Halmstads slott

Halmstads slott är ett slott i centrala Halmstad. Slottet består av fyra hus kring en borggård som är 30×36 m. Södra längan är själva kungahuset och slottet användes ursprungligen som ämbetsbostad åt länsmannen och övernattningsslott lustslott för kungen under inspektionsresorna. Idag är slottet residens för landshövdingen i Hallands län, som därmed även är ståthållare på Halmstads slott och då ingår i de Icke tjänstgörande hovstaterna vid Kungliga hovet.

Slottsbygget 
På platsen där slottet nu ligger låg en gård, som 1595 köptes för att användas som residens åt den danske kungen Kristian IV när han besökte Halmstad (Halland, som Halmstad ligger i, var vid denna tid danskt), men även ämbetsbostad åt länsmannen (lensmand, i dåtidens Danmark ungefär landshövding) Poul Huitfelt. Byggledare och arkitekt var Hans van Stenwinkel d.ä., men han avled 1601, redan i början av bygget och hans lärjunge, byggmästaren Willum Cornelissen, fick ta över och färdigställa slottet. Båda var av holländsk börd och ligger begravda i S:t Nikolai kyrka. 1609 började gården att byggas om till slott och nio angränsande tomter köptes in. Den ursprungliga (idag västra) delen började renoveras 1610 och södra längan, "Det store nye Hus", började samtidigt att byggas. Portflygeln i norr och östra längan utmed Nissan uppfördes 1614–1615. Slottet inreddes under påföljande år och 1618 ska södra delen ha stått helt färdig.

Kung Kristian har i dansk arkitekturhistoria givit namn åt en byggnadsstil som kallas Christian IV-renässans och det är i denna tradition som Halmstads slott hör hemma. Det som idag minner om denna speciella stil är det smala höga tornet med sin huv. Halmstads slott byggdes som ett lustslott för nöje och avkoppling. Det är mer att likna vid tidens danska lantslott än vid de stora kungliga praktfulla slottsanläggningarna. Med freden i Brömsebro den 13 augusti 1645  och slutligen freden i Roskilde den 26 februari 1658 blev slottet svenskt och bostad för Hallands första svenska landshövding Bengt Christoffersson Lilliehöök samt residens för svenska regeringen vid besök i staden.

Konst i slottet 
1920-35 kom slottet att spela en roll i modern svensk konsthistoria. Den dåvarande landshövdingen Axel Mörners son Stellan var en av sex medlemmar i Halmstadgruppen, som representerade den kontinentala surrealismen i Sverige. Stellan Mörner och Esaias Thorén tilläts dekorera stora salongen med tio 1700-talsinspirerade väggmålningar föreställande gudinnor. De symboliserar de romerska dygderna; hoppet, lyckan, troheten, kyskheten, måttligheten, kärleken, rättvisan, styrkan, sanningen och klokheten. Under 1960-talet tapetserades målningarna över men ett parti runt en dörr togs fram på nytt 1975.

Renoveringar och ombyggnad
Svenskarna förstärkte slottet och 1658 var en inre fästning klar och fasaden hade fått betydligt mindre fönster. Från 1770-talet och fram tills idag har slottet restaurerats flera gånger. 1774–1776 ändrades taket på södra och norra längorna till ett brutet tak, täckt med skiffer, som de har än i dag. Slottskyrkan i den östra längan, som förfallit gjordes om till sädesmagasin. För att återskapa slottet, som det såg ut på 1600-talet, så renoverades det 1886 med större fönster, östra längan fick en våning till och trappstensgavlarna byggdes. Arkitekt för detta arbete var Sven Gratz. 1913 restaurerades tornet och spåntaket ersattes med kopparplåt och 1917 fick slottet centralvärme.

Statens fastighetsverk beslutade hösten 2000 att restaurera salongen med och dess målningar som tapetserades över på 1960-talet. Det visade sig att väggmålningarna fanns kvar under tapeterna. Den starka oljemålade väggväven höll färgen bra då tapeterna avlägsnades. Konserveringsarbetet av målningarna gjordes av målarmästare Per Torstensson. Fastighetsverkets inredningsarkitekt Carita Kull gjorde samtidigt en genomgripande renovering och komplettering av den lösa inredningen. Våren 2001 var restaureringen klar.

Slottets färg 
Efter att i lång tid varit gult i olika nyanser, så putsades 1968 fasaden laxrosa, men 1997–1998 fick slottet återigen en röd färg lik den det hade på 1600-talet.

Besök av monarker 
Den sista delbetalningen av den andra Älvsborgs lösen skall ha skett på slottet 20 januari 1619. Mellan 25 februari och 3 mars 1619 stadfästes det vänskapliga förhållandet mellan länderna, när Christian IV och Gustav II Adolf hade överläggningar på slottet och samtidigt roade sig "kungligt". Andra monarker som gästat slottet är Drottning Kristina som övernattade här 1654 när hon lämnade Sverige. Karl XI höll riksdag 1678, Karl XII, Gustav III, Oscar II och Gustaf VI Adolf har också vistats på slottet. Under sin Eriksgata i Hallands län, så bodde nuvarande kungaparet på slottet 2–4 juli 1981. Under 2000-talet har de även besökt slottet två gånger. Senast 2007, då Halmstad firade att det var 700 år sedan man fick stadsprivilegier.

Slottet idag 
Även idag bor landshövdingen på slottet och länsstyrelsen har en del av sina kontorslokaler här. 1999 flyttade Musik i Halland in och 2000 fick Halmstads Turistbyrå sina lokaler i östra längan. Hallarnas skådespelarlag har sedan 1997 sommarteater på borggården. Söder om slottet finns slottsparken med en del lämningar av de befästningar som uppfördes vid 1600-talets början efter Hans van Steenwinckel d ä:s planer.

 låg i Nissan framför Halmstads slott.

Bildgalleri

Källor
 Torsten Allgulin: Halmstads slott: ett bidrag till dess äldre byggnadshistoria, Halmstad, 1931.
 Lennart Fredriksson (i redaktionskommitté): Halmstad slott: från kungligt danskt lustslott till svenskt residens, Länsstyrelsen i Hallands län i samarbete med Spektra, Halmstad, 1995 ().
 
 Länsstyrelsen i Hallands län.

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 
 Statens Fastighetsverk: Halmstad slott
Region Halland: Halmstads slotts historia

Byggnader och anläggningar i Halmstad
Byggnadsminnen i Hallands län
Byggnadsminnen i Halmstads kommun
Länsresidens i Sverige
Slott i Halland
Statliga byggnadsminnen i Sverige
Turistbyråer i Sverige