kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Skene IF

Skene IF är en fotbollsklubb i Skene, Marks kommun, som bildades 1921 efter att ett väveri tillät laget att spela på en av väveriet ägd plan. Torsten Lydén blev den första ordföranden. Klubben spelar för närvarande i Division 3 i sydvästra Götaland.

Säsongen 2017/2018 gick men upp i division 3. 

Säsongen 2019 åkte laget ner till division 4 igen.

Referenser

Externa länkar
 Skene IF

Fotbollsklubbar i Sverige
Sportklubbar bildade 1921
Sportklubbar i Marks kommun
Skene
Flogned och Skarbol

Flogned och Skarbol är en av SCB avgränsad och namnsatt småort i Eda kommun, Värmlands län. Den omfattar bebyggelse i byarna Västra och Östra Flogered samt Skarbol belägna i Köla socken vid länsväg 177 norr om sjön Ränken.

Befolkningsutveckling

Noter

Orter i Eda kommun
Småorter i Sverige
Järnskogs socken

Järnskogs socken i Värmland ingick i Nordmarks härad, ingår sedan 1971 i Eda kommun och motsvarar från 2016 Järnskogs distrikt.

Socknens areal är 241,0 kvadratkilometer varav 228,70 land. År 2000 fanns här 1 432 invånare.  Tätorten Koppom samt sockenkyrkan Järnskogs kyrka ligger i socknen.

Geografi
Järnskogs socken ligger väster om Arvika vid gränsen mot Norge och kring Kölaälven och Rinnälven och sjön Vadjungen. Socknen har viss odlingsbygd i ådalarna och är i övrigt en kuperad skogsbygd

Hemman

I Järnskog finns följande hemman: Beted, Boda, Brårud,
Fjuserud, Fjäll,
Grävbacka, Gällsbyn,
Hajom, Korsbyn,
Kronan, Lilla Koppom,
Lossbyn, Mosstakan,
Nolgård, Norra Lian,
Näved, Påterud,
Remjäng, Samteg,
Saxebyn, Skönnerud,
Slärteg, Stommen,
Stora Koppom, Strömsmark,
Södra Lian,
Söpple, Tollesbyn,
Ulfshuvdane, Vadjungsed.

Inom hemmanet Beted är kyrkan belägen.

Järnvägen
Mellan åren 1928 och 1965 fanns järnvägsstation i Beted längs Dal-Västra Värmlands Järnväg (DVVJ). En sidobana gick härifrån till Skillingsfors. 

Skillingmarksbanan lades ner 1961 och revs därefter upp. Beted station förlorade då mycket av sin betydelse och nedklassades 1965 till håll- och lastplats. Järnvägen lades ner 1985 och revs upp några år senare. Stationshuset rivet 2003.

Historia
Området har varit bebott i minst 7000 år och en boplats från stenåldern vid sjön Vadljungen har påträffats. Från järnåldern finns gravhögar och stensättningar.

Fynd tyder på kontakter både västerut in i nuvarande Norge och söderut mot Vänern. Socknen stiftades på 1200-talet.

Industri 
Industriellt järnbruk kom 1744 till Köla och 1838 anlades bruket i Koppom.

Administrativ historik 
Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Järnskogs församling och för de borgerliga frågorna bildades Järnskogs landskommun. Landskommunen utökades 1952 och uppgick 1971 i Eda kommun. Församlingen uppgick 2010 i Järnskog-Skillingmarks församling.

1 januari 2016 inrättades distriktet Järnskog, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Nordmarks härad. De indelta soldaterna tillhörde Värmlands regemente och Jösse kompani.

Namnet
Namnet skrevs 1531 H(i)erneskog och har ursprungligen kommit från ett skogsområde med oklar förled, möjligen hjärna.

Före 1902 skrevs namnet Jernskogs socken.

Befolkningsutveckling

Se även
 Järnskogs församling

Referenser

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse: statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Värmlands län, del 4 Hermes 1964 libris

Externa länkar

 Järnskogs Hembygdsförening

Socknar i Nordmarks härad
Indelningar i Eda kommun
Lässerud

Lässerud är en småort i Eda kommun, Värmlands län belägen i Köla socken.

Befolkningsutveckling

Noter

Orter i Eda kommun
Småorter i Sverige
Ytterby IS

Ytterby IS är en fotbollsklubb i Ytterby i tätorten Kungälv. Herrlaget spelar säsongen 2021 i Division 3, efter en andraplacering i division 4A och därefter vunnit kvalgrupp 8 till division 3. Damlaget spelar säsongen 2020 i Division 2. Föreningen har ungdomsverksamhet för både tjejer och killar. Klubben bildades 1947 av bland andra Harry Karlsson. Klubbens anläggning, Yttern, består av en fullstor konstgräsplan, inomhushall samt ett flertal gräsplaner.

Sedan 2017 har klubben också en basketsektion för ungdomar.

Referenser

Externa länkar
 Ytterby IS

Fotbollsklubbar i Sverige
Sportklubbar bildade 1947
Sportklubbar i Kungälvs kommun
Sport i Kungälv
Skillingsfors

Skillingsfors är ett samhälle i Eda kommun och kyrkbyn i Skillingmarks socken i Värmland. För bebyggelsen avgränsade SCB en småort från 1995 till 2020. Vid avgränsningen 2020 blev den avregistrerad som småort då avståndet mellan byggnader ökat så ingen av delarna längre hade en befolkning på fler än 50.

I Skillingsfors ligger Skillingmarks kyrka och livsmedelsaffär.

Historia
På orten anlades 1792 ett järnbruk med norska ägare vid vattenfallet mellan Askesjön och Björkelången som var i drift fram till ca 1885. Orten fick järnvägsförbindelse 1928, då en bibana från Beted på Dal–Västra Värmlands Järnväg öppnades. Järnvägen lades ner 1961.

Befolkningsutveckling

Noter

Orter i Eda kommun
Svenska järnbruk
Tidigare småorter i Sverige
Skärhamns IK

Skärhamns IK, är en fotbollsklubb på Tjörn. Den bildades den 13 oktober 1932. Seniorlaget spelar säsongen 2023 i Division 4 Bohuslän/Dalsland i fotboll.

Röavallen
1962 spelades den första matchen på Röavallen men det dröjde till 1964 innan det var invigning av arenan. Matchen spelades mellan Skärhamn och allsvenska storlaget Örgryte IS. Under slutet av 2012 och början på 2013 lades en konstgräsplan på "A-plan". I samband med detta fick anläggningen det officiella namnet "Tjörns Sparbank Arena".

Evenemang
Föreningen står varje år för olika evenemang såsom Skärhamns Lucia, Tjörnrundan på cykel och Skärhamns Joggen. Man var den förening som anlade och drev bion Saga i Skärhamn när den kom till, numera drivs bion av Tjörns kommun. Man anordnar även Knallemarknader och andra små evenemang i Skärhamn och på Tjörn.

Referenser

Noter 

Sportklubbar bildade 1932
Fotbollsklubbar i Sverige
Kodungallur

Kodungallur (äldre namn Cranganore och Muziris) är en stad på den indiska malabarkusten i delstaten Kerala, och tillhör distriktet Thrissur. Den ingår i Thrissurs storstadsområde och folkmängden uppgick till 33 935 invånare vid folkräkningen 2011.

Enligt traditionen var det i Kodungallur som aposteln Tomas började att omvända Indien till kristendomen. I staden fanns en syrisk kyrka före 800-talet, och judar var bosatta där ännu tidigare (se judaeo-malayalam); det är - även om ärkebiskopsstolen drogs in 1838 - ännu säte för en katolsk biskop, och jesuiterna har ett seminarium 12 km därifrån. I modern tid har andelen kristna i staden varit betydligt lägre än i omgivande städer och kommuner. Stadens moské Tjeraman Djama Maschid tros vara från omkring 629 och den äldsta i Indien.

Kodungallur var en välmående och stor stad fram till mitten av 1300-talet, när efter keralakejsaren Cheraman Perumals död förfallet inleddes. Anledningen till stadens tillbakagång var främst byggnationen av en ny hamn i södra grannstaden Kochi. Stadens handel kom att flytta till den staden, och till Kozhikode i norr. Sedan 1523 hade portugiserna ett fort i staden som man gjort till sin regionala huvudstad. Fortet erövrades 1661 av holländarna, vilka innehade det till 1789, då Tippo Sahib köpte det och sedermera lät förstöra det.

Källor

Noter

Orter i Kerala
Spelmotor

En spelmotor (engelska game engine) , är en mjukvarukomponent som hanterar en del av mekaniken i ett datorspel. Spelutvecklingsprocessen kan effektiviseras genom att återanvända eller anpassa samma spelmotor för att skapa olika spel,  och även göra det lättare att portera ett spel till andra plattformar. Spelmotorn brukar anses innehålla funktioner inte bara för grafik utan också för spelarens rörelser och interaktion med världen, datorstyrning av enheter i spelet samt spelets förlopp.

Jämför grafikmotor, vilken normalt handhar en mer begränsad del av spelets funktioner.

Kända spelmotorer 
 Crystal Space
 Renderware
 Tourqe Game Engine
 Unreal Engine
 Source
 M.U.G.E.N.
 Frostbite Engine
 CryEngine
 Unity3d

Referenslista
Grafikmotor

Grafikmotor kallas den mjukvarukomponent som handhar den grafiska representationen i större mjukvara, framför allt datorspel. Datorspel representerar relativt avancerad grafik och grafikmotorerna är så dyra och komplicerade att en spelutvecklare ofta väljer att licensiera en befintlig motor från en större tillverkare. Bland de företag som tillverkar spelmotorer vidare licensiering kan nämnas id Software (Quake-motorn) och Epic Games (olika versioner av Unreal-motorn). Även grafikmotorer framtagna i första hand för licensiering finns (till skillnad från Quake- och Unreal-motorerna som anpassats för det spel de först utvecklades för).

Datorspelen representerar ett så stort ekonomiskt inflytande på försäljningen av hårdvara för grafik (grafikkort) att tillverkare av hårdvara ofta låter de viktigaste grafikmotortillverkarna influera utvecklingen av ny hårdvara.

Antalet grafikmotorer på marknaden är stort, och ett stort antal finns också gratis tillgängliga, bland annat är det inte ovanligt att kommersiella motorer släpps fria efter ett tag när tekniken inte längre är kommersiellt konkurrenskraftig.

Se även
 Ogre3D
 Irrlicht
 Spelmotor
 First Person Shooter

Datorspelsteknik
Programmering
Ekerö

Ej att förväxla med Eckerö.
För ön se Ekerön, för orten i Raseborg, se Ekerö, Raseborg.

Ekerö är en tätort och centralort i Ekerö kommun på Mälaröarna. 

Ekerö, som är beläget på Ekerön i Östra Mälaren i Uppland i Stockholms län, är främst en bostadsort. Största arbetsgivare är kommunen. Pendling sker främst till Stockholm kommun. Ekerö centrum är ritat av Ralph Erskine och invigdes 1990. Innan dess var Träkvista ortens centrum.

Namnet 
Det första belägget för namnet Ekerö, ”akru”, finns på en runsten återfunnen den 22 april 2013 på Bogesundslandet.

Befolkningsutveckling 
Tätorten Ekerö består av de tidigare orterna Tappström och Träkvista, vilka sedan 1975 räknas som sammanväxta. Befolkningsutvecklingen har varit snabb, särskilt under första hälften av 1970-talet. 1960 hade dåvarande Tappström 343 invånare, medan Träkvista hade 582. År 1970 hade antalet vuxit till 1111 respektive 1068, för att därefter stiga till nuvarande över 10 000.

Samhället
På slutet av 1980-talet byggdes Ekerö centrum vid Tappström. Andra områden som ingår är Närlunda, Älvnäs, Träkvista, och Lundhagen. Mitt i Ekerö märks Ekebyhovs slott, ett tidigare gods som skapades av Klas Horn på 1620-talet genom sammanslagning av gårdarna Ekeby, Hovgården och Gällsta.

Bilder

Se även
Ekerö socken

Referenser

Externa länkar 

https://web.archive.org/web/20170516090352/http://www.ekero.se/ - Kommunens hemsida
http://www.ekero.com/

Orter i Ekerö kommun
Centralorter i Stockholms län
Tätorter i Sverige
Kannur

Kannur (äldre namn Cannanore) är en stad på Malabarkusten i den indiska delstaten Kerala och är centralort i ett distrikt med samma namn. Storstadsområdet (inklusive bland annat Payyannur, Taliparamba och Thalassery) beräknades ha cirka 2 miljoner invånare 2018, varav endast en liten del bor i själva Kannur (57 000 invånare vid folkräkningen 2011). Kannur var förr huvudort i ett furstendöme vars raja även styrde Lackadiverna.

Källor

Se även
Portugisiska Indien

Orter i Kerala

ml:കണ്ണൂര്‍ ജില്ല
Pelle Törnberg

Ej att förväxla med Pelle Thörnberg, före detta programledaren för Lilla Aktuellt.

Pelle Törnberg, född 1956 i Uppsala och uppvuxen i Enköping, är en svensk journalist och f.d. VD och koncernchef för Metro International, som ger ut tidningen Metro.

Pelle Törnberg började som journalist, bland annat på Sveriges Television och Sveriges Radio Stockholm. Han startade Strix Television inom Kinnevik-gruppen 1987. Blev ansvarig för MTG 1993 och för Metro år 2000. Törnberg är idag styrelseproffs och verkar bland annat i styrelserna för Bokadirekt.se, HBO Nordic och Bromberg.

Referenser 

Svenska journalister under 1900-talet
Män
Födda 1956
Levande personer
Svenska journalister under 2000-talet
Sundby, Ekerö kommun

Sundby är en tätort i Ekerö kommun.

Befolkningsutveckling

Se även
Ekerö socken

Noter 

Orter i Ekerö kommun
Tätorter i Sverige
Albrekt av Preussen

Albrekt av Preussen ( ; även Albrekt av Brandenburg-Ansbach), född 17 maj 1490 i Ansbach, död 20 mars 1568 i Tapiau, var son till markgreve Fredrik I, av huset Hohenzollern, och Sofia av Polen, som var dotter till kung Kasimir IV och Elisabet av Österrike (1437–1505), av huset Habsburg.

Albrekt blev 1511 korad till Tyska ordens högmästare 1511, men erkände som sådan inte den polske kungens överhöghet. Ett krig med Polen utbröt till följd av detta, som 1521 avslutades med ett vapenstillestånd på fyra år. Albrekt använde dessa till resor i Tyskland för att vinna bundsförvanter. I samband med denna resa stiftade han bekantskap med reformationen och vanns för denna.

År 1525 slöt han fred med den polske kungen. Han erkände denne som överherre, men erhöll samtidigt Ostpreussen som ärftligt, världsligt län. Han organiserade Ostpreussens förvaltning och införde där den lutherska läran.

År 1526 förmäldes han med Dorotea av Danmark. I grevefejden uppträdde han på svågern Kristian III:s och Gustav Vasas sida.

På sin ålderdom råkade Albrekt i händerna på politiska äventyrare, som förorsakade slitningar mellan honom och hans undersåtar. Albrekt var en varm gynnare av vetenskapen och grundade 1554 universitetet i Königsberg, efter honom själv benämnt Albertusuniversitetet eller Albertina.

Han avled 1568 och efterträddes som hertig av sin son Albrekt Fredrik av Preussen.

Familj 

Albrekt gifte sig första gången 1 juli 1526 i Königsberg med Dorotea av Danmark, dotter till kung Fredrik I av Danmark och Norge. I detta äktenskap föddes:

 Anna Sofia av Preussen (11 juni 1527 – 6 februari 1591), gift 1555 med hertig Johan Albrekt I av Mecklenburg (1525–1576)
 Katarina (född och död 24 februari 1528)
 Fredrik Albrekt (5 december 1529 – 1 januari 1530)
 Lucia Dorotea (8 april 1531 – 1 februari 1532)
 Lucia (februari 1537 – maj 1539)
 Albrekt (född och död mars 1539)

I andra äktenskapet gifte han sig 16 februari 1550 med Anna Maria av Braunschweig, dotter till hertig Erik I av Braunschweig-Calenberg-Göttingen. I detta äktenskap föddes:

 Elisabet av Preussen (10 maj 1551 – 19 februari 1596)
 Albrekt Fredrik av Preussen (29 april 1553 – 27 augusti 1618), hertig av Preussen, gift 1573 med Maria Eleonora av Jülich-Kleve-Berg (1550–1608)

Psalmer 

Vad min Gud vill, det alltid sker, översatt till svenska 1601 men översättningen bearbetades 1793 av Eric Michael Fant. I 1819 års psalmboks nummer 251 är författaren endast omnämnd som ”tysk” och hertig Albrekt finns ej med i författarregistret. Till 1937 års psalmbok var författarens namn känt och psalmen fick där nummer 325. Den finns inte med i 1986 års psalmbok.

Referenser

Externa länkar 

Födda 1490
Avlidna 1568
Hertigar av Preussen
Huset Hohenzollern
Tyska psalmförfattare
Män
Tyska orden
Tyska hertigar
Universitetet i Königsberg
Reformationen i Tyskland
Pindos

Pindos (), även Pindosbergen (Oroseira Pindhou, ), är ett bergsmassiv på grekiska fastlandet, mellan Epirus och Thessalien. Det är omkring 160 kilometer långt och sträcker sig från den albanska gränsen i nordväst mot mellersta Grekland i sydost. Pindos högsta berg är Smolikas med en topp på 

Pindos är Greklands centrala bergsmassiv och har kallats dess ryggrad. Dess avlöpare sträcker sig söderut över Peloponnesos och bildar öster ut öarna i Egeiska havet. Pindos sluttningar är täckta av främst gran och tall.

I Pindosbergen finns en stor arumänsktalande befolkning.

Se även 
 Pindos och Moglena
 Parnassos
 Pindosponny

Referenser

Externa länkar 
 

Bergskedjor i Grekland
Bergskedjor i Albanien
Edgar

Mansnamnet Edgar är ett fornengelskt namn som betyder ungefär 'lyckosam spjutman' eller 'lycklig segrare'. På franska finns också stavningsformen Edgard.

Edgar har använts som dopnamn i Sverige sedan början av 1800-talet, men dök upp i almanackan först 1986. Den 31 december 2009 fanns det totalt 1 440 personer i Sverige med namnet, varav 508 med det som tilltalsnamn. År 2003 fick 26 pojkar namnet, varav 14 fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 31 oktober, tillsammans med Edit.

Personer med namnet Edgar
 Edgar Adrian, brittisk neurofysiolog, mottagare av Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1932
 Edgar Antonsson, journalist
 Edgar Rice Burroughs, amerikansk författare
 Edgar F. Codd, brittisk forskare och datavetare
 Edgar Davids, nederländsk fotbollsspelare
 Edgar Degas, fransk konstnär
 J. Edgar Hoover, chef för FBI i 48 år
 Edgar Hoppe, tysk skådespelare
 Edgar Ray Killen, amerikansk sågverksägare, mördare
 Edgar Lee Masters, amerikansk poet
 Edgar D. Mitchell, amerikansk astronaut
 Edgar Allan Poe, amerikansk författare
 Edgar Reuterskiöld, biskop i Växjö stift
 Edgar Rosander, jurist, konsultativt statsråd 1940-1944.
 Edgar Selge, tysk skådespelare
 Edgar av Skottland, kung av Skottland
 Edgar Snow, amerikansk journalist och socialist
 Edgar the Aetheling, okrönt engelsk kung
 Edgard (ibland Edgar) Varèse, amerikansk tonsättare
 Edgar Wallace, brittisk kriminalförfattare

Se även 
 Edgarpriset

Referenser

Mansnamn
Engelska förnamn
Svenska mansnamn
Svenska förnamn
Älvnäs

Älvnäs är en tätort i Ekerö kommun, Stockholms län.

Historia
Äldsta skriftliga belägg härrör från år 1476 i Elffwenäs (Stockholms stads tänkeböcker), äldsta kartbelägg finns på sockenkarta från år 1684. På ägoavmätning från år 1737 har gårdens tun i stort sett samma läge som idag.

Älvnäs kastal och gård
Älvnäs gårds föregångare kan med säkerhet dateras till 1100-talet. Vid den tiden var det en kastal, alltså ett försvars- eller bevakningstorn på en strategisk viktig plats vid Långtarmen. Vid bussens ändhållplats syns rester av denna byggnad i form av en husgrund, ca 16 x 12 meter stor. Grundmurarna är ca 1,5 meter breda och 0,5-1,65 meter höga och bestå av 0,5-1,6 meter stora natursten (fornminne RAÄ-nummer Ekerö 166:1). Det är alltså inte, som traditionen säger, rester av ett tegelbruk. Gårdens huvudbyggnad med flyglar, trädgården, stallet och hagarna finns kvar. Den äldsta bebyggelsen härrör från 1600-talet. Hästverksamheten avvecklades 2006, men ängarna vid Älvnäsvägen betas fortfarande av får.

Bilder, Elvnäs gård

Befolkningsutveckling

Samhället
Enda vägen att komma in i Älvnäs (förutom vattenvägen) är Älvnäsvägen som leder över Brunna Gärde, antingen söder om med bil vid grustaget, eller norr om det med cykel eller till fots. För att komma till Älvnäs med kollektivtrafik tar man SL-buss 305 från Ekerö centrum eller Brommaplan, eller SL-buss 342 från Ekerö centrum, Knalleborgs korttidshem eller Jungfrusund. 

På västra sidan Älvnäsudden ligger Busviken som är en populär badplats. På östra sidan ligger Älvnäsviken med plogad skridskobana om vintrarna. Närmaste möjligheter att handla eller utöva idrott ligger cirka 1,5 kilometer bort i Träkvista. Strax söder om Älvnäs passerar Ekerö-Munsöleden, en 38 kilometer lång vandringsled över Ekerön och Munsön.

Förutom huvudvägen (Älvnäsvägen) har samtliga vägar inom Älvnäs fågelnamn, till exempel Blåmesvägen, Rödhakevägen, Domherrevägen och Näktergalsvägen. Älvnäs norra del är kraftigt kuperat.

Bilder, samhället

Se även
Ekerö socken
Närlunda

Noter

Externa länkar 

Älvnäs vägförening

Orter i Ekerö kommun
Tätorter i Sverige
Svenska klätterleder
Tidigare småorter i Sverige
Björndal

Björndal var en av SCB avgränsad och namnsatt småort i Ekerö kommun, Stockholms län. Småorten som bara omfattade 1 hektar bestod av en fastighet och inte bebyggelse i normal bemärkelse. Fastigheten Björndal ligger bebyggelse söder om Svartsjö som också är postort för Björndal.

Referenser 

Ej längre existerande SCB-definierade orter i Ekerö kommun
Tidigare småorter i Sverige
Bergvik, Ekerö kommun

Bergvik är en småort i Ekerö kommun i Stockholms län, Sverige.

Se även
Ekerö socken

Noter

Orter i Ekerö kommun
Småorter i Sverige
Degerby, Ekerö kommun

Degerby är en småort  och by i Hilleshögs socken, Ekerö kommun, Stockholms län. SCB har sedan år 2000 här avgränsat ett fritidshusområde. År 2010 fanns här 65 fritidshus över ett område på 15 hektar.

Byn omtalas i skriftliga källor första gången 1345 ('in Dighraedhby'), då kung Magnus på kronans vägnar bytte til sig två gårdar i Degerby av hertiginnan Ingeborg. 1438 och 1455-56 var Ragvald i Degerby nämndeman vid Färingsö tingslags häradsrätt, av andra handlingar framgår att han satt på byns skattehemman. 1541 fanns ett skattehemman, tre kronohemman och ett kyrkhemman i byn. Kyrkohemmanet drogs 1542 in till kronan.

Källor

Orter i Ekerö kommun
Småorter i Sverige
Fritidshusområden i Sverige
Ekeby tomtområde

Ekeby tomtområde är en tätort i Munsö socken, Ekerö kommun, Stockholms län, som omfattar den gamla byn Ekeby och ett större småhusområde norr därom.

Byn, som fram till mitten av 1500-talet tillhörde Färentuna socken, omtalas i skriftliga källor första gången 1289, då jord i byn testamenterades till dominikanerkonventet i Sigtuna. 1322 bytte kyrkoherden i Härkeberga och hans bort bort jord i Ekeby till Vårfruberga kloster. I den äldsta bevarade årliga räntan från 1541 upptas ett skattehemman, ett kronotorp, en gård personligen tillhörig Gustav Vasa (arv och eget), ett kyrkohemman (från 1552 underlagt arv och egethemmanet ovan). Gustav Vasas gård var troligen indragen kyrkojord, men tillhörde kungen redan 1531.

Bebyggelsen utgjorde till 2018 en småort och från 2018 en tätort av SCB namnsatt till Ekeby tomtområde. År 2000 avgränsade SCB här också ett fritidshusområde. 2010 omfattade området 133 fritidshus över 57 hektar.

Befolkningsutveckling

Noter

Orter i Ekerö kommun
Tidigare småorter i Sverige
Fritidshusområden i Sverige
Tätorter i Sverige
Edit

Kvinnonamnet Edit eller Edith är ett fornengelskt namn, ursprungligen Ædgyth, som är sammansatt av ord som betyder rikedom och strid. Namnet har funnits i Sverige sedan 1800-talet.

Edit var ett relativt vanligt namn i början på 1900-talet, och namnet har även fått en ökad popularitet på 1990-talet då stavningen Edith blivit den vanligaste.

Den 31 december 2014 fanns det totalt 12 500 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Edit eller Edith, varav 5 344 bar det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 31 oktober

Personer med namnet Edit eller Edith
 Edith av Skottland, engelsk drottning
 Edith av Wessex, engelsk drottning
 Edith Abbott, amerikansk kvinnorättsaktivist
 Edith Backlund, svensk sångerska 
 Edith Barrett, amerikansk skådespelerska
 Edith Cavell, brittisk sjuksköterska och hjältinna under första världskriget
 Edith Clever, tysk skådespelerska och regissör
 Edith Crepp, artistnamn för dragartisten Håkan Widerström Sleman
 Édith Cresson, fransk politiker, fd fransk premiärminister
 Edith Erastoff, finlandssvensk skådespelerska
 Edit Ernholm, svensk skådespelerska
 Edith Evans, brittisk skådespelerska
 Edith Frank, mor till Anne Frank
 Edith Grossman, amerikansk översättare
 Edith Head, amerikansk modeskapare
 Edith Masai, kenyansk friidrottare
 Edith Massey, amerikansk skådespelerska
 Edith McGuire, amerikansk friidrottare
 Edith Nesbit, brittisk författare
 Edith Nilsson, svensk skådespelerska
 Edith Øberg, norsk författare
 Edith Oldrup-Björling, dansk operasångerska
 Edith Ottosen, norsk skådespelerska
 Edith Pargeter, brittisk författare
 Édith Piaf, fransk sångerska
 Edith Rode, dansk författare
 Edit Rolf, svensk skådespelerska
 Edith Roosevelt, amerikansk presidentfru
 Edith Stein, tysk filosof och nunna
 Edith Södergran, finlandssvensk poet
 Edith Thallaug, norsk operasångerska och författare
 Edith Tolkien, fru till J.R.R. Tolkien
 Edith Unnerstad, finlandssvensk författare
 Edith Wallén, svensk skådespelare
 Edith Wharton, amerikansk författare
 Edith Wilson, amerikansk presidentfru

Källor

Kvinnonamn
Engelska förnamn
Färentuna

Färentuna är en före detta småort i Ekerö kommun och kyrkby i Färentuna socken på Färingsö. År 2005 bodde 68 personer i Färentuna. 
Här finns Färentuna kyrka som byggdes på 1100-talet. Inmurade i kyrkan finns runstenarna Upplands runinskrifter 20. I Färentuna finns en skola, med förskoleklass-årskurs 6. I Färentuna finns det daglig verksamhet som heter Högby Gård.

2010 hade Färentuna vuxit samman med småorten Ölsta och avgränsar enligt SCB från 2010 en gemensam tätort med namnet Ölsta.

Bilder

Noter 

Orter i Ekerö kommun
Tidigare småorter i Sverige