15 juli

15 juli är den 196:e dagen på året i den gregorianska kalendern (197:e under skottår). Det återstår 169 dagar av året.

Återkommande bemärkelsedagar

Flaggdagar 
 Tornedalsflaggans dag

Namnsdagar

I den svenska almanackan 
 Nuvarande – Ragnhild och Ragnvald
 Föregående i bokstavsordning
 Apostlarnas delning – Denna benämning på dagens datum, som på latin heter Divisio apostolorum, fanns där fram till 1901, då den utgick. Enligt legenden ska benrelikerna efter apostlarna Paulus och Petrus blivit sammanblandade, men denna dag ska en röst från himlen ha sagt vilka ben, som hörde till vem, vilket firades på denna dag.
 Ragnhild – Namnet infördes på dagens datum 1901 och har funnits där sedan dess.
 Ragni – Namnet infördes på dagens datum 1986, men utgick 1993.
 Ragnvald – Namnet infördes 1901 på 24 maj. 1993 flyttades det till dagens datum och har funnits där sedan dess.
 Runo – Namnet infördes på dagens datum 1986, men utgick 1993.
 Föregående i kronologisk ordning
 Före 1901 – Apostlarnas delning
 1901–1985 – Ragnhild
 1986–1992 – Ragnhild, Ragni och Runo
 1993–2000 – Ragnhild och Ragnvald
 Från 2001 – Ragnhild och Ragnvald
 Källor
 Brylla, Eva (red.): Namnlängdsboken, Norstedts ordbok, Stockholm, 2000. 
 af Klintberg, Bengt: Namnen i almanackan, Norstedts ordbok, Stockholm, 2001.

I den finlandssvenska almanackan 

 Nuvarande (revidering 2020) – Ragnhild, Ragni, Ramona, Ragna

 I föregående i revideringar
1929 – Ragnhild, Ragni
1950 – Ragnhild
1964 – Ragnhild
1973 – Ragnhild
1989 – Ragnhild, Ragni, Ragna
1995 – Ragnhild, Ragni, Ragna
2000 – Ragnhild, Ragni, Ragna
2005 – Ragnhild, Ragni, Ragna
2010 – Ragnhild, Ragni, Ragna
2015 – Ragnhild, Ragni, Ragna
2020 – Ragnhild, Ragni, Ramona, Ragna

Händelser 
 1099 – De kristna korsfararna intar den heliga gravens kyrka och därmed är belägringen av Jerusalem, som har varat sedan 7 juni, över. Detta blir en stor framgång för de kristna under det första korståget (som har inletts 1096), men efter erövringen av Jerusalem massakrerar de alla i staden, som inte är katolskt kristna (muslimer, judar och ortodoxt kristna), varvid uppåt 70 000 civila blir mördade. Därmed är korståget över, eftersom korsfararna har uppnått målet att ”befria den heliga staden Jerusalem från de otrogna”. Därmed grundas också flera kristna kungariken i området, däribland Jerusalem, som varar i nästan 200 år (till 1291).
 1240 – En novgorodsk här ledd av Alexander Nevskij besegrar en svensk styrka ledd av biskop Tomas i slaget vid Neva. Därmed avslutas det fälttåg, varigenom svenskarna försöker få kontroll över floden Nevas mynning och staden Ladoga, för att i sin tur kunna kontrollera den urgamla handelsvägen mellan Skandinavien och Bysantinska riket och det svensk-novgorodska kriget är över. Den novgorodske befälhavaren Alexander blir några år senare storfurste av Novgorod och sedermera rysk nationalhjälte och det är på grund av att han leder novgoroderna till seger i detta slag, som han får tillnamnet Nevskij.
 1410 – En polsk-litauisk styrka på 32 000 man, ledd av den polske kungen Vladislav II, besegrar en 27 000 man stark här från Tyska orden, ledd av högmästaren Ulrich von Jungingen i slaget vid Tannenberg. Slaget blir det största i Europas medeltida historia och en avgörande seger för polackerna. Även om Tyska orden motstår belägringen av ordensborgen i Marienburg och endast tvingas till mindre landavträdelser i freden året därpå är deras militära makt bruten och de återhämtar sig aldrig igen. Även om det dröjer 150 år (till 1560-talet), innan den tyska ordensstaten är upplöst innebär slaget, att den militära makten i nordöstra Europa skiftar i polsk favör och att Polen-Litauen blir områdets starka makt för ungefär tre århundraden framåt.
 1799 – Under det franska fälttåget i Egypten under de franska revolutionskrigen hittar franska soldater en sten med olika textinskriptioner, vilken sedermera får namnet Rosettestenen, eftersom den hittas i byn Rashid (som fransmännen kallar Rosette). Inskriptionerna dateras sedermera till 196 f.Kr. och är samma budskap med tre olika skriftspråk: egyptiska hieroglyfer, demotisk skrift och antik grekiska. Med hjälp av detta lyckas den franske forskaren Jean-François Champollion 1822 lösa hieroglyfernas gåta, eftersom språkforskarna känner till demotiskan och grekiskan, medan hieroglyferna har varit otydda i århundraden.
 1815 – Sedan den franske kejsaren Napoleon I har förlorat slaget vid Waterloo den 18 juni och därmed tvingats att för andra gången abdikera från posten som fransk kejsare den 22 juni kapitulerar han denna dag till britterna ombord på det brittiska linjeskeppet . Han har valt detta som alternativ, för att lämna fransk jord, snarare än att bli fånge hos den återinsatte bourbonske kungen Ludvig XVIII. Fartyget avseglar strax därpå till England och Napoleon förblir ombord i tre veckor (dock utan att stiga iland på engelsk mark). Den 7 augusti går han istället ombord på , som för honom till den sydatlantiska ön Sankta Helena, där han tvingas leva i exil till sin död 1821.
 1974 – Den paramilitära organisationen EOKA B genomför en statskupp på Cypern, med stöd av det cypriotiska nationalgardet och militärjuntan i Grekland, där man avsätter president Makarios och istället insätter Nikos Sampson som Cyperns diktator. Då den nya regimen är för en fullständig förening av Cypern med Grekland känner sig Turkiet hotat av den nya situationen på ön och den 20 juli genomför turkiska trupper en invasion av ön, som delar den i en nordlig och en sydlig del, av vilka den nordliga blir en del av Turkiet. Denna invasion leder till att den grekiska militärjuntan faller den 23 juli. 1983 förklarar sig denna del som en självständig republik (även om Turkiet är det enda land i världen, som har erkänt den), men gränsen mellan nord och syd förblir stängd i flera årtionden och än idag () är frågan om Cyperns återförening olöst.
 1983 – Den armeniska militanta organisationen Hemliga armeniska befrielsearmén (ASALA) genomför ett bombattentat mot Turkish Airlines incheckningsdisk på Orlyflygplatsen i den franska huvudstaden Paris. Åtta personer omkommer och 55 skadas i detta attentat, som genomförs som en del av ASALA:s kampanj för att få världen att erkänna det armeniska folkmordet i Osmanska riket 1915–1917. Förövaren Varoujan Garabedian döms 1985 till livstids fängelse, men släpps 2001. I en intervju 2008 menar han att dådet är en protest mot avrättningen av Levon Ekmekjian 1982, för ett attentat i Ankara samma år.
 1996 – Microsoft och av General Electric då ägda NBC lanserar nyhetskanalen MSNBC som konkurrent till CNN i det amerikanska kabel-tv-nätet. Namnet kommer av förkortningen för Microsoft (MS) och NBC. Idag () kan nästan 83 % av de amerikanska hushållen få in kanalen.
 1997 – Den italienske modedesignern Gianni Versace blir skjuten till döds utanför sitt hus i Miami Beach i Florida. Mördaren Andrew Cunanan återfinns död ombord på en båt åtta dagar senare, sedan han har begått självmord med samma vapen som han sköt Versace med. Eftersom mördaren dör innan han kan förhöras får man aldrig reda på motivet. Versace kremeras och hans aska bisätts i hans hemort i Italien.
 2016 – Militärkuppförsöket i Turkiet 2016

Födda 
 1573 – Inigo Jones, engelsk arkitekt, målare och teaterdekoratör
 1606 – Rembrandt Harmenszoon van Rijn, nederländsk målare, tecknare och grafiker
 1718 – Alexander Roslin, svensk porträttmålare
 1823 – Alexander, tysk prins av Hessen-Darmstadt
 1831 – Thomas Michael Holt, amerikansk industrialist och politiker, guvernör i North Carolina 1891–1893
 1840 – William Wilson Hunter, brittisk statistiker och historieskrivare
 1848 – Vilfredo Pareto, italiensk sociolog, ekonom och moralfilosof
 1858 – Emmeline Pankhurst, brittisk suffragett
 1862 – Frank P. Flint, amerikansk republikansk politiker, senator för Kalifornien 1905–1911
 1875 – Hill McAlister, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i Tennessee 1933–1937
 1892 – Walter Benjamin, tysk filosof, litteraturvetare och konstkritiker
 1884 – Henning Ohlson, svensk författare, manusförfattare och sjöman
 1895 – Hans-Georg von Friedeburg, tysk sjömilitär (generalamiral)
 1903 – Kamaraj, indisk politiker
 1904 – Gösta Terserus, svensk teaterskolledare och skådespelare
 1906 – Arne Hedenö, svensk operettsångare och skådespelare
 1910 – Ronald Binge, brittisk kompositör och textförfattare
 1914
 Sven Stiberg, svensk kompositör och jazzmusiker
 Akhtar Hameed Khan, pakistansk underutvecklingsaktivist och samhällsvetare
 1918 – Bertram N. Brockhouse, kanadensisk fysiker, mottagare av Nobelpriset i fysik 1994
 1919 – Iris Murdoch, brittisk författare
 1921 – Bruce Merrifield, amerikansk kemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 1984
 1922 – Leon M. Lederman, amerikansk fysiker, mottagare av Nobelpriset i fysik 1988
 1924 – Jeremiah Denton, amerikansk republikansk politiker och amiral, senator för Alabama 1981–1987
 1926 – Leopoldo Galtieri, argentinsk general, Argentinas president 1981–1982
 1935
 Johan Bergenstråhle, svensk teater- och filmregissör
 Ken Kercheval, amerikansk skådespelare
 1939 – Gunilla Wolde, svensk barnboksförfattare, tecknare och illustratör
 1943 – Bill Dinwiddie, amerikansk basketspelare
 1946
 Louise Edlind Friberg, svensk skådespelare och folkpartistisk politiker
 Linda Ronstadt, amerikansk sångare
 Hassanal Bolkiah, sultan av Brunei 1967–
 1949 – Carl Bildt, svensk moderat politiker, adelsman och diplomat, Moderaternas partiledare 1986–1999, Sveriges statsminister 1991–1994 och utrikesminister 2006–2014
 1950 – Bengt Assarsson, svensk nationalekonom
 1952
 Terry O’Quinn, amerikansk skådespelare
 Ileana Ros-Lehtinen, kubansk-amerikansk republikansk politiker
 1953 – Jean-Bertrand Aristide, haitisk präst och politiker, Haitis president
 1956
 Ian Curtis, brittisk musiker, sångare i gruppen Joy Division
 Joe Satriani, amerikansk gitarrist
 1958 – Mac Thornberry, amerikansk republikansk politiker, kongressledamot
 1960
 Kim Alexis, amerikansk fotomodell och skådespelare
 Annichen Kringstad, svensk orienterare, bragdmedaljör
 1961 – Forest Whitaker, amerikansk skådespelare, regissör och filmproducent
 1963 – Brigitte Nielsen, dansk fotomodell och skådespelare
 1965 – Alistair Carmichael, brittisk liberaldemokratisk politiker, parlamentsledamot
 1966 – Dan Lipinski, amerikansk demokratisk politiker
 1972 – John Dolmayan, amerikansk musiker, trumslagare i gruppen System of a Down
 1973
 Buju Banton, jamaicansk dancehall-, ragga- och reggaemusiker
 Brian Austin Green, amerikansk skådespelare
 Karin Adelsköld, svensk ståuppkomiker, programledare, teknikexpert och bloggare
 1976 – Diane Kruger, tysk skådespelare och fotomodell
 1977 
 Ray Toro, amerikansk gitarrist i gruppen My Chemical Romance
 Lana Parrilla, amerikansk skådespelare 
 1980 – Jonathan Cheechoo, amerikansk ishockeyspelare

Avlidna 
 1274 – Giovanni Fidanza di Bonaventura, italiensk franciskanmunk, kardinal, teolog, filosof, kyrkolärare och helgon, känd som Bonaventura 
 1291 – Rudolf I, kung av Tyskland, hertig av Österrike, Styrien, Kärnten och Krain
 1299 – Erik Prästhatare, kung av Norge
 1445 – Johanna Beaufort, Skottlands drottning
 1467 – Filip III, hertig av Burgund
 1609 – Annibale Carracci, italiensk målare och grafiker
 1655 – Girolamo Rainaldi, italiensk arkitekt
 1685 – James Scott, 1:e hertig av Monmouth, engelsk adelsman, illegitim son till kung Karl II
 1758 – Ambrosius Stub, dansk författare
 1825 – David Ochterlony, angloindisk militär
 1828 – Jean-Antoine Houdon, fransk skulptör
 1883 – Charles Sherwood Stratton, amerikansk dvärg och cirkusartist
 1916 – Ilja Metjnikov, rysk fysiolog, mottagare av Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1908
 1919 – Emil Fischer, tysk kemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 1902
 1929 – Otto Binswanger, schweizisk läkare och professor
 1937 – Sam Ask, svensk manusförfattare och skådespelare
 1947 – Gustavo Giovannoni, italiensk arkitekt
 1948 – John Pershing, amerikansk general
 1950 – Emile Stiebel, svensk operasångare och skådespelare
 1953 – John Reginald Christie, brittisk seriemördare och nekrofil
 1957 – James M. Cox, amerikansk demokratisk politiker och publicist, guvernör i Ohio
 1958 – Julia Lennon, brittisk servitris, mor till John Lennon
 1959 – Ernest Bloch, amerikansk tonsättare
 1960 – Albert Kesselring, tysk generalfältmarskalk
 1966
 August Lindberg (fackföreningsledare), LO:s ordförande
 Sten Looström, svensk skådespelare
 1974 – Christine Chubbuck, amerikansk nyhetsreporter
 1984 – Karl Wolff, tysk SS-general
 1987 – Alfie Bass, brittisk skådespelare
 1990 – Margaret Lockwood, brittisk skådespelare
 1994 – Harald Molander, svensk regissör och filmproducent
 1996
 Dana Hill, amerikansk skådespelare
 Sten Lonnert, svensk skådespelare
 1997 – Gianni Versace, italiensk modeskapare
 2000
 Einar Kjellén, svensk arkeolog
 Kalle Svensson, svensk fotbollsmålvakt
 2009 – Natalja Estemirova, rysk människorättsaktivist
 2011 – Googie Withers, brittisk skådespelare
 2012 – Celeste Holm, amerikansk skådespelare
 2014 – Robert A. Roe, amerikansk demokratisk politiker
 2017 – Martin Landau, amerikansk skådespelare

Källor

Externa länkar