kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bert och brorsorna

Bert och brorsorna är en ungdomsroman i dagboksform av de svenska författarna Anders Jacobsson och Sören Olsson. Boken utkom 1995 och handlar om Bert Ljung från 7 juni till 23 augusti under det kalenderår han fyller 12, och har sommarlov mellan 5:an och 6:an. Boken handlar om en tid i Berts liv som tidigare inte skildrats. Boken utspelar sig efter Berts dagbok, och precis som Berts dagbok använder den sig av 1987 års almanacka enligt den gregorianska kalendern. Bert varierar sina avslutningar, men ordet "Adjö" finns med i de flesta.

Boken skrevs då författarna började tala om den "förlorade tiden" i Berts liv, då Berts dagbok slutat när terminen med Radio Örebro upphörde i juni 1986, och sedan skrevs Berts första betraktelser som lästes upp i radioprogrammet Almanackan under 1989 vilket ledde till att perioden juni-december saknades.

Bokomslag
Bokomslaget visar Nadjas raggarbrorsor som drar med Bert på raggarliv i sommarkvällen, och en fågel syns ovanför på texten.

Handling
Bert Ljung skall sluta 5:an, och Klimpen flytta till Motala. När 5:an slutar har 6:orna snoppmätartävling, som vinns av Peter Kollegård i 6 C medan 5:orna får vara med och heja. I Berts första betraktelser kan man läsa om när killarna i Berts klass har snoppmätartävling i 6:an, och hur killarna som gick i 6:an föregående år hade snoppmätartävling, och 5:orna fick vara med och heja.

Nadjas raggarbrorsor tvingar Bert att PRAO:a som raggare, och skrika "-Visa brösten" till okända tjejer, precis som i TV-serien från 1994 där han skall skrika "-Visa pattarna".

Bert fortsätter träffa Nadja Nilsson, även om han är rädd för hennes raggarbrorsor "Roffe", "Ragge" och Reinhold.

Berts familj ger sig även av på semester till Danmark i juli, ombord på båten träffar de en familj där ett av barnen är 6 år och frågar Bert hur många partier Sveriges riksdag har.

I augusti tältar Bert, Åke och Lill-Erik ute i stora skogen bakom kullen, och när boken slutar skall Bert börja 6:an och Klimpen har flyttat till Motala.

Källor
Bert och brorsorna, Rabén & Sjögren, 1995

Fotnoter

Externa länkar
 Bert

Bertböcker
Böcker utgivna på Rabén & Sjögren
Danmark i skönlitteratur
Skönlitteratur 1995
Backas

Backas (fi. Pakkala) är en stadsdel i Vanda stad i landskapet Nyland. 

Backas ligger söder om Helsingfors-Vanda flygplats i mellersta Vanda. Stadsdelen gränsar till Övitsböle i väster, Vinikby och Skattmans i norr, Björkhagen och Helsinge kyrkoby i öster, samt Rosendal i söder. Stadsdelen har fått sitt namn av Backas gård. Övitsbölevägen går genom Backas och Ring III passerar stadsdelens norra del.

Backas gård
Backas gård grundades på 1600-talet. Under den svenska tiden var gården ett säteri och måste förse de kungliga trupperna med en ryttare och åtnjöt i gengäld skattefrihet. Därför var gårdens ägare under 1600- och 1700-talen soldater eller soldattjänstemän. År 1818 övergick gården i släkten Hagelstams ägo, som bland annat byggde den nuvarande huvudbyggnaden (1818-1844). År 1886 tog släkten Ehrnrooth över. 

Carl Ehrnrooth sålde gården år 1916 till andelslaget Elanto som behövde en stor gård i närheten av Helsingfors för att producera livsmedel till huvudstadens butiker och restauranger. På den tiden omfattade Backas gård över 700 hektar och markerna sträckte sig från Vanda å till Tusby kommungräns. Under 1900-talets början odlades en stor del av huvudstadsbornas livsmedel på Backas marker. Från skogarna fick man trävaror och från kärren torv som transporterades längs gårdens egna järnväg. Elanto grundade ett tegelbruk och byggde flera av gårdens byggnader med eget tegel, bland annat stallet, fähuset, svinhuset och de anställdas bostäder. Skolan Veromiehenkylän koulu (nuv. Veromiehen koulu) byggdes för arbetarnas barn. 

Efter andra världskriget tog den urbana utvecklingen hela tiden bitar av Backas gårds enorma ägor. Gårdens marker tvångsinlöstes för bostäder åt evakuerade från Karelen och Helsingfors-Vanda flygplats tog över 400 hektar av gårdens marker. År 1986 sålde Elanto den mark som återstod till byggbolag och behöll själv endast herrgården och dess byggnader. Bland annat stadsdelarna Skattmans, Vandaporten och Herrgårdsforsen har byggts på Backas gårds marker. 

I dag är herrgården skyddad och HOK-Elantos trädgårdscentrum och catering fungerar där.

Bebyggelse

Det bor över 7 000 människor i Backas (2007), vilket betyder mera än en fördubbling på några år. År 1990 fanns det bara 416 invånare. Det liviliga nybyggandet har främst koncentrerats till Herrgårdsforsen som blev klar är 2006. Byggnaderna består mestadels av låga höghus med åstak. I Herrgårdsforsen finns också den internationella skolan Point, daghem, bibliotek och samservicepunkt. Andra skolor är Pakkala och Veromies skolor.

Kommers
I Backas finns företagsparken Vandaporten. Den största aktören där är köpcentret Jumbo som blev klart i oktober 1999. Efter utvidgningen år 2005 omfattar köpcentret 85 000 kvadratmeter försäljningsyta och har 4 600 parkeringsplatser.

Källor

Externa länkar

Stadsdelar i Vanda
Backby

Backby kan syfta på:

 Backby, Esbo – en by i Esbo stad, fi. Pakankylä.
 Backby, Karis – en by i Karis stad.
Backby, Norrtälje kommun - en småort i Norrtälje kommun
Bert och bacillerna

Bert och bacillerna är en ungdomsroman i dagboksform av de svenska författarna Anders Jacobsson och Sören Olsson. Boken utkom 1997 och handlar om Bert Ljung från 7 november till 31 december under det kalenderår han fyller 12 år och går höstterminen i 6:an.

Boken handlar om en tid i Berts liv som tidigare inte skildrats. Den utspelar sig efter Bert och boysen. Inget speciellt årtals almanacka används. På sidan 43 finns dock en bild på svarta tavlan i klassrummet med texten: "Prov: Fredag 24 nov!, vilket hänvisar till såväl 1989 som 1995 års almanacka  enligt den gregorianska kalendern. Boken utspelar sig dock samma år som Berts dagbok, som använder 1987 års almanacka enligt samma kalender.

Bokomslag
Bokomslaget visar Bert som ligger sjuk i sängen och skriver dagbok i sitt ostädade rum, medan baciller flyger i luften.

Handling
Bert är rädd för att bli sjuk till jul. Annat som händer är Lill-Eriks och Åkes födelsedagar i november, och i december har klassen Luciatåg, och skolan en innebandyturnering. Den tredje advent går Bert till kyrkan med sin mormor. Bert är fortfarande tillsammans med Nadja, men han tycker hon tänker för mycket på sin fiol.

I skolan ramlar Berts lärarinna och bryter ryggen. Hon hämtas av ambulansen, och Bert hoppas att vikarien är en baddräktstjej från USA, men i stället blir det en kille som heter Håkan Kelinus, och förhör läxorna. De kallar honom Adolf. Bert kallar honom Terrormannen, och tror att det var han som sköt Olof Palme.

Under jullovet ger sig Åke av till Kanarieöarna. Bert blir frisk till jul, och hans farbror Jan från New York kommer på besök. Bert får en tågresa i rökfri kupé till sina kusiner i Bollnäs.

Den 27 december avslutar Bert med "Tack och hej – smörgåspastej". Den 31 december avslutar Bert med "Tack och hej – leverpastej", och efter ett långt "–Ja!" tycker Bert att han kommit på "världens bästa avslutning". Avslutningen används sedan som standard i Berts första, vidare och ytterligare betraktelser samt TV-serien från 1994, och har blivit karakteristisk för Bert i allmänhet.

Källor
Bert och bacillerna, Rabén & Sjögren, 1997

Fotnoter

Externa länkar
 Bert

Bertböcker
Böcker utgivna på Rabén & Sjögren
Skönlitteratur 1997
Sven Erikson

Sven Erikson, född 29 mars 1801 i Stämmemad i Kinna socken i Västergötland, död 25 maj 1866 i Rydboholm i Kinnarumma socken, var en svensk textilförläggare och nydanande fabrikör. Sven Eriksonsgymnasiet i Borås är uppkallat efter honom.

Biografi
Sven Erikson var son till hemmansägare och förläggaren Erik Andersson och Kerstin Andersdotter, känd i Mark som Mor Kerstin. Under 1830-talet organiserade han ett tusental väverskor i en mycket omfattande förläggarrörelse i Marks härad i Västergötland och sålde varorna i Borås och Göteborg. I Rydboholm upprättade han tillsammans med grosshandlaren J. Francke och köpmannen J. C. Bäfverman 1834 Rydboholms Konstväfveribolag (från 1847 Rydboholms Väfverifabrik), vilket var Sveriges första mekaniska bomullsväveri. 

Han inrättade även ett mekaniserat bomullsspinneri i Rydal 1853 och 1849 köpte han Viskafors bruk och 1854 en fabrik i samma socken. Verksamheten utökades till hela Marks härad och Erikson var vid sin död synnerligen förmögen - han efterlämnade sig närmare två miljoner riksdaler.

Familj
Han var gift med Anna Johansdotter, och fick sex barn, bland annat:
Edla Erikson, mor till riksdagsmannen Edvin Håkanson
Anna Erikson, född 1830 död 1893. Gift med Olof Hallin och mor till Hjalmar Hallin
Direktören och riksdagsmannen Johannes Erikson, född 1839

Referenser

Noter

Tryckta källor
Tvåkammarriksdagen 1867-1970 (Almqvist & Wiksell International 1992), band 4, s. 223, 228 & 235
 
[http://sv.wikisource.org/wiki/Sven_Erikson_(Svenska_industriens_m%C3%A4n)

Vidare läsning

Sven Erikson - en banbrytare

Personer inom Sveriges näringsliv under 1800-talet
Personer från Kinna
Födda 1801
Avlidna 1866
Män
Backgränd

Backgränd är en bygrupp i Karis stad, numera i Raseborgs stad. I röstningslängden 1917 bestod Backgränd röstningsområde av 14 byar: Backby, Björnbollstad, Bondby, Brasby, Böle, Heimos, Joddböle, Kansbacka, Kasaby, Lågbacka, Päsarby, Smedsby, Thorsböle och Österby.

I Backgränd verkar Backgränd hembygdsförening rf, grundad 1924. Där finns också en frivillig brandkår, Backgränd FBK, som grundats 1932.

Backgränd valdes till årets nyländska by 2009 av Nylands förbund.

Demografi
I Backgränd bor det år 2014 ungefär 240 personer. Utgående från röstningslängden år 1917 var folkmängden antagligen åtminstone det dubbla då. Den enda byn vars folkmängd vuxit mellan 1917 och 2008 är Heimos, som 1917 hade 30 invånare (24 år eller äldre) och 2008 46 invånare.

Tabellen nedan visar invånarantalet för byarna 1917 och 2008. I invånarantalen för 1917 finns endast personer som är 24 år eller äldre. I siffrorna för 2008 finns alla fast bosatta personer.

Företag i Backgränd
Mejeriet i Backgränd var verksamt från 1910-talet till mitten av 1950-talet. Våren 1927-1928 grundades en såg. Den stängdes i mitten av 1950-taley. I Backgränd har även funnits ett tegelbruk, som stängdes 1957 eller 1958. De flesta företagen har varit i byn Joddböle, däribland mejeriet, sågen och tegelbruket.

Källor

Referenser

Externa länkar
Backgränd hembygdsförening rf
Backgränd FBK

Karis
Byar i Raseborg
Badhusberget, Mariehamn

Badhusberget är ett berg i Mariehamns stad. Berget är cirka 40 meter högt och på toppen står Mariehamns vattentorn. Framför vattentornet har man utsikt mot Ålands hav och över staden. I väster finns en grotta, och en hålväg kallad kärleksstigen sträcker sig över berget i öst-västlig riktning. Stigen anlades 1895 i en utvidgad spricka i berget. En gångstig i riktning mot sydväst leder in i Badhusparken och ner till Västerhamn och museifartyget Pommern.

Badhusepoken 
Badhusberget var i slutet på 1800-talet Mariehamns och hela Ålands turistplats nummer ett. Det anlades varmbadhus, restaurang och Ålands första tennisplan i parken nedanför, Badhusparken. Den första badsäsongen inleddes 1889 och 1900 byggdes Badhotellet. Badhusparken som turistort varade fram till första världskrigets utbrott 1914 och kallas för badhusepoken. Badhotellet brann ner 1916 och omöjliggjorde en fortsättning efter att första världskriget var över.

Pissberget 
Efter Badhusepoken så återhämtade sig området inte riktigt till fornstora dagar från ett turistperpektiv. Visserligen anordnades det en del konserter i parken på 70-80-talen och Tall ships race har anordnats med cirka 10 års mellanrum. Toppen på Badhusberget blev populärt bland ungdomarna att gå dit och "pissa", så därför har berget fått det mindre smickrande smeknamnet pissberget.

Discgolfen  

Utbytesstudenten och ålänningen Lasse Hellsten var i Kalifornien i slutet på 1970-talet och när han kom tillbaka till Mariehamn, så tog han med sig den nya sporten frisbeegolf och fick ett antal andra ålänningar med sig och spela. Lasse lade upp banan i Badhusparken efter naturliga öppningar i parken och som ”mål” på de olika hålen fick träd och lyktstolpar vara. I samband med Åland Disc Golf Island satsning 2020 där fokus var att ge turisterna en ny orsak att turista Åland, så har Turisterna efter 100 år börjat hitta tillbaka till Badhusparken. Mariehamn Discgolfpark är en av Europas äldsta fortfarande aktiva banor och en av Europas populäraste.

Referenser 

Sevärdheter på Åland
Mariehamn
Discgolf
Baggböle

Baggböle (finska Pakila) är en stadsdel i Helsingfors i Finland. Stadsdelen delas in i Västra Baggböle och Östra Baggböle.

Baggböles historia har varit omvälvande: från en fattig stadsdel till ett medelklassområde. Sedan 1970-talet röstar 50 % av invånarna i den borgerliga stadsdelen på Samlingspartiet, medan 40 % av invånarna på 1950-talet röstade på Demokratiska förbundet för Finlands folk (DFFF) och vänstern. Efter finska inbördeskriget 1918 fördes många röda baggbölebor till fångläger och under 1930-talet blev flera lokala arbetarföreningar som hörde till extremvänstern upplösta enligt statsmaktens beslut. 

Stadsdelen hade fått sin början i början av 1900-talet då kooperativen Elo, Lepola och Alku köpte landområden av markägare i Baggböle. Innan arbetarnas inflyttning hade det funnits en del villabebyggelse i Baggböle. 

Ända till 1800-talet var området den svenskspråkiga byn Baggböle i Helsinge socken (idag Vanda) med fyra hus: Erikas, Murmästars, Lantmästars och Prästbacka med cirka 40 invånare. Den första finskspråkiga invånaren flyttade till Baggböle år 1902 och år 1920 var Baggböle en av de få byar i Helsinge som hade en finskspråkig majoritet, då med 1 300 invånare. Baggböle inkorporerades med Helsingfors år 1946. 

År 1947 flyttade en stor mängd evakuerade från Karelen till Baggböle och ett frontmannahusområde uppstod norr om Ring I. Frontmannahusområdet, vars benämning är aningen missvisande då de inflyttade främst var evakuerade och inte frontmän, är i dagens läge val bevarat. På 1960-talet delades tomterna på en halv hektar i mindre delar och man började bygga nya egnahemshus och radhus. Samtidigt blev området allt mera medelklassbetonat.

Västra Baggböle

Östra Baggböle
Baggholma

Baggholma är en ö och by i Brändö kommun, Åland.

I Baggholma by är det 12 mänskior som bor där året om och det finns också ett par sommarboende.

Baggholma nämns i skatteböckerna från 1530-talet. Under 1600-talet inrättades gästgiverier utefter postvägen för att post och resenärer skulle kunna transporteras snabbare. Pål Henriksson, Södergård var gästgivare i Baggholma på 1650-talet.

Två författare som bott på Baggholma är Robert Nordling (1936–1996, I Begynnelsen var Baggholma Världens Medelpunkt, Hanna, Livstycken) och Björn Carneholm (född 1939, Iskultur i skärgården, Dagen med mig, "Arkipelagcyklopedi").

Öar i Brändö
Baggård

Baggård kan syfta

 Baggård, Ekenäs – en by i Ekenäs, Finland
 Baggård, Nordmalings kommun – en av de medeltida byarna i Nordmalings kommun
Lokalax

Lokalax (finska Lokalahti) var en kommun i Vemo härad i Åbo och Björneborgs län i Finland.

Ytan var 87,8 km² och kommunen beboddes av 1.923 människor med en befolkningstäthet av 21,9 km² (1908-12-31).

Lokalax blev en del av Nystad 1 januari 1981.

Lokalax kapellförsamling grundades 1490. Den lydde under Vemo kyrksocken. Lokalax var en självständig församling 1639-1690 men återgick som kapell till Vemo. År 1639 färdigställdes en kyrkobyggnad, som 1763 ersattes av den nuvarande kyrkobyggnaden ritad av J. Höckert.<ref>Riska, T: Suomen kirkot I. Vehmaan rovastikunta. Lokalahti (Finlands kyrkor I. Vemo prosteri. Lokalax), Finska fornminnesföreningen 1959, Helsingfors</ref> Den spåntäckta klockstapeln av medeltida typ färdigställdes år 1681. 

Längst in i en numera uppgrundad havsvik ligger det medeltida gårdslänet Balkis (finska  Palkkinen ). Till en början omfattade Balkis län åtminstone byarna Skog (finska Korpi ), Mattböle (finska Mattinen '') och Pietinalho. Länet upplöstes redan på 1400-talet som en följd av arvsskiften. Ätten Balks blomstring började senast under andra hälften av 1300-talet då Bero Balk blev biskop i Åbo.

Kända personer från Lokalax
 Bero Balk, biskop
 Kike Elomaa
 Ilkka Kanerva, minister
 Casimir von Kothen
 Arvo Sainio, riksdagsman
 Urpo Vähäranta, idrottare

Källor 
 Atlas de Finlande, Société de Géographie de Finlande, Helsingfors 1910

Noter

Externa länkar 

Före detta finländska kommuner
Nystad
Erik Johan Bergenschöld

Erik Johan Bergenschöld (Erik Johan Bergenskjöld), född 3 september 1785, död 21 januari 1865 i Kräcklinge församling, Örebro län, var en svensk ämbetsman.

Biografi 
Bergenschöld anställdes i justitierevisionsexpeditionen 1803, blev notarie i Svea hovrätt 1806 samt protokollssekreterare 1810, expeditionssekreterare 1815, revisionssekreterare 1818, tillförordnad justitiekansler 1819 och ordinarie sådan 1824. 

Han var landshövding i Örebro län 1835-1856, som sådan intresserad bland annat av folkundervisningen och nykterhetsfrämjandet. 

Han var ägare till Skoftesta herrgård i Kräcklinge socken.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Svenska adelns Ättar-taflor, Gabriel Anrep, 1859

Landshövdingar i Örebro län
Sveriges justitiekanslerer
Födda 1785
Avlidna 1865
Män
Personer under gustavianska tiden
Svenska revisionssekreterare
Bamböle

Bamböle kan syfta på:
 Bamböle, Finström – en by i Finströms kommun, Åland
 Bamböle, Fredrikshamn – en by i Veckelax-delen av Fredrikshamns kommun, Södra Finlands län
Blodgruppsdieten

Blodgruppsdieten är en kontroversiell diet som utarbetats av den amerikanske naturopaten (ej att förväxla med läkarutbildning) Peter D'Adamo. Idéerna publicerades av D'Adamo själv i boken Eat Right 4 Your Type (1996), i svensk översättning Ät rätt för din blodgrupp (2002). Grundtanken i dieten är att människan bör anpassa sin kost och sitt levnadsmönster efter sin blodgrupp enligt AB0-systemet. Dieten, som enligt författaren bland annat kan kurera både cancer och Aids, har utsatts för massiv kritik av många läkare och dietister som avfärdar dieten som rent kvacksalveri och pseudovetenskap.

Idé bakom dieten 
D'Adamo hävdar att lektiner (en grupp proteiner som kan interagera med kolhydrater) som intas via födan kan binda till AB0-systemets blodgruppsantigener i blodet och orsaka problem hos människor. Utifrån detta anser D'Adamo att mänskligheten kan delas in i 4 grupper som i sin tur bör följa kostråden för sin blodgrupp.

 Blodgrupp 0, som D'Adamo kallar jägaren, anses vara den äldsta blodgruppen. Personer med denna blodgrupp förväntas vara muskulösa och ges rådet att äta en köttrik diet.
 Blodgrupp A, jordbrukaren, som D'Adamo anser vara en blodgrupp som uppstått då människan blev bofast och startade jordbrukssamhällen. Dessa människor ges bland annat rådet att avstå från kött, och äta mycket grönsaker.
 Blodgrupp B, nomaden, anses ha ganska flexibelt matsmältningssystem.
 Blodgrupp AB, gåtan, anses vara den senaste blodgruppen. Skall enligt D'Adamo vara ett mellanting mellan jordbrukaren och nomaden.

Kritik mot dieten 
Blodgruppsdieten har utsatts för hård kritik av medicinsk expertis som bland annat pekar på att det inte finns något stöd för att lektiner som intas via födan kan binda till blodgruppsantigener i människokroppen. Dessutom baseras D'Adamos syn på blodgruppernas uppkomst på rena skrönor; i själva verket är den kronologiska ordningen nästan rakt motsatt den som D'Adamo ger. Blodgruppsdieten kan även vara direkt livsfarlig för jordnötsallergiker med blodgrupp A då D'Adamo hävdar att dessa egentligen inte är allergiska mot jordnötter eftersom jordnötter har "vänliga, A-liknande egenskaper".

D'Adamo menar att du "kan ha ätit jordnötter tillsammans med någon annan 'problematisk föda'" och därav förknippar den allergiska reaktionen med jordnötter och "skyller den anafylaktisk chocken på jordnötter".

Referenser 
 Larhammar, Dan et al. Blodgruppsdieten: fantasier och kvacksalveri, Läkartidningen 2004 nr 41 3168-72  (PDF)

Noter

Externa länkar 
 Peter D'Adamos hemsida
 Aftonbladet Kropp&Hälsa - "Så rasar du i vikt"
 Kritik av den vetenskapligt ogrundade ABO-dieten

Alternativmedicin
Pseudovetenskap
Kosthållning
Barckens udde

Barckens udde är en kort landtunga i tätorten Ekenäs, Raseborgs stad, Finland. Udden omges på respektive sidor av Södra viken och Stadsfjärden.  

Barckens udde uppvisar en rätt enhetlig trähusbebyggelse huvudsakligen från slutet av 1700-talet och början av 1800-talet, med plankomgärdade gårdar. En del av gårdarna närmast stranden har så kallade "sjöportar", vettande mot stranden, där båtar kunde tas in. Den äldsta bebyggelsen ligger vid Linvävaregatan. Stadsstrukturen härstammar från 1550-talet. 

Området närmast kyrkan drabbades av branden 1821 och har delvis nyare bebyggelse.  Många av gatunamnen på Barckens udde har uppkallats efter de hantverkare som en gång i tiden har bott och verkat i något av husen: Garvare-, Handskmakare-, Hattmakare-,  Kammakare-,   Linvävare-, Målare-,  Sjöformans- och Snickaregatan. Barckens udde hyser i dag ett antal minnesmärken över kända Ekenäsbor.
    
Barckens udde är fredat enligt byggnadsskyddslagen (60/85). Skyddet övervakas av finländska Miljöcentralen och Museiverket tillsammans med de kommunala myndigheterna.

Referenser 
 Raseborgs stads webbplats
 Museiverket

Noter 
 

Ekenäs
Sevärdheter i Raseborg
Tachi

Tachi (太刀) är ett japanskt långt svärd som bars med eggen nedåt. Den förlorade sin popularitet i och med att samurajer stred mer till fots, något katanan var lämpligare för än tachin som i grund och botten var ett kavallerivapen.

Svärd
WP:Projekt Japan
Japanska vapen
Japanska ord och uttryck
Basatorget

Basatorget (basa-) är ett torg i Ekenäs i Raseborgs stad i Finland. Torget befinner sig i "Gamla staden" intill Stallörsparken. Namnet kommer av att det där förr i tiden verkställdes offentlig prygling, "basning".

I början av 1960-talet uppfördes på torget en skampåle med halsjärn för att påminna besökarna om torgets tidigare funktion.

Referenser 

Ekenäs
Bastuskär

Bastuskäret  kan syfta på:

Finland 

 Bastuskär (vid Pohjaranta, Sastmola), Satakunta, 
 Bastuskär (Skarvörarna, Sastmola), Satakunta,  (12 ha)
 Bastuskär, Euraåminne, Satakunta,  (80 ha)

Sverige 

 Bastuskäret (Robertsfors), ö, Västerbottens län,

Se även
Bastuskäret
Bastvik

Bastvik (fi. Saunalahti) är en stadsdel i Esbo stad och hör administrativt till Stor-Esbovikens storområde. 

Bastvik är ett av Esbo stads nyaste höghusområden. I området finns också kvar gammal egnahemshusbebyggelse och åkrar. Man bygger de nya husen så att de passar in i terrängen och att man har havsutsikt mot Esboviken från de flesta lägenheter. 5 000 personer flyttar in i det nya området som byggs 2003-2010. 

Bastvik gård från 1800-talet som länge varit i dåligt skick har rustats upp. På 1920-talet fick byggnaden ett nytt utseende i klassicistisk stil och det är denna man återställt då byggnaden renoverats. I gården bedrivs ett kafé och en arkitektstudio som specialiserat sig på att rusta upp gamla byggnader och på gamla byggnadstekniker. 

Namnet Bastvik kommer från namnet på en bondgård, som tagit namnet av en närliggande vik, Bastviken. Den finska översättningen Saunalahti utgår från att namnet ursprungligen härstammar från ordet bastu och inte bast. 

Gråberget, Mulby, Rasböle och Kittelberget utgör delområden i Bastvik.

Källor

Stadsdelar i Esbo
Saunalahti

Saunalahti kan syfta på:

 Saunalahti, Norra Savolax –  ort i Juankoski kommun, Norra Savolax
 Saunalahti – det finska namnet för en stadsdel i Esbo stad, se Bastvik
 Saunalahti (företag) – finländsk mobiltelefonoperatör
Bastö (olika betydelser)

Bastö kan syfta på följande platser:

Finland 

 Bastö (Finström, Åland), 
 Bastö, Houtskär, Åboland, 
 Bastö, Ingå, Nyland, 
 Bastö, stadsdel i Helsingfors, Nyland, 
 Bastö, Borgå, Nyland,

Se även
Bastö stråket
Bastøy

Robotskapade Finlandförgreningar