kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Banjo

Banjo är ett stränginstrument med ett trumskinn spänt över resonanskroppen. Antalet strängar på en banjo brukar variera mellan fyra och sex.

Historik 
Ursprungligen hade banjon fyra strängar tills Joel Sweeney satte till en femte sträng på 1830-talet. Den femsträngade banjon användes i USA från början inom så kallad clawhammer (där man knäpper med två fingrar, vanligtvis tumme och långfinger) och den närbesläktade stilen frailing. Senare i början av 1900-talet användes den femsträngade banjon inom jazzmusiken med storheter som Harry Reser och Vess Ossman som dess främsta företrädare. Senare blev det allt vanligare med fyrsträngad banjo inom jazzen.

I England uppstod det en liknande utveckling inom den klassiska banjostilen där den fyrsträngade banjon var ledande men som med tiden ersattes av den femsträngade.

Den femsträngade banjon fick ett uppsving 1946 när Earl Scruggs trädde fram som medlem i Bill Monroes Bluegrass Boys med en egen banjostil, populärt kallad Scruggs-style. Detta gjorde att den femsträngade banjon blev synonym med bluegrassmusik. 

Ett annat instrument med ett trumskinn över resonanskroppen är banjolelen (mellanting mellan ukulele och banjo). Denna har dock en kortare hals.

Kända banjospelare (i urval)

Clawhammer/Frailing
Dock Boggs
Roscoe Holcomb
Grandpa Jones
Uncle Dave Macon
Charlie Poole
Hobart Smith
Ralph Stanley
Don Stover
Stringbean 
Wade Ward
Doc Watson
Tim Allan

Bluegrass
J.D. Crowe
Béla Fleck
Bill Keith
Alan Munde
Sonny Osborne
Don Reno
Butch Robins
Earl Scruggs
Ralph Stanley
Don Stover
Bobby Thompson
Tony Trischka
Eric Weissberg

Jazz
Vess Ossman
Harry Reser
Ikey Robinson
Johnny St. Cyr
Elmer Snowden
Fred Van Eps
Morris White
Ricardo (Niels Richard Hansen)

Klassisk banjo
William J. Ball
Paul Eno
Emile Grimshaw
Alfred Kirby
Frank Lawes
Joe Morley

Irländsk folkmusik
Barney McKenna (från The Dubliners)
Kieran Hanrahan
John Carty
Angelina Carberry
Gerry O'Connor
Kevin Griffin
Seamus Egan

Se även
 Musik
 Gitarr, Mandolin
 Dixieland, Bluegrass
 Lista över musikgenrer
 Lista över musikinstrument

Referenser

Externa länkar
 Banjo på Svenska
 The Classic Banjo Resource
Banjo Glossary

Stränginstrument
Bassetthorn

Bassetthorn är ett träblåsinstrument som liknar altklarinetten. Bassetthornet är vanligen stämt i F. Från början, det vill säga 1770-talet, var bassetthornet krökt, men blev med tiden rakt.

Ett känt verk med bassetthorn i instrumentariet är Mozarts Requiem.

Se även
 Musik
 Klarinett, Oboe, Trumpet
 Lista över musikinstrument
 Lista över musikgenrer

Externa länkar

Träblåsinstrument
Basklarinett

Basklarinett är ett träblåsinstrument i basläge. Instrumentet är tillverkat i trä men har ett uppåtriktat klockstycke i metall som gör att det till utseendet påminner något om saxofon. Det är tämligen långt och tungt och stöds därför normalt mot golvet när det spelas.

Omfång 
Basklarinetten är stämd i Bb (se transponerande instrument) och dess register är en dryg oktav djupare än den vanliga klarinettens. Den ton som finns på alla basklarinetter är ett noterat eb (klingande Db), vilket är en överstigande oktav lägre än klarinettens lägsta ton. Vissa instrument är förlängda med ytterligare klaffar och kan spelas så lågt som till c (klingande Bb1). 

I äldre partitur förekommer noter för basklarinett i A. Detta instrument är idag mycket sällsynt och ersätts alltid av basklarinett i Bb.

Basklarinetten har ett i princip lika stort tonomfång som den vanliga klarinetten, frånsett vissa begränsningar i den högsta oktaven. I symfoniorkestern är f3 (klingande eb2) normalt den högsta tonen.

Notation 
Tonangivelserna i texten ovan baseras på det "franska" notationssättet som innebär noterna skrivs i diskantklav en stor nona (d.v.s. en oktav + en helton) högre än de klingar. Instrumentet kan också noteras "tyskt". Detta innebär att man skriver en helton högre än det klingar och växlar mellan basklav och diskantklav.

Klangegenskaper 
I sitt låga register har basklarinetten en mycket fyllig ton. Däremot är den inte lika fyllig och distinkt som den vanliga klarinetten i det register där båda instrumenten kan spela. I det högsta registret har basklarinetten en speciell ton som, även om den är klarinettlik, kan erinra något om altsaxofon.

Användningsområden 
Instrumentet förekommer främst i klassisk musik, men även i jazzsammanhang. I symfoniorkestern har basklarinetten ibland en framträdande roll, som till exempel i Tjajkovskijs Nötknäpparsvit, samt i Wagners Lohengrin, där den karaktäriserar Ortrud.

Se även 
 Musik
 Klarinett, Oboe, Saxofon
 Träblåsinstrument
 Lista över musikinstrument
 Lista över musikgenrer

Träblåsinstrument
Akebäcks församling

Akebäcks församling är en församling i Romaklosters pastorat i Medeltredingens kontrakt i Visby stift i Svenska kyrkan. Församlingen ligger i Gotlands kommun i Gotlands län.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Församlingen var till den 1 maj 1920 annexförsamling i pastoratet Follingbo och Akebäck. Från den 1 maj 1920 var den annexförsamling i pastoratet Roma, Björke, Follingbo och Akebäck, som 1962 utökades med Barlingbo, Endre och Hejdeby församlingar. Från 2016 ingår församlingen i Romaklosters pastorat.

Klockare och organister

Kyrkor 
 Akebäcks kyrka

Se även 
 Akebäcks socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Visby stift
Indelningar i Gotlands kommun
Ala

Ala kan syfta på

 Ala (gudinna) hos igbofolket i Nigeria
 Ala (arkitektur) – ett privatbostadshus i romersk arkitektur
 -ala – ett ortnamnsefterled
 Alanin –  en aminosyra som är en byggsten i proteiner
 Alfa-linolensyra – en essentiell fettsyra
 Alfa-liponsyra – en antioxidant, se liponsyra
 Bergvik och Ala – tidigare skogsindustriföretag, verksamt främst i Hälsingland och Gästrikland

Geografi

Belarus 

 Ala (vattendrag i Belarus),

Estland 

 Alajõgi, vattendrag, Ida-Viru län, 
 Ala (ort), Valga län, Helme vald,

Italien 

 Ala di Stura (kommunhuvudort), Piemonte, Provincia di Torino, 
 Ala, Trento, kommun, Trentino-Alto Adige, Provincia di Trento,

Sverige

Ala distrikt –  ett distrikt i Gotlands kommun och Gotlands län
 Ala socken – en socken på Gotland
 Ala landskommun – en tidigare kommun i Gotlands län
 Ala församling – en tidigare församling
 Ala kyrka – en kyrkobyggnad i Ala socken i Visby stift
 Ala kontrakt – ett kontrakt i Uppsala stift inom Svenska kyrkan
 Ala tingslag – ett tingslag i Gävleborgs län
 Ala, Laholms kommun – en småort i Laholms kommun
 Ala, Söderhamns kommun – en ort i Söderhamns kommun

Se även
 Ale

Robotskapade Estlandförgreningar
Robotskapade Italienförgreningar
Robotskapade Belarusförgreningar
Alva församling

Alva församling var en församling i Visby stift. Församlingen uppgick 2006 i Alva, Hemse och Rone församling.

Församlingskyrka var Alva kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1 maj 1933 moderförsamling i pastoratet Alva och Hemse. Från 1 maj 1933 till 1962 var den annexförsamling i pastoratet Rone, Eke, Alva och Hemse. Från 1962 till 2006 var församlingen moderförsamling i pastoratet Alva, Rone och Hemse. Församlingen uppgick 2006 i Alva, Hemse och Rone församling.

Församlingskod var 098078.

Se även
Alva socken

Källor 

Historiska församlingar i Visby stift
Indelningar i Gotlands kommun
Anga församling

Anga församling var en församling i Svenska kyrkan i Visby stift Församlingen uppgick 2007 i Östergarns församling. 

Församlingskyrka var Anga kyrka.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung. 
 
Församlingen var till 1962 annexförsamling i pastoratet Kräklingbo och Anga som 1659 utökades med Ala församling. Från 1962 till 2007 var den annexförsamling i pastoratet Östergarn, Gammelgarn, Kräklingbo, Anga och Ala. Församlingen uppgick 2007 i Östergarns församling tillsammans med övriga församlingar i pastoratet.

Församlingskod var 098045.

Se även 
Anga socken

Källor 

Historiska församlingar i Visby stift
Indelningar i Gotlands kommun
Ardre socken

Ardre socken ingick i Gotlands norra härad,, ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Ardre distrikt.

Socknens areal har 38,73 kvadratkilometer landyta. År 2020 fanns här 316 invånare. Orten Ljugarn och Ardre kyrka ligger inom socknen.

Administrativ historik
Ardre socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Kräklinge ting som i sin tur ingick i Kräklinge setting i Medeltredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens kyrkliga frågor till Ardre församling, medan de borgerliga tillföll Ardre landskommun. Landskommunen inkorporerades i Ljugarns landskommun 1952, och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun. Församlingen uppgick 2006 i Garde församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Ardre, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har hört under samma fögderier och domsagor som Gotlands norra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands första båtsmanskompani.

Geografi
Ardre socken ligger på Gotlands sydöstra kustområde. Den består av odlingsbygd närmast kyrkan och i övrigt av skogs- och hällmarker.

Gårdsnamn
Alsarve, Annexen, Botvalde, Bringsarve, Butrajvs, Ekese, Hallute, Halsgårde, Kaupungs, Lauritse, Mullvads, Nygårds, Petsarve, Västerby.

Fornlämningar
Sliprännestenar finns i socknen. Från bronsåldern finns gravrösen och från järnåldern gravfält och stensträngar. De bildstenar, som kallas Ardrestenarna och hittades i Ardre kyrka, förvaras nu på Statens historiska museum i Stockholm.

Namnet
Namnet, som skrevs Ardrum på 1300-talet, har fått en oklar tolkning. Det har sammankopplats med årder (plog), och kan i så fall syfta på en jordbit som med hjälp av ett årder eller en ärjekrok blivit upplöjd till åker.

Befolkningsutveckling

Se även
Ardre församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands norra härad
Atlingbo församling

Atlingbo församling var en församling i Visby stift. Församlingen uppgick 2006 i Vall, Hogrän och Atlingbo församling.

Församlingskyrka var Atlingbo kyrka.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen utgjorde till 1 maj 1920 ett eget pastorat, men undantag av en kort tid på 1580-talet då den var annexförsamling i Valls pastorat. Från 1 maj 1920 till 1962 var den annexförsamling i pastoratet Stenkumla, Västerhejde, Träkumla, Vall, Hogrän och Atlingbo. Från 1962 till 2006 var den annexförsamling i pastoratet Eskelhem, Tofta, Vall, Hogrän och Atlingbo. Församlingen uppgick 2006 i Vall, Hogrän och Atlingbo församling.

Församlingskod var 098051.

Se även 
Atlingbo socken

Källor 

Historiska församlingar i Visby stift
Indelningar i Gotlands kommun
Odovakar

Odovakar (grekiska: Ὀδόακρος, latin: Odoacer), född omkring 433, död 493 i Ravenna, var en germansk hövding, troligen av skirisk härkomst, som var kung av Italien från 476 till sin död.

Biografi 
Odovakar var son till en viss Edeko, som kan ha varit den Edecon som var Attilas ambassadör i Konstantinopel. Han tros ha varit en skirer, men har även beskrivits som rugier, herul och rentav som en turkelingerkonung. Hans far Edeko dödades cirka 463 i strid mot ostrogoterna, och Odovakar ledde därefter resterna av sin folkstam, som han tog till Pannonien och Noricum där han en tid levde som rövare. År 470 befann han sig i Italien, där han inträdde i den västromerska kejserliga livvakten och blev ledare för de germanska legotrupperna.

När fältherren Orestes gjort sin son Romulus Augustulus till kejsare år 475 krävde hans germanska allierade en tredjedel av Italiens jord, vilket han vägrade dem. Odovakar gjorde då uppror mot Orestes och besegrade samt dödade honom i Pavia. Odovakar avsatte sedan den unge kejsaren och lät utropa sig till kung av Italien, vilket ibland räknas som slutet för romarriket. Han sände därefter ambassadörer till den östromerske kejsaren Zeno och bad denne att göra honom till patricier och riksföreståndare för Italien. Efter att ha erkänts av Zeno residerade han som kung i Ravenna och uppfyllde sitt löfte om jord till germanstammarna. Som kung erhöll han Sicilien från vandalerna, erövrade Dalmatien 482, och nedslog 487 ett rugiskt uppror då han tog deras kung Feletheus till fånga. Inrikespolitiskt försökte han behålla en koppling till det gamla Rom genom att exempelvis återupprätta konsulatet.

År 489 invaderade en ostrogotisk här under Theoderik i Italien, i hemlighet med stöd av kejsar Zeno, vilket ledde till att Odovakar barrikaderade sig i Ravenna. Eftersom ingen helt kunde besegra den andre beslöt de 493 att samregera som kungar, men Theoderik mördade sin fiende kort därpå.

Källor

Noter

Tryckta källor

Externa länkar 

Romerska militärer
Italiens monarker
Kungligheter som blivit mördade
Avlidna 493
Män
Födda 433
Barlingbo

Barlingbo är en småort i Barlingbo socken, Gotlands kommun i Gotlands län.

Barlingbo kyrka ligger i orten, som upptar Prästgårdens och Digeråkre ägor, samt delar av Lillåkre, Busarve och Massarve. Orten växte fram kring Barlingbo järnvägsstation vid den 1878 invigda Gotlands järnväg.

Källor 

Orter i Gotlands kommun
Småorter i Sverige
Björke, Gävle kommun

Björke är en tätort i Gävle kommun, Gävleborgs län. Den östra delen av Björke utgjorde före 2015 en separat småort, Björke (östra delen) med småortskod S7533.

Befolkningsutveckling

Se även
Hille socken

Referenser 

Hille
Orter i Gävle kommun
Tätorter i Sverige
Boge socken

Boge socken ingick i Gotlands norra härad, uppgick 1952 i Slite köping och området ingår sedan 1971 i Gotlands kommun och motsvarar från 2016 Boge distrikt.

Socknens areal är 36,55 kvadratkilometer, varav 34,98 land. År 2020 fanns här 231 invånare. Kyrkbyn Boge med sockenkyrkan Boge kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Boge socken har medeltida ursprung. Socknen tillhörde Forsa ting som i sin tur ingick i Rute setting i Nordertredingen.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Boge församling och för de borgerliga frågorna bildades Boge landskommun. Landskommunen inkorporerades 1952 i Slite köping och ingår sedan 1971 i Gotlands kommun.  Församlingen uppgick 2006 i Othem-Boge församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Boge, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Gotlands norra härad. De indelta båtsmännen tillhörde Gotlands första båtsmanskompani.

Geografi
Boge socken ligger vid Gotlands östkust, söder om Slite och sydväst om sjön Bogeviken. Socken är av skogrik slättbygd.

Gårdsnamn
Aner, Annexen, Friggars, Hägvide, Klinte, Lauritse, Laxarve, Mojner, Pilgårds, Sles, Tjälder, Vike, Västers.

Ortnamn
Slite, Tjälderholm, Tjäldervik.

Fornlämningar

Sliprännestenar finns i socnen. Kända från socknen är gravrösen och skeppssättningar, varav en är känd som Tjelvars grav, från bronsåldern samt gravar och stensträngar och fyra fornborgar från järnåldern. En runristning, två silverskatter och två medeltida ringkors är också kända.

Namnet
Namnet (1300-talet Boghi) innehåller ett äldre namn på Bogeviken, där baugr,'ring' syftar på vikens form.

Befolkningsutveckling

Bilder

Se även
Boge församling

Referenser

Fotnoter

Externa länkar

Indelningar i Gotlands kommun
Socknar i Gotlands norra härad
Bunge, Rute och Fleringe församling

Bunge, Rute och Fleringe församling är en församling i Norra Gotlands pastorat i Nordertredingens kontrakt i Visby stift i Svenska kyrkan. Församlingen ligger i Gotlands kommun i Gotlands län.

Huvudort i församlingen är Fårösund.

Administrativ historik 
Denna sammanslagna församling bildades 2010 av församlingarna Bunge, Rute och Fleringe. Församlingen bildade till 2014 bildade pastorat med Fårö församling.

Namnet var till 2013 Bunge församling för att då namnändras till Bunge, Rute och Fleringe församling  medan pastoratet hade kvar namnet Bunge pastorat. Från 2014 ingår församlingen i Norra Gotlands pastorat.

Kyrkor 
 Bunge kyrka
 Fleringe kyrka
 Rute kyrka

Källor

Externa länkar
 Officiell webbplats för Norra Gotlands pastorat

Församlingar i Visby stift
Indelningar i Gotlands kommun
Burs

Burs är en bebyggelse i Gotlands kommun i Gotlands län och kyrkby i Burs socken. Bebyggelsen var mellan 2005 och 2020 av SCB klassad som en småort.

I Burs ligger Burs kyrka.

Samhället
Den gamla fattigstugan är också museum. Där kan man bland annat beskåda jätten Edmans skor. I ett mindre hus på fattigstugans tomt är ett skolmuseum inrymt. Här har samlats material från den numera nedlagda skolan i Burs.

Såidemuseet, fattigstugan och skolmuseet sköts av Burs hembygdsförening.

Gustaf Edman (1882-1912), som med sina 242 cm är Sveriges längsta man någonsin, står staty i trä och naturlig storlek i sin hemsocken Burs.

Källor 

Orter i Gotlands kommun
Tidigare småorter i Sverige
Buttle församling

Buttle församling var en församling. Församlingen uppgick 2006 i Vänge församling.

Församlingskyrka var Buttle kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var från 1500-talet annexförsamling i pastoratet  Vänge, Buttle och Guldrupe som 1943 utökades med Sjonhems och Viklau församlingar och 1962 med Halla församling. År 2006 uppgick denna församling i Vänge församling tillsammans med övriga församlingar i pastoratet.

Församlingskod var 098042.

Se även
Buttle socken

Källor 

Historiska församlingar i Visby stift
Indelningar i Gotlands kommun
Bäls församling

Bäls församling var en församling i Visby stift. Församlingen uppgick 2007 i Väskinde församling.

Församlingskyrka var Bäls kyrka

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.  

Församlingen var till 1 maj 1932 annexförsamling i pastoratet Hejnum och Bäl för att därefter till 1962 vara annexförsamling i pastoratet Källunge, Vallstena, Hejnum och Bäl. Från 1962 till 2007 var den annexförsamling i pastoratet Väskinde, Bro, Fole, Lokrume, Hejnum och Bäl. År 2007 uppgick denna församling tillsammans med övriga i pastoratet i Väskinde församling. Församlingskod var 098012.

Se även 
 Bäls socken

Källor 

Historiska församlingar i Visby stift
Indelningar i Gotlands kommun
Eke

Eke eller EKE kan avse: 

 EKE (fordon) – en tillverkare av fordon

Geografi

Kiribati 

 Eke (holme), Gilbertöarna, Abaiang,

Sverige 

 Eke distrikt – ett distrikt i Gotlands kommun
 Eke församling – församling inom Svenska kyrkan i Visby stift 
 Eke kyrka – en kyrkobyggnad i Havdhems församling på Gotland
Eke socken – socken i Gotlands södra härad
Eke landskommun – en tidigare kommun i Gotlands län
Eke socken, Småland – tidigare socken i Småland

Turkiet 

 Eke (ort), Şanlıurfa,

USA 

 Eke (berg i USA), Hawaii, Hawaii County, 

Robotskapade Kiribatiförgreningar
Robotskapade Turkietförgreningar
Robotskapade USAförgreningar
Eksta församling

Eksta församling är en församling i Klinte pastorat i Medeltredingens kontrakt i Visby stift i Svenska kyrkan. Församlingen ligger i Gotlands kommun i Gotlands län.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen var till 1941 moderförsamling i pastoratet Eksta och Sproge, som den 1 maj 1922 utökades med Levide och Gerums församlingar. Från 1941 till 1962 var den moderförsamling i pastoratet Eksta, Levide och Gerum. Från 1962 var den annexförsamling i pastoratet Klinte, Fröjel, Eksta och Sproge, som 2002 utökades med Sanda församling, Västergarns församling, Mästerby församling, Hejde församling och Väte församling.

Kyrkor 
 Eksta kyrka

Se även 
 Eksta socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Visby stift
Indelningar i Gotlands kommun
Endre församling

Endre församling är en församling i Romaklosters pastorat i Medeltredingens kontrakt i Visby stift i Svenska kyrkan. Församlingen ligger i Gotlands kommun i Gotlands län.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Församlingen var till den 1 maj 1928 moderförsamling i pastoratet Endre och Hejdeby. Från den 1 maj 1928 till 1962 var den annexförsamling i pastoratet Barlingbo, Ekeby, Endre och Hejdeby. Från 1962 till 2016 var församlingen annexförsamling i pastoratet Roma, Björke, Follingbo, Akebäck, Barlingbo, Endre och Hejdeby. Från 2016 ingår församlingen i Romaklosters pastorat.

Kyrkor 
 Endre kyrka

Se även 
 Endre socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Visby stift
Indelningar i Gotlands kommun
Eskelhem

Eskelhem är kyrkby i Eskelhems socken i Gotlands kommun i Gotlands län. SCB har för bebyggelsen i byn och dess grannby västerut Bringsarve avgränsat en småort namnsatt till Eskelhem och Bringsarve. 

Någon kyrkby i egentlig mening handlar det dock inte om, småorten består i stället av de sammanvuxna byarna Kvarna, Kyrkmyr, Bringsarve, Simonarve och Båtticke samt prästgårdsägorna.

Här ligger Eskelhems kyrka.

Idrott
Eskelhem har en fotbollsklubb, Eskelhem GoIF.

Källor

Externa länkar 
 eskelhem.se

Orter i Gotlands kommun
Småorter i Sverige
Etelhem

Etelhem är en småort i Gotlands kommun i Gotlands län och kyrkby i Etelhems socken.

Historia 
Kyrkan var ursprungligen en romansk 1100-talskyrka. 

Namnet Etelhem dök upp första gången på 1300-talet, då stavat Eytelem. Förleden Etel- kommer av dialektordet ajtel, som betyder ”liten körtel”. Detta kan bland annat avse en liten ”körtel” i sten och har antingen betecknat kalkstenen i trakten eller använts som öknamn på invånarna i Etelhems socken. När det gäller efterledet -hem betyder det vanligtvis ”boplats” eller ”gård”. I ortnamnet Etelhem är betydelsen kanske ”bygd”.

Orten är däremot betydligt yngre. Till skillnad från de flesta orter har Etelhem en kyrkby, Kyrkebys, belägen norr om kyrkan. Den ingår dock endast delvis i orten som därutöver omfattar byarna Tänglings och Hageby. Under tiden järnvägen fanns (1887–1960) var vägen genom kyrkbyn en hantverkargata med skräddare, skomakare, hattmodist och kakelugnsmakare. Här fanns också två livsmedelsbutiker, och eftersom resande till Ljugarn bytte från tåg till buss i Etelhem behövdes både gästgiveri och hotell.

Samhället
Kvar av det gamla finns i dag Etelhems krukmakeri, Gotlands äldsta, startat 1889, vilket skapat underlag för ett museum. Krukmakeriets risugn är unik för Norden. Förebilden är hämtad från krukmakarstaden Nijar i sydspanska Almería-provinsen.

Se även 
 Hegvald

Källor 

Orter i Gotlands kommun
Småorter i Sverige
Fardhems församling

Fardhems församling är en församling i Fardhems pastorat i Sudertredingens kontrakt i Visby stift i Svenska kyrkan. Församlingen ligger i Gotlands kommun i Gotlands län.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen har varit och är moderförsamling i pastoratet Fardhem och Linde, som 1589 utökades med Lojsta församling och 1962 med Levide och Gerums församlingar.

Kyrkor 
 Fardhems kyrka

Se även 
 Fardhems socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Visby stift
Indelningar i Gotlands kommun
Fide församling

Fide församling var en församling i Visby stift. Församlingen uppgick 2006 i Hoburgs församling.

Församlingskyrka var Fide kyrka.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. 

Församlingen utgjorde på 1300-talet eget pastorat för att därefter till 1940 vara annexförsamling i pastoratet Grötlingbo och Fide. Från 1940 till 1962 var den annexförsamling i pastoratet Havdhem, Näs, Grötlingbo och Fide. Från 1962 till 2006 var församlingen annexförsamling i pastoratet Öja, Hamra, Vamlingbo, Sundre och Fide. År 2006 uppgick församlingen i Hoburgs församling tillsammans med övriga församlingar i pastoratet.

Församlingskod var 098088.

Se även 
  Fide socken

Källor 

Indelningar i Gotlands kommun
Historiska församlingar i Visby stift
Fleringe församling

Fleringe församling var en församling i Visby stift. Församlingen uppgick 2010 i Bunge, Rute och Fleringe församling.

Församlingskyrka var Fleringe kyrka.

I församlingen fanns det 2002 93 invånare.

Administrativ historik
Församlingen har medeltida ursprung.

Församlingen utgjorde på 1300-talet ett eget pastorat för att därefter till 1962 vara annexförsamling i pastoratet Rute, Bunge och Fleringe. Från 1962 till 2010 var församlingen annexförsamling i pastoratet Bunge, Fårö, Fleringe och Rute. År 2010 uppgick församlingen i Bunge församling.

Församlingskod var 098007.

Se även 
Fleringe socken

Källor 

Historiska församlingar i Visby stift
Indelningar i Gotlands kommun