kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
1667

1667 (MDCLXVII) var ett normalår som började en lördag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari 
Februari – På änkedrottning Hedvig Eleonoras initiativ invigs "Hennes Kongl. Maijt:tz Comædiehuus", en teater, i Lejonkulan (och Stora Bollhuset vid Slottsbacken) i Stockholm, först med en holländsk trupp.
27 februari – Nederländska kolonin Nederländska Guyana grundas.

Juni 
20 juni – Sedan Alexander VII har avlidit den 22 maj väljs Giulio Rospigliosi till påve och tar namnet Clemens IX.

Juli 
31 juli – Fördraget i Breda undertecknas.

Okänt datum 
Före detta drottning Kristina utjagas ur Sverige.
Efter en lång tvist om det svenska fortet vid svenska Guldkusten betalar holländarna 140.000 riksdaler i ersättning för det, medan Sverige tvingas avstå från all handel på Västafrika.
Magnus Gabriel De la Gardie inrättar ett antikvitetskollegium, ett självständigt ämbetsverk under rikskansliet med Georg Stiernhielm som förste president.
Sverige får en sjölag, utarbetad av holländaren Hendrick de Moucheron, vilket kommer att gälla fram till 1891.

Födda 
26 maj – Abraham de Moivre, fransk matematiker.
18 juli – Elias Palmskiöld, svensk arkivman och samlare; arkivsekreterare i Riksarkivet.
27 juli – Johann Bernoulli, schweizisk matematiker.
28 augusti – Louise av Mecklenburg-Güstrow, drottning av Danmark och Norge 1699–1721, gift med Fredrik IV.
5 september – Giovanni Girolamo Saccheri, italiensk jesuitpräst och matematiker.
2 november – Jakob Sobieski, polsk prins.
30 november – Jonathan Swift, engelsk författare.
Abraham de Moivre, fransk matematiker.

Avlidna 
12 januari – Bernhard av Corleone, italiensk botgörare och lekmannabroder inom kapucinorden; helgon.
22 maj – Alexander VII, född Fabio Chigi, påve sedan 1655.
25 maj – Gustav Bonde, svensk friherre, riksskattmästare sedan 1660.
5 juni – Pietro Sforza Pallavicino, italiensk kardinal och historiker.
11 juli – Stefano Durazzo, italiensk kardinal.
18 juni - Lovisa Henrietta av Oranien-Nassau, kurfurstinna av Brandenburg.
3 augusti – Francesco Borromini, italiensk arkitekt, skulptör och murarmästare.
10 september – Melchiorre Caffà, italiensk skulptör.
24 oktober – Godefroy Wendelin, belgisk astronom.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1737

1737 (MDCCXXXVII) var ett normalår som började en tisdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

April 
 7 april – Jönköpings slott brinner ner.

Juni 
 9 juni – Carl Gustaf Tessin meddelar, att en reguljär teaterverksamhet på svenska skall invigas till hösten. Det har nämligen inte funnits någon svensk teater sedan 1600-talet.
 10 juni – Den franska gradmätningsexpeditionen i Tornedalen återvänder söderut. Resultaten leder till, att man kan bevisa att jorden är tillplattad vid polerna.

Juli 
 18 juli – Den osmanska armén besegrar den österrikiska i slaget vid Banja Luka.

Oktober 
 4 oktober – Den nybildade svenska teatern i Stora Bollhuset, som kallar sig Comédie suédoise (Den svenska komedin) har premiär på sin första pjäs, troligen Svenska Sprätthöken.
 16 oktober – En jordbävning med uppskattad magnitud på 9.3 vid Kamtjatkahalvön i Ryssland inträffar. Tsunamier upp till 60 meter (200 fot) följer på Stilla havet.

Okänt datum 
 Sverige och Osmanska riket undertecknar ett handelsavtal, eftersom Sverige har handelsintressen i Medelhavet.

Födda 
 29 januari – Thomas Paine, brittisk-amerikansk skriftställare.
 maj – Suzanne Curchod, fransk-schweizisk politisk salongsvärd och författare.
 3 maj – Berndt Johan Hastfer, rysk friherre, militär och landsförrädare.
 20 juli – William Maclay, amerikansk politiker, senator 1789–1791.
 5 augusti – Johann Friedrich Struensee, dansk statsman.
 8 september – Evert Vilhelm Taube, svensk friherre och generallöjtnant samt kanslipresident 1792.
 14 september – Michael Haydn, österrikisk kompositör.
 19 september – Charles Carroll, amerikansk politiker, senator 1789–1792.

Avlidna 
 29 januari – George Hamilton, brittisk fältmarskalk.
 3 juni – Gustaf Cronhielm, svensk greve och ämbetsman samt kanslipresident 15 maj–12 december 1719.
 21 augusti – Ulrik Adolf Holstein, dansk greve och statsman, Danmarks storkansler 1721–1730.
 20 november – Caroline av Ansbach, drottning av Storbritannien sedan 1727 (gift med Georg II)
 18 december – Antonio Stradivari, italiensk violinmakare.
 19 december – Jakob Sobieski, polsk prins.
 21 december – Alessandro Galilei, italiensk arkitekt.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1695

1695 (MDCXCV) var ett normalår som började en lördag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Augusti 
 13–15 augusti – Franska trupper bombarderar Bryssel.

December 
 9 december – En ny svensk psalmbok stadfästs. Hovpredikant Jesper Swedberg har utarbetat ett förslag med stark betoning på nationalkänsla och kungatrogenhet. Hans förslag får utstå kritik för att vissa psalmer med pietistiska tendenser (som utesluts ur den slutliga upplagan) inte är tillräckligt renläriga.

Okänt datum 
 Lotsdirektören Petter Gedda utger Sveriges första sjökarteatlas.
 Svår missväxt drabbar Sverige, framförallt Finland; en fjärdedel av Finlands befolkning svälter ihjäl under de kommande två åren.
 Åke Claesson Rålamb ger ut det första svenska verket med encyklopedisk karaktär, Adelig Öfning, med systematiskt samlande av kunskap.
 Konstnären David Klöcker Ehrenstrahl utför de stora allegoriska målningarna i den så kallade Ehrenstrahlska salongen på Drottningholms slott.
 Tapetskolan vid Karlberg stängs.

Födda 
 16 mars – Vilhelm Gustaf Wrangel, svensk militär och politiker.
 8 april – Johann Christian Günther, tysk författare.
 24 juni – Martin Mijtens den yngre, svensk konstnär.
 23 juni - Louise-Anne de Bourbon, fransk prinsessa.
 5 september – Carl Gustaf Tessin, svensk greve, ambassadör, politiker och riksråd samt kanslipresident 1746–1752.
 23 oktober – François de Cuvilliés, fransk-tysk rokokoarkitekt.
 29 december – Jean-Baptiste Pater, fransk målare.

Avlidna 
 25 mars – Ludwika Karolina Radziwiłł, polsk magnat.
 30 maj – Pierre Mignard, 82, fransk målare.
 8 juli – Christiaan Huygens, 66, nederländsk matematiker, fysiker och astronom.
 9 oktober – Giovanni Antonio de Rossi, 79, italiensk arkitekt.
 21 november – Henry Purcell, 36, engelsk kompositör.
 17 april - Juana Inés de la Cruz, mexikansk författare, poet och dramatiker.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Johann Christian Günther

Johann Christian Günther, född 8 april 1695 i Schlesien, död 15 mars 1723, var en tysk författare.

Günter studerade bland annat vid universitetet i Leipzig, där hans hälsa snabbt bröts av ett vilt bohemliv. Bäst är hans dryckes- och kärlekspoesi, kännetecknad av livlig fantasi och lidelsefull ton. Goethe kallade honom i Dichtung und Wahrheit en diktare i ordets fulla bemärkelse. Hans samlade dikter utkom 1724 och följdes av flera tillökade upplagor.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö, 1932.

Tyska författare
Tyskspråkiga författare
Födda 1695
Avlidna 1723
Män
Personer från Schlesien
Svensk uppslagsbok
1723

1723 (MDCCXXIII) var ett normalår som började en fredag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
Januari – Den svenska riksdagen samlas. Det holsteinska partiet, som vill ha Karl XII:s systerson Karl Fredrik av Holstein-Gottorp som tronföljare, får stort stöd i riksdagen, med rysk hjälp. Fredrik I gör vid riksdagen ett misslyckat försök att hävda kungamaktens rättigheter, medan kanslipresident Arvid Horn får alltmer inflytande.

Maj 
1 maj – En stor brand bryter ut i Katarina församling på Södermalm i Stockholm. Cirka 7 000 trähus brinner ner och dessutom brinner Katarina kyrka.

Oktober 
17 oktober
Riksdagsordningen 1723 utfärdas, vilken ger ständerna mer makt gentemot kungen. Därmed får bönderna för första gången sin riksdagsrepresentation befäst i grundlag. Ämbetsmannaadeln får det största inflytandet. Riksdagen erhåller politisk domsrätt över rådsherrarna.
 Kronobönderna får rätt att friköpa sina gårdar, vilket ger dem en stärkt social ställning men ingen ekonomisk förbättring.

Okänt datum 
Prästerna motarbetar pietismen som börjar spridas i Sverige genom de hemvändande karolinerna.
En ny svensk legostadga (förordning om tjänstefolk) utfärdas.
En regeringsresolution antas, där svenska föräldrar förpliktas att lära sina barn "läsa i bok".

Födda 
5 januari – Nicole Reine Lepaute, fransk astronom och matematiker.
23 januari – Petronella Johanna de Timmerman, nederländsk poet och fysiker.
31 mars – Fredrik V, kung av Danmark och Norge 1746–1766.
16 juli – Joshua Reynolds, brittisk målare.
6 december – Carl Sparre, svensk friherre, riksråd 1775.
Richard Price, brittisk predikant och moralfilosof.
Catharina Mulder, nederländsk orangist.

Avlidna 
25 februari – Christopher Wren, engelsk arkitekt.
15 mars – Johann Christian Günther, tysk författare.
5 april – Johann Bernhard Fischer von Erlach, österrikisk arkitekt.
 28 juli – Marianna Alcoforado, portugisisk nunna.
7 december – Jan Blažej Santini Aichel, böhmisk arkitekt och målare.
Giovanni Battista Contini, italiensk arkitekt.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Prinsessa

Prinsessa är en icke regerande kvinnlig medlem av ett kungahus eller annat furstehus. Det kan även vara titeln på en kvinnlig medlem av den högsta adeln i vissa länder. Ordets ursprung är som kvinnlig motsvarighet till prins. 

En sultans dotter kallas prinsessa och en tsarevna är en tsars dotter.

Ursprung och betydelser 
Ordet kommer från franskans princesse med samma betydelse, och ordet syftar där även på det relaterade ordet furstinna (en furstes hustru eller kvinnliga motsvarighet).

En tidigare vanlig svensk stavning av ordet var prinsess. Andra historiska svenska stavningar har varit princess, prinzess, printzess, printsess samt med ordslut som -es, -issa och -essinna. Flera av dessa stavningsvarianter har blivit standard i svenskans grannspråk tyska, danska och norska.

Betydelser 
Begreppet prinsessa har i svenska språket fyra grundbetydelser:

 titel på kvinna av furstlig rang; synonym för furstinna
 ej regerande, kvinnlig medlem av suveränt furstehus, om personen inte tidigare varit drottning eller liknande (kvinnlig motsvarighet till prins); hustru till prins (prinsgemål)
 i överförd betydelse en dyrbart och elegant kvinna, som lever i lyx och överflöd och med ständig uppassning
 i överförd betydelse en ung, vacker kvinna

Historisk betydelse 
Ordet prinsessa har bland annat en historisk betydelse, på grund av den stora makt som Europas kungahus tidigare haft. Numera är de flesta europeiska länder republiker. Begreppet prins (och prinsessa) har i romanska länder även fortsatt som ett begrepp inom den högsta adeln, liksom för medlemmar i detroniserade furstehus.

En kronprinsessa är den kvinnliga kungahusmedlem som står först i arvsföljden, i länder som har kognatisk tronföljd. Andra varianter av prinsessor är arvprinsessa, kurprinsessa och änkeprinsessa.

Prinsessan figurerar i en stor mängd berättelser och sagor – ofta benämnda prinsess-sagor. Sådana historier kretsar ofta kring olika sorters friare, som har hinder att övervinna för att kunna få prinsessans hand, och via henne "halva kungariket". Prinsessor utmålas i sagorna för det mesta som åtråvärda och värda att kämpa för, men de kan också beskrivas som kinkiga (som i Prinsessan på ärten) eller mycket svåråtkomliga (som i Törnrosa).

Sverige 
I en monarki finns det ofta statliga regler kring en prinsessas giftermålsmöjligheter. I Sverige får en prinsessa (liksom en prins) inte ingå äktenskap förrän regeringen godkänt det hela, "på hemställan av Konungen". Samtycke från kung och riksdag krävs också för att en prins (eller en prinsessa) ska kunna få bli regent i ett annat land. Utan det godkännande förverkar den berörda personen både sin och sina efterkommandes arvsrätt till riket.

Se även 
 Kronprinsessa
 Prinsessan i den sovande skogen
 Prinsesstårta
 Lista över svenska prinsessor
 Prinsessan

Referenser 

 
Projekt Kvinnliga huvudpersoner
Kungliga titlar
1755

'1755 (MDCCLV) var ett normalår som började en onsdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

September 
 20 september – En arbetsplatsolycka föranleder avbrott i byggandet av Polhems slussled förbi Fallen i Trollhättan.

November 
 1 november – En jordbävning som enligt moderna uppskattningar mäter 8.7 på Richterskalan ödelägger Lissabon.
 November – De svenska ständerna förklarar att kungens samtycke inte behövs för att rådets beslut skall drivas igenom. Detta leder till tumult i bondeståndet, det så kallade nävakriget. Eftersom kungens samtycke inte behövs skall man utforma en namnstämpel med hans namn, för att kunna underteckna beslut.

Okänt datum 
 Kölhalning förbjuds i Sverige.
 En svensk riksdagskommission tillsätts för att uppspåra stämplingar mot regeringssättet.
 Hattidskriften En Ärlig Svensk, Sveriges första politiska tidskrift (utgiven veckovis), ges ut av censor librorum Niklas von Oelreich.
 Cajsa Wargs kokboksklassiker Hjelpreda i hushållningen för unga fruentimber utkommer.
 Lilla Barnhuset grundas i Stockholm. Här skall man ta hand om barn från 0 till 6 års ålder, varefter de skickas över till Stora Barnhuset.

Födda 
 16 april – Elisabeth Vigée-Lebrun, fransk målare.
 27 april – William Chamberlain, amerikansk federalistisk politiker, kongressledamot 1803–1805 och 1809–1811.
 25 maj – Caspar Trendelenburg, svensk läkare, professor i obstetrik.
 4 september – Axel von Fersen d.y., svensk greve och riksmarskalk, älskare till den franska drottningen Marie-Antoinette.
 21 oktober – Caleb Hillier Parry, brittisk läkare.
 2 november – Marie-Antoinette, drottning av Frankrike.
 12 november – Gerhard von Scharnhorst, preussisk militär.
 17 november – Ludvig XVIII, kung av Frankrike 1814–1815 och 1815–1824.
 4 december – Jacob Tengström, finsk ärkebiskop 1817–1832.

Avlidna 
 10 februari – Charles-Louis de Secondat Montesquieu, fransk författare och politisk filosof.
 2 mars – Louis de Rouvroy, hertig av Saint-Simon, fransk diplomat, militär och memoarförfattare.
 16 oktober – Gerardo Maiella, italienskt helgon.
 Johann Georg Gmelin d.y., naturforskare och resande.
 Nanny of the Maroons, jamaicansk nationalhjältinna.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1481

1481 (MCDLXXXI) var ett normalår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Maj 
 21 maj – Vid Kristian I:s död efterträds han direkt av sin son Hans som kung av Danmark.  Det dröjer dock till 1483, innan Hans även tillträder som kung av Norge.

Okänt datum 
 Vid Erik Axelssons död ser hans bröder till att lägga beslag på arvet efter honom.
 Ludovico il Moro börjar regera Milano.

Födda 
 1 juli – Kristian II, kung av Danmark och Norge 1513–1523 samt av Sverige 1520–1521.
 okänt datum – Imperia La Divina, romersk kurtisan.

Avlidna 
 Februari eller mars – Erik Axelsson (Tott), svenskt riksråd, riksföreståndare 1457 och 1466–1467.
 21 maj – Kristian I, kung av Danmark sedan 1448, av Norge sedan 1450 och av Sverige 1457–1464.
  – Barbara av Brandenburg, italiensk regent.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Indonesiens flagga

Indonesiens flagga (indonesiska: Sang Merah Putih, ”Den röda och vita”) är en enkel horisontell bikolor i rött och vitt, med det röda fältet överst.

Historik 

Den moderna indonesiska flaggans rötter kan spåras till Majapahitrikets flagga under 1200-talet. Färgerna rött och vitt började användes i samband med frihetssträvandena från Nederländerna under 1900-talet. Indonesiska studenter i Leiden (Nederländerna) antog 1922 en rödvit flagga för sin studentförening, med huvudet av en bantengtjur i mitten. Flaggan hissades 1928 av Partai Nasional Indonesia i Bandung på Java. Ett år senare hissades en rödvit flagga under ett studentmöte i Batavia (dagens Jakarta). Den nuvarande indonesiska nationsflaggan antogs på Indonesiens självständighetsdag 17 augusti 1945. Flaggan, som har proportionerna 2:3, har det officiella namnet (Sang Merah Putih) vilket fastställs i artikel 32 i författningen från 1945.

Bendera Pusaka 
Flaggan kallas även Sang Saka Merah Putih (Den upphöjda rödvita flaggan) vilket refererar till Bendera Pusaka, den faktiska fana som hissades utanför Sukarnos hem omedelbart efter att självständigheten proklamerats den 17 augusti 1945. Den ursprungliga nationsflaggan hissades varje år framför presidentpalatset på självständighetsdagen fram till 1968, då den på grund av förslitning ersattes av en kopia.

Utformning 
Flaggans proportioner är 2:3 och de båda fälten är lika breda. Flaggan liknar Polens och Singapores flaggor, och är identisk med Monacos flagga, bortsett från proportionerna (Monacos flagga har proportionerna 4:5).

Färgsymbolik 
Färgerna rött och vitt var Indonesiens heliga färger under 1200-talet, och har dessutom varit traditionella färger för många sydostasiatiska stater. Rött representerar människans fysiska tillvaro, och vitt symboliserar människans själ. Kombinationen av de båda färgerna representerar den fullkomliga människan.

Provinsernas flaggor 
Var och en av Indonesiens 34 provinser har en egen flagga.

Övrigt 
Det finns en nationell indonesisk sång med titeln Merah Putih (”Rött och vitt”).

Källor

Noter

Se även 
 Indonesien

Nationsflaggor i Asien
Indonesiens nationalsymboler
Indiens flagga

Indiens flagga är en trikolor i färgerna saffran (som kan vara en nyans av gult eller orange), vitt och grönt, och har ett marinblått hjul med tjugofyra ekrar i mitten. Flaggan är också känd som Tiranga (ितरंगा), vilket betyder trikolor på hindi.

Historik

Dagens indiska flagga härrör från de flaggor som under 1900-talet användes under kampen för självständighet från det brittiska imperiet. Indiska nationalkongressen antog 1931 en flagga utformad av Pingali Venkayya som i stort sett överensstämmer med dagens nationsflagga. Det finns tydliga paralleller mellan den indiska flaggan och den irländska flaggan, och det är tänkbart att den indiska frihetsrörelsen sökte inspiration från ett annat land som framgångsrikt uppnått självständighet från Storbritannien.

Flaggan antogs som det blivande Indiens nationsflagga under ett ad hoc-möte den 22 juli 1947, tjugofyra dagar före Indiens självständighetsförklaring från Storbritannien den 15 augusti 1947. Den fungerade som Indiska Unionens nationsflagga mellan den 15 augusti 1947 och den 26 januari 1950, och därefter som Republiken Indiens nationsflagga.

Symbolik
Det saffransgula fältet i flaggan står för mod och uppoffringar. Det vita fältet representerar fred och sanning, och det gröna fältet symboliserar ödet. Färgerna gult och grönt tolkas också som symboler för hinduism respektive islam, de två dominerande religionerna på den indiska subkontinenten. Vitt står då för de fredliga samexistensen mellan religionerna. Symbolen i flaggans mitt är hinduismens livshjul chakra, där färgen blått är havets och himlens färg. Hjulets tjugofyra "ekrar" motsvarar dygnets tjugofyra timmar, vilket syftar på att livet är i rörelse och döden stagnerar.

Utformning
Hjulets diameter är 18.5/20 av höjden i det vita fältet. Förhållandet mellan flaggans bredd och längd är 2:3. Tabellen nedan visar de ungefärliga färgerna i Indiens flagga enligt olika färgscheman.

Militära flaggor

Källor
Brian Johnson Barker; Hela världens flaggor ()

Externa länkar

Nationsflaggor i Asien
Indiens nationalsymboler
Svenska Idrottsgalan

Svenska Idrottsgalan är en sedan år 2000 årligen i januari återkommande TV-sänd fest, som äger rum i Globen i Stockholm i närvaro av Sveriges kung eller annan representant från kungafamiljen. Under festen hyllas årets främsta idrottsutövare, och Radiosportens Jerringpris och andra priser delas ut. Några av pristagarna utses av Svenska Idrottsakademin. Idrottsgalan är "den svenska idrottens egen Oscars-gala".

Idrottsgalan grundades av Arne Ljungqvist och Lennart Karlberg, före detta generalsekreterare på Riksidrottsförbundet.

Åren 2021 och 2022 hölls evenemanget i Annexet i stället för i Globen, eftersom Coronapandemin medförde begränsningar i antalet personer på plats.

Priser 
 Årets manlige idrottare
 Årets kvinnliga idrottare
 Årets lag
 Årets prestation
 Årets nykomling
 Årets nykomling & Lilla Bragdguldet
 Årets ledare
 Årets idrottare med funktionshinder
 Idrottsakademins hederspris
 Radiosportens Jerringpris
 Bragdguldet
 TV-sportens Sportspegelpris
 Svenska spel-stipendiet
 Forskarpriset
 Fair Play-priset

Källor

Externa länkar
Partibeteckning

Partibeteckning är den beteckning ett parti använder då det uppträder vid val, till exempel på valsedlar.

I Sverige 
Partibeteckning kan registreras hos Valmyndigheten och därmed skyddas mot att användas av andra vid samma val. Svenska regler om detta finns i . Idag finns i Sverige inget krav på registrerad partibeteckning för kunna ställa upp i val. Om partier däremot önskar s.k. låsta valsedlar, är kravet att partiet först har fått sin partibeteckning registrerad. För att kunna delta i ett allmänt val i Sverige (val till riksdagen, val till landstingsfullmäktige, val till kommunfullmäktige samt val till Europaparlamentet) krävs att deltagande partier formellt anmäler sig för deltagande i val. Men om partiet redan har mandat i fullmäktige/beslutande församling, eller har registrerad partibeteckning inklusive har samtliga kandidater anmälda, anses partiet vara anmält till valet för gällande valområde.

De flesta partier använder sitt officiella partinamn som partibeteckning, men undantag finns. Sveriges socialdemokratiska arbetareparti använder sig av tradition alltid av partibeteckningen Arbetarepartiet – Socialdemokraterna. 

Ibland används en särskild partibeteckning för en lista som utgör ett valtekniskt samarbete mellan olika partier eller grupper.

En församlingsledamot som saknar partibeteckning kallas partilös. En personer som valts in till en församling för ett parti, men som under mandatperioden lämnar församling och ändå behåller sin plats kallas politisk vilde.

Partiväsen
Val
Autokinetisk effekt

En autokinetisk effekt uppstår när man sitter i ett mörkt rum och fokuserar blicken på en ljuspunkt på en mörk bakgrund. Eftersom det inte finns några riktpunkter så kommer man efter en liten stund att uppleva det som att ljuspunkten rör sig, trots att den är helt statisk.

Det är ytterst svårt att avgöra hur mycket punkten rör sig, eller ens att egentligen avgöra om den rör sig eller ej, och det gör att effekten kan utnyttjas i vissa experiment. Bland annat utnyttjade Muzafer Sherif den år 1936 i sitt berömda experiment om sociala normer.

Syn
Njemen

Njemen (litauiska: Nemunas; belarusiska: Нёман - Njoman, ryska: Неман - Neman; tyska: Memel; polska: Niemen) är en flod i Belarus, Ryssland och Litauen. 

Den är 937 kilometer lång, börjar i Belarus sydväst om Minsk, rinner genom Pripjatträsken och sedan mot väster genom ett sandigt område. Memel vänder sedan vid Hrodna mot norr och korsar den baltiska moränryggen i en smal, slingrande 30–60 meter djup dal. Njemen flyter genom Litauens näst största stad Kaunas. Strax norr om staden vänder den mot väster och bildar vid sin mynning i Kuriska sjön ett omfattande delta, vars sydligaste flodarm är Gilge och dess nordligaste Russ.

Njemen är farbar för större båtar till Kaunas, småbåtar upp till Hrodna.

Före mynningen bildar den under cirka 10 mil gräns mellan Litauen och den ryska Kalinigradexklaven. Avrinningsområdet är 98 200 km² (ungefär dubbelt så stort som Göta älvs). Medelvattenföringen vid mynningen är 616 m³/s.

En biflod till Njemen är Neris, som rinner genom Litauens huvudstad Vilnius. Floderna förenas i Kaunas.

Genom Oginski-kanalen är Njemens biflod Szczara förenad med Pripjets biflod Jaselda, genom Friedrichsgraben med Pregel.

Källor

Externa länkar 

Vattendrag i Litauen
Vattendrag i Belarus
Njemens avrinningsområde
Litauens gränser
Rysslands gränser