9 april

9 april är den 99:e dagen på året i den gregorianska kalendern (100:e under skottår). Det återstår 266 dagar av året.

Återkommande bemärkelsedagar

Nationaldagar 
 s nationaldag (till minne av diktatorn Sadam Husseins avsättning, före 2003 firades nationaldagen 3 oktober)

Helgdagar 
 Påskdagen firas i västerländsk kristendom för att högtidlighålla Jesu återuppståndelse efter korsfästelsen, åren 1871, 1882, 1939, 1944, 1950, 2023, 2034, 2045.
  Georgien: Nationella enighetsdagen (till minne av massakern i Tbilisi 1989)

Flaggdagar 
  Danmark: Minnesdag till minne av den tyska ockupationen 1940 (flaggan hissas på halv stång fram till klockan 12.00, därefter på hel stång)
  Finland: Det finska språkets dag (till minne det finska skriftspråkets fader Mikael Agricolas död 1557 och språkforskaren Elias Lönnrots födelse 1802)

Namnsdagar

I den svenska almanackan 
 Nuvarande – Otto och Ottilia
 Föregående i bokstavsordning
 Orvar – Namnet infördes på dagens datum 1986. 1993 flyttades det till 18 september, där det har funnits sedan dess.
 Ottar – Namnet infördes på dagens datum 1986, men utgick 1993.
 Ottilia – Namnet fanns på 1600-talet på 12 december. 1901 infördes det på 7 mars, men flyttades 1993 till dagens datum, där det har funnits sedan dess.
 Otto – Namnet förekom tidvis på 4 november, innan det 1772 infördes på dagens datum, där det har funnits sedan dess.
 Prochorus – Namnet fanns, till minne av en av förtroendemännen i den första kristna församlingen, på dagens datum före 1772, då det utgick.
 Föregående i kronologisk ordning
 Före 1772 – Prochorus
 1772–1900 – Otto
 1901–1985 – Otto
 1986–1992 – Otto, Orvar och Ottar
 1993–2000 – Otto och Ottilia
 Från 2001 – Otto och Ottilia
 Källor
 Brylla, Eva (red.): Namnlängdsboken, Norstedts ordbok, Stockholm, 2000. 
 af Klintberg, Bengt: Namnen i almanackan, Norstedts ordbok, Stockholm, 2001.

I den finlandssvenska almanackan 

 Nuvarande (revidering 2020) – Elias, Elis, Elliot, Eliel

 I föregående i revideringar
1929 – Elias
1950 – Elias, Elis
1964 – Elias, Elis
1973 – Elias, Elis
1989 – Elias, Elis
1995 – Elias, Elis
2000 – Elias, Elis, Eliel
2005 – Elias, Elis, Eliel
2010 – Elias, Elis, Eliel
2015 – Elias, Elis, Eliel, Elliot
2020 – Elias, Elis, Elliot, Eliel

Händelser 
 193 – Septimius Severus utropas av legionerna vid Donau till romersk kejsare, som motkejsare mot den sittande Didius Julianus. Han börjar med sina legioner marschera mot Rom och möter inget större motstånd. 1 juni (nio dagar innan han når fram till staden) blir Didius Julianus dessutom mördad på senatens uppdrag, så när han inträder i Rom den 10 juni erkänns han utan motstånd som ensam romersk kejsare.
 1440 – Sedan unionskungen Erik av Pommern har blivit avsatt som kung av Danmark under sommaren året före väljs hans systerson Kristofer av Bayern denna dag till ny kung. Han väljs i september samma år även till kung av Sverige, men kan tillträda den norska tronen först sommaren 1442, eftersom Erik av Pommern fortfarande erkänns som kung där.
 1483 – Vid Edvard IV:s död efterträds han som kung av England och herre över Irland av sin 12-årige son Edvard V. Dennes farbror Rikard fungerar som hans förmyndare, innan han efter den 25 juni avsätter honom och själv utropar sig till kung med namnet Rikard III.
 1555 – Sedan Julius III har avlidit den 23 mars väljs Marcello Cervini degli Spannochi till påve och tar namnet Marcellus II. Han utropas dagen därpå, men avlider efter endast tre veckor på posten.
 1682 – Den franske upptäcktsresanden René Robert Cavelier de La Salle upptäcker floden Mississippis mynning (i nuvarande USA). Han tar området i besittning för Frankrikes räkning och kallar det för Louisiana, efter dåvarande franske kungen Ludvig XIV ().
 1865 – Det amerikanska inbördeskriget tar slut, genom att sydstatsgeneralen Robert E. Lee kapitulerar till nordstatsgeneralen Ulysses S. Grant i tingshuset i Appomattox i Virginia. Därmed står nordstaterna som officiell segrare i kriget, men återuppbyggnaden av sydstaterna och av USA som enad nation tar många år och är än idag () inte helt avslutad. En knapp vecka efter kapitulationen blir president Abraham Lincoln dessutom mördad av en fanatisk sydstatsanhängare.
 1867 – Den amerikanska senaten godkänner, med röstsiffrorna 37–2, det fördrag från 30 mars, varigenom USA köper Alaska från Ryssland för 7,2 miljoner dollar. Den allmänna opinionen är dock negativ mot köpet, eftersom det allmänt anses att Alaska är värdelöst, innan man 1898 hittar guld i området Klondike.
 1940 – Nazityskland inleder Operation Weserübung, som innebär invasion av Danmark och Norge. Invasionen av Norge genomförs framförallt, för att tyskarna vill säkra tillgången på svensk järnmalm, som skeppas ut via den norska hamnen i Narvik, så att den inte ska falla i britternas händer, och Danmark invaderas, för att förenkla de tyska kommunikationerna med Norge, då landet ligger ”på vägen”. Danmark kapitulerar inför övermakten redan samma dag och blir det enda tyskockuperade land, som får behålla sin egen regering och regent (Kristian X), så att tyskarna sedan kan visa upp det som ”mönsterland” för hur tysk ockupation i Europa går till. Norge kapitulerar först 10 juni och där blir Josef Terboven rikskommissarie, medan den norske nazistmedlöparen Vidkun Quisling gör sig själv till statsminister i en tyskvänlig regering. Den lagliga norska regeringen under statsminister Johan Nygaardsvolds ledning och kung Håkon VII går exil till Storbritannien, där de förblir till krigsslutet 1945.
 1948 – Den colombianske liberale partiledaren Jorge Eliécer Gaitán, som kandiderar till den colombianska presidentposten, blir mördad av Juan Roa Sierra, som skjuter honom med tre skott. Detta leder till att upplopp utbryter i huvudstaden Bogotá och en uppretad folkmassa lynchar Sierra. Upploppet, som går till historien som Bogotazo, eskalerar sedermera och leder till ett tio år långt colombianskt inbördeskrig, som kommer att kallas La Violencia.
 1967 – Den första versionen av flygplanstypen Boeing 737, som har färdigställts i december året före, provflygs för första gången av piloterna Brien Wygle och Lew Wallick. Under årens lopp utvecklas flygplanet i flera olika varianter, men produceras och används än idag () och är, med över 6 000 sålda exemplar, det mest sålda jetflygplanet någonsin.
 1989 – I sovjetrepubliken Georgiens huvudstad Tbilisi hålls en antisovjetisk demonstration. När den sovjetiska armén skingrar folkmassan blir 20 personer dödade och över 100 skadas. Dagen därpå utlyses allmän strejk och 40 dagars landssorg i Georgien och trots att undantagstillstånd utfärdas fortsätter demonstrationerna. Händelserna leder till att den georgiska regeringen avgår, medan den sovjetiska regeringen i Moskva hävdar att det var demonstranterna, som inledde oroligheterna och sovjetledaren Michail Gorbatjov lägger ansvaret på armén. Till minne av händelsen är dagen numera allmän helgdag i Georgien.
 1991 – På andra årsdagen av massakern i Tbilisi utropar Georgien sig självständigt från Sovjetunionen under ledning av den georgiske regeringschefen Zviad Gamsachurdia, som den 26 maj samma år väljs till landets president. Moskvaregeringen erkänner Georgiens självständighet den 25 december samma år.
 2003 – Knappt tre veckor efter inledningen av Irakkriget faller den irakiska huvudstaden Bagdad i de allierades händer, efter att det irakiska försvaret har kollapsat. Därmed störtas den irakiske diktatorn Saddam Husseins regim och han går under jorden (han infångas av amerikanska styrkor den 13 december samma år). Även om den amerikanske presidenten George W. Bush officiellt förklarar att kriget är slut den 1 maj kommer den amerikanska ockupationen av Irak pågå i många år framöver, under vilka man försöker införa demokrati och en fungerande administration av landet.
 2005 – Storbritanniens kronprins Charles och Camilla Parker Bowles gifter sig i en borgerlig ceremoni i stadshuset i Windsor i Berkshire. Tidigare har stort motstånd rått mot äktenskapet, eftersom Parker Bowles är frånskild och det är först sedan drottning Elizabeth II, Engelska kyrkan och det brittiska parlamentet har gett sitt godkännande, som bröllopet kan äga rum. Trots att Parker-Bowles i samband med äktenskapet får rätt att använda titeln prinsessa av Wales avstår hon från detta, troligtvis för att inte blandas ihop med Charles första hustru lady Diana Spencer.

Födda 
 1283 – Margareta, regerande drottning av Skottland
 1598 – Johann Crüger, tysk tonsättare och kantor
 1649 – James Scott, engelsk tronpretendent, illegitim son till kung Karl II av England
 1724 – Barthold Rudolf Hast, svensk läkare
 1802 – Elias Lönnrot, finlandssvensk folkdikts- och språkforskare
 1806 – Isambard Kingdom Brunel, brittisk ingenjör och industrimagnat
 1813 – Lewis V. Bogy, amerikansk demokratisk politiker, senator för Missouri
 1821 – Charles Baudelaire, fransk poet, författare och litteraturkritiker, ansedd som modernismens fader
 1825 – Davis H. Waite, amerikansk politiker, guvernör i Colorado
 1826 – Francis B. Stockbridge, amerikansk republikansk politiker, senator för Michigan
 1835 – Leopold II, kung av Belgien
 1844 – Adolf Ahlsell, svensk ingenjör
 1862 – Anna Maria Roos, svensk lärare, författare, och sångtextförfattare
 1865 – Erich Ludendorff, tysk militär, general och högerextrem politiker
 1867 – Chris Watson, australisk arbetarpartistisk politiker och parlamentsledamot, Australiens premiärminister
 1869 – James Thomas Heflin, amerikansk politiker, senator för Alabama
 1872 – Léon Blum, fransk politiker, Frankrikes premiärminister samt ordförande i Frankrikes provisoriska regering
 1876 – Ettore Bastico, italiensk militär och marskalk
 1895 – Knut Burgh, svensk skådespelare
 1898 – Paul Robeson, amerikansk sångare, skådespelare och aktivist
 1902 – Sven Zetterström, svensk journalist och manusförfattare
 1903
 Gregory Pincus, amerikansk läkare, en av uppfinnarna av p-pillret
 Mimi Pollak, svensk skådespelare och regissör
 Anna-Lisa Ryding, svensk skådespelare och sångare
 1905 – J. William Fulbright, amerikansk demokratisk politiker, senator för Arkansas
 1906
 Antal Doráti, ungersk-amerikansk dirigent och tonsättare
 Hugh Gaitskell, brittisk labourpolitiker, parlamentsledamot, Storbritanniens bränsle- och energiminister, finansminister och partiledare för Labour
 Victor Vasarely, ungersk målare och grafiker
 1907 – Sam Samson, svensk kompositör, kapellmästare, textförfattare och pianist
 1908 – Odd Bang-Hansen, norsk författare och översättare
 1917 – Rolf Kauka, tysk serietecknare och förlagsman
 1918
 Franz von Lampe, svensk violinpedagog och skulptör
 Jørn Utzon, dansk arkitekt, mest känd som skapare av operahuset i Sydney
 1926
 Hugh Hefner, amerikansk medieföretagare, grundare av herrtidningen Playboy
 János Herskó, ungersk regissör, skådespelare och manusförfattare
 Harris Wofford, amerikansk demokratisk politiker, senator för Pennsylvania
 1928 – Tom Lehrer, amerikansk kompositör, textförfattare, sångare, pianist och matematiker
 1931 – Andreas von Mirbach, tysk officer och diplomat
 1933 – Jean-Paul Belmondo, fransk skådespelare
 1936
 Valerie Solanas, amerikansk feminist och författare
 Ghassan Kanafani, palestinsk journalist, författare och aktivist
 1939 – Berit Gullberg, svensk författare och teaterförläggare
 1940 – Mona-Lis Hässelbäck, svensk skådespelare
 1945 – Steve Gadd, amerikansk trumslagare
 1946 – Michael Sloutsker, tjeckisk konstnär
 1947 – Maria-Pia Boëthius, svensk feminist, journalist och författare
 1948 – Jaya Bachchan, indisk skådespelare
 1952 – Jerzy Szmajdziński, polsk politiker, Polens försvarsminister
 1954 – Dennis Quaid, amerikansk skådespelare
 1956 – Sándor Gáspár, ungersk skådespelare
 1957 – Seve Ballesteros, spansk golfspelare
 1962
 Thomas Bodström, svensk advokat, författare och socialdemokratisk politiker, Sveriges justitieminister
 Louise Raeder, svensk skådespelare
 1965
 Paulina Porizkova, tjeckisk-amerikansk skådespelare, fotomodell och författare
 Helen Alfredsson, svensk golfspelare
 1970 – Ann-Marie Backlund, svensk operasångare
 1974
 Johan Glans, svensk komiker
 Jenna Jameson, amerikansk porrskådespelare och entreprenör
 1975
 Robbie Fowler, brittisk fotbollsspelare
 Bertine Zetlitz, norsk popartist och författare
 1977 – Gerard Way, amerikansk musiker, sångare i gruppen My Chemical Romance
 1978 – Rachel Stevens, brittisk sångare, medlem i gruppen S Club 7
 1979 – Albert Hammond, Jr., amerikansk musiker, medlem i gruppen The Strokes
 1980 – Rickard Wallin, svensk ishockeyspelare
 1981
 Eric Harris, amerikansk student och massmördare, den ene av dem som genomförde Columbinemassakern
 Ireneusz Jeleń, polsk fotbollsspelare
 1986 – Leighton Meester, amerikansk skådespelare och trubadur
 1987
 Kassim Abdallah, komorisk fotbollsspelare
 Jesse McCartney, amerikansk artist och skådespelare
 1990 – Kristen Stewart, amerikansk skådespelare
 1994 – Clara Henry, svensk bloggare
 1998 – Elle Fanning, amerikansk skådespelare
 2004 – Thomas Simons, brittisk Youtubare och Twitchstreamare

Avlidna 
 715 – Constantinus, påve
 1024 – Benedictus VIII, påve
 1283 – Margareta av Skottland, Norges drottning
 1483 – Edvard IV, kung av England och herre över Irland
 1553 – François Rabelais, fransk författare
 1557 – Mikael Agricola, svensk kyrkoman, biskop i Åbo stift, känd som Finlands reformator och det finska skriftspråkets fader
 1626 – Francis Bacon, engelsk filosof, advokat, vetenskapsman och statsman, Englands lordkansler
 1689 – Kristina, regerande drottning av Sverige
 1804 – Jacques Necker, fransk politiker, Frankrikes finansminister
 1821 – George Logan, amerikansk demokratisk-republikansk politiker, senator för Pennsylvania
 1878 – Edward J. Masterson, amerikansk sheriff med smeknamnet Ed 
 1904 – Isabella II, regerande drottning av Spanien
 1920 – Moritz Cantor, tysk matematikhistoriker
 1930 – Arvid Thorberg, politiker och fackföreningsman, LO:s ordförande
 1931 – Nicholas Longworth, amerikansk republikansk politiker, talman i USA:s representanthus
 1941 – Morris Sheppard, amerikansk demokratisk politiker, senator för Texas
 1945
 Dietrich Bonhoeffer, tysk luthersk präst, teolog och martyr, motståndskämpe mot nazismen och företrädare för Bekännelsekyrkan
 Wilhelm Canaris, tysk amiral, chef för Tysklands militära underrättelsetjänst under andra världskriget
 1951 – Sadeq Hedayat, iransk poet och författare 
 1959 – Frank Lloyd Wright, amerikansk arkitekt
 1961 
 Iwar Anderson, svensk kontorist och socialdemokratisk politiker
 Ahmet Zogu, albansk politiker, Albaniens premiärminister och president samt kung av Albanien med namnet Zog I
 1970 – Gustaf Tenggren, svensk-amerikansk illustratör, ateljéchef på filmbolaget Walt Disney Pictures
 1976 – Phil Ochs, amerikansk protestsångare och kompositör 
 1981 – Eric Gustafson, svensk skådespelare och sångare
 1986 – Stig Johanson, svensk skådespelare
 2001 – Gunnar Hahn, svensk kompositör, arrangör och pianist 
 2006 – Vilgot Sjöman, svensk författare och filmregissör 
 2009 – Monica Boëthius, svensk journalist 
 2010 – Kerstin Thorvall, svensk författare
 2011 – Sidney Lumet, amerikansk filmregissör
 2013
 Paolo Soleri, italiensk arkitekt och stadsplanerare
 Emilio Pericoli, italiensk sångare
 2019 – Elwyn Berlekamp, amerikansk matematiker
2021
 Prins Philip, hertig av Edinburgh
 DMX, amerikansk rappare

Källor

Externa länkar