kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Malinsfjall

Malinsfjall är ett berg på ön Viðoy i den nordligaste delen av Färöarna som reser sig 750 meter över havet.

Bergen täcker nästan hela ön och befolkningen är koncentrerad till två områden, Viðareiðis i norr och Hvannasund. Till skillnad från de högsta topparna på ön, som ligger norr om Viðareiðis (bland annat Villingadalsfjall som reser sig 841 meter) ligger Malinsfjall söder om samhället.

Berg på Färöarna
Berg i Färöarna 500 meter över havet eller högre
Sornfelli

Sornfelli är ett berg på ön Streymoy på Färöarna. Sornfelli ligger cirka tolv kilometer från huvudstaden Torshamn. Berget har en högsta topp på 749 meter.

Referenser 

Berg på Färöarna
Berg i Färöarna 500 meter över havet eller högre
Irun

Irun (spanska: Irún, baskiska: Irun) är en kommun och stad i provinsen Gipuzkoa i regionen Baskien i Spanien, vid gränsen mot Frankrike, 15 km öster om San Sebastián. 2016 hade staden 61 608 invånare.

Fotbollsklubben Real Unión Club de Irún och handbollsklubben CD Bidasoa har sin hemvist i staden.

Referenser

Externa länkar 

Orter i Baskien
Gränsorter i Europa
Kommuner i Baskien
Min hatt den har tre kanter

Min hatt den har tre kanter är en barnsång. På det tyska originalspråket heter den Mein Hut, der hat drei Ecken. Musiken är en folkvisa med titeln Karneval i Venedig. Sångtexten "Mein Hut, der hat drei Ecken" dateras första gången till Saarland 1886. Till samma melodi kan man också sjunga "Ein Hund kam in die Küche" och den erotiska sångtexten "Ich lieg im Bett und schwitze".

En alternativ text på svenska av Gullan Bornemark, till Anita och Televinken, heter Reflexer och handlar om reflexer och vikten av att använda sådana när man är ute och går i mörkret.

Text

Referenser

Barnvisor
Reflexer (roman)

Reflexer är en roman av Amanda Kerfstedt. Den utgavs 1901 och är troligen den första svenska romanen med en huvudperson som är transvestit. Verket återutgavs 2010 av Rosenlarv förlag.

Handling 
Reflexer handlar om Walter, häradshövding, familjefar och en på alla sätt utmärkt man. Genom hela romanen vet man dock att han bär på en hemlighet, som antyds men inte avslöjas förrän i slutet. Varje dag klockan ett låser han in sig i ett särskilt rum, och där klär han ut sig till kvinna. Hemligheten avslöjas av hans hustru Ragna, som fördömer honom och även skiljer sig från honom. Walter står dock på sig, och hävdar att han ändå är en bättre människa än många andra män, som inte alls döms lika hårt av samhället.

Kring det unika ämnet finns också en konventionell roman, med huvudmotiven kärlek och moral.

I företalet till romanen skriver Kerfstedt att den utgår från en verklig händelse, som "omtalades för mig av en person som stod berättelsens hjälte mycket nära".

Karaktärer 
Walter Lagerstam, romanens protagonist. En häradshövding som i hemlighet är transvestit. Han förlorade i unga år sin tvillingsyster, Eleonore, varpå han sedan dess känt ett stort behov av att bli kvinna. En timme om dagen, klockan 13.00, låser han in sig i ett rum och agerar ut sina kvinnliga lustar. Gift med Ragna.
Eleonore, Walters tvillingsyster. Drunknar i älven när hon försökt balansera på ett broräcke.
Ragna Lagerstam, Walters hustru. Skiljer sig från honom när det uppdagas att han är transvestit.
Hammer, brukspatron. Gift med den unga Emma.
Emma, Hammers hustru. 
Fanny, Walters andra hustru sedan han skiljt sig från Ragna.
Lennart, Walters och Ragnas son. Kallas även för "Len".

Mottagande 
Vissa samtida kritiker uppfattade Reflexer som moraliskt upprörande, medan andra tyckte att det var en helt vanlig, trevlig familjeroman. Eftersom romanen kom ut redan 1901, innan begreppet "transvestit" ens fanns, så var det inte helt lätt för den samtida kritiken att placera romanen. Man talade om det "egendomliga" ämnet men hade inga begrepp för vad den handlade om.

När romanen återutgavs 2010 fick den ett blandat mottagande.

Utgåvor 
Reflexer har getts ut tre gånger. De två första gångerna var 1901 på Hugo Gebers förlag respektive Idun förlag. Efter dessa utgåvor skulle det dröja över hundra år tills boken gavs ut igen, denna gången på Rosenlarv Förlag (2010).

Moa Holmqvist, förläggare på Rosenlarv förlag, säger att huvudanledningen till att förlaget valde att återutge romanen var det faktum att densamma utgör det första exemplet på ett verk vars protagonist är en transvestit, vilket gör den unik i sitt slag. Holmqvist säger vidare att återutgivningen av Reflexer är en del i förlagets arbete att ändra den befintliga litteraturhistorien. Hon menar att förlaget genom att ge ut verket bidrar till att synliggöra translitteraturhistorien.

Referenser 

Svenska romaner
Skönlitteratur 1901
Svenskspråkig skönlitteratur
Verk av Amanda Kerfstedt
Böcker utgivna på Hugo Gebers förlag
Hai Phong

Hai Phong (vietnamesiska Hải Phòng, kinesiska : 海防, "Havsförsvaret"). Staden är den tredje största staden i Vietnam. Hai Phong ligger längs kusten i nordöstra Vietnam, precis vid mynningen av floden Cấm. Det är en överlägset viktigaste hamn i norra delen av Vietnam. Hai Phong är en viktig stad i Vietnam för industrin, särskilt inom livsmedelsindustrin, lätta industrier och tunga industrier. Folkmängden uppgick till  2 028 514  invånare  2019, varav 769 739 invånare bodde i själva centralorten.

Historia 
Staden anlades antagligen under Trungsystrarnas revolt och fick sitt nuvarande namn 1870 då Nguyễndynastin anlade en hamn och förlade trupper där som skulle försvara Vietnams norra kust. Under den franska ockupationen kom staden att bli fransmännens viktigaste marina bas i franska Indokina. Under Vietnamkriget utsattes staden för amerikanska bombningar och hamnen minerades. Under de senaste årtiondena har staden lockat till sig utländska investerare och stadens ekonomiska utveckling hör till Vietnams högsta.

Administrativ indelning 
Hai Phong är en av Vietnams fem städer med provinsstatus, och är indelad i sju urbana distrikt (quận, vilka tillsammans utgör Hai Phongs centralort) och åtta landsbygdsdistrikt (huyện):
Urbana distrikt
 Do Son
 Duong Kinh
 Hai An
 Hong Bang
 Kien An
 Le Chan
 Ngo Quyen
Landsbygdsdistrikt
 An Duong
 An Lao
 Bach Long Vi
 Cat Hai
 Kien Thuy
 Thuy Nguyen
 Tien Lang
 Vinh Bao

Källor 

Vietnams provinser
Orter i Vietnam
Da Nang

Da Nang (vietnamesiska Đà Nẵng) är en stad och kommun i centrala Vietnam. Den är en viktig hamnstad, för både centrala Vietnam och södra Laos. Vid folkräkningen 2009 var Da Nang Vietnams femte folkrikaste kommun och tredje folkrikaste centralort. Staden har en av Vietnams tre internationella flygplatser: Da Nang Internationell flygplats. De två andra finns i Hanoi och Ho Chi Minh-staden.

Administrativ indelning 
Da Nang är en av Vietnams fem storstadskommuner som har samma administrativa status som landets provinser. Kommunen är indelad i sex urbana distrikt (quận) samt ett landsbygdsdistrikt (huyện):
Cam Le (quận)
Hai Chau (quận)
Lien Chieu (quận)
Ngu Hanh Son (quận)
Son Tra (quận)
Thanh Khe (quận)
Hoa Vang (huyện)

Formellt omfattar Da Nang ytterligare ett landsbygdsdistrikt, Hoang Sa, som avser Paracelöarna. Denna ögrupp står de facto under kinesisk kontroll, men även Vietnam och Taiwan gör anspråk på detta område.

Historia 
Da Nang kom att bli en av Vietnams viktigaste hamnstäder under den franska kolonialtiden på 1800-talet. Stadens namn var då Tourane. Under Vietnamkriget tjänade Da Nang som USA:s största flygbas. I krigets slutskede utspelade sig dramatiska scener när demoraliserade soldater från Sydvietnams armé började plundra civila. Staden intogs av Nordvietnam några veckor senare utan att några strider förekommit.

Utbildning 
Det finns två universitet i Da Nang: University of Da Nang och Duy Tan University.

Sevärdheter 
De största attraktionerna i Da Nang är museet som innehåller många föremål från Champakulturen och Marmorbergen där det finns många grottor som har använts som buddhistiska tempel. 

<div style="clear:left;">

Da Nang-katedralen uppfördes 1923 av fransmännen och Cao Dai-templet är ett av de största i Vietnam. En av de större pagoderna i staden är Phap Lam-pagoden.

Källor

Externa länkar 

Orter i Vietnam
Vietnams provinser
Skrammelbil

Skrammelbil, även känd som Uppför en backe och över en bro, är en barnvisa från 1970-talet av Vardagsgruppen. Sången består av fem verser och beskriver en bilresa.

Publikation
Bulleribjörk, 197?
Smått å Gott, 1977
Barnvisor och sånglekar till enkelt komp, 1984

Inspelningar
En tidig inspelning gjordes av Lasse Lönndahl, och gavs ut på skiva 1977.

Källor

Fotnoter

Barnvisor
Sånger om bilar
Iserlohn

Iserlohn är en stad i den tyska delstaten Nordrhein-Westfalen. Den är belägen i norra delen av Sauerland och har cirka   invånare. Staden har ett ishockeylag som spelar i DEL, Iserlohn Roosters. Det tyska rockbandet Halz Maul und spiel är därifrån.

Vänorter
Iserlohn har följande vänorter:
 Almelo, Nederländerna, sedan 1954
 Auchel, Frankrike
 Biel, Schweiz
 Chorzów, Polen
 Glauchau, Tyskland
 Hall in Tirol, Österrike
 Laventie, Frankrike
 Novotjerkassk, Ryssland
 Nyíregyháza, Ungern

Källor 

Kommuner och städer i Märkischer Kreis
Hansan
Lista över Afghanistans statsöverhuvuden

Detta är en lista över Afghanistans statsöverhuvuden (före 1881 Kabul och Herat). Under talibanernas styre 1996-2001 utropades Islamiska emiratet Afghanistan vilken inte erkändes av världssamfundet som i stället stödde den av Burhanuddin Rabbani ledda oppositionsregeringen. Efter talibanernas maktövertagande 2021 utropades återigen Islamiska emiratet Afghanistan, som (januari 2022) inte har erkänts av världssamfundet. Den tidigare vicepresidenten deklarerade att han var den legitime presidenten.

Afghanistan statsöverhuvuden
Statsöverhuvuden
Afghanistans politiska historia
Trottoaren

"Trottoaren", även känd som "Inte leker vi på trottoaren" är en svensk barnvisa från 1900-talet med temat trafik. Sången handlar om att man inte skall leka på trottoaren. Texten skrevs av Gullan Bornemark, medan melodin är samma som "Björnen sover" och "Gubben Noak". Sången ingår i Anita och Televinken, som hade i syfte att lära barn hur man ska bete sig i trafiken.

"Trottoaren" är också en låt på Just Ds första album 1 steg bak & 2 steg fram.

Se även
Gatan

Barnvisor
Trafiksånger
Gatan

Gatan, även känd som Inte leker du och jag på gatan är en svensk barnvisa från 1900-talet med temat trafik. Sången handlar om att man inte skall leka på gatan. Texten skrevs av Gullan Bornemark, medan melodin är samma som Björnen sover och Gubben Noak. Sången ingår i Anita och Televinken, som hade i syfte att lära barn hur man ska bete sig i trafiken.

Se även
Trottoaren

Barnvisor
Trafiksånger
Lekplatsen

Lekplatsen är en svenskspråkig barnsång från 1900-talet som handlar om lekplatser. Texten skrevs av Gullan Bornemark. Sången ingår i Anita och Televinken, som lärt barn hur man ska bete sig i trafiken och därför torde temat syfta på att man inte skall leka på vägen, även om det aldrig nämns i sången.

Barnvisor
Trafiksånger
Lekplats

Lekplats, även lekpark, är ett område avsett för barn att leka på och är oftast beläget utomhus. En temalekpark är pedagogiskt uppbyggd kring ett visst tema, exempelvis sagor, barnboksfigurer, historiska miljöer eller olika platser i världen. En äventyrslekplats bygger på naturnära lek med utmaningar för lite äldre barn. Moderna lekplatser konstrueras tillgänglighetsanpassade och kan även nyttjas av barn med funktionsnedsättning.

Allmänt
På lekplatser brukar det finnas exempelvis sandlåda, gungställning, klätterställning, rutschbana, gungbräda, gungleksaker, karusell och lekstuga. För att dämpa fall används till exempel gummiasfalt eller en speciell sand som inte binder vatten så bra och därför håller sig.
Lekplatser kan vara belägna på olika ställen, till exempel i parker, förskolegårdar och skolgårdar. De kan också finnas i anslutning till större affärer för att användas av kundernas barn medan föräldrarna handlar. EU införde 1998 ett program (EN1176 och EN1177) bestående av standarder om säkerheten på lekplatser, som en säkerhetsåtgärd.

Lekplatser i världen

Tyskland
Redan under tidigt 1800-tal krävde läkaren och arkitekturteoretikern  Bernhard Christoph Faust (1755-1842) att lekplatser för barn borde inrättas. Bygglagstiftningen föreskriver i de flesta tyska förbundsländer inrättandet av lekplatser. Exempelvis kräver bygglagstiftningen i Bayern att i anslutning till nybyggda bostadshus med över tre lägenheter ska en "tillräckligt stor" lekplats anordnas om det inte redan finns en lekplats i närheten. Offentliga och kommunala lekplatser kontrolleras minst en gång årligen beträffande säkerheten.

Sverige
Sveriges första offentliga lekplats för barn anlades 1899 i Vasaparken i Stockholm. Den moderna Parkleken ("lek i parken"), med kommunalt anställd personal, introducerades i Stockholm av stadsträdgårdsmästaren Osvald Almqvist. Första Parkleken provades 1936 i Observatorielunden och i Björns trädgård med stor framgång och redan två år senare fanns Parkleken i ytterligare 14 parker i Stockholm.  Under Almqvists och särskilt Holger Bloms och Erik Glemmes tid tillkom allt fler bemannade lekplatser, alltså lek under uppsikt av skolad personal, som inte skulle bevaka barnen utan stimulera dem. Ordet lekplats förekommer i Sverige från 1950-talet. I Stockholms parker och i andra parker i Sverige anlades även plaskdammar avsedda för barnens vattenlek och bad.

Bland moderna temalekplatser i Sverige märks Anders Franzéns park i Stockholm och Mulle Meckparken i Solna. Båda är utformade av konstnären och scenografen Tor Svae och har rönt stor uppmärksamhet för sina realistiska och inspirerande miljöer i barnvänligt miniformat.

Europastandard 

Lekredskap avsedda för offentlig och gemensam miljö ska uppfylla kraven enligt europastandarderna SS-EN 1176 och 1177 men de får inte vara CE-märkta.

Det är viktigt att skilja lekredskap för offentlig och gemensam miljö från lekredskap som gungor, rutschbanor och studsmattor etc. avsedda för enskilt privat bruk. Lekredskap för enskilt privat bruk definieras som leksaker och ska vara CE-märkta enligt EU:s leksaksdirektiv (2009/48/EG).

Källor

Fotnoter

Externa länkar
 

Plats
Mohammed Rabbani

Mulla Mohammed Rabbani, född i september 1955 i Pashmol, Kandahar, död 21 april 2001 i Rawalpindi, Pakistan (i levercancer), var pashtun och en av grundarna av talibanerna. När talibanerna erövrade Kabul 1996 blev han talibanregeringens, Det Högsta Rådets, chef och, enligt vissa källor, landets statsöverhuvud. Han var närmast i rang efter Mullah Omar och har ansetts något mindre konservativ än denne. Som Afghanistans regeringschef och talibanregimens andreman ersattes han av Mawlawi Abdul Kabir.

Referenser

Externa länkar 
 Mullah Mohammad Rabbani 

Afghanska politiker under 1900-talet
Män
Avlidna 2001
Födda 1955
Talibanledare
Lillebror (sång)

Lillebror är en barnsång med text och musik skriven av Gullan Bornemark, publicerad i Hallå, hallå 1964. I jämförelse med originalet har Gullan Bornemark senare ändrat sångtexten något. Sångtexten handlar om lillebror, som kan göra det mesta. Inspirationen är från dottern Evas lillebror Sven, som tyckte han kunde allting.

Publicerad i
Hallå, hallå, 1964
Barnens svenska sångbok, 1999, under rubriken "Sånger för småfolk".

Inspelningar
Tillsammans med Malmö snurrorkester spelade Gullan Bornemark in sången på singeln "Gumman i lådan" med Gullan Bornemark själv och hennes barn Eva och Sven.

Referenser

Noter

Referenser

Svenska barnvisor
Sånger 1964
Viljen I veta och viljen I förstå

Viljen I veta och viljen I förstå är en gammal svensk folkvisa till vilken det dansas kring såväl julgran som midsommarstång. Sången handlar om hur bönder sår havre.

Vid slöjdseminariet i Nääs fanns från 1875 förutom slöjden även kurser i dåtida folkdanser, lekar och idrott och vid 1880-talets andra halva började man enskild utöva sånglekar i samband med slöjdkurserna. Från 1895 hölls kurser i lek och dans, då man börjat utbilda lekledare, och seminariets grundare Otto Salomon föreslog leken som social träning, och menade att sånglekar och folkdanser var ett kulturarv värt att bevara, och man började samla sånglekar. Sånglekar från Nääs utkom 1905 och 1915, och denna finns med i första delen. Den finns också med i A. I. Arwidssons Svenska Fornsånger III (1842). Förmodligen (1999) nedtecknades den under 1810-talet av lektorn och kyrkoherden Johan Haqvin Wallman, och A. I. Arwidsson använde hans handskrifter. En annan variant, som börjar "Sem vad jag haver uti min hand", finns i Carl-Herman Tillhagens och Nils Denckers Svenska folklekar och danser från 1950.

Gullan Bornemark skrev en ny text, med trafiktema för Anita och Televinken, som heter Hjälpa polisen. Den handlar om att man till exempel inte skall följa efter utryckningsfordon vid olyckor som man inte har med att göra.

Publikation
Julens önskesångbok, 1997, under rubriken "Tjugondag Knut dansar julen ut", angiven som "Folklek"
Barnens svenska sångbok, 1999, under rubriken "Sång med lek och dans".

Inspelningar
En tidig inspelning gjordes av Farbror Sven-Olof, och utkom på skiva 1927.

Referenser

Noter

Referenser

Externa länkar

Danslekar
Folkvisor
Sånger om lantbruk
Vilhelm Bryde

Vilhelm Bryde, född 28 april 1888 i Hedvig Eleonora församling, Stockholm, död 26 april 1974 i Storkyrkoförsamlingen, Stockholm, var en svensk skådespelare, filmproducent, regissör och arkitekt med mera.

Biografi
Bryde utbildade sig först till byggnadsingenjör (examen 1909), men valde sedan skådespelarbanan (även om han kom att verka som arkitekt i mindre skala parallellt). 1909–1911 var han elev vid Dramatens elevskola. Mellan 1913 och 1919 var Bryde skådespelare vid Svenska Teatern i Stockholm. 1919 gick han över till AB Svensk Filmindustri där han Blev dekoratör och bland annat ansvarade för scendekorationerna vid Ingmarssönerna, Karin Ingmarsdotter och Gösta Berlings saga. Han var chef för AB Svensk Filmindustris anläggningar vid Filmstaden 1922–1933, samt biografchef över Stockholmsbiograferna vid Svensk Filmindustri från 1933. Bryde var VD och produktionschef för Film AB Minerva 1925–1931.

Han var son till köpman Fredrik Johanson och Emilia Erikson. Bryde var från 1915 till sin död gift med skådespelaren Lisa Holm. De är begravda på Solna kyrkogård. Arkitekten Lars Bryde var deras son.

Film

Regi

Producent

Filmografi roller i urval

Teater

Roller (urval)

Regi (ej komplett)

Källor

Fotnoter

Externa länkar
 

Svenska scenskådespelare
Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska stumfilmsskådespelare
Svenska stumfilmsregissörer
Svenska teaterregissörer
Svenska filmproducenter
Svenska arkitekter under 1900-talet
Skådespelare från Stockholm
Arkitekter från Stockholm
Gravsatta på Solna kyrkogård
Födda 1888
Avlidna 1974
Män
Färlevfjorden

Färlevfjorden är en bifjord till Gullmarn i mellersta Bohuslän. Fjordsystemet bildades genom att en förkastningsspricka uppstod i urberget och utgör en gränszon mellan gnejsområdet i söder och granitområdet i norr. Naturformerna varierar mellan branta klippor, som stupar rätt ner i fjorden, och flackare strandpartier med betesängar och sandstränder. Gullmarn delar upp sig i Färlevfjorden, Saltkällefjorden och Skredsviken vid öarna Stora Bornö och Lilla Bornö. I fjorden finns ön Ladholmen. Färlevfjorden sträcker sig förbi byarna Barkedal, Sämstad och Lingatan och ligger mellan Lysekils kommun i väst och Munkedals kommun i öst.

Fjordar i Sverige
Bohusläns geografi
Saltkällefjorden

Saltkällefjorden är en bifjord till Gullmarn i mellersta Bohuslän.

I Saltkällefjorden mynnar Taske å i småorten Saltkällan, samt Örekilsälven vid Munkedals hamn.

Saltkällefjorden mynnar i Gullmaren vid Gårvik, där också Färlevfjorden, en annan bifjord till Gullmaren, mynnar.

Fjordar i Sverige
Bohusläns geografi
Stora Bornö

Stora Bornö är en ö i Gullmarsfjorden i Brastads socken i Lysekils kommun i Bohuslän.

Stora Bornö är ungefär fyra kilometer lång från nord till syd och är till större delen klädd med barrskog. Öns högsta punkt är 110 meter över havsytan och på många platser finns lodräta stup ner mot havet.

På ön finns Bornö hydrografiska fältstation som byggdes 1902 av Otto Pettersson och Gustaf Ekman.

Ön omtalas i norska dokument 1317. På 1800-talet fanns här tre torp, av vilka ett ännu står kvar.

Sedan 2012 är Stora Bornö ett naturreservat.

Se även
 Lilla Bornö

Källor

Externa länkar

 Stora Bornö, Länsstyrelsen i Västra Götalands län

Öar i Lysekils kommun
Naturreservat i Lysekils kommun
Naturskyddsområden bildade 2012

Sidor om naturreservat i Västra Götalands län som saknar länkar till Länsstyrelsen
Abdullah Abdullah

Abdullah Abdullah (persiska: عبدالله عبدالله, Abdallah 'Abdallah), född 5 september 1960 i Kabul i Afghanistan, är en afghansk läkare och politiker  av tadzjikisk och pashtunsk etnicitet. Abdullah var tidigare utrikesminister i Afghanistan och var den ledande utmanaren till den sittande presidenten Hamid Karzai i presidentvalet den 20 augusti 2009. Den 31 oktober 2009 återtog han sin kandidatur som protest mot valfusket i valet innan.

Abdullah ställde upp i valet 2019. Efter ett omtvistat resultat, där de officiella uppgifterna angav att han hade förlorat, utropade både han och Ashraf Ghani sig som segrare. Efter hot från USA om indraget bistånd kom man överens om en maktdelning som innebar att Ghani förblev president och Abdullah fick kontrollen över halva regeringen inklusive ansvaret för fredsprocessen.

Källor 
 Abdullah Abdullah

Noter 

Afghanska politiker under 2000-talet
Födda 1960
Män
Levande personer
Personer från Kabul
Lilla Bornö

Lilla Bornö är en ö i Gullmarn i Uddevalla kommun i Bohuslän. Det smala sundet på öns västsida mot Stora Bornö utgör gränsen till Lysekils kommun. På ön finns två fritidshus, det ena på östra sidan, och det andra på den norra sidan. 

Bohusläns öar
Ferenc Herczeg

Ferenc Herczeg, egentligen Franz Herzog, född 22 september 1863 i Vršac, Österrike-Ungern (idag Serbien), död 25 februari 1954 i Budapest, Ungern, var en ungersk författare och dramatiker.

I sina romaner och skådespel behandlar Herczeg dels historiska ämnen, som i Pogányok ("Hedningar", 1902), Bizánc ("Bysans", 1904), Az élet kapuja ("Livets port", 1919) och Pro Libertate (1936), dels livet i de högre samhällsskikten, som i Flickorna Gyurkovics (1893), Pojkarna Gyurkovics (1895), Guldfiolen (1916) och Kék róka ("Den blå räven", 1917). Hans verk är rika på fängslande intriger och öden, men är ofta ytliga och präglade av konservativa, nationalistiska uppfattningar. 

De flesta av Herczegs böcker har översatts till flera språk, och många är filmatiserade, däribland Erotikon av Mauritz Stiller 1920, Gyurkovicsarna av John W. Brunius 1920 och Flickorna Gyurkovics av Ragnar Hyltén-Cavallius 1926.

Herczeg grundade 1894 den populära litterära veckotidningen Uj Idök ("Nya tider"), vars redaktör han var fram till 1944. Under perioden 1948–1980 blev hans verk inte utgivna i Ungern.

Källor

Externa länkar

Ungerska dramatiker
Ungerskspråkiga dramatiker
Ungerska romanförfattare
Ungerskspråkiga romanförfattare
Personer från Vršac
Födda 1863
Avlidna 1954
Män
Honor Blackman

Honor Blackman, född 22 augusti 1925 i London, död 5 april 2020 i Lewes i East Sussex, var en brittisk skådespelare.

Blackman medverkade i brittisk film sedan mitten av 1940-talet. Hennes genombrott kom 1962 när hon togs ut som Cathy Gale i TV-serien The Avengers. En annan känd roll är som Pussy Galore i James Bond-filmen Goldfinger.

Filmografi i urval 

, avsnitt Dagger of the Mind

 (TV-film)

, avsnitt Terror of the Vervoids

 - Fallenhet för livet

Referenser

Externa länkar 

 
 

Brittiska skådespelare under 1900-talet
Brittiska TV-skådespelare
Bondbrudar
Födda 1925
Avlidna 2020
Kvinnor
Skådespelare från London
Brittiska skådespelare under 2000-talet