kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Menora

Menora eller menorah (hebreiska: מְנוֹרָה, menōrā), plural menoror, är en sjuarmad ljusstake och en vanlig symbol för judendomen. Den återfinns även på Israels riksvapen. "Menora" på hebreiska betyder "lampa".

Symbolik och ursprung
Menoran symboliserar den brinnande törnbuske, i vilken Herren uppenbarade sig för Moses på berget Horeb (Andra Moseboken, kapitel 3). Den ursprungliga menoran gjordes under Moses ledning för tabernaklet under ökenvandringen enligt en vision han fått. Den gjordes av solitt guld och med många blomdekorationer. Menoran hade lampor för olivolja och skulle lysa upp "det heliga" varje dag. Den installerades sedan av kung Salomo i det nybyggda Jerusalems tempel. Torah omnämner den i Andra Moseboken 25:31 samt i Första Kungaboken 7:49.

Enligt Talmud brukade det västligaste ljuset brinna mirakulöst hela dagen utan påfyllning under seklen före babyloniska fångenskapen. Vid Jerusalems förstörelse år 587 f.Kr. revs Salomos tempel och de dyrbara föremålen inklusive menoran bortfördes av babylonierna. Sedan återbördades den genom persernas försorg till Jerusalem och insattes med övriga ceremoniella föremål i det andra templet (Esra 6).

Judiska kriget mot den romerska ockupationsmakten som började år 66 e.Kr. resulterade i att romarna år 70 rev templet och förde menoran till Rom där den finns avbildad på Titusbågen. Den antas ha försvunnit vid någon av plundringarna av Rom på 400-talet och kan då ha tagits av vandalerna till Kartago. Enligt Prokopios fördes menoran till Konstantinopel av Belisarius år 533 och visades upp i triumf, för att sedan återföras till Jerusalem. Sedan dess är ljusstakens öde helt okänt, och den kan ha förstörts eller försvunnit vid persernas erövring av Jerusalem år 614.

Användning
Många kristna kyrkor har sjuarmade ljusstakar, speciellt den ortodoxa kyrkan men judiska synagogor har det oftast inte eftersom menoran anses helig och avsedd för templet. En sjuarmad menora får inte användas utanför templet enligt Talmud, men en annan variant, chanukkia, används för firandet av chanukka, med 8+1 ljus, ofta stearinljus. I synagogan kan istället en "evigt brinnande lampa" finnas som symbol för templets menora.

Menoran används i den symbol som kallas det messianska sigillet och som används av messianska troende. Även synagogor använder menoran i symboler. Utanför Knesset i Jerusalem finns en 5 meter hög sjuarmad menoraskulptur av brons.

Referenser

Judendom
Jerusalems historia
Gamla testamentet
Religiösa byggnader i Jerusalem
Symboler inom religion
Ljusstakar
Menorah

Menorah är en sedan 1971 utkommande tidskrift, som ges ut fyra gånger per år. Tidningen ges ut av Förenade Israelinsamlingen

Källor

Externa länkar
 Menorah - Förenade Israelinsamlingens tidning

Svenska tidskrifter
Grace Coolidge

Grace Anna Goodhue Coolidge, född Goodhue den 3 januari 1879 i Burlington, Vermont, död 8 juli 1957 i Northampton, Massachusetts, var en amerikansk presidentfru 1923-1929, gift med republikanen Calvin Coolidge.

Biografi 
Hon var dotter till en maskiningenjör. 1902 tog hon examen vid University of Vermont och arbetade sedan som lärarinna vid en skola för döva.

Hon gifte sig 4 oktober 1905 med Calvin Coolidge, och hon ansågs av många som hans största tillgång. Paret fick två söner. Den äldste, Calvin Junior, avled i blodförgiftning 1924, endast 16 år gammal.

Som USA:s första dam vann hon popularitet på grund av sin värme och charm och sympati efter sin sons död 1924. Hon uttalade sig aldrig i politiska frågor utan figurerade i pressen då hon gav stöd till okontroversiella populära frågor som Röda korset.

Hon avled 8 juli 1957, 24 år efter sin presidentmake.

Referenser

USA:s första damer
Makar till USA:s vicepresidenter
Alumner från University of Vermont
Personer från Burlington, Vermont
Födda 1879
Avlidna 1957
Kvinnor
Brommö

Brommö (äldre stavning Bromö) är en 13,26 kvadratkilometer stor ö i Vänern och ligger i Mariestads skärgård. Stora delar av ön är naturreservat, kallat Brommö skärgård. Ön är ett populärt utflyktsmål, med bland annat flera vandrings- och cykelleder, och långgrunda sandstränder. Broförbindelse saknas, man når ön med färja från Laxhall på Torsö.

Historia
Ön torde ha varit befolkad i tusentals år. Brommösund mellan Brommö och Torsö var i äldre tid en viktig förbindelseled mellan Värmlandssjön och södra Vänern. 1803–1879 fanns det ett glasbruk på Brommö, Bromö glasbruk. På sydöstra udden av Brommö står Borhallsudde fyr, som var bemannad 1866-1939. Längs öns östra kust finns Brommösunds fyrar som aldrig varit stadigvarande bemannade. Längst i söder står dock Smörhättans fyr, som var bemannad fram till 1946. Sedan glasbruket lagts ned övertogs ön 1886 av staten och förvaltades länge av Domänverket. Skogsbruk blev en av öns viktigaste näringar, men med rationaliseringar minskade innevånarna på ön. Brommö skola lades ned 1951. Sedan den första färjan sattes i trafik på Brommö 1953 – en modernare införskaffades 1973 – tog skogsmaskiner över skogsbruket på ön. Jordbruk bedrivs ännu vid Brommö gård, som uppfördes 1848 som disponentvilla vid glasbruket.

Källor

Externa länkar
Information om Brommö, Mariestads kommun
Karta över Brommö 

Mariestads kommun
Öar i Vänern
Kottla

Kottla är ett område inom stadsdelen Skärsätra på södra Lidingö som fått sitt namn av Kottla gård. Bebyggelsen består till största delen av villor, varav en del bedöms av kommunen som kulturhistoriskt värdefulla.

Historik

Kottla har sitt namn efter Kottla gård vars huvudbyggnad från andra hälften av 1700-talet är fortfarande bevarat vid Storgårdsvägen 10. Gården gav namnet åt området och Kottlasjön. Storgårdsvägen, som går genom området, är en av Lidingös äldsta vägar och tillmäts av kommunen ett högt kulturhistoriskt värde. Storgårdsvägens föregångare redovisas redan på den äldsta bevarade Lidingökartan från 1660-talet. Lidingös äldsta ek finns i Kottla gårds trädgård. Den har en omkrets på 9,5 m och har av arborister uppskattats till en ålder av cirka 600 år.

Villastad

I anslutning till Kottlasjöns västra och norra strand uppfördes i slutet på 1800-talet ett antal sommarvillor där Apelsinvillan anses som en av de bäst bevarade tidstypiska större sommarvillorna i trä, sedan 1982 ett lagskyddat byggnadsminne. 

Längs med Storgårdsvägen och Lillgårdsvägen finns en rad villor. Flertalet tillkom under åren mellan 1905 och 1925. Området skall genom en ny detaljplan (2020) skyddas på grund av sina höga natur- och kulturhistoriska värden. 

Trasthagen uppfördes under slutet av 1880-talet som sommarstugeområde. Området är uppkallat efter lägenheten Trasthagen som hörde till Stockby gård och har fortfarande kvar sin by-karaktär. Till en början fanns det ingen väg till Trasthagen utan sommargästerna tog sig med båt från Kottlasjöns sydsida. Vägen anlades först på 1930-talet som ett nödhjälpsarbete. Länsstyrelsens antikvariska enhet anser att Tasthagen bör skyddas för all framtid.

Dagens Kottla
Vid sjöns västra strand ligger en park, i folkmun kallad Kottlaparken. Kottlavägen förbinder Vasavägen i norr vid Stockby ridhus med Södra Kungsvägen i söder. Lidingöbanan har en hållplats vid Kottla.

Bilder

Referenser

Externa länkar

Lidingö kommun
Byggnader och anläggningar i Lidingö kommun
Skärsätra
Textfil

En textfil är en fil som enbart innehåller text. Texten kan vara sparad i olika teckenkodningar (som UTF-8 eller ISO 8859). Det som skiljer en textfil från övriga filformat är att den är avsedd att kunna läsas och vara begriplig som sådan (förutsatt att man använder rätt teckenkodning), utan att man använder något specifikt program. Filen bör inte innehålla kontrolltecken annat än sådana med vedertagen betydelse, såsom radbyten. Textfiler har ofta filändelsen .txt

Filer som tvärtom är avsedda att tolkas av ett program kallas binärfiler. Skillnaden ligger i hur innehållet är kodat, inte vad innehållet representerar. Sålunda är de flesta ordbehandlares filer binärfiler, trots att de representerar text, medan en textfil kan innehålla en bild i form av ASCII-konst.

Vissa operativsystem skiljer på text- och binärfiler och hanterar dem olika oberoende av själva innehållet. Till exempel DOS specialbehandlar tecknen för radbyte (ASCII CR följt av LF) och filslut (CTRL-Z, ASCII SUB), då de förekommer i vad som markerats som en textfil.

Många filer som innehåller programinställningar och annan liknande information består också av text, även om formatet då är bundet och filändelserna kan variera. Inom MIME betecknas vid sidan av rena textfiler (text/plain) också andra filer förståeliga utan specifika hjälpprogram som text. Det specifika formatet anges då som en undertyp, till exempel text/sgml eller text/tab-separated-values.

Ett problem med textfiler är att teckenkodningen ofta inte är specificerad. Om ett program skriver en textfil i UTF-8, medan ett annat förväntar sig att läsa ISO 8859, blir det problem. Några filformat (som till exempel XML) löser detta genom att kräva att teckenkodningen specificeras i början av textfilen, men sådana konventioner gäller inte alla textfiler (och kräver kod som gör att det inte längre handlar om en ren textfil).

Också filer med samma teckenkodning kan skilja vad gäller konventionerna för radbyte, dels huruvida en rad skall avslutas med radbyte, vagnretur eller vagnretur och radbyte, dels hur man skiljer på mjuka radbyten (som kan ändras enligt spaltbredd), fasta radbyten och markering av nytt stycke.

Filformat
en:text file
Karin Hansson

Karin Margareta Kjellsdotter Hansson, född 27 oktober 1967, är en svensk konstnär och forskare. 

Karin Hansson, som är utbildad vid Kungliga Konsthögskolan, är en av de svenska pionjärerna vad gäller politisk konst i nya media. I sin verksamhet som konstnär men också som konstkurator har Hansson gett samtiden en kritisk konstnärlig kommentar, med konstprojekt som Bäst före, Pengar, Föreställningar om det gemensamma, och Arbeta ett arbete. Karin Hansson grundade konstnärsgruppen Association for Temporary Art [a:t] tillsammans med Åsa Andersson Broms. Hansson är också verksam som forskare vid Institutionen för naturvetenskap, miljö och teknik, Södertörns högskola. Hon är docent i data- och systemvetenskap och disputerade 2015 med avhandlingen Accommodating differences: Power, belonging, and representation online.

Källor

Noter

Externa länkar
 http://www.temporaryart.org/karin
 https://scholar.google.com/citations?user=l6DsVH0AAAAJ&hl=en
 http://www.su.se/profiles/052karhan-1.187018

Svenska konstnärer under 1900-talet
Svenska konstnärer under 2000-talet
Kvinnor
Födda 1967
Levande personer
Dunörtsväxter

Dunörtsväxter (Onagraceae) är en familj av trikolpater. I dunörtsväxterna ingår ungefär 700 arter indelade i 24 släkten. De är träd, buskar och örter som finns i alla världsdelar och i de flesta klimat. I Sverige finns tre släkten vildväxande, dunörtssläktet (Epilobium), nattljussläktet (Oenothera) och häxörtssläktet (Circaea). Bland dunörtsväxterna finns flera trädgårdsväxter, bland annat fuchsiasläktet (Fuchsia) och nattljus. Andra är ogräs, speciellt i släktet dunörter. 

Blommorna har vanligen fyra kronblad och fyra foderblad. I några släkten (exempelvis fuchsior) är foderbladen lika färgstarka som kronbladen, vilket får dem att se ut att ha åtta kronblad. Fröna är mycket små och hos vissa släkten sprids de med vinden, hos andra finns de i ett bär och sprids av fåglar. 

Familjens vetenskapliga namn Onagraceae kommer från släktet nattljus, som numera heter Oenothera, men det tidigare namnet var Onagra.

Externa länkar 
Den virtuella floran - Dunörtsväxter

Trikolpater
Conditori Lundagård

Conditori Lundagård var ett kafé vid Lundagård i Lunds centrum. Dess anor sträckte sig tillbaka till 1870-talet. Hösten 2011 öppnade en cocktailbar och restaurang i det före detta kaféets lokaler.

Historik
En föregångare var "Konditoriet vid Lundagård" som hade öppnats år 1875 av en J. M. Bohman på Kyrkogatan 11-13. Det flyttade senare till Tegnérsplatsen 2.

Huset på Kyrkogatan 17 där konditoriet skulle ligga stod klart 1911, men lokalen stod tom fram till 1913 när konditor Frans Clarberg från Malmö öppnade "Conditori Lundagård". 1923 togs konditoriet över av systrarna Elsa och Margaret Åkesson.

1946 lämnade systrarna Åkesson över verksamheten till Thure Collbring. Familjen Collbring skulle senare driva konditoriet under resten av 1900-talet. Paret Boris och Gun Collbring drev konditoriet fram till år 2003.

Därefter bytte konditoriet ägare vid ett flertal tillfällen och den 19 januari 2009 försattes det i konkurs. Ett antal personer visade strax efter konkursbeskedet intresse för att ta över verksamheten, men de sanitära förhållandena visade sig vara under all kritik. År 2011 påbörjades en helrenovering, och under hösten öppnade en cocktailbar och restaurang i lokalerna.

Övrigt

Conditoriet uppmärksammades av Fredrik Lindström i det avsnitt av tv-serien Svenska dialektmysterier som handlade om skånska. Lindström visade där på den kontinentala service som erbjuds på kaféer, exempelvis i form av bordsservering, vilket skulle vara utmärkande för sydligare regioner.

Conditori Lundagård förekommer som miljö i flera av böckerna i Mårten Sandéns serie om Petrinideckarna.

Referenser

Nedlagda kaféer i Sverige
Kaféer i Lund
Företag som gått i konkurs
Företag upplösta 2009
Neve Shalom/Wahat al Salam

Neve Shalom/Wahat al-Salam är avsett som en "fredens oas i konflikternas Israel". Namnet betyder just "Fredens oas" på hebreiska respektive arabiska. Här har ett 70-tal judiska och palestinska familjer valt att skapa en fredsby där de gemensamt, bland annat genom olika utbildningsintser, verkar för fredlig samlevnad och förståelse mellan de olika grupperna i Israel. Initiativtagare var Fader Bruno Hussar. Byn är belägen halvvägs mellan Tel Aviv och Jerusalem, invid Latrunklostret. Byns verksamhet har rönt stor internationell uppmärksamhet. Från svensk sida har Folke Bernadottes minnesfond gett avsevärda ekonomiska bidrag till utbildningsverksamheten. Verksamheten stöds också av vänföreningar i olika länder i Europa och USA.

Externa länkar 
 http://nswas.com 

Israel-Palestina-konflikten
Stefan Nilsson

Stefan Nilsson kan avse:

 Stefan Nilsson (professor) – född 1946, zoofysiolog vid Göteborgs universitet
 Stefan Nilsson (friidrottare) – född 1954, sprinter
 Stefan Nilsson (kompositör) –  1955-2023
 Stefan Nilsson (fotbollsspelare) – född 1955
 Stefan Nilsson (politiker) – född 1959, tidigare miljöpartist
 Stefan Nilsson (ishockeyspelare) – född februari 1968, främst i HV71
 Stefan ”Skuggan” Nilsson – född april 1968, ishockeyspelare, främst i Luleå HF
 Stefan "Åttan" Nilsson – född september 1968, ishockeyspelare, främst i Troja-Ljungby och Färjestads BK
 Stefan Nilsson (sportskytt) – född 1990, tävlande i skeet
Stefan ”Skuggan” Nilsson

Lars Stefan ”Skuggan” Nilsson, född 5 april 1968 i Luleå, är en svensk före detta professionell ishockeyspelare. Han spelade större delen av sin karriär i Luleå HF, där han har varit huvudtränare och där han nu är general manager. Han spelade även i Klagenfurter AC (Österrike) och HC La Chaux-de-Fonds (Schweiz).

"Skuggan" NHL-draftades 1986 av Washington Capitals. Han spelade tre hockey-VM (1993, 1995 och 1997) för Sveriges landslag, där han i samtliga vunnit 3 VM-silver. Han har även varit lagkapten i landslaget. 

Stefan var en passningsskicklig spelare och var under flera olika säsonger den spelare som gjorde flest assist i elitserien. Han slutade sin spelarkarriär 2004, efter skadeproblem.

Han fick sitt smeknamn Skuggan då han som barn åkte skridskor jämte sin far, likt en skugga. 

Stefan har tidigare tränat och varit sportchef för Luleå HF:s juniorer, och sen 2014 är han assisterande tränare för Luleå HF:s A-trupp.

Hans tröjnummer 4 i Luleå HF, hängdes upp i Coop Norrbotten Arenas tak inför en match mellan Luleå HF och Leksands IF, 6 januari 2015.

Med 414 assist från karriären har "Skuggan" en andraplats i Svenska Hockeyligans historia för flest framspelade mål. Bara Johan Davidsson är bättre med 461 assist.

Externa länkar 
hockeydb.com – Stefan Nilsson

Svenska ishockeyspelare
Ishockeyspelare i Luleå HF
Födda 1968
Levande personer
Män
Idrottare från Luleå
Spelare valda i NHL Entry Draft 1986
Ishockeytränare i Luleå HF
Stefan "Åttan" Nilsson

Stefan "Åttan" Nilsson, född 12 september 1968, är en svensk före detta ishockeyspelare som spelade i Färjestads BK mellan säsongerna 1994/95 och 1997/98, där han vann SM-guld två gånger, 1997 och 1998. Innan han kom till Färjestad spelade han i IF Troja-Ljungby, klubben som han också återvände till efter sin tid i Färjestad.

1993 erhöll han i Troja-Ljungby Trojaskölden, för att ha varit ett positivt föredöme både på och utanför planen. Kallades i Trojakretsarna aldrig för "Åttan" utan "Stajl" på grund av sin klubbteknik och förmåga att "Stajla" med pucken. Avslutade karriären som lagkapten i Troja.

Extern länk 

Ishockeyspelare i Färjestad BK
Svenska ishockeyspelare
Spelare i IF Troja-Ljungby
Födda 1968
Levande personer
Män
Personer från Ljungby
Passiv

Passiv, i betydelsen overksam, oföretagsam eller som låter något ske utan att aktivt ingripa, kan syfta på:

 Passiv form – en grammatisk form
 Passivsidan – skulder och eget kapital i en balansräkning

Se även
 Passiv elektrisk komponent
 Passiv förvaltning
 Passivhus
 Passivering
 Passivt nät
 Passivt ordförråd
 Passiv rökning
 Passiv transport

Källor
Berberisväxter

Berberisväxter (Berberidaceae) är en familj av trikolpater med omkring 570 arter uppdelade i 18 släkten. Det största antalet arter, 450, finns i berberissläktet (Berberis). Berberisväxterna finns framförallt i norra halvklotets tempererade områden och i bergsområden i tropiska delar av Sydamerika. I Sverige förekommer inga arter naturligt, utan de är alla införda som trädgårdsväxter. Berberisväxterna är träd, buskar och fleråriga örter. Blommorna är oftast tretaliga, men två- och fyrtaliga finns också. De kan sitta ensamma, men finns ofta i blomställningar eller klasar. Bären från vissa Berberis-arter samt från mahonia (Mahonia aguifolium) går att äta.

I äldre klassificeringssystem ingick endast fyra släkten i berberisfamiljen; Berberis, Epimedium, Mahonia och Vancouveria. Övriga nuvarande släkten var indelade i två fristående familjer, Leonticaceae och Podophyllaceae. Dessa familjer ingår alltså numera i berberisväxterna och är inte längre egna familjer.

Mahoniorna är mycket nära släkt med berberisarna och vissa botaniker låter mahoniorna ingå i berberissläktet. Arter i dessa två släkten kan korsa sig och ge hybrider. Sådana hybrider brukar klassificeras i hybridsläktet hybridmahoniasläktet (×Mahoberberis).

Galleri

Externa länkar 
 Den virtuella floran – Berberisväxter

Trikolpater
Nukleol

Nukleolen är ett litet organ i den eukaryota cellkärnan. Nukleolen kan anses vara en "suborganell" eftersom den finns inne i en primär organell, cellkärnan. Nukleolen är sfärisk, membranlös och omges av kromatin. Den har troligen en funktion vid RNA-syntesen och vid bildningen av ribosomer. Ribosomer beskrivs oftast som cellens fabriker. 

Nukleoler består av protein och ribosomalt DNA (rDNA). rDNA:t är en fundamental komponent av nukleoler eftersom den utgör mallen för transkription av ribosomalt RNA. De flesta djur- och växtceller har en eller flera nukleoler. Vissa celltyper saknar helt nukleol.

Nukleolen har troligen andra funktioner vid sidan av biogenes av ribosomer. Den slutsatsen har dragits eftersom nukleolen inte är synlig i metafasen under mitosen.

Källor

Webbkällor

Tryckta källor

Externa länkar 

Cellbiologi
Systematisk lista över språk

I den här listan visas de viktigaste språkfamiljerna som världens språk inordnas i.  De familjer som finns med här är alla någorlunda välbelagda och vedertagna. Det finns en mångfald hypoteser om hur dessa familjer är släkt med varandra, men ingen konsensus råder bland lingvister om sådana omstridda större grupperingar.  I slutet av listan finns några omstridda förslag.

Några större språkfamiljer

Se även
 Lista över mest talade språk
 Lista över språk (alfabetisk)
 Språkfamilj
 Historisk lingvistik

!
Listor med anknytning till språk
Allmän dammussla

Vanlig dammussla (Anodonta anatina) är Sveriges vanligaste stormusselart. Den finns i hela Sverige om man bortser från de allra nordligaste delarna och fjällkedjan. Lever i både sjöar och vattendrag. Arten blir vanligen ca 10 cm lång men vissa exemplar kan bli uppåt 14 cm. Skalets över och underkant är inte parallella utan konvergerar bakåt. Skalet är även tjockare i framkant vilket ofta tydligt kan kännas om man håller en skalhalva mellan tummen och pekfingret och drar fingrarna mot framänden. Mjukdelarna är gråa eller grågula till skillnad mot den större dammusslans tydligt oranga. Tidigare hette den allmän dammussla.

<div align=center>
Höger och vänster klaff av samma exemplar:

</div align=center>

Se även
 Sötvattensmusslor

Referenser och externa länkar
 NRM - Allmän dammussla

Musslor
Onkogen

Onkogener, eller onkgener, är normala gener som genom introducerade genetiska avvikelser ger malign transformation av cellen, det vill säga en gen som ger upphov till en felaktig proteinprodukt vars bristande funktion ger upphov till en tumörcell. I de flesta fall innebär den genetiska avvikelsen en aktiverande mutation som ger en överaktiverad gen, men även amplifieringar av onkogener är vanligt i tumörceller. 

Proto-onkogener kallas de onkogener som inte förändrats och därmed fyller en normal funktion i cellens livscykel. Genom mutationer i proto-onkogenen blir den en onkogen och kan stimulera till tumörcellsomvandling.

Normalt räcker det att en av allelerna muteras för att en onkogen skall utvecklas.

Mekanismer  
Det finns flera sätt som en proto-onkogen kan utvecklas till en onkogen:

 Det kan ske en punktmutation i supressorgener som gör att produktionen av ett protein ständigt är aktiv.
 Onkogenen kan kopieras och mångfaldigas, vilket ökar produktionen av dess protein.
 Translokationer av proto-onkogenen till områden nära ett aktivt promotorområde gör att genen uttrycks mera.

En onkogen förmedlar proliferativa signaler för mitos eller signalerar överlevnad för cellen. Suppressorgener har den motsatta effekten och bromsar normalt celldelning (eller låter cellen gå i apoptos), men förlust av flera suppressorgener (genom mutationer) kan ge cancerutveckling. Exempel på en suppressorgen är Rb.

Exempel på onkogener är gener vars funktion är att stimulera celldelning under normala fysiologiska förhållanden. Exempel på en onkogen är Src (uttalas sark), Ras. Gener som p53 och RB är däremot tumörsuppressorgener.

Referenser 

Onkologi
Tumörer