-5
 1612 – VEI-4
 1580 – VEI-4
 934 – VEI-5 eller VEI-6
 822–823

Bildgalleri

Se även 
Eyjafjallajökull
Lista över vulkaner på Island

Källor
Denna artikel är helt eller delvis baserad på material från engelskspråkiga Wikipedia

Noter

Vulkaner i Suðurland
Berg i Suðurland
Lagarfljót

Lagarfljót är en sjö i Island. Den är 35 km lång, har en yta på 53 km² och ett största djup på 112 meter.

Källor

Insjöar på Island