kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Anstalten Mariefred

Anstalten Mariefred  är en sluten anstalt belägen vid Bondängen, två kilometer nordost om Mariefreds centrum.

Anstalten byggdes 1958 som en ungdomsanstalt. Tillsammans med Anstalten Hällby utgjorde Mariefred den mest slutna delen av ungdomsfängelsesystemet. Under 1970-talet blev anstalten en så kallad riksanstalt med hela Sverige som upptagningsområde.

Incidenter
Två intagna på anstalten tog den 23 september 2004 två vårdare som gisslan och lyckades med hjälp av en bil, parkerad innanför murarna, rymma. Efter att ha släppts ut genom anstaltsporten av personal behöll rymlingarna fortfarande en av vårdarna som gisslan. Rymningen föranledde kriminalvårdsstyrelsens generaldirektör Lena Häll-Eriksson att 24 september avgå från sin post.

Referenser

Externa länkar
Anstalten Mariefred

Mariefred
1 500 meter för herrar i friidrott vid olympiska sommarspelen 2004

1 500 meter herrar vid Olympiska sommarspelen 2004 genomfördes vid Atens olympiska stadion mellan 20 och 24 augusti.

Medaljörer

Resultat
Från de tre försöksheaten gick de fem främsta i varje heat samt de nio bästa tiderna därutöver vidare till semifinalerna.
Från de två semifinalerna gick de fem främsta från varje heat samt de två bästa tiderna därutöver till finalen.

Alla tider visas i minuter och sekunder.
Q automatiskt kvalificerad.
q en av de bästa tiderna därutöver.
DNS startade inte.
DNF kom inte i mål.
OR markerar olympiskt rekord.
NR markerar nationsrekord.
PB markerar personligt rekord.
SB markerar bästa resultat under säsongen.
DSQ markerar diskvalificerad eller utesluten.

Heat

Semifinaler

Final

Rekord

Världsrekord
Hicham El Guerrouj, Marocko - 3.26,00 - 14 juli 1998 - Rom, Italien

Olympiskt rekord
Noah Ngenyi, Kenya - 3.32,07 - 29 september 2000 - Sydney, Australien

Tidigare vinnare

OS
1896 i Aten: Edwin Flack, Australien – 4.33,2
1900 i Paris: Charles Bennett, Storbritannien – 4.06,2
1904 i S:t Louis: James Lightbody, USA – 4.05,4
1906 i Aten: James Lightbody, USA – 4.12,0
1908 i London: Melvin Sheppard, USA – 4.03,4
1912 i Stockholm: Arnold Jackson, Storbritannien, 3.56,8
1920 i Antwerpen: Albert Hill, Storbritannien – 4.01,8
1924 i Paris: Paavo Nurmi, Finland – 3.53,6
1928 i Amsterdam: Harry Larva, Finland – 3.53,2
1932 i Los Angeles: Luigi Beccali, Italien – 3.51,2
1936 i Berlin: Jack Lovelock, Nya Zeeland – 3.47,8
1948 i London: Henry Eriksson, Sverige – 3.49,8
1952 i Helsingfors: Josy Barthel, Luxemburg – 3.45,1
1956 i Melbourne: Ron Delaney, Irland – 3.41,2
1960 i Rom: Herb Elliot, Australien – 3.35,6
1964 i Tokyo: Peter Snell, Nya Zeeland – 3.38,1
1968 i Mexico City: Kipchoge Keino, Kenya – 3.34,9
1972 i München: Pekka Vasala, Finland – 3.36,3
1976 i Montréal: John Walker, Nya Zeeland – 3.39,17
1980 i Moskva: Sebastian Coe, Storbritannien – 3.38,40
1984 i Los Angeles: Sebastian Coe, Storbritannien – 3.32,53
1988 i Seoul: Peter Rono, Kenya – 3.35,95
1992 i Barcelona: Fermin Cacho, Spanien – 3.40,12
1996 i Atlanta: Noureddine Morceli, Algeriet – 3.35,78
2000 i Sydney: Noa Kiprono Ngenyi, Kenya – 3.32,07

VM
1983 i Helsingfors: Steve Cram, Storbritannien – 3.41,59
1987 i Rom: Abdi Bile, Somalia – 3.36,80
1991 i Tokyo: Noureddine Morceli, Algeriet – 3.32,84
1993 i Stuttgart: Noureddine Morceli, Algeriet – 3.34,24
1995 i Göteborg: Noureddine Morceli, Algeriet – 3.33,73
1997 i Aten: Hicham El Guerrouj, Marocko – 3.35,83
1999 i Sevilla: Hicham El Guerrouj, Marocko – 3.27,65
2001 i Edmonton: Hicham El Guerrouj, Marocko – 3.30,68
2003 i Paris: Hicham El Guerrouj, Marocko – 3.31,77

Friidrott vid olympiska sommarspelen 2004
Montmartre

Montmartre är en stadsdel belägen på en 130 meter hög kulle i 18:e arrondissementet i norra Paris. Namnet "Montmartre" kommer av Mont des Martyrs, "Martyrernas berg".

År 262 halshöggs här sankt Dionysius och ärkediakonen Eleutherius.
På platsen uppfördes senare ett benediktinkloster. På klostrets plats uppfördes 1875–1891 basilikan Sacré-Cœur, vars klocktorn stod färdigt 1912. 1860 införlivades Montmartre med staden Paris, och under slutet av 1800-talet blev stadsdelen ett omtalat tillhåll för konstnärer.

Förutom Sacré-Cœur märks bland Montmartres berömda platser nattklubbarna Moulin Rouge, Lapin Agile och konstnärstorget Place du Tertre. Bland de kända konstnärer som verkat i stadsdelen märks bland andra Salvador Dalí, Claude Monet och Pablo Picasso. I en särskild skola, kallad "Montmartreskolan", ingår konstnärer som Théophile Steinlen och Henri de Toulouse-Lautrec.

Idag är södra Montmartre, nära Pigalle, ett av Paris sexkvarter, andra delar som toppen av kullen är mycket populära bland turister medan det finns lugnare områden i andra kvarter, bland annat i närheten av Place des Abbesses och i närheten av Montmartrekyrkogården. Stadsdelen är också känd för sin bergbana, Montmartres bergbana, byggd år 1900.

Källor

Externa länkar 
 
 Official Tourism Office of Montmartre 

Paris artonde arrondissement
Montmartre
Quartier des Grandes-Carrières
Quartier de Clignancourt
Trappa

En trappa är en konstruktion ämnad att underlätta passagen mellan två skilda nivåer.

Beskrivning
En trappa består av två eller flera plansteg som ofta sitter fast i vangstycken. De lodräta delarna mellan planstegen kallas sättsteg. Trappor med öppen konstruktion saknar sättsteg. Ofta finns det en ledstång för underlättande av passagen. Det finns många olika typer av trappor, bland annat stentrappor, rulltrappor och spiraltrappor. Trappor kan bestå av olika material såsom glas, stål, olika typer av trä, betong eller sten. Färgerna och ytorna varierar, dessutom borde de också matcha med hörnböjningar, slutknappar och beslag på ett utrymme.  En serie hophängande trappsteg mellan två vilplan kallas trapplopp.

Ett lämpligt förhållande mellan steghöjd och stegdjup anges av formeln:
2xsteghöjd + stegdjup = 600 till 650 mm.
Till exempel kan steghöjden vara 160 mm om stegdjupet är 300 mm, eftersom 2x160+300=620 mm.

Se även 
Rulltrappa
Spiraltrappa

Referenser

Noter

Externa länkar 

Byggnadsdetaljer
Vertikal transport
Tengelin

Tengelin eller Tenglin är efternamn som är kända sedan början av 1700-talet, och i dag bär ca 200 personer i Sverige namnet Tengelin och ett 30-tal Tenglin.

Det finns troligtvis flera släkter med dessa efternamn. Stavningen varierade under de första åren inom de olika släkterna och det går inte att särskilja de olika varianterna. Även Tängelin, Thengelin och Tegnelin har förekommit vid enstaka tillfällen.

Tidiga förekomster är knutna till Kronobergs län (Tegnaby socken i Växjö kommun), Skaraborgs län (Tengene och Längnum socknar i Grästorps kommun), Uppsala län (Hjälsta och Fittja socknar i Enköpings kommun och Skogs-Tibble socken i Uppsala kommun) och  slutligen i Göteborgs Kristine tyska förrsamling.

Ibland kan man följa släkten genom flera generationer, men på grund av brister i kyrkböcker i början av 1700-talet har det inte varit möjligt att koppla ihop nio olika förekomster. I några fall är det möjligt att följa släktleden till våra dagar.

Bemärkta medlemmar av släkten
 Hanna Tengelin (senare gift Winge; 1838-1896) var en känd målare, tecknare och textilkonstnär.
 Mats Tengelin (född 1955) är alkohol- och drogterapeut, internationellt certifierad ICADB. Han har bland annat utvecklat program för behandling av vuxna barn till alkoholister och drogberoende, program för återfallsprevention och program för behandling av narkomaner med kriminell livsstil. Programmen används idag av såväl behandlingshem och som kriminalvårdsanstalter. Han var också en av grundarna till behandlingshemmet Cornelielund och var föreståndare där tills det lades ned i maj 2005.
 Ursula Tengelin (1956–2017) var generalsekreterare för Cancerfonden. Hon hade även uppdrag i styrelserna för LKAB, Samhall och Norrland Center AB. Tidigare hade hon bland annat varit VD för bemanningsföretaget Proffice Sverige AB och VD för de nordiska länderna i läkemedelskoncernen Hoechst Marion Roussel, det företag som numera heter Aventis.
 Viveka Tengelin (född 1959) är fil.mag. i pedagogik och arbetar som föreståndare för FöräldraCentrum i Malmö. Där har hon utvecklat en metodik för att stödja föräldrar som av någon anledning behöver hjälp i sin föräldraroll.
 David Tengelin (1976-2001) var den ende svensk som omkom i terrorattacken mot World Trade Center i New York den 11 september 2001. I reportageantologin "I brottets spår" (utgiven på bokförlaget Atlas 2007), av journalisten och författaren Walter Repo, skildras ingående Davids liv fram till katastrofen.

Källor

Noter

Efternamn
Herren

Herren är en i Bibel- och psalmtexter vanligt förekommande synonym för Gud.

Orden "Herren” (i äldre svenska med betydelsen, överordnad förnäm person, "härskaren"), har sedan gammalt använts i Bibelöversättningar.

I svenska Bibelöversättningar av Gamla Testamentet är "Herren" en ersättning av det hebreiska gudsnamnet יהוה JHWH; möjligt uttal: Jehova) eller אֲדֹנָי (Adhonai). I Nya Testamentet är det en översättning av det grekiska Κύριος (Kyrios).

I 1695 års psalmbok stavas det med två inledande versala bokstäver (HErren).

Herren i andra religioner
"Herren" har använts i översättning av beteckningen för gudar från andra traditioner, samtidigt som vissa gudars namn ibland haft betydelsen "Herren":

 Hinduism: I indisk tradition används ofta Ishvara, med betydelsen "Herren", för den heliga treenigheten av Brahma, Vishnu, and Shiva.
 Buddhism: Buddha.
 Jainism: Mahavira.
 Semitiska religioner: Flera gudar betecknas som “Herren”, exempelvis: 
 Baal, Hadad.
 Bel, Marduk.
 Enki och Enlil.
 JHWH, Tetragrammaton.
 Islam: Herren används ofta för att översätta den arabiska termen rabb, som används om Gud. 
 Frej, ordet betyder "Herren”.
 Antik grekisk religion: Adonis uppfattas ibland vara grundat på Adonai.
 Wicca: Ofta refereras till 'The Lord' eller 'The Lady', ibland i kombination, 'Lord and Lady'.

Se även
Gud
Tetragrammaton
Jahve
Adonaj
Elohim
Sebaot

Referenser 

Kristendom
Feodalism
Pia Hansen

Pia Hansen, född 25 september 1965, är en svensk sportskytt  bosatt i Finja utanför Hässleholm. Hon tävlar i trap och dubbeltrap och vann OS-guld i dubbeltrap vid de olympiska sommarspelen 2000 i Sydney. För detta tilldelades hon samma år Sydsvenska Dagbladets pris Skånebragden.

Referenser

Externa länkar 
 Pia Hansens profil på ISSF

Födda 1965
Svenska sportskyttar
Svenska olympiska guldmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 2000
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2004 från Sverige
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2000 från Sverige
Tävlande i skytte vid olympiska sommarspelen 2000
Tävlande i skytte vid olympiska sommarspelen 2004
Kvinnor
Levande personer
Svenska idrottare under 2000-talet
Styrränta

Styrränta är en ränta som en centralbank bestämmer som en del av penningpolitiken. Styrräntan påverkar kapitalkostnader i ekonomin och penningmängden, vilket i sin tur påverkar efterfrågan och inflationen.

Olika centralbanker använder olika metoder för att implementera styrräntor. Den grundläggande principen är oftast den ränta övriga banker erhåller eller betalar när de lånar in eller lånar ut till centralbanken.

Sverige 
I Sverige utgörs styrräntan av Riksbankens styrränta. Fram till 2022 benämndes styrräntan som reporäntan, vilket ansågs missvisande då namnet reporänta egentligen syftar på det specifika instrumentet penningpolitiska repor som inte hade använts sedan 2008. Föregångare till Riksbankens reporänta var Riksbankens marginalränta.

Europeiska centralbanken 
Till skillnad från Riksbankens enskilda styrränta är använder Europeiska centralbankens tre olika styrräntor: refinansieringsräntan, inlåningsräntan och marginalutlåningsräntan.

Källor

Externa länkar
Ekonomifakta - Styrränta, reporäntans utveckling

Penningpolitik
Ränta
Finansiell ekonomi

de:Leitzins
en:Prime rate
fr:Taux directeur
it:Prime rate
he:ריבית פריים
lb:Leetzëns
fi:Prime-korko
zh:最優惠利率
Varpfläta

Varpflätan är ingen egentlig fläta i vanlig mening där tre eller fler tampar korsar varandra i ett givet mönster. Varpflätan är den varp som tagits ner från varpställningen genom att man lossar på varpen från den övre varppinnen och där skapar en ögla som man trär handen genom och hämtar upp en ny ögla från resten av varpen och så vidare. (Förfarandet kallas att påta.)

Dessförinnan är det brukligt att knyta omtag om varpen mitt emellan ställningens alla hörn, men i synnerhet över och under skälet, och både framför och bakom skälpinnarna i ställningens nedre del.

Bygdemål
Dialektala namn på varpfläta är: 
Fjäte i Västergötland
Fäte i Värmland och Dalsland
Fättja i Närke
Svep i Västergötland
Värpelänk i Skåne

Referenser

Vävning
Vävsked

Vävsked (även ritt eller vävkam) är det kamliknande redskap, som placeras i vävstolens slagbom, genom vilken varpens trådar träs med hjälp av en skedkrok, för att det ska bli rätt mellanrum mellan trådarna i väven. Vävskeden packar inslaget olika hårt genom att vävaren varierar kraften i handrörelsen vid manövrerandet av slagbommen.

Funktion
Tätheten i väven regleras av antalet rör per centimeter i vävskeden och antal trådar i rören. Det traditionella nummer som anger tätheten på gamla (importerade?) vävskedar avser antalet lameller per 2 (!) inch (obs, inte verktum). Varför man som måttstock valt 2 och inte 1 inch, som förefaller naturligare,  är oklart.

En vävsked där lamellerna blir slitna eller bågnar av att någon vävt med för mycket indrag i kanterna orsakar att de följande vävarna kan få glipor i varptrådarna som är fullt synliga. Just lamellerna i kanten på varje väv utsätts för hårdaste slitaget om vävaren drar åt inslaget för hårt så att bredden på väven minskar. För att motverka problemet används vävspännare.
Vid vävning med lingarn händer att varpen behöver blötas upp eller "klistras" med ett linfröavkok, för att inte gå av. Det är angeläget att vävskeden inte utsätts för duschningen eller fuktig varp mer än nödvändigt, eftersom rostiga lameller ofelbart lämnar spår efter sig i väven vid nästkommande tillfälle.

Historik
Vävskedar tillverkades redan på 1700-talet i Dalarna för att förbättra försörjningen. Vävskedsmakaren åkte runt bland gårdarna med sina redskap för tillverkningen. Då användes tunna träspjälor som lameller för att åstadkomma de rör som varpen träs genom. Även bambu har förekommit, som har fördelen att vara både starkt och glatt = skonsamt för varpen och lättsamt för vävaren (låg friktion). Idag används stål, och den enda kvarvarande produktionen i Sverige skeri Oxberg utanför Mora, sedan produktionen upphörde i Markaryd 2004.

Olika ord 
Ordet vävsked torde kunna härledas till tyska ordet scheiden, skilja, särskilja. Jämför skedvatten.

I amerikansk vävlitteratur anges ofta varptrådarnas täthet i måttet epi. Detta ska tolkas som Ends Per Inch där man med end menar en varptråd, en trådända. Inslagets (väftens) täthet anges med ppi vilket ska tolkas som "antal Picks Per Inch,"  där pick betyder en inslagstråd.

En av de faktorer, som bestämmer vävens karaktär är förhållandet mellan varpens täthet och inslagets täthet. Kvoten epi/ppi kallas sett.

Källor

Externa länkar 
AB Lundins Vävskedsfabrik
GAV Glimåkra AB

Vävredskap
Pådragning

Pådragning är det moment under uppsättning av en väv i vävstolen då varpen rullas upp på varpbommen. Momentet kan skötas av en person, i synnerhet om det finns en pådragningsknekt att montera på vävstolens framsida. 
Oftast är det två personer som hjälps åt. Varpflätan ligger då spänd och något spridd över bröstbommen, ner under den tvärslå i vävstolen som sitter i golvnivån och upp i höjd med bröstbommen. En person håller ett stadigt och jämnt tag om varpflätan, den andra vrider på varpbommen och kontrollerar varpens spänning över hela bredden med jämna mellanrum. Beroende på varpens kvalitet läggs bomspröt fördelade över ett helt varv av varpbommen för att förhindra att spänningen på varptrådarna påverkas av att trådarna glider in i varandra i olika lager. Antalet varv mellan bomspröten är beroende på varptrådens grovlek.

Vävning
Stadslag

Stadslagen är den lag som fram till 1736 gällde i de svenska städer som hade stadsprivilegier. I första hand avses kung Magnus Erikssons stadslag, eller den lag som gällde för städerna vid sidan av den för landsbygden gällande landslagen. 

I Sverige liksom i andra germanska länder uppstod särskilda stadslagar först under medeltiden. Uppkomsten av dessa lagar var en naturlig följd av städernas annorlunda rättsliv och självständiga rättsskipning. Sveriges äldsta stadslag är Bjärköarätten. 

Visby på Gotland hade sin särskilda lag. Dessutom har för Söderköping funnits en stadslag, varav dock endast ett obetydligt fragment bevarats. På grundval av landslagen och i städerna gällande rättssedvänjor har kung Magnus Erikssons stadslag utarbetats 1349–1357. Detta är den så kallade allmänna stadslagen, även benämnd den yngre stadslagen. De delar vari stadslagen avviker från landslagen har mer eller mindre likheter med de tyska stadslagarna från denna tid, detta till stor del beroende på det stora tyska inflytandet i Sverige. I vilken mån särskilda bestämmelser omedelbart hämtats från tyska källor har dock ännu inte fastställts i detalj. I tryckt form utkom stadslagen första gången 1618, försedd med stadfästelse av Gustav II Adolf. 

Stadslagen förblev liksom landslagen (Kristofers landslag) gällande till 1736, då båda lagarna ersattes av 1734 års lag.

Se även
Stadsrätt
Borgmästare
Stadsfogde

Källor
 "Stadslag" i Nordisk familjebok, band 26 (Stockholm 1917)

Externa länkar

 Swerikes rikes stadz lagh, tryckt 1628. Digital facsimilutgåva. Kungliga biblioteket.  
 Några avsnitt ur Byggningsbalken i Stadslagen
 Digitaliserad version av Magnus Erikssons Stadslag Kungliga biblioteket.

Svensk rättshistoria
Borgarrätt
Uppsättning

Uppsättning kan avse:

 Uppsättning (vävning) – hela moment när vävstolen förses med varp
 Uppsättning (skjutvapen) – den vinkel relativt marken som ett artilleripjäs måste riktas uppåt för att projektilen ska kunna träffa målet.
 Uppsättning (scenkonst) – en produktion eller iscensättning av en teaterpjäs, ett dansverk eller operaverk, kan också vara framimproviserad.
Löneförmån

En löneförmån är en ersättning som arbetsgivaren betalar till arbetstagaren i annan form än i pengar. Det kan exempelvis handla om kompetenshöjande insatser som att låta den anställde gå en utbildning, att få betalt bredband hemma, flexibel arbetstid i form av att få jobba hemifrån en dag i veckan eller att få en prenumeration på en branschtidning. Löneförmåner kan, utöver lönen, vara ett sätt för en arbetsgivare att locka personal till sitt företag. Naturaförmåner är en form av löneförmån som betalas in natura. I de flesta länder är löneförmåner något som, åtminstone delvis, är föremål för beskattning.

Fringis
Fringis är en försvenskning av engelskans fringe benefit och betyder förmån, som är utanför den ordinarie lönen och ofta är dold. Svenska Akademiens Ordlista (SAOL) anger uttrycket som "vardagligt" för gratis förmån. Synonymer.se ger följande synonymer till fringis: skattefri löneförmån, extraförmån, fringe benefit.

Referenser

Arbetsförhållanden
Slagbom

Slagbom eller lad är den del av en vävstol där vävskeden anbringas. Slagbommen är upphängd i vävstolens sidostycken.

Det är genom att föra slagbommen fram och åter med lämpligt avvägd kraft som inslaget packas i väven. Vid vävning av exempelvis trasmattor fordras ett hårt anslag och ofta upprepas slaget en eller två gånger ytterligare. Vid vävning av gardiner, som ska vara av tunn kvalitet, kan det räcka att försiktigt fösa ihop inslaget utan någon som helst kraft i slagbommen.

Vid långtidsförvaring av en nermonterad vävstol är just förvaringen av slagbommen särskilt viktig. En sned slagbom orsakar sneda vävar och till det finns inget botemedel.

Ordet "slagbom" finns belagt i svenska språket sedan 1795.

Referenser 

Vävredskap
Contender

Contender är en enmansjolle oftast byggd i trä konstruerad av Ben Lexcen född den 19 mars 1936 och död 1 maj 1988. Ben Lexen var en Australiensk seglare och båtkonstruktör.

VM arrangerades i Kingston, Kanada 2008 och VM 2009 går i Danmark.

Externa länkar 
 Contenders Svenska förening

Jollar
Solva

Solva kan syfta på:

 Solva, Wales - en ort och community i Pembrokeshire, Wales
 Solva (djur) - ett släkte av tvåvingar
 Solva – ett arbetsmoment under uppsättning av varp i en vävstol, se Solv
Flying Dutchman

Flying Dutchman är en tvåmansjolle. Jollen väger 165 kg.

Se även
Flying Junior

Jollar
Lars Frölander

Lars Arne Frölander, född 26 maj 1974 i Boden, men uppvuxen i Ornäs, Borlänge, är en svensk simmare och OS-guldmedaljör.

Karriär 

Frölanders första stora framgång som internationell simmare kom 1992, när han var med om att ta silver på 4x200 frisim vid sommar-OS i Barcelona. Efter det kom framgångarna tätt och han utvecklades till en av Sveriges främsta simmare genom tiderna.

År 2000 noterades han för världsrekord på 100 meter fjärilsim i kortbana med tiden 50,44, och tog OS-guld i samma gren i Sydney i september.

Efter OS 2004 i Aten där han endast ställde upp i lagkappen 4x100 meter frisim hade Frölander tänkt sluta med simningen. Men vid EM i Budapest meddelade han att han skulle satsa vidare på simning till åtminstone OS i Peking 2008.

I OS 2008 i Peking ställde Frölander återigen upp i 100 meter fjärilsim men blev utslagen i försöken och slutade på 18:e plats, en tiondels sekund från semifinalen.

Efter att i många år dragits med hälsoproblem och överkänslighet mot klor övergick han på 1990-talet till en mer hälsomedveten livsstil. 2001 blev han vegan, vilket han beskriver som en revolutionerande förändring för hans hälsa och prestationer. Samtidigt försvann klorkänsligheten.

Frölander deltog hösten 2008 i Stjärnor på is i TV4.

Klubbar 
Borlänge SS  (1992–1996)
Sundsvalls SS (1996–2001)
Linköpings Allmänna Simsällskap (2001–)

Referenser

Externa länkar 
 

Svenska simmare
Fjärilssimmare
Frisimmare
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2008 från Sverige
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2004 från Sverige
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2000 från Sverige
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1996 från Sverige
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1992 från Sverige
Svenska olympiska guldmedaljörer
Svenska olympiska silvermedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 2000
Olympiska silvermedaljörer 1996
Olympiska silvermedaljörer 1992
Tävlande i simning vid olympiska sommarspelen 1992
Tävlande i simning vid olympiska sommarspelen 1996
Tävlande i simning vid olympiska sommarspelen 2000
Tävlande i simning vid olympiska sommarspelen 2004
Tävlande i simning vid olympiska sommarspelen 2008
Mottagare av Victoriapriset
Idrottare från Boden
Födda 1974
Levande personer
Män
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2012 från Sverige
Världsmästare i simning
Mottagare av Svenska Dagbladets guldmedalj
Idrottare från Borlänge
Simmare i Borlänge SS
Simmare i Sundsvalls SS
Simmare i Linköping ASS
Prisma

Prisma kan avse:

 Prisma (geometri) – kropp med två likadana och parallella ändytor förbundna med en mantelyta
 Prisma (optik) – transparent optiskt element som bryter ljuset vid plana ytor
 Prisma (app) –  fotoredigeringsprogram
 Prisma (biograf) – tidigare biograf i Hässelby gård, Stockholms kommun
 Prisma (biograf, Göteborg) – tidigare biograf i Göteborg
 Prisma (konstnärsgrupp) – finländsk konstnärsgrupp
 Prisma (kulturtidskrift) – svensk kulturtidskrift 1948-1950
 Prisma (S-gruppen) – finländsk hypermarketkedja ägd av S-gruppen
 Prisma (satellit) – svensktillverkad satellit uppskjuten 2010
 Prisma Tibro – svenskt tillverkningsföretag inom elektronik och mekanik
 Bokförlaget Prisma – svenskt bokförlag 
 1192 Prisma – asteroid i huvudbältet

Se även 
 Prism – flera betydelser