26 juli

26 juli är den 207:e dagen på året i den gregorianska kalendern (208:e under skottår). Det återstår 158 dagar av året.

Återkommande bemärkelsedagar

Nationaldagar 
 s nationaldag (till minne av revolutionens inledning genom anfallet mot Moncadakasernen denna dag 1953)
 s nationaldag (till minne av republikens grundande denna dag 1847)
 s nationaldag (till minne av självständigheten från Storbritannien denna dag 1965)

Helgondagar 
 Anna, mor till jungfru Maria

Namnsdagar

I den svenska almanackan 
 Nuvarande – Jasmine, Jesper
 Namnsdagar i bokstavsordning
 Anna – Namnet fanns på dagens datum före 1680, då det utgick. 1708 infördes det på 9 december, där det har funnits sedan dess.
 Jasmine – Namnet infördes på dagens datum 2015.
 Jesper – Namnet infördes på dagens datum 1901, till minne av Jesper Swedberg, som avled denna dag 1735, och har funnits där sedan dess.
 Jessie – Namnet infördes på dagens datum 1986, men utgick 1993.
 Jessika – Namnet infördes på dagens datum 1986, men flyttades 2001 till 6 juli.
 Martha – Namnet infördes på dagens datum 1680. 1753 utgick det, till förmån för den nyare namnformen Märta, men återinfördes på dagens datum 1830. Det fanns där fram till 1901, då det flyttades till 27 juli och formen ändrades till Marta. Det har funnits där sedan dess.
 Märta – Namnet infördes på dagens datum 1753, då det ersatte den äldre namnformen Martha. 1830 återinfördes Martha på dagens datum, varvid Märta utgick. 1901 återinfördes det på 11 maj och har funnits där sedan dess.
 Namnsdagar i kronologisk ordning
 Före 1680 – Anna
 1680–1752 – Martha
 1753–1829 – Märta
 1830–1900 – Martha
 1901–1985 – Jesper
 1986–1992 – Jesper, Jessika och Jessie
 1993–2000 – Jesper och Jessika
 2001–2014 – Jesper
 Från 2015 – Jesper och Jasmine
 Källor
 Brylla, Eva (red.): Namnlängdsboken, Norstedts ordbok, Stockholm, 2000. 
 af Klintberg, Bengt: Namnen i almanackan, Norstedts ordbok, Stockholm, 2001.

I den finlandssvenska almanackan 

 Nuvarande (revidering 2020) – Marta

 I föregående i revideringar
1929 – Marta
1950 – Marta
1964 – Marta
1973 – Marta
1989 – Marta
1995 – Marta
2000 – Marta
2005 – Marta
2010 – Marta
2015 – Marta
2020 – Marta

Händelser 
 1417 – Som ett led i den pågående stora schismen inom katolska kyrkan blir motpåven Benedictus XIII avsatt och utesluten ur kyrkogemenskapen under konciliet i Konstanz. Han har innehaft påvevärdigheten i Avignon sedan 1394 och särskilt ivrat för att återställa enigheten inom kyrkan. Vid sitt val över 20 år tidigare sade han sig vara villig att abdikera, om det var nödvändigt för den kyrkliga enigheten, men sedan han väl hade installerats i ämbetet har han hårdnackat vägrat avgå, trots påstötningar från det franska hovet och hela kardinalskollegiet. Även nu vägrar han acceptera avsättningen, men drar sig tillbaka till bergsfästet Peñiscola, där han avlider sex år senare.
 1429 – Clemens VIII, som har varit motpåve i Avignon sedan Benedictus XIII:s död 1423, abdikerar från ämbetet. Efter Benedictus död har Clemens blivit vald till påve av tre kardinaler och erkänts i ämbetet av kung Alfons V av Aragonien, i utbyte mot att han har stött denne i hans politiska ambitioner. När Alfons har uppnått sina politiska mål och därför inte längre behöver Clemens stöd uppmanar han honom dock att abdikera och istället erkänna Rompåven Martin V som rättmätig påve. Clemens accepterar detta, abdikerar denna dag och sedan detta har bekräftats i mitten av augusti blir han istället biskop av Mallorca till sin död 1446.
 1704 – En svensk styrka på 6 000 man besegrar under Adam Ludwig Lewenhaupts ledning en rysk-polsk här på uppåt 17 000 man i slaget vid Jakobstadt i Livland. Slaget får ingen större strategisk betydelse, men blir en avgörande seger på så vis att man segrar, trots att motståndarsidan är nästan tre gånger så stor och att endast 57 svenskar stupar och 167 såras, medan ryssarna förlorar 2 300 döda och 517 fångar. Dessutom tvingas ryssarna uppskjuta vidare krigsoperationer under stora nordiska kriget till hösten.
 1788 – Sedan provinsen New York har ratificerat den amerikanska konstitutionen upptas den som den 11:e delstaten i den amerikanska unionen. Denna och de föregående tio delstaterna har alla upptagits i unionen under det senaste halvåret (med start i december 1787), men efter New Yorks inträde dröjer det över ett år till nästa (North Carolina upptas 21 november 1789) och därefter sprids resterande upptaganden ut över slutet av 1700-talet, 1800-talet och första hälften av 1900-talet.
 1814 – Under kronprins Karl Johans befäl inleder Sverige ett fälttåg mot Norge, för att få norrmännen att acceptera freden i Kiel av den 14 januari, där Norge ska överlämnas från Danmark till Sverige (norrmännen har vägrat att gå med på det och den 17 maj utropat sig som ett självständigt rike). Fälttåget varar i knappt tre veckor och avslutas med konventionen i Moss den 14 augusti, vilken blir en av grundvalarna för den svensk-norska unionen, som sedan varar till 1905. Fälttåget blir också Sveriges senaste krig.
 1847 – Landet Liberia på Afrikas västkust, förklarar sig som självständig republik. Området har då under de senaste 25 åren blivit koloniserat av frigivna amerikanska slavar under American Colonization Societys ledning, då tanken på ett eget land för frigivna slavar har funnits sedan början av 1800-talet. Tanken för kolonisationssällskapet är att slavarna ska kunna ”återvända hem” till Afrika, men dess mål är aldrig att avskaffa slaveriet, utan att få bort de svarta från det fria amerikanska samhället. När republiken är utropad avslutar sällskapet snart sin verksamhet och upplöses året därpå, trots att den nya staten inte är ekonomiskt redo för självständighet. Liberia blir därmed ett av endast två afrikanska länder (det andra är Etiopien), som inte uppstår genom självständighet från europeisk kolonisation.
 1887 – Den rysk-judiske ögonläkaren och språkforskaren Ludwig Zamenhof publicerar boken Unua Libro (Första boken) på ryska, där han beskriver sitt egenkonstruerade språk esperanto, som han försöker lansera som internationellt språk. Han ger ut boken under pseudonymen ”Dr. Esperanto”, där ”esperanto” betyder ”en som hoppas”, och det är de anhängare språket får, som så småningom därför börjar kalla det esperanto. Zamenhofs avsikt med språket är att det ska vara lätt att lära sig och att det ska vara politiskt neutralt, för att kunna användas vid internationella kontakter och därmed främja fred och förståelse vid kontakter mellan olika folk. Det är idag () världens största konstruerade hjälpspråk, även om det inte har fått rollen av sammanlänkande språk.
 1908 – Den amerikanska federala polisen Federal Bureau of Investigation (FBI) grundas under namnet Bureau of Investigation (BOI), då den amerikanske justitieministern Charles Joseph Bonaparte sätter samman en grupp specialagenter, med befogenhet att jaga brottslingar och utreda brott över hela USA (de olika delstaternas poliskårer har ingen makt utanför den egna delstaten och därför kan brottslingar vid den här tiden lätt komma undan, genom att fly till en annan delstat). Organisationens mest kände chef blir sedermera J. Edgar Hoover, som tillträder 1924 och förblir på posten till sin död 1972 och utvecklar den till den stora polismyndighet FBI är idag.
 1945 – Potsdamdeklarationen utfärdas.
 1947 – Den amerikanska lagen nationella säkerhetsakten träder i kraft och därigenom grundas den hemliga amerikanska underrättelsetjänsten Central Intelligence Agency (CIA). Den ersätter föregångaren Office of Strategic Services (OSS) som har bildats 1942, under andra världskriget, men avskaffats direkt vid krigsslutet, eftersom en hemlig rapport (publicerad för allmänheten först efter kalla krigets slut) har visat att den har åsamkat amerikanska medborgare och företag samt även USA:s nationella intressen stor skada. CIA är tänkt att vara en fredstida motsvarighet, som till en början inte får samma befogenheter som OSS.
 1952 – Tre dagar efter att Fria officerarna-rörelsen under officerarna Muhammad Naguibs och Gamal Abdel Nassers ledning har gjort militärkupp i Egypten, för att avsätta kung Farouk, abdikerar monarken. Monarkin avskaffas dock inte i landet, utan Farouk efterträds som kung av sin son, den 6 månader gamle kronprinsen Fuad. Med namnet Fuad II är denne marionettkung i ett knappt år, innan den egyptiska monarkin avskaffas 18 juni 1953 och hela kungafamiljen tvingas i exil.
 1953 – En grupp revolutionära kubaner inleder under Fidel Castros ledning den kubanska revolutionen genom att anfall mot garnisonen i Moncada utanför Santiago. Även om detta anfall misslyckas och de flesta förövarna tas tillfånga fortsätter revolutionen i ytterligare fem och ett halvt år, fram till 1 januari 1959, då revolutionärerna kan tåga in i huvudstaden Havanna och avsätta diktatorn Fulgencio Batista, vilket är revolutionens mål. Därefter blir Kuba kommunistiskt och är så än idag (). Castro förblir dess ledare fram till 2008, då han avgår av hälsoskäl och överlämnar makten åt sin lillebror Raúl.
 1956 – Trots att Egypten har blivit självständigt från Storbritannien redan 1922 har britterna med soldatmakt och aktiemajoritet i kanalbolaget behållit kontrollen över Suezkanalen, som går genom landet, fram till sommaren 1956. Sedan britterna har dragit tillbaka samtliga soldater från kanalområdet under sommaren låter den egyptiske presidenten Gamal Abdel Nasser denna dag nationalisera kanalen, med motiveringen att Egypten behöver pengar för byggandet av Assuandammen. Storbritannien och Frankrike ser detta som en skymf och det framkommer sedermera, att de oroar sig för att förlora inkomster på kanalhandeln genom nationaliseringen. Detta leder till att de tillsammans med Israel samma höst invaderar Egypten.
 1976 – Bernt Johansson vinner linjeloppet på cykel under OS i Montréal. Det är den första svenska olympiska guldmedaljen i cykel på 56 år.
 2005 – Discovery blir den första rymdfärjan som lyfter efter Columbias haveri ett och ett halvt år tidigare (1 februari 2003). Efter denna uppskjutning dröjer det ytterligare ett år (till sommaren 2006) innan rymdfärjeprogrammet kommer igång regelbundet igen och 2011 läggs det ner.

Födda 
 1308 – Stefan Uroš IV Dušan, kung av Serbien och tsar av samma land
 1575 – Anna Katarina av Brandenburg, Danmarks och Norges drottning
 1678 – Josef I, tysk-romersk kejsare
 1739 – George Clinton, amerikansk demokratisk-republikansk politiker, USA:s vicepresident
 1756 – Maria Fitzherbert, brittisk adelsdam
 1782 – John Field, irländsk kompositör och pianist
 1787 – Theodor Friedrich Ludwig Nees von Esenbeck, tysk farmakolog och botaniker
 1791 – Franz Xaver Wolfgang Mozart, österrikisk tonsättare och pianist
 1796 – Camille Corot, fransk landskaps- och porträttmålare
 1801 – Maria Röhl, svensk porträttmålare
 1817 – Bernhard Windscheid, tysk jurist
 1829 – Auguste Beernaert, belgisk politiker, premiärminister, mottagare av Nobels fredspris 1909
 1855 – Ferdinand Tönnies, tysk sociolog
 1856 – George Bernard Shaw, irländsk författare och dramatiker, mottagare av Nobelpriset i litteratur 1925
 1865 – Philipp Scheidemann, tysk journalist och socialdemokratisk politiker, Tysklands rikskansler 1919
 1864 – Erica Kristina Bergenson-Söderman, svensk operasångare
 1875 – Carl Gustav Jung, schweizisk psykiater, psykolog och författare
 1880 – Bror Abelli, svensk regissör, skådespelare, sångare, författare och biografägare
 1881 – Bernhard Bleeker, tysk skulptör
 1882 – Dixie Bibb Graves, amerikansk demokratisk politiker, senator för Alabama
 1886 – Lars Hanson, svensk skådespelare
 1889 – Richard Svanström, svensk skådespelare
 1893 – George Grosz, tysk målare
 1894 – Aldous Huxley, brittisk författare
 1895 – Gracie Allen, amerikansk komedienne och skådespelare
 1896 – Alfred Maurstad, norsk skådespelare och regissör
 1898 – Sven Gustafsson, svensk skådespelare
 1902 – Albert Forster, tysk nazistisk politiker
 1907 – Sven Arvor, svensk skådespelare
 1911 – Bernhard Sönnerstedt, svensk teaterledare och operasångare
 1914 – C. Farris Bryant, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i Florida
 1915 – Julio Iglesias, Sr., spansk gynekolog och far till sångaren Julio Iglesias
 1917 – Bertil Nordahl, svensk fotbollsspelare och -tränare, OS-guld 1948
 1918 – Erik Johnsson, svensk kompositör, kapellmästare och musikarrangör
 1919 – James Lovelock, brittisk författare, biokemist och uppfinnare
 1921 – Leif Hedenberg, svensk skådespelare och regissör
 1922 – Blake Edwards, amerikansk filmregissör, filmproducent, skådespelare och manusförfattare
 1923 – Curt Broberg, svensk skådespelare och teaterregissör
 1925 – Jerzy Einhorn, svensk professor kristdemokratisk och politiker
 1928 
 Stanley Kubrick, amerikansk filmregissör, manusförfattare och filmproducent
 Francesco Cossiga, italiensk politiker, Italiens president
 1935 – Sara Arnia, svensk skådespelare
 1939 – John Howard, australisk liberal politiker, Australiens premiärminister
 1940 – Mary Jo Kopechne, amerikansk lärare, sekreterare åt senatorn Ted Kennedy
 1943 – Mick Jagger, brittisk sångare och låtskrivare i gruppen Rolling Stones
 1945
 Helen Mirren, brittisk skådespelare
 Stig H. Johansson, svensk travtränare och kusk
 1947 – Mati Lepp, svensk-estnisk illustratör
 1949
 Thaksin Shinawatra, thailändsk politiker, Thailands premiärminister
 Roger Taylor, brittisk trumslagare i rockgruppen Queen
 1950 – Susan George, brittisk skådespelare
 1952
 Stellan Bengtsson, svensk bordtennisspelare, VM-guld i singel 1971, bragdmedaljör
 Anders Sundström, svensk socialdemokratisk politiker, före detta statsråd
 1953 – Felix Magath, tysk fotbollsspelare och -tränare
 1955 – Asif Ali Zardari, Pakistans president
 1957 
 Norman Baker, brittisk liberaldemokratisk politiker, parlamentsledamot
 Yuen Biao, kinesisk skådespelare och kampsportare
 1959 – Kevin Spacey, amerikansk skådespelare och regissör
 1963 – Torgny Mogren, svensk längdskidåkare, bragdmedaljör
 1964
 Sandra Bullock, amerikansk-tysk skådespelare och filmproducent
 Carl-Johan Vallgren, svensk författare, låtskrivare, musiker och sångare
 Lars Söderdahl, svensk skådespelare
 1965 – Jeremy Piven, amerikansk skådespelare
 1967 – Jason Statham, brittisk skådespelare
 1972
Anders Hall, svensk moderat politiker
Rebecka Teper, svensk skådespelerska
 1973
 Chris Pirillo, amerikansk medieperson och bloggare
 Kate Beckinsale, brittisk skådespelare
 Lina Perned, svensk skådespelare
 1975 – Liz Truss, brittisk politiker, premiärminister, utrikesminister
 1979
 Derek Paravicini, brittisk blind och autistisk savant och pianist
 Franck Nivard, fransk travkusk och travtränare
 1980 – Dave Baksh, kanadensisk gitarrist i grupperna Sum 41 och Brown Brigade
 1985 – Gaël Clichy, fransk fotbollsspelare
 1986 – Leo Hallerstam, svensk skådespelare
 1993
 Taylor Momsen, amerikansk skådespelare, sångare och fotomodell
 Elizabeth Gillies, amerikansk skådespelare, dansare, och sångare

Avlidna 
 1397 – Erik av Mecklenburg, svensk tronföljare, herre över Gotland
 1471 – Paulus II, född Pietro Barbo, påve
 1644 – Clas Larsson Fleming, svensk amiral, riksråd, överståthållare och stadsplanerare
 1684 – Elena Cornaro Piscopia, italiensk matematiker, första kvinnan i världen som erhöll doktorsgrad
 1693 – Ulrika Eleonora av Danmark, Sveriges drottning
 1712 – Thomas Osborne, engelsk statsman
 1735 – Jesper Swedberg, svensk psalmförfattare, biskop i Skara stift
 1863 – Emma Livry, fransk ballerina
 1872 – Alexander Randall, amerikansk politiker och diplomat, guvernör i Wisconsin
 1881 – George Borrow, engelsk resande och skriftställare
 1903 – Lina Sandell, svensk diktare, teolog, författare och psalmförfattare
 1925 – Gottlob Frege, tysk matematiker, logiker och filosof
 1927 – Gustaf Uddgren, svensk manusförfattare, redaktör, journalist och tidningsman
 1929 – John Karlsson (politiker), svensk borgmästare i Västerås och politiker
 1932 – Fred Duesenberg, amerikansk racerförare och bilformgivare, grundare av bilmärket Duesenberg
 1934 – William F. Kirby, amerikansk demokratisk politiker och jurist, senator för Arkansas
 1941 – Henri Lebesgue, fransk matematiker
 1944
 Wessel Freytag von Loringhoven, tysk överste
 Reza Pahlavi, iransk militär, shah av Iran
 1949 – Linda Arvidson, amerikansk skådespelare
 1952 – Eva ”Evita” Perón, argentinsk skådespelare och politikerhustru, Argentinas första dam
 1970 – Wilhelm Schepmann, tysk militär, chef för SA
 1971 – Diane Arbus, amerikansk fotograf
 1983 – Charlie Rivel, spansk clown
 1984
 George Gallup, amerikansk sociolog och statistiker
 Ed Gein, amerikansk seriemördare
 1993
 Matthew Ridgway, amerikansk general
 Ester Ringnér-Lundgren, svensk barn- och ungdomsförfattare
 1999
 Trygve Haavelmo, norsk nationalekonom, mottagare av Sveriges Riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till Alfred Nobels minne 1989
 Karin Miller, svensk skådespelare
 2004
 Göran Karlsson, svensk affärsman, grundare av företaget Gekås
 Carl Lidbom, svensk socialdemokratisk politiker, Sveriges handelsminister, ambassadör i Paris
 2007 – Lars Forssell, svensk författare, ledamot av Svenska Akademien
 2009 – Merce Cunningham, amerikansk koreograf och dansare
 2011
 Joe Arroyo, colombiansk sångare och musiker
 Sakyo Komatsu, japansk science fiction- och manusförfattare
 2016 – C.-H. Hermansson, kommunistisk politiker, ordförande för SKP/VPK
 2019 – Russi Taylor, amerikansk röstskådespelare
 2020 – Olivia de Havilland, amerikansk skådespelare
 2022 – Inger Alfvén, svensk författare

Källor

Externa länkar