kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gigliola Cinquetti

Gigliola Cinquetti, född 20 december 1947 i Verona, Italien, är en italiensk sångerska, TV-personlighet och journalist.

Hon har tävlat i San Remo-festivalen tolv gånger, första gången var 1963 med Non ho l'età (per amarti) (se nedan) och senaste gången var 1995 med "Giovane vecchio cuore". Bland andra framgångsrika låtar kan nämnas "La Pioggia" och "Alle porte del sole". På senare år är hon i huvudsak verksam som professionell journalist och programledare i TV (RAI). Hon är bosatt i Rom, är gift och har två söner.

Eurovision Song Contest 
Hon är främst känd för att hon som sextonåring vann Eurovision Song Contest 1964 med låten Non ho l'età (per amarti) (ungefärlig översättning: Jag är inte gammal nog (att älska dig)). Låten blev sedan en av de första låtarna med annat språk än engelska att nå Storbritanniens topp-40-lista där den toppade på plats 17. I Sverige blev den också mycket populär och låg 15 veckor på Kvällstoppen med en åttondeplats som högsta placering.

Cinquetti tävlade i samma tävling igen 1974 med Sì (sv: Ja) och kom tvåa efter Abba och deras Waterloo. Låten blev även den en hit i Storbritannien och Cinquetti spelade även in en med engelsk text och titeln Go. I Italien censurerades låten och tävlingen av TV (RAI) i flera veckor då man var rädd att den kunde påverka en folkomröstning om skilsmässor (i texten upprepas ordet "sì", dvs "ja").

Hon var, tillsammans med Toto Cutugno, värd för Eurovision Song Contest 1991 i Rom, vilken vanns av Carola och Fångad av en stormvind.

Vid ESC 2022, i Turin, framförde hon sin vinnarlåt från 1964.

Referenser 

Italienska sångare
Artister som vunnit i Eurovision Song Contest
Artister som representerat Italien i Eurovision Song Contest
Kvinnor
Födda 1947
Levande personer
Deltagare i Eurovision Song Contest 1964
Deltagare i Eurovision Song Contest 1974
Steg

För byn i Hudiksvalls kommun, se Steg, Hudiksvalls kommun.
Ett steg var ett gammalt längdmått som motsvarade 1/2 famn = 90 cm. För en normalstor man betyder det att man måste sträcka på benen, när man ska stega upp ett avstånd. För en svensk marscherande soldat brukar man räkna med ett steg om 85 cm.

Det romerska måttet gradus (steg) var 2,5 romerska fot (pedes) eller cirka 74 cm.
Det bysantinska stegmåttet (βήμα, bḗma) var 2,5 grekiska fot (pous) eller cirka 79 cm.
Inom det amerikanska måttsystemet används steg (pace) som är 2,5 fot eller 76,2 cm.
Man talar även om dubbelsteg som omfattar fem fot eller cirka 150 cm.

När man under orienteringslöpning ska uppskatta tillryggalagd väg, räknar man antalet dubbelsteg. Genom att förflytta sig en uppmätt sträcka med gång och löpning, dels på plan mark, dels i lätt terräng, kan man kalibrera sin individuella steglängd. När man vet hur många dubbelsteg man tar per 100 meter kan man någorlunda noggrant bestämma hur långt man har förflyttat sig.

De romerska legionerna bestämde på liknande sätt marscherad distans med antalet stadier.

Upptäcktsresanden Sven Hedin kartlade Tibet med förvånande precision genom att räkna kamelernas steg, när han färdades genom öknen.

Se även
 stegning
 stegräknare

Källor
 Kap. III. Lägerliv, Scouting for Boys (1917), svensk översättning

Noter

Längdenheter
Kabellängd

En kabellängd är ett längdmått till sjöss, med utgångspunkt i längden på en ankartross men tidigare med varierande längd. 1907 standardiserades den som 1/10 nautisk mil = 185,2 meter.

Historik 
Enheten finns noterad i svensk skrift sedan 1776,  och den har fått sitt namn efter längden på ett skepps ankarkabel under segelfartygens tid. En kabellängd utgick från längden på tågvirke, vilket var den grövre, kabelslagna ankartrossen. Längdenheten har använts i olika länder och på olika språk, tidigare ofta med olika längder. Inom USA:s flotta motsvarade det 120 famnar (219 meter), medan det i Sverige motsvarade endast 100 famnar (178 meter). När Frankrike och Spanien införde metersystemet, standardiserade de längden till (ungefär) 200 meter. Samtidigt höll Portugal kvar vid motsvarande 258 meter, Nederländerna 225 meter och Ryssland 183 meter.

1907 standardiserades måttet mer definitivt som motsvarande 185,2 meter, det vill säga lika med 1/10 nautisk mil.

Referenser 

Längdenheter
Sjöfart
Stenkast

Stenkast är ett längdmått som betecknar en sträcka motsvarande så långt en ordinärt utrustad person orkar kasta en handstor sten, vanligen uppfattat varierande mellan 30 och 75 meter. 

Ett ordspråk från Småland: Den som ser ett slagsmål på ett stenkasts håll är inte vittnesgill.

Idag används ordet "stenkast" för att informellt beskriva avstånd i bebyggelse som är korta och överkomliga, vanligen upp till några hundra meter. Enligt en undersökning av avstånd som betecknats "stenkast" i danska bostadsannonser har de vuxit från ett medel på 153 (år 2010) till 239 meter (år 2012), men även ett avstånd på 943 meter har av bostadsmäklare betecknats "stenkast", och även 30 kilometer har av researrangörer tyckts vara ett stenkast.

Se även 
 Gamla svenska mått
 Kastgrenar

Referenser 

Längdenheter
Tvärhand

Tvärhand, även palm, var förr ett vanligt ungefärligt längdmått som motsvarade handens bredd. Den räknades vanligen som 4 tum (tummens bredd). Vid omräkning till moderna längdmått brukar man räkna en tvärhand som mellan 8 och 10 cm. Måttet användes bland annat för att ange isars tjocklek och jordlagrens djup. En persons längd kunde anges till exempelvis 3 alnar och 1 tvärhand.

Den svenska palmen var enligt "Underrättelser till 1818 års Tulltaxa" = 4 verktum = 
0,099 meter. 

Även en tvärfot var ungefär 8 till 10 cm.

Längdenheter
Jack Bruce

John Symon Asher "Jack" Bruce, född 14 maj 1943 i Bishopbriggs, East Dunbartonshire, Skottland, död 25 oktober 2014 i Sudbury, Suffolk, England, var en brittisk (skotsk) multiinstrumentalist, låtskrivare och sångare. Efter att ha varit med i diverse musikgrupper under första halvan av 1960-talet blev han sångare och basist i Cream 1966. Bruce skrev de flesta av gruppens låtar.

Bruce har gett ut fjorton studioalbum under eget namn och startat grupper som West, Bruce and Laing och BBM. Han har dessutom sjungit och spelat bas på sex av Kip Hanrahans album.

Mindre än två år efter att han nästan avlidit av komplikationer under en levertransplantation, återförenades Bruce 2005 med Eric Clapton och Ginger Baker för nya Cream-spelningar och ett livealbum.

Diskografi (urval)
Studioalbum

Livealbum

 (inspelat 2. och .3 november 1993)

 (inspelat 6. juni 1975 och 8. januari 1980)
 (inspelat 1. juni 1975)

 (inspelat 26. oktober 2006)

 (inspelat 20. oktober 2001)

DVD'er
2002 – Jack Bruce & Friends	
2009 – Seven Moons Live	
2010 – City of Gold: Live Performances
2010 – Rope Ladder to the Moon

Referenser

Noter

Litteratur 
 Brigitte Tast, Hans-Jürgen Tast „be bop - Die Wilhelmshöhe rockt. Disco und Konzerte in der Hölle" Verlag Gebrüder Gerstenberg GmbH & Co. KG, Hildesheim, .

Externa länkar 

Jack Bruce på allmusic.com
Officiell webbplats

Brittiska bluessångare
Brittiska rocksångare
Brittiska basister
Multiinstrumentalister
Brittiska munspelare
Brittiska cellister
Brittiska organister
Brittiska musiker under 1900-talet
Personer från East Dunbartonshire
Födda 1943
Avlidna 2014
Män
Progressiv rock-sångare
Alfred Maria Willner

Alfred Maria Willner född 11 juli 1859 i Wien Österrike död 27 oktober 1929 i Wien, var en österrikisk librettist.

Referenser

Österrikiska sångtextförfattare
Män
Födda 1859
Avlidna 1929
Musiker från Wien
Robert Bodanzky

Robert Bodanzky, också känd som Danton. ursprungligen Isidor Bodanskie, född 20 mars 1879 i Wien, död 2 november 1923 i Berlin, var en österrikisk journalist, författare och poet. Han var bror till operadirigenten Artur Bodanzky.

Källor

Födda 1879
Avlidna 1923
Österrikiska sångtextförfattare
Män
Spann

Spann kan syfta på:

 Spann – öppet bärbart kärl, se Hink
 Spann (rymdmått) – under medeltiden och 1500-talet det viktigaste svenska spannmålsmåttet
 Spann (längdmått) – en gammal svensk längdenhet
 Spann (matematik) – en mängd vektorer
 Brospann – del av en bro som återfinns mellan två stödpunkter
 Spannkörning – flera hästar drar en vagn
 Hundspann – ett antal hundar som drar något
Kappe

Kappe är ett gammalt svenskt rymdmått för torra varor. Måttet avskaffades 1855.

År 1515 var 1 spann = 20 kappar. Enligt 1665 års regelverk var 1 kappe = 1/32 tunna (för torra varor) =  1/16 spann = 7/4 kanna = 4,58 liter. Efter metersystemets införande i Sverige har kappe ibland kommit att användas för 5 liter.

Kappe kan även heta kappa (i plural kappor).

Källor
Sonesgården Placat om Mått och Wigt
SAOB: Kappe

Volymenheter
Skäppa

En skäppa (fornsvenska skæppa, tyska Scheffel, franska boisseau, engelska bushel) är ett laggkärl (en spann eller hink) för uppmätning av spannmål och andra torra varor.

Skäppan är ett mycket gammalt spannmålsmått med olika definitioner. En fornromersk modius motsvarade omkring 9 liter, men tyska Scheffel, engelska bushel och svenska skäppa är tre till fyra gånger så stor.

En amerikansk bushel motsvarar 35,2391 liter eller 8 gallons torr vara. En brittisk imperial bushel motsvarade 36,3687 liter eller 8 imperial gallons. Olika tyska Scheffel har funnits mellan 22 och 54 liter, med extremfallen 103 liter i Württemberg och Sachsen och 222 liter i Bayern.

I Sverige är måttet skäppa känt sedan 1200-talet. Det har sedan förbjudits genom förordningar år 1733, 1737 och 1739. Storleken på skäppa varierade i olika landsdelar och den förekom över huvud taget inte i mälarregionen eller Östergötland där spann användes. Från medeltiden känner man till skäppor i storlekarna 24,30–29,34 liter. Den sistnämnda är en västgötaskäppa av vilka det gick sex på en så kallad västgötatunna om 176 liter.

I Småland var från och med 1600-talets måttreformer en skäppa 1/6 tunna medan den i Bohuslän var 1/4 tunna (36,6 liter) och i Västergötland 1/5 tunna; där kallades den löp.

Skäppa gick även under namnet vacka.

1 lop = 1/4 tunna säd i Finland och på Gotland (på gutniska uttalat laup).

Ljuset under skäppan

Ordet förekommer i en liknelse i Nya testamentet, där Jesus (i 1917 års svenska översättning) framhåller att man inte bör "sätta sitt ljus under en skäppa" utan hålla fram det så att det kan lysa klart (evangelium enligt Matteus 5:14-15, Markus 4:21-25, Lukas 8:16-18 och Lukas 11:33-36). På samma sätt bör människorna inte dölja sina goda gärningar, utan stå fram som föredömen. Detta går igen i sången Det lilla ljus jag har. I Bibel 2000 heter det i stället "lampa under sädesmåttet". I den klassiska King James engelska översättning heter det "candle under a bushel", men nyare engelska översättningar talar om "lamp under a bowl".

Referenser

Litteratur
 Forner, L.A. "De svenska spannmålsmåtten", i Skrifter utgivna av (Kungl.) Gustav Adolfs akademien 14 Uppsala 1945.
 Sahlgren, N. Äldre svenska spannmålsmått. Stockholm 1968.

Äldre svenska volymmått
Stop (mått)

Stop betyder bägare. Stop har två betydelser:

Dryckeskärl
Namnet stop betyder ett "urholkat kärl med branta stupande väggar". Begreppet har använts på lite olika typer av kärl. De första beläggen härrör från 900-talet och då är det raka bägare utan grepar, men redan på 1500-talet omtalas stop med grepe och lock, en betydelse som sedan tar över. Stop har kunnat åsyfta bägare i såväl trä som olika metaller. Från 1500-talet tar stopen över som benämning på dryckeskärl av metall, medan stånka främst kommer att gälla träkärl. Till skillnad från dryckeskannan är stopet ett enmansdryckeskärl.

Man brukar skilja mellan revstop med koniska sidor, bukstop med en svängd profil och cylinderstop med raka sidor.

Volymmått
I Sverige var 1 stop = 4 kvarter = 1/2 kanna = 1,3085 liter. Måttnamnet stop fanns även i Nederländerna (stoop) 2,46 liter och i Baltikum (stoof) 1,23-1,43 liter.

Äldre svenska mindre våtvarumått 

Se även:
 Stånka
 Sejdel
 Kanna

Källor 

Volymenheter
Flaskor
Äldre svenska volymmått
Fat (mått)

Ett fat, även åm, (tyska Fass, engelska barrel), är en volymenhet för våta varor. Ibland kallades detta fat för helfat, varvid 1 halvfat blev ca 78,5 liter. För petroleumprodukter används idag ofta benämningen fat för 1 US barrel = 42 US gallons eller 35 Imperial gallons ≈ 159 liter. 

Beteckningen åm motsvaras i norskan av ama, i danskan av ame, i engelskan av awm och i tyskan av Ohm (ej att förväxla med nutida Ohm, enheten för elektrisk resistans). Alla dessa ord går tillbaka på medeltidslatinets ama, med betydelsden vattenspann. Dessa måttenheter var olika stora i oilika länder. 

Under medeltiden och 1500-talet användes fat även som mått på järn. 1 fat = 4 hundrade = 480 osmund.

Fatets rymdmått har varierat mycket. I Sverige höll i senare tid en tunna för våta varor 157 liter, och för torra varor 146,5 liter. 1 fat i Braunschweig rymde 326 liter, i Amsterdam 228,4 liter, i Hamburg 147 liter. Som ölfat i Tyskland varierade rymden mellan 120 liter och 1710 liter.

I England har i stället måttet kallat barrel. Som mått för öl motsvarade en barrel 2 firkins = 163,564 liter. Det brukades även som måttbeteckning för olika varor i torr vikt, för vete 88.9 kilo, fläsk 90,7 kilo. I USA har det brukats som mått för petroleum, 1 barrel motsvarade 170,34 liter rå petroleum och 158,98 liter raffinerad.

Moderna oljefat av stål rymmer 208 liter motsvarande 55 us gallons i princip alla länder använder nu dessa fat och de fylls till 200 liter. En barrel motsvarande 42 us gallons används som mått fortfarande vid pipelines och liknande dock ej i fysiska fat.

Äldre svenska större våtvarumått

Se även 
 Tunna (rymdmått)

Referenser

Volymenheter
Skeppund

Skeppund är en äldre viktenhet. Enheten kan omvandlas till andra enheter enligt:
1 skeppund = 4 centner = 20 lispund = 400 skålpund = 170 kg (viktenhet)
För metaller var 1 skeppund stapelstadsvikt, (stapelstad var benämningen på en hamnstad med rätt att handla med utlandet) (= 136 kg) = 20 markpund (lispund stapelstadsvikt) = 400 mark.

Litteratur 

Heckscher, Eli F: De svenska penning-, vikt- och måttsystemen. En historisk översikt, P.A. Norstedt & Söner 1940, Stockholm

Massenheter
Uns

Uns är ett gammalt svenskt viktmått, som beroende på vad som vägdes motsvarade runt 28 g. Det byggde ursprungligen på den gamla romerska enheten uncia = 27,3 g. I Sverige motsvarade för guld 1 uns 27,9 g, för silver 26,3 g och som medicinalvikt motsvarade 1 uns 29,69 g.Om medicinalvikter De här omnämnda svenska viktmåtten började officiellt avvecklas under mitten av 1800-talet till förmån för nutida måttsystem.

Internationellt bruk av viktmåttet uns 
 I Frankrike förekom i äldre tid viktenheten Once, motsvarande 8 gros, 1/8 marc, 1/16 livre = 30,594 gram.
 I Spanien var Onza ett guldmynt, slaget från början av 1600-talet fram till början av 1800-talet. Myntet kallades även quadrupel och hade en guldvikt av 23,4-24.8 gram. En Onza var = 8 escudos = 4 doblones.
 För guld, silver och platina används i engelsktalande länder begreppet troy-uns (engelska troy ounce) där 1 uns motsvarar 31,103 476 8  g.Om troy uns I denna skala (efter den franska staden Troyes) används också enheten troy pound som motsvaras av 12 troy uns (373,241 71 g).
 Enheten international avoirdupois (avdp) ounce (1 ounce, oz) motsvarar exakt 28,349 523 125 g.Om avoirdupois-enheten (engelska) Den används regelmässigt i främst USA och Liberia (se metersystemet) som mätetal för ett föremåls eller livsmedels vikt (massa). I Storbritannien har man huvudsakligen övergivit enheten avoirdupois ounce, men den används fortfarande i viss utsträckning av äldre personer. År 1958 kom USA och Storbritannien överens om att definiera enheten international avoirdupois pound som exakt 0,453 592 37 kilogram varvid ett avoirdupois ounce definieras som 1/16 avoirdupois pound.
Med fluid ounce menas den volym, som upptas av 1 oz vatten vid temperaturen 62 °F (16,7 °C). Detta är bakgrunden till normalvolymen approximativt 29 cl på en burk läskedryck med anglosaxiskt ursprung, alltså något mindre än normalburken (flaskan) med 33 cl (ca 1/3 liter) från svenska bryggerier.

Se även 
 Skålpund

Källor

Massenheter
Spannland

Spannland är en äldre måttenhet för areal. Ett spannland var den areal som en spann utsäde räckte till, d v s ett halvt tunnland.

1 spannland = 4 fjärdingsland = 16 kappland = 28 kannland = 2 468,3 m2.

1 kvistland, även kallat halvspannland, d v s 1 234,15 m2.

I Finland gällde 1 rök = 16 spannland, 39 492,8 m2.

Noter

Areaenheter
Penningmått

Några äldre ytmått utgick ifrån jordens penningvärde istället för utsädesmått. Ytan av dessa mått motsvarade värdet av respektive mynt som givit ytmåttet dess namn, exempelvis: daler, mark, öre och  penningar.

Den medeltida skatten sattes till 1/24 av jordens penningvärde, dvs ca: 4 %.

Se även
Penningmängd, ett nationalekonomiskt begrepp

Areaenheter
Markland

Den här artikeln handlar om jordvärderingsenheten. För det historiska landet, se Markland (land).

Ett markland var under medeltiden i Svealand ett mått på värdet av en jordegendom, knutet till avkastningen snarare än till arealen. Även kvarnar och andra tillgångar, till och med sjöar, kunde värderas i markland. Ett markland = 8 öresland = 24 örtugland = 192 penningland.

Om marklandets ursprung råder delade meningar. Sannolikt avser ett markland ursprungligen den mängd jord för vilken den årliga avraden eller skatten var en mark silver. Marklandet utgjorde också ursprungligen norm för jordpriset. Det rätta, eller skäliga, priset (latin: justum pretium) för ett markland jord var 24 mark silver, vilket tyder på att det egentligen var örtuglandet som var basenheten för jordvärdering. I Götaland användes under medeltiden på samma sätt värderingsmåttet attung, som motsvarade ungefär ½ markland.

Marklandsvärderingen infördes successivt från och med 1100-talet och hade under 1300-talet helt ersatt eventuella tidigare system i svealandskapen. De delade meningarna om marklandets ursprung gäller främst frågan om den är en inhemsk uppfinning eller en importerad metod. En dominerande uppfattning bland medeltidshistoriker är att marklandet ersatte attungen som antas vara det ursprungliga jordmåttet i hela Sverige. En fråga som sysselsatt forskare är om marklandet är en "naturlig" utveckling av attungen eller om den mer eller mindre blev framtvingad av statsmakten och/eller den katolska kyrkan i samband med den statsbildningsprocess som ägde rum under 1100- och 1200-talet. Numera har uppfattningen att det främst var den katolska kyrkan som stod bakom marklandets implementering i Sverige det starkaste stödet. Den av Erik Lönnroth framförda tesen att marklandet tillkom först vid mitten av 1200-talet på statsmaktens initiativ är numera helt övergiven av forskningen.

Omfattande undersökningar, främst av Folke Dovring och David Hannerberg, har visat att marklandet ofta kan användas som ett ungefärligt arealmått och att det i områden där tvåsäde dominerade jordbruket motsvarade ca 12 hektar.

Marklandets underavdelningar kom i senare tid att spela en viktig roll vid den successiva övergången till en systematisk och enhetlig arealmätning av all skattejord i Sverige. Som ett led i reformarbetet skapades för detta syfte i början av 1600-talet det geometriska öreslandet. Ändringen ingår i ett större sammanhang. Under 1600-talet genomfördes en mängd reformer för i stort sett alla gamla måttsystem. Det övergripande syftet var att skapa gemensamma mått för hela riket och avskaffa de otaliga lokala måtten. De flesta av de mått som i olika uppslagsverk betecknas som "gamla svenska mått" är just dessa genom 1600-talets reformer framtagna ”riksmått”.

Se även
Attung

Mantal

Källor
David Hannerberg, artikeln Markland i Kulturhistoriskt lexikon för nordisk medeltid, band XI.

Måttenheter
Öresland

Öresland kan avse:

 En medeltida jordvärderingsenhet, se Markland.
 Ett senare (från 1600-talet) s.k. geometriskt öresland = 3 tunnland = cirka 12 000–15 000 m²

Se även
Penningland

Referenser

Areaenheter
Örtugland

Örtugland är en svensk medeltida areaenhet.

Beskrivning
Örtugland var en ytenhet för taxering av jordegendomar under medeltiden. I de gamla åkerbruksbygderna baserades taxeringen på åkerarealen. Örtugtalen förutsatte därför ett mått av åkerns areal. I många byar var örtugland ett högmedeltida tunnland. Det åländska markskattesystemet med mark och örtug innehöll värderingar av markagods och skatter uppburna enligt markskatter. Markskatternas relation i areal till svenska örtugland är inte utredd.

Ett markland motsvarar 24 örtugland. I moderna enheter motsvarar ett örtugland 1/3 tunnland eller 1646 kvadratmeter.

Referenser

Se även 
 Historiska areaenheter
 Tunnland

Areaenheter
Jordbruk
Penningland

Penningland är en areaenhet från 1600-talet. 1 penningland = 1/24 öresland = cirka 500 - 625 kvadratmeter.

Se även 
 Tunnland

Areaenheter
Plogland

Plogland är ett gammalt jordbruksrelaterat areamått, som användes i Norden åtminstone fram till slutet av 1600-talet. Det förekommer olika förklaringar till exakt vad det betyder. Vissa källor anger det som det område som kunde plöjas under en dag med en plog, medan andra beskriver det som det område som kunde odlas med en enda plog.. I nuvarande Finland kallades enheten krokland eller hakland.

Källor

Areaenheter
Lod (mått)

Lod är ett äldre viktmått som användes i många länder i Europa sedan medeltiden fram till början av 1900-talet. Oftast definierades det som antingen 1/30 eller 1/32 av ett pund (eller den typ av pund som användes på platsen, exempelvis skålpund). I gram motsvarade lod en vikt mellan 10 och 50 gram, beroende på det lokala pundets vikt.

I viktualievikt motsvarade ett lod i Sverige 13,283 613 gram och delades i 4 kvintin à 69 1/8 ass.

I Nederländerna motsvarar vikten lood 10 gram.

Inom svenskt guld- och silversmide motsvarade ett lod 13,1625 gram, där användes lod även som ett mått på silverhalt där varje lods lödighetsgrad motsvarade en sextondel silver, se lödighet.

Källor 

Massenheter
Kanna (mått)

Kanna är ett gammalt svenskt rymdmått för såväl våta som torra varor. Den var gjord av trä i kubisk form eller en cylinder av metall för torra varor och metall i konisk eller cylindrisk form för våta varor. Standardiseringen för kannan bestämdes genom kunglig förordning 1737 och 1739. I det nyare svenska decimalsystemet infört 1855 var kannan en rymdmåttsenhet med 1 kanna = 1/10 kubikfot = 2,617 liter. I stadgan från 1855 var vikten av en kanna vatten vid ett lufttryck av 25,6 decimaltums kvicksilvertryck och + 15° C 6,1522 skålpund.

En kanna = 2 stop =  2,62 liter. Enligt 1665 års regler var 1 kanna = 2,617 liter. För våta varor var 1 kanna= 1/48 tunna = 2 stop = 8 kvarter = 32 jungfrur (ort). 

För torra varor var 1 kanna= 1/56 tunna  =  4/7 kappe (1 kappe = 4,6 liter)

Äldre svenska större våtvarumått

Äldre svenska mindre våtvarumått

Se även
 Volymenhet

Referenser

Volymenheter
Äldre svenska volymmått
Selfoss

Selfoss kan syfta på

Geografi

Island 

 Selfoss (vattenfall i Island, Norðurland eystra), 
 Selfoss (ort), Suðurland, 

Robotskapade Islandförgreningar
Nils-Gustaf Holmquist

Nils-Gustaf Holmquist, född 15 juli 1906 i Stockholm, död 14 oktober 1979, var en svensk kompositör, musiker, musikarrangör, kapellmästare, radiokåsör, skådespelare och regissör för kort- och journalfilm 

Holmquist arbetade vid Svensk Filmindustri som regissör för journalfilm, han var anställd som producent och reklamchef för Europafilm 1943-1962. Han var teaterchef för Folkan 1952-1962. Han var ledare för Harry Barding och Jack Stanleys orkestrar.

Regi i urval

Filmmanus i urval

Filmmusik i urval

Filmografi roller

Externa länkar

Svenska kompositörer under 1900-talet
Svenska teaterchefer
Svenska musiker under 1900-talet
Män
Födda 1906
Avlidna 1979
Musiker från Stockholm