kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tawhaki

Tawhaki är en hjälte i Oceaniens mytologi i Polynesien.

Tawhaki är huvudpersonen i en central berättelsecykel: hans far har där fångats av en trollkunnig varelse, men Tawhaki räddar denne med hjälp av sin påhittighet, sin envishet och sitt ädla sinneslag.

Oceansk mytologi
Tawhiri

Tawhiri eller Tawhiri-matea är en stormgud i Oceaniens mytologi hos Maorifolket på Nya Zeeland. 
Son till Rangi och Papa, bror till Whiro och Tane.

Tawhiri beskrivs som ett rastlöst väsen som ständigt ligger i konflikt med sin omgivning. Han och hans bror Whiro motsatte sig Tanes plan att skilja föräldrarna åt för att göra jorden beboelig för levande varelser. Helt konsekvent bodde han kvar hos sin far i himlen.

Gudar i maorisk mytologi
Vädergudar
Tawiskaron

Tawiskaron är i mytologin hos de nordamerikanska Irokes- och Huronindianerna en skapelsens tvillingbröder. Bror till Ioskeha. 

Tawiskaron var den destruktive av de två bröderna och det är han som är orsaken till umbäranden och jordelivets brister.

Se även 
 Nagenatzani 
 Thobadestchin

Referenser 

Amerikansk mytologi
Tvillingar
Tefnut

Tefnut var fuktens gudinna i egyptisk mytologi.  Tefnut och Shu var ett par som fötts genom urguden Atums mun. Tefnut och Shu  avlade Geb och Nut.  Tefnut avbildas oftast i lejongestalt.

Se även 
 Sekhmet
 Mytologi: Första kvinnan

Källor 

Gudar i egyptisk mytologi

ca:Llista de personatges de la mitologia egípcia#T
Teiresias

Teiresias (också översatt Tiresias), på grekiska Τειρεσίας, var i grekisk mytologi en blind profet bosatt i Thebe, känd för sin klärvoajans och för att ha blivit förvandlad till kvinna under sju år. Han var son till herden Everes och nymfen Chariclo, och har kallats den mest kända siaren i västerlandets historia. 

Teiresias omnämns bland annat i Sofokles Kung Oidipus och Homeros Odysséen, och i en rad olika grekiska antika myter. Det är även Teiresias som avslöjar Oidipusmyten, en myt som bland annat gett upphov till Sigmund Freuds oidipuskomplex.

Bakgrund till blindheten 
Det finns flera olika förklaringar i grekisk mytologi till varför Teiresias blev blind. En vanligt förekommande förklaring, som bland annat återberättas i Ovidius Metamorfoser, har att göra med en dispyt mellan guden Zeus och hans maka Hera. Vid ett tillfälle stöter Teiresias på två ormar som är i full gång med en sexualakt. Han försöker hindra de två genom att slå dem med en käpp, och träffar den kvinnliga ormen. Därför förvandlas han till en kvinna. Efter sju år som kvinna stöter han dock på samma två ormar igen, som även den här gången har sex, och den här gången slår han mannen, varpå han förvandlas tillbaka till man. På grund av detta kallas han upp till Zeus och Hera. Deras dispyt går nämligen ut på huruvida mannen eller kvinnan är den som får störst njutning av kärleksakten. Zeus hävdar att den är mest njutningsfull för kvinnan, Hera för mannen. När de rådfrågar Teiresias, med anledning av att han har erfarenhet av bägge könen, svarar han att det är kvinnan som har mest njutning av kärleksakten, ett domslut som tolkades som ursäkt för manlig otrohet. Domslutet upprör Hera till den grad att hon gör honom blind. Zeus kompenserar dock för Heras straff genom att ge honom förmågan att skåda framtiden.

Förekomst i myterna 
Teiresias förekommer i många av de antika grekiska myterna, bland annat i Kung Oidipus där hans klärvoajans spelar en central roll. En plåga drabbar Thebe, den stad där Oidipus är kung efter att företrädaren Laios mördats, och Kreon råder Oidipus att uppsöka Teiresias, för att få reda på vad som ligger bakom plågan. Enligt oraklet beror plågan på gudarnas straff för att den som mördat kungen inte har straffats, och, Teiresias, som har förmåga att tyda gudarnas bud, säger att mördaren finns i Thebe och att kungens mördare är en kung. Detta leder till att Oidipusmyten långsamt avslöjas, som är bakgrunden till Sigmund Freuds Oidipuskomplex.

Teiresias återkommer även i berättelsen om Herakles, där Teiresias avslöjar att det är Zeus som har gjort hans mor Alkmena med barn, liksom i Odysséen, där Odysseus sökte upp Teiresias i Hades dödsrike för råd om sitt öde.

Se även 
 Sofokles: Kung Oidipus
 Sofokles: Antigone (drama)
 Euripides: Backanterna
 Peter Kihlgård: ''Fadder Teiresias vår

Referenser 

Personer i grekisk mytologi
HBTQ-mytologi
Telemachos

Telemachos (uttalas [telémakåss]) var i grekisk mytologi son till Odysseus och Penelope.

Han var spädbarn när Odysseus gav sig ut i Trojanska kriget. När han vuxit upp gör han en resa till Pylos och Sparta tillsammans med Mentor för att få underrättelser om sin far som alla tror är död. Efter Odyssevs hemkomst hjälper han sin far att döda Penelopes friare. Han beskrivs i Odysseen som en klok och modig ung man.

Referenser 
 Homeros: Odysséen

Personer i grekisk mytologi
Temaukel

Temaukel är ett preexistent andeväsen i mytologin hos Onaindianerna i Eldslandet i södra Chile. 

Temaukel är den som upprätthåller ordning i naturen och samhället. Han sägs också beskydda människorna.

Se även
 Kenos
 Mytologi: Gud över gudar
 Mytologi: Lagen

Referenser 

Gudar i amerikansk mytologi
Kultur i Chile
Tengri

Tengri är i tengriismen, både namnet på himlen, den högsta guden, himmelsguden samt flera andra gudomligheter. Alternativa namnvarianter är Tengeri, Tenger, Tangra, Tenri, Tängri och Tangri. Tengriismen, som fått namn efter Tengri, är den traditionella turkiska och mongoliska varianten av schamanism.

Referenser

Himmelsgudar

de:Tengrismus#Tengri
Tepeu

Tepeu var en av två preexistenta andeväsen i mytologin hos mayafolket i Mesoamerika. Hos mayafolket betraktades Tepeu och Gucumatz som anfäder och man sade att det var de som hade skapat allt; dock med vissa förhinder i att finna lämpligt råmaterial till dugliga människor. Först med majs hade de framgång.

Se även 
 Mayansk mytologi
 Popol Vuh

Gudar i mayansk mytologi
Teyron

Teyron ("stor konung") var en mytologisk gestalt i den brittiska, keltiska mytologin. Namnet kommer förmodligen från Tigernonos, stor konung.

Se även
 Rhiannon

Personer i keltisk mytologi
Tezcatlipoca

För asteroiden, se 1980 Tezcatlipoca.

Tezcatlipoca var en trollkarl i mytologin hos toltekindianerna i Mexiko. 

Tezcatlipoca var hos toltekerna en sorts ond stridsgud som bekämpades av Quetzalcoatl. Han troddes ha fötts fullvuxen iklädd full stridsmundering. Det var han som orsakade att Quetzalcoatl lämnade Tula. 

Tezcatlipoca förekommer även hos aztekfolket och framträder där som en skräckinjagande gestalt som krävde många människooffer.

Referenser 

Gudar i aztekisk mytologi
Gudar i toltekisk mytologi
Krigsgudar
Themis

Themis (grekiska: ”överenskommelse” eller ”lag”) var i grekisk mytologi Zeus andra hustru och moder till moirerna och horerna. I Themis var mor till Dike som i romersk mytologi motsvaras av Justitia.

Släktskap

Se även 
 Hesiodos: Theogoni

Externa länkar

Referenser 

Gudinnor i grekisk mytologi
Theseus

Theseus är en av den grekiska mytologins ädlaste hjältegestalter. Han var son till kung Aigeus och Aethra/Aithra (som var dotter till kung Pittheus i Troizen) samt gift med Hippolyte/Antiope och senare med Faidra, samt far till Hippolytos. 

Theseus uppfostrades hos kung Pittheus. När han vuxit upp begav han sig till Aten och sökte upp sin far. Under färden upplevde han talrika äventyr. Hans mest kända bragd därefter var att döda odjuret Minotauros på Kreta med hjälp av Ariadne, kung Minos dotter, vars kärlek han vunnit. Efter återkomsten till Aten övertog han regeringen efter sin far, som misströstande om sonens återkomst hade berövat sig livet.
 
Theseus dödades försåtligt på ön Skyros av kung Lykomedes. Han har hyllats som grundläggare av Atens statsskick.

Den antika grekiska trandansen Geranos som infördes i Aten av Theseus efterliknar Minotauruslabyrintens vindlingar.

Se även 
 Asterion 
 Theseusskepp

Källor 

Hjältar i grekisk mytologi
Thespios

Thespios är en kung i grekisk mytologi. Thespios hade femtio döttrar. Heroen Herakles "trettonde stordåd" var, enligt slippriga romarpoeter, hans mödosammaste, labor durissimus, genom att han på en och samma natt gjorde alla femtio döttrarna med barn.

Referenser 

Personer i grekisk mytologi
Thetis

Thetis var en havsnymf i grekisk mytologi. Hon var dotter till Nereus och Doris, gift med Peleus och mor till Akilles som hon särskilt månade om.

Thetis eftertraktades av både Zeus och Poseidon, men när de fick veta att hennes framtida son skulle bli starkare än sin far beslöt de att hon istället skulle giftas bort med en människa.

Thetis ansågs vara en hjälpsam gudomlighet som bodde långt ned i havsdjupet med sina systrar nereiderna (exempelvis Amfitrite – Poseidons hustru), inte med sin make Peleus.

Vid Thetis bröllop rullade tvistens gudinna Eris (som till skillnad från övriga gudar och gudinnor inte var bjuden) in ett äpple med inskriptionen ”Till den vackraste”. De församlade gudinnorna kunde inte komma överens om vem äpplet skulle tillfalla och lät Paris avgöra (Paris dom), något som ledde vidare till det trojanska kriget. Thetis försökte hindra sin son från att delta i kriget eftersom hon visste att han var dömd att aldrig återvända från det. Akilles trotsade sin mor och innan han dog blev han den störste grekiske hjälten.

Se även 
 17 Thetis
Thetis et Pelée, fransk opera
Thetis och Pelée, svensk opera

Källor

Externa länkar 

Nymfer i grekisk mytologi
Havsgudar
Thisbe

Thisbê (grek. Θισβη) var en najadnymf i grekisk mytologi. Hon bodde i källan eller fontänen i byn Thisbe i Boiotien (centrala Grekland) och var möjligtvis dotter till flodguden Termessos.

Ovidius Thisbe 
I Ovidius berättelse om Pyramus och Thisbe, använde Ovidius sig av nymfen Thisbe som inspiration till sin tragiska hjältinna. Enligt historien begick Thisbe självmord när hon hittade sin älskade Pyramus död.

Många berömda verk, till exempel Shakespeares Romeo och Julia, är baserade på denna berättelse.

Se även 
 Ovidius: Metamorfoser

Källor
Thisbe i Nationalencylopedin

Nymfer i grekisk mytologi
Thobadestchin

Thobadestchin är en av de ursprungliga tvillingbröderna i mytologin hos de nordamerikanska Navajoindianerna. Han är son till Estanatlehi och bror till Nagenatzani. När Nagenatzani begav sig ut i världen för att fullgöra uppgiften att befria den från olika odjur, stannade Thobadestchin hemmavid för att ge sin mor föda. 

Hos Irokes- och  Huronindianerna kallas motsvarande tvillingar Ioskeha och Tawiskaron.

Amerikansk mytologi
Tvillingar
Thot

Thot är i egyptisk mytologi en mångud och i denna egenskap måttets och i sammanhang därmed räknekonstens, vetenskapens och konstens 
representant.  Han är även skrivkonstens beskyddare, "de heliga ordens herre",  tillsammans med gudinnan Seshat.

Gudarna Horus och Osiris hade en strid med Thot. Till slut vann Horus och Osiris, men Horus fick betala med sitt öga för att vinna. Efter detta helade Thot Horus öga.

Thot framträder i konsten vanligtvis i gestalt av en man med huvudet av en ibis. Antikens greker identifierade Thot med sin gud Hermes, Hermes Trismegistos.

Källor 
Encyclopaedia Britannica/ Thoth

Referenser 

Gudar i egyptisk mytologi
Mångudar
Thunupa

Thunupa, Tonapa eller Toapac var en hjälte i mytologin hos folket i Inkariket i Peru.

Se även
 Viracocha
 Inkafolkets mytologi

Inkafolkets mytologi
Tiamat

Tiamat var i mesopotamisk mytologi saltvattnets urgudinna.  Hon beskrivs som en monstruös gestalt och ses som en av de första kända drakgestalterna i historien. Tiamat var gudarnas moder och symbol för urtidens kaoskrafter. 

Tiamat finns omnämnd i eposet Enuma Elish. Hon var tillsammans med sötvattensguden Apsu en av de två urgudarna vid skapelsen. När de förenade sig uppstod livet och de yngre gudagenerationerna. Tiamat ville utrota de yngre gudarna, men besegrades och dödades av guden Marduk. Av hennes döda kropp skapas himmel och jord, av svansen Vintergatan. Människan skapas därefter från blodet av ett annat urtidsmonster kallat Kingu för att tjäna gudarna.  Därpå byggde gudarna staden Babylon med dess tempel till Marduks ära över hans bedrift.

Se även 
 Mytologi: Första kvinnan

Källor     

Gudar i mesopotamisk mytologi
Drakar i mytologi
Havsgudar
Urgudar
Tian (himmelsgud)

Tian (天) eller Tien var en himmelsgud i tidig kinesisk mytologi. 

Under Shangdynastin ersattes Tian av Shang Di men ersatte i sin tur honom efter dynastins fall, om än i en helt annan form.

Se även
 Di (gud)
 Mytologi: Himlen

Referenser 

Gudar i kinesisk mytologi
WP:Projekt Kina
Himmelsgudar
Tianlong

Tianlong (förenklad kinesiska 天龙 traditionell kinesiska 天龍 pinyin tiānlóng) är den ena hälften av det ursprungliga paret i gammal kinesisk mytologi. 

Tianlong gav tillsammans med sin partner upphov till både människorna och de döda tingen och sägs kunna styra himmelen och vädret.  Enligt kinesisk buddhism vaktar den himmelska draken det himmelska palatset och bär det så att det inte faller.

Tianlong är kinesiska. Tian 天 betyder himmel (bildligt även himmelen och gud) och long 龍 betyder drake – himmelsdrake. Kan även tolkas som helig eller gudomlig drake. Tianlong är en flygande drake i kinesisk mytologi, en stjärna i Kinesisk astronomi och förekommer som namn på plaster, företag och skolor.

Se även
 Diya
Kinesisk drake

Källor

Noter

Kinesisk mytologi
WP:Projekt Kina
fr:Tianlong
pl:Tianlong
ja:天竜
zh:天龙
Tieholtsodi

Tieholtsodi är ett vattenodjur i mytologin hos de nordamerikanska Navajoindianerna. 

Enligt tron ska Tieholtsodi var tidigare en fiende till mänskligheten men som senare kommit att bli mindre fientligt inställd. Tieholtsodi antas dock fortfarande ansvara för drunkningar.  

Efter att regnguden Tonenili och eldguden Hastsezini räddat den första Navaho från djupet kunde Tieholtsodi, som är havets kung, inte motstå kraven från dessa.

Referenser 

Amerikansk mytologi
Tian Mu

Tian Mu är blixtens gudinna i kinesisk mytologi. Hon skapar blixten med hjälp av speglar. Hon är gift med åskguden Lei Kung.

Källor

Gudar i kinesisk mytologi
WP:Projekt Kina
Åskgudar
Vädergudar
Tiki Viracocha

Tiki Viracocha ('Guden som inte går att lära känna') var en skapelsegud hos folket i Inkariket i Peru, möjligen också ett namn på det högsta väsendet.

Se även
 Viracocha
 Mytologi: Gud över gudar
 Inkafolkets mytologi

Referenser 

Gudar i inkafolkets mytologi
Skapargudar
Tinarau

Tinarau är en havsgud i Oceaniens mytologi i Polynesien. Make till mångudinnan Hina Keha.

Tinarau råder över haven och dess varelser. Han har en dubbel natur: Han kan uppträda destruktivt som hajarnas gud men också visa sig som en vacker yngling. När han uppträder i den senare skepnad är hans högra sida en människas men hans vänstra fiskens. I den förra inkarnationen sägs han ansvarig för olyckor till havs.

Möjliga, alternativa (eng?) namnformer: Tini Rau, Kinilau, Sinilau, Tinilau.

Referenser 

Gudar i oceansk mytologi
Havsgudar
Tirawa

Tirawa eller Tirawa Atius är den högste gudomen i mytologin hos de nordamerikanska Pawneeindianerna. 

Tirawa befriade världen från jättarna och gjorde den beboelig för människor. Därefter bestämde han himlakropparnas banor. Tirawa sägs var den som upprätthåller ordningen i världen och, eftersom himlakropparna är livsavgörande på prärien, är han också den viktigaste guden hos Pawneeindianerna.

Se även
 Mytologi: Gud över gudar

Gudar i amerikansk mytologi
Titaner

Titaner var i grekisk mytologi den första generationens gudomliga väsen som alla var barn av Uranos (himlen) och Gaia (jorden). Med Kronos i spetsen störtade dessa titaner sin far för att i sin tur undanträngas av de yngre, olympiska gudarna.

Uranos och Gaia fick också andra barn, de tre cykloperna och de tre hekatoncheirerna (cykloperna beskrivs i Odyséen som ett folkslag).

Enligt Hesiodos fanns det sex manliga titaner:
 Okeanos, havet
 Koios
 Krios
 Hyperion, solen
 Iapetos
 Kronos

Uranos och Gaia hade också sex döttrar, således fanns det också sex kvinnliga titaner:
 Foibe/Phoebe/Febe, månen
 Mnemosyne, minnet
 Rhea, moderskapet
 Tethys, havet
 Theia, solen
 Themis, lagen

Enligt andra källor ska titanerna vara så många som tjugofyra stycken, somliga inte kända vid namn. Andra källor kallar vissa av dessa gudar för titanider, dvs det yngre gudasläktet (ofta identifierade som barn till de tolv ovan). Bland de omnämnda finns:
 Atlas
 Eos, gryningens gudinna
 Helios, solen
 Prometheus
 Selene, mångudinna
 Nyx, nattens gudinna

Namnens spridning 
Grundämnet Titan är uppkallat efter titanerna. Flera av de största av planeten Saturnus månar är uppkallade efter titaner, t.ex. Titan, Rhea, Japetus, Tethys och Hyperion, inspirerat av att romerska Saturnus motsvaras av grekiska titanen Kronos.

Referenser 

Gudar i grekisk mytologi
Tlalchitonatiuh

Tlalchitonatiuh var en gryningssgud hos indianerna i Mexiko.

Se även
 Mayansk mytologi
 Aztek-, Maya- och Toltekindianer

Källor

Gudar i mayansk mytologi
Tlaloc

Tlaloc var en regngud i mytologin hos toltek- och aztekindianerna i Mexiko. De ansåg att Tlaloc förorsakade såväl regn som torka.

Tlaloc var en av de viktigaste gudarna och han tillbads närmast nitiskt, bland annat med människooffer i form av spädbarn. Hos aztekerna utvecklades han till en gud som också förknippades med berg och vattendrag.

Den mest kända avbildningen av Tlaloc är en stor stenstod cirka 5 m hög som numera står utanför infarten till antropologiska museet i Mexico City. Enligt myten kom en av de största rengskurarna någonsin när stoden flyttades från upptäcktsplatsen till sin nuvarande plats.

Det är framför statyn av Tlaloc som Sasparilla Godzilla snubblar i inledningen till romanen Illuminatus! av Robert Anton Wilson och Robert Shea.

Referenser 
 Världskulturmuseet: kärl, 1923.06.0011

Gudar i aztekisk mytologi
Gudar i toltekisk mytologi
Vädergudar
Tlazolteotl

Tlazolteotl (”smutsgudinnan”) var i mytologin hos aztekindianerna en gudinna som förknippades med erotik: hon var bastubadets, den erotiska lustens och biktens gudinna, och äktenskapsbrytarnas beskyddare.

Se även 
 Mytologi: Kärleken

Referenser

Gudar i aztekisk mytologi
Kärleksgudar
Tocapo Viracocha

Tocapo Viracocha var en gestalt i mytologin hos folket Inkariket i nuvarande Peru. Se vidare Viracocha.

Se även 
 Imaymana Viracocha
 Inkafolkets mytologi

Källor

Inkafolkets mytologi
Tohil

Tohil var en vädergud i mytologin hos Mayaindianerna i Mexiko.

Mayafolket betraktade Tohil som den gud som gav dem elden. Av honom fick de också råd och undervisning.

Se även 
 Mayansk mytologi
 Popol Vuh
 Mytologi: Elden

Referenser 

Gudar i mayansk mytologi
Vädergudar
Tonatiuh

Tonatiuh (på Nahuatl: Ōllin Tōnatiuh, "solens rörelse") var en solgud i mytologin hos toltek- och aztekindianerna i Mexiko. 
Han var känd som den "Femte Solen" och representerade solen under dagtid och under en av dess cykler.

Referenser

Gudar i toltekisk mytologi
Gudar i aztekisk mytologi
Solgudar
Tore (mytologi)

Tore är i mytologin hos Bambutifolket i Centralafrika en skogsgud som också bestämmer människornas livslängd och död.

Se även 
 Mytologi: Döden

Källor

Gudar i afrikansk mytologi
Tornarsuk

Tornarsuk eller Torngarsoak är en viktig naturande i den inuitiska mytologin i Nordamerika. Tornarsuk ges lite olika roller och funktioner hos olika inuitiska folk.

Referenser 

Gudar i inuitisk mytologi
Triptolemos

Triptolemos var i grekisk mytologi en furste i Eleusis då gudinnan Demeter där lärde ut åkerbruket.

Referenser 

Personer i grekisk mytologi
Tristan

Tristan kan syfta på:

 Tristan (balett) – balett av Tatjana Gsovsky

Personer

Efternamn
 Flora Tristan (1803–1844), en fransk socialist och feminist

Förnamn 
 Tristan Bernard (1866–1947), en fransk författare
 Tristan Corbière (1845–1875), fransk poet 
 Tristan Derème (1889–1941), fransk författare
 Tristan Gale (född 1980), amerikansk skeletonåkare
 Tristan Gommendy (född 1979), fransk racerförare
 Tristan Manco, brittisk författare
 Tristan Taormino (född 1971), amerikansk författare
 Tristan Thomas (född 1986), australisk friidrottare
 Tristan Tzara (1896–1963), rumänsk och fransk avantgardepoet
 Tristan Vautier (född 1989), fransk racerförare
 Tristan Wilds (född 1986), amerikansk musiker

Fiktiva
 Tristan (keltisk mytologi) – huvudperson i en keltisk saga

Geografi

Antarktis 

 Tristan Island, Antarktis,

Sankta Helena, Ascension och Tristan da Cunha 

 Tristan da Cunha, ö,

Se även
 Tristan och Isolde (olika betydelser)

Förnamn
Efternamn
Robotskapade Antarktisförgreningar
Trym

Trym var en jätte i nordisk mytologi. Han stal Tors hammare Mjölner och krävde att som lösen få gudinnan Freja till brud. Tor anländer till bröllopet förklädd till gudinnan, tar tillbaka sitt välkända attribut och dräper Trym.

Trymskvädet eller Kvädet om Trym, fornvästnordiska Þrymskviða, är en dikt ur den Poetiska Eddan, som finns bevarad i Codex Regius och som återger denna historia. Motivet finns även i nordiska folkvisor från 1500-talet, bland annat i den svenska folkvisan Hammarhämtningen.

Referenser

Externa länkar

 Þrymskviða Normaliserad norrön text av Guðni Jónsson
 Þrymskviða Onormaliserad norrön text av Sophus Bugge
 Þrymlur Isländsk folkvisa

Poetiska Eddan
Litterära källor till nordisk mytologi
Tor
Jättar i nordisk mytologi
Tsui'goab

Tsui'goab är en regngud hos det afrikanska khoikhoifolket.

Tsui'goab sägs vara den anfader som skapade det första människoparet. Han kom och gick, eller dog och återföddes, som regnet. Tsui'goab tillbedjas både som fadersgud och vid behov av regn. Hans huvudsakliga fiende heter Gaunab och tillskrivs äran av att ha skapat regnbågen.

Källor

Gudar i afrikansk mytologi
Vädergudar
Tsukuyomi

Tsukuyomi  (月読), eller Tsukuyomi-no-Mikoto (月読尊), är en mångud inom shinto och i japansk mytologi.

Tsukuyomi föddes ur Izanagis högra öga.  Han är bror till solgudinnan Amaterasu och stormguden Susanoo.

Han gifte sig med sin syster Amaterasu, men paret separerade sedan han dödat Uke Mochi, födans gudinna. Vid en av gudarnas sammankomster bevittnade han hur Uke Mochi skapade deras föda genom att hosta, harkla och spotta fram den, något som väckte sådan avsmak hos honom att han dödade henne. Amaterasu upprördes så av detta att hon vägrade att någonsin se på honom igen, och flyttade därför till en annan del av himmelen. Detta var orsaken till att solen och månen aldrig var på himmelen samtidigt.

Jämför den inuitiska månguden Aningan.

Referenser

Noter 

Gudar i japansk mytologi
Shinto
Mångudar
WP:Projekt Japan
Tu-matauenga

Tu eller Tu-matauenga är en krigsgud i Oceaniens mytologi hos maorifolket på Nya Zeeland. 
Tu-matauenga var son till Rangi och Papa och bror till Tane. 

Tu stod på Tanes sida i konflikten kring Tanes plan att skilja föräldrarna åt för att skapa plats åt de levande varelserna mellan himmel och jord. Tane lyckades övertyga Tu om att det skulle kunna ske utan våld.

Som krigsgud förekommer Tu över hela Polynesien. Han sägs också fånga människor i olika fällor för att sedan sluka dem.

Referenser
 
G. Grey, Polynesian Mythology, Illustrated edition, reprinted 1976. (Whitcombe and Tombs: Christchurch), 1956.
M. Orbell, The Concise Encyclopedia of  Māori Myth and Legend (Canterbury University Press: Christchurch), 1998.
E.R. Tregear, Maori-Polynesian Comparative Dictionary (Lyon and Blair: Lambton Quay), 1891.

Gudar i maorisk mytologi
Krigsgudar
Tuapaca

Tuapaca var en skapelsegud i mytologin hos folket i Inkariket i Peru. 

Tuapaca beskrevs som en vit man kring Titicacasjön. I andra områden kallas han för Tiki Viracocha. Han sägs ha besökt människorna på jorden och givit dem rikligt med gåvor.

Se även 
 Inkafolkets mytologi

Referenser 

Gudar i inkafolkets mytologi
Skapargudar
Tutujanawin

Tutujanawin är en öken- och skapelsegud i mytologin hos de människor som fanns i Peru innan Inkariket grundades. Tutujanawin sas vara alltings upphov och den som upprätthöll ordning.

Se även 
 Inkafolkets mytologi

Referenser 

Gudar i amerikansk mytologi
Skapargudar
Twe

Twe är en gud som associeras med Bosomtwesjön i Ghana i Västafrika. Han sägs besöka sjöns fiskare varje vecka.

Källor

Gudar i afrikansk mytologi
Tyndareos

Tyndareos var i grekisk mytologi kung i Sparta, make till Leda.   

Leda blev förförd av Zeus i svangestalt, ett populärt motiv i senare konst.

Se även 
 Helena (mytologisk gestalt)
 Klytamnestra
 Kastor
 Polydeukes
 Mytologi: Övernaturlig avlelse

Referenser 

Personer i grekisk mytologi