kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Rysk

Rysk kan syfta på:

 Ryssland – officiellt Ryska federationen sedan 1991, en federal republik som omfattar stora delar av Östeuropa och hela Nordasien
 Moskvariket – (1283–1547), ett rike omkring staden Moskva
 Tsarryssland – (1547–1721), ett envälde (autokrati) under tsaren
 Kejsardömet Ryssland – (1721–1921), en rysk statsbildningen
 Sovjetunionen – (1922–1991), en konstitutionellt socialistisk stat som existerade på den största delen av territoriet av det forna Tsarryssland i Eurasien
 Ryska Sovjetrepubliken – (1917–1991), den största sovjetrepubliken
 Ryssar – ett östslaviskt folk som har ryska som modersmål
 Ryska – det största av de slaviska språken
 Rysk kultur – kulturarvet i Ryssland

Se även
 Sovjetisk
Patricier

Patricier (latin patricius, "ättling till fäderna", av pater, fader) var i antikens Rom under kungatiden och tidig republik en privilegierad samhällsklass. Patricierätternas huvudmän tillhörde under kungatiden senaten, medan de i republikens första tid hade ett reelt, om än inte formellt, monopol på viktiga ämbeten. I striden med plebejerna blev de efter hand tvungna att ge upp några av sina privilegier.

I antikens Rom 
Patricierståndet ansågs ha sitt ursprung i de hundra familjeöverhuvud som Romulus utvalde till den första senaten i mytologisk tid. Förutom upphöjningen av gens Claudia omkring år 504 f.Kr. utökades inte ståndet under republiken. Patriciernas privilegier och särställning urholkades med tiden, som med Lex Canuleia år 445 f.Kr. som tillät äktenskap med plebejer och Lex Hortensia år 286 som fråntog patricierna rätten av godkänna folkförsamlingarnas beslut som lagar. Efter detta behöll patricierna ensamrätten på några få ämbeten, främst av religiös karaktär, men politiskt viktiga positioner som konsul och censor kunde i lika stor eller större utsträckning beklädas av plebejer. Några patricier lät sig rent av adopteras av plebejer för att kunna bli folktribun. 

Under Julius Caesar och Augustus stiftades lagar (Lex Cassia och Lex Saenia) för utnämnandet av nya patricier, något som fortsattes av senare kejsare som Claudius och Vespasianus. På Konstantins tid blev patricius en personlig hederstitel som tilldelades personer som tjänat riket eller kejsaren.

I senare tid 
Patricier kallades under den senare delen av medeltiden och långt in i nyare tiden i Tyskland och Schweiz storborgare som tillhörde vissa ansedda släkter och uteslutande för sin räkning gjorde anspråk på de högre stadsämbetena. Patricier var (heders)titel för vissa höga ämbetsmän eller furstar. Många adelsätter i Europa härstammar ifrån dessa patricier.

I vidare mening kan patriciatsbegreppet även användas om ett i praktiken styrande skikt inom den styrande eliten, även i historiska sammanhang där det inte föreligger formella regler som utesluter andra grupper.

Se även 
 Patricius
 Patriarkat
 Matriarkat
 Överklass (samhällsklass)
Patriciervilla

Källor

Noter 

Samhällsklasser inom romerska riket
Romersk adel
Amt

Amt har under historien betecknat olika typer av civila förvaltningsområden i Skandinavien och Tyskland.  Idag används benämningen amt huvudsakligen i tysktalande länder.

Danmark och Norge
Ett amt är en äldre benämning på ett civilt förvaltningsområde i Danmark. Historiskt var det även den administrativa indelningen i Danmark-Norge samt i Norge från 1662 fram till 1918. 

De tretton danska amten ersattes 1 januari 2007 med fem regioner: Region Nordjylland, Region Midtjylland, Region Syddanmark, Region Sjælland och Region Hovedstaden.

Tyskland

Idag används benämningen Amt på ett administrativt område huvudsakligen i Tyskland, där det förekommer i förbundsländerna Schleswig-Holstein, Mecklenburg-Vorpommern och Brandenburg. Ett Amt i Tyskland betecknar en sammanslutning av flera kommuner (motsvarande ett kommunalförbund), som behållit sin ställning som egna kommuner, men överlämnat administrationen till amtet. Samarbete eller mer omfattande samgående mellan kommuner regleras olika i de individuella förbundsländerna i Tyskland. En amtsfri kommun (amtsfreie Gemeinde) betecknar därmed en stad eller ort som i egenskap av självständig kommun inte ingår i ett amt men som ingår i en Landkreis eller motsvarande (jämför Kretsfri stad).

Se även 
 Amtman
 Amtsbezirk
 Amtsgericht
 Danmarks historiska amt
 Danmarks administrativa indelning
 Norges amt
 Norges fylken

Regionala politiska indelningar
Agricola

Agricola kan avse:

 3212 Agricola, asteroid i huvudbältet
 Agricola (finsk adelsätt), introducerad gren av ätten Leijonmarck
 Agricola (bok), biografi över Gnaeus Julius Agricola skriven av Tacitus, De vita et moribus Iulii Agricolae
 Agricola (brädspel), brädspel från 2007
 Agricola (namn) – ett namn samt personer med namnet
 Agricola (släkte), släkte i familjen flugsnappare
 Agricola finska församling, församling i Lappträsk kommun i Finland
 Agricola svenska församling, församling i Lappträsk kommun i Finland

Se även 
 Leijonmarck, svensk adelsätt av finländskt ursprung
Trämask

Trämaskar, eller ormask, är inte en specifik art utan ett flertal larver som lever i bark och ved. De tillhör olika arter av skalbaggsfamiljen trägnagare.

Arter
Platypodidae, Scolytidae
Mjuk trägnagare (Ernobius mollis)
Strimmig trägnagare (Anobium punctatum)
Skäckig trägnagare (Xestobium rufovillosum)
Husbock (Hylotrupes bajulus)
Lyctus brunneus
Vivlar (Pentarthrum huttoni, Euophryum confine)

Skalbaggar
Klädpoker

Klädpoker är ett pokerspel som går ut på att få motspelarna nakna. Man spelar en variant av poker som kallas för 5-card Draw. Efter avslutat spelomgång måste förloraren tar av sig kläderna ett plagg i taget per förlorad hand. Den som sedan sitter naken, har förlorat spelet. . Det kan spelas både i verkliga livet eller elektroniskt; det första klädpokerdatorspelet skrevs av den tyske speldesignern Dieter Eckhardt i slutet av 1970-talet med datorer som tillhörde ett astronomiskt observatorium i närheten av Düsseldorf.

Regler 
Spelet kan genomföras med vilken pokervariant som helst. Från början ser man vanligtvis till att alla har lika många plagg på sig, alternativt att kvinnliga deltagare har ett plagg mer än manliga. Det finns ett flertal sätt pokerreglerna kan utvecklas till klädpoker. Till exempel, i slutet av varje giv:

 Måste spelaren med den sämsta handen ta av sig ett plagg
 Måste spelaren som förlorade mest pengar ta av sig ett plagg
 Tar spelaren med den bästa handen av det åt honom eller henne
 Får spelaren med den bästa handen välja vem som ska förlora ett plagg
 Förlorar alla spelare utom vinnaren ett plagg. Notera att det här ger en kort spelomgång, om inte nakna spelare tvingas utföra saker när de förlorar, så att spelet fortsätter även när spelarna blir nakna.
 Alternativt måste en spelare som spelar bort alla marker köpa till sig ett visst antal nya för ett klädesplagg.
 Om spelare tillåts "köpa tillbaka" kläder när de får mer marker kan detta resultera i nollsummespel. (Med två personer resulterar detta i att bara en av dem saknar kläder.) Om det däremot inte är tillåtet att "köpa tillbaka" stiger nakenheten hela tiden.
 I stället för att ha samma värde för alla klädesplagg tillåter vissa regler ett varierat värdesystem där plagg som täcker en spelares viktiga erogena zoner har högsta värde. (BH och trosor hör högre värde än sandaler eller klackskor.)

Som en ytterligare variant kan spelare som har förlorat alla kläder och därmed blivit helt nakna behöva utföra sexakter.'''

Antal plagg 
Eftersom kvinnor har två plagg som täcker "hemliga ställen" och män bara har ett så kan det vara rättvist att kvinnor börjar med ett plagg mer på sig. Man kan tillämpa olika varianter av detta. Av artighet låter många killar tjejerna välja vilken variant som ska gälla.
 Kvinnliga spelare börjar med ett plagg mer än manliga. Båda slutar när de är nakna.
 Alla deltagare börjar med samma antal plagg, men kvinnor slutar när de har bara trosorna kvar, medan män inte slutar förrän de är nakna.

Nakenhet
Poker
Sexualitet
Kansas City

Kansas City kan syfta på:

 Kansas City Standard – en äldre standard för lagring av data på analoga ljudmedia, oftast kassettband
 Kansas City (film) – en musikfilm av Robert Altman

Geografi
 Kansas City Metropolitan Area – 15 counties i USA runt Kansas City, Missouri
 Kansas City, Kansas –  en stad i Wyandotte County, i delstaten Kansas i USA
 Kansas City, Missouri – en stad i Jackson County, i delstaten Missouri i USA
 Kansas City International Airport – en flygplats

Se även
 Kansas City Shuffle
Trägnagare

Trägnagare (Ptinidae) är en familj inom ordningen skalbaggar som finns över hela världen. Familjen omfattar minst 220 släkten och 2200 beskrivna arter.. I Sverige finns 92 arter.

Systematik 
Trägnagarna beskrevs tidigare som familjen Anobiidae, men placeras idag i Ptinidae. De omfattar flera underfamiljer, däribland tjuvbaggarna i Ptininae och de egentliga trägnagarna.

Underfamiljer 
 Alvarenganiellinae Viana and Martínez, 1971
 Anobiinae Fleming, 1821
 Dorcatominae C. G. Thomson, 1859
 Dryophilinae LeConte, 1861
 Ernobiinae Pic, 1912
 Eucradinae LeConte, 1861
 Mesocoelopodinae Mulsant & Rey, 1864
 Ptilininae Shuckard, 1840
 Ptininae Latreille, 1802
 Xyletininae Gistel, 1856

Se vidare: Lista med släkten inom Ptinidae

Ekologi 
Vissa arters larver lever i död ved eller bark, andra i bröd och matrester, ytterligare andra i trädsvampar. Som skalbagge mäter de upp till 9 mm.

När de brunsvarta larverna kläcks till skalbaggar äter de sig ut och gör då hål i träet, svampen etc. I trä syns ett cirkelrunt hål 1,5–3 mm i diameter med en liten hög gnagmjöl under. Detta mjöl kallas även or, och trämask kallas även ormask. Trä med maskhål kallas "maskstunget".

Noter

Externa länkar 

Skalbaggar
Konjunktion (logik)

Inom logik och matematik är konjunktion ett konnektiv, som betecknas med symbolen   eller symbolen , och utläses som "och". En sats, vars delar är förbundna med detta konnektiv kallas, även denna, för en konjunktion. En sådan sats är sann, om och endast om alla dess operander är sanna.

Med A och B symboliserande påståenden, utläses satsen A  B som: A och B. Den skall således tolkas som sann, om och endast om båda satserna är sanna. Konnektivet  ,  kan tillsammans med exempelvis konnektivet för negation uttrycka varje annat konnektiv inom satslogiken.

Inom boolesk algebra skrivs konjunktion med multiplikationstecknet "·".

Sanningsvärdetabell 
F = Falsk och S = Sann.

| p || q || p ∧ q
|-
| F || F || F
|-
| F|| S || F
|-
| S || F || F
|-
| S|| S|| S
|}

Med beteckningar enligt boolesk algebra.
Siffrorna 0 och 1 motsvarar sanningsvärdena Falsk respektive Sann.

| p || q || p · q
|-
| 0|| 0|| 0
|-
| 0 || 1|| 0
|-
| 1 || 0 || 0
|-
| 1 || 1 || 1
|}

Tekniska lösningar 
I elektriska kretsar, pneumatik, hydraulik, mekanik etcetera kan funktioner som motsvarar konjunktioner realiseras, som i kombination med andra logiska funktioner kan byggas ihop till komplex funktionalitet. Några exempel:

Seriekoppling 
Om till exempel två brytare kopplas i serie med en lampa måste båda brytarna vara till för att lampan ska lysa. Om en eller båda brytarna är från lyser den ej.

AND-grind 
I digitaltekniken realiseras samma funktion som ett logiskt byggblock, en AND-grind. "Värdena" är här signalerna "hög" och "låg" som motsvarar bestämda spänningsintervall. Dessa betecknas vanligen med H för hög och L för låg.

|}

Ett integrerat kretsblock som tillhandahåller AND-grindar är till exempel 7408 som innehåller fyra separata grindar.

Källor 
 Göran Hermerén, Logik, Studentlitteratur, Lund 1967.
 Konrad Marc-Wogau, Modern Logik, Bonniers 1950.
 Geoffrey Hunter, Metalogic. An Introduction to the Metatheory of Standard First-Order Logic, MacMillan, London 1971.
 Elliott Mendelson, Elementary Logic, Oxford University Press, London 1965.
 Georg Henrik von Wright, Logik, Filosofi och Språk, Aldus, 1957.

Externa länkar 

Logiska operatorer
Materiell implikation

Materiell implikation är ett konnektiv inom satslogiken, som oftast betecknas med symbolen →. Med p och q symboliserande påståenden, skall satsen p → q utläsas som: om p, så q. Den skall tolkas som sann, utom då den första satsen är sann och den andra falsk. Den materiella implikationen introducerades av den tyska logikern Gottlob Frege 1879  och kom att användas av såväl Bertrand Russell som de logiska positivisterna.

Innebörden av den materiella implikationen missförstås ofta. Satsen: om p så q, och som skrivs p → q, är inte en implikation i den bemärkelsen, att det skulle råda något logiskt eller kausalt samband mellan p och q. Den kan heller inte tolkas så, att q kan härledas från p. Att en sats materiellt implicerar en annan, betyder inom satslogiken endast,  att det icke är så, att den första satsen är sann och den andra falsk.

Ekvivalenser 
Inom satslogiken är  logiskt ekvivalent med  och enligt De Morgans lagar med .

Sanningsvärdetabell 

!   ||   || 
|-
!F|||F
|S
|-
!F||S
|S
|-
!S||F
|F
|-
!S||S
|S
|}

Exempel 
Med satserna p och q, där p är: Min klocka går rätt och q är: Tåget är försenat, kan man bilda satsen:
 p → q, vilken utläses: Om min klocka går rätt, så är tåget försenat.

Satsen är falsk endast då det är sant, att klockan går rätt och att tåget inte är försenat.

Källor 
 Karl-Johan Bäckström, Diskret matematik, Studentlitteratur, Lund 1986.
 Raymond M Smullyan, First-Order Logic, Springer-Verlag, Berlin Heidelberg, New York, 1968.
 Elliott Mendelson, Elementary Logic, Oxford University Press, London 1965.
 Göran Hermerén, Satslogik, Studentlitteratur, Lund 1967.
 Per-Erik Danielsson, Digital teknik, Studentlitteratur, Lund 1974.
 Geoffrey Hunter, An Introduction to the Metatheory of Standard First-Order Logic, MacMillan London 1971.

Logiska operatorer
Logik
Husbock

Husbocken (Hylotrupes bajulus) är en skalbagge i familjen långhorningar som förekommer i Europa, Asien, Nordamerika och Nordafrika. Det är den enda arten i släktet Hylotrupes.

Den mörkt gråbruna skalbaggen är 7–21 mm lång och dess larver lever i torrt barrträdsvirke, helst inomhus men kan även förekomma utomhus.

Larven lever i träet i 3–4 år, ibland upp till 10 år och lämnar det yttersta skiktet orört men kan urholka träet totalt. Larvens gnagande kan höras från angripet trä. Larven förpuppas i träet, och skalbaggen kläcks och lämnar träet juni-juli varvid det skapar ett oregelbundet, ovalt hål.

Det måste vara minst 25 °C för att skalbaggen ska svärma.

Man kan bekämpa masken i en angripen byggnad genom att avlägsna och bränna angripet trä, eller genom att gasa byggnaden med giftgas.

Källor

Externa länkar 

Långhorningar
Indirekt bevis

Ett indirekt bevis eller ett motsägelsebevis är ett sätt att bevisa ett påstående genom att visa att påståendets motsats leder till en självmotsägelse.

Om det påstående som ska härledas är , antar man i ett indirekt bevis satsens negation, . Om detta antagande tillsammans med de givna förutsättningarna leder till en kontradiktion eller motsägelse, så kan man med den ovan nämnda slutledningsregeln dra slutsatsen att  är giltig.

Ett av de äldsta indirekta bevisen är härledningen av att   inte är ett rationellt tal. Negationen av den sats som ska bevisas är således att  är ett rationellt tal och är därmed det antagande som skall läggas till premisserna. 

Vissa riktningar inom matematikfilosofin, till exempel intuitionismen, accepterar inte alla typer av indirekta bevis.

Se även 
 Direkt bevis
 Induktionsbevis
 Lagen om det uteslutna tredje
 Sanningsvärde
 Satslogik

Referenser

Logik
Retorik
Amsterdam, New York

Amsterdam är två intilliggande kommuner i Montgomery County i delstaten New York i USA. Den ena kommunen räknas som city (stad) och den andra (den befolkningsmässigt mindre, inkluderande omgivande landsbygd) som town. Den sammanlagda ytan är 94,9 kvadratkilometer och befolkningen uppgår till cirka  invånare (2000). Amsterdam ligger vid floden Mohawk River, en biflod till Hudsonfloden, cirka 60 km nordväst om staden Schenectady.

Referenser 

Orter i delstaten New York
Montgomery County, New York
Reductio ad absurdum

Reductio ad absurdum (lat. 'återförande på det orimliga') är en argumentationsform som går ut på att man genom en serie slutledningar givet ett visst antagande kommer fram till en slutsats som är orimlig, uppenbart falsk eller en logisk motsägelse. Den orimliga slutsatsen innebär att det ursprungliga antagandet är falskt, och alltså att man har bevisat motsatsen till det som antogs. Metoden har använts sedan antiken, och är vanlig både inom filosofi och i vardagliga resonemang. I matematiska bevis används principen i indirekt bevisföring.

Exempel 
En försvarsadvokat kan resonera så här i en domstol:

Slutsatsen (6) motiveras av att (5) är en orimlig konsekvens av antagandena. Om det enda antagande som kan ifrågasättas är (1) måste detta antagande vara falskt, och alltså måste antagandets negation vara sann.

Satslogik 
I modern satslogik bygger metoden på resonemanget
Om p ⊢ ~p, så ⊢ ~p 

Om det går att härleda påståendet icke-p ur antagandet p, måste det betyda att antagandet är falskt och att icke-p är sant. Symbolen ⊢ uttrycker i det här exemplet att en sats kan härledas, antingen ur en annan sats eller givet tidigare slutledningssteg. Härledningen av icke-p ser ut så här:

Se även 
 Absurditetsregeln
 Reductio ad absurdum-regeln

Referenser 

Logik
Konjunktion

Konjunktion kan syfta på:

 Konjunktion (ordklass) – ett ord eller en fras som har till uppgift att binda samman satsdelar eller satser
 Konjunktion (logik) – ett konnektiv, som betecknas med symbolen ∧ {\displaystyle \land } \land eller symbolen ⋅ {\displaystyle \cdot } \cdot , och utläses som "och"
 Konjunktion (astronomi) – när två himlakroppar har samma rektascension
 Stor konjunktion – astromisk konjunktion med Jupiter och Saturnus
Långhorningar

Långhorningar (Cerambycidae) är en familj i insektsordningen skalbaggar som omfattar cirka 35 000 arter. Arternas mest karakteristiska drag är de extremt långa antennerna. Arterna är vanligen trä- eller barklevande, och larverna förpuppar sig inuti trästammar, från vilka de sedan gnager sig ut. Flera arter är metalliskt skimrande. Den största arten, titanbock, kan bli upp till 17 centimeter lång. 

I Europa finns cirka 640 arter, i Norden 128 arter och i Sverige 118 arter.

Systematik
Långhorningarnas närmaste släktingar är bladbaggarna, tillsammans med vilka de utgör överfamiljen Chrysomeloidea. De skiljs från bladbaggarna genom utformningen av skenbenen, där långhorningarna har två taggar i ena änden. Familjerna inordnas i underordningen allätarbaggar av ordningen skalbaggar.

Underfamiljer
 Anoplodermatinae (ej representerad i Europa)
 Apatophyseinae (ej representerad i Europa)
 Cerambycinae – ekbockar, getingbockar, spegelbockar med flera
 Disteniinae (ej representerad i Europa)
 Lamiinae – äkta bockbaggar
 Lepturinae – trädlöpare, blombockar med flera
 Necydalinae – stekelbockar
 Oxypeltinae (ej representerad i Europa)
 Parandrinae (ej representerad i Norden, men en art finns i Tyskland)
 Philinae (ej representerad i Europa)
 Prioninae – jättevedbockar
 Spondylidinae – bitbockar, barkbockar med flera
 Vesperinae (ej representerad i Norden, men flera arter finns i Sydeuropa)

Nordiska långhorningar 
I Norden förekommer 128 arter från sex underfamiljer, se Lista över Nordens långhorningar. Ytterligare några arter har påträffats som larver eller puppor i importerade trävaror.

Källor
Lista över USA:s delstater efter folkmängd

Detta är en lista över USA:s delstater efter folkmängd (med bebodda icke-statliga jurisdiktioner inkluderade för jämförelse) från och med 1 april 2010, datumet för USA:s folkräkning 2010. De nio mest folkrika delstaterna består av något mer än hälften av den totala befolkningen. De 25 minst befolkade delstaterna består av mindre än en sjättedel av den totala befolkningen.

Metodik
United States Census Bureau räknar de personer som är bosatta i USA, inklusive medborgare, icke-medborgare, permanent bofasta och icke-medborgare långsiktiga besökare. Civila och militära federalt anställda som tjänstgör utomlands och deras anhöriga räknas i hemlandet.

Elektorfördelning
Baserat på data från folkräkningen vart tionde år tilldelas varje delstat en andel av de 435 platserna i USA:s representanthus även om varje stat är garanterad minst en plats, oavsett befolkning. Denna fördelning bygger på den andel av varje delstats befolkning med den i de femtio delstaterna tillsammans (utan hänsyn till befolkningen i District of Columbia, Puerto Rico eller andra territorier). Elektorskollegiet är det organ som vart fjärde år väljer president och vicepresident. Varje delstats representation i elektorskollegiet är lika med delstatens totala antalet medlemmar i båda kamrarna i USA:s kongress. Den 23:e ändringen i USA:s konstitution beviljar District of Columbia, som är skild från någon delstat, tre röster. Mer precist, det blir så många röster i elektorskollegiet som det skulle ha om det vore en delstat men inte fler röster än den delstat med minst antal röster, som för närvarande är tre (till exempel Wyoming). Således är den totala representation i kollegiet 538 medlemmar (lika med 100 senatorer plus 435 representanter, plus tre medlemmar för District of Columbia). De 11 mest folkrika delstaterna, vilket motsvarar 56% av befolkningen, har en majoritet av elektorskollegiets röster, tillräckligt för att välja president.

Delstater och territorier

—  inte tillämplig

  har inga bofasta innevånare, men knappt 300 personer är stationerade på ön, främst relaterade till verksamheter i USA:s flygvapen. Alla andra öområden under USA:s överhöghet är obebodda.

Se även
 Lista över USA:s delstater efter befolkningstäthet
 Lista över USA:s delstater efter storlek

Referenser
Allmänna
 
 
 
 
 Statistical Abstract of the United States, 1995, U.S. Census Bureau, Section 29: Outlying Areas, Table No. 1347. Land Area and Population Characteristics, by [Outlying] Area: 1990 (sid 828). Hämtdatum: 29 maj 2011
Specifika

USA:s delstater efter folkmängd
Delstater, folkmängd
Fotbollsgalan

Fotbollsgalan anordnas i Sverige i mitten av november varje år och är en TV-sänd fest för spelare och ledare inom fotboll i Sverige. Fotbollsgalan hade premiär 1995, och under den delas priser ut, till exempel Årets anfallare, Årets nykomling och framförallt Guldbollen och Diamantbollen till årets bästa manliga respektive kvinnliga svenska fotbollsspelare. Fotbollsgalan hålls då Sveriges fotbollssäsong mer eller mindre är över. I pauserna framförs musik med artistframträdanden.

Priser
Under Fotbollsgalan delar Aftonbladet och Svenska Fotbollförbundet ut Guldbollen till årets herrspelare och Sydsvenska Dagbladet Diamantbollen till årets damspelare.

Andra priser som vanligen delas ut:

 Årets genombrott - tilldelas en spelare som under året fått sitt genombrott i Damallsvenskan eller svenska damlandslaget 
 Årets nykomling - utses bland de spelare som har debuterat i Allsvenskan under säsongen
 årets målvakt damer
 årets målvakt herrar
 årets back damer
 årets back herrar
 årets mittfältare damer
 årets mittfältare herrar
 årets anfallare damer
 årets anfallare herrar
 årets tränare damer
 årets tränare herrar
 årets personlighet 
 årets mål - kandidaterna utses av TV4 och röstas fram av TV4:s tittare
 årets domare
 årets skyttekung
 årets skyttedrottning
 Fair Play (Allsvenskan, Superettan och Damallsvenskan) 
 Fotbollskanalens hederspris
 årets futsalspelare damer
 årets futsalspelare herrar

Externa länkar

Fotbollsgalan
Kansas City, Kansas

Kansas City är en stad i Wyandotte County, i delstaten Kansas i USA. Kansas City är en satellitstad till Kansas City i delstaten Missouri mot vilken den gränsar på den östra sidan om Kansasfloden. Kansas City hade 146 866 invånare år 2000, vilket gör den till den tredje största staden i delstaten.

Kansas City, som vuxit upp där Kansasfloden mynnar i Missouri, är centrum i ett stort och rikt jordbruksområde i Mellanvästern.

Sport 
Sporting Kansas City är fotbollslag som spelar i proffsligan.

Källor

Externa länkar 

 
Orter i Kansas