kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vänsterjuristerna

Vänsterjuristerna startades 2004 och är idag en organisation främst riktad till juridikstuderande med socialistiska värderingar. Vänsterjuristerna startades i Stockholm i början av 2004 och har bland annat skrivit boken Gatupolitikens lagar, utgiven av Federativs förlag. Organisationen är även till för att ge juridisk hjälp till personer inom bland annat flyktingamnestirörelsen och den övriga vänstern. 

Organisationen består av s.k. "lokalgrupper" belägna i Uppsala, Stockholm, Lund och Göteborg.
Eftersom lokalgrupperna är självstyrande beror inriktning, grad av organisatorisk platthet, möjlighet till medlemskap med mera på respektive lokalgrupp.

Externa länkar
Vänsterjuristerna Stockholm
Vänsterjuristerna Lund
Vänsterjuristerna Göteborg

Politiska studentorganisationer i Sverige
Jaipur Semindari

Jaipur Semindari (Jeypore Zemindare), gemensamt namn på en mängd små brittisk-indiska vasallstater vid östra Ghats. Deras yta var totalt 33 750 km² och befolkningen huvudsakligen stamfolk och dravidisk.

Historiska indiska stater
Magha

Magha, en indisk skald från tämligen sen tid, som diktade ett stort verk, Chichupalaradha ("Chichupalas dödande") eller Maghakavya ("Maghas kavya, efter författaren, ej senare än 900-talet e.Kr.), ett konstepos, skrivet efter den senare utbildade indiska poetikens ("konstlärans") synnerligen invecklade och detaljerade regler. Edition av Vidya Cara Michra
och Chyama Lala (1815).

Källor

Författare från Indiska halvön
Män
Ugglan
Personer i Indiens historia
Internationell rätt

Internationell rätt är en sammanfattning av de regler som gäller eller anses gälla mellan två åtskilda parter i internationella sammanhang. De olika parterna kan utgöra till exempel stater eller internationella organisationer då den internationella rätten kan ligga till grund vid till exempel en konflikt mellan en stat och ett rättsobjekt hemmahörande i en annan stat. 

Rättsområdet skiljer sig från andra legala system i det att rätten i första hand är en angelägenhet för stater; inte enskilda medborgare.

Den internationella rätten kan delas upp i två delar, folkrätten som behandlar de offentliga rättigheterna och den internationella privaträtten som behandlar de privata rättigheterna.

Folkrätten var tidigare till stor del okodifierad, det vill säga odefinierad. Med start året 1945 då FN-stadgan trädde i kraft har grunden lagts till en kodifierad folkrätt som senare har stärkts med diverse deklarationer och lagstiftningar.  

Den internationella privaträtten bygger på lagstiftning och rättspraxis per enskilda länder. Den internationella privaträtten består därför i grunden av rent inhemska regler kring privata rättigheter som kompletteras av andra större organs lagstiftningar, till exempel EU och internationella organisationers bestämmelser samt diverse konventioner och överenskommelser.

Referenser

Se även
Universell jurisdiktion
Herrljunga

Herrljunga () är en tätort och centralort i Herrljunga kommun, Västra Götalands län. 

Herrljunga är en järnvägsknut där Västra stambanan och Älvsborgsbanan korsas.

Historia
Orten har växt upp vid ån Nossan.

Administrativa tillhörigheter
Herrljunga var och är kyrkby i Herrljunga socken. Efter kommunreformen 1862 låg orten i Herrljunga landskommun och i denna inrättades 24 augusti 1906 municipalsamhället Herrljunga. 1953 ombildades Herrljunga landskommun med municipalsamhället till Herrljunga köping där Herrljunga bebyggelse bara omfattade en mindre del köpingskommunens yta.  1971 uppgick köpingen i Herrljunga kommun med Herrljunga som centralort. 

Herrljunga hör och har hört till Herrljunga församling.

Orten ingick till 1927 i Kullings tingslag, därefter till 1934 i Vättle och Kullings tingslag för att sedan till 1971 ingå i Vättle, Ale och Kullings tingslag. Sedan 1971 ingår Herrljunga i Alingsås tingsrätts domsaga.

Befolkningsutveckling

Samhället
I centrum finns Herrljunga kyrka och ett K-märkt affärshus, byggt 1910.

Näringsliv
I orten finns bryggeriet Herrljunga Drycker. Star Springs har också verksamhet i centrala Herrljunga.

Bankväsende
Herrljunga folkbank grundades år 1900.  Folkbanken bytte år 1904 namn till Herrljunga kreditbolag. År 1907 övertogs kreditkassan av Enskilda banken i Venersborg, som därmed etablerade sig på orten. En ny lokal bank, Herrljunga landtmannabank, grundades 1909. Den uppgick år 1916 i Borås enskilda bank som snart därefter skulle uppgå i Svenska Handelsbanken. Handelsbanken tog senare över Vänersborgsbanken. En kortlivad sparbank, Sparbanken i Herrljunga, grundades 1935 och uppgick redan 1940 i Alingsås sparbank.

Den 30 april 2021 stängde Handelsbanken sitt kontor i Herrljunga. Därefter är Alingsås sparbank ensam bank på orten.

Kända personer från orten 
se även Personer från Herrljunga
Birgitta Ander, skådespelare, uppväxt i Herrljunga. 
Lena Brundin, skådespelare, uppväxt i Herrljunga. 
Sebastian Holmén, fotbollsspelare, uppväxt i Herrljunga. 
Arne H. Lindgren, författare, uppväxt i Herrljunga. 
Mikael Nordin, innebandyspelare, uppväxt i Herrljunga.  
John-Anders Sjögren, tennisspelare/tränare, uppväxt i Herrljunga. 
Gabriel Byström, innebandyspelare, uppväxt i Herrljunga. 
Peter Danielson, Artist/låtskrivare, uppväxt i Herrljunga. 
Matkoma, svenska youtube duo. Adam och Anton är uppväxta i Herrljunga
Samuel Holmén, fotbollsspelare, uppväxt i Herrljunga

Se även
Herrljunga socken
Herrljunga köping

Noter

Externa länkar 

Orter i Herrljunga kommun
Tätorter i Sverige

Centralorter i Västra Götalands län
Fåglavik

Fåglavik är en småort i Hudene socken i Herrljunga kommun i Västergötland. Fram till 2010 var Fåglavik klassad som tätort, men på grund av minskad befolkning förlorade Fåglavik sin tätortsstatus.

Historia
Samhället växte upp vid Fåglaviks järnvägsstation som öppnades 1858. Stationen hade anlagts där den nyanlagda Västra stambanan korsade den gamla allfarvägen mellan Borås och Skara, mitt i den gamla allmänningsskogen Edsveden. Där fanns även en gästgivaregård på 1920-talet.

I början var orten en knutpunkt för spannmålshandel, men efter att Fåglaviks glasbruk öppnats 1874 växte ett brukssamhälle fram. Grosshandlaren Magnus Andersson (1835-1891) inköpte då Lindspångs gård nära Fåglaviks station, där han året innan påbörjat anläggandet av Fåglaviks glasbruk, som till en början tillverkade slipade och oslipade småglas och flaskor, samt senare fotogenbelysningsglas, flaskor och hushållsglas. Glasbruket i Fåglavik lades ner 1978, och därefter har samhällets invånarantal och näringsliv minskat.

Fåglavik var klassad som tätort fram till år 2010. Tätorten var delad av en kommungräns och sockengräns där huvuddelen var belägen i Herrljunga kommun och Hudene socken med den nordligaste delen i Vara kommun och Larvs socken. På grund av olika definitioner mellan småort och tätort så täcker småorten Fåglavik inte samma yta som den gamla tätorten, vilket innebär att småorten Fåglavik idag bara finns inom Herrljunga kommun och Hudene socken. Sista avstämningen av Fåglavik som tätort, år 2005, var Fåglavik fördelad på följande sätt:

Befolkningsutveckling

Samhället
I samhället finns bland annat en folkpark samt ett kapell från 1894 där även en minnessten finns rest över helgonförklarade Elisabeth Hesselblad. Orten genomkorsas av Västra stambanan men utan att tågen gör uppehåll. Stationshuset som byggdes på 1850-talet är dock kvar i original och har 2018 blivit ett statligt byggnadsminne.

Personer från orten
I Fåglavik föddes den helgonförklarade birgittinnunnan Elisabeth Hesselblad (1870-1957). Under en stor del av glasbrukseran var Magnus Eidem (1866-1930) den tongivande personen på orten. En yngre bror till honom var ärkebiskopen Erling Eidem.

Se även 
Fåglaviks glasbruk
Fåglaviks stationshus
Dockskåpet

Noter

Externa länkar 
 

Bruksorter i Sverige

Orter i Herrljunga kommun
Orter i Vara kommun
Småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Västra Götalands län
Hudene

Hudene är kyrkbyn i Hudene socken och en småort i Herrljunga kommun i Västra Götalands län, belägen längs Nossan 6 km utanför Herrljunga.

I Hudene finns bland annat Hudene kyrka, en golfbana, låg- och mellanstadieskola, närbutik och industriföretaget Lesjöfors AB.

Noter

Orter i Herrljunga kommun
Småorter i Sverige
Sesam (TV-program)

Sesam (engelska: Sesame Street) är en amerikansk pedagogisk TV-serie för barn. Den har handdockor ("muppar") i huvudrollerna, skapad av Jim Henson 1969. Tanken med Sesam är att barn skall inspireras att lära sig räkna och skriva.

Programmet hade premiär i USA den 10 november 1969, och Sesam gjorde skaparna till pionjärer inom pedagogiska barnprogram med ett oändligt antal efterföljare och kopior världen över. I Sverige hämtade till exempel Fem myror är fler än fyra elefanter tydligt inspiration från Sesam. Handdockorna – "Mupparna" (engelska: the Muppets) – lanserades även senare i det rena underhållningsprogrammet Mupparna.

Sesam är idag världens längst pågående barnprogram och nyproduktion sker än i dag i stor skala på produktionsbolaget Sesame Workshop i New York. Nya avsnitt av Sesam sänds dagligen på det reklamfria televisionsnätverket PBS i USA.

Sesam på svenska 
I Sverige hade serien premiär 1976 och dubbades/bearbetades då till en svensk version, Sesam.

 Lars Amble – Grodan Kermit
 Ernst Günther – Kakmonstret
 Tor Isedal
 Ingvar Kjellson – Stormonstret
 Fillie Lyckow
 Per Myrberg
 Gösta Prüzelius – Grover
 Björn Gustafson – Ernie
 Carl Billquist – Bert

Länder som gjort lokala versioner

Se även 
 Svenska Sesam

Anmärkningar

Referenser

Externa länkar 
 Sesame Street – officiell webbplats
 

Amerikanska TV-serier från 1960-talet
Barnprogram på TV
TV-seriestarter 1969
New York i fiktion
Amerikanska TV-serier från 1970-talet
Amerikanska TV-serier från 1980-talet
Amerikanska TV-serier från 1990-talet
Amerikanska TV-serier från 2000-talet
Amerikanska TV-serier från 2010-talet
Korsberga

Korsberga kan syfta på:
Korsberga, Vetlanda kommun – en tätort i Vetlanda kommun
Korsberga, Hjo kommun – en tätort i Hjo kommun

Se även
Korsberga församling
Korsberga socken
Korsberga kyrka
Korsberga distrikt
Blikstorp

Blikstorp är en ort i Hjo kommun. 2015 justerade SCB definitionen för tätorter något, varvid man fann att avstånden mellan de olika husområdena är för stort för att området skall kunna utgöra en gemensam tätort och delarna har för få boende för att i sig kunna utgöra tätorter. Istället avgränsades en småort.

Blikstorp ligger i Fridene socken och genomkorsas av Tidan i nord-sydlig riktning. Blikstorp var tidigare station längs den nu nedlagda och upprivna Hjo-Stenstorps Järnväg.

Befolkningsutveckling

Noter 

Orter i Hjo kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Småorter i Sverige
Korsgården

Korsgården är en småort i Norra Fågelås socken i Hjo kommun i Västra Götalands län.

Noter

Orter i Hjo kommun
Småorter i Sverige
Guldkroken
Lidängen

Lidängen är en by i Norra Fågelås socken i Hjo kommun i Västra Götalands län. 1995 hade Lidängen 56 invånare och klassades då av SCB som småort men har därefter haft under 50 invånare och då tappat sin status som småort.

Noter 

Orter i Hjo kommun
Tidigare småorter i Sverige
Guldkroken
490 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Grekland 
 Kung Dareios I av Persien skickar en expedition under Artafernes och Datis (från Medien) över Egeiska havet för att anfalla atenarna och eretrianerna. Atens åldrade före detta tyrann Hippias finns med på ett av de persiska fartygen och hoppas på att återta makten i staden.
 När de joniska grekerna i Mindre Asien gjorde uppror mot Persiska riket 499 f.Kr. gick Eretria med Aten och skickade hjälp till rebellerna. Därför gör Dareios stor affär av att straffa Eretria under denna invasion av Grekland. Staden plundras och bränns, varpå Dareios förslavar dess invånare. Han planerar att göra detsamma med Aten.
 En persisk armé på över 20.000 man råds av Hippias att landstiga i Marathonbukten, där de möter atenarna, understödda av plataiaierna. Perserna besegras av 11.000 greker under Kallimachos och Miltiades ledning i slaget vid Marathon. Omkring 6.400 perser stupar, medan endast 192 greker, däribland Atens krigsarkont Kallimachos. Efter slaget återvänder perserna hem.
 Före slaget skickar atenarna löparen Feidippides att söka hjälp av Sparta. Spartanerna dröjer dock, eftersom de har religiösa krav (Karneia), som säger att de måste vänta till nästa fullmåne. Den grekiske historikern Herodotos, som är huvudkällan till uppgifterna om de grekisk-persiska krigen, omnämner Feidippides som sändebudet, som springer från Aten till Sparta för att be om hjälp, och sedan tillbaka, en sträcka på över 24 mil åt vardera hållet. Det sägs att hans sista ord, innan han kollapsar och faller död ner, är "Chariete nikomen" ("Var hälsade, vi har segrat").
 Kleomenes I tvingas fly från Sparta när hans komplott mot Demaratos upptäcks, men spartanerna tillåter honom att återvända, när han börjar samla en armé i de omkringliggande områdena. Han har dock vid det här laget hunnit bli galen, varför spartanerna spärrar in honom i fängelse, där han snart begår självmord. Han efterträds som kung av Sparta av en medlem ur Agiadätten, hans halvbror Leonidas.
 Atenarna påbörjar byggandet av ett tempel till Athena Parthenos ära (omkring detta år).

Födda 
 Empedokles, grekisk filosof (död cirka 430 f.Kr.) (född omkring detta år)
 Fidias, grekisk skulptör (död cirka 430 f.Kr.) (född omkring detta år)
 Zenon från Elea, grekisk filosof (död cirka 430 f.Kr.) (född omkring detta år)

Avlidna 
 12 september – Feidippides, legendarisk grekisk budbärare efter slaget vid Marathon
 Hippias, före detta tyrann av Aten (död på Lemnos på väg tillbaka till Sardis efter persernas nederlag vid Marathon)
 Kallimachos, krigsarkont av Aten
 Kleomenes I, spartansk kung
 Appius Claudius Sabinus Inregillensis, halvlegendarisk grundare av den romerska Claudiska ätten
 Mahavira, indisk vishetslärare och grundare av jainismen

Källor 
 Motsvarande artikel på engelskspråkiga Wikipedia.

Externa länkar
Java Server Pages

JSP eller Java Server Pages är en Java-teknik som används för att dynamiskt skapa svar från en webbserver. Oftast skapas HTML, XHTML eller andra typer av webbsidor.

En JSP-sida kompileras av en JSP-kompilator till en servlet. Detta kan ske automatisk av en servletmotor som till exempel Tomcat.

Externa länkar 
 JavaServer Pages Technology
 JavaServer Pages Technology - Documentation

Webbutveckling
Anagram

Ett anagram är ett ord eller en fras som man har fått fram genom att kasta om bokstäverna i ett annat ord, fras eller namn.

Etymologi
Ordet anagram kommer via nylatin anagramma, av grekiska ἀναγραμματισμός (anagrammatismos), av ἀναγραμματίζειν (anagrammatizein, ’att omarrangera bokstäver i ett ord’), som ytterst kommer av prefixet ἄνα (ána, ’tillbaka’, ’igen’) och γράφειν (gráphein, ’att skriva’).

Exempel
Bokstäverna i namnet Henrik Schyffert kan exempelvis bilda anagrammet Fin tysk herrchef. Vid en Google-sökning på "anagram" frågar sökmotorn: "Menade du: magarna", som är ett anagram av själva sökordet. (Detta är ett inprogrammerat skämt, ett så kallat påskägg.)

Ofta har det gjorts anagram av personnamn, för att hylla eller parodiera namnhavaren, eller för att skapa en pseudonym. Jim Morrison använde ett anagram av sitt namn i låten "L.A. Woman", där han sjöng om "Mr. Mojo Risin' ". Kanadensiska Lisa Dal Bello påstod att en viss "Bill Da Salleo" producerade hennes album She (när det i själva verket var hon själv).

I TV-programmet På spåret i december 2021 var en destination Tokyo och en ledtråd var ett anagram som syftade på Kyoto.

Se även 
 Palindrom

Källhänvisningar

Externa länkar 
 Arrak anagram

Ordlekar
Projekt Kvinnliga huvudpersoner
Torsåker

Torsåker kan avse:

 Torsåker, Gnesta kommun – kyrkort i Södermanland
 Torsåker, Hofors kommun – tätort i Gästrikland
 Torsåker, Kramfors kommun – ort i Ångermanland
 Torsåker slott – herrgård i Uppland

Se även
 Torsåkers socken
 Torsåkers församling
 Torsåkers landskommun
 Torsåkers distrikt
Berg, Hofors kommun

Berg är en småort i Torsåkers socken i Hofors kommun. Småortens östligaste gräns ligger cirka 600 meter från tätorten Torsåkers västligaste gräns. Cirka 1500 meter väster om Berg ligger småorten Råbacka och Tjärnäs.

Någonstans i mitten av 1900-talet delades byn upp i två byar, delen i väster benämns Bergbo. Bergvreten avsöndrades före 1908 från Berg. 1960 avgränsade SCB här en tätort med namnet Bergvreten med 201 invånare inom Torsåkers landskommun. 1965 hade tätorten upplösts.

Historia
Byn Berg omtalas första gången i skriftliga handlingar 1443 och var då indelad i två byhalvor, Nedre Berg ('Nijderbergha') och Övre Berg ('Offrabergh'). Torsåkers kyrka hade då en gård i Nedre Berg och en kvarn i Övre Berg. Under 1500-talet varierar Berg mellan 3 och 5 mantal skatte. 1563–67 upptas i jordeboken en hytta i Berg, Berbygge hytta som gav 480 osmundar i bergsskatt.

Administrativa tillhörigheter
Berg har historiskt tillhört Torsåkers socken, som i samband med kommunreformen 1863 bildade Torsåkers landskommun. I samband med kommunreformen 1971 förenades Torsåker och den 1925 år bildade Hofors landskommun för att bilda Hofors kommun, som Berg tillhört sedan dess.

Befolkningsutveckling

Källor

Orter i Hofors kommun
Småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Gävleborgs län
Elisabeth Killander

Elisabeth Ingrid Agnes Killander, under äktenskapet Gillgren, född 28 oktober 1929 i Göteborg, död 17 februari 2005 i Stockholm, var en svensk sjuksköterska som verkade för bättre smärtlindring inom cancervården.

Elisabeth Killander utexaminerades som sjuksköterska vid Sophiahemmets sjuksköterskeskola 1950. Under sitt äktenskap med silversmeden Sven Arne Gillgren arbetade hon i sitt yrke i hemmet, samtidigt som hon tog hand om parets båda barn. Killander kom 1977 som sjuksköterska till Radiumhemmet vid Karolinska Sjukhuset och verkade där för smärtlinding för cancerpatienterna. Hon utgav 1979 Lindring av smärta och obehag hos döende (utgiven i flera upplagor). 

I en intervju 2004 berättade hon att hon kallades "morfindrottningen" och menade att det fanns en överdriven rädsla för att patienter vid smärtlindring skulle utveckla ett beroende. Efter vad hon ansåg vara konflikter med läkarna vid Radiumhemmet flyttade hon till Linköpings universitetssjukhus där hon blev smärtsjuksköterska och tillsammans med Barbro Beck-Friis arbetade med lasarettsanknuten hemsjukvård.

Elisabeth Killander blev 1999 medicine hedersdoktor vid Linköpings universitet och erhöll samma år Konungens medalj av åttonde storleken.

Hon var 1955–1974 gift med  Sven Arne Gillgren (1913–1992).

Bibliografi 

 (tillsammans med Mary Baines), Lindring av smärta och obehag hos döende (Lund 1979, 10 tryckningar till 1984)
 Smärt- och symtomlindring i livets slutskede (Hova: Institutionen för medicinsk rätt, 1982)
 Vård av svårt sjuka och döende i hemmet. 8 fallbeskrivningar (Lund 1983)
 Tro på patienten. Vägledning i läkemedelsbehandling vid cancersmärta (Lund 1991). Ny upplaga 2000 tillsammans med Gunilla Modig & Gunilla Nilsson under titeln Tro på patienten : behandling av tumörrelaterad smärta.

Källor 
 "Jag kallades morfindrottningen", födelsedagsintervju med Elisabeth Killander, DN 28/10 2004 (hämtad 29 oktober 2004, sedermera borttagen ur DN:s webutgåva)

Externa länkar
 

Födda 1929
Personer från Göteborg
Svenska sjuksköterskor
Kvinnor
Avlidna 2005
Hedersdoktorer vid Linköpings universitet
Personer i Sverige under 1900-talet
Bodås

Bodås är en småort i Torsåkers socken i Hofors kommun. Orten ligger vid Riksväg 68 och järnvägen Godsstråket genom Bergslagen, där Bodås förr hade en hållplats vid namn Bodåsgruvan.

Historia
Den första malmbrytningen i Bodås skedde mellan 1857 och 1864. 1931 tog Sandvik AB över gruvan och gruvdriften i Bodåsgruvan startade 1937. När gruvans produktion var som störst jobbade mellan 140 och 150 personer i gruvan. Under 1950-talet växte ett samhälle upp vid gruvan men 1973 lades gruvdriften ned och stora delar av gruvan vattenfylldes. Från 1973 till 1990 användes gruvan som försöksanläggning för Sandviks Coromantborrar. Under 1990-talet odlades champinjoner i gruvan och sedan 2004 är gruvan whiskylager för Mackmyra Svensk Whisky.

Befolkningsutveckling

Noter

Externa länkar

Tidigare tätorter i Gävleborgs län
Småorter i Sverige
Orter i Hofors kommun
Gruvor i Gästrikland
Fagersta, Hofors kommun

För andra betydelser, se Fagersta (olika betydelser) 
Fagersta (även Fagersta by) är en småort i Torsåkers socken i Hofors kommun, Gävleborgs län. Byn ligger nära Sänkmossegruvan och även Storstreckgruvans malmtrakt.

Källor

Orter i Hofors kommun
Småorter i Sverige
Ho, Hofors kommun

Ho är en by i Hofors kommun, Gävleborgs län. 

Ho var fram till 2000 klassad som en småort, enligt SCB.

Referenser 

Orter i Hofors kommun
Tidigare småorter i Sverige
Råbacka och Tjärnäs

Råbacka och Tjärnäs är en av SCB avgränsad och namnsatt småort i Hofors kommun som omfattar bebyggelse i två byarna Råbacka och Tjärnäs i Torsåkers socken.

Råbacka är belägen vid sjön Stor-Gösken. Vid en udde ut mot sjön finns en badplats och på själva udden är det en grillplats. Tjärnäs är belägen alldeles bredvid Råbacka fast mer inne i skogen och är ett populärt ställe för svampplockare.

Tjärnäs (Tiœrnes) omtalas i dokument första gången 1350 då Peter Olofsson, kyrkoherde i Östervåla socken testamenterade egendom här till Uppsala domkyrka. Under 1500-talet omfattade byn fyra mantal skattejord som erlade sin skatt i form av osmundsjärn.

I Tjärnäs finns en masugnsruin som var i drift mellan 1561 och 1882. Masugnen var belägen bredvid Hoån som rinner genom byn. Längre ned längs med ån ligger en hammarsmedja. Vid ån fanns även ett kraftverk och en hjulgrav med ett vattenhjul som från 1870-talet till 1903 drev konstgångar till traktens guvor.

Källor

Orter i Hofors kommun
Småorter i Sverige
Nyttokostnadsanalys

Nyttokostnadsanalys (NKA) är en analysmetod för att beräkna samhällsnytta i samhällsprojekt. Utredarna försöker uppskatta fördelar och kostnader genom att väga in alla aspekter som kan räknas som vinster eller förluster skapade av projektet. Aspekterna uttrycks i monetära termer, t.ex. i kronor. Detta innebär att man sätter en prislapp på hur mycket en bra miljö eller en god hälsa kostar. I en NKA tar man också hänsyn till uppskjuten konsumtion med hjälp av diskontering.

Diskonteringen innebär att man beräknar nuvärdet av framtida in- eller utbetalningar. Om man till exempel ska betala 100 kronor om tre år och årsräntan är 5 procent blir beloppets diskonterade värde eller nu-värde:

Tillämpning i Sverige 
Metoden används av statliga verk vid infrastruktursatsningar. Exempelvis har Trafikverket fastställda ekonomiska kalkylvärden för samhällsnyttor, som sedan ställs mot investeringskostnaderna. Trafikverket redovisar resultatet som nettonuvärdeskvoten till 4 % kalkylränta.

Se även
Kostnads-effekt-analys
Samhällskostnadsstudier

Referenser 

Nationalekonomi
Ekonomistyrning
Välfärdssamhälle