kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Jens-Christoph Lemke

Jens-Christoph Lemke, född 15 december 1960 i Stockholm, svensk fagottist.

Lemke är solofagottist i Kungliga Filharmoniska Orkestern i Stockholm och har tidigare haft liknande befattningar i Helsingborgs symfoniorkester och i Det Kongelige Kapel i Köpenhamn. Han har fått Kungliga Musikaliska akademiens stora utlandsstipendium och blev utnämnd till "Årets Filharmoniker" 1998. Jens-Christoph är medlem i Svenska Serenadensemblen och Kungliga Filharmonikernas Blåsarkvintett. Som solist i Stockholms konserthus har han framträtt i Richard Strauss Duett-Concertino, och i fagottkonserter av Mozart och Sofija Gubajdulina. En CD med Mozarts fagottsonat har utgivits. Han har i många år deltagit i Lapplands Festspel och Musica Amandi, och är i övrigt mycket verksam som kammarmusiker. Exempelvis vid Gubajdulina, Salonen och Henze-festivalerna i Stockholms Konserthus. Han har undervisat vid musikhögskolor i Sverige och i Finland. Lemke spelar även tidig musik på tidstrogna instrument från 1700- och 1800-talet.

Referenser

Noter 

Födda 1960
Svenska musiker
Svenska fagottister under 1900-talet
Svenska fagottister under 2000-talet
Män
Levande personer
Musiker från Stockholm
Smeder på luffen

Smeder på luffen är en svensk dramafilm från 1949 i regi av Hampe Faustman. I huvudrollerna ses Anders Börje, Georg Skarstedt och Åke Fridell.

Om filmen 
Filmen premiärvisades den 7 februari 1949 i Fagersta, Gävle och Västerås. Stockholmspremiär tre veckor senare. Inspelningen av filmen skedde med ateljéfilmning vid Sandrewateljéerna i Stockholm med exteriörscener från ett flertal platser runt Stockholm och från trakterna kring Västerås och Österbybruk av Göran Strindberg. För koreografin svarade Julius Mengarelli. Som förlaga har man Johan-Olov Johanssons roman Smeder på luffen som utgavs 1945. 

Smeder på luffen har visats vid ett flertal tillfällen i SVT.

Rollista i urval 

Anders Börje – Anders Herou, smed 
Åke Fridell – Jernberg, smed 
Georg Skarstedt – Falk, smed 
John Elfström – Fyrström, smed 
Rose-Marie Taikon – Käti 
Doris Svedlund – Inga Herou 
Gösta Cederlund – patron på Malmfors bruk 
Pauline Taikon – Miriam 
Gunnar Olsson – Lind, ingenjör på Västerby bruk 
Ernst Eklund – konsul Kilbom 
Björn Berglund – Erik Herou, Anders bror, Ingas man, fackföreningsledare 
Harriett Philipson – Britta 
Erik "Hampe" Faustman – Brofelt, förbundsordförande 
Jan Molander – Bolund, predikant 
Artur Rolén – Blanke, gammal smed på landsvägen 
Hugo Jacobson – Brittas far, smidesmästare
Sif Ruud – Kilbergs-Lina
Magnus Kesster – överkonstapel i Hammarviken
Gustaf Lövås – polis i Hammarviken
Rune Stylander – polis i Hammarviken
Gösta Holmström – ingenjör Werner på Hammarvikens bruk
Werner Ohlson – bonde

Musik i filmen 
Jag tager Din hand, kompositör Lille Bror Söderlundh, text Rune Lindström, sång Anders Börje 
Med min lampa, sång Marianne Lindgren   
Träskolunken, kompositör Lille Bror Söderlundh, text Rune Lindström, sång Anders Börje, Georg Skarstedt, Åke Fridell och Rose-Marie Taikon 
Var välkommen i vår skara, sång Åke Fridell 
Visan om kvinnan (Visan om kvinnans trohet), kompositör och text Anders Börje, sång Anders Börje 
Arbetarsången, kompositör Lille Bror Söderlundh, text Rune Lindström
Zigenarvisa, kompositör och text Anders Börje, sång Anders Börje och Åke Fridell, dans Rose-Marie Taikon, Pauline Taikon, Åke Fridell och Georg Skarstedt 
Csak egy kislány van a világon (Mustalainen), kompositör Elemér Szentirmay, musikarrangör Oskar Merikanto, sång på romani av Rose-Marie Taikon 
Anchors Aweigh, kompositör Charles A. Zimmerman, text 1906 Alfred H. Miles ny text 1926 Royal Lovell, instrumental. 
Psalmus (Vår Gud), musikarrangör Lille Bror Söderlundh 
Arbetets söner (Vindarnas kör/Upp genom luften), kompositör Nils Peter Möller, text 1885  (Arbetets söner) Henrik Menander

Källor

Externa länkar 
 
 

 

Filmer 1949
Filmer i regi av Hampe Faustman
Svenska dramafilmer
Svenska filmer baserade på romaner
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1940-talsfilmer
Proteaväxter

Proteaväxter (Proteaceae) är en stor familj med 75–80 släkten och omkring 1 500 arter med städsegröna träd, buskar och örter. Många proteaväxter odlas för sina speciella blommor och några arter i släktet macadamia odlas kommersiellt för sina ätliga nötter, macadamianötter.

Proteaväxterna är en mycket gammal familj med arter i Sydamerika, Sydafrika, Indien, Australien, Nya Kaledonien och Nya Zeeland. Alla dessa områden satt en gång ihop i superkontinenten Gondwana. Pollen från proteaväxter har upptäckts i kolfyndigheter från kritaperioden på nyzeeländska Sydön. Den största nutida artrikedomen finns i Sydafrika och Australien.

Familjenamnet kan härledas till guden Proteus i grekisk mytologi. Han var expert på att byta skepnad, och namnet syftar på den stora variationen i bladform i många av proteaväxternas släkten.

Externa länkar 
 Protea Atlas-projektet som kartlägger proteaväxter i Sydafrika (engelsk länk)

Trikolpater
Säg, finns en ström som helt från synden renar

Säg, finns en ström som helt från synden renar är en sång med text från 1888 av William Elwin Oliphant. Sången tonsattes 1888 av Celestine Oliphant

Publicerad i 
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 135 under rubriken "Helgelse - Helgelsens verk".
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1930 som nr 135.
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 218 under rubriken "Helgelse".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 443 under rubriken "Helgelse".

Brittiska psalmer
Proteaordningen

Proteaordningen (Proteales) är en ordning av trikolpater som innehåller tre familjer:
 Lotusväxter (Nelumbonaceae)
 Platanväxter (Platanaceae)
 Proteaväxter (Proteaceae)

I det äldre Cronquistsystemet var Proteales sammansatt på ett annat sätt. Då ingick endast proteaväxter och havtornsväxter i ordningen.

Trikolpater
Eudicotyledonae
Potatisordningen

Potatisordningen (Solanales) är en ordning av trikolpater som i nyare klassificeringssystem innehåller fem familjer:
 Potatisväxter (Solanaceae)
 Vindeväxter (Convolvulaceae)
 Hydroleaceae
 Montiniaceae
 Sphenocleaceae

I det äldre Cronquistsystemet var de tre sistnämnda familjerna placerade i andra ordningar och istället tillkom följande familjer:
 Blågullsväxter (Polemoniaceae), nu i Ericales
 Cuscutaceae, är numera ett släkte (snärjor, Cuscuta) i vindeväxtfamiljen
 Duckeodendraceae
 Indiankålsväxter (Hydrophyllaceae), klassificering omdiskuterad, placeras ibland i Solanales och ingår ibland i strävbladiga växter
 Nolanaceae
 Retziaceae
 Vattenklöverväxter (Menyanthaceae), nu i Asterales

Trikolpater
Eudicotyledonae
Ljungordningen

Ljungordningen (Ericales) är en stor ordning av trikolpater. Det finns många olika växtslag i denna ordning: träd, buskar, lianer och örter. Även köttätande växter finns, såsom flugtrumpet. Ericales-växter finns över hela världen och sammanlagt finns över 8 000 arter varav mellan 2 000 och 4 000 finns i ljungväxterna. Många Ericales-arter har fem kronblad, som ofta är sammanvuxna.

Egenskaper och exempelväxter
Mykorrhiza är en intressant egenskap som ofta förknippas med Ericales. Symbios med svampar är ganska vanligt i denna ordning, och det finns tre sorters mykorrhiza som endast finns här. ericoid, arbutoid och monotropoid mykorrhiza. Dessutom har några familjer i ordningen stor förmåga att ta upp och lagra aluminium.

Utan tvivel är den ekonomiskt mest betydande växten i Ericales te. Det finns också ätliga frukter, bland annat kiwi, persimon, lingon, blåbär och tranbär. Många arter odlas också som prydnadsväxter.

Klassificering 
Följande familjer ingår i Ericales enligt nyare klassificeringssystem:
 Aktinidiaväxter (Actinidiaceae, bland annat kiwi)
 Ardisiaväxter (Myrsinaceae)
 Balsaminväxter (Balsaminaceae)
 Blågullsväxter (Polemoniaceae)
 Cyrillaceae
 Ebenholtsväxter (Ebenaceae)
 Fjällgröneväxter (Diapensiaceae)
 Flugtrumpetväxter (Sarraceniaceae)
 Fouquieriaceae
 Konvaljbuskeväxter (Clethraceae)
 Ljungväxter (Ericaceae)
 Maesaceae
 Marcgraviaceae
 Paranötsväxter (Lecythidaceae)
 Pellicieraceae
 Pentaphylacaceae
 Roridulaceae
 Sapotillväxter (Sapotaceae)
 Sladeniaceae
 Storaxväxter (Styracaceae)
 Symplocaceae
 Ternstroemiaceae
 Tetrameristaceae
 Teofrastaväxter (Theophrastaceae)
 Teväxter (Theaceae)
 Viveväxter (Primulaceae)

I det äldre Cronquistsystemet var Ericales-ordningen mindre omfattande och placerad i underklassen Dilleniidae. Följande familjer ingick:
 Cyrillaceae
 Epacridaceae (ingår nu i ljungväxterna)
 Grubbiaceae (nu placerad i Cornales)
 Konvaljbuskeväxter (Clethraceae)
 Kråkbärsväxter (Empetraceae, ingår nu i ljungväxterna)
 Ljungväxter (Ericaceae)
 Monotropaceae (ingår nu i ljungväxterna)
 Pyrolaceae (ingår nu i ljungväxterna)

Referenser

Externa länkar

Trikolpater
Eudicotyledonae
Du burit din börda, du länge så gjort

Du burit din börda, du länge så gjort är en kör med text av Cornelie Booth som 1900 även gjorde musiken till kören.

Publicerad i
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 55 i körsångsdelen under rubriken "Frälsning".
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 57 i körsångsdelen under rubriken "Frälsning". 
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 777 under rubriken "Frälsning".

Nederländska psalmer
Ärtordningen

Ärtordningen (Fabales) är en ordning av trikolpater som i nyare klassificeringssystem innehåller fyra familjer:
 Jungfrulinsväxter (Polygalaceae)
 Kvillajaväxter (Quillajaceae)
 Surianaceae
 Ärtväxter (Fabaceae)

I det äldre Cronquistsystemet fanns inte ordningen Fabales utan jungfrulinsväxterna var klassificerade i ordningen Polygalales och de övriga tre i Rosales.

Trikolpater
Eudicotyledonae
Giv mig en större, giv mig en högre, giv mig en fullkomlig tro

Giv mig en större, giv mig en högre, giv mig en fullkomlig tro är en körsång med text av Cornelie Booth som 1891 även tonsatte kören.

Publicerad i 
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 793 under rubriken "Helgelse".

Nederländska psalmer
Låt min ande spegla klar din bild som korset bar

Låt min ande spegla klar din bild som korset bar är en sång med text från 1896 av Karl Fredrik Andersson. 

Texten sjungs på en melodi från 1888 av Celestine Oliphant.

Publicerad i
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1907 som nr 313. 
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 167 under rubriken "Helgelse - Bön om helgelse och Andens kraft".
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 191 under rubriken "Helgelse".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 430 under rubriken "Helgelse".

Svenska psalmer
Las Palmas (provins)

Den här artikeln handlar om den spanska provinsen Las Palmas. För staden på ön Gran Canaria, se Las Palmas de Gran Canaria.

Provincia de Las Palmas är en spansk provins i den autonoma regionen Kanarieöarna utanför Afrikas nordvästra kust. Provinsen innefattar den östra halvan av Kanarieöarna och består av följande öar:

Gran Canaria
Fuerteventura (inklusive Isla de Lobos)
Lanzarote (inklusive La Graciosa, Montaña Clara, Roque del Este, Roque del Oeste och Alegranza)

Huvudstad i provinsen är Las Palmas de Gran Canaria vilket även är huvudstad i den autonoma regionen. Omkring 38,5 procent av de 979 606 invånarna (2003) bor i huvudstaden. Det finns 34 kommuner i provinsen.

Den västra halvan av arkipelagen tillhör provinsen Santa Cruz de Tenerife.

Kanarieöarna
Spaniens provinser
Norges riksvapen

Norges riksvapen visar ett gyllene lejon mot röd bakgrund och med en guldkrona på hjässan och Olav den heliges guldskaftade silveryxa mellan framtassarna. Vapnet har sitt ursprung på 1200-talet.

Hos det norska Riksarkivet finns riksvapnet, med smärre avvikelser, avbildat på ett sigillavtryck från 1292, detta på ett dokument från Håkon Magnusson.

Lejonet förknippades från början bara med Sverreätten, men övertogs sedan av andra kungasläkter som efterträdde denna och kom således att stå för det norska riket som sådant.

Vapnet ingår även i Jämtlands gamla sigill, och ingår därför även i Republiken Jamtlands flagga.

Riksvapen
Riksvapen i Europa
Heraldiska vapen med lejon
Heraldiska vapen med kronor
Heraldiska vapen med yxor
Vindruva

Vindruva kan ha olika innebörd: 

 Druva – frukten hos flertalet arter i familjen vinväxter
 Vinväxter – enda växtfamiljen i ordningen Vitales
 Vinsläktet – ett växtsläkte i familjen vinväxter
 Vinranka – den vanliga europeiska arten av vinsläktet för framställning av vin

Se även
 Lista över vindruvor som används för vinodling
Santa Cruz de Tenerife (provins)

Provincia de Santa Cruz de Tenerife är en spansk provins i den autonoma regionen Kanarieöarna utanför Afrikas nordvästra kust. Provinsen innefattar den västra halvan av Kanarieöarna och består av följande öar:

Teneriffa
La Gomera
El Hierro
La Palma

Huvudstad i provinsen är Santa Cruz de Tenerife som även är huvudstad på Teneriffa. Omkring 24 procent av de 1 005 936 invånarna (2008) i provinsen bor i huvudstaden. Det finns 53 kommuner i provinsen.

Inom provinsen ligger tre av Spaniens nationalparker vilket är fler än i någon annan spansk provins:

Parque Nacional de la Caldera de Taburiente på La Palma
Parque Nacional Garajonay på La Gomera
Parque Nacional del Teide på Tenerife som innefattar Spaniens högsta berg Teide.

Den östra halvan av arkipelagen tillhör provinsen Las Palmas.

Kanarieöarna
Spaniens provinser
Leo Kottke

Leo Kottke, född 11 september 1945 i Athens i Georgia, är en amerikansk gitarrvirtuos som varit verksam sedan slutet av 1960-talet. 

Han spelar med en personlig och oefterhärmlig teknik som han lärt själv. Han har inspirerats av folkmusik, jazz, rock och klassisk musik och skapat en helt egen hybrid av dessa källor. Hans huvudinstrument är den 6-strängade akustiska gitarren av Westernmodell. Även 12-strängade gitarrer förekommer ofta i hans repertoar och av och till sjunger han med en mörk barytonstämma. Han är även känd för sina humoristiska monologer mellan sångerna. Han uppträdde ett antal gånger i Sverige på 1970-talet men har nu länge lyst med sin frånvaro här. I stället turnerar han relativt flitigt på den nordamerikanska kontinenten inför en entusiastisk beundrarskara. Han har spelat in ett stort antal skivor och samarbetat med andra artister till exempel Rickie Lee Jones.

Diskografi

 (med Mike Gordon)

 (med Mike Gordon)

Födda 1945
Amerikanska gitarrister
Män
Levande personer
Personer från Athens, Georgia
Alumner från St. Cloud State University
Ras Muhammad

Ras Muhammad (arabiska: رأس محمد, Muhammeds huvud) är en egyptisk nationalpark på Sinaihalvöns södra udde, cirka 10 kilometer söder om Sharm el-Sheikh, som framför allt är känd för sina fantastiska korallrev som stupar brant ner i Röda havets djup. Parkområdet sträcker sig över 480 km², varav 135 km² är land och 345 km² är hav, där det förutom ett rikt marinbiologiskt bestånd med bland annat grön havssköldpadda och karettsköldpadda dessutom finns landdjur och fåglar, till exempel nubisk stenbock. Området är ett välbesökt turistmål, speciellt för dykintresserade.
 
Ras Muhammad är sedan 22 januari 2002 uppsatt på Egyptens tentativa världsarvslista.

Referenser

Nationalparker i Egypten
Sevärdheter i Egypten
Tentativa världsarv i Egypten
Luxemburgism

Luxemburgism är en form av kommunism, baserad på Rosa Luxemburgs verk och idéer. Luxemburgismen har också kallats för spontanism, då Luxemburg betonade arbetarnas spontana kamp mot kapitalismen. Luxemburgismen utgör inte någon konkret teoribildning, eftersom Rosa Luxemburg inte hade någon avsikt att skapa en egen sådan, men några kännetecken är en tilltro till arbetarnas förmåga att bygga socialismen underifrån och nödvändigheten av revolution. Luxemburg menade att socialismen inte kunde bli verklighet förrän arbetarklassen lärt sig att styra samhället på egen hand. Luxemburg var också kritisk till både den reformistiska socialdemokratin och den leninistiska kommunismen.

Referenser

Externa länkar 
Rosa Luxemburg, Marxists internet Archive
Démocratie Communiste (Luxemburgiste)

Kommunism
Élodie

Élodie var en svensk pop/rock/jazzgrupp från Skellefteå som bildades år 2002 och som bestod av följande medlemmar: Andreas Lundmark (gitarr), Evelina Hägglund (sång), Simon Jonsson (klaviatur och sång), Henrik Wiklund (bas) samt Peder Zingmark (trummor).

Debutskivan It's Too Bad You're Leaving släpptes 18 maj 2005 på Skellefteåbaserade indieetiketten A West Side Fabrication.

Året därpå släpptes EP-skivan At the End of the Line lagom till bandets sista spelning någonsin.

Externa länkar

Upplösta svenska musikgrupper
Musik från Skellefteå
Lista över museer i Göteborg

Lista över museer i Göteborg förtecknar museer i Göteborgs kommun.

|}

Externa länkar
Göteborgs Stad – Kulturförvaltningens museer

 
Museer i Göteborg
Göteborg
Salusand

Salusand, eller Salusanden, är ett Natura 2000-område som ligger i Örnsköldsviks kommun, 45 kilometer norr om Örnsköldsvik. Det består av en kilometerlång sandstrand med lättrörliga sanddyner och omfattar 2,3 hektar och avsattes 2006.

Området är på sommaren ett väl besökt havsbad, Salusands havsbad.

Salusand avsattes som reservat av två skäl.
 Här finns sandstränder med flerårig vegetation som behöver bevaras, med typiska arter som saltarv (Honckenya peploides) och strandvial (Lathyrus japonicus).
 Här finns också den fridlysta bottniska malörten eller bottenviksmalörten, (Artemisia campestris ssp. bottnica), som är en underart av den vanligare fältmalörten.  Den förekommer med en population på ungefär 250 individer (2006).

Den bottniska malörten är endemisk för Sverige och Finland med en utbredning framför allt på den svenska sidan. Den växer främst på sandiga stränder och strandängar, men kan också förekomma i sandiga kulturmiljöer och skräpmarker.

I området har även påträffats ärtröksvamp (Pisolithus arhizus).

Referenser 

Örnsköldsviks kommun
Natura 2000-områden i Västernorrlands län
Salusands havsbad

Salusands havsbad ligger vid E4, 45 kilometer norr om Örnsköldsvik, vid Saluåns utlopp. Sanddyner sträcker sig ned mot en kilometerlång sandstrand. Den speciella miljön har avsatts som Natura 2000-område Salusand.

Vid havsbadet finns camping med husvagnsparkering, stuguthyrning, restaurang, kiosk med mera.

Externa länkar 
 Salusands Havsbad

Örnsköldsviks kommun
Badplatser i Sverige
Havsbad

Havsbad kallas en badplats vid ett hav. Även själva badandet i havet kan gå under benämningen havsbad.

Historik
Redan på 1700-talet ansågs att bad i havsvatten i kombination med den salthaltiga luften skulle vara hälsosam. Som föregångare gäller bland andra Gerhard Otto Christoph Janus, präst på nordsjöön Juist, som 1783 ansökte om kungligt tillstånd att få inrätta ett havsbad på ön.  I Tyskland öppnade det första havsbadet  1793 i Heiligendamm som även var Europas första i sitt slag. 

År 1811 inrättades ett havsbad vid Svartekällan i Varberg, som från början var en hälsobrunn. I slutet av 1890-talet och början av 1900-talet etablerades de första svenska havsbaden utan brunnsinrättning  i Mölle, Saltsjöbaden och Falsterbo. Saltsjöbadens förebild var badorten Trouville-sur-Mer i Normandie i nordvästra Frankrike. Till en början vände man sig till den välbärgade delen av befolkningen, därför hörde till själva badet även hotell och restaurang samt diverse idrottsanläggningar och annan förströelse.

Exempel för svenska havsbad
I alfabetisk ordning:
Byske havsbad
Grisslinge havsbad
Gålö havsbad
Nickstabadet
Nynäs havsbad
Pite havsbad
Rullsand
Salusands havsbad
Saltsjöbadens friluftsbad
Schweizerbadet
Tylösand
Årsta havsbad

Se även
 Badort
 Kallbadhus
Polfärskt Bröd

Polfärskt Bröd AB är en rikstäckande svensk sälj- och distributionsorganisation som representerar följande bagerier: Polarbageriet, Gillebagarn, Korvbrödsbagarn, Smarry, Hägges, Va'gott och Hatting Bageri. Sedan 2021 är bolaget även återförsäljare åt Fazer Bageri och Bageri Skogaholm.

Säljorganisationen hette tidigare Allbröd, men bytte namn till Polfärskt Bröd 2006.

Källor 

Svenska bagerier
Bollspelaren

Bollspelaren är en idrottsarena belägen i industriområdet Butängen, nordöstra Norrköping, på Ingelstagatan 31. 

Norrköpings stadsfullmäktige beslutade i januari 1935 att en idrottsplats skulle anläggas i den norra delen av staden. Bygget påbörjades samma år och idrottsarenan invigdes i juni 1937. Numera består anläggningen en fullstor gräsplan (A-planen) som används för rugby och fotboll medan B-planen är en 11-manna konstgräsplan med belysning. A-planen har en sittplatsläktare under tak i mitten av norra sidan och maximal publikkapacitet anges numera till 2 000.  Det finns åtta moderna omklädningsrum inklusive dusch och toaletter samt tre toaletter för besökare inklusive en handikappanpassad. Vintertid finns även en ishockeyrink som är öppen för allmänheten. 

Hemmalag på "Bollis" är Norrköpings Rugbyklubb Troján, Simonstorps IF & Norrköpings Idrottsförening Bosna.

Källor 

Sportanläggningar i Norrköpings kommun
Fotbollsanläggningar i Sverige
Sport i Norrköping
Sportanläggningar invigda 1934
1934 i Sverige
Hemmens forskningsinstitut

Hemmens forskningsinstitut, HFI, grundades 1944 i syfte att rationalisera hem- och hushållsarbete.

I mitten på 1940-talet då industrisamhället haft sitt intåg, ville man rationalisera husmödrarnas arbetsvillkor i folkhemmet. Svenska skolkökslärarinnornas förening var en av de viktigare påtryckningsgrupperna för att få till stånd forskning och information kring konsumentfrågor och de bidrog starkt till att Hemmets forskningsinstitut bildades 1944 som den första statligt organiserade verksamheten som övervakade konsumentfrågor. Den första verksamhetschefen var Carin Boalt. HFI slogs ihop med upplysningsbyrån Aktiv hushållning 1954. Aktiv hushållning startade 1940 och var en avdelning inom Statens Informationsstyrelse, som skulle meddela råd och upplysningar i hushållsfrågor till allmänheten. Målet var att underlätta hemmens anpassning till krishushållningen under andra världskriget.

HFI ombildades 1957 och fick namnet Statens institut för konsumentfrågor, kort Konsumentinstitutet. Samma år inrättades Statens konsumentråd för samordning av konsumentupplysning och konsumentforskning. 1973 slogs Statens institut för konsumentfrågor ihop med Statens konsumentråd och Varudeklarationsnämnden. Den nya institutionen kallades Konsumentverket. 1976 slogs Konsumentverket ihop med KO-ämbetet.

Se även
 Statens institut för konsumentfrågor (Konsumentinstitutet)

Källor
Projekt Mercurius om Sveriges konsumentpolitik

Ej längre existerande svenska statliga myndigheter
Ej längre existerande svenska forskningsinstitut
Konsumenträtt
Svenska statliga myndigheter bildade 1944
Svenska statliga myndigheter upplösta 1957
Spaniens provinser

Spaniens provinser är 50 till antalet. De har historiskt haft stor betydelse, men den minskade allt eftersom de autonoma regionerna (17 till antalet) infördes.

Provinserna är fortfarande egna valdistrikt, har egna postnummer och är geografiska referenser. En stad anges till exempel som att den ligger i Valladolidprovinsen i stället för i Kastilien-Leonregionen.

De flesta provinser är namngivna efter dess största stad. Det finns bara två städer som är huvudstäder i den autonoma regionen utan att vara det i provinsen: Mérida i Extremadura och Santiago de Compostela i Galicien.

Sju autonoma regioner består av endast en provins. Dessa är Asturien, Balearerna, Kantabrien, La Rioja, Madrid, Murcia och Navarra.

Lista 
Förteckning över spanska regioner och provinser.

Se även 
 Spaniens autonoma regioner

Referenser
Ullern

Ullern är en administrativ stadsdel (bydel) i västra delen av Oslo kommun i Norge med 34 569 invånare (2020) på en yta av 9,4 km². Här ligger bland annat villaområdet Abbediengen. Ursprungligen syftar namnet på en medeltida gård som lämnades efter digerdöden på 1350-talet. Gården var knuten till klostret på Hovedøya. Idag genomskärs Abbediengen av tåglinjen Oslo-Bærum.

Ett område med många arbetsplatser i Ullern är Skøyen, vid Skøyens station. Vid stationen passerar 800 tåg per dygn och den är Norges näst mest trafikerade järnvägsstation (efter Oslo S).

Se även
Sollerud

Källor

Noter

Stadsdelar i Oslo