kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tofta kyrkby

Tofta är kyrkbyn i Tofta socken i Gotlands kommun, belägen på västra Gotland mellan centralorten Visby och Klintehamn. Någon by med namnet Tofta finns egentligen inte utan prästgårdens marker kallas Tofta annex. I intill kyrkan ligger gårdarna Dyple, Licksarve, Fättings och Salmunds.

Strax söder om kyrkbyn ligger byn Ansarve för vars bebyggelse SCB har avgränsat en småort som benämns Ansarve och Tofta även om bebyggelsen i kyrkbyn inte omfattas. Ansvare ingår sedan 2020 i tätorten Tofta som främst avser bebyggelse söder om Ansvare i Tofta strand.

I Tofta kyrkby ligger Tofta kyrka.

Se även 
 Tofta

Källor 

Orter i Gotlands kommun
Valleviken

Valleviken är en småort i Rute socken i Gotlands kommun, belägen på nordöstra Gotland, drygt tio kilometer sydväst om Fårösund.

Rute cementfabrik i Valleviken uppfördes av det 1919 bildade Gotländska Cement AB Rute, ungefär samtidigt som Slite cementfabrik byggdes. Efterfrågan på cement ökade i Europa och under kristiderna var det svårt att få bränslet att räcka till. Efter andra världskriget började dock strukturrationaliseringarna. Cementa skapades och Rute Cement försvann som fristående företag. År 1947 stoppades produktionen i fabriken, och strax därefter började rivningen av de stora lokalerna. Som mest hade fabriken cirka 300 anställda. Mest känd blev fabriken för en egen specialitet: gasbetong. En annan specialitet var aluminatcement (smältcement), en produkt med många tilltalande egenskaper som dock under vissa omständigheter visade sig ha katastrofalt dålig långtidsstabilitet.

Den gamla hamnen används i dag som småbåtshamn för fritidsbåtar och kontorsbyggnaden har förvandlats till en sjökrog.

Håkan Nessers bok Den sorgsne busschauffören från Alster från 2020 utspelar sig delvis i Valleviken.

Se även
Rute Folkets hus

Externa länkar

Källor

Noter

Orter i Gotlands kommun
Småorter i Sverige
Magister Flykt

Magister Flykt är en svensk tecknad kortfilmsserie för barn från 1984 av Peter Cohen (manus och regi) och Olof Landström (animation), med Gösta Ekman som berättare. Filmserien spelades in av produktionsbolaget POJ-filmproduktion. Serien sändes ursprungligen i Sveriges Television under perioden 26-30 december 1984. Den består av fem avsnitt om vardera 15 minuter.

Handling 
Den tankspridde och vänlige Magister Flykt undervisar i en lågstadieklass. Bland eleverna finns Inga Sörman, som alltid kommer för sent, och tvillingarna Jansson, som får Magister Flykt att tappa tråden med sina kommentarer. Magister Flykt försöker göra allt för att faktiskt lära barnen något, men det är alltid något som stör, ofta Inga Sörman som ska berätta varför hon kom för sent.

Avsnitt 
 Engelsklektionen
 Geografilektionen
 Matematiklektionen
 Multiplikationstabellen
 En lektion i läsning

Se även 
Farbrorn som inte vill va' stor
Kalles klätterträd

Källor

Fotnoter

Svenska animerade TV-serier från 1980-talet
Fiktiva figurer från Sverige
TV-seriestarter 1984
TV-serieavslutningar 1984
Svenskspråkiga TV-serier
Lusitania

Lusitania kan syfta på:

 Lusitanien – en provins i Romerska riket, som omfattade ungefär dagens Portugal och mindre delar i Spanien
 RMS Lusitania –  ett brittiskt passagerarfartyg i rederiet Cunard Line

Romerska provinser
Vänge, Gotlands kommun

Vänge är en småort i Gotlands kommun och kyrkby i Vänge socken, belägen på mellersta Gotland cirka 7 km sydöst om Roma.

I Vänge ligger Vänge kyrka och behandlingshemmet Hassela Gotland.

Idrott
Vänge IK har verksamhet inom fotboll och pärk. Fotbollslaget var under 1960- och 1970-talen ett av Gotlands bästa och har bland annat vunnit distriktsmästerskapen. Herrfotbollsverksamheten lades ned under 1980-talet för att återupptas under 2000-talet. Laget har sedan återkomsten huserat i division 5. Hemmamatcherna spelas på Vänge IP. I pärk har Vänge IK ett tiotal aktiva lag, där det mest framgångsrika är Vänge VI, som vann 2018 års mästarklass i frampärk.

Källor 

Orter i Gotlands kommun
Småorter i Sverige
Nätfiske

Nätfiske, lösenordsfiske, eller phishing (efter engelskans fishing, ’fiske’, antagligen påverkat av stavningen i phreaking som i sin tur är en kombination av Hacking/Cracking och Phone) är en form av social manipulation och en olaglig metod att lura innehavare av bankkonton och andra elektroniska resurser att delge kreditkortsnummer, lösenord eller annan känslig information. Bedragarna vill åt informationen för att kunna stjäla pengar, sälja informationen vidare till andra bedragare eller för att kapa offrets identitet och lura andra.  

Nätfiske är ofta utformat som ett e-mejl, ett bluffmejl, som ser ut att komma från en bank, myndighet eller ett företag som mottagaren har högt förtroende för. Meddelandet innehåller vanligen en uppmaning att logga in snarast möjligt, och en länk till en falsk webbsida med inloggningsformulär.

Det förekommer försök, framförallt via e-post att få tag på privat information, till exempel kontokortsnummer, bankinformation och lösenord. Dessa e-postmeddelande kan vara mycket välgjorda och i stort verka autentiska. Oftast uppges de komma från ett företags supportavdelning och man anger ofta att det har uppstått något form av problem med kundens konto eller motsvarande och behöver då lösenord etcetera för att kunna åtgärda felet. Detta är ofta riktat till kunder hos internetbanker.

Nätfiskare kan även använda sig av bilder istället för text för att göra det svårare för anti-phishing filter att upptäcka specifik text som ofta används i nätfisk e-post.

Ett sätt att undvika att drabbas av nätfiske kan vara att inte lämna ut uppgifter på detta sätt och att kontrollera med företaget som utger sig för att begära dessa uppgifter om de verkligen gör det. En legitim verksamhet frågar inte efter lösenord via e-post. Offer för nätfiske uppmanas att undvika att klicka på länkar och öppna bifogade filer som kommer via mejl som på något vis framstår som ovanliga. Ett sätt att avslöja exempelvis ett bluffmejl är att undersöka avsändaradressens domännamn.

Phishingutskick skickas ofta till alla adresser som bedragaren kan komma över, i hopp om att någon ska luras att svara. De utgör därmed i regel också en underkategori för spam.

Under vintern 2007 fick nätfiskebedrägerier stor uppmärksamhet i svenska medier när falsk e-post i en svensk storbanks namn skickats ut i stora mängder, där användarna uppmanades att logga in på banken via en länk, vilken gick till en falsk sida. Bedrägerierna fortsatte under hela våren. Banken lyckades inte stoppa dessa. Bedragarna öppnade nya falska sajter efterhand som banken fick de befintliga spärrade. Dessa e-brev var mer välgjorda till skillnad från tidigare som innehöll grammatiskt usel svenska. Trots detta blev en del lurade att utskicken kom från deras svenska bank. Uppmärksamheten i media har hållit nere antalet som blivit lurade.

Se även 
 Catfishing
 Gromning
 Hoax
 Samtalsfiske (vishing)
 Skräppost
 Spoofing
 Databrott
 Kapning
 Nigeriabrev
 Typosquatting
 Bluffmejl

Referenser

Externa länkar 
 Anti-Phishing Workgroup 

Bedrägeri
Datasäkerhet
Nätbrottslighet
THS

Förkortningen THS kan stå för:

 Teologiska högskolan Stockholm
 Tandläkarhögskolan i Stockholm
 Tekniska Högskolans Studentkår (Stockholm)
 Tekniska Högskolans Studentkår (Helsingfors)
 Toschmann-Hoschmann's syndrom
Master (anglosaxisk examen)

Master eller master's degree är en anglosaxisk, internationellt brukad akademisk examen som erhålls för studier på så kallad avancerad nivå, det vill säga utbildning efter erhållande av en Bachelor's degree (motsvarande svensk kandidatexamen). I den anglosaxiska världen kallas detta postgraduate-nivå, medan det i Sverige traditionellt har betraktats som del av grundutbildningen. 

I Sverige infördes en ny tvåårig masterexamen den 1 juli 2007, som ett led i Bolognaprocessen.

I det svenska examenssystemet översätts både magisterexamen och masterexamen med Degree of Master, med tilläggen One Year respektive Two Years inom parentes .

Referenser

Akademiska titlar

fr:Maîtrise
Kårhus

Ett kårhus är en byggnad som en studentkår använder för sin verksamhet. Kårhuset kan antingen ägas eller hyras av studentkåren.

I kårhuset brukar det finnas en restaurang, en pub, kansli för kårens funktionärer, läsesalar och hobbylokaler.

Kända kårhus 
Uthgård, Uppsala teknolog- och naturvetarkår
Kårhuset Origo, Umeå naturvetar- och teknologkår
Kårhus Trappan, Kårservice, Linköpings universitet 
Nymble, Tekniska Högskolans Studentkår i Stockholm
Kårallen, Kårservice (Linköpings universitet)
Chalmers Kårhus, Chalmers studentkår i Göteborg
Akademien, Jönköpings studentkår
TLTH:s Kårhus, Teknologkåren vid Lunds tekniska högskola
Kårhuset Universum, Umeå studentkårs kårhus
Rindiborgen, fd Visby varmbadhus, Gotlands studentkår Rindi i Visby
Studenternas Hus, Filosofiska Fakulteternas Studentkår, Göteborg
Kårhuset Boulogner, Skövdes Studentkårs Kårhus
Före detta Sundsvalls Kårhus, Studentkåren i Sundsvalls Kårhus
 Örebro Kårhus, Örebro studentkårs Kårhus

Se även 
Kårhusockupationen

Svensk studentkultur
Rodeo

Rodeo är en idrott och underhållningsform kretsande kring hästar och boskap. Den härstammar från USA:s cowboykultur. Klassiska moment är infångandet av kalvar med lasso (engelska: roping), inridning av unga hästar (engelska: bronco) och tjurridning (engelska: bullriding). Rodeo är en känd sport jorden runt. Ordet rodeo kommer troligen från rodear med betydelse runda eller samla in boskap.

Se även 
Charrería
Mekanisk tjur
Rodeo (Chile)
Westernridning

Sport i Nordamerika
Djursport
Spanska ord och uttryck
Linköpings Studentspex

Linköpings StudentSpex, LiSS, Linköpingsspexet, spexorganisation vid Linköpings universitet som grundades 1979. Vid Spex-SM i Örebro 2007 och 2012 vann föreningens bidrag titeln bästa spex.

Spexstil och särdrag
LiSS tillhör stilmässigt uppsalaskolan (se Spex#Konstnärliga kännetecken) med rimmad dialog och kommandon från publiken. Ända sedan starten har ensemblen bestått av både kvinnliga och manliga skådespelare.

Ett par återkommande inslag:
 En kavalkad av dryckesvisor framförda a cappella.
 Repliken "lingon, lärkor, sippor och soppar".

Spex
Föreningen sätter upp ett spex i februari varje år. Ett antal mindre spex har även satts upp i samband med jubileer och spextävlingar.

Ordinarie uppsättningar

Övriga uppsättningar
Den gula faran (1988-1989, Spexiad)
Terminator IIB (1992, Spexiad)
Trafalgar (spex) (1999, 20-årsjubileum)
Caesars vägskäl (2002, Spex-SM)
Tramssylvanien (2004, 25-årsjubileum)
Hannibal (2007, Spex-SM)
Göta kanal 2 (2009, 30-årsjubileum)
Världsomställningen i Paris (2012, Spex-SM)
Ludvig II och Euro-visionen (2014, 35-årsjubileum)
"Revolutionärerna - en tramsatlantisk historia" (2017, Spex-SM)

Se även
Holgerspexet
Lista över spexsällskap

Externa länkar
Webbplats för Linköpings StudentSpex

Spex
Studentföreningar vid Linköpings universitet
Doom II: Hell on Earth

Doom II: Hell on Earth, även kallat Doom 2, är en förstapersonsskjutare producerad av id Software 1994. Spelet är en uppföljare till Doom från 1993.

Spelets handling tar vid efter incidenten på Phobos; spelaren återvänder till Jorden som håller på att bli invaderad av demoner. 
Doom II: Hell on Earth är i princip samma spel som Doom, fast med ett flertal nya banor och fiender. Ett nytt vapen har dessutom lagts till i arsenalen: ett dubbelpipigt hagelgevär. Trots dessa små ändringar blev spelet en succé.

2004 släpptes uppföljaren Doom 3, som hade en helt ny spelmotor.

Referenser

Externa länkar 
 Doom II hos id Softwares officiella webbplats

 Playing the Game: DOOM II, en lista med akademiska texter om spelet
 Classic Doom Online - online-multiplayers installationsanvisningar

Amigaspel
BSD-spel
Datorspel 1994
2: Hell on Earth, Doom
Förstapersonsskjutare
Game Boy Advance-spel
Jorden i fiktion
Macintosh-spel
MS-DOS-spel
Linuxspel
Playstation 3-spel
Science fiction-datorspel
Windows-spel
Xbox 360-spel
Xbox 360 Live Arcade-spel
Datorspel utvecklade av Id Software
Mango

Mango (Mangifera indica) är en växtart i familjen sumakväxter. Man hittar den vilda formen i de södra delarna av Asien. Med människans hjälp har den kultiverade formen spridit sig till de flesta av världens varma och tropiska regioner. Mangon började troligen att odlas för ungefär 4 000 år sedan.
 
Det svenska namnet kommer av portugisiskans manga, av malayalam manga. Mangon är både Pakistans och Indiens nationalfrukt och används flitigt i drycker och matlagning, till exempel som basingrediens i chutney och i efterrätten aamras.

Frukten 
Frukten kan vara rund, oval, päron- eller njurformad. Mangon innehåller en stor platt kärna i mitten som sitter fast i fruktköttet. Den mogna frukten är grön, orange, röd eller skiftar i olika färger. Skalet på frukten är segt och äts inte. Det innehåller toxinet urushiol som kan orsaka allergi med lindriga symptom. En mogen mango sänder ut en behaglig doft och ger efter för lätt tryck. Smaken på den mogna frukten är kraftig och söt-syrlig med viss kryddighet.

Frukten är känslig för kyla och kan få klämskador. Mango förvaras i 12-16 grader och mognar i rumstemperatur. Man kan påskynda mognadsprocessen genom att placera mangon i en papperspåse eller i tidningspapper.

Mango är rik på karoten som är bra för synen, huden och skelettet. Mango innehåller också enzymer som är bra för matsmältningen.

Bildgalleri

Referenser

Noter

Externa länkar 

Frukter
Sumakväxter
Ma Växtindex
Susanne Bier

Susanne Bier, född 15 april 1960 i Köpenhamn, är en dansk regissör.

Biografi 
Susanne Bier är utbildad vid Den Danske Filmskole och Niels Steensens Gymnasium.

Biers film, Hämnden (Hævnen, med Mikael Persbrandt), blev kritiserad av regimen i Sudan för att den var rasistisk medan den ännu inte var färdiginspelad, klippt eller släppt. Filmen släpptes i augusti 2010 och belönades med en Golden Globe i kategorin Bästa icke-engelskspråkiga film. Den belönades 2011 även med en Oscar i kategorin Bästa icke-engelskspråkiga film. 2016 tilldelades hon Göteborg Film Festivals pris Nordic Honorary Dragon Award. Inför 2006 års Oscarsgala var hennes film Efter bröllopet nominerad i kategorin "Bästa icke-engelskspråkiga film" men vann inte.

Bier var tidigare gift med den svenske skådespelaren Philip Zandén.

Filmografi i urval 

 1989 – Songlines (video)
 1991 – Freud flyttar hemifrån...
 1991 – Brev till Jonas (dansk titel: Brev til Jonas)
 1993 – Luischen (TV-film) 
 1994 – Det stannar i familjen (dansk titel: Det bli'r i familien)
 1995 – Pensionat Oskar
 1995 - Abra kadabra (dansk titel: Abra kadabra)
 1997 – Sekten (engelsk titel: Credo)
 1999 – Den enda rätta
 2000 – Livet är en schlager
 2002 – Älskar dig för evigt
 2004 – Bröder
 2006 – Efter bröllopet
 2007 – Things We Lost in the Fire
 2010 – Hämnden

 2014 – Serena
 2014 – En andra chans (dansk titel: En chance til)
 2016 – The Night Manager (miniserie)
 2018 – Bird Box

Referenser

Externa länkar 
 
 

Danska filmregissörer
Sommarvärdar 2003
Kvinnor
Födda 1960
Levande personer
Personer från Köpenhamn
Guldbaggenominerade
Borgåbladet

Borgåbladet (Bbl), var en svenskspråkig dagstidning som gavs ut i Borgå i landskapet Nyland  i Finland. Den slogs 13 januari 2015 samman med Östra Nyland till en ny tidning med namnet Östnyland. Tidningens spridningsområde omfattade hela östra halvan av landskapet Nyland, med invånarna i Borgå och Sibbo som främsta målgrupp. Upplagan uppgick år 2013 till 6 871 exemplar, och var tre år dessförinnan, år 2010, 7 798 exemplar. Tidningen var partipolitiskt obunden.

Historik 
Borgåbladet (skrevs då: Borgå-Bladet) utkom första gången med ett provnummer den 15 december 1860. Den regelbundna utgivningen började den 5 januari 1861, med Gabriel Lagus som förste chefredaktör. Mellan 1861 och 1874 utkom tidningen varje helgfri lördag, för att därefter börja komma ut två gånger i veckan. Från och med 1984 till och med tidningens samgång med tidningen Östra Nyland 2015 varierade utgivningsfrekvensen mellan fem dagar i veckan och sex dagar i veckan.  I början av 1990-talet valde Borgåbladet att krympa sitt tryckformat från fullformat till tabloidformat. Under 1900-talets början blev tidningen indragen två gånger, den första gången mellan den 19 september 1900 och den 21 november 1900, den andra gången mellan den 16 mars 1901 och den 15 juni 1901. Orsaken till indragningarna var, att tidningens innehåll ansågs för kontroversiell i dåvarande Storfurstendömet Finland.  

Borgåtidningen var under sin existens Finlands tredje äldsta tidning efter Åbo Underrättelser och Vasabladet. Tidningen ägdes fram till år 1989 av den lokala industrimannen August Eklöfs släkt. Därefter ägdes tidningen fram till 2008 av Hufvudstadsbladet, med föreningen Konstsamfundet som majoritetsägare. År 2008 förvärvade den finlandssvenska mediekoncernen KSF Media Ab tidningen Borgåbladet, och var dess ägare ända fram tills tidningen slogs ihop med tidningen Östra Nyland.

Ett axplock chefredaktörer 

 Gabriel Lagus 1861–1863, A. Lindfors 1862–1863
 Anders J. Silfvander 1864–1866  
 Rudolf Lindblad 1867–1868 
 Konrad Fr. Ottelin 1868–1871
 V.L. Cajander 1872–1886
Helmer J. Wahlroos 1920–1966
Erik Bagerstam 1966–1968
Harry Granberg 1970–1974
Per-Henrik Nyman 1974–1982
 Stefan Holmström xx–xx
 Micaela Röman xx–2015, som var den sista sittande chefredaktören.

Se även
 Lista över finländska dagstidningar

Källor

Webbkällor

Noter 

Borgå
Dagstidningar startade 1860
Dagstidningar nedlagda 2015 
Nedlagda finländska tidningar
Nedlagda finlandssvenska tidningar
Svenskspråkiga dagstidningar
NKVD

NKVD (Народный комиссариат внутренних дел), Narodnyj komissariat vnutrennich del ("Folkkommissariatet för inrikes ärenden"), var Sovjetunionens kombinerade säkerhets- och underrättelsetjänst 1934–1946. NKVD var föregångare till KGB. I juli 1934 inkorporerades även den allunionella politiska förvaltningen OGPU (med anor från tjekan) i NKVD. Från NKVD skiljdes säkerhetsapparaten 1943 och blev ett eget folkkommissariat – NKGB. NKVD efterträddes 1946 av MVD, Sovjetunionens inrikesministerium och NKGB blev samma år MGB, Ministeriet för statens säkerhet.

Stora terrorn
Under perioden 1935–1938 etablerade NKVD, på order av Stalin, en omfattande terror som ledde till massarresteringar, massavrättningar, försvinnanden och deporteringar. Tiotals miljoner människor blev offer för statens aktioner under 1930-talet. 

Nikolaj Jezjov var den mest beryktade chefen för NKVD. Jezjov efterträdde Genrich Jagoda och under hans ledarskap genomfördes 1936–1938 de stora och mycket blodiga utrensningar som ibland efter Jezjov kallas jezjovsjtjina.

Katynmassakern

Våren 1940 utförde NKVD massavrättningar av drygt 4 000 polska officerare i Katyn, ett skogsområde, beläget väster om Smolensk i Ryssland samt många tusen till vid liknande aktioner. Den polske filmmakaren Andrzej Wajdas film Katyn från 2007 bygger på denna massaker.

Samarbete med Gestapo
Det finns även uppgifter om samarbete mellan NKVD och Gestapo, bland annat 7 december 1939 i polska Zakopane med mål att utrota polsk motståndsrörelse , mars–april 1940 i Kraków, där bland annat Margarete Buber-Neumann, en tysk kommunist, överlämnades av NKVD till Gestapo .

Organisation till 1943
 Folkkommissarien
 Säkerhetstjänsten
 Huvudstyrelsen för statens säkerhet GUGB
 Läger och fängelser
 Huvudstyrelsen för korrektions- och arbetsläger GULAG
 Huvudstyrelsen för byggnadsväsendet i den höga nord DALSTROJ
 Huvudstyrelsen för järnvägsbyggnadsläger
 Huvudstyrelsen för vattenbyggnadsläger
 Huvudstyrelsen för fängelseväsendet
 Den sovjetiska milisen (polisen)
 Huvudstyrelsen för arbetarnas och böndernas milis 
 Huvudstyrelsen för brandväsendet
 NKVD:s trupper
 Huvudstyrelsen för inrikestrupperna- och gränsbevakningstrupperna
 Huvudstyrelsen för järnvägsbevakningstrupperna
 Huvudstyrelsen för industriskyddstrupperna
 Huvudstyrelsen för konvojtrupperna
 Huvudstyrelsen för NKVD:s underhållstjänst
 Huvudstyrelsen för NKVD:s militära byggnadsväsende
 Huvudstyrelsen för NVKD:s militärpolitiska organ
 Huvudstyrelsen för lokalförsvaret
 Huvudstyrelsen för geografi och kartografi
 Huvudstyrelsen för huvudvägarna
 Huvudstyrelsen för mått och vikt
 Huvudstyrelsen för arkivväsendet
 Huvudstyrelsen för ekonomi
 Huvudtransportstyrelsen

Tjänstegrader
 Se: Tjänstegrader i NKVD

 Se även 
 Kommunismens svarta bok.
 Robert Service A History of Modern Russia'', innehåller bland annat avsnittet "Terror upon Terror" (s.210-234) med beskrivning av NKVD:s arbetssätt och roll i den sovjetiska staten, samt rika referenser till andra dokument och publikationer.
 Wollweber-organisationen

Referenser

Noter

 

Kommunism
Sovjetiska underrättelseorgan
Organisationer bildade 1934
Organisationer upplösta 1946
Akronymer
Grindmatris

Grindmatris är en sorts integrerad krets. Konceptuellt och produktionsmässigt befinner den sig mitt emellan en FPGA och en ASIC. Den är inte omprogrammerbar som en FPGA och den är inte lika flexibel som en ASIC.

Den består av en sjö av logiska grindar (Sea-of-Gates) som kan maskprogrammeras för sin specifika funktion. Man bygger likadant som för en ASIC - men lägger helt enkelt dit en bra proportion av logiska funktioner och vippor utan att koppla ihop dem. Kunden kan sedan via ett eller flera metallager bestämma hur de logiska grindarna och vipporna skall kopplas ihop för att uppnå den önskade funktionen.

Anledningen till att man gör på detta sätt är att dels kan masklagerkostnaden för de undre grindlagren delas mellan alla som använder den grindmatrisen, dels sänker man produktionstiden från färdigdesignad krets till fysisk krets i handen väsentligt eftersom endast de övre metallstegen i processen behöver köras.

Ofta kan man få en FPGA som grindmatris istället - man får helt enkelt en fast programmering av FPGA:n och får då fördelen av FPGA:ns flexibilitet i utveckling och ASIC:ens lägre produktionskostnad när man volymproducerar. Förlusterna är storlek, pris och prestanda i jämförelse med en ASIC.

Se även
 Application Specific Integrated Circuit (ASIC)
 Complex programmable logic device (CPLD)
 Field-programmable gate array (FPGA)
 Generic array logic (GAL)
 Programmable array logic (PAL) – Enklare grindmatris med programmerbar AND-logik och fast OR-logik som blev tillgänglig under 1980-talet
 Programmerbar logisk matris (PLA) – Både programmerbar AND-logik och OR-logik. En idag i stort sett utdaterad metod.
 System-on-a-chip (SoC)

Datorteknik
Digitalteknik
Elektronik
Dessa fantastiska män i sina flygande maskiner

Dessa fantastiska män i sina flygande maskiner (engelska: Those Magnificent Men in Their Flying Machines) är en brittisk film från 1965, regisserad av Ken Annakin. Filmen hade svensk biopremiär den 26 augusti 1965.

Handling 
Det är 1910, och en engelsk dagstidning utlyser en flygtävling: den som snabbast kan korsa Engelska kanalen vinner ett pris. Tävlingen lockar en mängd piloter från hela världen, men även en mängd vackra kvinnor.

Rollista 

 Sarah Miles – Patricia Rawnsley
 Stuart Whitman – Orvil Newton
 James Fox – Richard Mays
 Alberto Sordi – Emilio Ponticelli
 Robert Morley – Lord Rawnsley
 Gert Fröbe – överste von Holstein
 Jean-Pierre Cassel – Pierre Dubois
 Irina Demick – Brigitte / Ingrid / Marlene / Françoise / Yvette / Betty
 Eric Sykes – Courtney
 Terry-Thomas – Sir Percy Ware-Armitage
 Benny Hill – brandchef Perkins
 Yujiro Ishihara – Yamamoto
 Flora Robson – föreståndarinnan
 Karl Michael Vogler – kapten Rumplestrosse
 Sam Wanamaker – George Gruber
 Harry Hancock Harry – Popperwell
 Norman Rossington – brandchefens assistent
 William Rushton – Gascoyne Tremayne
 Davy Kaye Jean – Dubois' mekaniker
 Jeremy Lloyd – Parsons från R.N.
 Gordon Jackson – Mcdougal
 Zena Marshall – Sophia Ponticelli
 Fred Emney – den gamle översten
 Red Skelton – neandertalmänniskan
 Eric Barker – franske brevbäraren
 Gerald Champion – brandsoldat
 Graham Stark – brandsoldat
 Robin Chapman – Claude
 Maurice Denham – trålskepparen
 John Le Mesurier – franske målaren
 Ferdy Mayne – franske tjänstemannen
 Bill Nagy – amerikanske journalisten
 Eric Pohlmann – italienske borgmästaren
 Ronnie Stevens – R.A.C. tjänstemannen
 Jimmy Thompson – fotografen
 Michael Trubshawe – Lord Rawnsleys vän
 Millicent Martin – flygvärdinnan

Referenser

Noter 

Brittiska filmer 1965
Brittiska komedifilmer
Brittiska äventyrsfilmer
England på film
Frankrike på film
Paris på film
Flygplan på film
1910 på film