Solros

Solros (Helianthus annuus) är en art i släktet Helianthus inom familjen korgblommiga växter. Den har upp till 3 meter höga stänglar med gula blommor.

Växten har sitt ursprung i södra och sydöstra USA och odlas över stora delar av världen som prydnadsväxt eller för kommersiell framställning av solrosolja och solrosfrön. Internationellt är Ukraina och Ryssland de största producentländerna.

Etymologi och ursprung
Det vetenskapliga namnet kommer av grekiska helios, solen, ánthos, blomma och annuus, ettårig.

Solrosen har sitt ursprung i södra och sydöstra USA.

Biologi
Växten kan bli upp till 3 meter hög, i vissa fall ända upp till 5 meter, och blomman är gul till färgen. De strålblomstriga blomkorgarna är mycket stora, gula och bruna. Det vi ser som en blomma är i praktiken en samling av två sorters blommor. I mitten finns bruna diskblommor och runt kanterna gula strålblommor.

Blomman och solen
Under blomningen vänder de sig mot solen under dagen, så kallad heliotropism. Efter blomning intar de dock ett fast läge och följer inte längre solen. Om man tittar på blomkorgarna ser man att de har spiraler i varsin riktning och antalet spiraler i ena riktningen är större.

Antalet spiraler i respektive riktning är vanligen antingen 21 och 34, 34 och 55, 55 och 89, eller 89 och 144. De hör alla till Fibonaccis talserie: 1, 2, 3, 5, 8, 13, 21, 34, 55, 89, 144 och så vidare.

För att optimera utfyllnaden är det nödvändigt för växten att välja det mest passande förhållandet. Förhållandet är exakt gyllene snittet, cirka 1,6180. Motsvarande vinkel, den gyllene vinkeln, är 137,5 grader. Med denna vinkel får man optimal utfyllnad, det vill säga samma utrymme mellan alla fröna. Detta ger en optimal packning av fröna.

Användning

Frön och kärnor
Solrosen har små, tillplattade, torra frukter, vilka sitter tätt samman på ovansidan av diskblomman. Frukterna i sitt svarta skal används som fågelfrö vid fågelmatning, då något oegentligt marknadsförda som solrosfrön. Solrosens frön, det vill säga de skalade frukterna, används för mänsklig konsumtion, bland annat blandade i müsli; då marknadsförs de ofta som solroskärnor.

Solrosens tillplattade frukter, ofta marknadsförda som solrosfrön, används gärna som fågelfrö vid fågelmatning, till exempel på fågelbord.

Övrig användning
Solrosen odlas också för oljeproduktion. Ur fröna pressas en blekgul, tunnflytande, mild och fet olja, solrosolja, som torkar in om den befinner sig i kontakt med luften. Den har behaglig smak och lukt och är löslig i eter och etanol. Kemiskt sett består den av olein, palmitin, stearin och linolein (triglyceriderna av oljesyra, palmitinsyra, stearinsyra och linolsyra). Oljan används kallpressad som matolja och varmpressad i fernissa- och tvålfabrikation. 

Det som återstår när oljan pressats ur fröna kallas solroskakor eller solrosfrökakor och används som foder till husdjur. De är vanligen mycket tjocka och hårda. Solrosfrökakor som kommer från skalade frön innehåller upp till 30 % smältbart protein, 10 % fett och 20 % smältbara kolhydrater. Kakor som görs av oskalade frön har högre halt av kostfiber.

Solrosen kan även användas som prydnadsblomma i trädgårdar och som snittblomma.

Produktion
De största producenterna av solrosfrön/solroskärnor är Ryssland och Ukraina. De tio största producenterna 2013 var följande:

Ukraina – 11,05 miljoner ton
Ryska federationen – 10,3
Argentina – 3,1
Folkrepubliken Kina – 2,42
Rumänien – 2,2
Bulgarien – 1,93
Frankrike – 1,58
Turkiet – 1,52
Ungern – 1,47
Tanzania – 1,08

De tio största producenterna av solrosolja är (beräkning från 2016):

Ukraina – 5,372 miljoner ton
Ryska federationen – 3,738
Europeiska unionen – 3,105
Argentina – 1,180
Turkiet – 0,589
Kina – 0,475
Sydafrika – 0,308
USA – 0,247
Bolivia – 0,151
Serbien – 0,149

Stor produktion av solrosolja sker även i Indien, Kazakstan, Myanmar och Pakistan.

Bilder

Kommentarer

Referenser

Noter

Källförteckning 
 . Läst den 8 januari 2014.

Externa länkar 
 Den virtuella floran – solros
 Carl von Linnés digitala växtbibliotek
 Webbmatte.se – Fibonaccis talföljd

 

Korgblommiga växter
So Växtindex