kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Anthonis van Dyck

Anthonis van Dyck [vɑn ˈdɛik] eller (i England) Sir Anthony van Dyck (även Antoon van Dyck eller Dijck), född 22 mars 1599 i Antwerpen, död 9 december 1641 i London, var en flamländsk målare och engelsk hovmålare.

Biografi
Van Dyck växte upp i en rik köpmansfamilj, och visade tidigt konstnärliga anlag. År 1610 kom han i lära hos Hendrick van Balen och inträdde något senare som elev i Rubens ateljé. År 1615 började van Dyck att arbeta självständigt och han utförde bland annat ett antal målningar med motiv från Bibeln, varav en del av en serie apostlaporträtt från cirka 1615 som är utställda på museum i Dresden. År 1617 skapade han Korsbärandet för Paulskyrkan i Antwerpen och 1618 var han med om att utföra Rubens cykel till Decius Mus historia (i Liechtenstengalleriet i Wien). Från den tiden kommer även Susanna och gubbarna och Den helige Hieronymus (den senare tavlan på Nationalmuseum i Stockholm.)

År 1620 reste van Dyck till London med förhoppningen att få kontakt med kung Jakob I, vilket dock misslyckades. Efter fyra månader återvände han till Flandern, men reste inom kort till Italien där han vistades i sex år för att studera de stora italienska mästarna. Hans erfarenheter där kom att utgöra grunden för hans framgångar som porträttmålare. Han var 1627 tillbaka i Antwerpen och de närmaste åren åstadkom han en lång rad mästerverk.

Ryktet om hans kvaliteter nådde den engelske monarken Karl I, som kallade van Dyck till London. Hans framgång i England gick med rekordfart och redan efter en kort tid var han berömd. Han målade porträtt av kungen, drottningen, kungabarnen och en lång rad hovfunktionärer, såsom dvärgen och gycklaren Jeffrey Hudson och till och med hans egen mätress Margaret Lemon.

I juli 1632 adlades van Dyck och året därpå utnämndes han till kunglig hovmålare och han tilldelades en riklig pension och gifte sig med dottern till Lord Ruthven. Under den senare delen av sitt liv gjorde han huvudsakligen slutjusteringar av porträtt, som hade målats av hans elever efter hans direktiv.

Van Dyck fick stort inflytande över engelskt porträttmåleri och vissa konsthistoriker anser att han var skaparen av den engelska målarskolan. Han var känd för att gärna måla personer med kort spetsigt skägg, som efter honom har kallats vandyke. Van Dyck är representerad vid bland annat Göteborgs konstmuseum och en trekvartsfigur av Gustaf II Adolf hänger på Militärsällskapet i Stockholm.

Sir Anthony van Dyck är begravd i Sankt Paulskatedralen i London.

Asteroiden 8205 Van Dijck är uppkallad efter honom.

Målningar (urval) 
 Korsbärandet, 1617, Paulskyrkan i Antwerpen
 Den helige Hieronymus, omkring 1618, Nationalmuseum i Stockholm
 Kröning med törnen, 1619/1620, Pradomuseet i Madrid
 Korsfästningen, 1626, Onze-Lieve-Vrouwekerk i Brygge

Referenser

Externa länkar 

Flamländska målare
Flamländska grafiker
Målare under 1600-talet
Grafiker under 1600-talet
Belgiska konstnärer under 1600-talet
Konstnärer från Antwerpen
Representerade vid Göteborgs konstmuseum
Representerade vid Nationalmuseum
Walhalla
Födda 1599
Avlidna 1641
Män
Svensk uppslagsbok
Gravsatta i Sankt Paulskatedralen
1607

1607 (MDCVII) var ett normalår som började en måndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Mars 
 15 mars – Karl IX kröns till kung av Sverige i Uppsala. Riksrådet gör misslyckade försök att hålla kungamakten i schack genom att hänvisa till Uppsala mötes beslut.

Maj 
 14 maj – Jamestown, Virginia grundas och därmed också den första permanenta engelska bosättningen i Nordamerika.

Juni 
 Juni
Fort Oranje byggs i Ternate på Kryddöarna.
Svenskarna återtar Weissenstein.

Okänt datum 
 Magnus Brahe blir svensk riksmarsk.
 Nederländaren Jakob van Dijk går i svensk tjänst. Han kommer sedermera värva en rad utländska bosättare till Göteborg och bli stadens förste burggreve.
 Karl IX låter påbörja grävandet av den så kallade Karlsgraven, en förelöpare till Trollhätte kanal.
 Karl IX grundar Skultuna Messingsbruk i Västmanland (privilegiebrevet finns fortfarande bevarat på riksantikvarieämbetet). Bruket är fortfarande i aktivt bruk 400 år senare.
 Den norrländska kustvägen Norrstigen påbörjas.
 Lilla Edets sluss, en av Sveriges första, färdigställs.
 Halva regentskapet över Andorra överlåts på Frankrikes statsöverhuvud.

Födda 
 22 mars – Fredrik Gustafsson Stenbock, svensk militär och ämbetsman.
 5 november – Anna Maria van Schurman, tysk-holländsk författare, målare, gravör, poet och akademiker.
 15 november – Madeleine de Scudéry, fransk romanförfattare. 
 28 november – Pietro Sforza Pallavicino, italiensk kardinal och historiker.

Avlidna 
 Februari – Gustav Eriksson Vasa, son till Erik XIV och Karin Månsdotter (död i fattigdom i Ryssland).
 25 maj – Maria Maddalena dei Pazzi, italiensk mystiker och helgon.
 30 juni – Cesare Baronius, italiensk katolsk kyrkohistoriker.
 23 november – Mauritz Stensson Leijonhufvud, svensk greve, friherre och riksråd, riksdrots sedan 1602.
 December – Abraham Angermannus, svensk ärkebiskop 1593–1599.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Cesare Baronius

Cesare Baronius, född 30 augusti 1538 i Sora, död 30 juni 1607 i Rom, var en italiensk romersk-katolsk kardinal, bibliotekarie vid Vatikanen och kyrkohistoriker. Baronius tillhörde Sankt Filip Neris oratorium.

Baronius gjorde sin största insats i den polemik mellan evangelisk-luthersk och romersk-katolsk kyrkohistorisk uppfattning, som inletts genom de under Matthias Flacius Illyricus ledning författade Magdeburgcenturierna. Mot den i dessa utformade lutherska bilden av kyrkohistorien vände sig Baronius i sitt 12-bandsverk Annales ecclesiastici a Christo nato ad annum 1198, utgivna 1598–1607. Han tog här även fram ett rikt material ur litteraturen och fogade därtill mycket ur Vatikanstatens hemliga arkiv.

Baronius, som utsågs till kardinal 1596, utnämndes till bibliotekarie vid Vatikanstatens bibliotek 1597.

Annales Ecclesiastici

Annales Ecclesiastici publicerades första gången 1588–1607. Verket fungerade som en officiell respons gentemot lutherska Historia Ecclesiae Christi ("Kristna kyrkans historia"). I Magdeburgcenturierna framställs Romersk-katolska kyrkan som Antikrist, som hade avfallit från den tidiga kristendomens tro och lära. Annales Ecclesiastici, däremot, stödde påvens anspråk på att leda den "enda sanna kyrkan".

Innan Baronius utnämndes till bibliotekarie vid Vatikanbiblioteket 1597, hade han tillgång till tidigare oanvänt eller opublicerat material och källor i dess arkiv som han använde i sitt arbete; därav dokumentationens ryktbarhet i Annales Ecclesiastici. Lord Acton kallade verket "det största kyrkohistoriska verket någonsin." Baronius verk fortsattes senare av Odericus Raynaldus och Augustin Theiner, med flera.

Cesare Baronius är begravd i Santa Maria in Vallicella i Rom.

Baronius blev förklarad som vördnadsvärd av påve Benedictus XIV den 12 januari 1745.

Referenser

Noter

Webbkällor

Tryckta källor
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Externa länkar

Personer från Sora
Italienska bibliotekarier
Italienska kardinaler
Romersk-katolska kyrkohistoriker
Födda 1538
Avlidna 1607
Män
Svensk uppslagsbok
Vördnadsvärda personer
1538

1538 (MDXXXVIII) var ett normalår som började en tisdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Mars 
 3 mars – Svante Sture d.y. gifter sig med Märta Eriksdotter Leijonhuvud.

Augusti 
 Augusti – Tysken Conrad von Pyhy blir Gustav Vasas kansler och chef för det kungliga kansliet.
 6 augusti – Santa Fé de Bogotá grundas.

Okänt datum 
 En brytning sker mellan Gustav och reformatorerna Olaus Petri och Laurentius Andreæ.
 Gustav Vasa försöker ansluta Sverige till det Schmalkaldiska förbundet (nordtyska lutherska furstar i opposition mot tysk-romerske kejsaren), men misslyckas.
 Den första upplagan av den klassiska latinsk-svenska ordboken Variarum rerum vocabula ges ut.

Födda 
 2 oktober – Carlo Borromeo, italiensk kardinal och ärkebiskop av Milano, helgon (1610). 
 31 oktober – Cesare Baronius, italiensk katolsk kyrkohistoriker.
 16 november – Toribio av Mongrovejo, spanskt helgon.
 10 december – Giovanni Battista Guarini, italiensk skald.
 13 december - Sigrid Sture, svensk häradshövding.

Avlidna 
 12 februari – Albrecht Altdorfer, tysk målare.
 30 juli – Hans Brask, före detta svensk biskop i Linköping, död i Polen.
 Aefgen Listincx, nederländsk baptist och profet.
 Germaine de Foix, aragonsk drottning och regent. 
 Jelena Glinskaja, rysk storfurstinna och regent.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1771

1771 (MDCCLXXI) var ett normalår som började en tisdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari 
12 februari – Den svenske kungen Adolf Fredrik dör av matförgiftning. Därmed blir hans äldste son Gustav III kung av Sverige, dock utan att veta om det, eftersom han befinner sig i Paris vid tillfället.

Mars 
1 mars – Gustav III får i Paris budet om att hans far har dött och att han har blivit kung av Sverige. Han får där skriva under en provisorisk kungaförsäkran om att han skall följa den svenska regeringsformen.

Maj 
30 maj – Gustav återkommer till Stockholm.

Juni 
Juni – Gustav III söker förgäves försona de stridande partierna genom det så kallade "Kompositionsförsöket".

September 
8 september – Den svenska Kungliga Musikaliska Akademien instiftas.

Oktober 

9 oktober – Den nederländska båten Vrouw Maria sjunker på Östersjön utanför östra Sverige.

Okänt datum 
Hungersnöd utbryter i Sverige, vilket leder till att potatisodlingen ökar.
Samfundet Pro Fide et Christianismo instiftas av den svenske överhovpredikanten Carl Magnus Wrangel för att främja kristen tro och sedlighet.
Finlands första tidning, Tidningar utgifne af et Sällskap i Åbo, utges.
Eskilstuna blir fristad, ett experiment som skall få igång produktion av klensmide (vapen, lås och knivar) utan statens eller skrånas inblandning. Samtidigt föreslås återigen (liksom 1747 och 1762) att Marstrands stad skall bli frihamn på liknande sätt.
Sverige ingår i en allians med Frankrike.

Födda 
3 januari – Elisa Bonaparte, storhertiginna av Toscana, syster till Napoleon I.
26 februari – Thomas Morris, amerikansk politiker, kongressledamot 1801–1803.
3 april – Hans Nielsen Hauge, norsk lekmannapredikant.
13 april – Richard Trevithick, brittisk ingenjör som tog fram världens första lok 1804.
11 maj – Laskarina Bouboulina, grekisk nationalhjältinna.
14 maj – Robert Owen, brittisk industriägare och samhällsreformator.
1 juni – Ferdinando Paër, Italiensk kompositör.
24 juni – Éleuthère Irénée du Pont, fransk-amerikansk kemist och industrialist.
14 augusti – Sir Walter Scott, skotsk författare.
16 augusti – Jonathan Roberts, amerikansk politiker, senator 1814–1821.
28 augusti – Jeremiah B. Howell, amerikansk politiker (demokrat-republikan), senator 1811–1817.
6 oktober – Jeremiah Morrow, amerikansk politiker.
14 december – Regina von Siebold, tysk obstetriker.

Avlidna 
16 januari – Jacob Guntlack, svensk tjuv (avrättad genom hängning).
12 februari – Adolf Fredrik, kung av Sverige sedan 1751 (död i matförgiftning).
4 mars – Fredrik Vilhelm av Brandenburg-Schwedt, preussisk prins.
12 maj – Brigitta Sahlgren, svensk industrialist. 
30 juli – Thomas Gray, brittisk poet.
9 oktober – Claes Ekeblad d.y., svenskt riksråd samt kanslipresident 1761–1765 och sedan 1769.
Filippo Raguzzini, italiensk arkitekt.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1769

1769 (MDCCLXIX) var ett normalår som började en söndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
19 maj – Sedan Clemens XIII har avlidit den 2 februari väljs Giovanni Vincenzo Antonio Ganganelli till påve och tar namnet Clemens XIV.

Maj 
Maj – Den svenska riksdagen samlas i Norrköping varvid Mösspartiet störtas och riksdagen överflyttas till Stockholm.

30 maj – Claes Ekeblad blir åter svensk kanslipresident.

Juli 
10 juli – Falköping drabbas av en stadsbrand.

Oktober 
Oktober – Preussen, Ryssland och Danmark ingår ett förbund om att i nödfall med våld upprätthålla det svenska riksdagsväldet.

Okänt datum 
Sven Lagerbring, den kritiska historieskrivningens grundare i Sverige, börjar ge ut Swea rikes historia i fem delar.
Jacob Wallenberg reser med en ostindiefarare till Kina. Sina upplevelser ger han 1781 ut i reseskildringen Min son på galejan.

Födda 
1 januari – Marie Lachappelle, fransk barnmorska. 
7 januari – William H. Wells, amerikansk politiker, senator 1799–1804 och 1813–1817.
10 januari – Michel Ney, fransk militär.
17 januari – Ludwig Adolf Peter von Sayn und Wittgenstein, rysk militär.
13 februari – Ivan Krylov, rysk fabeldiktare. 
29 december – Pauline av Anhalt-Bernburg, tysk regent och socialreformator. 
13 april – Thomas Lawrence, brittisk målare.
1 maj – Arthur Wellesley Wellington, brittisk hertig, politiker och militär.
1 juni – Józef Elsner, polsk kompositör.
15 augusti – Napoleon Bonaparte, kejsare av Frankrike 1804–1814 och 1815.
14 september – Alexander von Humboldt, tysk naturforskare.
2 oktober – Joseph McIlvaine, amerikansk politiker, senator 1823–1826.
24 oktober – James Pleasants, amerikansk politiker, guvernör i Virginia 1822–1825.

Avlidna 
2 februari – Clemens XIII, född Carlo della Torre Rezzonico, påve sedan 1758.
5 februari – Cajsa Warg, klassisk svensk kokboksförfattare.
3 april – Gerhard Tersteegen, tysk reformert mystiker och psalmdiktare.
17 april – Karl Edvard von Hessenstein, frilloson till Fredrik I och Hedvig Taube.
13 december – Christian Fürchtegott Gellert, tysk skald och filosof.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1690

1690 (MDCXC) var ett normalår som började en söndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Maj 
9 maj – Uddevalla drabbas av en stadsbrand.

Juli 
 1 juli – Vilhelm III:s protestantiska armé besegrar den katolske Jakob II i slaget vid Boyne.

Okänt datum 
 Akademin i Dorpat öppnas på nytt.
 På herrgården Bjersgård i Skåne införs förbud för landbor att flytta, eftersom det finns så få kvar, efter Skånska kriget (1675-1679). Förbudet varar till 1740.
 Brittiske kaptenen John Strong landstiger på Falklandsöarna och gör anspråk på öarna å engelska kronans vägnar.
 Staden Calcutta grundas av Brittiska Ostindiska Kompaniet.

Födda 
 22 januari – Nicolas Lancret, fransk målare.
 6 februari – Giovanni Battista Maini, italiensk barockskulptör.
 Malcolm Sinclair, svensk militär.
 Johan Henrik Scheffel, svensk konstnär.
 Christian Goldbach, tysk matematiker.
 Pietro Passalacqua, italiensk arkitekt.
 Barbara Christine von Bernhold, tysk politisk rådgivare.

Avlidna 
 12 februari – Charles Le Brun, fransk målare.
 26 juni – Knut Kurck, svenskt riksråd.
 17 oktober – Marguerite-Marie Alacoque, fransk jungfru, nunna och mystiker, helgon.
 Abraham Brueghel, flamländsk målare.
Elizabeth Walker, engelsk apotekare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1731

1731 (MDCCXXXI) var ett normalår som började en måndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

April 
21 april – Nora drabbas av en stadsbrand.

Okänt datum 
Vänskapen mellan Storbritannien och Frankrike upphör och ersätts i freden i Wien av ett avtal mellan Kungariket Storbritannien och Habsburgska monarkin, vilket är olyckligt, eftersom Arvid Horn byggt upp sin utrikespolitik på den tidigare vänskapen. Arvid Horn vill avgå som kanslipresident, men hindras av ständerna, bland annat på grund av det nya utrikespolitiska läget.
Svenska Ostindiska Companiet bildas och får mononpol på all svensk handel bortom Godahoppsudden. Kompaniets huvudsäte ligger i Göteborg och syftet med monopolet är att öka fjärrhandeln.
Den franske författaren Voltaire ger ut boken Histoire de Charles XII (Karl XII), om den svenske kungen.

Födda 
2 februari – Fredrik Sparre, svensk greve och ämbetsman, rikskansler 1792–1797.
19 mars – Gabriela Silang, filippinsk upprorsledare.
23 mars – Catherine Macaulay, brittisk historiker. 
Maj – Gustaf Filip Creutz, svensk diplomat, skald, riksråd, en av rikets herrar samt kanslipresident 1783–1785.
16 juli – Samuel Huntington, amerikansk jurist, politiker och revolutionär.
1 september – Ove Høegh-Guldberg, dansk politiker.
7 september – Elisabetta de Gambarini, brittisk kompositör.
4 november – Maria Josefa av Sachsen, fransk kronprinsessa. 
Jacques-Christophe Valmont de Bomare, fransk naturvetenskapsman.

Avlidna 
27 januari – Bartolomeo Cristofori.
21 april – Daniel Defoe, brittisk författare och journalist.
11 maj –  Mary Astell, brittisk författare, feminist och retoriker.
29 december – Brook Taylor, brittisk matematiker.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1734

1734 (MDCCXXXIV) var ett normalår som började en fredag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

April 
21 april – Jerk Lassen hittar ett av de två Gallehushornen.

Okänt datum 
Kristofers landslag från 1442 ersätts i Sverige med 1734 års lag. Tortyr förbjuds, men tolkningen av lagen gör att tortyr även fortsättningsvis tillgrips vid förhör av grova brottslingar. Mannen får inte längre uttrycklig rätt att aga sin hustru och utomäktenskapliga barn förlorar sin arvsrätt. Kyrklig vigsel är obligatorisk vid giftermål och dödsstraffet för hor avskaffas. Nya lagar införs också om till exempel konkurs, ränta, fullmakt, borgen och förmånsrätt.
Ett svenskt riksdagsparti, lett av riksrådet Carl Gyllenborg, yrkar på uppslutning på Frankrikes sida, för att kunna revanschera Sverige mot Ryssland.
En ny skärpt svensk skrålag införs.
Danmark och Sverige ingår ett femtonårigt försvarsavtal.
Översättare finns från och med nu på Kanslikollegium, för översättningar av kungörelser och förordningar till finska.
Den svenska högertrafiken, införd 1718, avskaffas och man återgår till vänstertrafik. Dessutom införs ett komplicerat väjningssystem på vägarna.
Carolus Linnaeus genomför sin resa genom Dalarna.
Den svenska riksdagen beslutar att Vadstena Adliga Jungfrustift (VAJS) ska inrättas efter förslag från friherre C. W. Cederhielm. 1738 upplåts Vadstena slott till detta ändamål.

Födda 
23 januari – Wolfgang von Kempelen, ungersk vetenskapsman.
9 mars – Marie-Suzanne Giroust, fransk konstnär, hustru till Alexander Roslin.
19 mars – Thomas McKean, amerikansk politiker.
14 augusti – Thomas Sumter, amerikansk militär och politiker.
7 oktober – Sir Ralph Abercromby, brittisk general.
22 oktober – Daniel Boone, en amerikansk pionjär och nybyggare.
Datum okänt – Torbern Bergman, svensk kemist.
Datum okänt – Johan Törnström, svensk bildhuggare.
Datum okänt – Catharina Ahlgren, svensk redaktör och tidningsutgivare.
 Datum okänt – Ulrica Arfvidsson, svensk siare.

Avlidna 
20 februari – Giacomo Ciolli, italiensk arkitekt.
25 april – Johann Konrad Dippel, tysk läkare, teolog, radikalpietist och alkemist.
Abigail Masham, brittisk politiskt aktiv gunstling.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Ralph Abercromby

Sir Ralph Abercromby, född den 7 oktober 1734, död den 28 mars 1801, var en brittisk general av en gammal skotsk ätt, far till James Abercromby.

Biografi
Han kämpade 1793–1795 med utmärkelse under hertigen av York i Nederländerna, stred 1795–1797 med framgång mot fransmännen i Västindien, förde under det kritiska året 1798 kommandot på Irland och utmärkte sig 1799 åter i Nederländerna under hertigens av York olyckliga fälttåg där. Ralph Abercromby blev 1800 överbefälhavare för de trupper, som sändes mot den franska hären i Egypten och vann år 1801 slaget vid Alexandria; men av ett sår, som han fick i denna strid, avled han några dagar därefter. Hans verksamhet för officersutbildningens och disciplinens förbättring har förskaffat honom ett namn bland den brittiska härens mest framstående organisatörer.

Källor
 
 

Brittiska generaler
Skotska militärer
Personer i Napoleonkrigen
Personer i Storbritannien under 1700-talet
Födda 1734
Avlidna 1801
Män
Alumner från Edinburghs universitet
Alumner från Leipzigs universitet
1726

1726 (MDCCXXVI) var ett normalår som började en tisdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
12 januari – Konventikelplakatet, som förbjuder religiösa sammankomster utanför kyrkans gudstjänster, konventiklar, med undantag av husandakter, utfärdas i Sverige. Den som upprepade gånger bryter mot lagen kan bestraffas med landsförvisning. Plakatet kommer att gälla till 1858.

Okänt datum 
Johann Konrad Dippel besöker Sverige och lägger grunden för radikalpietismens utbredning i landet.
Rörstrands keramiska fabrik grundas.
Mårten Triewald låter bygga Sveriges första ångmaskin i Dannemora gruva i Uppland.
Enligt ett nytt beslut skall de svenska församlingarna anställa en barnlärare om varken föräldrarna eller klockaren kan bedriva undervisning. Vanligtvis fungerar äldre soldater och båtsmän som lärare, eftersom dessa kan läsa. Skolböckerna betalar föräldrarna själva.
Jonathan Swifts roman Gullivers resor ges ut.

Födda 
3 juni – James Hutton, skotsk naturforskare.
1 september – François-André Danican Philidor, fransk kompositör och schackspelare.
29 oktober – Daniel Melanderhjelm, svensk matematiker och astronom.
John H.D. Anderson, vetenskapsman.
Innocenzo Spinazzi, italiensk skulptör.
 Anne Monson, brittisk botaniker.

Avlidna 
3 februari – Alexis Littré, fransk anatom och kirurg.
13 november – Sofia Dorotea av Celle.
 Hannah Callowhill Penn, amerikansk guvernör.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
James Hutton

James Hutton, född 3 juni (14 juni enl. n.s.) 1726 i Edinburgh, död där 26 mars 1797, var en brittisk (skotsk) geolog.
 
Hutton ägnade sig i början åt medicin och blev medicine doktor vid universitetet i Leiden 1749. Han bosatte sig 1768 i Edinburgh och övergick därefter till mineralogisk och geologisk forskning. Hutton företog forskningsresor i Storbritannien. 

Hutton utgav 1785 Theory of the Earth, med undertiteln an Investigation of the Laws Observable in the Composition, Dissolution and Restoration of Land upon the Globe (ungefär: en undersökning av de lagar som kan iakttas i markens sammansättning, upplösning och återställande på jordklotet). Genom att i detta verk beskriva de grundläggande processerna för bland annat jordskorpans och bergarternas bildande och omgestaltningar lade han grunden till modern geologi. Han var den främste företrädaren för plutonismen, aktualismen och kom därigenom i en bitter strid med neptunisterna med Abraham Gottlob Werner i spetsen.

Asteroiden 6130 Hutton är uppkallad efter honom.

Källor

Noter

Externa länkar

Skotska geologer
Brittiska mineraloger
Geologer under 1700-talet
Brittiska forskare under 1700-talet
Personer från Edinburgh
Födda 1726 
Avlidna 1797
Män
Ugglan
Alumner från Leidens universitet
Alumner från Edinburghs universitet
Alumner från Paris universitet