kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gonorré

Gonorré (av grekiska: gono'rrhoia, sädesflytning), förr dröppel, är en sexuellt överförbar sjukdom som orsakas av den gramnegativa bakterien Neisseria gonorrhoeae. Bakterien är en humanpatogen. 

Gonorré är i Sverige en anmälningspliktig sjukdom, smittspårningspliktig sjukdom och allmänfarlig sjukdom enligt Smittskyddslagen.

Symtom 
Vanliga symtom på gonorré är flytningar från urinröret hos mannen och från slidan hos kvinnan, men även ändtarmen och svalget kan drabbas. Andra symptom inkluderar sveda vid urinering, mellanblödningar och smärta i pungen. Om slidsekret eller sperma har hamnat i ögonen kan dessa svullna upp och bli röda. I mer sällsynta fall kan man också drabbas av feber, smärta i magens nedre del och/eller svullnad eller värk i exempelvis fotleden eller knät. Gonorré ger vanligtvis inte symptom då man har det i svalget. Symptomen framträder vanligtvis inom cirka en vecka från smittotillfället, men kan också framträda senare.

Smitta 
Likt andra könssjukdomar överförs gonorré genom oskyddad sex (främst vaginalt eller analt samlag men även via oralsex). Sjukdomen överförs då slemhinnorna får kontakt med varandra under den sexuella aktiviteten, men gonorré kan även överföras via slidsekret och sperma. Därför kan infektionen uppstå i ögon eller mun om dessa kommer i kontakt med könsvätskor. Det finns även en liten risk för smitta om fingrar med könsvätska vidrör en slemhinna, men den bakterie som orsakar gonorréinfektionen dör fort vid exponering för luft. Därför är risken för smitta via fingrar minimal.

Epidemiologi 
Andelen symtomfria bärare av sjukdomen ökade från 25 % år 2008 till 45 % år 2017 i Sverige. Det är vanligare att vara symtomfri om man får positivt gonorrétest i ändtarm, livmoderhals eller svalget än i urin eller urinrör. Under 2000-talet har det skett en kraftig ökning av antalet fall. Under 2000-talet fram till 2010 drabbades omkring 600–800 personer årligen i Sverige. År 2018 rapporterades 2700 fall av gonorré, varav 75 % av fallen är män. Gruppen män som har sex med män stod utgjorde 2018 hälften av alla rapporterade fall i Sverige.

Komplikationer 
Vid svårare fall kan även äggledare och stora leder infekteras. Gonorré kan i värsta fall hos kvinnor orsaka infertilitet och utomkvedshavandeskap. Gonorré var i början av 1900-talet en vanlig orsak till medfödd blindhet hos barn och en av anledningarna till att lapisdroppar började användas. Idag sker behandling av gonorré framför allt med antibiotika, mer specifikt makrolider eller kinoloner. Numera finns bara en fungerande antibiotikaklass kvar; bakterien har blivit resistent mot övriga, allt fler fall av helt resistenta bakterier förekommer.

Källor 

Sexuellt överförbara sjukdomar
Mikrobiologi
Allmänfarliga sjukdomar
Hiroshi Sugimoto

Hiroshi Sugimoto , född 23 februari 1948 i Tokyo, är en japansk fotograf. Han tilldelades Hasselbladpriset 2001 med motiveringen:

Hiroshi Sugimoto är en av vår tids mest respekterade fotografer. I sina huvudteman – de gränsöverskridande disciplinerna historia, konst, religion och vetenskap – har Hiroshi Sugimoto framgångsrikt kombinerat österländska meditativa idéer med västerländska kulturella motiv. Härmed har han under de senaste 25 åren framgångsrikt kunnat kommunicera med en publik världen över med hjälp av sina distinkta, omsorgsfullt komponerade fotografiska serier i svart-vitt. Inspirerad av renässansens måleri och det tidiga 1800-talsfotografiet har Hiroshi Sugimoto med sin storformatskamera skapat ett konstnärskap som betonar hans förkärlek för detaljer, hans mästerliga teknik och – inte minst – hans fascination över tidens paradoxer.

Källor

Externa länkar 
 Art & Culture: Hiroshi Sugimoto

Japanska fotografer
Män
Födda 1948
Vinnare av Hasselbladpriset
Levande personer
WP:Projekt Japan
Mottagare av Praemium Imperiale
Personer från Tokyo
FNL

Sydvietnams nationella befrielsefront ( Phóng Miền Nam Việt Nam), förkortat FNL från franskans namn på organisationen (), var en ledande gerillarörelse som dominerades av kommunister i Republiken Vietnam (Sydvietnam) under Vietnamkriget. FNL stred tillsammans med den nordvietnamesiska armén (med stöd från Sovjetunionen och Kina) mot Sydvietnams USA-understödda regering och de amerikanska trupperna i landet.

Historik 
FNL grundades den 20 december 1960 av representanter för politiska partier, religiösa samfund, olika minoritetsfolk, fackföreningar, studerandeorganisationer, handels- och köpmän, bonde- och arbetarorganisationer och andra, vid ett möte i Ca Mau-provinsen.

Totalt stupade ungefär 900 000 soldater från FNL och nordvietnamesiska armén. FNL är också känt (särskilt i USA) under namnet "Viet Cong". Det är en förkortning av det vietnamesiska ordet Viet Nam Cong San (Vietnamesiska kommunister) och knyter an till namnet på den kommunistdominerade befrielserörelsen Viet Minh före 1954. FNL brukade också kallas Charlie av de amerikanska trupperna, vilket kommer från NATO:s bokstaveringsförkortning av Viet Cong (V C): Victor Charlie.

Internationellt stöd 
I Sverige organiserades under Vietnamkriget en solidaritetsrörelse som stödde FNL, samlad i De förenade FNL-grupperna (Förkortat DFFG, vanligtvis kallad FNL-grupperna).

Politik
FNL var en nationell enhetsfront som tog emot som medlemmar alla krafter som kämpade för det gemensamma målet: Vietnams enande och självständighet. FNL hade fördelen av att känna terrängen och djungeln samt av ett stort stöd från civilbefolkningen i många provinser.

FNL:s tio punkter 
Vid FNL:s bildande 1960 enades grundarna samtidigt om organisationens program, de så kallade 10 punkterna:

 Störta den amerikanska imperialismens kamouflerade kolonialregim och Ngo Dinh Diems diktatoriska herravälde som är i amerikanernas tjänst, samt inrätta en styrelse i nationell, demokratisk enhet.
 Inrätta en i vid utsträckning frihetlig och demokratisk regim.
 Upprätta en självständig och suverän ekonomi och förbättra folkets levnadsförhållanden.
 Reducera jordskatterna: genomföra en jordfreform i syfte att skaffa jord åt jordbrukarna.
 Utveckla en nationell och demokratisk kultur och utbildning.
 Skapa en nationell armé till fäderneslandets och folkets försvar.
 Garantera likställighet mellan de olika minoriteterna och mellan de båda könen: beskydda i Vietnam främmande medborgares legitima intressen och vietnamesiska medborgares utomlands.
 Befordra en fredens och neutralitetens utrikespolitik.
 Återupprätta normala relationer mellan de båda zonerna, och förbereda landets fredliga återförening.
 Bekämpa allt angreppskrig: aktivt försvara världsfreden.

FNL i kulturen 
FNL:s sång hette, i översättning av Ola Palmaer, "Befria Södern". Det fanns också ett antal grupper som spelade musik till stöd åt det vietnamesiska folket, bland annat Freedom Singers och DFFG:s egna musikgrupper.

Referenser 

Gerillagrupper
Väpnade vänsterorganisationer
Vietnamkriget
Organisationer bildade 1960
Minsta gemensamma nämnare

Minsta gemensamma nämnare, förkortat MGN, är ett heltal som används när man ska förenkla summan av rationella tal (tal skrivna som bråk) eller polynom skrivna som bråk och är den minsta gemensamma multipeln av bråktalens nämnare. Talet används för att reducera bråkuttrycken, men det är också användbart för att lösa kostnadskalkyler med objekt av olika ekonomisk livslängd inom företagsekonomi.

I det enklaste fallet, givet att man har två bråktal, B1 / A1 och B2 / A2, så är den minsta gemensamma nämnaren X till dessa tal det minsta tal sådant att X är en multipel av både A1 och A2, dvs X kan skrivas både som X = k1A1 och X = k2A2 för heltal k1 och k2. Om man har beräknat X och k1 och k2 kan detta sedan användas till att beräkna summan av de två bråken, eftersom k1 / X = 1 /  A1  och k2 / X =  1 / A2:

Allmännare, om man har flera bråktal och nämnarna är heltalen A1, A2,...,An så är MGN minsta möjliga tal X sådant att X = kiAi, där ki är heltal.

Beräkning
MGN kan beräknas med hjälp av största gemensamma delaren av nämnarna. Om största gemensamma delaren av A1 och A2 betecknas med SGD(A1, A2) så ges minsta gemensamma nämnaren av uttrycket
 .

Exempel

Exempel 1
Vad är minsta gemensamma nämnare för 1/6 och 1/8?

Man kan enkelt hitta en gemensam multipel till 6 och 8, 6 × 8 = 48, vilket dock inte är den minsta gemensamma multipeln. Den minsta gemensamma multipeln är 24, vilket fås genom
.

Exempel 2

Vad blir MGN för 7/792 + 3/616. Den största gemensamma delaren för 792 och 616 kan beräknas genom
 792 = 1·616 + 176
 616 = 3·176 +  88
 176 = 2·88
och alltså är SGD(792, 616) = 88. Detta ger MGN(792, 616) = 792·616/88 = 5544.

Med hjälp av 616 = 7·88 och 792 = 9·88 kan uttrycket förenklas till
 7/792 + 3/616 = (7·7 + 3·9)/5544 = 76/5544.

Notera: Om problemet hade varit 'förenkla 616/792' hade det räckt med att beräkna SGD.

Se även 
Minsta gemensamma multipel
Största gemensamma delare

Externa länkar
YouTube: Minsta Gemensamma Nämnare 

Elementär aritmetik
Bråk
Ho Chi Minh

Ho Chi Minh (även Hô Chi Minh; kinesiska: 胡志明, pinyin: Hu Zhiming; vietnamesiska Hồ Chí Minh, ursprungligt namn Nguyễn Sinh Cung, från tioårsåldern Nguyễn Tất Thành, kallas numera vanligen Bác Hồ, "Farbror Ho"), född 19 maj 1890 i Hoang Tru, Nghệ An, död 2 september 1969 i Hanoi, var en vietnamesisk statsman, kommunist, premiärminister 1954 och president i Nordvietnam 1954–1969.

Biografi 

Ho Chi Minh kom i kontakt med kommunismen under sin tid i England då han jobbade som lärling i ett kök/konditori under Georges Auguste Escoffier och i Frankrike mellan åren 1915 och 1923. 1918 försökte Ho Chi Minh i Frankrike få till stånd ett frigörande av Vietnam från det franska kolonialstyret men misslyckades. 1919 agiterade han för lika rättigheter i Indokina. Kort därefter var han med och bildade det kommunistiska partiet och tillbringade mycket tid i Moskva där han blev ansvarig för teoribildningen om kolonialkrig åt Komintern. Han flyttade senare till Hongkong, där han ledde bildandet av det Indokinesiska kommunistpartiet. Under den här tiden använde han sig av en mängd olika namn.

Han tog sig det sino-vietnamesiska namnet Ho Chi Minh, "Strävar-mot-upplysning Ho", samt återvände till Vietnam år 1941. Där deklarerade han landets oberoende från Frankrike. Han ledde Vietminhs självständighetsrörelse 1941, anförde militäraktionerna mot den japanska ockupationsmakten och senare även mot fransmännens försök att åter ockupera landet mellan åren 1946 och 1954, Indokinakriget. Under en tur i Sydkina arresterades han i augusti 1942 av Chiang Kai-sheks nationalister och sattes i fängelse i Guangxi till september 1943. Under sin kinesiska fångtid skrev han Dikter från fängelset (innehållande 133 dikter på kinesiska).

Ho skrev 6 mars 1946 under en överenskommelse med Frankrike som erkände Vietnam som ett autonomt land i den Indokinesiska federationen och den Franska unionen. Han utropades som president 21 mars 1946 men blev inte internationellt erkänd. Ho blev erkänd som president i den Demokratiska republiken Vietnam (Nordvietnam) 1954. Ho Chi Minh ledde Nordsidan i det nästan oavbrutna kriget mot fransmännen och senare USA (som stödde Sydvietnam) ända till sin död år 1969. 

Vietnams största stad, Saigon, döptes efter Sydvietnams sammanbrott om efter honom till Ho Chi Minh-staden.

Ho Chi Minhs mumifierade kvarlevor finns att beskåda i Ho Chi Minh-mausoleet i Hanoi. (Liksom Kinas Mao Zedong efter honom ställdes hans konserverade kropp ut mot hans uttryckliga vilja).

Se även 
 Indokinakriget
 Vietnamkriget

Källor

Externa länkar 

 Ho Chi Minh Archive (Marxists Internet Archive)

Vietnamesiska kommunister
Vietnams premiärministrar
Vietnamesiska politiker under 1900-talet
Personer från Nghệ An
Födda 1890
Avlidna 1969
Män
Antifascister
Vägg

En vägg är en, oftast vertikal, rumsavgränsande byggnadsdel. 

Ordet vägg är  nordiskt och gotiskt med grundbetydelsen flätverk. Troligen skapades tidiga väggar av flätade vidjor som tätades med lera.

Väggar som utgör gräns mellan inomhus- respektive utomhusklimat kallas ytterväggar medan väggar som finns inom en byggnad kallas innerväggar. Konstruktivt skiljer man mellan bärande väggar och icke bärande väggar.

Vidare brukar man skilja på väggar av olika byggnadsmaterial eftersom både deras gestaltning och konstruktiva egenskaper skiljer sig åt. Vanligt är dock att väggar består av en kombination av olika material som tillsammans optimerar de värme- och ljudisolerande, bärande och estetiska egenskaperna.

Väggar kan bestå av flera lager med olika uppgift: estetiskt tilltalande och vädertålig fotbeklädnad, ett vindtätt skikt, bärande konstruktioner, värmeisolering, eventuell fuktspärr och så vidare. I äldre byggnader kombineras funktionerna ofta, såsom i massiva väggar av stockar eller tegel.

Se även 
 Fasad
 Kloasongvägg
 Brandgavel

Byggnadsdetaljer
Wavelet

Wavelet, även krusning eller vågelement, är en typ av basfunktion för wavelettransformationer (jämför fouriertransformation). I motsats till sinus och cosinus har en wavelet inte bara beroende i frekvensdomänen utan också i tidsdomänen. En wavelet kan visualiseras som en våg som tonas in eller ut; därifrån kommer det franska ordet ondelette och det engelska wavelet.

Den enklaste waveleten är Haars wavelet. Inom naturvetenskap används Morlets wavelet. Det finns också Daubechies wavelet som har maximalt antal noll-moment för 0-frekvensen för att vara en ortonormal transform för varje given filterstorlek. Det finns även kopplingar mellan wavelets, stokastiska processer och fraktaler för signalbehandling.

Se även 
 Skalrum
 Bildkompression

Referenser

Noter

Externa länkar 

Fourieranalys
Haars wavelet

Haars wavelet är den enklaste och den allra först upptäckta waveleten, introducerad 1909 av Alfred Haar. Notera att begreppet wavelet (vågelement) introducerades först senare.

Nackdelarna med Haars wavelet är att den inte är kontinuerlig och därmed inte deriverbar.

Haars wavelet kan också uttryckas som en stegfunktion f(x):
 f(x) =  1  (om 0 ≤ x < 1/2)
 f(x) = -1  (om 1/2 ≤ x < 1)

Externa länkar

Fourieranalys
Panering

Panering, ytterst av latinets panis (=bröd), är ett moment i matlagning som innebär att bitar av kött, fågel, fisk eller grönsaker förses med ett relativt tunt omgivande, brödliknande lager. 

I enklaste fall vändes det som ska paneras helt enkelt i vete-, råg- eller skorpmjöl (ströbröd), eller någon blandning därav, och steks i något fett så att en krispig, guldbrun yta uppkommer. En sådan enkel panering passar bra på fisk som steks med skinnet på, exempelvis sill och strömming. Det är emellertid vanligt, men inte nödvändigt, att det som ska paneras först penslas eller vänds i uppvispat ägg.

Om något dubbelpaneras betyder det att det som ska paneras först vänds i mjöl, sedan i ägg och till sist i ströbröd. Detta resulterar i en tät panering som drar åt sig ganska mycket fett.

Det finns även olika typer av ostpaneringar. Exempelvis kan paneringen ske i ordningen ströbröd, uppvispat ägg och slutligen riven ost. Ett annat exempel är att ägget blandas med riven ost, varvid mjöl helt kan uteslutas. En sådan ägg-ost-panering kan exempelvis användas på skivor av kalvinnanlår eller kalvfilé (piccata milanese) eller, efter modell av piccata milanese, på skivor av kycklingbröst.

Att blanda kryddorna i paneringen ger oftare ett jämnare kryddresultat än om de strös på separat. Genom att blanda i kryddor, örter och andra smaksättare kan paneringar varieras efter tycke och smak på många olika vis. Salt, peppar, sesamfrö, hackade nötter, finhackade rotfrukter (purjolök, rotselleri och morot) eller hackade örter (dill, persilja och gräslök) är några exempel. Vill man variera paneringen kan man röra i senap i det uppvispade ägget eller ha rivet citronskal i ströbrödet.

Paneringens utseende och smak påverkas också av hur stekningen går till. Wienerschnitzel får sin karakteristiska, gyllenbruna yta av att skivor av kalvinnanlår panerats med tre tunna lager efter varann av vetemjöl, ägg och ströbröd samt slutligen friterats i olja som täcker skivorna. På samma sätt kan även schnitzel av fläskkött paneras.

Referenser 

Matlagning
Ströbröd

Ströbröd eller skorpmjöl, eller rivebröd på t.ex. skånskt folkmål  består av finfördelat bröd som används i matlagningen. I Sverige är detta mjöl ganska grovt rivet och ofta torkat. En ännu grövre variant från Japan med skurna brödstrimlor heter panko (パン粉).

Det finaste ströbrödet görs av vitt bröd, ofta franskbröd, men också ströbröd av mörkt bröd förekommer i en del recept. Ett sådant är skånsk äppelkaka som ursprungligen gjordes med ströbröd av rågbröd. Vanligast är att vitt ströbröd används vid panering, för att dryga ut och binda fettet i köttfärsen till köttfärslimpa och köttbullar, som fyllning i kalkon och för att bröa bakformar.

I svenskan finns ordet ströbröd belagt från 1972, skorpmjöl från 1923 och rivebröd (med samma betydelse) från cirka 1580.

Se även 
 Krutong
 Panering

Referenser

Bröd
Matingredienser
Morlets wavelet

Morlets wavelet, namngett efter Jean Morlet, är en symmetrisk och periodisk wavelet, baserad på superpositionen av en sinusfunktion och Gaussfunktion. I komplex notation kan detta uttryckas med

Eftersom funktionen är kontinuerlig och periodisk är den en bra beskrivning för data som varierar kontinuerligt i tiden och är periodisk eller kvasiperiodisk (approximativt periodisk).

Fourieranalys
Symfoni nr 5 (Beethoven)

Symfoni nr 5 i c-moll opus 67, ofta kallad Ödessymfonin, av Ludwig van Beethoven, skrevs 1804–1808. Det är en av de bäst kända musikstyckena från den klassiska musiken och en av de oftast spelade symfonierna. Symfonin uruppfördes i Wiens Theater an der Wien 1808 och fick snart ett gott rykte. Symfonin har fyra satser:
 Allegro con brio (c-moll)
 Andante con moto (A-dur)
 Scherzo. Allegro (c-moll)
 Allegro (C-dur)

Symfonin börjar med ett distinkt tema med fyra noter (kort–kort–kort–lång) som upprepas: ()

Inledningen, men även den följande symfonin, är internationellt känd, och temat återkommer i populärkultur, såsom i discotappning ("A Fifth of Beethoven") eller rock'n'rollversioner, samt i film och på TV.

Namnet Ödessymfonin kommer från de fyra tonerna i temat som enligt Beethoven låter som "ödet som knackar på min dörr". I denna symfoni lär Beethoven ha varit den första tonsättare att använda tromboner i en symfoni.

Symfonin tillägnades prins Joseph Franz von Lobkowitz (1772–1816) och Andreas Razumovsky.

Källor

Externa länkar

 05
Ödessymfonin
1445

1445 (MCDXLV) var ett normalår som började en fredag i den Julianska kalendern.

Händelser

Våren 
 Senvåren – En diplomatisk tvist uppstår mellan Karl Knutsson och Tyska orden, eftersom han har låtit plundra ett fartyg tillhörande orden.

September 
 10 september – Kristofer av Bayern gifter sig med Dorotea av Brandenburg.
 14 september – Dorotea kröns till drottning över de nordiska länderna.

Födda 
 1 mars – Sandro Botticelli, italiensk konstnär.
 Eleanor de Poitiers, burgundisk författare. 
 Hedwig I av Quedlinburg, regerande tysk fursteabbedissa. 
 Jane Shore, engelsk mätress.

Avlidna 
 18 februari – Maria av Aragonien, drottning av Kastilien.
 19 februari – Eleonora av Aragonien, drottning av Portugal.
 15 juli – Johanna Beaufort, drottning av Skottland 1424–1437 (gift med Jakob I)
 16 augusti – Margareta Stuart av Skottland, prinsessa av Skottland och kronprinsessa av Frankrike.

Externa länkar
1510

1510 (MDX) var ett normalår som började en tisdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Mars 
Mars – 60-årig fred sluts mellan Sverige och Ryssland.
4 mars–20 maj – Portugal ockuperar Goa.

Augusti 
27 augusti – Svenskarna besegras av danskarna i slaget vid Fantahåla.

November 
23 november – Goa blir en portugisisk koloni.

Okänt datum 
Sverige ingår förbund med Lübeck mot Danmark. Tack vare detta kan svenskarna under hösten erövra Kalmar slott (augusti) och Borgholms slott (november) från danskarna. Lübeck ansluter övriga Hansan till förbundet. Danskarna jagar dock snabbt bort Hansan ur kriget.
Svante Nilsson (Sture) vill ha manskap till kriget från Bergslagen men därifrån vill man i stället betala kriget med pengar.
Sala silvergruva upptäcks.
Paul Griks, Sveriges förste infödde boktryckare, börjar utge avlatsbrev, skolböcker och helgonlegender för domkapitlet i Uppsala.
Katolska ligan bildas.

Födda 
28 oktober – Franciskus Borja, spansk präst, jesuit och helgon.
Jean Goujon, fransk skulptör.
Tullia d'Aragona, italiensk poet, filosof och kurtisan.
Beatriz de la Cueva de Alvarado, guvernör i Guatemala.
 Jelena Glinskaja, rysk storfurstinna och regent.
 Isabel Moctezuma, aztekisk prinsessa.
 Gracia Mendes Nasi, osmansk affärskvinna.

Avlidna 
1 mars – Francisco de Almeida, portugisisk militär och upptäcktsresande.
17 maj – Sandro Botticelli, italiensk konstnär.
15 september – Katarina av Genua, italiensk mystiker, helgon.
Francesco Bianchi-Ferrari, italiensk målare.
Giorgione, italiensk målare.
Laurentius Suurpääs, biskop i Åbo stift.
Caterina Cornaro, drottning av Cypern.
Mandukhai Khatun, mongolisk drottning.
 Giovanna av Amalfi, italiensk hertiginna och regent.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Olympia (olika betydelser)

Olympia kan syfta på:

Astronomi
 582 Olympia – en asteroid

Byggnader
 Olympia (arena) – fotbollsarena i Helsingborg
 Olympia (teater) – en teater i Paris
 Olympia, Arkaden – en biograf i Göteborg
 Olympia, London – utställningscenter i London
 Olympia, Långedragsvägen - en biograf i Göteborg
 Olympiaparken – ett parkområde i Peking, Kina
 Berlins Olympiastadion – i Berlin
 Biografen Olympia – en biograf i Stockholm
 Fotomuseet Olympia –  Falkenbergs första biograf
 Olympia Theatre, Dublin – en teater i Dublin i Irland

Personer
 Olympias (376–316 f.kr.), en drottning av Makedonien 357-336 f.kr., Alexander den stores mor
 Olympia Dukakis (1931–), amerikansk skådespelare
 Olimpia Maidalchini (1591–1657), påvlig politiker
 Olympia Snowe (1947–), amerikansk senator
 Olympia (1997–), mexikansk fribrottare

Kultur
 Olympia (målning) – av Édouard Manet
 Olympia (Lulespex) – ett spex år 2000
 Cirkus Olympia – svensk turnerande cirkus
 Olympia (musikalbum) – ett musikalbum av Bryan Ferry från 2010
 Olympia Press – ett franskt bokförlag
 Olympia (film) – av Leni Riefenstahl

Sport
 HF Olympia – handbollsförening i Helsingborg (1963–1994)
 Mr. Olympia – kroppsbyggartävling för män
 Ms. Olympia – kroppsbyggartävling för kvinnor

Teknik
 DFS Olympia Meise  – ett segelflygplan framtaget till Olympiska spelen i Helsingfors
 Opel Olympia – en småbil från Opel
 Olympia 36A – en båtmotor som tillverkades av Finska Motorfabriks Ab Wasa

Företag
 Olympia-Verlag GmbH – tyskt tidskriftsförlag baserat i Nürnberg
 Olympia Werke – tysk skrivmaskinstillverkare

Geografi

Brasilien 

 Olímpia (ort) – São Paulo,

Cypern 

 Lýmpia (ort) – Eparchía Lefkosías,

Grekland 

 Dimos Olympia – kommun, Västra Grekland, Nomós Ileías, 
 Archaía Olympía – ort, Västra Grekland, Nomós Ileías, 
 Ancient Olympia (fornlämning i Grekland) – Västra Grekland, Nomós Ileías, 
 Olympia – den antika grekisk helgedomen

Sverige 

 Olympia, Helsingborg – stadsdel i Helsingborg

USA 

 Olympia, Washington – delstatshuvudstad, Thurston County,

Se även
 Olympiad
 Olympen
Grekisk

Grekisk kan avse:

 Greker – en nation och en etnisk grupp
 Antikens Grekland – en samlande benämning på den kultur i östra medelhavsområdet som hade sin storhetstid från 700-talet f.Kr. till 300-talet f.Kr
 Klassiska Grekland – en turbulent period mellan cirka 480 f.Kr. och 323 f.Kr.
 Hellenism – en tidsepok i antikens historia från 323 f.Kr. och slutar cirka 30 f.Kr.
 Grekland under Rom – i det romerska riket 146 f.Kr.–330
 Bysantinska riket – en historiografisk term för det romerska kejsardömet under medeltiden (285) 395–1453
 Senantiken – en historiska period 300–600
 Osmanska Grekland – under Osmanskt styre 1453–1827/(1830)
 Grekland – en republik i Sydeuropa på Balkanhalvön 1821/1830–
 Grekiska – ett indoeuropeiskt språk 
 Klassisk grekiska – en variant av grekiska som var skriftspråk och talades under den attiska perioden (400-talet f.Kr.)
 Bysantinsk grekiska – språket i Bysantinska riket
 Nygrekiska – ett språk utvecklat efter medeltiden

Se även
 Greklands historia
 Tidsaxel över Greklands historia