Osvald Almqvist

Osvald Almqvist, född 2 oktober 1884 i Trankil i Värmland, död 6 april 1950 i Klara i Stockholm, var en svensk arkitekt. Han var stilbildande vid funktionalismens genombrott under slutet av 1920-talet, där han var ansvarig arkitekt för många kraftverksbyggen, men han ligger också bakom de nyskapande idéerna till våra moderna svenska standardiserade kök.

Liv och verk 

Almqvist tog 1904 studenten i Karlstad och avlade arkitektexamen vid Kungliga Tekniska högskolan i Stockholm 1908. Efter studieresor utomlands studerade han vid Konstakademien 1909–1910. Därefter var han verksam som arkitekt i Stockholm 1910–1916, bland annat hos Ivar Tengbom och tillsammans med Gustaf Linden. Tillsammans med Linden drev han under kort tid egen verksamhet. Åren 1911–1913 var anställd vid Stockholms byggnadsnämnd och 1916–1920 var han chef för Stora Kopparbergs Bergslags AB:s arkitektkontor i Borlänge. Under denna anställning ritade han stadsplanen (formellt aldrig fastställd) och byggnaderna i bostadsområdet Bergslagsbyn. Han var även en medarbetare till Kommittén angående bostadssociala minimifordringar 1921. Förslagen fick inte något genomslag, men utredningen visar ett första försök till planering av bostäder i Sverige. 

Efter denna utredning fick Almqvist i uppdrag att utarbeta en standard för kökssnickerier. Utgångspunkten var att de mänskliga måtten skulle utgöra grunden och forskarna mätte i en stor studie hur arbetsplatsen i köket borde vara beskaffad för att underlätta arbetet och Almqvist utvecklar standardiserade enheter för skåp, hyllor och bänkar som kan kombineras med varandra på olika sätt. Hans arbete kommer att ligga till grund för den verksamhet som Hemmets forskningsinstitut startar under 40-talet och som 1950, blev den första svenska köksstandarden. År 1925 blev han arkitekt vid Byggnadsstyrelsen.   

Mellan 1936 och 1938 var Almqvist stadsträdgårdsmästare i Stockholm. Han fastslog i sin programförklaring att det gäller vid stads- och regionplaneringen se till att sammanhängande parkstråk med gång-, rid- och cykelvägar, allmänna lekfält, övnings- och idrottsplatser och längre ut skogsparker och naturreservat kunde skapas för friluftsliv både sommar och vinter. 

Han var den förste som noggrant studerade hur vägarna skulle dras i terrängen och hur människorna skulle ledas fram till parkens olika delar Under hans korta tid som Stockholms stadsträdgårdsmästare utformade han planeringsidéer som under en lång tid skulle bli vägledande för gestaltningen av stadens parker. De första parkerna enligt Almqvists programförklaring blev Fredhällsparken och Rålambshovsparken, båda på Kungsholmen. År 1938 ville Almqvist bli entledigad från sin tjänst och han ersattes av Holger Blom, även han utbildad arkitekt. 1940-48 var Almqvist verksam som stadsplanearkitekt i Södertälje.

Verk i urval 

 Tofslärkan 5, Stockholm (tillsammans med Gustaf Linden)
 Bergslagsbyn, Borlänge 
 Domnarvets industriskola, Borlänge 1932
 Forshuvudforsens kraftverk, Borlänge
 Månsbo kraftverk, Avesta 
 Hammarforsens kraftverk, Hammarstrand
 Krångfors kraftverk, Skellefteå 
 Krångede kraftverk, Jämtland 
 Standard Hotell, Nyköping
 Fredhällsparken, Stockholm 
 Rålambshovsparken, Stockholm 
 Årsta havsbad, Haninge kommun
 KMK:s klubbhus, Strandvägen 56, Stockholm

Referenser

Allmänna 

 
 Digitalt Museum Osvald Almqvist
 Vem är det? 1945
 
 Linn, Björn (1967), Osvald Almqvist, en arkitekt och hans arbete. AB Byggmästarens förlag och Sveriges arkitekturmuseum. Libris 500055
 Ludvigsson, Arne (2002). Berättelser om Borlänges arkitekturhistoria. Borlänge: Borlänge Rotaryklubb. Libris 10070264

Fotnoter

Externa länkar 

 

Svenska arkitekter under 1900-talet
Stadsträdgårdsmästare i Stockholms stad
Personer från Trankils socken
Födda 1884
Avlidna 1950
Män
Alumner från Arkitekturskolan KTH