kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Barbara Bush

Den här artikeln handlar om den före detta presidenthustrun Barbara Bush (1925–2018). För dottern till George W. Bush, se Barbara Pierce Bush.

Barbara Pierce Bush, född 8 juni 1925 på Manhattan i New York, död 17 april 2018 i Houston, Texas, var George H.W. Bushs hustru från 6 januari 1945 fram till sin död, och USA:s första dam under sin makes ämbetsperiod som landets 41:e president mellan 1989 och 1993. Barbara Bush fick sex barn, däribland George W. Bush, USA:s 43:e president, och Jeb Bush, Floridas 43:e guvernör.

Biografi 
Barbara Bush föddes på Manhattan i New York men växte upp i förorten Rye i Westchester County, nordöst om New York, som dotter till Pauline och Marvin Pierce. Fadern, som var VD för publiceringsförlaget McCall Corporation, var en avlägsen släkting till Franklin Pierce. När hon var 16 år träffade hon George H.W. Bush på en dansbana vid juletid 1941 och de två förlovade sig ett och ett halvt år senare, precis innan George tjänstgjorde i andra världskriget. När han återvände gifte de sig och fick senare sex barn, varav det andra barnet, Robin, avled 1953 i leukemi. Äldsta barnet är George, följd av Robin, Jeb, Neil, Marvin och Dorothy.

Barbara Bush skrev två böcker, Millie's Book (1990), och en självbiografi, Barbara Bush: A Memoir (1994). Två grundskolor i Texas, där hon bodde tillsammans med sin make, är uppkallade efter henne. Ett av hennes barnbarn, den ena av George W. Bushs tvillingdöttrar, är döpt efter henne.

Hennes hälsa sviktade allt mer de sista åren och hon opererades 2009 för hjärtproblem. Hon dog den 17 april 2018 i sviterna av KOL.

Referenser

Externa länkar 
Vita Husets hemsida – Barbara Bush 

USA:s första damer
Födda 1925
Avlidna 2018
Kvinnor
Makar till USA:s vicepresidenter
Personer från Queens
Alumner från Smith College
SOF

SOF kan syfta på: 

 SOF – en förening för dem som är intresserade av de olympiska spelen, se Sveriges Olympiahistorikers Förening
 SOF – en musikfestival för högskole- och universitetsstudenter som arrangeras vartannat år i Linköping, se Studentorkesterfestivalen
 SOF – ett förbund för optimistjollar, se Svenska Optimistjolleförbundet
 SOF – ett förbund för orkestrar, se Sveriges orkesterförbund
 SOF – Sveriges nationella ornitologiska förening för personer intresserade av fåglar, se Sveriges ornitologiska förening
 SOF - ett förbund för osteopater i Sverige, Svenska Osteopatförbundet
 SoF – ett datorspel som är skapad av Raven Software, se Soldier of fortune
 SOF – en förening för Sveriges cancerläkare, Svensk Onkologisk Förening, http://onkologi.org
SOF – en förening för Sveriges ortopedläkare, Svensk Ortopedisk Förening, http://www.ortopedi.se
Olshytteberget

Olshytteberget, eller Vikaberg, är ett berg nära Olshyttan i Hedemora kommun, Dalarnas län. I berget bröts tidigare järnmalm. Gruvor som legat i berget (det så kallade Olshyttefältet) inkluderar bland annat Bokhållaregruvan, Oxbergsgruvan, Stjälkgruvan och Örntjärnsgruvan. Berget hade gruvdrift från 1300-talet fram till år 1900. 1912 återupptogs gruvdriften i bergets översta del och en gruvby, Intrånget, växte upp på bergets topp. Gruvan var i drift fram till 1969. Gruvlaven, som är byggd i trä, fungerar numera som utsiktstorn och genomgick ett större reparationsarbete under 2009.

Intrånget

Gruvan Intrånget (Intrångsfältet) (fram till 1800-talet Vikabergs järngruva, även kallad Penningegruvan), med privilegiebrev från 1354, gav upphov till samhället med samma namn, som bildades 1913–1916 när gruvan moderniserades och gjordes djupare. Intrånget är idag en by med ett tjugotal invånare, men vid gruvans mest aktiva period bodde och arbetade cirka 300 personer i samhället.

År 1868 bildades Stora Långviks Grufveaktiebolag av samtliga gruvor i Garpenbergs och By socknar. År 1911 sålde majoritetsägaren Stockholms Enskilda Bank företaget till Bochumer Verein, som 1926 inkorporerades i Vereinigte Stahlwerke A.G. De nya ägarna röjde mark och byggde en relativt stor anläggning på berget med bland annat sågverk, anrikningsverk, sovringsverk, kontor och arbetarbostäder. Tidigare hade gruvarbetarna bott i samhällena nedanför berget. År 1915 byggdes en butik och matservering för arbetare och tjänstemän, men huset kom senare att fungera som småskola för första och andra klass.

På 1930-talet byggdes fler byggnader, bland annat en ny kamrersbostad, vilket gjorde att den gamla kunde bli mäss för tjänstemännen. Nya tjänstemanna- och ingenjörsbostäder byggdes i slutet av 1930-talet, samtidigt som det gamla bostadsbeståndet renoverades.

År 1946 byggdes ett nytt schakt i gruvan, Centralschaktet, 487 meter djupt. Schaktet var landets modernaste bergverk vid denna tid. Malmen hade mycket låg fosforhalt och innehöll 69 % järn. Via en linbana fraktades malmen till Gruvgården, där den lastades på tåg. När järnvägen Gruvgården-Fors järnväg 1967 lades ned (årsskiftet 1966–1967) fick malmen istället fraktas med lastbil, först till Brattfors och sedan vidare till Hedemora. År 1950 löste AB Statsgruvor in Stora Långviks och drev Intrånget fram till 30 december 1969 då den lades ned pga malmbrist.

Den 16 december 1950 uppstod en våldsam brand i en av krossarna. Flera byggnader förstördes, och för att rädda gruvlaven och kontoret sprängdes byggnaden i brandens norra del. 

Det uppstod även två bränder 1982 i den nedlagda gruvan. 13 maj brann verkstaden, maskinhuset och gruvstugan ner, och 25 maj totalförstördes kontoret och många dokument som inte hade hunnit flyttas till Dalarnas länsarkiv gick upp i rök.

Bilder

Referenser
 (till avsnittet om Intrånget)

Noter

Vidare läsning

Berg i Dalarna
Gruvor i Dalarna
Järnmalmsgruvor
Gruvor i Hedemora kommun
Berg i Hedemora kommun
Rörshyttan

Rörshyttan är en by i Husby socken i Hedemora kommun. SCB klassade Rörshyttan som en småort vid den första avgränsningen 1990, då hade orten 59 invånare. Vid sammanställningen fem år senare var befolkningen 50 personer. Sedan dess har befolkningen aldrig överstigit 50 personer och SCB räknar inte längre Rörshyttan som en småort.

Järnhanteringen, som har anor från åtminstone 1500-talet, upphörde i mitten av 1800-talet då den sista hammaren lades ned.

Referenser 

Orter i Hedemora kommun
Svenska järnbruk
Tidigare småorter i Sverige
Ted Hughes

Edward James "Ted" Hughes, född 17 augusti 1930 i Mytholmroyd, West Yorkshire, död 28 oktober 1998 i London, var en brittisk författare och poet.

Hughes studerade antropologi vid universitetet i Cambridge. Han var gift med den amerikanska poeten och författaren Sylvia Plath 1956-1963 fram till hennes död (självmord). Han var senare tillsammans med den tyska poeten Assia Wevill. Under 1950-talet flyttade de till USA där han undervisade vid Amherst College. 

Hughes utnämndes till brittisk hovskald ("poeta lauretus") 1984. Bland hans verk kan nämnas The Hawk in the Rain (1957), Lupercal (1960), Wodwo (1967), Cave Birds (1978) och River (1983). Han skrev även barnböcker.

Filmen Sylvia från 2003 handlar om Hughes och Plaths liv tillsammans. I filmen spelas Hughes av Daniel Craig.

Bibliografi utgivet på svenska 
 Kråka 1975
 Järnmannen 1986
 Huggo vampyrpojken och sanningens kyss 1987 
 Hur valen blev till och andra berättelser 1988
 Sagor från tidernas början 1989
 Den mörka floden 1991
 Järnkvinnan 1994
 Lurven och Laban 1997
 20 dikter 1998
 Drömbekämparen och andra sagor om hur det började 1998
 Brev på födelsedagen 1999 (översättning:Ole Hessler)

Priser och utmärkelser 
 Hawthornden Prize 1961 för Lupercal

Referenser

Noter

Vidare läsning 
Catharina Miller (2015) , På spaning efter berömda skrivbord, eget förlag, Göteborg, sid. 38-39 
Michael Economou (2022): Ted & Sylvia : ett förståelseförsök, H:ström text och kultur. .

Externa länkar 

Brittiska författare
Engelskspråkiga författare
Brittiska författare av barn- och ungdomslitteratur
Födda 1930
Avlidna 1998
Män
Alumner från Universitetet i Cambridge
Jarl Borssén

Jarl Anders Lennart Borssén, född 14 mars 1937 i Berghems socken i Marks kommun i dåvarande Älvsborgs län, död 21 december 2012 i Munka-Ljungby, var en svensk skådespelare och komiker.

Biografi
Jarl Borssén var son till Arne Borssén och Elsa, ogift Blomqvist. Borssén fick sitt första professionella engagemang i Kar de Mumma-revyn på Folkan i Stockholm 1966. Därefter medverkande han i TV-serien Partaj 1969. I den erotiska filmen Kyrkoherden från 1969 spelade Borssén huvudrollen. I Pippi Långstrump på de sju haven 1970 spelade han sjörövaren Blod-Svente. Han kom till Hagge Geigerts revy i Göteborg 1976 och spelade där fram till 1979. Riktigt folkkär blev Borssén genom TV-programmet Gäster med gester, som sändes i flera omgångar från 1982.
 
Efter några hektiska år i början av 1980-talet med flera långkörare på Vasateatern i Stockholm lämnade Borssén teaterscenen och ägnade sig i stället åt föreläsningar i ämnen som försäljning och relationsteknik. Han gjorde scencomeback lagom till millennieskiftet då han spelade nyårsrevy i sin hemstad Borås. Med jämna mellanrum dök han upp som gästartist i vännen Curt Petersons revyer i samma stad.

Som historieberättare framträdde han i TV-program som Pratmakarna och Har du hört den förut? Han hade en seriös roll i Carin Mannheimers serie Svenska hjärtan.

Borssén hade framgångar i Arlövsrevyn 2003–2005 och spelade mot bland andra Siw Malmkvist, Hasse "Kvinnaböske" Andersson, Monica Forsberg och Kent Nilsson.

Jarl Borssén hade ett återhållet kroppsspråk och använde sig av nedtonad mimik. Hans torroliga spelstil var inspirerad av främst Alec Guinness' och Jacques Tatis understatement-humor.

Familj och privatliv
Jarl Borssén gifte sig 1975 med Birgitta Andersson (född 1949). Borssén, som kom från Borås, var en tid bosatt i Danderyd innan han på 1970-talet flyttade till Munka-Ljungby där han var bosatt fram till sin död. Han var far till kocken Jonas Borssén (född 1961) och till Oscar Borssén (född 1980)

Filmografi i urval 

 – kyrkoherde
 – järnhandelsbiträde

 – rörmokaren
 – sjökapten Blod-Svente

 – busschaufför

 – den närsynte
 – nattvakt

 (TV-film)
 – Dal-Pelle
 – kinesisk hovmästare
 1995–1998 – Svenska hjärtan (TV-serie)

Teater

Roller (ej komplett)

Referenser

Externa länkar
 
 
 Jarl Borssén på SVT Play

Svenska komiker
Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska revyartister
Personer från Berghems socken
Födda 1937
Avlidna 2012
Män
Västkusten, Hedemora kommun

Västkusten är en småort i Hedemora socken i Hedemora kommun i Dalarnas län belägen söder om Brunnsjön, på Brunnsjöbergets sluttning. Västkusten är ett bostadsområde strax sydväst om Hedemora.

Referenser

Orter i Hedemora kommun
Småorter i Sverige
När vi delar det bröd som han oss ger

När vi delar det bröd som han oss ger är en nattvardspsalm, en s.k. negro spiritual, översatt till svenska av Lars Åke Lundberg år 1972. 

De tre stroferna är enkelt och repetitivt uppbyggda; de är identiska så när som på inledningsraderna ("När vi delar det bröd som han oss ger", "När vi dricker det vin som han oss ger" resp. "När vi lovsjunger dig och när vi ber").

Publicerad i
Cantarellen 1984 som nummer 68.
ekumeniska delen av den svenska psalmboken (dvs psalm 1-325 i Den svenska psalmboken 1986, Cecilia 1986, Psalmer och Sånger 1987, Segertoner 1988 och Frälsningsarméns sångbok 1990) som nummer 75 under rubriken "Nattvarden".
Finlandssvenska psalmboken 1986 som nummer 229 under rubriken "Nattvarden".
Hela familjens psalmbok 2013 som nummer 125 under rubriken "Tillsammans i kyrkan".

Referenser

Amerikanska psalmer
Sextus Propertius

Sextus Propertius, född mellan år 57 och år 47 f.Kr. i Umbrien (troligen i eller i närheten av Asisium), död troligen mellan 15 f.Kr. och 2 e.Kr. i Rom (då Ovidius omnämner honom som död), var en romersk skald. Litet är känt om Propertius liv; det mesta kommer från det han antyder i sina skrifter.

Liv och verksamhet 
Tidigt faderlös uppfostrades han av modern. En del av familjens förmögenhet konfiskerades av Octavianus vid triumvirernas landutdelningar till krigsveteraner år 41 f.Kr. I unga år kom Propertius till Rom, där han erhöll sin utbildning.

Propertius blev känd som skald genom en samling elegier utgiven omkring år 28 f. Kr., i vilken han skildrar sin kärlek till Cynthia från Subura, vars verkliga namn lär ha varit Hostia. Han blev upptagen i Maecenas litterära krets, men verkar inte ha kommit honom lika nära som Vergilius och Horatius. Av de följande elegisamlingarna innehåller andra boken, vilken troligtvis sammanställts av två ursprungligen separata verk, nästan uteslutande kärlekselegier, medan den tredje innehåller mindre av erotiska element och han tar där definitivt farväl av Cynthia. Den fjärde samlingen har dikter med huvudsakligen fosterländskt eller episk-antikvariskt innehåll, såsom segern i slaget vid Aktion, om Tarpeia, en minnesdikt över Cornelia med mera.

Ungefärlig datering för publicering av böckerna: I - 30-29 f.Kr., II - 28-25 f.Kr., III - 23-22 f.Kr. och IV - 16 f.Kr. eller något senare.

Propertius förebilder var, åtminstone vad gällde elegiens yttre form och anläggning, framförallt Kallimachos och Filetas, vilka tillhörde den så kallade alexandrinska skolan. Detta inflytande märks bland annat i de många motiven gemensamma med den antika kärleksdiktningen samt ett flitigt bruk av mytologiska bilder och jämförelser.

Propertius var flitigt läst under romartiden, till exempel finns flera citat på väggarna i Pompeji, men verkar till stor del ha fallit i glömska under medeltiden. I nyare tid började hans diktning dock åter bli känd och uppskattad; med Johan Henric Kellgrens ord: "Propertius är ganska litet känd och dock mycket förtjänt att vara det".

Övrigt 
Texten till den kungliga belöningsmedaljen Illis quorum är hämtad från Propertius Elegier.

Svenska översättningar (urval) 
 Sexti Propertii Elegiae (översättning Elias Janzon, Göteborgs högskola, 1903-1917) [Tryckt i Göteborgs högskolas årsskrift, 1903, 1908, 1911, 1917]
 Cynthia: kärleksdikter (översättning Bernhard Risberg, Ljus, 1905)
 Elegier (tolkade och kommenterade av Ingvar Björkeson, inledning av Karl Vennberg, Natur & Kultur, 2002)

Källor

Vidare läsning 
 Karl Vennberg: Inledning. Ingår i Sextus Propertius: Elegier (2002)

Externa länkar 
 Propertius Elegier i The Latin Library
 

Romerska författare
Latinskspråkiga författare
Författare av erotisk litteratur
Personer från Umbrien
Födda 47 f.Kr.
Avlidna 15 f.Kr.
Män
Ugglan
Lars Schmidt

Lars Schmidt, född 11 juni 1917 i Uddevalla, död 18 oktober 2009 i Tanumshede, var en svensk teaterförläggare och teaterproducent.

Biografi 
Som teateragent i New York fick Lars Schmidt, redan under andra världskriget, rättigheter till stora delar av den moderna amerikanska teaterrepertoaren, som han sedan genom sitt företag Nordiska Teaterförlaget vidarebefordrade till europeiska teatrar. Ganska snart började han också verka som producent. 

Hans 1947 erhållna subförlagsrätt till Rodgers & Hammersteins verk lade grunden till en betydande musikalkatalog hos förlaget, ur vilken särskilt Teaterbåten (1927), Oklahoma! (1943), Annie Get Your Gun (1946) och Kiss Me, Kate (1949) hade framgång på nordiska scener. 

Efter sin allra största framgång, My Fair Lady, producerade han bland annat West Side Story och Jesus Christ Superstar, men var också verksam som teaterdirektör och regissör i Paris. Teaterförlaget såldes 1975 och finns sedan dess i Köpenhamn. Det heter numera Nordiska ApS International Performing Rights Agency.

Schmidt var gift 1941–1950 med Ingrid Dickson, född Hallner, 1958–1979 med skådespelaren Ingrid Bergman och senare till sin död med Yanne Norup Schmidt. En son i första äktenskapet omkom som barn under lek. Kristina Belfrage födde Schmidts son Kristian 1978.

År 1995 utgavs Schmidts memoarer Mitt livs teater.

Referenser

Schmidt, Lars i Vem är det? 1993.

Svenska teaterchefer
Födda 1917
Avlidna 2009
Män
Sommarvärdar 2002
Mottagare av Illis Quorum
Personer från Uddevalla
Pangaea

Pangaea, eller Pangea (grekiska: πᾶν Γαῖα "hela jorden"), är den superkontinent som existerade under mesozoikum innan kontinentaldriften delade upp den i dagens kontinenter. Alfred Wegener postulerade 1915 existensen av en sådan "urkontinent" i sin teori om kontinentaldrift, och i den efterföljande debatten fick den namnet Pangaea.

Beskrivning 
Pangaea bildades för omkring 300 miljoner år sedan, genom att de tidigare superkontinenterna Gondwana (omfattande nuvarande Sydamerika, Afrika, Antarktis, Australien, Madagaskar, Arabiska halvön och Indien) och Laurasien (omfattande Nordamerika, Europa och Sibirien) drev ihop.

Pangea började åter glida isär under trias (för omkring 200 miljoner år sedan), och de två huvuddelarna bildade först det andra Gondwana samt Laurasien. Uppsprickningen fortsatte sedan tills dagens kontinenter hade bildats under krita (för omkring 100 miljoner år sedan).

Pangaea lär ha sträckt sig från pol till pol som ett enormt C, och därmed med lika långa delar söder och norr om ekvatorn. Några av de bergskedjor som bildades då Pangaea uppstod finns fortfarande kvar, till exempel Appalacherna i Nordamerika och Uralbergen i Centralasien. Uralbergen som är rikt på mineraler uppstod i en kollision mellan den baltiska och sibiriska plattan; dessa har sedan dess suttit ihop.

Runt Pangaea fanns ett hav kallat Panthalassa, detta enda hav var lika stort som alla nuvarande hav tillsammans. Manteln under Pangaea var ännu mycket het och trycktes därför upp mot jordens yta, vilket gjorde att Afrika låg tiotals meter ovanför de övriga kontinenterna.

Pangaea var inte den första superkontinenten på jorden. Jordens första kontinenter formades för omkring två miljarder år sedan och har sedan dess slagits samman och delats upp i flera omgångar. För omkring 500–700 miljoner år sedan fanns alla kontinenter samlade i superkontinenten Pannotia och för omkring 750–1 000 miljoner år sedan i Rodinia.

Klimat 
Klimatet på stora delar av denna superkontinent var varmt och torrt som en följd av att få regnmoln förmådde att nå ända fram till dess inre delar då avståndet till kusten på många ställen var mycket långt. Värmen och bristen på vatten påverkade djur och växtliv.

Se även 
 Geologisk tidsskala

Källor

Externa länkar 

Superkontinenter
Paleogeografi
Rydebäck

Rydebäck är en tätort huvudsakligen i Helsingborgs kommun (Kvistofta distrikt) i Skåne län, med en mindre del i Landskrona kommun (Glumslövs distrikt). I orten, som ligger söder om Helsingborg vid Öresund, finns Rydebäcks gård.

Historia
Orten har en tegelbrukshistoria från 1622, med tillverkning fram till början av 1900-talet. 
På 1960-talet expanderade Rydebäck och blev ett småhusområde
.

Befolkningsutveckling

Samhället
Sedan 2001 går Västkustbanan genom samhället och det finns en Pågatågsstation i den östra delen. På senare år har en centrumbebyggelse med flerfamiljshus börjat uppföras kring stationen. I ortens centrum ligger Rydebäcks kyrka.

I orten finns tre restauranger, Restaurang Tegel, Rydebäcks Pizzeria/restaurang och Primo Pizza. Sommartid har även restaurang "Fortunabythesea" öppet, belägen vid den tre kilometer långa stranden. Det finns även konstgalleriet Galleri Tegelbruket.

Utbildning 
Rydebäcksskolan, som är den största skolan i Rydebäck, byggdes 1972 och bestod då av två byggnader. År 1983 byggdes de två byggnaderna ihop till en U-form, och 2007 genomfördes ytterligare en utbyggnad. År 2006 hade skolan 556 elever i årskurs 1-9. Det fanns tidigare även en mindre skola som hette Krokaskolan som hade årskurs 1-3. Denna var under flera år en Montessoriskola med verksamhet från förskola till årskurs 5, men har numera blivit Dibber International School Helsingborg.

Idrott 
I Rydebäck finns tre idrottsklubbar: Rydebäcks IF med gymnastik, handboll och badminton, Fortuna FF med fotboll och Rydebäcks Ryttarförening. Ryttarföreningen har sin huvudsakliga verksamhet med bland annat så kallat Pay & Ride på Månsgård. 
Det finns även golfbanan Rya GK samt Rydebäcks scoutkår.

Rydebäcks IF 
Rydebäcks IF bedriver gymnastikverksamhet utan tävlingsinriktning för barn, ungdomar och vuxna motionärer samt en mindre handbollsverksamhet och på senare år även badminton.
Klubben har under fotbollstiden producerat en hel del talanger, inte bara fotbollsspelare. Sprintern Johan Wissman och hockeyspelaren Andreas Lilja har båda varit aktiva i klubben. På fotbollssidan har landslagsspelarna Caroline Seger, Marcus Nilsson och Andreas Linde spelat i klubben.

Rydebäcks Ryttarförening 
Rydebäcks RF är en förening med mer än 100-talet medlemmar (2010). De flesta kommer från Rydebäck och har egen häst, foderhäst eller sköthäst på Månsgård i Rydebäck. Klubben tävlar med lag för ponny och häst i både dressyr och hoppning. Ingen ridskola är kopplad till klubben, som inte heller har någon egen anläggning. Klubbens huvudsakliga uppgift är att anordna och administrera utbildning och träningar under tävlingsliknande former, så kallad Pay & Ride.

Se även 
 Kvistofta socken

Källor

Noter

Externa länkar 
Rydebäcks byalags webbplats

Orter i Helsingborgs kommun
Orter i Landskrona kommun
Tätorter i Sverige
Mozilla Thunderbird

Mozilla Thunderbird är en e-post- och usenetklient producerad och publicerad av Mozilla Foundation. Programmet bär sitt namn efter åskfågeln i nordamerikansk mytologi, och är fritt att ladda ner.

Historia 
Thunderbird släpptes ursprungligen som Minotaur (döpt efter Minotauros i grekisk mytologi), kort efter publiceringen av webbläsaren Phoenix (döpt efter den mytiska Fågel Fenix och det program som senare skulle komma att kallas Mozilla Firefox). Projektet fick först inget större erkännande, men i samband med succén för Mozilla Firefox ökade efterfrågan på en bra e-postklient. Resultatet av detta blev att arbetet med Minotaur återupptogs under det nya namnet Thunderbird, och då med hjälp av nya verktyg som utvecklades av Mozilla Firefox-programmerarna.

Se även 
 GNU Privacy Guard

Referenser

Externa länkar 

 Informations- och nedladdningssida: Mozilla Thunderbird

Fria e-postprogram
Thunderbird, Mozilla