kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Synonym

En synonym (grekiska syn, 'samman' + onoma, 'namn') är ett ord, som har samma eller snarlik betydelse som visst annat ord. Synonymer tillhör semantiska relationer och förklarar hur ord i ett givet ordförråd står i relation till varandra. Ett ord kan vara synonymt med ett annat. 

Synonymi kallas också en retorisk stilfigur vilken används som stilmedel för att göra en text eller ett tal mera varierande. Genom detta känner mottagaren ett större behag (delectare) och påverkas starkare av innehållet än vid upprepning av samma ord. Synonymer förstärker språket och ger intryck av ett ökat uppmärksammande hos publiken. För att hitta total synonymi jämförs oftare ord med fraser.

Exempel på synonymer
 Lysande – klart skimrande, glänsande
 Slut – avslutad, till ända, förbrukat
 Glad – munter, lycklig, belåten
 Skog – dunge, hult, lund
 Identisk – samma, precis lika, sammanfallande

Synonymin i retoriken
Synonymin är en av de stilfigurer som används i retoriken för att ge språket en iögonenfallande utsmyckning och kategoriseras traditionellt som en ordfigur. Den liksom andra stilfigurer tillhör den tredje delen i rhetórica pártes, alltså elocutio, som handlar om att utforma talet. Synonymi underlättar variation och utsmyckning av språk och används för att anpassa en text eller ett tal till en bestämd publik.

Ett klassiskt exempel på synonymi finns i William Shakespeares pjäs Julius Caesar: "You blocks, you stones, you worse than senseless things!"

Se även
 Antonym
 Homofon
 Homograf
 Homonym
 Paronym
 Synonymordbok

Externa länkar

 Wiktionary: Semantiska relationer
 Svensk synonymlista: Svenska synonymer
 Sök synonymer: Synonymer

Referenser 

Bergh, Birger (översättning) (2009): Ad Herennium. 3:e utgåvan. Retorikförlaget. IV:18,38–39.
 Hellspong, Lennart (2004): Konsten att tala. 2:10 upplagan.
Sigrell, Anders (2008): Retorik för lärare. Retorikförlaget. Sida 136.

Noter 
Semantiska relationer
 

Stilfigurer
Lancelot

Lancelot omdirigerar hit. För artikeln om artisten Lance Hedman Graf, se Lance Hedman Graaf.

Lancelot var i keltisk mytologi en av huvudhjältarna vid kung Arthurs hov, fader till Galahad.

Lancelots främsta personlighetsdrag är hans lättantända hjärta. Detta har gjort honom till en av de mer framträdande hjältarna vid hovet men förhindrade honom också från att nå fram till den heliga Graal.
Han förälskade sig i kung Arthurs hustru, drottning Guinevere, vilket ledde till alla tres undergång och slutet för sagorna om kung Arthur och hans riddare.

Gestalten Lancelot dök upp sent i utvecklingen av materialet kring kung Arthur, men hans starka emotionella sida har gjort honom till en mycket omtyckt gestalt. Han kan ha sprungit ur tidigare keltiska gestalter som Lugh, Lleu och Lugus.

 Se även 
 Thomas Malory: Morte D'Arthur Geoffrey av Monmouth: De brittiska kungarnas historia''
 Elaine
 Kung Arthur
 Guinevere
 Galahad
 Gawain
 Damen i sjön
 Riddarna av runda bordet

Källor

Externa länkar 

Arthurlegenden
Mononymt kända personer
Laokoon

Laokoon [laåkåån], klassisk grekiska: Λαοκόων, var en trojansk präst i grekisk mytologi, bror till Anchises.

Vid slaget om staden Troja gömde sig grekiska soldater i en stor trähäst. Laokoon var den som varnade trojanerna för att föra in trähästen i staden, och var på väg att kasta sitt spjut mot hästens buk och därigenom avslöja de där gömda grekerna. Han och hans söner kvävdes till döds av två från Tenedos framsimmande jätteormar som trängde upp ur havet, vilket trojanerna tolkade som ett tecken på att han hade fel. Laokoons saga skildrades bland annat av Vergilius i Aeneiden.

Ur Vergilius Aeneiden

I Vatikanmuseerna finns en staty från hellenistisk tid av Laokoon och hans söner, Laokoongruppen. En kopia som Gustav III förde till Sverige finns också att beskåda på Konstakademien i Stockholm.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar

Personer i grekisk mytologi
Lapither

Lapither var ett folkslag i Thessalien, kring Ossaberget och Peneiosfloden, beryktat för sin styrka och vildhet.

I grekisk mytologi omtalas lapitherna som kung Perithous krigsmän.

På de välkända friserna på Parthenon på Akropolis och Zeustemplet i Olympia avbildas ett i grekisk konst ofta förekommande motiv där lapitherna strider med kentaurerna efter att de senare bortrövat en grupp kvinnor efter kung Perithous bröllop.

Noter 

Personer i grekisk mytologi
Extensionalitetsaxiomet

Extensionalitetsaxiomet är ett av de mängdteoretiska axiomen. Det är till exempel ett av axiomen i Zermelo-Fraenkels mängdteori, med urvalsaxiomet som är det dominerande sättet att axiomatisera mängdteori.

Uttryckt med predikatlogikens formella språk lyder axiomet:

Med ord kan axiomet uttryckas:
För varje mängd A och B gäller att, A är lika med B om och endast om det för varje mängd C gäller att C är ett element i A om och endast om det också är ett element i B.
Mindre formellt betyder axiomet helt enkelt att mängderna A och B är lika om och endast om de består av precis samma element, d.v.s. 
En mängd bestäms unikt av sina element.
Man kan se axiomet som ett sätt att definiera vad som menas med att två mängder är lika.

Alternativa skrivsätt 
I teorier som innehåller urelement krävs ett annat formellt uttryck. Eftersom urelement inte är en mängd så skulle  inte säga mycket om A var ett urelement.

Eftersom  är falsk om A är urelement skulle det också kunna tolkas som att urelement är tomma mängden. För att undvika detta kan uttrycket skrivas så att det endast gäller för icke-tomma mängder.

Det kan då se ut enligt följande:

Med andra ord:
 För varje mängd A och B gäller att, om det existerar ett C sådant att C är ett element i A, då är A lika med B om det för varje mängd D gäller att D är ett element i A om och endast om det också är ett element i B.

Källor 

Mängdteori
Tomma mängdens axiom

Tomma mängdens axiom är ett av de mängdteoretiska axiomen. Det är till exempel ett av axiomen i ZFC, d.v.s. Zermelo-Fraenkels mängdteori med urvalsaxiomet som är det dominerande sättet att axiomatisera mängdteori.

Uttryckt med predikatlogikens formella språk lyder axiomet:

Med ord kan axiomet uttryckas:
Det finns en mängd A sådan att för varje mängd B gäller att B inte är ett element i A.
Det följer av extensionalitetsaxiomet att denna mängd A är unik och man kallar den för den tomma mängden. Axiomet betyder alltså helt enkelt
Den tomma mängden existerar.

Mängdteori
Unionaxiomet

Unionaxiomet är ett av de mängdteoretiska axiomen. Det är till exempel ett av axiomen i ZFC, d.v.s. Zermelo-Fraenkels mängdteori med urvalsaxiomet som är det dominerande sättet att axiomatisera mängdteori.

Uttryckt med predikatlogikens formella språk lyder axiomet:

Med ord kan axiomet uttryckas:
För varje mängd A finns det en mängd B sådan att för varje mängd C gäller att C är ett element i B om och endast om det finns en mängd D sådan att C är ett element i D och D är ett element i A.
Mindre formellt betyder axiomet helt enkelt att för varje mängd A finns det en mängd B som precis består av elementen i elementen i A. Det följer av extensionalitetsaxiomet att denna mängd B är unik och man kallar B för unionen av A (eller unionen av As element) vilket betecknas ∪A. Man kan alltså helt enkelt säga att axiomet betyder att
För varje mängd finns en unionsmängd.

Mängdteori

de:Zermelo-Fraenkel-Mengenlehre#Die Axiome von ZF und ZFC
Potensmängdsaxiomet

Potensmängdsaxiomet är ett av de mängdteoretiska axiomen. Det är till exempel ett av axiomen i ZFC, d.v.s. Zermelo-Fraenkels mängdteori med urvalsaxiomet som är det dominerande sättet att axiomatisera mängdteori.

Uttryckt med predikatlogikens formella språk lyder axiomet:

Med ord kan axiomet uttryckas:
För varje mängd A finns det en mängd B sådan att för varje mängd C gäller att C är ett element i B om och endast om det för varje mängd D gäller att om D är ett element i C så är D ett element i A.
För att förstå detta axiom kan man först se att uttrycket inom parentes helt enkelt betyder att C är en delmängd till A, d.v.s. axiomet betyder helt enkelt att det för varje mängd A finns en mängd B vars element är delmängderna till A.
Det följer av extensionalitetsaxiomet att denna mängd B är unik och man kallar B för potensmängden till A vilket betecknas PA eller P(A). Axiomet betyder alltså helt enkelt att: 
För varje mängd finns en potensmängd.

Källor 

Mängdteori
Axel Nordgren

Axel Wilhelm Nordgren, född 5 december 1828 i Stockholm, död 12 februari 1888 i Düsseldorf, var en svensk målare, son till Carl Vilhelm Nordgren.

Nordgren var elev vid Konstakademien och reste 1851 på dåvarande kronprinsens (Karl XV) bekostnad till Düsseldorf, där Hans Fredrik Gude blev hans lärare och där han sedan förblev bosatt. Han gjorde dock flera studieresor till hemlandet och till Norge. År 1868 blev han ledamot av Konstakademien.

Nordgren målade landskap, ofta med motiv från kusten, klippartier, vinterstämningar och månsken. Han återgav den hårda, karga naturen med sträv kraft och behärskad melankolisk känsla, ofta med ett starkt uttryck för ödslighet och ensamhet. Bland de svenska düsseldorfarna var han stämningslyrikern framför alla andra.

Bland hans arbeten märks Landskap i Westfalen (1856, Vänersborgs museum), Norskt kustlandskap (1866), Höstlandskap (1870) och Kustlandskap med stugor (alla i Nationalmuseum), Kustlandskap (1868, Göteborgs konstmuseum), Vinterskymning (Dresdengalleriet) och Skärgårdsmotiv (Düsseldorfs galleri).

Galleri

Källor

Noter

Svenska landskapsmålare
Ledamöter av Konstakademien
Svenska målare under 1800-talet
Konstnärer från Stockholm
Födda 1828
Avlidna 1888
Män
Ugglan
Representerade vid Nationalmuseum
Representerade vid Göteborgs konstmuseum
Upplands runinskrifter 165

Runinskrift U 165 är en runsten som står i Täby kyrkby och Täby socken öster om Vallentunasjön i sydöstra Uppland. Den är en av de tio kända Jarlabankestenarna som står inom Vallentuna härad.

Stenen från 1000-talet e.Kr. restes av Jarlabanke och den är en av två stenar som står kvar på sina ursprungliga platser utmed Täby tä, Jarlabankes bro, cirka en kilometer norr om Täby kyrka. Den andra stenen är U 164. De bildar tillsammans ett parmonument vid Jarlabankes norra broslut, med U 165 på vägbankens östra sida och U 164 på den västra. Ursprungligen stod här fyra resta runstenar, med två vid vardera broslutet och däremellan stod mindre oristade stenar placerade utmed kanterna. De fyra runstenarna uppvisar ungefär samma budskap: "Jarlabanke lät resa dessa stenar efter sig medan han levde. Han gjorde denna bro för sin själ. Han ägde ensam hela Täby". De två bortflyttade runstenarna står nu vid Fresta kyrka och Danderyds kyrka och här vid bron har de blivit ersatta med två bautastenar.

Inskriften

Se även
Alfabetisk lista över runinskrifter
Jarlabankestenarna
Lista över Upplands runinskrifter
Sverige under vikingatiden
Sverige under äldre medeltiden

Källor 
 Vägvisare till forntiden Palle Budtz, Palle Budtz & Brombergs Bokförlag AB, 1992, 

Upplands runinskrifter
Runinskrifter i Täby kommun
Upplands runinskrifter 164

Runinskrift U 164 är en av de tio Jarlabankestenarna som står i Täby kyrkby, Täby socken och Täby kommun i sydöstra Uppland. Häradet är Danderyds skeppslag.

De är alla resta i 1000-talets mitt av en man med namnet Jarlabanke, förmodligen på hans eget initiativ för att markera sin inflytelserika position inom den dåtida makt- och ägostrukturen.

Brostenar 

U 164 är en av de två Jarlabankestenar som ännu står kvar på sina ursprungliga platser vid "Täby tä" med betydelsen Täby gata över Jarlabankes bro. Ursprungligen stod här fyra runstenar. Vägbanken är ungefär 150 meter lång och 6.5 meter bred och ligger parallellt med den nuvarande Vikingavägen och cirka en kilometer norr om Täby kyrka.

Bredden på en sådan "bro" skulle enligt den medeltida landskapslagen vara minst sex meter. Utmed vägbanken stod dessutom på var elfte meter bautastenar och mellan dessa kantades hela brobygget av mindre stenar. Brobanken var ännu intakt på 1600-talet bortsett från de två runstenar som hade flyttats till kyrkorna i Fresta och Danderyd. En tredjedel av vägbanken är nu (2007) restaurerad med bautastenar och utlagda kantstenar som från runstenarna löper likt ett pärlband utmed hela vägrenen.

Den andra stenen är U 165, som bildar ett parmonument med U 164 vid ena änden av Jarlabankes bro, U 165 är där placerad på den östra sidan och U 164 på den västra. Ursprungligen fanns här alltså fyra runstenar, två vid broanläggningens vardera ände. Samtliga har ungefär samma text: "Jarlabanke lät resa dessa stenar efter sig medan han levde. Han gjorde denna bro för sin själ. Han ägde ensam hela Täby".

Inskriften på U 164

Stenen U 164 
Stenen har en toppig form och materialet är ljusgrå granit. Ornamentiken visar upp två ormar vars runda runslinga liknar ett delat äpple, medan kärnhuset i dess inre mitt bildar det kristna korset. Övre korsarmen är liksom den nedre kopplad med ett hjärtformat lås. Motivet går i Urnesstil, vilket daterar ristningen till vikingatidens mitt och runmästaren är sannolikt Fot.

Se även
Alfabetisk lista över runinskrifter
Jarlabankestenarna
Lista över Upplands runinskrifter
Sverige under vikingatiden
Sverige under äldre medeltiden

Källor 

Upplands runinskrifter
Runinskrifter i Täby kommun
Lista över svenska freder

Detta är en kronologisk lista över några av de freder som Sverige har slutit.

Se även 
 Fred
 Fredsavtal
 Lista över svenska krig
 Lista över dansk-svenska krig
 Lista över polsk-svenska krig
 Lista över rysk-svenska krig
 Sveriges historia

Källor 
 

Freder
Lea

Lea är i Bibeln dotter till Laban, hustru till Jakob och syster till Rakel. 

Lea fick tillsammans med Jakob sex söner (Ruben, Simon, Levi, Juda, Isaskar, Sebulon) och en dotter, Dinah, men han föredrog sin andra hustru Rakel som var mor till de yngsta sönerna Josef och Benjamin.

Se även 
 Judisk mytologi 
 Första Moseboken

Referenser 

Personer i Gamla Testamentet
Lear

Lear kan syfta på:

 Lear – en gestalt i den brittiska, keltiska mytologin, se Leir
 Lear – ett namn, se Llyr
 Kung Lear – en pjäs av William Shakespeare
 Lear (opera) – en opera av Aribert Reimann
 Lear (krater) – en krater på Oberon, en av Uranus månar
 Lear Corporation– ett amerikanskt företag
 Low Energy Antiproton Ring (LEAR), en gigantisk anläggning för partikelfysikexperiment vid CERN i Schweiz

Se även 
 Kung Lear (olika betydelser)
Low Energy Antiproton Ring

Low Energy Antiproton Ring (LEAR) var en gigantisk anläggning för partikelfysikexperiment vid CERN i Schweiz. LEAR konstruerades för CERN-experiment inom antimateria och drevs under åren 1982 till 1996.

Källor 

Experimentell fysik
Vetenskap i Schweiz
CERN
Lebé

Lebé är hos Dogonfolket i Afrika en förfadersgud som genomgick en cykel av undergång och pånyttfödelse för att ge mänskligheten ordning och insikt.

Se även
 Anfäder

Källor

Gudar i afrikansk mytologi
Leda

För andra betydelser, se Leda (olika betydelser).

Leda var i grekisk mytologi hustru till kung Tyndareos i Sparta.

Mytologin
Den vackra drottning Leda förfördes av Zeus, som för tillfället var i gestalt av en svan, och födde (ur två ägg) två par tvillingar. Ur det ena ägget kläcktes Helena och Polydeukes (Pollux), ur det andra Klytamnestra och Kastor (Castor). Zeus var far till Helena och Polydeukes vilka därigenom blev odödliga, medan Tyndareos var far till Klytamnestra och Kastor vilka således var underkastade mänskliga lagar.

Leda hade ytterligare tre döttrar med Tyndareos: Timandra, Phoebe och Philonoe.

Leda i konsten
Leda och svanen är ett mycket vanligt konstmotiv genom tiderna. Det kanske största genomslaget har det fått inom exlibris-världen, där otaliga konstnärer har behandlat temat. Den framstående svenske exlibrisexperten Lars C. Stolt har gjort en omfattande analys av motivet och framlagt följande klassificering

I. Ankommande svanar, eventuellt skyddande Leda mot örnen
IIa. Förspel, idyll eller jakt på Leda
IIb. Gäckande eller avvisande Leda
IIc. Lockande, utmanande eller jagande Leda
III. Samlag
a. Angripande svan, skräckslagen Leda, våldtäkt
b. Ointresserad eller motvillig Leda
c. Passiv eller blyg Leda
d. Aktiv eller liderlig Leda
e. Hämnande, våldtagande Leda
f. Samlag med blottad penis eller vulva
g. Samlag bakifrån
h. Oralt samlag (fellatio eller cunnilingus)
Motiven under III kan dessutom klassificeras 
1. Stående Leda
2. Knästående Leda
3. Sittande Leda
4. Liggande Leda
IV. Efterspel, utmattad Leda och/eller svan
V. Zeus i dubbel skepnad, mansklädd svan
VI. Svanens hals och huvud utformade som penis
VII. Surrealistiska eller starkt stiliserade framställningar
VIII. Svan eller detalj därav endast som attribut, antydningar
IX. Travestier, svansubstitut och oklara Ledamotiv
X. Svart svan
XI. Flera svanar
XII. Skämtsamma framställningar

Se även 
 Agamemnon
 Mytologi: Övernaturlig avlelse
 Förklädd till djur

Referenser

Externa länkar

Personer i grekisk mytologi
Legba

Legba är hos dahomeyfolket i Benin en Guds budbärare som behärskar alla världens språk. Hos andra folkstammar i Benin och Togo är han en gudom som associeras med svek och klander och han tillskrivs då rollen som den som fick skaparguden att dra sig tillbaka från jorden.

Inom haitiskt voodoo kallas han Papa Legba.

I TV-programmet Robinson Karibien kallades ett av lagen Legba.

Referenser 

Gudar i afrikansk mytologi
Lei Kung

Lei Kung eller Lei Gong (雷公) är i kinesisk mytologi åskans gud.

Lai Kung framställs som en extremt ful, bevingad gestalt med klohänder. Han bär på trummor med vilka han framkallar åskan. Han är gift med Tien Mu.

Gudar i kinesisk mytologi
WP:Projekt Kina
Åskgudar
Leir

Leir (även Llyr och Lear) var en konung i den brittiska, keltiska mytologin.

Monmouth sägs vara den som gav den mytologiska gestalten Llyr namnet Leir.

Leir var liksom hjältarna i Arthursagan en av de brittiska sagofigurer som utgjorde ett omtyckt stoff för medeltidens diktare och historieskrivare. De medeltida källorna omtalar Leir som en ålderstigen britannisk kung, bedragen och förjagad av sina två äldre döttrar. Hans yngsta dotter, Cordeilla, som egentligen utgör sägnens huvudgestalt, har förskjutits av fadern men senare äktat frankerkungen, med vars hjälp Leir återtar sitt rike, som efter hans död regeras av Cordeilla, vilken, förrådd av sina systersöner begår självmord i fängelset. Leirsägnen framställs i flera versioner av medeltida krönikörer, omtalas i en britannisk krönika från 600-talet och förekommer senare i över 500 handskrifter på olika språk.

Den upptogs senare av en okänd författare i det elisabetenaska dramat och blev förebilden för Shakespeares drama Kung Lear.

Se även
 Geoffrey av Monmouth, De brittiska kungarnas historia

Källor 

Personer i keltisk mytologi
Lemminkäinen

Lemminkäinen är en hjälte i finsk mytologi. Lemminkäinen beskrivs som en munter och ungdomlig hjälte som var glad i kvinnor.

Lemminkäinens mor, som var magikunnig, tvådde honom rituellt vilket gav honom stor visdom och förmågan att sjunga. Med sin magi fick hon honom senare även att återuppstå från de döda.

Se även 
 Kalevala
 Lembitu

Referenser 

Kalevala
Lesjy

Lesjy (av les, skog) är en skogarnas ande eller gud i slavisk mytologi. 

Lesjy beskrivs som en gammal man, med gröna eller orange kattliknande ögon samt långt hår. Denna skogsande ansågs kunna ändra sin gestalt och förvandlas till ett djur eller en växt.

Lesjy ansågs vara en god ande, som värnade om sin skog och livet i den. Om skogen var fin, ljus, lätt att andas i, med många bär och svampar, innebar det att en god Lesjy tog hand om den. Om skogen var mörk, dyster och svår att hitta i, så hade Lesjy antingen ett avtal med Tjernobog, eller så var han död.

I slavisk mytologi hade varje skog sin egen skogsande, och allting i skogen tillhörde just den: alltifrån bär, svampar, träd, växter och djur. 

Om skogens besökare hade för avsikt att förstöra Lesjys egendom, alltså skada skogen, kunde han skrämma dem och få dem att gå vilse. Men Lesjy kunde också hjälpa sina goda besökare att hitta vägen om de skulle ha gått vilse.

Se även
 Lisovyk

Referenser

Externa länkar

Gudar i slavisk mytologi
Leto

För asteroiden, se 68 Leto.

Leto (latin Latona) var i grekisk mytologi en titan och älskarinna till Zeus. Med honom fick hon Apollon och Artemis.

Familjeliv
Zeus hustru Hera var inte så förtjust i sin makes nya älskarinna, så hon jagade henne land och rike runt för att se till att hon aldrig fick ro. Leto flydde då till den flytande ön Delos, där hon födde sina tvillingar medan hon höll fast i en palm. Från den stunden blev Delos fastankrad i havsbotten.

Delos ingår i ögruppen Kykladerna. Den var vid sidan av Delfi en av stora platserna för helgedomar i det antika Grekland. Under 500-talet uppfördes där tempel till Letos barn. Numera återstår endast ruiner av dessa tempel.

Leto var dotter till titanerna Foibe (Phoebe) och Koios.

Motsvarighet
I romersk mytologi motsvaras hon av Latona.

Släktskap

Referenser

Personer i grekisk mytologi
Levi

Levi var enligt judisk historia grundaren av stammen leviterna. Tredje son till Jakob och Lea.

Levi omnämns i Bibeln främst som halvbror till Josef.

Bibeln omtalar att som hämnd på att deras syster Dina blivit skändad av kananéen Shekem dödade Levi och hans helbror Simon alla män i Shekems stad. Strax före sin död profeterade hans far Jakob om Simon och Levi:
Simon och Levi är bröder, deras svärd är våldets verktyg. Jag skyr deras sällskap och vill inte vara i lag med dem. I sin vrede dräpte de män, i övermod stympade de oxar. Förbannad vare deras otyglade vrede, deras skoningslösa raseri. Jag skall sprida dem i Jakob, skingra dem över Israel.

Se även
 Första Moseboken

Referenser 

 Första Moseboken 29:11-35; 34:1-30; 49:5-7, Bibel 2000

Personer i Gamla Testamentet
Israels stammar
Leviatan

Leviatan är ett gammalt mytologiskt namn på ett sjöodjur som förekommer i Gamla Testamentet.

Leviatan, eller Leviathan, (לִוְיָתָן "vriden, ringlad", modern hebreiska Livyatan, tiberiansk hebreiska Liwyāṯān). Ordet "Leviatan" har tidigare blivit synonymt med stora monster eller varelser, men i det moderna hebreiska språket betyder ”Leviatan” helt enkelt "val".

Ordet "Leviatan" förekommer fem gånger i Bibeln (citat från 1917 års översättning):
 Jesaja 27:1: "På den tiden skall HERREN med sitt svärd, det hårda, det stora och starka, hemsöka Leviatan, den snabba ormen, och Leviatan, den ringlande ormen, och skall dräpa draken, som ligger i havet." 
 Psaltaren 74:13-14: "Det var du som bräckte Leviatans huvuden och gav honom till mat åt öknens skaror." 
 Ps 104:25-27: "Se ock havet, det stora ock vida: ett tallöst vimmel rör sig däri, djur både stora och små. Där gå skeppen sin väg fram, Leviatan, som du har skapat att leka däri. Alla vänta de efter dig, att du skall giva dem deras mat i rätt tid."
 Job 3:8: "Ja, ofruktsam blive den natten, aldrig höje sig jubel under den. Må den förbannas av dem som besvärja dagar, av dem som förmå mana upp Leviatan."
 Job 40:20-28: "Kan du draga upp Leviatan med krok och med en metrev betvinga hans tunga? Kan du sätta en sävhank i hans nos eller borra en hake genom hans käft? Menar du att han skall slösa på dig många böner eller tala till dig med mjuka ord? Att han skall vilja sluta fördrag med dig, så att du finge honom till din träl för alltid? Kan du hava honom till leksak såsom en fågel och sätta honom i band åt dina tärnor? Pläga fiskarlag köpslå om honom och stycka ut hans kropp mellan krämare? Kan du skjuta hans hud full med spjut och hans huvud med fiskharpuner? Ja, försök att bära hand på honom du skall minnas den striden och skall ej föra så mer. Nej, den sådant vågar, hans hopp bliver sviket, han fälles till marken redan vid hans åsyn."

Ordet Leviatan omnämns även i Rashis kommentarer till Första Moseboken 1:21: "Och Gud skapade de stora havsdjuren och hela det stim av levande varelser, som vattnet vimlar av, efter deras arter...". Marcus Jastrow översätter ordet "Taninim" med sjöodjur, krokodil eller stor orm. I sina kommentarer skriver Rashi att "enligt legenden refererar detta till Leviatan och hans maka. Gud skapade en manlig och en kvinnlig Leviatan, dödade sedan honan och saltade den åt de rättrådiga, för om Leviatanerna skulle avla av sig skulle världen inte kunna framträda inför dem."

Leviatan omnämns därutöver på flera ställen i Talmud.

Se även 
 Midgårdsormen
 Judisk mytologi

Källor 

Hebreisk mytologi
Bibeln