Lavin

En lavin, eller ett snöskred, är en stor mängd snö i snabb rörelse ner för en sluttning.

Flaklavin 
En flaklavin uppstår när ett svagt lager med snö inte längre kan bära den ovanliggande snön och kollapsar. Om detta inträffar i en brant sluttning kommer den ovanliggande snön börja glida utför sluttningen och lavinen är ett faktum. Det som är karaktäristiskt för en flaklavin är att ett stort flak av snö lossnar och lämnar en tydlig brottkant efter sig.

För att laviner ska uppstå krävs det oftast en sluttning brantare än 20 grader. Det krävs snö skiktad i olika lager. Ett svagt/lösare lager med ett starkt/hårdare lager ovanpå. Förutom detta krävs det också en utlösande faktor som kan bestå av något som belastar det svaga lagret ytterligare. Till exempel skidåkare, snöfall, snödrev eller hängdrivor som rasar. Det kan också vara försvagande faktorer så som regn eller blidväder.

USA är ett land som årligen drabbas av många laviner. Uppskattningsvis mellan 7 000 och 10 000. Under en 45-årsperiod under andra halvan av 1900-talet omkom 440 människor i laviner i USA. I Kanada var det under perioden 1984–2005 204 dödsfall i laviner.  I en lavin lossar snön från en brant sluttning och störtar ner i närmaste dal. Den största faran är att hamna djupt ner i snön, då riskerar man att kvävas. Räddningsmanskap har långa, smala stänger, lavinsonder, som de sticker ner i snön. Lavinhundar som luktar sig till begravda människor är mycket användbara. Även Radiopejlutrustning (lavin-transceivers) används. Varje år dör cirka 150 utförsåkare i laviner i Alperna och Nordamerika. I Sverige är samma siffra ungefär en åkare vartannat år. En flaklavin kan komma upp i 200 km/h och krossa allt i sin väg.

Lössnölavin 
En lössnölavin börjar i en punkt i snöns översta lager och drar sedan med sig mer snö, både på bredden och djupet. Lössnölavinen kan bestå av både torr och våt snö. De torra är vanligast direkt efter ett snöfall, medan de våta trivs bäst på våren, då värme eller regn försämrar snöns hållfasthet. Lössnölaviner utlöses på branta sluttningar vid kraftigt snöfall. Denna typ av laviner vidgas vid rörelsen neråt och växer till en päronformad kägla.

Sveriges lavinfara-skala 
Följande är den svenska versionen av den internationella femgradiga skalan över lavinfara:

Den europeiska skalan 
Den europeiska riskskalan antogs i april 1993 för att ersätta nationella riskskalor. Den uppdaterades i maj 2003.

Stabilitet:
Beskriv vanligtvis noggrannare i de snörapporter som utfärdas i områden med lavinrisk.

Lutning:
Måttlig sluttning: Med en lutning som understiger 30°
Brant sluttning: Med en lutning som överstiger 30°
Väldigt brant sluttning: Med en lutning som överstiger 35°
Extremt brant sluttning: Med en lutning som överstiger 40°
Mått som inte ska sammanblandas med Ski extreme, där lutningen ska överstiga 45°.

Den europeiska skalan för laviners storlek 
Lavinstorlek:

De nordamerikanska riskskalorna  

I USA och Kanada används nedanstående lavinskala, som kan variera något mellan länderna och delstaterna.

Den kanadensiska skalan 
Den kanadensiska skalan grundas på konsekvenserna av lavinen. Även halva grader i skalan används.

Den amerikanska skalan

Lavinofferräddning
För detektering och räddning av lavinoffer finns både lavin-signalanordningar (457 KHz) och harmoniska transpondrar (Recco-reflektorer: 0,917 GHz).

Se även
Lavinryggsäck
Snögalleri

Referenser

Externa länkar 

Naturkatastrofer
Snö
Wikipedia:Basartiklar