kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vaksala

Vaksala (uttalas ) är numera ett samlingsbegrepp för geografiska delar av östra Uppsala. Det syftar främst på kvarteren runt om Vaksala torg i Fålhagen, knappt 1 kilometer öster om Uppsala centrum, idag inbegripet inom ramen av stadsdelen Fålhagen och Innerstaden. Dock används benämningen fortfarande tydligt i folkmun bland stadens invånare utan att sakna egentlig täckning på kartan. Avgränsningarna sker med S:t Persgatan mot Höganäs i nord, Hjalmar Brantingsgatan mot Fålhagen i syd samt Storgatan mot Centrum i väst. Medan Vaksala kyrkby är något annat och tillhör stadsdelen Årsta, omkring 3 kilometer nordöst om Vaksala torg. Bådadera ligger inom ramen för den äldre geografiska avgränsningen Vaksala socken.

Historia 
Vaksala omnämns första gången 1288. "Waxal" var då en "sluttning med rik växtlighet". Namnet kan vara sammansatt av orden vax (växtlighet) och hald (sluttning).

År 1671 kommer Vaksalagatan och Vaksalatullen till. Gatan följde den linje nordöst från stora torget som den gör idag, dock med en skiftande bebyggelse och under de första århundradena som ren landsväg då bebyggelsen på östra sidan ån i staden är relativt sen (Vaksalatorg anläggs först år 1850). Kvarteret Gerd anses vara den första bebyggelsen och starten på Östra Uppsala som skulle komma att bli tydligt dominerat av arbetarklass och industrier (bland annat Upsala Valskvarn, idag köpcentrat Kvarnen, samt Vaksala Tegelbruk, idag Torkelsgatan). Tullen var lokaliserad till korsningen Kungsgatan/Vaksalagatan. Redan 1887, Innan Fålhagen slogs fast av kommunen på 1980-talet, så talade man om Vaksalastaden som ett självfallet alternativ till de olika gärdena (Södra lilla Stadsgärdet, Kålbogärdet, Södra Wäderqvarnsgärdet) som växt fram runt torget. Gunnar Leche, stadens tredje och Vaksalas mest framstående arkitekt var en av entusiasterna till denna benämning innan Simon Lindsjö tog över verkställandet av flera bostäder runt kring Väderkvarns- och Salagatan.

Nutid och övrigt 
Flera betydande byggnader (Vaksalaskolan, Port Arthur, Tripolis, Brf Ymer) är uppförda i början av 1900-talet och lokaliserade i hjärtat av Vaksaladistriktet med kortare gångavstånd till Kvarnen Galleria och Uppsala resecentrumet.

Det omstridda UKK (Uppsala Konsert och Kongress) uppfördes med en avvikande, hypermodern, skandinavisk arkitektur 2007 med stora protester från lokalbefolkning och närboende efter rivningar av ett helt kvarter.

Begreppet "Vaksala" har blivit utmärkande för Uppsala som stad på grund av historien och omfattningen i socknen. Tillsammans med andra begrepp som bland annat Fyris finns skola, fotbollslag och namn på platser som blivit uppkallade efter detta.

Källor

Se även
Vaksala församling
Vaksala kyrka
Vaksala socken
Waksala gamla tegelbruk (Uppsala industriminnesförening)

Stadsdelar i Uppsala
C14

C14 kan syfta på:

 Kol-14-metoden – en radiometrisk dateringsmetod
 C14 (tunnelbanevagn) – en tunnelvagn i Stockholms tunnelbana
Täby kyrka

Se även Täby kyrka, Närke.

Täby kyrka ligger i Täby kyrkby i Täby kommun och är församlingskyrka för Täby församling i Stockholms stift. Kyrkan är en stenkyrka byggd som sockenkyrka under den senare delen av 1200-talet. Kyrkan är välkänd för sina välbevarade målningar av Albertus Pictor.

Historik
Täby finns belagt som ortsnamn från 1000-talet på bland annat på runstenarna vid Jarlabankes bro som är byggd över sankmarken vid Täby tä, där tä betyder bro, fägata, bygata eller dylikt. Den nuvarande kyrkan kan mycket väl ha föregåtts av en träkyrka på samma plats. Vissa forskare anser att sakristian skulle kunnat tillhört denna tidigare kyrka och därmed vara äldre än de befintliga långhuset. När kyrkan var färdigbyggd omkring 1280 var hela Täby förenat i en socken, som fått namn efter den by där kyrkan byggdes.

I december 2017 sändes SVT:s julotta från kyrkan.

Kyrkobyggnaden
Kyrkans kor och långhus uppfördes under mitten eller senare delen av 1200-talet.  
Under 1300-talet tillkom troligen sakristian. 
Vapenhuset byggdes någon gång mellan år 1425 och 1460 och då murades en runsten (U 133) in i vapenhusets väggar. Runt år 1475, efter en brand i kyrkan, byggdes långhusets tak om och fyra takvalv slogs.

Kyrkan är skyddad enligt lagen om kulturminnen.

Inventarier
 Altarskåpet är från 1400-talets slut och är antingen tillverkat i Tyskland eller eventuellt i Sverige med tysk påverkan. Huvudscenen är en Golgatagrupp.
 Predikstolen från 1630-talet är tillverkad holländaren Kasper Panten och är en gåva av Karl XI. Predikstolen stod ursprungligen i Slottet Tre Kronors slottskapell.
 Orgeln byggdes helt ny 1994 av Mats Arvidsson från Stallarholmen, som också har ritat fasaden. Den har 25 stämmor.

Väggmålningar
Målningarna i taket utfördes på 1480-talet av Albertus Pictor ( Albrekt Målare), och målningarna i takvalven har aldrig, till skillnad från många andra av hans verk, varit överkalkade.  
Väggmålningarna på långhusväggarna överkalkades däremot på 1700-talet och restaurerades 1931.
Målningarna i vapenhuset är utförda av en okänd mästare.
 
I det närmaste hälften av de 66 bilderna i kyrkans valv har fått sin inspiration från Biblia pauperum, ”De fattigas bibel”, ett bokverk med träsnitt som föreställer scener ur bibeln.

Kyrkans centrala kultbild är Nådastolen, som finns i valvet ovanför altaret.
Den mest kända målningen i västvalvet högst upp i trappan upp till orgelläktaren, Döden spelar schack, ett motiv som Ingmar Bergman använde i sin film Det sjunde inseglet.

Övrigt
Södra stigluckan uppfördes troligen under 1400-talet och 1763 ersattes en äldre klockstapel. Norra stigluckan nybyggdes 1929.

Källor

Noter

Vidare läsning

Externa länkar
 Täby församling
 Historiska museet - Täby kyrka
 Kalkmålningarna i Täby kyrka

Kyrkobyggnader i Täby kommun
Kyrkobyggnader i Stockholms stift
Kyrkobyggnader invigda under 1200-talet
Medeltida kyrkobyggnader i Sverige
Täby församling, Stockholms stift

Täby församling är en församling i Roslags kontrakt i Stockholms stift. Församlingen omfattar hela Täby kommun i Stockholms län. Församlingen utgör ett eget pastorat. Den är till medlemsantal stiftets största och före 2021 också hela Sveriges största församling, tills den passerades av en utökad Gävle församling.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen utgjorde tidigt ett eget pastorat för att sedan till 16 september 1653 vara moderförsamling i pastoratet Täby och Danderyd. Från 16 september 1653  utgör församlingen ett eget pastorat.

Kyrkoherdar

Organister

Kyrkobyggnader
 Täby kyrka
 Tibble kyrka
 Näsbyparks kyrka
 Sankt Olofs kyrka
 Gribbylunds kapell

Se även
Täby socken
Täby distrikt, Uppland

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Indelningar i Täby kommun
Församlingar i Stockholms stift
Litteraturåret 1879



Priser och utmärkelser
Kungliga priset – Herman Sätherberg

Nya böcker

A – G
Adam Schrader av Jonas Lie
En bekännelse (1879–82) av Lev Tolstoj
Et Dukkehjem (Ett dockhem), drama av Henrik Ibsen
Her Benny av Silas Hocking

H – N
Kokkonsten av Charles Emil Hagdahl
La pitié suprême av Victor Hugo 
Nihilisterna av Anne Charlotte Leffler
Novelletter av Alexander Kielland

O – Ö
Röda rummet av August Strindberg

Födda
1 januari – E.M. Forster (död 1970), brittisk författare.
21 februari – Pedro Muñoz Seca (död 1936), spansk dramatiker
23 april – Ane Randel (död 1952), svensk lärare och författare.
4 maj – Clara Ingram Judson (död 1960), amerikansk barnboksförfattare.
9 juli – Carl Palme (död 1960), svensk konstnär och författare. 
15 juli – Alcides Arguedas (död 1946), boliviansk författare och historiker.
9 augusti – Jeanna Oterdahl, svensk lärare och författare.
29 september – Eirik Hornborg (död 1965), finländsk historiker, politiker, författare.

Avlidna
21 januari – Ljuben Karavelov (född 1834), bulgarisk författare och journalist.
7 maj – Charles de Coster (född 1827), belgisk författare.
27 maj – Abraham Peter Cronholm (född 1809), svensk historiker och skriftställare.
3 juni – Frances Ridley Havergal (född 1836), engelsk författare och sångförfattare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Alvar Appeltoffts Minnespris

Alvar Appeltoffts Minnespris (Alvarpriset), pris utdelat för omfattande och betydelsefullt ideellt arbete av bestående värde inom svensk science fiction-fandom.

Priset, som består av ett konstverk och en penningsumma, delas ut under efterföljande år. 2022 års pris delades alltså ut år 2023.

Priset är döpt efter Alvar Appeltofft, en tidig fan av science fiction i Sverige. Prisets ursprungliga kapital kom ur arvet efter Appeltoffts föräldrar.

Pristagare  
1977 – Alvar Appeltofft (postumt)
1978 – Ahrvid Engholm
1979 – Anders Bellis och Rune Forsgren
1980 – Erik Andersson
1981 – David Nessle
1982 – Mika Tenhovaara
1983 – Kaj Harju
1984 – Maths Claesson
1985 – Lars-Arne Karlsson
1986 – Michael Svensson
1987 – Jan Risheden
1988 – Malte Andreasson och Martin Andreasson
1989 – Lennart Uhlin
1990 – Ylva Spångberg
1991 – Marcel Quarfood
1992 – Andreas Björklind och Carina Björklind
1993 – Holger Eliasson och Chris Loneberg
1994 – Magnus Eriksson
1995 – Lars Olsson
1996 – Tommy Persson
1997 – Hans Persson
1998 – Johan Anglemark
1999 – Lars-Olov Strandberg
2000 – Anna Davour
2001 – Wolf von Witting
2002 – Sten Thaning
2003 – Carolina Gómez Lagerlöf
2004 – Nicolas Križan
2005 – Britt-Louise Viklund
2006 – Johan Jönsson
2007 – Anders Reuterswärd
2008 – Patrik Centerwall
2009 – Helena Kiel
2010 – Tomas Cronholm
2011 – Jonas Wissting
2012 – Mårten Svantesson
2013 – Louise Bengtsson Rylander
2014 – Maria Nygård
2015 – Sofia Karlsson
2016 – Håkan Wester
2017 – Nahal Ghanbari
2018 – Anna Bark Persson
2019 – Calle Werner och Marika Lövström
2020 – Jörgen Jörälv
2021 – Oskar Källner
2022 – Ann Olsson Rousset

Externa länkar 
Stiftelsen Alvar Appeltoffts Minnesfond

Källor 

Kulturpriser i Sverige
Science fiction-priser
Priser och utmärkelser instiftade 1977
Svensk science fiction
Teateråret 1899



Händelser

Okänt datum
Albert Ranft knyter Stora Teatern i Göteborg till sitt teaterimperium.

Årets uppsättningar

Oktober
17 oktober - Gustaf Vasa - August Strindberg sätts upp på Svenska Teatern och gör succé, medan hans övriga historiska dramer mottas kyligt av publiken ..

November
30 november - August Strindbergs pjäs Erik XIV uruppförs på Svenska Teatern i Stockholm .

Okänt datum
P A Rosenbergs skådespel Dönviks prästgård uruppfördes på Dagmarteatret i Köpenhamn

Avlidna
18 maj - Anna de Wahl, 44, svensk skådespelare och operettsångerska.

Referenser

Externa länkar
Musikåret 1887



Händelser
5 februari – Giuseppe Verdis opera  Otello har urpremiär i Milano.
28 mars – Affärsmän från Philadelphia i Pennsylvania, USA bildar American Graphophone Company.
18 oktober – Johannes Brahms dubbelkonsert uruppförs i Köln.
8 november – Tysk-amerikanen Emile Berliner erhåller patent på den första grammofonen.

Födda
28 januari – Arthur Rubinstein, polsk-amerikansk pianist.
17 februari – Leevi Madetoja, finländsk tonsättare.
23 februari – Oskar Lindberg, svensk tonsättare.
5 mars – Heitor Villa-Lobos, brasiliansk tonsättare och cellist.
7 mars – Heino Eller, estnisk tonsättare och musikpedagog.
23 mars – Anthony van Hoboken, nederländsk musikolog.
28 mars – Cripple Clarence Lofton, amerikansk bluesmusiker.
10 april – Heinz Tiessen, tysk tonsättare.
3 maj – Ragnar Widestedt, svensk skådespelare, sångare, kompositör och regissör.
3 juni – Roland Hayes, amerikansk sångare.
21 juni – Josef Jonsson, svensk tonsättare.
30 juni – Anita Halldén, svensk sångtextförfattare och översättare.
25 juni – George Abbott, amerikansk skådespelare, musikalförfattare och regissör.
29 juni – Gunnar Grip, svensk opera- och konsertsångare.
29 juli – Sigmund Romberg, ungersk-amerikansk operettkompositör.
25 augusti – Fartein Valen, norsk tonsättare.
16 september – Nadia Boulanger, fransk dirigent, pedagog och tonsättare.
1 oktober – Anna Gräber, svensk skådespelare, opera- och operettsångare och sångpedagog.
6 oktober – Maria Jeritza, österrikisk operasångare.
4 november – Knut Håkanson, svensk tonsättare.
8 november – Jurij Sjaporin, rysk tonsättare.
7 december – Ernst Toch (död 1964), tysk-österrikisk tonsättare.
11 december – Natanael Broman, svensk tonsättare och pianist.
12 december – Kurt Atterberg, svensk tonsättare.

Avlidna
7 februari – Hanna Brooman, 77, svensk tonsättare.
27 februari – Aleksandr Borodin, 53, rysk kompositör.
11 mars – Ludvig Mathias Lindeman, 74, norsk kyrkomusiker och tonsättare.
7 maj – Alette Due, 75, norsk sångare och tonsättare.
13 augusti – Wilhelm Gnosspelius, 77, svensk organist, violinist, tonsättare och dirigent.
15 augusti – Hedvig Willman,36, svensk operasångare.
2 november – Jenny Lind, 67, svensk operasångare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Litteraturåret 1899



Priser och utmärkelser
Letterstedtska priset för översättningar – Alfred Jensen för översättningen av Mickiewicz Herr Tadeusz
Newdigatepriset – Harold Edgeworth Butler

Nya böcker

A – G
Bränningar av Amanda Kerfstedt
Damen med hunden av Anton Tjechov
Drottningar i Kungahälla av Selma Lagerlöf
En herrgårdssägen av Selma Lagerlöf
Ett folk av Verner von Heidenstam
Faste Forland av Jonas Lie
Fältskärns berättelser (första delen) av Zacharias Topelius
Grefven af Antwerpen av Per Hallström
Gula brigadens hjältar av Nils Hydén

H – N
Kantat på nyårsdagen 1900 av Erik Axel Karlfeldt
Lagibasse av Jean Richepin
Le Jardin des supplices (Lidandets lustgård) av Octave Mirbeau
Les truands av Jean Richepin
Letters from a Mourning City av Axel Munthe
Linier och dagrar, stämningar från norrlandsbygd av Walter Hülphers
Når vi døde vågner, drama av Henrik Ibsen
Norrlandsgubbar och norrlandsgummor samt andra gamlingar och ungdomar av Alfhild Agrell

O – U
Skönhet för alla (debattskrift) av Ellen Key
Rococo-noveller av Oscar Levertin
Uppståndelse av Leo Tolstoj

V – Ö
 Visor, romanser och ballader av Carl David af Wirsén

Födda
23 februari – Erich Kästner (död 1974), tysk barnboksförfattare.
19 mars – Aksel Sandemose (död 1965), dansk-norsk författare.
22 april – Vladimir Nabokov (död 1977), rysk-amerikansk författare.
31 maj – Olle Hedberg (död 1974), svensk författare och ledamot av Svenska Akademien.
14 juni – Yasunari Kawabata (död 1972), japansk författare, nobelpristagare 1968.
21 juli – Ernest Hemingway (död 1961), amerikansk författare, nobelpristagare 1954.
30 juli – Birgitta Lilliehöök (död 1990), svensk tecknare och diktare.
24 augusti – Jorge Luis Borges (död 1986), argentinsk författare.
19 oktober – Miguel Ángel Asturias (död 1974), guatemalansk författare, nobelpristagare 1967.
10 november – Greta Knutson (död 1983), svensk konstnär, poet och författare.
 17 november – Roger Vitrac (död 1952), fransk dramatiker och poet.
24 november – Vilho Helanen (död 1952), finsk ämbetsman, politiker och författare av kriminalromaner

Avlidna
18 juli – Horatio Alger, Jr., 67, amerikansk författare.
17 augusti – Erik Bøgh, 77, dansk visdiktare, författare och journalist.
27 augusti – Wendela Hebbe, 90, svensk författare, publicist, tonsättare och journalist.
7 september – Karolina Světlá, 69, böhmisk författare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Litteraturåret 1858



Priser och utmärkelser
Kungliga priset – Bror Emil Hildebrand

Nya böcker

A – G
Engelbrekt av Wilhelm Gumælius
Fader och dotter av Fredrika Bremer
Fru Catharina Boije och hennes döttrar av Fredrika Runeberg (debutroman)

H – N
Halte-Hulda av Bjørnstjerne Bjørnson
Hærmændene paa Helgeland, drama av Henrik Ibsen

O – Ö
Om svenska prinsessor av Wilhelmina Stålberg

Födda
17 mars – Harald Molander, svensk författare och teaterregissör.
15 augusti – Edith Nesbit, brittisk författare.
20 november – Selma Lagerlöf, svensk författare, nobelpristagare, ledamot av Svenska Akademien.

Avlidna
10 februari – Nils Lovén, 61, svensk författare, översättare och folklivsskildrare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Kulturåret 1849



Händelser
19 januari – Johan Jolins pjäs Barnhusbarnen eller Verldens dom har urpremiär på Theatern i operahuset i Stockholm.
22 maj – operan Cristina, regina di Svezia (musik Jacopo Foroni, libretto Giovanni Carlo Casanova) uruppförs på Mindre teatern i Stockholm.
8 december – Verdis opera Luisa Miller uruppförs på Teatro San Carlo i Neapel.

Priser och utmärkelser
Kungliga priset – Israel Hwasser

Nya verk 
 David Copperfield av Charles Dickens
 Drottning Filippa av Wilhelmina Stålberg
 Kråknästet av August Blanche
 Shirley av Charlotte Brontë
 Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology (red. William Smith)

Födda
 14 januari – Alfhild Agrell (död 1923), svensk författare.
 22 januari – August Strindberg (död 1912), svensk författare, dramatiker och konstnär.
 4 februari – Jean Richepin (död 1926), fransk författare och poet.
 8 februari – Frans Wilhelm Odelmark (död 1937), svensk konstnär 
 6 april – John William Waterhouse (död 1917), brittisk målare, prerafaelit.
 21 april – August Jungstedt (död 1915), svensk porträttmålare.
 31 maj – Carl Fredrik Hill (död 1911), svensk konstnär, målare.
 9 juni – Michael Ancher (död 1927), dansk konstnär. 
 19 juli – Gerhard Munthe (död 1929), norsk målare, tecknare och bok- och textilkonstnär. 
 22 september – Alice Oates (död 1881), amerikansk vokalist och skådespelare.
 1 oktober – Anne Charlotte Leffler (död 1892), svensk författare och dramatiker.
 17 oktober – Johan Ericson (död 1925), svensk konstnär.
 6 december – Maria Adelborg (död 1940), svensk textilkonstnär.
 11 december – Ellen Key (död 1926), svensk författare, pedagog och feminist.
 22 september – Olena Falkman (död 1928), svensk konsertvokalist.
 31 december – Birger Eek (död 1899), svensk konstnär.

Avlidna
 7 oktober – Edgar Allan Poe, 40, amerikansk författare.
 17 oktober – Frédéric Chopin, 39, polsk tonsättare och pianist.

Källor
Litteraturåret 1872



Händelser 
Aurora Ljungstedts Samlade berättelser börjar ges ut av Albert Bonniers Förlag (utgivningen avslutas 1882).

Priser och utmärkelser
Kungliga priset – Georg Scheutz
Letterstedtska priset för översättningar – Christian Lovén för översättningen av Thomas Henry Huxleys Menniskokroppens byggnad och förutsättningar

Nya böcker

A – G 
Anna Karenina (1873–77) av Lev Tolstoj
Fortællinger og Skildringer fra Norge av Jonas Lie

H – N 
L'Année terrible av Victor Hugo 
Les étapes d'un réfractaire: Jules V allés (fransk) av Jean Richepin (debut)
Minnesbilder (med författarens levnadsteckning av Adolf Hedin) av August Blanche
Mäster Olof (prosaupplagan) av August Strindberg

O – U 
Onda andar av Fjodor Dostojevskij
Rovet av Émile Zola
Tremasteren Fremtiden av Jonas Lie

V – Ö 
Äfventyr i skogarne eller Natty Bumppos öden bland Nordamerikas indianer av James Fenimore Cooper
Örnarna och aftonrodnaden av J.E. Ahlstrand

Födda 
22 april – Henning Berger, svensk författare.
18 maj – Bertrand Russell, brittisk filosof, matematiker, historiker och pacifist, nobelpristagare i litteratur 1950.
4 oktober – John Wigforss, svensk författare, journalist och tidningsman.
8 oktober – John Cowper Powys, brittisk filosof, romanförfattare, poet, essäist.

Avlidna 
31 december – Aleksis Kivi, 38, finländsk författare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Teateråret 1872



Händelser

December
28 december – Teatercensuren upphävs i Sverige. Den infördes den 7 mars 1835.

Årets uppsättningar

Februari
8 februari – Giuseppe Verdis opera Aida har Italienpremiär.

Oktober
14 oktober – Mathilda Lundströms pjäs Grim Viking har urpremiär på Dramaten i Stockholm.

Okänt datum
Födelsedagsgåfvan av Anne Charlotte Leffler, uppfördes privat i augusti. 
Mäster Olof av August Strindberg.

Födda
 23 januari – Holbrook Blinn (död 1928), amerikansk skådespelare.
 24 februari – Hans Junkermann (död 1943), tysk skådespelare.
19 mars – Sergej Djagilev (död 1929), rysk balettchef och impressario.
 20 maj – Albert Steinrück (död 1929), tysk skådespelare.
 24 maj – Hermann Vallentin (död 1945), tysk skådespelare.
 6 juni – Jonna Neiiendam (död 1938), dansk skådespelare.
 27 oktober – Selma Wiklund af Klercker (död 1923), finländsk-svensk skådespelerska.
 3 november – Paul Panzer (död 1958), tysk-amerikansk skådespelare.
 25 november – Robert de Flers (död 1927), fransk författare och dramatiker.
 7 december – Clementine Plessner (död 1942), österrikisk-tysk skådespelare.
 13 december – Edward Childs Carpenter (död 1950), amerikansk författare, manusförfattare och dramatiker.

Avlidna
 21 januari – Franz Grillparzer (född 1791), österrikisk författare och dramatiker.
 3 april – Henriette Widerberg (född 1796), svensk operasångerska (sopran).
 20 maj – Frithiof Raa (född 1840), svensk skådespelare, tecknare och grafiker.
 27 juni – Michel Carré (född 1822), fransk librettist och dramatiker.
 Karolina Bock (född 1792), svensk balettdansös, skådespelerska, sångerska och rektor för Dramatens elevskola.

Referenser

Fotnoter

Tryckta källor

Externa länkar
Litteraturåret 1877



Priser och utmärkelser
Kungliga priset – Claes Annerstedt
Letterstedtska priset för översättningar – Viktor Rydberg för översättningen av Goethes Faust

Nya böcker

A – G
Från Fjärdingen och Svartbäcken av August Strindberg

H – N
Histoire d'un crime 1re partie av Victor Hugo
Krogen (L'Assommoir) av Émile Zola
La Légende des siècles 2e série av Victor Hugo
L'Art d'être grand-père av Victor Hugo 
Les caresses (fransk) av Jean Richepin
Mantegnas ängel av Pontus Wikner

O – Ö
Obruten mark av Ivan Turgenjev
Prometeus och Ahasverus, dikt av Viktor Rydberg
Romerska dagar (innehåller Romerska sägner, konsthistoriska uppsatser och Romerska kejsare i marmor, kulturhistoria) av Viktor Rydberg
Samfundets støtter, drama av Henrik Ibsen
Samlade vitterhetsarbeten (1877–1878) av Talis Qualis
Smärre skrifter av August Blanche
The American (sv. Amerikanen 1184, 1960) av Henry James

Födda
20 januari – Raymond Roussel (död 1933), fransk roman- och pjäsförfattare. 
25 april – Ernst Norlind (död 1952), svensk konstnär och författare.
25 maj – Hasse Zetterström (död 1946), "Hasse Z", svensk författare, humorist.
2 juli – Hermann Hesse (död 1962), tyskfödd schweizisk författare, nobelpristagare 1946.

Avlidna
5 februari – C.V.A. Strandberg (född 1818), ("Talis Qualis"), svensk tidningsman och lyriker.
6 maj – Johan Ludvig Runeberg (född 1804), Finlands nationalskald.
22 november – Wilhelm Gumælius (född 1789), svensk präst, författare och riksdagsman.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Kulturåret 1804



Händelser
Okänt datum - Amalia von Helvig väljs in i Konstakademien.

Nya verk
Friedrich Schillers drama Wilhelm Tell.

Födda
 13 januari - Paul Gavarni (död 1866), fransk tecknare. 
 21 januari - Moritz von Schwind (död 1871), tysk-österrikisk målare och grafiker.
 28 januari - Carl Johan Billmark (död 1870), svensk litograf och tecknare.
 5 februari - Johan Ludvig Runeberg (död 1877), finlandssvensk författare, Finlands nationalskald.
 21 februari - Charles-Joseph Traviès (död 1859), schweiziskfödd fransk konstnär. 
 1 mars - Franz Hanfstaengl (död 1877), tysk tecknare, litograf och fotograf.  
 11 maj - Karl Vilhelm Nordgren (död 1857), svensk konstnär. 
 6 juni - Carl Anton Wetterbergh (död 1889), svensk författare och läkare.
 1 juli - George Sand (död 1876), pseudonym för Aurore Dudevant, född Dupin, fransk författare och feminist.
 2 juli - Theodor Hildebrandt (död 1874), tysk målare. 
 4 juli - Nathaniel Hawthorne (död 1864), amerikansk författare.
 8 september - Eduard Mörike (död 1875), tysk poet och prosaförfattare.
 3 november - Constantin Hansen (död 1880), dansk målare.
 11 november - Johannes Magnusson (död 1875), svensk lantbrukare, konstnär, poet, uppfinnare och orgelbyggare.
 10 december - Eugène Sue (död 1857), fransk romanförfattare.
 21 december - Benjamin Disraeli (död 1881), brittisk politiker och författare.
 23 december - Charles Augustin Sainte-Beuve (död 1869), fransk politiker, skald och litteraturkritiker.

Avlidna
 16 mars - Henrik Gabriel Porthan (född 1739), finländsk historiker och författare.
 14 november - Agathe Deken (född 1741), nederländsk diktare och författare.
 okänt datum - Marie Louise Marcadet (född 1758), fransk operasångerska.
 okänt datum - Marguerite Morel (född 1737), fransk ballerina.