kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Axel Gabriel Bielke

Axel Gabriel Bielke af Åkerö, född 28 mars 1800 på Sturefors i Vist socken, död 17 januari 1877 i Stockholm, var greve, kammarherre, tecknare och konstvän.

Biografi
Axel Gabriel Bielke föddes 1800. Han var son till kornetten vid lätta dragonregementet, greve Gustaf Thure Bielke och Charlotta Catharina Hård af Segerstad. Bielke blev 5 december 1815 student vid Uppsala universitet och avlade där 12 juni 1820 kansliexamen. Han blev 29 juni 1820 extra ordinarie kanslist i kanslistyrelsens expedition och var 1822 kammarjunkare. Bielke reste utomlands från 1825 till 1827 och blev 1 februari 1828 kammarherre.

Efter en kort tjänstgöring vid det kungliga kansliet drog han sig till det privata livet. Han var en betydande konstsamlare och konstvän, bland annat var han tillsammans med Mikael Gustaf Anckarsvärd och Per Axel Nyström grundare av Sveriges första konstförening, nuvarande Sveriges allmänna konstförening, som bildades 1832. Han blev hedersledamot av Kungliga Akademien för de fria konsterna 1852 och var vice ordförande (så kallad preses) inom akademin från 1871 fram till sin död. Han testamenterade sina dyrbara samlingar till staten. Bland annat donerade han över 2.200 keramiska alster och 10.000 gravyrer till Nationalmuseum  där han är representerad med egna teckningar.

Axel Gabriel Bielke är begravd på Trosa lands kyrkogård.

Se även
Bielkeätten

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939

Noter

Vidare läsning

 

Svenska kammarherrar
Svenska konstsamlare
Svenska tecknare under 1800-talet
Ledamöter av Konstakademien
Representerade vid Nationalmuseum
Svenska grevar under 1800-talet
Axel Gabriel Bielke
Personer från Vists socken, Östergötland
Födda 1800
Avlidna 1877
Män
James Stirling (matematiker)

James Stirling, född i maj 1692 i Garden i Stirlingshire, död 5 december 1770 i Edinburgh, var en skotsk matematiker.

Stirling var från 1735 direktör för ett gruvbolag i Leadhills. Han upptäckte allmänna summationsformler samt undersökte och klassificerade speciella kroklinjer och ytor. Hans främsta arbeten var Lineae tertii ordinis newtonianae (1717), Methodus differentialis sive tractatus de summatione et interpolatione serierum infinitarum (1730) och On the figure of the earth and on the variation of the force of gravity at its surface (1735).

Källor

Se även
Stirlings formel
Stirlingtal

Skotska matematiker
Födda 1692
Avlidna 1770
Män
Ledamöter av Royal Society
Personer från Stirling
Alumner från Balliol College, Oxford
Alumner från University of Glasgow
Jakob Steiner

Jakob Steiner, född 18 mars 1796 i Utzendorf nära Solothurn, död 1 april 1863 i Bern, var en schweizisk matematiker.

Steiner var från 1835 professor i matematik vid Berlins universitet. Han arbetade med den syntetiska geometrins utveckling. Till hans främsta arbeten hör Systematische Entwicklung der Abhängigkeit geometrischer Gestalten (1832) och Theorie der Kegelschnitte, gestützt auf projectivische Eigenschaften (1867). Steiners Gesammelte Werke utgavs i 2 
band 1881-1882 av Weierstrass.

Se även 
 Steiners sats
 Steinerska priset

Källor

Externa länkar 

Geometriker
Schweiziska matematiker
Schweiziska professorer
Personer verksamma vid Humboldt-Universität zu Berlin
Matematiker under 1800-talet
Schweiziska forskare under 1800-talet
Personer från kantonen Solothurn
Födda 1796
Avlidna 1863
Män
Ugglan
Pappos

Pappos (grekiska, på latin Pappus) var en grekisk matematiker, som enligt vissa uppgifter levde under Diocletianus (284–305). Han vistades i Alexandria och stod där i spetsen för en skola. Hans främsta arbete är Mathematikai synagogai (Collectiones mathematicae). Det redogör för flera äldre skrifter, med anmärkningar och tillagda satser av Pappos själv, och var av stort värde för kännedomen om den äldre grekiska matematiken.

Inom geometri finns flera satser som är bekanta under det allmänna namnet Pappos sats.

Se även
Pappos Guldins regel

Källor

Externa länkar 

Antikens matematiker
Män
Pappus

Pappus är hår eller fjäll på frukten från en korgblommig växt. Det kallas också pensel. Pappus delas in i fjäderpensel (med förgrenade hår) och hårpensel (med ogrenade hår). Flyghåren på maskrosbollar är en pappus. Troligen är pappus bildat av omvandlade kronblad eller foderblad, men den evolutionära bakgrunden är osäker.

Referenser

Växtmorfologi
Niccolò Fontana Tartaglia

Niccolò Fontana Tartaglia, född 1499 eller 1500 i Brescia, död 13 december 1557 i Venedig, var en italiensk matematiker.

Asteroiden 8888 Tartaglia är uppkallad efter honom.

När Frankrike invaderade Venedig 1512 blev Tartaglia så svårt misshandlad att han fick en bestående funktionsnedsättning. Det motiverade hans tillnamn, tartaglia, "den stammande". 

Tartaglia var lärare i matematik i Verona och Piacenza, senare i Venedig. Han var mycket skicklig i att lösa algebraiska problem och visade en betydande uppfinningsförmåga på området mekanik. Han vann sin främsta ryktbarhet genom sin lösning av kubiska ekvationer, varvid han självständigt återfann och fullföljde Ferros upptäckt. Med anledning därav invecklades han i en häftig strid med Cardanus och dennes lärjunge Ferrari. Segrande ur striden gick Ferrari när de möttes i en ordduell i en kyrka i Milano 1548. 
Tartaglia utgav flera omfångsrika arbeten. Bland dessa kan nämnas Nova scientia (1537), Quesiti ed invenzioni diverse (1546) och General trattato di numeri et misure (1556–1560).

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar 

Italienska matematiker under 1500-talet
Italienska forskare under 1500-talet
Personer från Brescia
Födda 1499
Avlidna 1557
Män
Ugglan
Brook Taylor

Brook Taylor, född 18 augusti 1685 i Edmonton, död 29 december 1731 i London, var en brittisk matematiker.

Taylor ägnade sig till en början inte endast åt matematik, utan även åt musik, målarkonst och skönlitteratur. Han blev juris doktor i Cambridge 1714 och samma år sekreterare för Royal Society, men måste redan 1718 lämna denna befattning på grund av sjukdom. Taylor var en av sin tids mest framstående matematiker och deltog ivrigt i de lärda strider, som under början av 1700-talet utkämpades mellan den engelska och den tyska skolan inom den högre analysen. 

Hans främsta arbete är Methodus incrementorum directa et inversa (1715), vilket innehåller en framställning av differential- och differens- samt integralkalkyl liksom tillämpning härav på åtskilliga geometriska och mekaniska frågor, särskilt beträffande vibrerande strängars rörelse och ljusstrålens väg genom ett olikartat medium. Detta arbete, i vilket bland annat det så kallade Taylors teorem förekommer, vittnar om stort skarpsinne och matematisk begåvning, men på grund av det ytterst svårfattliga och knapphändiga framställningssättet lyckades det inte få någon större läsekrets. För övrigt författade Taylor flera avhandlingar av matematiskt, mekaniskt och fysikaliskt innehåll samt ett par arbeten i perspektivlära. I handskrift efterlämnade han åtskilliga filosofiska och teologiska avhandlingar.

Se även 
 Taylorserie

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar 

Brittiska matematiker
Personer i Storbritannien under 1700-talet
Personer från Edmonton
Födda 1685
Avlidna 1731
Män
Ugglan
Ledamöter av Royal Society
Alumner från St. John's College, Cambridge
Daniel Heinsius

Daniel Heins eller Heinsius, född den 9 juni 1580 i Gent, död den 25 februari 1655 i Haag, var en nederländsk filolog och skald. Han var far till Nicolaas Heinsius den äldre.

Heinsius blev 1605 professor i statskunskap och grekiska språket samt 1613 även professor i historia vid Leidens universitet, där han mycket söktes av svenska studenter. Gustav II Adolf utnämnde honom (1618) till rikshistoriograf och förlänade honom 1619 hovrådsvärdighet. I striden mellan gomarister och arminianer var Heinsius en av de förras mest nitiska kämpar. Han gjorde sig känd genom sina upplagor av romerska och grekiska författare (Horatius, Terentius, Vergilius, Livius, Ovidius, Aristoteles, Clemens Alexandrinus med flera), vann stort skalderykte genom sina Elegiae et sylvae (1603) och skrev även grekiska dikter. Hans Nederduytsche poëmata (1616) utövade stort inflytande på Opitz och hans skola. Heinsius samlade poetiska arbeten utkom 1640 under titeln Poëmata auctiora. Heinsius var gift med Jan Rutgersius syster Ermgard.

Källor 
 

Nederländska klassiska filologer
Nederländska fackboksförfattare
Nederländska poeter
Alumner från Leidens universitet
Latinskspråkiga författare
Grekiskspråkiga författare
Sveriges rikshistoriografer
Personer verksamma vid Leidens universitet
Personer från Gent
Födda 1580
Avlidna 1655
Män
Ugglan
Nikolaes Heinsius den äldre

Nicolaas eller Nikolaes Heinsius, född 20 juli 1620, död 7 oktober 1681 i Haag, nederländsk filolog och diplomat, son till Daniel Heinsius, far till Nikolaes Heinsius den yngre.

Heinsius företog 1645-48 en resa genom Frankrike och Italien för att studera latinska handskrifter och vann sådant rykte som textkritiker, att drottning Kristina, som Heinsius hyllat i dikter och dedikationer, 1649 kallade honom till Stockholm och gav honom i uppdrag att i Frankrike och Italien för hennes räkning uppköpa handskrifter, sällsynta böcker, mynt och antika konstskatter. 

Resan företogs 1651, och 1653 återkom Heinsius till Stockholm. 1654 utnämndes han till nederländska republikens resident vid svenska hovet, lämnade redan 1655 Sverige, men återvände som resident 1661 och stannade nu till 1669 samt var 1669-71 e.o. envoyé i Ryssland. År 1672 avgick han i en beskickning till Ostfriesland och Bremen. 

Heinsius textkritiska editioner av Claudianus, Ovidius, Prudentius, Vergilius, Valerius Flaccus och Velleius Paterculus var epokgörande. Hans latinska dikter (utgivna 1666) värderades högt av hans samtid.

Källor 

 

Nederländska klassiska filologer
Nederländska diplomater
Filologer under 1600-talet
Nederländska forskare under 1600-talet
Personer från Haag
Födda 1620
Avlidna 1681
Män
Ugglan
Nikolaes Heinsius den yngre

Nicolaas eller Nikolaes Heinsius den yngre, född 1656 i Haag, död okänt år efter 1707, var en nederländsk läkare och författare, son till Nikolaes Heinsius den äldre.

Heinsius blev 1677 landsförvisad för dråp och förde sedan ett kringflackande liv. I Italien vann han gunst hos drottning Kristina av Sverige. Han skrev medicinska arbeten, översatte till nederländska franska romaner av Scarron och Du Verdier och författade själv skälmromanen De vermakelijke avanturier (2 band 1695, 8:e upplagan 1756).

Källor 

 

Nederländska författare
Nederländskspråkiga författare
Personer från Haag
Födda 1656
Avlidna okänt år
Män
Ugglan
Svenska Järnvägsverkstädernas Aeroplanavdelning

AB Svenska Järnvägsverkstädernas Aeroplanavdelning (ASJA) var ett företag som tillverkade flygplan i Linköping. Företaget, som grundades som ett dotterbolag till AB Svenska Järnvägsverkstäderna (ASJ), var en del av det som senare skulle bli Svenska Aeroplan AB (SAAB).

ASJ:s flygplansavdelning startade i början av 1930-talet. Chef blev Sven Blomberg, som tidigare varit konstruktör vid Svenska Aero. 1932 köpte ASJA det konkursade Svenska Aero av Carl Clemens Bücker.

Under 1936 inleddes diskussioner med Bofors om att bilda ett gemensamt bolag för att ansvara för tillverkning och konstruktion av flygplan. I januari 1937 enades man om att aktierna skulle delas lika mellan ASJA och Bofors och 31 mars 1937 bildades AB Förenade Flygverkstäder (AFF).

Samarbetet inom AFF fungerade inte utan i mars 1939 ombildades Svenska Aeroplan AB och övertog ASJA.

Tillverkade eller konstruerade flygplanstyper 

ASJA F 1
ASJA L 1 Viking
ASJA Viking II
ASJA L 2, som kallades Ö 9 i Flygvapnet
ASJA L 10, som senare blev Saab 17
ASJA L 11, som senare blev Saab 18
ASJA L 12, som senare blev SAAB J 19, men lades ned
AFF P.7 F1 - Spaningsplan inspirerad av Westland Lysander som tävlade mot ASJAs L 10. Planerades med en Bristol Pegasus XXIV motor. En fullskalig attrapp byggdes.
AFF P.7 F2 - F1 hade problem i vindtunnelprov så man ritade om den lägre vingen och rodret och gav den fast landningsställ vilket försämrade prestandan rejält. F2 Förlorade mot ASJA:s L 10. Byggdes inte.
AFF-Saab G.1 - Bombflygplan som tävlade mot ASJA:s L 11 och förlorade. Byggdes inte.
De Havilland DH 82 Tiger Moth, Sk 11
Focke-Wulf Fw 44J Stieglitz, Sk 12
Hawker Hart, B 4
North American NA-16, Sk 14
Northrop 8A-1, B 5 
Raab-Katzenstein RK 26 Tigerschwalbe, Sk 10 (modifiering av tysktillverkat flygplan)
Svenska Aero SA-14
Svenska Aero SA-15
Svenska Aero Jaktfalken J 6B

Ej längre existerande svenska verkstadsindustriföretag
Ej längre existerande svenska flygplanstillverkare
White Chicks

White Chicks är en amerikansk komedifilm från 2004, regisserad av Keenen Ivory Wayans efter manus av Keenen Wayans, Shawn Wayans och Marlon Wayans, vilka även producerade filmen genom Revolution Studios.

Filmen hade premiär i USA 23 juni 2004, i Finland 12 november och i Sverige 26 november.

Handling 
De två FBI-agenterna Kevin och Marcus Copeland (Shawn och Marlon Wayans) ska utreda ett hot om kidnappning av två unga och rika arvtagerskor till en hotellkedja, Brittany och Tiffany Wilson (parodi på Paris och Nicky Hilton). Deras överordnade Elliott Gordon (Frankie Faison) har gett dem uppdraget som en sista utväg istället för att avskeda dem på grund av deras dåliga rykte. När systrarna Wilson åsamkas ärr i ansiktena i en bilolycka vägrar de att lämna hotellet på grund av sitt utseende. För att rädda sina jobb förklär sig bröderna Copeland som de vita kvinnorna i forma av Wilson-look-alikes.

Kritik 
Filmen fick mestadels dålig kritik. Filmkritikern Scott Weinberg, "efilmcritic.com", beskrev White Chicks som "med lätthet en av de absolut sämsta 'komedier' jag någonsin sett". Dave Kehr på New York Times rekommenderar lobotomi som lämplig förberedelse för den som vill titta på filmen. Filmen hade däremot större framgång hos publiken och tjänade in mer än 70 miljoner dollar i USA och 113 miljoner dollar i resten av världen.

Rollista (i urval) 
 Shawn Wayans - Kevin Copeland
 Marlon Wayans - Marcus Copeland
 Frankie Faison - Section Chief Elliott Gordon
 John Heard - Warren Vandergeld
 Busy Philipps - Karen
 Jessica Clauffel - Tori
 Jennifer Carpenter - Lisa
 Maitland Ward - Brittany Wilson
 Anne Dudek - Tiffany Wilson
 Faune Chambers - Gina
 Terry Crews - Latrell Spencer
 Jaime King - Heather Vandergeld
 Brittany Daniels - Megan Vandergeld
 Lochlyn Munro - Agent Jake Harper
 Eddie Velez - Agent Vincent Gomez
 John Reardon - Heath
 Steven Grayhm - Russ
 Rochelle Aytes - Denise Porter
 Casey Lee - Tony

Externa länkar 
 

Amerikanska komedifilmer
Filmer 2004
Filmer i regi av Keenen Ivory Wayans
Heinsius

Heinsius är ett efternamn.

Anthonie Heinsius (1641–1720), nederländsk statsman
Daniel Heinsius (1580–1655), nederländsk filolog och skald
Gottfried Heinsius (1709–1769), tysk astronom
Nikolaes Heinsius den äldre (1620–1681), nederländsk filolog och diplomat, son till Daniel Heinsius
Nikolaes Heinsius den yngre (1656–?), nederländsk författare, son till Nikolaes Heinsius den äldre

Efternamn
Vasen i Soissons

Legenden med vasen i Soissons är känd genom Gregorius av Tours krönika Historia Francorum och ska ha ägt rum 486 efter ett slag i Soissons mellan den frankiske kungen Klodvig I och den romerske kungen Syagrius.

Legenden berättar att bland de byten som hade tagits av frankerna efter slaget hittades en vas (förmodligen i silver) som biskopen i Reims begärde för egen del. Den germanska seden var emellertid att bytena skulle fördelas genom lottdragning och genom lottdragningen tillföll vasen inte Klodvig utan en av hans krigare. Kungen, som var mån om att hålla sig väl med prästerskapet, insisterade på sin förtursrätt och krävde att vasen skulle tillfalla honom. Krigaren slog då sönder vasen med sin yxa och överräckte den till Klodvig.

När Klodvig någon tid senare mötte krigaren som förolämpat honom kritiserade han skötseln av dennes utrustning och vapen, ryckte dem ifrån honom och slängde dem i marken. När krigaren böjde sig för att plocka upp dem, krossade Klodvig hans skalle och yttrade orden: 

 På samma sätt gjorde du med vasen i Soissons.

Dessa ord har blivit ett franskt idiom med betydelsen "så envis kan stolhet och agg vara" och har ofta använts för att beskriva fransmännens stolta karaktär.

Även om historien inte helt saknar historisk grund är den förmodligen uppdiktad. Man kan dock i historien se Klodvigs tidiga vilja liera sig med det gallo-romerska prästerskapet.

Legender
Frankrikes historia
1119

1119 (MCXIX) var ett normalår som började en onsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Februari 
 1 eller 2 februari – Sedan Gelasius II har avlidit den 29 januari väljs Guy av Vienne till påve och tar namnet Calixtus II.

September 
 19 september – En svår jordbävning härjar i Gloucestershire & Warwickshire, England.

Okänt datum 
 Gottfrid av Saint-Omer och sex andra riddare grundar tempelherreorden för att skydda pilgrimer mot överfall då de färdas till Jerusalem under korstågen.

Födda 
Sutoku, kejsare av Japan.

Avlidna 
 29 januari – Gelasius II, född Giovanni Coniulo, påve sedan 1118.
 10 mars – Muirchertach Ua Briain, storkonung av Irland sedan 1101.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Anthonie Heinsius

Anthonij eller Anthonie Heinsius, född 22 november 1641 i Delft, död 3 augusti 1720, var en nederländsk statsman.

Heinsius var från 1679 rådspensionär i Delft och tillhörde det aristokratiska eller fransksinnade partiet där, men under en diplomatisk beskickning till Versailles 1681 retades han av franska hovets övermod och blev en hängiven anhängare av Vilhelm av Oranien. 

Sedan Heinsius 1689 valts till rådspensionär av Holland, ledde han republikens styrelse i full överensstämmelse med arvståthållarens önskningar och var under dennes livstid hans ypperste hjälpare. Efter Vilhelms död (1702) ställd i brännpunkten av Europas politiska liv, fullföljde Heinsius ihärdigt dennes planer.

Han bildade jämte Marlborough och prins Eugen det s. k. triumviratet, som ledde de mot Frankrike förbundna makternas politik i spanska tronföljdskriget. 1706 avvisade han Ludvig XIV:s anbud om särskild fred med Holland, och även 1709 bidrog han genom hårda villkors uppställande att hindra fredsslut. 

Hollands vinster av freden i Utrecht (1713), en fästningsbarriär i österrikiska Nederländerna och en fördelaktig handelstraktat med Frankrike, motsvarade inte den nederländska statsskuldens ofantliga tillväxt och de förluster, som handeln lidit under kriget. Omvald vart femte år, förblev Heinsius Hollands förste ämbetsman till sin död. 

Hans politiska korrespondens har utgivits av H.J. van der Heim, Het archief van den raadpensionaris A. H. (3 band, 1867-80).

Källor 
 

Nederländska politiker
Födda 1641
Avlidna 1720
Män
Personer från Delft
Almenäs badplats

Almenäs badplats eller bara Almenäs (utt. ) ligger längst in i en långsmal vik vid Öresjös södra ände, i stadsdelen Almenäs några kilometer norr om Borås centrum. Strax intill fortsätter Viskan sitt långa lopp mot Kattegatt.

Historik och faciliteter
Lämningar av boplatser från stenåldern har konstaterats vid badplatsen. Området tillhörde länge Svenska kyrkan exklusivt, men under 1900-talet öppnades det för allmänheten. I slutet av seklet övertogs förvaltningen av Borås kommun. 

Badplatsen har bedömts ha en utmärkt ekologisk och kemisk vattenkvalitet de senaste tre åren (2011). Det finns cykelvägar till platsen och bussförbindelser (linje 19). På sommaren är det en svalkande oas för solbad i Borås, med upp till 3000 badgäster om dagen, vilket gör Almenäs till Borås Stads mest välbesökta badplats soliga sommardagar. Här finns sluttande grässtränder runt insjöviken med en ungefär 150 meter lång sandstrand vid bryggorna och en stor gräsplan för bollspel i närheten. Badet är långgrunt och har sandbotten. Det finns ett café med en liten pub som är öppen sommartid, Almenäs Café & Kök. Det finns även gott om parkeringsplatser, liksom tillgång till grillplatser, handikappramper, bänkar, uteduschar, toaletter och omklädningsbås. 

Ett mindre fartyg, M/S Svanen byggt 1882, har turer runt Öresjö sedan 2001. Det fraktades hit från skärgårdssjön Runn det året. Den dryga 15 meter långa och nästan 4 meter breda farkosten, som då hette Slussbruden, döptes samtidigt om och fick namn efter den märkliga lokomotivångaren Svanen, som trafikerade Öresjö under en enda säsong år 1892. M/S Svanen utgår från Almenäs badplats, med möjlighet att äta en bit mat ombord eller bara ta en fika, emellanåt även med musikunderhållning.

Bilder

Utmärkelse
Almenäs badplats har tilldelats så kallad Blå Flagg, vilket innebär att badet uppfyller ett antal kriterier för vattenkvalitet, service och säkerhet. Öresjö var en av de första insjöarna i Sverige att tilldelas denna utmärkelse.

Fotnoter

Externa länkar
 Borås stad: Almenäs badplats

Badplatser i Sverige
Borås kommun
Borås
Birger Trolle

Birger Trolle kan syfta på:
Birger Knutsson (Trolle) – död 1367
Birger Birgersson (Trolle) d.ä. – död tidigast 1440
Birger Birgersson (Trolle) d.y. (1401–1471)
Parkinsons lag

Parkinsons lag är ett tänkespråk som kan formuleras på följande sätt:

"En arbetsuppgift kommer att utvidga sig så att den fyller den tid som är tillgänglig för att utföra den."

Lagen är uppkallad efter C. Northcote Parkinson (1909–1993) i boken Parkinson's Law and other Studies in Administration som gavs ut år 1957. Boken utgavs i svensk översättning, Parkinsons lag, av Åke Runnquist samma år.

Temat om byråkratins ohejdade växande ska Parkinson ha illustrerat redan på 1930-talet. Han lyckades då förutspå att den brittiska flottan skulle komma att få fler amiraler än man hade fartyg.

Om boken
Parkinsons bok har ett humoristiskt upplägg med smått satiriska beskrivningar av ineffektiva drag hos administrationen inom förvaltningar och företag. Författaren demonstrerar konsekvensen av sin lag och visar hur statliga institutioner ständigt ökar personalstyrkan, oberoende av vilket arbetsresultat som åstadkoms. Om sina fynd säger han: "Det är inte botanikerns uppgift att utrota ogräs. Det är nog för honom om han kan säga hur fort det växer."

Andra lagen
Parkinson återkom 1960 med en ny bok: The Law and the profits, eller Lagen och profiterna i svensk översättning av Nils Holmberg. Där presenterar han sin "andra lag" som säger att "Utgifterna stiger för att motsvara inkomsterna". Han illustrerar sina teser med exempel på det allmännas ökande aptit på mer och mer skatteinkomster.

Tredje lagen
Ytterligare en bok kom 1963: Parkinsons tredje lag och annat mer eller mindre lagligt. Baksidestexten meddelar att boken är helt ägnad åt det administrativa monstrum som det moderna storföretaget utgör.

Bibliografi

Se även 
Bullshitjobb
Cykelställsfråga
Tidshantering
Murphys lag
Peters princip

Referenser 

Organisationsteori
Administration
Management
Eponymer