kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sonbhadra (distrikt)

Sonbhadra är ett distrikt i den indiska delstaten Uttar Pradesh, och hade 1 463 519 invånare år 2001 på en yta av 6 788 km². Det gör en befolkningsdensitet på 215,6 inv/km². Den administrativa huvudorten är Sonbhadra, medan den största staden i distriktet är Renukoot. De största religionerna är hinduism (93,97 %) och islam (5,40 %).

Administrativ indelning
Distriktet är indelat i tre kommunliknande enheter, tehsils:
Dudhi, Ghorawal, Robertsganj

Städer
Distriktets städer är huvudorten Sonbhadra samt Anpara, Bijpur, Chopan, Churk Ghurma, Dudhi, Ghorawal, Jamshila, Khariya, Kota, Obra, Parasi, Pipri och Renukoot.

Urbaniseringsgraden låg på 18,82 procent år 2001.

Källor

Externa länkar
Officiell webbsida

Distrikt i Uttar Pradesh
Mahoba

Mahoba är en stad i den indiska delstaten Uttar Pradesh, och är den administrativa huvudorten för distriktet Mahoba. Staden hade 95 216 invånare vid folkräkningen 2011. 

Som huvudstad för en dynasti, som under 800- till 1200-talet behärskade Bundelkhand, har staden Mahoba en mängd byggnadsminnen, bland annat genom uppdämning bildade sjöar, av vilka den största är mer än 6 kilometer i omkrets.

Källor

Orter i Uttar Pradesh
Ugglan
Ambedkar Nagar

Ambedkar Nagar är ett distrikt i den indiska delstaten Uttar Pradesh, och hade 2 026 876 invånare år 2001 på en yta av 2 372 km². Det gör en befolkningsdensitet på 854,5 inv/km². Den administrativa huvudorten är staden Akbarpur, medan den största staden är Tanda. De största religionerna är Hinduism (83,33 %) och Islam (16,39 %).

Administrativ indelning 
Distriktet är indelat i fyra kommunliknande enheter, tehsils:
 Akbarpur, Allapur, Jalalpur, Tanda

Städer 
Distriktets städer är huvudorten Akbarpur samt Ashrafpur Kichhauchha, Bhulepur, Iltifatganj Bazar, Jalalpur, Kataria och Tanda.

Urbaniseringsgraden låg på 8,93 procent år 2001.

Källor 

Distrikt i Uttar Pradesh
Siliguri

Siliguri (alternativt Shiliguri) är en stad i den indiska delstaten Västbengalen. Den är belägen i den nordligaste delen av delstaten och gränsar i söder till Bangladesh. Folkmängden uppgick till cirka en halv miljon invånare vid folkräkningen 2011, vilket vid tillfället gjorde den till delstatens femte största stad. Siliguri omfattar områden i två av delstatens distrikt, Darjeeling och Jalpaiguri. Storstadsområdet hade cirka 700 000 invånare 2011.

Källor 

Orter i Västbengalen
Kannauj

Kannauj (alternativ stavning Kanooj, äldre variant Kanyakubja, hindi कन्नौज) är en stad i den indiska delstaten Uttar Pradesh, och är administrativ huvudort för distriktet Kannauj. Staden är belägen vid floden Ganges och hade 84 862 invånare vid folkräkningen 2011. Kannauj är en marknadsstad för tobak, parfym och rosenvatten.

Historia
Staden var av stor betydelse under Guptariket, Harsha Vardhana och Pratiharariket. Sedan Mahmud av Ghazni erövrat staden 1018 och Muhammed av Ghur gjort sammaledes 1194 föll den tillbaka.

Källor

Orter i Uttar Pradesh
Baghpat

Baghpat är en stad i den indiska delstaten Uttar Pradesh, och är den administrativa huvudorten för distriktet Baghpat. Staden hade 50 310 invånare vid folkräkningen 2011. Baghpat är belägen ett par mil norr om Delhi vid floden Yamuna, på en höjd av 223 m ö.h.

Källor

Orter i Uttar Pradesh
Balrampur

Balrampur är en stad i den indiska delstaten Uttar Pradesh, och är den administrativa huvudorten för distriktet Balrampur. Staden hade 81 054 invånare vid folkräkningen 2011, med förorter 86 790 invånare.

Källor 

 

Orter i Uttar Pradesh
Chandauli

Chandauli är en stad i den indiska delstaten Uttar Pradesh, och är den administrativa huvudorten för distriktet Chandauli. Staden hade 23 020 invånare vid folkräkningen 2011.

Källor

 

Orter i Uttar Pradesh
Abaddon

Abaddon (hebr: אבדון)
(grek: Ἀβαδδὼν), den hebreiska versionen av namnet på koine grekiska är "Förstöraren". I Nya Testamentet Apollyon
(grek: Ἀπολλύων, Apollýōn), också förknippad med Avgrunden dvs Det bottenlösa hålet i Gamla och Nya Testamentet eller Dödsriket och Sheol i rabbinsk litteratur. I Bibeln beskrivs karaktären som en ängel, möjligen en fallen ängel med många namn, nära förknippad med beskrivningen om Antikrist.

Enligt några utombibliska författare var Abaddon en ängel som drogs med av Satan i revolten mot Gud och beskyllde Djävulen för högmod och blasfemi i Helvetet och tog avstånd från Djävulens plan att döda Kristus. Enligt en del andra är han synonym med Satan och eller Antikrist eftersom han beskrivs vara kung över de andra änglarna troligtvis fallna änglar i det Bottenlösa Hålet i Uppenbarelseboken i Bibeln och är nära förknippad i beskrivningen om Antikrist.

I Nya Testamentet namn på "avgrundens" ängel (Uppb. 9:11, där även omskrivet med grekiskans Apollyon, fördärvaren alternativt förstöraren. Likaså i Talmud). De uppgifter som finns tyder på att samma ängel har olika namn på olika språk.

Upp 9:11
"Över sig har de en kung, hans namn på hebreiska är Abaddon och på grekiska är det Apollyon."

I Klopstocks Messias är Abbadona namnet på en fallen ängel som ångrar sitt avfall från Gud. Samma figur Abbadon förekommer i Bengt Lidners Messias i Getsemane (1791) och Michail Bulgakovs Mästaren och Margarita (1940).

Referenser

Noter

Källor

Kristen mytologi
Tantolundens friluftsteater

Tantolundens friluftsteater var en friluftsteater i Tantolunden på Södermalm i Stockholm som existerade 1919–1961.

Teatern invigdes sommaren 1919 med Björn Hodells När byskräddaren och byskomakaren gifte bort sin pojke. Edvard Janse drev teaterverksamheten fram till 1924 då den övertogs av Thyra Juberg. 1924–1947 spelades nitton av Gideon Wahlbergs populära pjäser på teatern, bland annat de från TV välkända Söderkåkar (1930) och Grabbarna i 57:an (1935). Mellan 1950 och 1957 svarade Sigge Fischer för repertoaren. Sommaren 1961 spelades den sista pjäsen sånglustspelet Södercharmören.

Teatern, som låg i en sänka mittemot fotbollsplanen i Tantolunden, hade plats för 1 400 åskådare.

Uppsättningar

Referenser

Fotnoter

Källor

 Myggan Erikssons Nöjeslexikon
 Uppgifter och bilder: www.angelfire.com

Södermalm
Ej längre existerande teatrar i Stockholm
Friluftsteatrar i Sverige
Marianne Samuelsson

Birgit Marianne Samuelsson, tidigare Johansson, född 9 december 1945 i Alingsås, Älvsborgs län, är en svensk politiker (miljöpartist) och ämbetsman.

Samuelsson, från början hemvårdare, var ordinarie riksdagsledamot 1988–1991 och 1994–2002 (även ersättare 2003), och var i riksdagen bland annat ledamot av Miljö- och jordbruksutskottet 1990–1991 och ledamot av Utrikesutskottet 1998–2002. Hon var språkrör för Miljöpartiet 1992–1999 tillsammans med Birger Schlaug. 2004–2009 var hon landshövding i Gotlands län. Därefter har hon bland annat varit ordförande för Hushållningssällskapet och Gotlands fornvänner. Hon var tidigare ordförande i riksorganisationen Hela människan, en paraplyorganisation för kyrkornas sociala arbete.

Referenser

Noter

Allmänna källor 
 SVT Rapport 28 juli 2010

Externa länkar 

Miljöpartiet de grönas språkrör
Ledamöter av Sveriges riksdag för Miljöpartiet
Landshövdingar i Gotlands län
Personer från Alingsås
Födda 1945
Kvinnor
Levande personer
Björnekulla-Västra Broby församling

Björnekulla-Västra Broby församling är en församling i Luggude-Åsbo kontrakt i Lunds stift. Församlingen ligger i Åstorps kommun i Skåne län och utgör ett eget pastorat.

Administrativ historik
Församlingen bildades 2002 genom sammanslagning av Björnekulla församling och Västra Broby församling och utgör sedan dess ett eget pastorat.

Kyrkor 
 Björnekulla kyrka
 Hyllinge småkyrka
 Västra Broby kyrka

Församlingshem

Källor

Externa länkar 
 

Församlingar i Lunds stift
Indelningar i Åstorps kommun
Förslöv-Grevie församling

Förslöv-Grevie församling är en församling i Bjäre-Kulla kontrakt i Lunds stift. Församlingen ligger i Båstads kommun i Skåne län och utgör ett eget pastorat.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 2002 genom en sammanslagning av Förslövs och Grevie församlingar. Församlingen utgör sedan dess ett eget pastorat.

Kyrkobyggnader

Kyrkoherdar
Kyrkoherden i juni 2004 är John Liljeblad.

Källor

Externa länkar
Officiell webbplats

Indelningar i Båstads kommun
Församlingar i Lunds stift
Bjärehalvön
Hjärnarp-Tåstarps församling

Hjärnarp-Tåstarps församling är en församling i Bjäre-Kulla kontrakt i Lunds stift. Församlingen ligger i Ängelholms kommun i Skåne län och utgör ett eget pastorat.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 2002 genom en sammanslagning av Hjärnarps och Tåstarps församlingar. Församlingen utgör sedan dess ett eget pastorat.

Kyrkobyggnader

Källor

Externa länkar
Officiell webbplats

Indelningar i Ängelholms kommun
Församlingar i Lunds stift
Blidö socken

Blidö socken i Uppland ingick i Frötuna och Länna skeppslag, ingår sedan 1971 i Norrtälje kommun och motsvarar från 2016 Blidö distrikt.

Socknens areal är 58,39 kvadratkilometer, varav 57,05 land. År 2000 fanns här 1 175 invånare.  Orterna Furusund och Köpmanholm samt sockenkyrkan Blidö kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Blidö socken bildades före 1650 genom en utbrytning ur Länna socken. 

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Blidö församling och för de borgerliga frågorna till Blidö landskommun. Landskommunen uppgick 1971 i Norrtälje kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Blidö, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört län, fögderier, tingslag och domsagor enligt vad som beskrivs i artikeln Frötuna och Länna skeppslag. De indelta båtsmännen tillhörde Södra Roslags 1:a båtsmanskompani.

Geografi
Blidö socken ligger sydost om Norrtälje i skärgården vid Svartlögafjärden och omfattar öar som Furusund, Blidö och Yxlan med Furusundsleden och Eknöströmmen i väster. Socknen är en kuperad bergs- och skogsbygd med kala skär i yttre skärgården.

Blidö socken omfattar, förutom huvudöarna Blidö och Yxlan öar som Granö, Själbottna, Svartlöga, Söderöra, Norröra, Gräskö, Kudoxa, Kallskär, Stora Ängskär, Rödlöga, Gillöga, Svenska Högarna, Ut-Fredel, In-Fredel, Söderskärgården, Röder samt Svenska Björns naturvårdsområde.

Fornlämningar
Från järnåldern finns någon enstaka stenristning. I skärgården har labyrinter och tomtningar påträffats.

Namnet
Namnet skrevs på 1690-talet Blijdö och avsåg då området runt kyrkan. Namnets förled är blid, mild, behaglig' med oklar tolkning.

Se även
Blidö församling

Referenser

Externa länkar

Blidö sockens hembygdsförening
Socknar i Frötuna och Länna skeppslag

Indelningar i Norrtälje kommun
Vaporizer

Vaporizer, en sorts pipa där rökmaterialet är inneslutet i en behållare. Istället för en vanlig pipa med öppen kopp där man eldar i koppen är vaporizern "stängd" och man eldar på utsidan av behållaren. Rökmaterialet värms då upp för att till slut förångas. Till skillnad från vanliga pipor andas man inte in röken av ett förbränt ämne, utan gasformen av dess aktiva substanser. En vaporizer är därför hälsosammare än de flesta andra pipor. 

Även elektriskt uppvärmda "rökdon" förekommer på marknaden, värmekällan kan vara en lödkolv som försetts med en liten skål för substansen, eller begagna sig av ir-strålning från någon form av lampa, ofta av halogentyp. Den förgasade substansen samlas upp i någon form av behållare, påse eller glaskärl och inhaleras när mängden ångor nått lämplig nivå. Dyrare modeller har reglerbar temperatur och display som visar uppnått värde. 

Rökdon
Älmsta

Älmsta (Elmsta) är en tätort i Väddö socken, Norrtälje kommun i Stockholms län  med 1 532 invånare (2022). Orten är belägen där Väddö kanal mynnar i Väddöviken. Norra delen (byarna Hammarby och Norrsundet) ligger på ön Väddö och den södra (Elmsta by) på fastlandet.

Historia
När Elmsta omnämndes första gånga gången 1557 var den redan en stor by med sju gårdar. Flera forngravar vittnar om en ännu äldre historia.

Befolkningsutveckling

Samhället
Väddö folkhögskola och Roslagens Sjöfartsmuseum är två kända institutioner inom det jämförelsevis begränsade området Elmsta jämte Hammarby och Norrsundet. Sjöfartsmuseet äger bland annat Ångslupen Elmsta, som sommartid går i passagerartrafik på rundturer i Väddö kanal, med kajplats intill Älmstabron, centralt på orten.

I ortens centrala del finns en stor livsmedelsaffär med tillhörande spelbutik och café, ett bankkontor, restauranger samt ett varierande utbud av andra affärsverksamheter.

Det finns en biblioteksfilial. I Hammarby finns en stor möbelaffär, ett byggföretag, ett mejeri med försäljning till allmänheten samt en anläggning för motion och friskvård.

På Elmsta udde, som är 80 meter bred och 250 meter lång finns ett år 2008 färdigbyggt område med fyra parhus samt 13 stycken 2-3 vånings flerfamiljshus, med sammanlagt drygt 130 bostadsrättslägenheter. 

Någon kilometer söder om den egentliga tätorten ligger ett industriområde.

Kommunikationer 
Älmsta nås från Norrtälje genom att man först tar riksväg 76 (mot Gävle) och sedan (vid Sonö vägskäl) fortsätter på länsväg 283. Bussar går från Norrtälje (nr 636, 637) och Hallstavik (nr 643).

Själva ön Väddö nås närmast över tre broar, en i Älmsta och en annan längre bort vid Gåsvik (nära Bagghusfjärden). Båda öppnas vid behov såväl för yrkestrafik som för fritidsbåtar. Bron vid Älmsta är en klaffbro, den vid Gåsvik en svängbro. Den tredje bron är Trästabron som ersatte en tidigare färjeförbindelse.

Bildgalleri

Se även 
Väddö socken

Källor

Noter 

Orter i Norrtälje kommun
Tätorter i Sverige
Svenljunga (olika betydelser)

Svenljunga kan syfta på:

 Svenljunga kommun – en kommun i Västra Götalands län 1971–
 Svenljunga – en tätort i Västergötland, centralort i Svenljunga kommun
 Svenljunga socken – en  socken i Västergötland i Kinds härad
 Svenljunga landskommun – en tidigare kommun i dåvarande Älvsborgs län 1863–1946
 Svenljunga köping – en tidigare kommun i Älvsborgs län 1946–1971
 Svenljunga församling – en församling i Göteborgs stift –1992
 Svenljunga-Ullasjö församling – en församling i Göteborgs stift 1992–2006
 Svenljungabygdens församling – en församling i Kinds kontrakt i Göteborgs stift 2006–
 Svenljunga kyrka – en kyrkobyggnad i Svenljunga i Göteborgs stift
 Svenljunga-Ullasjö distrikt – ett distrikt i Svenljunga kommun och Västra Götalands län 2016–
 Svenljunga landsfiskalsdistrikt – ett landsfiskalsdistrikt i Älvsborgs län 1918–
Tanum

Tanum kan syfta på:

Tanum i Bohuslän

Administrativa indelningar 
 Tanums kommun – en kommun i Västra Götalands län 1971–
 Tanums storkommun – en före detta storkommun (1952 - 1971) i före detta Göteborgs och Bohus län
 Tanums landskommun – en före detta landskommun (1863 - 1952) i före detta Göteborgs och Bohus län
 Tanums härad – ett härad i före detta Göteborgs och Bohus län
 Tanums socken – en socken i Bohuslän
 Tanums pastorat – ett pastorat i Göteborgs stift
 Tanums församling – en församling inom Tanums pastorat
 Tanums distrikt – ett distrikt i Tanums kommun och Västra Götalands län

Övrigt 
 Tanums kyrka, Göteborgs stift – en kyrka i Tanums församling
 Tanums station – en järnvägsstation strax väster om Tanumshede
 Hällristningsområdet i Tanum – ett världsarv upptaget 1994 på Unescos världsarvslista
 Tanum Teleport – en tidigare markstation för överföring av telefoni-, data- och TV-trafik

Tanum i Norge 
 Tanum (Bærum) – ett område i Bærums kommun
 Tanums kyrka, Akershus – en kyrka i Bærums kommun
 Tanums kyrka, Vestfold – en kyrka i Larviks kommun

Se även
 Tanumshede
Trollhättans stad

Trollhättans stad var en tidigare kommun i Älvsborgs län.

Administrativ historik
Trollhättans municipalsamhälle inrättades i Gärdhems landskommun 5 juni 1896. Stadskommunen Trollhättans stad bildades 1916 genom ombildning av Trollhättans landskommun och utbrytning ur Gärdhems landskommun av municipalsamhället med kringområde (Skoftebyn m.m.), Västra Tunhems landskommun (Stallbacka) och Vassända-Naglums landskommun (Strömslund). 1920 tillförs Ytterligare delar av Västra Tunhem (Malöga och Hedeäng). Vassända-Naglums landskommun upplöstes 1945 och en del av området inkorporerades då i Trollhättans stad. 1967 inkorporerades Södra Väne landskommun. Trollhättans stad ombildades 1971 till Trollhättans kommun.

I likhet med andra under 1900-talet inrättade stadskommuner fick staden inte egen jurisdiktion utan låg fortsatt under landsrätt i Flundre, Väne och Bjärke tingslag.

Trollhättans församling bildades 1860, flera år före staden tillkomst, genom utbrytning ur Gärdhems församling.

Sockenkod
För registrerade fornfynd med mera så återfinns staden inom ett område definierat av sockenkod 1801 som motsvarar den omfattning staden hade kring 1950, vilket då även omfattade Trollhättans socken och del av den tidigare Vassända-Naglums socken.

Stadsvapen
Blasonering: I rött fält en balkvis gående silverström belagd med två svarta sparrar, däröver en chef av silver med en röd, antik blixt.

Kungl. Maj:t fastställde vapnet 1918 för den nyblivna staden Trollhättan med syftning på älven, slussarna och kraftverket. Det registrerades 1974 för kommunen i PRV.

Geografi
Trollhättans stad omfattade den 1 januari 1952 en areal av 74,64 km², varav 68,66 km² land.

Tätorter i staden 1960
I Trollhättans stad fanns tätorten Trollhättan, som hade 30 610 invånare den 1 november 1960. Tätortsgraden i staden var då 96,0 procent.

Befolkningsutveckling

Politik

Mandatfördelning i valen 1919-1966

Källor

Indelningar i Trollhättans kommun
Städer i Sverige
 
Sveriges kommuner 1863-1951
Sveriges kommuner 1952-1970
Tidigare kommuner i Älvsborgs län
Universitetet i Cambridge

Universitetet i Cambridge (), är ett engelskt universitet i staden Cambridge i grevskapet Cambridgeshire, omkring 80 kilometer norr om London. Staden har fått sitt namn efter floden Cam som rinner genom den. Enligt traditionen grundades universitetet av missnöjda lärare och studenter från Oxford 1209, men som officiellt startår brukar 1284 anges, vilket är året då universitetets äldsta college, Peterhouse, kom till. Idag består universitetet av 31 colleges.

Ranking 
Universitetet i Cambridge anses vara ett av världens mest framstående lärosäten. I en världsranking 2010 hamnade Cambridge på 1:a plats. Det rankades som det näst främsta lärosätet i världen, endast efter Oxfords universitet, i Times Higher Educations ranking av världens främsta lärosäten 2018. Det har producerat fler nobelpris än någon annan akademisk institution och många av de forskare som senare har belönats med nobelpriset har själva varit studenter vid universitetet som unga.

Cambridges och Oxfords sammantaget dominerande ställning bland de brittiska lärosätena har givit upphov till den skämtsamma hopdragningen Oxbridge av de båda städernas namn. Uttrycket användes av författaren Virginia Woolf i essän Ett eget rum. Rivaliteten mellan universiteten tar sig bland annat uttryck i idrottskamper, så kallade "Varsity matches", varav den berömda rodden på Themsen är en.

Organisation 
Universitetets organisation beskrivs normalt som en konfederation av fakulteter, colleges och andra enheter. Fakulteterna består av ämnesinstitutioner och andra centrum och generellt kan man säga att fakulteterna är ansvariga för att bedriva forskning och att arrangera centraliserade undervisningsaktiviteter i kursform. Colleges, å sin sida, är de som antar studenter och svarar för deras boende och är knutpunkten för många av studentaktiviteterna. Vid varje college sker också lärarledd handledning i smågrupper, så kallade supervisions. Många lärare vid universitetet är knutna både till en fakultet/institution och till ett college.

Colleges vid universitetet i Cambridge

Professurer
 Professor of Anatomy
 Regius Professor of Civil Law
 Regius Professor of Physic
 Regius Professor of Hebrew
 Regius Professor of Greek
 Regius Professor of Botany
 Lady Margaret's Professor of Divinity
 Lucasian Professor of Mathematics

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats 

 
Universitet och högskolor i Storbritannien
Pragmatism

Pragmatism är en filosofi och sanningsteori som uppkom i USA vid slutet av 1800-talet och som kännetecknas av fokus på handlingars och påståendens praktiska konsekvenser. 

Ett påståendes mening, en idé, metod, teori eller hypotes verifieras enligt pragmatismen i dess konkreta konsekvenser, dess tillämpbarhet, funktion, användbarhet och relation till accepterade fakta. Charles Sanders Peirce menar att en idé om någonting är våra uppfattningar om tingets förnimbara effekter, och att vår uppfattning aldrig kan nå bortom dessa effekter. Detta betyder att kunskap om verkligheten är indirekt, eftersom den härstammar från människans interaktion med verkligheten. William James menade att konkurrerande uppfattningar endast kan prövas utifrån vilken konkret skillnad de gör för vårt förhållningssätt till vad uppfattningen berör. Han beskrev en föreställnings sanningshalt som uppfattningens ”kontantvärde”, med vilket han avsåg hur mycket och hur precist ett påstående passar med och fungerar i teori och praktik, liksom vilka nya möjligheter för handling och ny förståelse som uppfattningen möjliggör. Pragmatister betraktar inte sanning och kunskap som en direkt relation mellan ett påstående och en objektiv verklighet, utan som vad John Dewey beskrev som en ”väl grundad påståbarhet” som motiveras genom vetenskapliga studier, analys och beprövad erfarenhet.  

Pragmatismen grundades av Charles Sanders Peirce (1839–1914), som myntade termen 1878 i en uppsats i Popular science monthly. Den populariserades av William James i Will to believe (1897), Philosophical conceptions and practical results (1898) och Pragmatism (1907). Bland pedagoger är John Dewey en av de mest inflytelserika pragmatisterna, med Studies in logical theory (1903). Även filosofen och socialpsykologen  George Herbert Meads filosofi brukar räknas som pragmatistisk. Den fick även stort inflytande på samhällsvetare som exempelvis sociologen C. Wright Mills.

Källor

Noter

Externa länkar

Pragmatism archive
Charles Sanders Peirce: How to Make our idéas Clear

Rörelser inom kunskapsteori
Rörelser inom vetenskapsteori
Vetenskap i USA
Ugglan