Katedralskolan, Uppsala

Katedralskolan (tidigare Uppsala högre allmänna läroverk), i dagligt tal kallad "Katte", är en kommunal gymnasieskola i Uppsala, enligt traditionen grundad 1246. Den är Uppsalas äldsta kända utbildningsinstitution och en av Sveriges äldsta.

Historia 

Traditionellt sett har skolans grundande räknats till år 1246. Uppgiften förekommer på 1600-talet i bland annat den senare rektorn Magnus Nicolai Celsius verk Bullarium, men inget stöd för att skolan skulle ha grundats just detta år finns i tidigare källor. De första kända samtida källorna som refererar till skolan är från sent 1200-tal. Bland dessa finns en donation från domprosten Andreas And, daterad 1291, till en kommunitet för studenter vid skolan. Både skolan och kommuniteten har då bedrivit verksamhet en tid men inget etableringsdatum är idag med säkerhet känt. Den ursprungliga skolbyggnaden låg vid den västra delen av Riddartorget, mellan Uppsala domkyrka och Helga Trefaldighets kyrka och intill dåvarande Sankt Eriks kapell. Utbildningen var klerikal och knuten till kyrkan för att utbilda präster. Elevernas undervisning centrerades kring trivium, det vill säga de tre ämnena grammatik, retorik och dialektik, men även körsång var en central del av utbildningen. Då ingen högre utbildning vid den tiden fanns i Norden fick begåvade studenter fram till mitten på 1300-talet istället fortsätta sin utbildning vid skolans kommunitet "Collegium Uppsalense" vid Universitetet i Paris.

En av de mest kända episoderna från skolans medeltida historia är den blivande kung Gustav Vasas tid på skolan år 1509. Enligt Peder Svarts krönika skickades Gustav vid tretton års ålder till skolan. Gustav ska där ha hamnat i konflikt med sin danskfödde lärare "magister Ivarus" på grund av sina danskfientliga uttalanden. Han tros ha stannat på skolan i knappt två år. Gustav lämnade i vredesmod skolan för gott efter en upptuktelse av sin danske lärare. Han ska ha drivit sin dolk genom läroboken och yttrat: ”Jag tör giva dig och din skola tusende djävlar!” Efter Gustavs maktövertagande uppges Ivarus ha flytt till Danmark.

Reformationen och den följande reduktionen minskade både kyrkans och därmed också dess skolors resurser. Utbildningen omorienterades nu mot en luthersk-humanistisk riktning, med fokus på ämnena religion, sång, och latin. Utbildningsformen bestod till år 1626, då utbildningarna i dessa katedralskolor ersattes av trivialskolorna, som liksom den medeltida katolska skolan fokuserade på ämnena grammatik, retorik och dialektik. Under 1600-talet grundades de första gymnasieskolorna i landet. Uppsala fick dock aldrig någon gymnasieskola då det ansågs vara tillräckligt med två utbildningsinstitutioner i staden, trivialskolan och universitet.

Den gamla skolbyggnaden vid Riddartorget förstördes under stadsbranden i Uppsala 1702. Skolverksamheten flyttades då istället till Domtrapphuset, mellan domkyrkan och gamla torget. Lokalerna var dock dåligt anpassade för uppgiften. Eleverna fick inte plats och hade inte ljus för att läsa. 1746–1748 uppfördes därför en ny skolbyggnad, som senare kom att bli känd som Domkapitelhuset. Byggnaden är belägen mellan Domtrapphuset och Vice pastorshuset och är ritad av Carl Hårleman.

Från och med 1807 blev Katedralskolan en gymnasieskola. 1837 flyttade skolan till Julinsköldska huset, nuvarande Dekanhuset, precis intill den plats på Riddartorget där den ursprungliga skolan låg. Den tidigare utbildningen pågick fram till 1849 års läroverksreform då skolan omvandlades från trivialskola till elementarläroverk, senare kallade allmänt läroverk. Därtill inrättades en reallinje jämsides med den traditionella utbildningen, som hade blivit koncentrerad på klassiska språk och religion. År 1865 genomfördes studentexamen för första gången vid Katedralskolan. 

Den nya läroverksformen medförde ett att ökat antal studerande vid skolan, vilket nödvändiggjorde att skolan utvidgade sina lokaler. Därför uppfördes 1869 en ny skolbyggnad, som idag utgör skolans äldsta delar. Skolans nuvarande lokaler finns i Luthagen i kvarteret mellan Kyrkogårdsgatan, Skolgatan, Rektorsgatan och Vasaparken i västra delen av centrala Uppsala. Arkitekt för Katedralskolans huvudbyggnad var intendent vid Överintendensämbetet Fredrik Wilhelm Scholander. Den idag minnesmärkta rektorsgården ligger strax nordost om Katedralskolan och byggdes samtidigt som huvudbyggnaden, men av arkitekten Adrian Crispin Peterson som var e.o. konduktör vid Överintendentsämbetet och byggchef vid uppförandet av Katedralskolan. Rektorsgården fortsatte att användas som tjänstebostad för skolans rektorer fram till 1960-talet. Idag fungerar Rektorsgården som undervisningslokaler för skolan. Adrian Crispin Peterson ritade utöver Rektorsgården även maskinistbostaden för Katedralskolans vaktmästare, samt uthus, avträden och inredning. Flera gamla bänkar och svarta tavlor finns bevarade på skolans vind. Vid huvudbyggnadens grundande ansågs skolan vara belägen för långt från staden vilket ledde till att man byggde Haglunds bro över Fyrisån längs Skolgatan. Det tycktes även att skolan saknade skydd för köld och oväder, varför planteringar anlades mot norr i det som idag är Vasaparken.

År 1930 blev Katedralskolan ett gymnasium för både pojkar och flickor. Detta medförde återigen ett behov av större lokaler varpå skolan utvidgades med Institutionshuset. Byggnaden var ritad av Gunnar Leche i Nyklassicistisk stil och uppfördes av Anders Diös. En andra utbyggnad genomfördes under 1960-talet. Annexet, som tillbyggnaden kallades, ritades av Gösta Wikforss i modernistisk stil och uppfördes 1963. Wikforss ledde även den renovering och ombyggnation som skolan genomgick 1969–1971, då bland annat skolans idrottssal revs och en ny uppfördes mot Rektorsgatan. Fram till 1966 var skolan ett statligt läroverk, för att därefter bli en kommunal skola. Studentexamen gavs vid skolan från 1865 till 1968 och realexamen från 1907 till 1964.

Under åren 1988–1996 genomfördes musikfestivalen Katterocken. Festivalen växte snabbt flyttade efter några år ut från skolans lokaler. På läktaren i skolans aula, som 2011 gavs namnet Dag Hammarskjölds Aula, finner man en orgel av orgelbyggaren Per Larsson Åkerman. 

År 2015–2019 genomgick skolan en stor renovering. Medan renoveringen pågick flyttades verksamheten för samhällsvetenskapliga och humanistiska programmet till "Katte Östra", en byggnad på Skolgatan intill järnvägen. Huvudbyggnaden fick under denna period namnet "Katte Västra". Matsalen låg under delar av renoveringen vid Fyrisån, korsningen Skolgatan-Västra Standgatan, i dåvarande Linnéskolans lokaler. I och med renoveringen döptes huvudbyggnaden och de två tillbyggnaderna om efter deras respektive arkitekter: "Scholander", "Leche" och "Wikforss".

Namn 
Skolan var ursprungligen en katedralskola men kallades inte vid det namnet under sin tidiga historia. Under medeltiden kallades skolan istället bara för Skolan i Uppsala eller Uppsala skola. Peder Svart benämner den som Schola triviali i Uppsala, men den benämningen är inte känd från andra sammanhang. Namnet Uppsala Cathedral Schole, eller Katedralskolan, används först under 1720-talet. Detta namn bestod till år 1857 då det officiellt ändrades till Högre elementarläroverket i Uppsala. Detta ersattes senare, år 1878 i samband med den nya lärostadgan, med namnet Högre allmänna läroverket i Uppsala. År 1962 återfick skolan officiellt namnet Katedralskolan i Uppsala.

Bilder

Orgel 

På läktaren i skolans aula finns en orgel byggd av Per Larsson Åkerman. Orgeln är helmekanisk och har 13 stämmor fördelade på två manualer och pedal. Den har ett tonomfång på 54/25.

Utbildningar 
Vid Katedralskolan erbjuds idag följande utbildningar.

 Barn- och fritidsprogrammet
 Pedagogisk inriktning
 International Baccalaureate
 Naturvetenskapsprogrammet
 Humanistiska programmet
 Kultur
 Språk
 Samhällsvetenskapsprogrammet
 Samhällsvetenskap
 Beteendevetenskap

Studentliv vid skolan

Återkommande evenemang

Kampen 

Sedan 1975 inträffar den årliga idrottstävlingen "Katte-Skrapankampen" mellan Uppsala högre allmänna läroverk (Katedralskolan "Katte") och Uppsala enskilda läroverk (Lundellska skolan "Skrapan"). Fram till och med 2017 ägde Kampen rum på Studenternas IP i bland annat grenarna fotboll, friidrott, volleyboll och dragkamp. Sedan 2018 äger Kampen rum på Lundellska skolan.  Tävlingen ställdes in 2020-2021 på grund av Covid-19-pandemin.

Musikalen 
Varje år under en vecka på vårterminen sätter Katedralskolan upp en musikal. Traditionen sträcker sig tillbaka till 1987 då Oliver! sattes upp i regi av Katarina Ehnmark, som därefter regisserade alla skolans musikaler fram till 2005. Eleverna tas ut till sångroller, spelar i orkester eller står för ljud- och ljussättning. Föreställningarna visades förut i aulan, men sätts numera upp på Reginateatern. Elever som deltagit i musikalen får sedan poäng i en kurs som motsvaras av den uppgift man utför. Omkring 80 elever deltar i musikalen varje år.

Föreningsliv 
Skolan har idag ett rikt föreningsliv med bland annat följande föreningar: Artis Amici, KIF, Damkören, Fotoföreningen, Kristna på Katte, Manskören, Matte- och Naturföreningen, Pegasen, Playground, POC-föreningen, Prideföreningen, KaDeVe (Kattes tyskaförening), Utflyktsföreningen och Théföreningen.

Elevkåren Katedral 

Elevkåren Katedral är Katedralskolans elevkår och är medlem i paraplyorganisationen Sveriges Elevkårer. Elevkåren Katedral styrs självständigt av Katedralskolans elever och verkar inom olika områden för elevernas och skolans bästa. År 2005 var tre av fyra personer i organisationens ledning före detta ordförande för Elevkåren Katedral. Elevkåren Katedral bedriver merparten av sin verksamhet genom sina sex utskott. År 2020 vann Elevkåren Katedral Guldgemet, för Sveriges Bästa Elevkår utdelat av Sveriges Elevkårer.

Aktivitetsutskottet - arrangerar tävlingar, lekar och temadagar
Serviceutskottet - ligger bakom elevkårens sortiment med skolkläder och andra skoldesignade prylar
PR-utskottet - ligger bakom elevkårens marknadsföring och sköter all design för elevkåren
Påverkansutskottet - arbetar för att påverka skolledningen för elevkårens medlemmars sak
Kulturella utskottet - arbetar för att skolans rika kulturliv förstoras, ofta tillsammans med skolans kulturförening Artis Amici.
Miljöutskottet - arbetar och tar hand om allt angående miljö och klimat på skolan. Utskottet är med och bestämmer miljöpolicy för både elevkåren och skolan.

Artis Amici 
Artis Amici (latin för 'konstens vänner') är Katedralskolans kulturförening. Den grundades 24 november 1925 och gick inledningsvis under namnet Uppsala högre allm. läroverkets litterära gymnasistförening. Man bytte till det nuvarande namnet 1925.

Föreningen anordnar årligen spexet "Kul i Jul", ett evenemang med framträdanden av skolans elever och då föreningen själv de senaste åren haft en pjäs, samt "Föreningspresentationen", då skolans föreningar får möjlighet att presentera sig för nya elever.

Pegasen 
Skoltidningen Pegasen drivs som en underförening till Artis Amici och startades 1928. Det är en av Sveriges äldsta skoltidningar.

År 2011 uppmärksammades att skolans rektor, i strid med Tryckfrihetsförordningen, hösten 2009 hade kränkt tidningens grundlagsskyddade rättigheter genom att stoppa försäljningen och bett att i fortsättningen få förhandsgranska tidningen med anledning av en följetong i form av en satirisk deckare där skolans studierektor blev mördad, något rektorn menade hade upplevts som hotfullt och som rektorn ansåg inte såg bra ut för skolan. Följetongen lades ned och en ursäkt publicerades av tidningen, men redaktionen hävdade sin rätt att inte förhandsgranskas eller stoppa försäljningen. Rektorn kommenterade händelsen att flera lärare blivit oroliga att de stod på tur, att rektorn trodde att det stod denne fritt att prata med skribenten och att rektorns avsikt inte varit att undergräva yttrandefriheten.

Katedralskolans Idrottsförening 
Katedralskolans Idrottsförening (KIF) grundades år 1916 (under annat namn). Föreningen håller årligen i olika idrottsorienterade aktiviteter för sina medlemmar, däribland turneringar  och träningar inom olika sporter. KIF är, tillsammans med Skrapans Idrottsförening (SIF), även ansvarig för den årliga "Katte-Skrapankampen".

Théföreningen 
Théföreningen har funnits åtminstone sedan 1980-talet, och ägnar sig åt thédrickning. Föreningens medlemmar är även kända för att vid olika tillfällen bära morgonrock eller badrock, i synnerhet vid provtillfällen.

Bemärkta elever och lärare

Bemärkta elever 

 Sune Almkvist, landslagsman i fotboll och 11-faldig svensk mästare i bandy.
 Svante Arrhenius  nobelpristagare i kemi 1903
 Åsa Eriksdotter, författare
 Nils von Dardel, konstnär
 Dag Hammarskjöld  generalsekreterare i FN
 Jarl Hjalmarson, högerledare åren 1950–1961
 Nils Jansson (Henry Bowers), estradpoet och rappare
 Johannes Canuti Lenaeus , professor och ärkebiskop.
 Bruno Liljefors, konstnär
 Bengt Olof Kälde, heraldiker, skapare av Katedralskolans vapen
 Tomas Riad, ledamot i Svenska Akademien
 Hans Rosling, professor i internationell hälsa
 Carl Yngve Sahlin, Uppsala universitets rektor 1876–1889
 Kai Siegbahn  nobelpristagare i fysik 1981
 Hugo Stenbeck, grundare av Kinnevik, far till Jan Stenbeck
 Stig Strömholm, rektor vid Uppsala universitet 1989–1997
 Owe Thörnqvist, musiker
 Anders Wall, Industri- och finansman, grundare och ägare i Beijerinvest
 Gustav Vasa, Sveriges kung och landsfader
 Ernst Westerlund, läkare
 Anders Widmark, jazzmusiker
 Svante Wijkman, vars namn lever i myterna vid Uplands nation vid Uppsala universitet
 Niklas Zennström, en av grundarna till fildelningstjänsten Kazaa, internettelefonibolaget Skype och nu senast venture capital bolaget  Atomico
 Sverker Åström, diplomat och ambassadör
 Sebastian Siemiatkowski, en av grundarna till Klarna
 Katherine Zimmerman, journalist och radioprogramledare

Elever som blev statsråd 

 Olof Fåhraeus, tillförordnad finansminister 1845 till 1847 och tillförordnad ecklesiastikminister 1847
 Lars Anton Anjou, Uppsala universitets rektor 1851–1852, ecklesiastikminister 1855–1859, biskop i Visby stift
 Henric Lovén, konsultativt statsråd 1874–1889.
 Louis De Geer, Sverige förste statsminister 1876–1880
 Erik Gustaf Boström, statsminister 1891–1900 och 1902–1905, Sveriges längst regerande borgerliga statsminister
 Ludvig Annerstedt, justitieminister 1896–1901
 Axel Rappe, krigsminister 1892–1899
 Edvard von Krusenstjerna, civilminister 1883–1889 och 1896–1902
 Gustaf Gilljam, ecklesiastikminister 1891–1898
 Lars Åkerhielm, konsultativt statsråd 1888–1899
 Hugo Hammarskjöld, ecklesiastikminister 1906–1909
 Hugo Hamilton, civilminister 1907–1911
 Hjalmar Hammarskjöld, statsminister 1914–1917
 Carl Gustaf Hammarskjöld, försvarsminister 1920–1921
 Harald Malmberg, försvarsminister 1928–1930
 Hans Blix, utrikesminister 1978–1979, ordförande i IAEA, ordförande i Artis Amici
 Lena Sommestad, miljöminister 2002–2006
 Erik Ullenhag, integrationsminister 2010–2014
 Magdalena Andersson, finansminister 2014-2021, statsminister 2021-2022
 Ebba Busch, energi- och näringsminister samt vice statsminister sedan 2022

Bemärkta lärare 

 Oscar Arpi, musiklärare, dirigent och tonsättare.
 Nils Edén, partiledare för Liberala samlingspartiet, statsminister 19 oktober 1917 till 10 mars 1920.
 Carl Hallendorff, historiker och författare.
 Jacob Axel Josephson, tonsättare, musiklärare 1841–1843 
 Frans Alexander von Scheele pedagog och filosof
 Abdulbaset Sida, president för Syriens nationella råd.
 Niklas Zetterling, historiker.
 August Schagerström, språkforskare

Rektorslängd 
Följande personer har varit rektorer för Katedralskolan:

 Nicolaus, två med detta namn omtalas 1299
 Martinus, 1468
 Kristoffer Svart (Lintorp), 1497–1498
 Magnus, 1499–
 Laurentius
 Ivar (us), 1503–1504
 Marcus (möjligen Pauli), 1509
 Henrik Slädorn, efter 1509
 Mattias Erici, 1513
 Magnus Ingemari, 1519
 Johannes Laurentius, omkring 1530
 Laurentius Petri Nericius, början av 1530-talet
 Olaus Petri Medelpadius, 1549–1552
 Martinus Olai Gestricius, omkr. 1557–1562
 Petrus Benedicti, 1560-talet
 Olaus Andreae Helsingus, 1572–1583
 Petrus Petri Helsingus, 1583
 Johannes Petri Gevaliensis, 1589–1593
 Petrus Petri Isopedius, 1594–1599
 Georgius (Erici) Micrander, 1600–1604
 Claudius Joh. Opsopaeus, 1604–1608
 Laurentius Vandalinus
 Benedictus Petri Leuchovius, 1614–1616
 Aegidius Aurelius, 1616–1624 (möjligtvis även 1612–1615)
 Johannes Abrahami Helsingus, 1624 eller 1625
 Laurentius Matthiae Walenius, 1625
 Johannes Hontherus, 1625–1631
 Olaus Nicolai, 1631–1642
 Olaus Christophori Aurivillus, 1643–1646
 Abraham Schroderus, 1646–1647
 Johannes Tenstadius, 1650–1651
 Johannes Jonæ Halenius, 1652–1656
 Magnus Nicolai Celsius, 1656–1665
 Bengt Paulander, 1666–1673
 Bengt Hammarin, 1674–1680
 Ericus Kidronius, 1680–1686
 Johannes O. Lundgren, 1686–1697
 Nils Celsius, 1697–1719
 Jacob Arrhenius, 1719–1750
 Petrus Petri Alm, 1753–1756
 Erik Engman, 1756–1758
 Nils Casström, 1759–1769
 Johan Wenström, 1769–1803
 Johan Carl Höjer, 1804–1826
 Pehr Gustaf Boivie, 1830–1845
 Rudolf Annerstedt, 1845–1866
 Manfred Floderus, 1866–1899
 Carl Axel Brolén, 1899–1911
 Alfred Nordfelt, 1911–1929
 Sixten Samuelsson, 1929–1941
 Mats Redin, 1941–1958
 Einar Hårleman, 1958–1962
 Ragnar Höistad, 1962–1978
 Lars-Fredrik Ljungström, 1979–1990
 Gunnar Salomonson, 1990–2008
 Helene Lagerquist, 2008–2020
 Andreas Kembler Widmark, 2020–

Se även 
 Katedralskola
 Katedralskolan
 Rektorsgården i Uppsala

Källor

Tryckta källor 

Vainesworth, Christopher (2014), Med nit och skicklighet: arkitekten Adrian Crispin Peterson och hans yrkesverksamhet i Uppsala 1866–1872

Referenser

Externa länkar 
 
 Officiell webbplats