kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ekvivalens (logik)

Materiell ekvivalens och logisk ekvivalens är grundläggande ekvivalensrelationer i den klassiska logiken.

Satserna S1 och S2 sägs vara materiellt ekvivalenta om satserna har samma sanningsvärde, det vill säga att antingen båda är sanna eller båda är falska. Förhållandet symboliseras med S1 ↔ S2 och kan exemplifieras med satsen p→q ↔ ~q→~p, vilken är en tautologi.

Satserna S1 och S2 sägs vara logiskt ekvivalenta om "S1 ↔ S2" är en logisk sanning, som exempelvis satsen S3: "x = y ↔ y = x". 

Eftersom alla tautologier är logiska sanningar så är två satser, som är materiellt ekvivalenta även logiskt ekvivalenta. 
Alla logiska sanningar är dock inte tautologier. Exempelvis är satsen "x = x" och satsen S3 ovan logiska sanningar men inte tautologier.

Tabell över logiska ekvivalenser
{| class="wikitable"
|-
! Ekvivalenser !! Benämning
|-
|  || Identitetslagar
|-
|  || Dominanslagar
|-
|  || Idempotenta lagar
|-
|  || Dubbel negationslag
|-
|  || Kommunativa lagar
|-
| || Associativa lagar
|-
|  || Distributiva lagar
|-
|  || De Morgans lagar
|-
|  || Absorbativa lagar
|-
|  || Negationslagar
|}
där S = sann och F = falsk.

Exempel
Satserna nedan är kontrapositionerade, det vill säga av typen p → q respektive ~q → ~p och är enligt ovan materiellt ekvivalenta och således logiskt ekvivalenta. 

Om min klocka går rätt så är tåget försenat.  
Om tåget inte är försenat så går min klocka inte rätt.

Ekvivalensen mellan kontrapositionerade satser är en tautologi, oberoende av satsernas betydelse eller kausala samband.

Materiell ekvivalens 

Materiell ekvivalens är den klassiska logikens representation av den språkliga betydelsen "p om och endast om q", som skrivs p ↔ q och har sanningstabellen

| p || q || p ↔ q
|-
| S || S || S
|-
| S || F || F
|-
| F || S || F
|-
| F || F || S
|}
där S står för sant och F för falskt.

Ekvivalensen är således sann endast om p och q båda är sanna eller båda falska.

En ekvivalens kan sägas utgöra en "dubbel implikation", det vill säga att p ↔ q har samma betydelse som satserna p → q och q → p tillsammans: 

| p || q || p → q || q → p || (p → q) ∧ (q → p)
|-
| S || S || S || S || S
|-
| S || F || F || S || F
|-
| F || S || S || F || F
|-
| F || F || S || S || S
|}

Inom matematiken används vanligen en dubbelskriven pil , för att beteckna ekvivalens. Exempel: x2 = 1  ⇔ x = 1 eller x = -1.

Tekniska lösningar 
I elektriska kretsar, pneumatik, hydraulik, mekanik etc kan funktioner som motsvarar ekvivalens realiseras.

Trappomkastare

Se även 
 Deduktionsteoremet
 XNOR
 Satslogik
 Tautologi (logik)
 Teorem
 Reductio ad absurdum
 Predikatlogik
 Nödvändiga och tillräckliga villkor

Källor 
 Geoffrey Hunter, Metalogic. An Introduction to the Metatheory of Standard First-Order Logic. MacMillan 1971.
 Georg Henrik von Wright, Logik, filosofi och språk, Berlingske 1957.
 Howard Kahane, Logic and Philosophy, A Modern Introduction, Wadsworth Publishing Company, Belmont California, 1969.
 Göran Hermerén, Logik, Studentlitteratur, Håkan Ohlssons Boktryckeri Lund 1967.

Logiska operatorer

he:שקילות
th:เงื่อนไขสองทาง
Alex Garland

Alexander Medawar "Alex" Garland, född 1970 i London, Storbritannien är en brittisk författare, manusförfattare, filmproducent och regissör. Han är främst känd för romanen Beach från 1996, men har även bland annat skrivit manuset till filmen 28 dagar senare från 2000.

Verk

Bibliografi 
 (The Beach, på svenska 1998)
 (The Tesseract, på svenska 2000)
 (ej översatt till svenska)

Filmografi (som manusförfattare)

Filmografi (som regissör) 
2015 - Ex Machina
2018 -’’Annihilation’’

Priser och utmärkelser 
 1997 - Betty Trask Award  (för Beach)

Referenser

Noter 

Brittiska författare
Brittiska manusförfattare
Engelskspråkiga författare
Alumner från University of Manchester
Män
Födda 1970
Levande personer
Naomie Harris

Naomie Harris, född 6 september 1976 i London, är en brittisk skådespelare. Harris är bland annat känd för att ha medverkat i Pirates of the Caribbean-serien, 28 dagar senare och för att ha spelat rollen som Miss Moneypenny i Bond-filmerna Skyfall (2012), Spectre (2015) och No Time to Die (2021).

Biografi

Uppväxt 
Harris föräldrar kommer ursprungligen från Jamaica och Trinidad och immigrerade till London som unga. Hennes mamma är författare medan hennes pappa är kläddesigner. Föräldrarna separerade när Harris var ung. Hon växte upp i Finsbury Park i norra delen av London. Harris bor fortfarande kvar i London.

Hon har studerat vid Cambridge universitetet och har fått sin teaterträning på Bristol Old Vic Theatre School.

Karriär 
Första gången som Harris syntes på tv var hon nio år gammal. Hon hade en framgångsrik karriär som barnskådis på BBC.  När hon 2002 fick huvudrollen i tv-serien White Teeth blev hon mer uppmärksammad. Hon tog sedan steget över till Hollywood när hon fick en roll i Pirates of the Caribbean: Död mans kista och senare i Pirates of the Caribbean: Vid världens ände hon spelade mot Johnny Depp och Keira Knightley. Harris har spelat rollen som Miss Moneypenny i Bond-filmerna Skyfall (2012), Spectre (2015) och No Time to Die (2020).

Harris har också jobbat med teater, bland annat mot Benedict Cumberbatch och Jonny Lee Miller i en produktion av Frankenstein regisserad av Danny Boyle.

Filmografi

Referenser

Externa länkar 

Födda 1976
Kvinnor
Levande personer
Skådespelare från London
Bondbrudar
San Juan, Puerto Rico

San Juan (från spanska San Juan Bautista, Johannes döparen) är största stad och huvudstad i det amerikanska territoriet Puerto Rico.  Den hade enligt 2000 års folkräkning 433 733 invånare, vilket då gjorde den till USA:s 42:e största stad. Staden grundades av spanska kolonisatörer år 1521, vilka kallade staden Ciudad de Puerto Rico ("Puerto Rico-staden"). Staden är därmed den äldsta staden på Förenta staternas territorium och den näst äldsta staden i hela världsdelen Amerika som grundats av européer, efter Santo Domingo i Dominikanska republiken.

Flera historiska byggnader finns i San Juan. Bland de mest kända finns stadens före detta försvarsanläggningar, Fort San Felipe del Morro och Fort San Cristobál, tillsammans med La Fortaleza, Amerikas äldsta chefsbostad som fortfarande är i bruk.

Idag är staden en mycket stor hamnstad och är öns industriella, finansiella och kulturella centrum. Den är huvudstad och centralort i ett storstadsområde som även omfattar Bayamón, Carolina, Guaynabo, Cataño, Toa Baja och Trujillo Alto. Hela detta område motsvarar en befolkning på två miljoner invånare. Detta innebär att ungefär hälften av Puerto Ricos befolkning bor och arbetar här.

Staden har varit värd för ett antal viktiga sporthändelser, såsom 1979 års Panamerikanska spel, 1966 års Central American and Caribbean Games samt 2006 års World Baseball Classic och Caribbean Series.

Referenser

Externa länkar

Orter i Puerto Rico
Världsarv i Puerto Rico
Bermudatriangeln
UTF

UTF, akronym för Unicode Transformation Format, är en uppsättning format för att representera Unicode-tecken i oktetter (bytes). Olika UTF-kodningar använder ett varierande antal oktetter för varje tecken: minst en i UTF-8, vanligen två men ibland fyra i UTF-16 och alltid fyra i UTF-32. Numren syftar på antalet använda bitar i de använda enheterna.

Unicode behöver 21 bitar för att representera alla tecken, men datorer hanterar i allmänhet data i enheter om 8, 16 eller 32 bitar. Därför behövs ett teckenkodningsformat. Tidigare teckenkodningar använde ofta 7 eller 8 bitar, vilket inte räcker för världens olika skriftsystem. Vissa UTF-kodningar strävar efter att bevara viss kompatibilitet med äldre kodningar, framförallt ASCII (åtta bitar varav en oanvänd).

Standarden definierar olika metoder att översätta en kodpunkt i Unicode till en sekvens av oktetter. Samtliga tecken i dagens existerande skriftspråk, och många historiska, kan representeras i Unicode (det har varit viss kontrovers kring vad som är olika tecken och vad som är varianter av samma tecken och huruvida de senare skall kunna få skilda kodpunkter). Samtliga UTF-varianter stöder alla tecken (i motsats till den äldre kodningen UCS-2). UTF-7 avsågs att lättare kunna hanteras i system som förutsatte sju bitar per oktett (framförallt e-post), men sådana system blev sällsynta och problemet löstes på andra sätt (för e-post genom MIME).

Följande varianter av UTF finns:
UTF-32
UTF-16
UTF-8
UTF-7

Endast UTF-16 och UTF-8 beskrivs i ISO/IEC 10646, och är de enda som i större utsträckning används i filer. UTF-32 används internt i många datorprogram. UTF-8 dominerar i Unix-liknande system, medan UTF-16 dominerar i Windows-system. UTF-8 stöds i nyare Internetprotokoll, om inte särskilda skäl talar emot det.

Alla varianter utom UTF-32 innebär att ett tecken översätts till ett variabelt antal bitar. I UTF-8 kan ett Unicode-tecken kodas i en, två, tre eller fyra oktetter, beroende på vilket tecken det är. I UTF-16 kodas tecknen i två eller fyra oktetter (två oktetter för alla tecken med kod upp till FFFF hex). En del koder har reserverats för annat än tecken, bland annat koderna som behövs för UTF-16:s mekanism för koder som inte ryms i två oktetter.

Externa länkar 
 UTF-8 and Unicode FAQ for Unix/Linux

Standarder och konventioner
Teckenkodningar

en:Unicode#Unicode Transformation Format and Universal Character Set
it:UTF
UTF-32

UTF-32 är ett sätt att koda tecknen i Unicode, ett ”transformationsformat” (Unicode Transformation Format, UTF). UTF-32 beskriver helt enkelt att varje tecken i Unicode kodas med ett 32 bitar långt binärt tal motsvarande tecknets positionsnummer i Unicode-standarden. Att kodningen direkt motsvarar positionsnumret och att alla tecken är lika långa gör kodningen lätt att använda i datorprogram. Däremot tar den i de flesta fall mer utrymme än alternativen och används därför sällan i filer eller dataöverföring.

UTF-32 motsvarar det sätt att representera tecknen i ISO-standarden ISO/IEC 10646 som där kallas UCS-4 (Universal Character Set, 4 oktetters representation). Benämningen UTF-32 används inte i ISO/IEC 10646.

Användning 
Som intern kodning i program är kodningen direkt baserad på 32-bitars tal.
Kodningen refereras då till som en CEF, Character Encoding Format.
Huruvida dessa tal är representerade som "big-endian" eller "little-endian", är då en helt intern sak på låg nivå. I programmen behandlar man dem som 32-bitars tal.

Som extern kodning (filer, dataöverföring av text) måste man dock, som det heter, serialisera 32-bitars-talen till en följd av 8-bitars-tal,
då all datakommunikation idag är baserad på oktetter (8-bitars bytes).
Kodningen refereras då till som en CES, Character Encoding Scheme.
(Eventuell ytterligare serialisering, till till exempel 4 bitar eller en bit i taget, plus extra bitar för felkorrigering, m.m. sker på lägre nivå.)
Denna serialisering till oktetter kan vara antingen big-endian (mest signifikanta oktetten först), även kallad "network byte order", eller little-endian (minst signifikanta oktetten först).

Som extern kodning, och registrerade av IANA, är det därför två kodningar:
UTF-32BE (big-endian) och UTF-32LE (little-endian). Big-endian är att föredra, då detta är den konventionella "network byte order", och formellt sett den oktettordning som ISO/IEC 10646 föreskriver.
Unicode tillåter dock även formellt båda serialiseringarna.
UTF-32 (utan BE eller LE) är även den registrerad som en charset av IANA. Det är då big-endian, men om "filen" (motsv.) börjar med en byte-ordningsindikation (byte order mark, "BOM"), så är det BOM som avgör vilken byte-serialisering som resten av filen har. BOM ingår då inte i text-innehållet i filen, och skall tas bort vid deserialisering.
(Om oktetterna kommer i annan ordning, till exempel 1-3-2-4 eller 2-1-4-3, så är det att betrakta som direkt fel.)

UTF-32(BE|LE) kan i princip användas för webbsidor och andra filer, både lokalt och publikt. För e-post kan UTF-32 användas om man kodar med Base64/Quoted printable. Det görs dock normalt inte av utrymmesskäl.
UTF-32 betraktas allmänt som onödigt "slösaktigt" för lagring och överföring, speciellt för stora filer. Normalt används istället UTF-8 eller UTF-16 då Unicode används i webbsidor eller e-post. Däremot används UTF-32 allmänt för intern representation i olika program exempelvis i Unix, då den ger en direkt koppling mellan ett ord på fyra byte och ett unicode-tecken. Windows använder däremot UTF-16.

Standarder och konventioner
Teckenkodningar
Taikomol

Taikomol är en skapelsegudom i mytologin hos de nordamerikanska Yuki- och Huchnoindianerna.

Taikomol beskrivs som en ensam vandringsman som började skapelsen med att låta marken resa sig ur havet för att därefter skapa bland annat människorna av träpinnar. Som många andra skapelsegudar hos den nordamerikanska ursprungsbefolkningen kan Taikomols insats ses som en räcka misslyckanden. Han var i och för sig den positiva delen av ett ursprungligt par, men hans insats punkterades av medarbetarens. Världen han skapade blev inte stabil och lider ännu av jordbävningar och människornas kroppar, som först kunde återuppstå efter döden, började lukta så illa att Taikomol blev tvungen att ta deras odödlighet från dem.

Taikomol själv drabbas däremot inte själv av dessa misslyckanden eftersom han begav sig till himlen på regnbågen.

Gudar i amerikansk mytologi
Skapargudar
Taliesin

Taliesin, född cirka 534 och död cirka 599, var en walesisk bard vars dikter finns bevarade i diktsamlingen i det walesiska manuskriptet Llyfr Taliesin eller The book of Taliesin, Taliesins bok. Han omnämns i litteraturhistoriska sammanhang och hans dikter är kända och uppskattade av litteraturintresserade.

Han var en berömd bard på sin tid som tros ha tjänat minst tre brittiska kungar under sin livstid, Brochfael Ysgithrog of Powys, Cynan Garwyn, och Urien of Rheged och hans son Owain mab Urien. Några av händelserna, som till exempel kriget vid Arfderydd år 583, som en del dikter handlar om är historiskt dokumenterade. Han kallades för Taliesin Ben Beirdd, Taliesin Bardernas Bard. Han omnämns som en av de fem mest berömda brittiska poeterna, i Historia Britorum skriven år 833, tillsammans med Talhaearn Tad Awen, Aneirin, Blwchbardd och Cian Gwenith Gwawd. Tennyson skrev om Taliesin i Idylls of the King. Hans grav anges traditionellt till gravhögen Bedd Taliesin i Ceredigion vid byn Tre-Taliesin. Byn och gravhögen namngavs efter barden på 1800-talet.

Legender 
Senare har hans figur blivit till legend inom den brittiska, keltiska mytologin som en vis och mäktig trollkarl. Taliesin är en av förebilderna för många av trollkarlarna i den keltiska berättartraditionen. Han kan uttala profetior och trollformler. Det sägs att det var Taliesin som förutspådde att Britannien skulle falla i erövrarnas händer och som befriade Elffin ur dennes fängelsehåla.

Se även 
 Gwydion
 Gwion
 Ceridwen
 Merlin

Walesiska poeter
Keltisk mytologi
Födda 534
Avlidna 599
Män
Kymriskspråkiga poeter
Personer under 500-talet
Personer i Wales historia
Tāne

Tāne eller Tāne-mahuta är en skogsgud i Oceaniens mytologi hos maorifolket på Nya Zeeland. Son till Rangi och Papa. 

Näst efter de första skapelsegestalterna Rangi och Papa är Tāne den viktigaste guden i det maoriska pantheon. Det var på hans inrådan som han och hans bröder beslutade att skilja föräldrarna åt. Genom att bända isär detta ursprungliga par och skilja dem åt med fyra pelare skapade Tāne den tydliga skillnaden mellan himmel och jord. Tāne sägs också ha hängt stjärnorna på sin faders bröst. Därefter skapade han den första kvinnan, Hine-Ahuone av lera och parade sig med henne. Hon födde honom en dotter, Hine-Titama och han parade sig också med henne. 

Tāne åkallas vanligen innan man fäller träd.

Se även
 Hine-Nui-Te-Po

Referenser 

Gudar i maorisk mytologi
Punycode

Punycode är en metod för att uttrycka strängar i Unicode med bara tecknen a–z, 0–9 samt bindestreck. Strängen ”räksmörgås” blir med punycode ”rksmrgs-5wao1o”. Punycode utvecklades för att möjliggöra internationella domännamn, IDN. I ett IDN markeras en punykodad sträng med prefixet ”xn--”, så ”räksmörgås.se” blir ”xn--rksmrgs-5wao1o.se”, men prefixet är inte en del av punycode. Det är inte meningen att punykoden ska vara synlig för användaren, utan program som förstår punycode ska avkoda strängen och visa den som vanlig text.

Detaljerna i Punycode finns beskrivna i RFC 3492.

Externa länkar
 RFC 3492
 Konvertera domännamn
 Konvertera domännamn med åäö

Teckenkodningar
Anarki

Anarki (av grekiska αναρχία "anarchía") är ett begrepp som används i två olika meningar:

 Ett tillstånd som innebär frånvaro av härskare eller statsmakt. Beteckningen används av anarkister i positiv bemärkelse om det ideala samhället.
 Förvirring och kaos då statsförfall gör att lagar och/eller regeringmakten inte kan upprätthållas: en negativt laddad beteckning.

Ordet anarkiskt betecknades av Marx ett tillstånd av okontrollerat kaos, men noga åtskilt från ordet anarkistiskt som används inom anarkismen för det eftersträvade samhället utan regering, an archos. Motsatsen till en anarkist är språkligt sett en arkist eller etatist, det vill säga en anhängare av auktoritet, makt och egendom.

Se även 
 Anarkism
 Anarki, stat och utopi
 Statsskick

Referenser 

Statsskick
Överbefälhavare

Högste befälhavare eller Överbefälhavare är den allra högsta ledaren/ledningen för en suverän statsbildnings militära styrkor, i regel brukar det vara landets statschef. 

I många länder används en särskild benämning eller titel för just denna del av ämbetet, exempelvis för USA:s president Commander in Chief, för Republiken Finlands president Överbefälhavare och för Frankrikes president Chef des Armées. 

Sveriges Konung var fram till 1975 i enlighet med 1809 års regeringsform §14 Högste befälhavare för rikets krigsmakt. Numera är det Regeringen som har motsvarande funktion, dock utan någon särskild benämning enligt ovan. I de allra flesta konstitutionella monarkier, undantaget Japan, Nederländerna och Sverige, är det statschefen allena som formellt sett har det högsta befälet, men i realiteten är det landets regeringschef som har det högsta befälet, exempelvis Storbritanniens premiärminister genom det kungliga prerogativet.

Det förekommer att försvarsministrar i praktiken fungerar som den "näst högste befälhavaren", exempelvis USA:s försvarsminister. I Tyskland är det försvarsministern (Bundesminister der Verteidigung) som är högste befälhavare för Bundeswehr i fredstid, men i händelse av att förbundsdagen deklarerar att ofred råder, tas den rollen över av förbundskanslern.

Yrkesmilitär befattning
Den högsta yrkesmilitära befattningen betecknas generiskt i internationella sammanhang, exempelvis inom ramen för Europeiska unionen, Förenta nationerna och Nato som försvarschef (Chief of Defence). Den specifika titeln för den svenska förvaltningsmyndigheten Försvarsmaktens chef och främste yrkesofficer är dock överbefälhavaren. Termen överbefälhavare tenderar därför att användas inkonsekvent i svenskspråkiga medier och i dagligt tal. Eftersom befälsstruktur och konstitutionell nomenklatur varierar mellan olika länder kan detta bli något missvisande. Ordföranden i Europeiska unionens militärkommitté (EUMC) har ibland benämnts som EU:s överbefälhavare. Natos SACEUR-befattning benämns ibland som Natos överbefälhavare.

Benämningar runt om i världen 
 Ordförande i Centrala militärkommissionen (Folkrepubliken Kina).
 Överbefälhavaren (Sverige)

Militära befattningar
Politiska titlar
Myelin

Myelin är ett material som bildas av ett tunt utskott från speciella gliaceller som virar sig runt en nervcells axon. Det består av cirka 45% fett, 40% vatten och 15% protein. Myelinet har en isolerande förmåga som gör att en nervimpuls kan fortplanta sig fortare. Det finns 'hål', så kallade Ranviers noder, i myelinskiktet med jämna mellanrum där axonet är blottlagt och nervimpulsen kan "hoppa" mellan dessa "hål", vilket gör att impulsens hastighet ökar. Detta kallas saltatorisk fortledning och gör att signalen kan få en hastighet av ända upp till 120 m/s. Detta ska jämföras med en hastighet av cirka 1 m/s för ett icke-myeliniserat axon.

Myelinbildande celler i centrala nervsystemet kallas oligodendrocyter och i perifera nervsystemet Schwannceller.

Både sjukdomar och gifter kan leda till nedbrytning av myelinskidan runt axoner, vilket allvarligt skadar funktionen. Multipel skleros (MS) är den vanligaste av dessa sjukdomar.

Se även
 Vitamin B12-brist

Referenser

Nervsystemet
Nervceller
Bagel

En bagel eller beigel (uttal: [beigl]) är en typ av bröd. Den knådade degen, som fått vila i kylskåpet eller källaren över natten, får koka en stund innan bageln gräddas färdigt som vanligt i ugn. Kokningen ger brödet en frasig yta och mjukt innanmäte.

Ursprung och spridning 
Brödet bakades av judar som bodde i Polen på 1600-talet och har sedan spridits över världen av judiska emigranter.

Enligt en myt skall bagelns typiska form efterlikna en stigbygel. Detta till åminnelse av Johan III Sobieskis seger över turkarna i slaget vid Wien 1683 men detta är av allt att döma en myt och brödtypen är äldre än så.

Användning 
Bagels äts ofta med cream cheese och andra pålägg. Det finns två huvudtyper av bagels: 
 New York-stil: Bageln innehåller salt och malt och kokas i vatten.
 Montréal-stil. Bageln innehåller inget salt och kokas i honungssötat vatten och blir därför något sötare.

Etymologi och stavning 
Namnet på brödet kommer från engelskas bagel, där man i sin tur hämtat det från jiddisch-ordet beygel, med betydelsen 'liten ring'. Ordet är besläktat med tyskans beugen ('böja').

Svenska Språkrådet rekommenderar att ordet skrivs beigel på svenska.

Referenser

Externa länkar 

Bröd
Mat och dryck inom judendom
Mat och dryck i Polen
Mat och dryck i Nordamerika
Lokala galaxhopen

Lokala galaxhopen, eller Lokala galaxgruppen, alternativt bara Lokala gruppen eller Lokala hopen, är den grupp av ett 40-tal närbelägna galaxer i vilken även Vintergatan ingår. Lokala galaxhopen är 5–10 miljoner ljusår tvärs över.

De största galaxerna i gruppen är:
 Andromedagalaxen
 Vintergatan
 Triangelgalaxen
 Stora magellanska molnet
 Lilla magellanska molnet

Andra galaxer i gruppen är Sextans A, Sextans B, Leo I och Leo II. 

Den lokala hopen uppskattas vara 13 miljarder år gammal. Gruppens galaxer är på väg mot varandra. Om sju miljarder år antas Vintergatan och Andromedagalaxen ha blivit en enda stor galax. Närmaste granne är Maffei 1-hopen som tros ha varit en del av den lokala hopen tidigare, därefter Virgohopen, som ligger 55 miljoner ljusår bort. Dessa galaxhopar ingår i superhopen Virgosuperhopen.

Se även 
 Lokala flaket

Källor
Astronomy , november 2004

Fotnoter

Externa länkar

 The Local Group of Galaxies 
 A Survey of the Resolved Stellar Content of Nearby Galaxies Currently Forming Stars
Röda draken (film)

Röda draken (originaltitel: Manhunter) är en amerikansk film från 1986, skriven och regisserad av Michael Mann, baserad på romanen Röda draken från 1981 av Thomas Harris.

Rollista (i urval) 
 William Petersen - FBI-agent Will Graham 
 Kim Greist - Molly Graham
 Joan Allen - Reba McClane
 Brian Cox - Dr. Hannibal Lecter
 Dennis Farina - FBI-sektionschef Jack Crawford
 Tom Noonan - Francis Dollarhyde
 Stephen Lang - Freddy Londs
 Frankie Faison - Lt. Fisk

Om filmen 
År 2002 gjordes en nyinspelning av filmen med namnet Röd drake, med bland andra Anthony Hopkins och Edward Norton i rollerna.

Manhunter efterföljdes av filmen När lammen tystnar (1991) och därefter av Hannibal (2001).

Referenser

Externa länkar 
 
 
 

Filmer 1986
Amerikanska dramafilmer
Amerikanska skräckfilmer
Amerikanska thrillerfilmer
Kannibalfilmer
Amerikanska filmer baserade på romaner
Alabama på film
Missouri på film
Washington D.C. på film
Filmer i regi av Michael Mann
Engelskspråkiga filmer
Kannibalism i fiktion
Psykopati på film
William Petersen

William Louis Petersen, född 21 februari 1953 i Evanston, Illinois, är en amerikansk skådespelare.

Han är känd som kriminalteknikern Gil Grissom i TV-serien CSI. Han lämnade serien efter 192 avsnitt.

Filmografi (urval)

Externa länkar

 

Amerikanska TV-skådespelare
Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Amerikanska skådespelare under 2000-talet
Personer från Evanston
Födda 1953
Levande personer
Män
Skådespelare från Idaho
Alumner från Idaho State University