23 juli

23 juli är den 204:e dagen på året i den gregorianska kalendern (205:e under skottår). Det återstår 161 dagar av året.

Återkommande bemärkelsedagar

Nationaldagar 
 s nationaldag (till minne av revolutionen 1952)

Helgondagar 
 Heliga Birgitta (hennes dödsdag 1373)

Namnsdagar

I den svenska almanackan 
 Nuvarande – Emma och Emmy
 Föregående i bokstavsordning
 Apollinaris – Namnet fanns på dagens datum före 1827 då det utgick till förmån för Emma. Apollinaris fanns där till minne av en kristen missionär, som av Paulus sändes till Ravenna, där han blev både biskop och martyr.
 Elena – Namnet infördes på dagens datum 1986, men utgick 1993.
 Emma – Namnet infördes på dagens datum 1827, för att hedra det svenska kronprinsparet Oscar (I):s och Josefinas andra barn, som föddes detta år och som kronprinsessan ville skulle heta Emma, om det blev en flicka. Det blev en pojke (Prins Gustaf av Sverige och Norge), men Emma infördes ändå på dagens datum detta år och har funnits där sedan dess. Då det därigenom blev sex kvinnonamnsdagar i rad från 19 till 24 juli började denna vecka kallas fruntimmersveckan.
 Emmy – Namnet infördes på dagens datum 1986, men utgick 2001. 2015 återinfördes det dock på samma datum.
 Föregående i kronologisk ordning
 Före 1827 – Apollinaris
 1827–1900 – Emma
 1901–1985 – Emma
 1986–1992 – Emma, Elena och Emmy
 1993–2000 – Emma och Emmy
 2001–2014 – Emma
 Från 2015 – Emma och Emmy
 Källor:

I den finlandssvenska almanackan 

 Nuvarande (revidering 2020) – Olga

 I föregående i revideringar
1929 – Olga
1950 – Olga
1964 – Olga
1973 – Olga
1989 – Olga
1995 – Olga
2000 – Olga
2005 – Olga
2010 – Olga
2015 – Olga
2020 – Olga

Händelser 
 685 – Sedan Benedictus II har avlidit den 8 maj väljs Johannes V till påve och eftersom traditionen att invänta godkännande från den bysantinske kejsaren nu är avskaffad installeras han i ämbetet redan samma dag. Under sitt korta pontifikat (han avlider ett år senare) står han ändock på mycket god fot med kejsaren.
 1373 – Den svenska nunnan Birgitta Birgersdotter avlider i sitt palats i Rom. Sedan en begravningsgudstjänst har hållits för henne i staden förs hennes kvarlevor, på hennes egen befallning, tillbaka till Sverige och begravs i Vadstena, där hon har grundat ett kloster. Snart inleds en process för att få henne helgonförklarad, vilket hon blir 1391. Som Sveriges enda officiella katolska helgon blir hon snart känd som Heliga Birgitta och är idag ett av Europas åtta skyddshelgon. Hennes dotter Katarina fortsätter hennes arbete och blir den första abbedissan i Vadstena kloster.
 1896 – Ångfartyget  förliser på sjön Fryken i Värmland, genom att hon träffas av en orkanliknande kastby, just som hon ska vända mot vinden, samtidigt som styrbords lastportar står öppna, för att lastningen vid en brygga ska gå så snabbt som möjligt. 11 av de 17 ombordvarande personerna omkommer i olyckan och fartyget ligger sedan på botten i 98 år. Efter flera bärgningsförsök lyckas man slutligen genomföra bärgningen på nittiåttonde årsdagen av förlisningen (23 juli 1994), varefter fartyget renoveras och sätts i museitrafik på hundraförsta årsdagen av förlisningen (23 juli 1997).
 1914 – Efter skotten i Sarajevo den 28 juni ställer Österrike-Ungern denna dag ett ultimatum till Serbien (som den österrikiska regeringen misstänker har stött attentatet), med en mängd krav och att svar ska lämnas inom två dygn. Detta blir inledningen på "svarta veckan" under den pågående julikrisen, som varar till månadsskiftet juli–augusti (egentligen är det dock två veckor, till och med 6 augusti), då de diplomatiska förbindelserna bryts mellan flera europeiska stater och de europeiska stormakterna, efter flera årtiondens kapprustning och alliansbildning, går i krig mot varandra, vilket inleder första världskriget.
 1942 – Adolf Hitler ger klartecken till inledning av Operation Edelweiss på östfronten under andra världskriget. Operationen går ut på att tyskarna ska erövra Kaukasus med dess stora oljetillgångar, och är en del av Operation Blå. Inledningsvis har tyskarna stora framgångar, vilka dock förbyts i nederlag under slaget om Stalingrad.
 1952
 – Under ledning av Gamal Abdel Nasser genomför rörelsen "De fria officerarna" en statskupp i Egypten för att avsätta kung Farouk I (denne abdikerar tre dagar senare) och införa republik i landet. Statskuppen gör också slut på det brittiska inflytande och den militära närvaro i landet som rådit samt säkrar Sudans självständighet. Nasser inför året därpå en rad sociala reformer för det egyptiska samhället och genom en ny statskupp 1954 blir han Egyptens premiärminister och 1956 president till sin död 1970.
 – Europeiska kol- och stålgemenskapen (förkortat EKSG) inrättas, genom att dess fördrag träder i kraft för att vara i 50 år (det upphör den 23 juli 2002). Gemenskapen har upprättats mellan Frankrike, Italien och Västtyskland samt Belgien, Nederländerna och Luxemburg för att samarbeta inom produktion och försäljning av ämnena kol och stål, som båda utgör viktiga delar i vapentillverkning, och grundidén till fördraget har lagts genom den så kallade Schumandeklarationen 1950. Tanken är därmed, att man ska neutralisera tidigare konflikter mellan länderna. EKSG blir den första början till det samarbete som sedermera utvecklas till den nuvarande Europeiska unionen.
 – Förbundsländerna i Östtyskland avskaffas och istället delas landet in i distrikt. De gamla förbundsländerna återinförs dock när Öst- och Västtyskland återförenas den 3 oktober 1990.
 1962 – Den första direktsändningen av tv över Atlanten genomförs via Telstarsatellit. Detta innebär att tv-tittare i Europa kan se amerikansk tv i direktsändning, bland annat nyheter ledda av nyhetsankaret Walter Cronkite.
 1967 – Det amerikanskstyrda territoriet Puerto Rico håller en folkomröstning om öns status. 60 % av deltagarna röstar emot att ön ska bli en amerikansk delstat och än idag är den därför endast amerikanskt territorium och ingen delstat (även om den då och då nämns som potentiell kandidat till att bli USA:s 51:a stat).
 1974 – Den militärjunta som har styrt Grekland sedan 1967 tvingas på fall. En vecka tidigare (15 juli) har juntan stött en greknationalistisk statskupp på ön Cypern, vilket bland annat lett till Turkiets invasion av ön (20 juli). I och med att juntan faller inleds en demokratiseringsprocess i Grekland och valen i november samma år blir de första i Grekland på ett årtionde.
 1983 – Den inre maktkamp, som har pågått på Sri Lanka sedan självständigheten 1948, övergår i fullskaligt inbördeskrig mellan den lankesiska centralregeringen och den tamilska gerillarörelse som kallar sig Tamilska befrielsetigrarna. Kriget pågår i 26 år och leder till över 70 000 människors död, innan regeringen besegrar gerillan i maj 2009, vilket gör slut på kriget.
 1986 – Bröllop hålls mellan brittiske prins Andrew och Sarah Ferguson i Westminster Abbey i London. Under sitt tioåriga äktenskap får paret två barn (Beatrice och Eugenie). Paret separerar 1992 och skiljs 1996.
 2004 – Bron Stari most (”gamla bron”) i den bosniska staden Mostar återinvigs efter återuppbyggnad. Den ursprungliga bron byggdes 1566, men sköts sönder 1993 under Bosnienkriget. Återinvigningen blir starkt symbolisk, eftersom bron går över floden Neretva och binder samman stadens båda delar, varav en är kroatisk och en är bosnisk. Eftersom den gamla bron har varit arkitekturhistoriskt intressant utnämns den efter återinvigningen till världsarv.
 2021 – Olympiska sommarspelen 2020 äger rum i Tokyo.

Födda 
 1603 – Axel Lillie, svensk friherre, greve, militär och politiker
 1649 – Clemens XI, påve
 1777 – Philipp Otto Runge, tysk målare
 1796 – Franz Berwald, svensk tonsättare
 1848 – Richard F. Pettigrew, amerikansk politiker och advokat, senator för South Dakota
 1851 – Peder Severin Krøyer, dansk-norsk konstnär
 1883 – Alan Brooke, brittisk militär och fältmarskalk
 1888 – Raymond Chandler, amerikansk deckarförfattare
 1892 – Haile Selassie, kejsare av Abessinien/Etiopien
 1898 – Bengt Djurberg, svensk skådespelare och sångare
 1899 – Gustav Heinemann, tysk politiker, Västtysklands inrikesminister, justitieminister och förbundspresident
 1905
 Ragnar Falck, svensk skådespelare, regiassistent och produktionsledare
 Elsa Winge, svensk skådespelare
 1906 - Vladimir Prelog, bosnienkroatisk kemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 1975
 1911 – J. Russell Tuten, amerikansk demokratisk politiker, kongressledamot
 1912 – Michael Wilding, brittisk skådespelare
 1913
 Coral Browne, australisk-brittisk skådespelare
 Michael Foot, brittisk labourpolitiker, partiledare för Labour
 Erik Huss, svensk folkpartistisk politiker, landshövding i Göteborgs och Bohus län och Sveriges industriminister
 1914 – Alf Prøysen, norsk visdiktare
 1918 – Anders Franzén, svensk marintekniker och amatörforskare, upptäckare av regalskeppet Vasa 1956
 1920 – Claes Falkenberg, svensk skådespelare
 1921 – Sune Elffors, svensk skådespelare och officer
 1921 – Lars-Magnus Lindgren, svensk svensk regissör och manusförfattare
 1923 – Cyril M. Kornbluth, amerikansk science fiction-författare
 1925
 Cosimo Antonelli, italiensk vattenpolomålvakt)
 Oliver Smithies, brittisk-amerikansk patolog, mottagare av Nobelpriset i fysiologi eller medicin 2007
 1931
 Lennart Aspegren, svensk jurist
 Arata Isozaki, japansk arkitekt
 Jan Troell, svensk regissör, manusförfattare, filmfotograf och professor
 1947 – Gardner Dozois, amerikansk redaktör och science fiction-författare
 1948
 Ross Cranston, brittisk labourpolitiker, parlamentsledamot
 John Hall, amerikansk musiker och demokratisk politiker, kongressledamot
 1954
 Annie Sprinkle, amerikansk porrskådespelare, strippa, programledare, konstnär och författare
 Philip Zandén, svensk regissör och skådespelare
 1957
 Kate Buffery, brittisk skådespelare
 Theo van Gogh, nederländsk filmskapare, TV-producent, publicist och skådespelare
 1961
 Woody Harrelson, amerikansk skådespelare
 Martin Gore, brittisk musiker, gitarrist, keyboardist, sångare och låtskrivare, medlem i syntgruppen Depeche Mode
 1965 – Saul Hudson, amerikansk hårdrocksgitarrist med artistnamnet Slash, medlem i grupperna Velvet Revolver och Guns N' Roses
 1966 – Samantha Beckinsale, brittisk skådespelare
 1967
 Philip Seymour Hoffman, amerikansk skådespelare
 Titiyo Jah, svensk sångare med artistnamnet Titiyo
 1968 – Stephanie Seymour, amerikansk fotomodell och skådespelerska
 1969 – Brad Miller, kanadensisk ishockeyspelare
 1970 – Jesper Odelberg, svensk CP-skadad ståuppkomiker
 1971
 Juho Kautto, finländsk politiker
 Alison Krauss, amerikansk sångare och violinist
 1972 – Giovane Élber, brasiliansk fotbollsspelare
 1973 – Monica Lewinsky, amerikansk kvinna och praktikant i Vita Huset, känd för skandalen Lewinskyaffären
 1974 – Maurice Greene, amerikansk friidrottare, OS-guld 2000
 1980 – Michelle Williams, amerikansk sångare, låtskrivare, kompositör och skådespelare
 1982 – Paul Wesley, amerikansk skådespelare
 1983 – Josefine Öqvist, svensk fotbollsspelare, VM-silver 2003, VM-brons 2011
 1989
 Kim Ekdahl Du Rietz, svensk handbollsspelare
 Daniel Radcliffe, brittisk skådespelare, mest känd i rollen som Harry Potter

Avlidna 
 1373 – Birgitta Birgersdotter, svensk profet, författare, ordensgrundare och helgon
 1563 – Götz von Berlichingen, tysk krigare
 1756 – Erik Brahe, svensk greve, lantmarskalk och överste
 1794 – Alexandre de Beauharnais, fransk militär, guvernör på Martinique
 1802 – Olof Larsson, svensk gästgivare och politiker, bondeståndets talman
 1836 – Jean-Félix Adolphe Gambart, fransk astronom
 1861 – Claës Günther, svensk politiker och justitieråd, Sveriges justitiestatsminister
 1875 – Isaac Merrit Singer, amerikansk uppfinnare, bland annat av Singersymaskinen
 1878 – Carl von Rokitansky, österrikisk friherre och anatom
 1885 – Ulysses S. Grant, amerikansk militär och republikansk politiker, USA:s president
 1888 – Victoria Benedictsson, svensk författare med pseudonymen Ernst Ahlgren
 1896 – Carrie Martyn, brittisk kristen socialist, fackföreningsorganisatör och guvernant
 1916
 Thomas M. Patterson, irländsk-amerikansk demokratisk politiker, senator för Colorado
 William Ramsay, brittisk kemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 1904
 Adolf Weil, tysk invärtesläkare
 1923 – Charles Dupuy, fransk politiker, Frankrikes tillförordnade president
 1930 – Glenn Curtiss, amerikansk flygpionjär
 1948 – D.W. Griffith, amerikansk filmregissör
 1951 – Philippe Pétain, fransk militär och politiker, Vichyfrankrikes statschef
 1955 – Cordell Hull, amerikansk jurist och politiker, utrikesminister, mottagare av Nobels fredspris 1945
 1957 – Giuseppe Tomasi di Lampedusa, italiensk hertig och författare
 1962 – Henry Dworshak, amerikansk republikansk politiker, senator för Idaho
 1965 – Ernest S. Brown, amerikansk republikansk politiker, senator för Nevada
 1966 – Montgomery Clift, amerikansk skådespelare
 1968
 Henry Dale, brittisk fysiolog, mottagare av Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1936
 Otto Falklind, svensk sjöman, navigationslärare och lektor
 1971 – Van Heflin, amerikansk skådespelare
 1973 – Eddie Rickenbacker, amerikansk stridspilot, racerförare och företagare
 1988 – Lars-Owe Carlberg, svensk inspelningsledare, produktionsledare och producent
 1992
 Arletty (artistnamn för Léonie Bathiat), fransk modell och skådespelare
 Tord Bernheim, svensk revyartist, sångare och skådespelare
 1999 – Hassan II, kung av Marocko
 2002
 Olof Lagercrantz, svensk lyriker, författare, litteraturkritiker och publicist, chefredaktör för Dagens Nyheter
 Leo McKern, australisk-brittisk skådespelare
 2007
 Ernst Otto Fischer, tysk kemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 1973
 Mohammed Zahir Shah, kung av Afghanistan
 2010 – Jan "Janne" Halldoff, svensk filmregissör
 2011
 Robert Ettinger, amerikansk författare, känd som kryonikens fader
 Nguyễn Cao Kỳ, vietnamesisk politiker och flyggeneral, Sydvietnams premiärminister, vicepresident
 John Shalikashvili, georgiskfödd amerikansk general
 Amy Winehouse, brittisk soul-, jazz- och R&B-sångare
 2012
 Lars Ardelius, svensk författare
 Margaret Mahy, nyzeeländsk barnboksförfattare
 Sally Ride, amerikansk astronaut
 Lakshmi Sehgal, indisk politiker och läkare
 2014 – Harriet Clayhills, finländsk författare
 2016 – Thorbjörn Fälldin, politiker (C), Sveriges statsminister
 2021
 Steven Weinberg, amerikansk fysiker, mottagare av Nobelpriset i fysik 1979
 Toshihide Masukawa, japansk fysiker, mottagare av Nobelpriset i fysik 2008
 2022 – Ulf Bernitz, professor i europeisk integrationsrätt vid Stockholms universitet

Källor

Externa länkar