kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
1603

1603 (MDCIII) var ett normalår som började en onsdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Mars 
14 mars – Karl IX grundar Göteborg i det att han ger byggmästare Hans Fleming i uppdrag att staka ut staden.
24 mars – När Elisabet I dör utan arvingar efterträds hon som regerande drottning av England och Irland av sin kusin Maria Stuarts son Jakob VI, som sedan 1567 är kung av Skottland och nu alltså även blir kung av England och Irland med regentnamnet Jakob I. Därmed förenas England och Skottland i en personalunion, som ett århundrade senare (1707) ersätts av en realunion, då de båda länderna bildar kungariket Storbritannien.

Augusti 
Augusti – Hertig Karl utropar sig till kung under namnet Karl IX.

Okänt datum 
Sverige hemsöks av pest.

Födda 
2 mars – Pietro Novelli, italiensk barockmålare.
23 juli – Axel Lillie, svensk generalguvernör, fältmarskalk och riksråd.
17 augusti – Lennart Torstenson, svensk fältmarskalk och riksråd.
 Okänt datum - Margareta Brahe, svensk hovfunktionär.

Avlidna 
18 februari – Claude Catherine de Clermont, guvernant till Frankrikes barn.
24 mars – Elisabet I, regerande drottning av England och Irland sedan 1558.
26 oktober – Otto II av Braunschweig-Lüneburg-Harburg, tysk hertig.
13 december – François Viète, fransk matematiker.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Klemens von Metternich

Klemens Wenzel Nepomuk Lothar von Metternich, furste av Metternich-Winneburg (1803), född 15 maj 1773 i Koblenz, död 11 juni 1859 i Wien, var en österrikisk statsman. Han tjänstgjorde som utrikesminister 1809–1821 och som statskansler 1821–1848 i det gamla österrikiska kejsardömet.

Biografi 
Klemens von Metternich var en av 1800-talets främsta statsmän och diplomater. Efter Österrikes nederlag i "trekejsarslaget" vid Austerlitz, vilket slutade i triumf för Napoleon den 2 december 1805 försökte Österrike under kejsar Frans II och sin nye utrikesminister sig på ett nytt försök att besegra Napoleon 1809, som fick ett lika katastrofalt slut för Österrike som fyra år tidigare. Metternich tvangs då "stryka Napoleon medhårs" tills senhösten 1812, då Napoleons armé gick under i sitt ryska fälttåg.

Våren 1813 var Metternich i hög grad inblandad i sjätte koalitionskriget mot det nu kraftigt försvagade Frankrike. Och han kunde efter första freden i Paris 1814 och andra freden i Paris, efter Napoleons definitiva nederlag vid Waterloo juni 1815, fira dessa stora framgångar för Österrikes räkning. Under Wienkongressen 1814 och 1815 utgjorde han en centralfigur. Där var hans mål att upprätta av ett konservativt Europa med Österrike som medelpunkt. Därför skulle Tyskland förbli splittrat, Italien tjäna som stöd för hans utrikespolitik, Ryssland hindras från ytterligare förstoring, Preussen trängas tillbaka och Frankrike omgärdas av medelstora stater.

Metternich var under 39 år stormakten Österrikes verklige makthavare och var under decenniet närmast efter Wienkongressen Europas politiska centralgestalt. Metternichs främsta mål var att få fram en jämvikt mellan stormakterna och säkerställa Österrikes ställning i Centraleuropa.

I samband med marsrevolutionen tvingades Metternich bort 1848 och flydde till London. När läget lugnat ner sig, återvände Metternich till Wien 1851.

Angående Metternich och Napoleon såg den förre Napoleon som en del av eller fortsättning av den franska revolutionen (1789), som 1793 hade låtit giljotinera både kung Ludvig XVI och senare även dennes österrikiska gemål, Marie-Antoinette. Likväl var han med och ordnade Napoleons andra äktenskap med den likaledes österrikiska ärkehertiginnan Marie Louise 1810.

Det så kallade Metternichska systemet hade som syfte att lösa tvister mellan Europas nationer.

Metternich blev utländsk ledamot av Vitterhetsakademien 1841.

Källor

Externa länkar 
 Catholic Encyclopedia

Män
Födda 1773
Avlidna 1859
Österrikes utrikesministrar
Österrikiska politiker under 1800-talet
Österrikisk adel
Riddare och kommendör av Kungl. Maj:ts Orden
Mottagare av Serafimerorden
Ledamöter av Vitterhetsakademien
Personer i Napoleonkrigen
Personer från Koblenz
Socialkonservatism
Konservatism
Motupplysningen
Alumner från Strasbourgs universitet
Österrikes ambassadörer
Österrikes ministerpresidenter
Ambassadörer i Frankrike
Mottagare av Pour le Mérite
Storkorset av Karl III:s orden
Mottagare av Frälsarens orden
Mottagare av Sankt Stefansorden
Mottagare av Röda örns ordens första klass
Mottagare av Sankt Annas ordens första klass
Thomas Henry Huxley

Thomas Henry Huxley, T. H. Huxley, född 4 maj 1825 i Ealing, västra London, död 29 juni 1895 i Eastbourne, East Sussex, var en brittisk biolog. Han var farfar till Julian Huxley, Aldous Huxley och Andrew Fielding Huxley. 

Huxley studerade först till läkare och deltog som sådan i Rattlesnakes världsomsegling 1846-50. Han var 1854-1885 lärare i naturalhistoria och paleontologi vid Royal colleges of mines, blev 1854 professor i fysiologi vid Royal Institute, var 1874-77 lordrektor vid Aberdeens universitet samt från 1892 medlem av Privy council.

Huxley kallade sig själv "Darwin's Bulldog" eftersom han försvarade evolutionsteorin och naturligt urval offentligt mot kritik från kyrkan. Han skrev Man's Place in Nature (1863), i vilken han myntade ordet agnosticism, ett begrepp som senare fick en något annan innebörd än den Huxley införde. 

Han var även verksam som paleontolog och upptäckte och beskrev sju dinosauriearter och andra urtidsdjur under sin livstid. Han var ordförande i Royal Society 1883-85 och tilldelades Royal Medal 1852, Wollastonmedaljen 1876, Clarkemedaljen 1880, Copleymedaljen 1888 och Darwinmedaljen 1894. Huxley var ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien från 1874.

Bibliografi (urval) 
 On the anatomy and affinities of the family of Medusæ (1849)
 The oceanic Hydrozoa (1859)
 Evidence as to Man's place in Nature (1863)
 A manual of the anatomy of vertebrated animals (1871, svensk översättning 1874)
 Lessons in elementary physiology (1866, svensk översättning Menniskokroppens byggnad och förrättningar 1871; 5:e upplagan 1923)

Huxleys arbeten finns samlade i Collected Essays (9 band, 1893-94) och Scientific memoirs (5 band, 1898-1903).

Av Huxley upptäckta utdöda djurarter 
Acanthopholis (1867)
Ankistrodon (1865)
Cetiosaurus giganteus (tillsammans med Richard Owen 1870)
Chasmatosaurus indicus (1865)
Dasygnathus (1877, beskrevs om av MacLeay 1819)
Euskelosaurus browni (1866)
Hypsilophodon foxii (1869)

Se även 
Huxley (släkt)

Referenser

Noter

Externa länkar 

Brittiska biologer
Brittiska paleontologer
Ledamöter av Royal Society
Mottagare av Linnean Medal
Mottagare av Royal Medal
Mottagare av Wollastonmedaljen
Mottagare av Clarkemedaljen
Mottagare av Copleymedaljen 
Mottagare av Darwinmedaljen
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Zoologer under 1800-talet
Brittiska forskare under 1800-talet
Födda 1825
Avlidna 1895
Män
Alumner från Imperial College London
Biolog

En biolog är en forskare i biologi, studiet av levande väsen.

Biolog är ingen skyddad titel, utan kan användas av vem som helst med intresse för biologi. Amatörbiologer kan bland annat ägna sig åt fågelskådning.

Professionella biologer har i allmänhet påbörjat eller genomfört doktorandtjänst vid ett universitet. De kan bland annat arbeta på universitet, museer eller djurparker.

Biologer brukar benämnas efter sina specialiseringar, bland annat zoolog, botaniker, mykolog eller ekolog.

Biologi
1722

1722 (MDCCXXII) var ett normalår som började en torsdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

April 
5 april – Nederländaren Jakob Roggeveen "upptäcker" den ö han kallar för Påskön, eftersom det är påskdagen.

Okänt datum 
Stockholmskrogen Den gyldene freden öppnar.
Tullfrihet införs för svenska fartyg och halv tullfrihet för mindre svenska fartyg.
Friherren Josias Cederhielm friges från rysk fångenskap och blir ledare för det holsteinska partiet.
Sveriges första temperaturserie börjar mätas i Uppsala.

Födda 
 23 juli – Anne-Catherine Helvétius, fransk salongsvärd. 
31 oktober – Friedrike av Hessen-Kassel, tysk adelsdam.
28 december - Eliza Lucas, amerikansk agronom.

Avlidna 
23 januari – Henri de Boulainvilliers, fransk historiker.
16 april – Johann Jacob Bach, tysk flöjtist anställd i det svenska hovkapellet, bror till Johann Sebastian Bach.
4 maj – Claude Gillot, fransk målare.
16 juni – John Churchill Marlborough, brittisk militär och politiker (tory).
5 december – Marie Anne de La Trémoille, spansk politiker. 
8 december – Elisabeth Charlotte, tysk prinsessa.
20 december – Kangxi, den andre Qing-kejsaren av Kina.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
742

742 (DCCXLII) var ett vanligt år som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
Bonifatius reformerar den frankiska kyrkan.

Födda 
 2 april – Karl den store, frankisk kung av Neustrien, Akvitanien och norra Austrasien 768–771 och av Frankerriket 771–814 samt romersk kejsare 800–814.

Avlidna 
Áed Balb mac Indrechtaig, kung av Connacht.
Conaing mac Amalgado, kung av Brega.
Cathal mac Finguine, kung av Munster eller Cashel, högkung av Irland.
Hyoseong, kung av Silla.
Itzamnaaj B'alam II, kung av Yaxchilán.

Externa länkar
814

814 (DCCCLIII) var ett normalår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 28 januari – Ludvig den fromme blir tysk-romersk kejsare vid Karl den stores död. Ludvig har varit Karls medregent sedan året innan, men blir nu alltså ensam härskare fram till sin död 840.

Okänt datum 
 Ansgar, som vid denna tid är 13 år, avlägger troligtvis i klostret Corbie munklöften och anlägger tonsur, en speciell klippning av håret.

Födda 
 2 juli – Wuzong av Tang, kejsare av Kina.

Avlidna 
 28 januari – Karl den store, frankisk kung av Neustrien, Akvitanien och norra Austrasien 768–771 och av Frankerriket sedan 771 samt romersk kejsare sedan 800

Externa länkar
George Fant

George Fant, folkbokförd Georg Fredrik Mikael Fant, född 11 juli 1916 i Stockholm, död 21 februari 1998 i Stockholm, var en svensk skådespelare, regissör och teaterledare. Han var på sin tid en stor flickidol, kallad "Flickornas Fant".

Biografi 
Fant studerade teater för Julia Håkansson och var under 1930– och 1940–talen en av svensk films mest anlitade skådespelare. Han var engagerad av SF 1937–1942, Sandrewkoncernen 1943–1948, Vasateatern, Oscarsteatern, och Riksteatern under olika perioder 1937–1952 samt Upsala Stadsteater 1952–1953. 

Han var konstnärlig ledare för Folkrörelsernas programbolag 1953–1957, rektor för Statens scenskola i Malmö 1964–1967, chef för Norrbottensteatern i Luleå 1967–1972, rektor för Scenskolan i Stockholm 1975–1979 och teaterchef för Bohusläns teater 1990–1992.

1973 tilldelades han Teaterförbundets guldmedalj för "utomordentlig konstnärlig gärning".

Privatliv 
Han var son till kapten Tore Fant och Stina, född Gustafsson, samt bror till Kenne Fant, kusin till Gunnar Fant och sonson till anstaltsdirektören och riksdagsmannen Fredrik Fant.

George Fant var gift sex gånger; första gången 1941–1944 med skådespelaren Maj-Britt Håkansson, andra gången 1944–1950 med Ingrid Koraen, tredje gången 1951–1962 med Ulla af Ugglas, fjärde gången 1962–1970 med mannekängen Maj Hähnel, född Lindberg, senare känd som programledaren Maj Fant, femte gången 1972–1986 med B.M. Boqvist och sjätte gången från 1991 till sin död med skådespelaren Karin Fermann.

Han var far till skådespelaren Christer Fant i äktenskapet med af Ugglas. 

George Fant är begravd på Norra begravningsplatsen i Solna.

Filmografi i urval

Teater

Roller

Radioteater

Roller

Referenser

Noter

Webbkällor
 Fant George i Vem är det : Svensk biografisk handbok / 1993 / s 323.

Externa länkar 
 
 

Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska teaterregissörer
Svenska teaterchefer
Svenska scenskådespelare
Skådespelare från Stockholm
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1916
Avlidna 1998
Män
Ewa Fröling

Ewa Fröling, folkbokförd Eva Marie Davidsdotter Fröling, född 9 augusti 1952 i Matteus församling i Stockholm, är en svensk skådespelare, regissör och författare. Fröling har bland annat medverkat i filmer som Fanny och Alexander (1982), Jim och piraterna Blom (1987), SOS – en segelsällskapsresa (1988) och Män som hatar kvinnor (2009).

Biografi

Studier och skådespelarkarriär 
Fröling studerade vid Statens scenskola i Malmö 1971–1974, efter gymnasiet och Arbetarnas bildningsförbunds teaterskola. Hon var engagerad vid Stockholms stadsteater och Klarateatern 1974–1977. Från 1977 var hon verksam vid Dramaten. Senare har hon även varit verksam vid Malmö och Uppsala stadsteatrar. Hon har haft teater- och filmroller i regi av bland andra Alf Sjöberg, Benno Besson, Ingmar Bergman, Janne Halldoff och Gunnel Lindblom, Lasse Åberg, Bo Widerberg, Carsten Brandt, Hans Alfredson, Suzanne Osten, Andrew Grieve, Sven Nykvist, Colin Nutley, Susanne Bier och Vilgot Sjöman.

Författarskap 
Fröling debuterade 2021 som författare med boken Moder Liv. Boken beskrivs som ett ärligt och osminkat porträtt inom kategorin självbiografisk cancerlitteratur, som även ger glimtar från hennes uppväxt och karriär.

Hösten 2022 gav hon ut Att störa ett väsen som beskrivs som en svidande uppgörelse med svensk psykvård, baserad på hennes egna erfarenheter som patient.

Familj 
Ewa Fröling var en period sambo med skådespelaren Örjan Ramberg (född 1948), med vilken hon har dottern Tilde Fröling (född 1980). Senare var hon sambo med Titan Televisions grundare Thomas Hedberg (född 1961), med vilken hon har dottern Mira Fröling (född 1990).

Bibliografi 
 2021 –  
 2022 –

Filmografi 

 (röst som Maja Gräddnos)

 (röst som Maja Gräddnos)

 (röst som Dora, kvinna m.fl.)

 (röst som katten Duchess)

 (röst som mrs. Baker)
 (röst som Edna Mode)
 (röst som farmor Josephine)
 (röst som äldre kvinna, gammal kvinna och kvinna 2)
 (röst som tant Fanny)
 (röst som Bonemine)
 (röst som mrs. Zuckerman)

 (röst som Gladys Sharp)

 (röst som Karai)
 (röst som Faragonda)

 (röst som fröken Hjälp)
 (röst som Yoshie och Noriko)
 (röst som berättare)
 (röst som Rita Dietl)

 (röst som fröken Buller)
 (röst som gammal kvinnlig sköldpadda)
 (röst som Gretchen)

 (röst som Haru)
 (röst som häxan)

 (röst som Edna Mode)

Teater

Roller (ej komplett)

Referenser

Externa länkar 
 
 
 
 Söndagsintervjun i SvD, 25 september 2005

Svenska skådespelare
Svenska röstskådespelare
Födda 1952
Kvinnor
Levande personer
Deltagare i Let's Dance
Huvudpersoner i Vem tror du att du är 2016
Alumner från Teaterhögskolan i Malmö
Skådespelare från Stockholm
Deltagare i Stjärnorna på slottet
Guldbaggenominerade
Sommarvärdar 1994
Sol



sol 
 sol- – ett prefix från latinet som syftar på unikum, enhetlighet/odelbarhet och liknande
 sol (kolloid) – en kolloid av fasta partiklar i en vätska
 sol (tidsenhet) – en tidsenhet, som löst introducerades av NASA år 2004 att utgöra ett dygn på planeten Mars
 nuevo sol – Perus valuta
 solen – vårt solsystems stjärna
 solmisering – femte tonen i en diatonisk skala
 sol – en typ av himlakropp, se stjärna
 sol – äldre benämning på ett mynt, se Sou (mynt)

Sol 
 Sol (mytologi) – en asynja i nordisk mytologi 
 Sol (namn) – ett könsneutralt förnamn.
 Sol (öl) – ett ljust lageröl från Mexiko
 Sol – romersk solgud
 Sol Invictus – den romerska religionen
 Elagabalus Sol invictus – en romersk solgud
 Soldyrkan – en central del i främst hedniska och nyhedniska religioner

SOL 
 SOL-centrum – vid Lunds universitet, se Språk- och litteraturcentrum

SoL 
 SoL – grunden för socialtjänstens verksamhet i Sverige, se Socialtjänstlagen
 SoL-partiet Sölvesborg och Lister
Gösta Ekman

Det finns flera personer med namnet Gösta Ekman, bland andra:

Gösta Ekman den äldre (1890–1938), svensk skådespelare, farfar till Gösta Ekman den yngre
Gösta Ekman den yngre (1939–2017), svensk skådespelare, sonson till Gösta Ekman den äldre
Gösta Ekman (jägmästare) (1892–1961), svensk jägmästare, skogschef vid Billerud
Gösta Ekman (ämbetsman) (1919–2013), svensk jurist, Riksskatteverkets förste generaldirektör
Gösta Ekman (psykolog) (1920–1971), svensk psykolog, professor vid Stockholms universitet
Stefan Ekman

Hans Stefan Ekman, född 11 november 1944 i Stockholm, är en svensk skådespelare. Han är son till Hasse Ekman och friherrinnan Agneta Wrangel af Sauss, sonson till Gösta Ekman d.ä., bror till Krister, Mikael och Gösta Ekman d.y. samt halvbror till Fam Ekman.

Biografi 
Stefan Ekman hoppade av realskolan och skickades i stället på utbildning i London. Han återvände till Sverige och studerade ett år vid Axel Witzanskys teaterskola 1960–1961 och sökte därefter till Dramatens elevskola utan att komma in. I stället anställdes han vid Skansens sommarteater som allt-i-allo, spelade vid Riksteatern och hamnade sedan vid Svenska Teatern i Vasa i Finland 1967 där han kom att få några större roller. I slutet av 1960-talet återvände han till Sverige och Folkteatern i Göteborg, där han spelade 1968–1969. Från och med 1970 har han varit engagerad vid Stockholms stadsteater.

Utöver teatern har Ekman varit verksam på TV och film. Han fick ett genombrott med huvudrollen i TV-serien De tre från Haparanda (1974). Bland övriga roller kan nämnas huvudrollen i filmatiseringen av Hjalmar Söderbergs Den allvarsamma leken (1977), rollen som dataexperten Frank Lundholm i Varuhuset (1987–1989) samt två populära julkalendrar i Sveriges Television, Julpussar och stjärnsmällar (1986) och Jul i Kapernaum (1995). I den sistnämnda gjorde han huvudrollen som Klopstock.

Han var gift med Gunnel Fred 1977–1981. Paret har dottern Hanna (född 1978). Han var senare sambo med skådespelaren Fanny Josephson (född 1967) med vilken han fick en son 1997.

Filmografi

 (berättare)

 Roll som Frank Lundholm

 kommissarie Bolinder

 (röst som professor Porter)
 (röst som professor Porter)

Teater

Roller

Referenser

Externa länkar
 
 

Svenska skådespelare
Födda 1944
Män
Levande personer
Skådespelare från Stockholm
Stefan
Prince

Prince eller Princé kan syfta på:

 Prince (artist) – en amerikansk artist
 Prince (datorspel)
 Prince Sports – en amerikansk tillverkare av sportutrustning
 House of Prince – ett danskt tobaksbolag
 Prince (tobak) – ett cigarett- och snusmärke

Geografi

Antarktis 

 Mount Prince,

Frankrike 

 Princé, departementet Ille-et-Vilaine i regionen Bretagne,

Haiti 

 Cabaret (ort), Ouest,

Kanada 

 Prince, Ontario – en kommun

USA 

 Prince (ort), West Virginia, Fayette County, 

Robotskapade Antarktisförgreningar
Robotskapade Haitiförgreningar
Robotskapade USAförgreningar
TDMA

Time Division Multiple Access, en teknik som används i exempelvis mobiltelefonisystemet GSM och som bygger på att man använder tidsuppdelad överföring av samtalen så att varje samtal tilldelas en tidslucka på en viss frekvens. Därigenom kan flera samtal överföras på samma frekvens. Detta kräver emellertid att näraliggande basstationer sänder på olika frekvenser. I USA används även systemet CDMA. 

I USA används TDMA som ett synonym för D-AMPS.

Se även: Bluetooth, Ericsson

TDMA
CDMA

Code Division Multiple Access (ibland kallat "kodåtskillnad" på svenska) är en av tre grundtekniker för att dela en resurs inom telekommunikation. I ren CDMA används varken tidsdelning (se TDMA) eller frekvensdelning (FDMA), utan kanalerna kan användas oberoende av varandra både i tid och frekvens. Separationen mellan kanalerna sker antingen via frekvenshopp (FH-CDMA) eller via ren multiplikation med en kodsekvens (Direct Sequence CDMA, DS-CDMA). 

Kodsekvensen som används i fallet DS-CDMA består av ett antal chip. Antalet chip per sekund kallas chiptakten och är lika med eller högre än bittakten man önskar sända informationen med. Före sändning multipliceras varje bit med kodsekvensen. I tidsdomänen leder detta till att varje bit splittras upp i lika många delar som kvoten mellan chiptakt och bittakt, och i frekvensdomänen att signalen får en bandbredd ungefär lika med chiptakten (givet att chiptakten är väsentligt större än bittakten). Spridningen i frekvensdomän är ett resultat av att multiplikation i tidsdomän motsvaras av faltning i frekvensdomän. Kvoten mellan chiptakt och bittakt är en viktig del av DS-CDMA och kallas spridningsfaktor, SF, (eller processing gain på engelska). 

Om man med signalkvaliteten menar signal-brusförhållandet, kan en mottagare, som känner kodsekvensen, efter avkodning uppnå en signalkvalitet som är en faktor SF högre än kvaliteten på den råa signalen.

Exempel på användningsområden 
 DS-CDMA används, åtminstone tidigare, mycket inom militären då spridningen som utförs av sändaren innebär att det är svårt att upptäcka en utsänd signal i brus. Då en mottagare som känner kodsekvensen kan höja signalkvaliteten med en faktor SF, kan man använda en låg signalkvalitet på den utsända signalen. Ett annat sätt att se det är att signalen har spridits ut på ett större frekvensområde (bandbredd), varför en fientlig mottagare (som inte känner kodsekvensen) måste avlyssna ett stort frekvensområde och därmed upplever mycket brus. 

 DS-CDMA används även inom civil telekommunikation, så som satellitkommunikation och mobiltelefoni. Exempel på mobiltelefonisystem som använder CDMA är WCDMA och CDMA2000. 

 FH-CDMA används i Bluetooth, vilket är ett kommunikationsprotokoll för trådlös överföring mellan fristående enheter med ett mindre fysiskt avstånd mellan sig.

 CDMA används inom GPS-systemet, för kommunikation mellan satellit och mottagare.

Källor

Akronymer
Telekommunikation
Aguélimuseet

Aguélimuseet är ett svenskt konstnärsmuseum i Sala.

Museets har en stor samling med 32 målningar samt skisser av Ivan Aguéli, vilken donererats av stadsläkaren i Sala Carl Friberg (1865-1949) till Nationalmuseum för deponering på Aguélimuseet.

Förutom Aguélis verk har museet i sin permanenta samling flera verk av Helene Schjerfbeck och också bland annat målningar av Karl Nordström, Prins Eugen, Sven 'X:et' Erixson, Richard Bergh, Carl Milles, Helmer Osslund, Stellan Mörner, Henri de Toulouse-Lautrec, Carl Wilhelmson, Edvard Munch, Karl Isakson och Carl Kylberg.

Museet, som drivs av den ideella Sala Konstförening, invigdes 1961 och har sina lokaler sedan 2007 i kulturkvarteret Täljstenen i Sala.

Källor 
Aguélimuseets webbplats

Noter

Externa länkar 

Konstnärsmuseer i Sverige
Byggnader och anläggningar i Sala
Museer invigda 1961
Museer i Västmanlands län
Cyrus

Cyrus eller Kyros (persiska: کوروش) är ett persiskt kunganamn som burits av flera personer. Kyros (Κυρος) är den grekiska formen av det fornpersiska Kūrūsh, som eventuellt betyder "ung" eller "sol". Namnet associeras också med det grekiska kyrios (κυριος), som betyder "herre".

Persiska kungar
Kyros II (590/576–530 f.Kr.), den första av de persiska storkungarna
Kyros I (–580 f.Kr), persisk kung 640-580 f.Kr
Kyros den yngre (–401 f.Kr.), en persisk furste

Moderna personer
Cyrus Vance (1917–2002), en amerikansk politiker (demokrat) och USA:s utrikesminister
Billy Ray Cyrus (1961–), en amerikansk countrysångare och skådespelare
Miley Cyrus (1992–), en amerikansk sångare och skådespelare
Trace Cyrus (1989–), en amerikansk musiker och låtskrivare

Referenser 

Persiska förnamn
Namn från Bibeln
Mansnamn
Efternamn
Darius

Darius (persiska: داریوش) kan avse:

 Darius (mytologisk gestalt) - mytologisk gestalt på den persiska tronen.
 Dariusserien – dator- och TV-spelsserie.

Personer

Förnamn
 Darius I, persisk storkung.
 Darius II, persisk storkung.
 Darius III, persisk storkung.
 Darius Brubeck, amerikansk jazzmusiker.
 Darius Dimavičius, litauisk basketspelare. 
 Dariush Eghbali, persisk sångare.
 Darius Kasparaitis, litauisk-rysk ishockeyspelare. 
 Darius Lukminas, litauisk basketspelare. 
 Darius Maskoliūnas, litauisk basketspelare.
 Darius Milhaud, fransk tonsättare och professor. 
 Darius Songaila, litauisk basketspelare. 
 Darius Vassell, engelsk fotbollsspelare.

Efternamn
 Adam Darius, amerikansk dansör, mimare, författare och koreograf.
 Steponas Darius, litauisk-amerikansk pilot.