kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
FSO Polonez

FSO Polonez är en polsk bilmodell, byggd 1978–2002 av FSO. Polonez fanns framförallt som halvkombi men även som kombi och sedan. Namnet kommer från den polska folkdansen polonäs. Totalt tillverkades över en miljon Polonez.

Historia
Polonez är till stora delar baserad på den polsktillverkade versionen av Fiat 125 med gemensamt chassi och gemensamma komponenter. Bilens design har också tagit inspiration från Fiat ESV (European Safety Vehicle) som visades 1971. 1974 beslöt FSO att Fiat ESV skulle vara basen för en ny bil i mellanklassen. Polonez fick en helt ny hatchbackkaross som formgavs av Giorgetto Giugiaro tillsammans med Walter de'Silva och Zbigniew Watson. 1975 var de första prototyperna klara under namnet Polski. Polonez skulle ersätta Fiat 125 men produktionen av den polska Fiatmodellen fortsatte fram till 1991.

1978 startade massproduktionen av Polonez med modellerna FSO Polonez 1300 och FSO Polonez 1500. 1979 följde FSO Polonez 2000 som i stort sett bara såldes till statliga tjänstemän. En stor fördel för Polonez var att den klarade av de amerikanska krocktesterna. Många av bilarna gick på export till främst Östeuropa men även Västeuropa. Polonez såldes bland annat i Storbritannien, Nederländerna, Grekland, Italien och Finland. Export skedde även till Chile, Argentina, Bolivia och Kina. Polonez kom även att sättas samman i Egypten (CKD-produktion). 150 exemplar exporterades till Nya Zeeland i slutet av 1980-talet och början av 1990-talet.

Modellprogram

1980 presenterades en tredörrarsversion som tillverkades fram till 1983 i cirka 300 exemplar. 1982 presenterades FSO Polonez 1500 Coupé som tillverkades i ett fåtal exemplar. Efterhand utökades modellsortimentet med en pickup (1987), sedan (1996) och kombi (1999). Det tillverkades även specialvarianter för räddningstjänst och ambulansverksamhet. 1981 kom en enklare och billigare version. 1988 presenterades FSO Polonez 1500 Turbo som endast användes i rallytävlingar. 

I slutet av 1980-talet skedde en ansiktslyftning av modellen med bland annat nya baklampor och ny utformning av stötfångarna. 1989 presenterades också en version med katalysator och en turbodiesel. 1990 följde modellen FSO Polonez 2.0 SLE med Fords 2-litersmotor. 1993 följde en ny ansiktslyftning av modellen och 1997 var det återigen dags: nya front med ny grill och stötfångare och en ny instrumentbräda. I mitten av 1990-talet kompletterades motorn av Fiat-ursprung med en 1,9-liters dieselmotor från Citroën.

FSO-Daewoo

1996 köptes FSO upp av sydkoreanska Daewoo. Strax efter detta började försäljningssiffrorna för Polonez att sjunka, men bilen fanns ändå länge kvar i modellprogrammet. Modellen var betydligt billigare än motsvarande moderna Daewoobilar. 1997 slutade Polonez personbilar att exporteras med Nederländerna som den sista exportmarknaden.
I och med Polens kraftigt förbättrade ekonomi, samt nya krav på avgasrening upphörde tillverkningen i början av 2002. Stoppet var först tänkt att vara tillfälligt och därför skedde ingen officiell ceremoni.

Referenser

Bilar tillverkade av Daewoo
Framhjulsdrivna fordon
Jul, jul, strålande jul

Jul, jul, strålande jul är en julsång med text av Edvard Evers och musik av Gustaf Nordqvist. Musiken komponerades 1920 och omarbetades för kör 1940.

Musiken är komponerad dels för soloröst, alternativt unison kör och orgel eller piano, dels för kör. Den utgavs första gången på musikförlaget Abraham Lundquist AB.

Sången finns också på engelska. Den heter då "Wonderful Peace" med text av Norman Luboff.

Evers dikt har även används som underlag till ett körarrangemang av tonsättaren Hugo Hammarström.

Inspelningar
Den första kända inspelningen dateras tillbaka till 1924 med Strandbergs kvartett, då den var B-sida till singeln Hosianna. Flera körer, artister och grupper har spelat in den på skiva, bland annat Göteborgs Gosskör, Linköpings Studentsångare, Orphei Drängar (1991) , Stockholms Studentsångare, Anki Bagger (1990), Sofia Källgren, Tommy Körberg (1989), Göran Lindberg (1995), Jan Malmsjö (1991), The Real Group, Cyndee Peters (1986) och Thorleifs (1998) . En inspelning av Christer Sjögren tog sig in på Svensktoppen den 14 december 2002 och nådde sjunde plats. 2008 spelades sången in av Amy Diamond på julalbumet En helt ny jul. E.M.D. tolkade sången på julalbumet Välkommen hem 2009, och 2010 tolkades den av Sanna, Shirley, Sonja på albumet Vår jul. Pernilla Wahlgren släppte sin tolkning på både svenska och engelska 2012 på albumet "Holiday with You". Därutöver finns en mängd andra inspelningar.

Publikation
Julens önskesångbok, 1997, under rubriken "Traditionella julsånger".

Referenser

Externa länkar 

Svenska julsånger
Svenskspråkiga sånger
Svensktoppsmelodier 2002
Sånger 1921
Hej tomtegubbar

Hej tomtegubbar är en svensk skålvisa (en polska) som också används som danslek till jul för barn.

Bakgrund
Melodin publicerades första gången 1815, men då utan ord. Ett fragment av texten finns i en uppteckning från 1833. Det har berättats att man i Skåne under 1800-talet använde Nigarepolskan som melodi. Under den titeln uppträdde sången från 1898 i olika samlingar med sånglekar. 

Först på 1900-talet började visan användas som skålvisa, men att melodin är populär märks av alla yngre nyskrivna snapsvisor som skall sjungas på melodin. 

Melodin förekommer i Kurt Atterbergs "De fåvitska jungfrurna".

Inspelningar
En tidig inspelning gjordes av Emma Meissner på Malmskillnadsgatan i Stockholm den 15 februari 1910.

Referenser

Källor

Fotnoter

Externa länkar

 Folkmusikkommissionen och spelmansböcker: en tidig uppteckning av melodien (se nr 13)

Dryckesvisor
Svenska julsånger
Köpings kommunvapen

Köpings kommunvapen registrerades då den moderna Köpings kommun formades 1974. Korset har använts sedan staden Köpings första sigill, 1378, då det åtföljdes av bokstaven "K". När stadsvapnet registrerades 1940 togs dock K:et bort.

Blasonering
Blasoneringen är: I fält av guld ett blått, latinskt kors med de tre övre armarma korsade.

 
Kommunvapen i Sverige
Heraldiska vapen med kors
Öbacka

Öbacka kan också syfta på staden Härnösand, ett smeknamn från Ludvig Nordströms böcker.

Öbacka är ett bostadsområde i Umeå som sträcker sig längs Umeälvens norra strand från Kyrkbron och Konstnärligt campus till lasarettsområdet, inom stadsdelen Öst på stan.

Stadsplanen för Öbacka ritades huvudsakligen efter ett förslag av Ralph Erskine, som vunnit idétävling 1979.

 Öbacka strand Öbacka strand är ett bostadsområde med drygt 700 lägenheter i den sydöstra delen av Öbacka , i huvudsak byggt åren 2009–2015 på en smal remsa mellan Umeälven och Holmsundsvägen/järnvägen och angränsande till den år 2010 öppnade järnvägsstationen Umeå Östra.

Ytterligare byggnationer planeras i området närmast Östra station.

Området var under första halvan av 1900-talet ett industriområde – från Umeå träsliperi i väster till Bowaters sågverk i öster (nedströms) – men blev senare en del av Öbackaparken. Exploateringen har motiverats med närheten till älven och de stora, närbelägna arbetsplatserna Umeå universitet och Norrlands universitetssjukhus. 

Befarade störningar från bil-, tåg- och flygtrafik (inte minst helikoptertransporter till och från sjukhuset) har styrt utformningen av bostadsområdet, som domineras av punkthus och lamellhus med slutna fasader och garagelängor mot järnvägen i öster, men glasade fasader och balkonger mot älvssidan, där Strandpromenaden förlängts från centrala staden ut mot Strömpilens handelsområde.

Mitt i området har den tidigare kulverterade Djupbäcken grävts fram, och invid denna har parken Djupbäcksterassen anlagts.Umeå kommun – Djupbäcksterassen  Läst 20 september 20186 Åren 2016–2017 anlades ännu en parksträcka, Öbacka strandpark'', längs Strandpromenaden.

Bildgalleri

Källor

Noter

Stadsdelar i Umeå
Ralph Erskine
Landvettersjön

Landvettersjön (tidigare Gröen) är en sjö i Härryda kommun i Västergötland och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Gullbergsån (Mölndalsån). Vid provfiske har bland annat abborre, gers, gädda och lake fångats i sjön.

Sjön är långsmal och ligger mellan tätorterna Landvetter och Mölnlycke. Mölndalsån rinner genom sjön. Järnvägen mellan Göteborg och Borås, en del av Kust till kust-banan, är dragen längs södra sidan av sjön. Där ligger också de mindre orterna Långenäs och Ramberget. På norra sidan av sjön ligger Bårhult och Bårekulla. Den enda ön i sjön heter Bockön (tidigare även Långenäs ö) och var på 1800-talet bebodd av en torparfamilj.

Lantmäteriet har sommaren 2010 tagit beslut om att Gröen skall anses vara ett äldre namn på sjön, och bara namnet Landvettersjön skall härefter finnas i Lantmäteriets databaser.

Delavrinningsområde 
Landvettersjön ingår i delavrinningsområde (639937-128157) som SMHI kallar för Utloppet av Landvettersjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 15 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Gullbergsån (Mölndalsån) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (62 %). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  %. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 10 % av avrinningsområdet.

Fisk 
Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön:

 Abborre
 Gärs
 Gädda
 Lake
 Mört
 Nors
 Siklöja
 Sutare
 Öring

Se även 
 Lista över insjöar i Härryda kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Göta älvs avrinningsområde
Insjöar i Västergötland
Insjöar i Härryda kommun
Mölndalsåns avrinningsområde
Insjöar i Sverige om minst två kvadratkilometer
Jag hamrar och spikar

Jag hamrar och spikar är en barnsång i C-dur, tretakt: fjärdedelsupptakt på tonen g (jag) e-c-g (hamrar och ) e-c-g (spikar jag) a-a-a (bygger en) g -g (biiil, jag) och så vidare. 

Sången är även filmmusik i Gangsterfilmen från 1974, med Lennart Hellsing angiven som textförfattare.

Melodin tycks påminna om julsången Away in a Manger.

Publikation
Lek med toner, 1971 (angiven som "Melodi från Tyskland")
Barnvisor och sånglekar till enkelt komp, 1984

Inspelningar
En tidig inspelning gjordes i arrangemang av Plinque plonque musique, och gavs ut på albumet Traditionella och populära barnvisor 1990. En inspelning på persiska av Simin Habibi, som "Masin-i cubi", gavs ut 1991 på albumet Tarana-ha-yi kudakan.

Källor

Fotnoter

Barnvisor
Sånger om bilar
Pete Peeters

Peter H. "Pete" Peeters, född 1 augusti 1957 i Edmonton, Alberta, Kanada, är en kanadensisk före detta professionell ishockeymålvakt som spelade i NHL-lagen Philadelphia Flyers, Boston Bruins och Washington Capitals på 1980-talet.

Peeters vann Vezina Trophy 1982–83, hans första säsong i Boston Bruins.

1984 vann han Canada Cup med Kanada.

Kanadensiska ishockeymålvakter
Män
Födda 1957
Levande personer
Spelare i Philadelphia Flyers
Spelare i Boston Bruins
Spelare i Washington Capitals
Spelare i Medicine Hat Tigers
Spelare i Binghamton Whalers
Spelare i Milwaukee Admirals (1977–2001)
Vinnare av Vézina Trophy
Spelare valda i NHL:s amatördraft 1977
Spelare valda av Philadelphia Flyers i NHL Entry Draft
Rickard Olsson

Mats Rickard Olsson-Essé (tidigare Olsson), född 7 februari 1967 i Katarina församling, Stockholm, är en svensk TV- och radioprogramledare. Han var programledare för Bingolotto 2005–2008 och 2018–2020. Mellan 2008 och 2018 var han programledare för frågesportsprogrammet Vem vet mest?.

Biografi

Bakgrund 
Han växte upp i Gävle, men bor numera i Nacka. Olsson gick i högstadiet på Stora Sätraskolan och gymnasiet på Vasaskolan i Gävle, där han var aktiv i GGF Verdandi. I början av 1990-talet studerade Rickard Olsson på kulturvetarlinjen vid dåvarande Högskolan i Örebro (nuvarande Örebro universitet).

Karriär 
Olsson startade sin karriär på Radio Gävleborg. Därefter har han varit programledare för Bullen, Söndagsöppet, Melodifestivalen, Nyhetsmorgon i TV4, Morgonpasset i Sveriges Radio P3, P4 Extra i Sveriges Radio P4, Under Solen och Bonus i P3 samt Studio X i P1. Han har dessutom arbetat för Ekoredaktionen som rikskorrespondent. 2005–2008 var han programledare för Bingolotto i TV4.

Han har lett galorna Aftonbladets TV-pris 2006 och TV-priset Kristallen 2007 tillsammans med Ann Söderlund samt 2009 då han ledde galan själv. Olsson var också värd för invigningen av Solheim Cup 2007 från Torget i Halmstad, inför 390 miljoner TV-tittare världen över via bland annat CNN International och Golf Channel.

Mellan hösten 2008 och våren 2018 ledde Rickard Olsson SVT:s dagliga frågesport Vem vet mest? som är baserat på ett format från Storbritanniens Fifteen to One som gick mellan 1989 och 2003 på Channel 4. Under våren 2010 var han programledare för Bubblan. Våren 2011 var Rickard Olsson också programledare för Melodifestivalen tillsammans med Marie Serneholt. Under hösten 2011 ledde han nygamla Gäster med gester som sändes i SVT på lördagskvällarna, och är redaktör för Copycat Singers. Under 2013–2018 var han även programledare för Wild Kids. Han var mellan 2013 och 2017 varje sommar programledare för Sommarkväll med Rickard Olsson. Våren 2014 var Olsson en av programledarna i URs dokumentärserie om tv-historia, Programmen som förändrade TV. Hösten 2018 blev Rickard Olsson åter igen programledare för Bingolotto på TV4, ett uppdrag han lämnade i april 2020.

Familj 
Olsson har varit gift med Lena Larsson och de har en dotter tillsammans. Sedan 2020 är han gift med Giselle Esse Hyvönen.

Utmärkelser 
 2005 – Se och Hörs läsarpris för årets bästa manliga TV-personlighet
 2009 – nominerad till Stora Radiopriset i kategorin årets bästa Public Service för sin serie Hur funkar EU
 2009 – utnämnd till hedersledamot av Gästrike-Hälsinge nation i Uppsala.
 2011 – vald till Årets alumn vid Örebro universitet, med motiveringen att "han gör kunskapsidealet medialt synligt".

Teater

Roller

Referenser

Externa länkar 

Födda 1967
Svenska TV-programledare
Melodifestivalens programledare
Män
Levande personer
Personer från Stockholm
Alumner från Örebro universitet
Cytokiner

Cytokiner är en grupp proteiner och peptider vars funktion är att bära kemiska signaler. De fäster sig till specifika receptorer på målcellerna och tillverkas enbart när de behövs. De har många olika sorters målceller. Vissa cytokiner bidrar till immunsystemet, och en del andra stimulerar bildandet av röda och vita blodkroppar.

Östrogen minskar antalet cytokiner, och skyddar därmed nervcellerna. Den antiinflammatoriska verkan har lett till att man antar att det kan finnas ett samband mellan bristande östrogenfunktion och uppkomsten av vissa autoimmuna sjukdomar, och östriol har använts terapeutiskt mot en del sådana.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Olav, Sand; Sjaastad, V. Øystein; Haug, Egil; Bjålie, Jan G.; Bolinder-Palmér (översättning); Grönwall, Karin (översättning); Olsson, Kristina (översättning) (2006) Människokroppen: Fysiologi och anatomi. Andra upplagan. Liber 

Cytokiner
Møllehøj

Møllehøj är egentliga Danmarks högsta naturliga punkt (däremot finns det betydligt högre berg både på Färöarna och på Grönland). Møllehøj är 170,86 meter över havet och ligger 200 meter nordväst om Ejer Bavnehøj i Skanderborgs kommun i Jylland.

Berget kom till mer allmän kännedom i sin egenskap av högsta punkt 2005 då nya mätningar visade att detta var Danmarks högsta punkt. Innan dess hävdade man att Yding Skovhøj var Danmarks högsta punkt, men det ändrades när man bestämde sig för att inte räkna med människoskapade påbyggnader i höjdmåttet och Yding Skovhøj har en bronsåldershög på toppen. Fram till 1847 trodde man för övrigt att Himmelbjerget var Danmarks högsta punkt.

Møllehøj har fått sitt namn efter den väderkvarn, en jordmölla, som stod på toppen. Kvarnen brann ner 1917 och kvarnstenen på toppen är det enda som finns kvar.

Stora Bältbrons pyloner är ännu högre (254 meter) fast givetvis också människoskapade.

Källor

Externa länkar

Bergstoppar under tusen meter
Berg i Region Mittjylland
Skanderborgs kommun
Ljungströmturbin

Ljungströmturbin, STAL-turbin, typ av ångturbin (reaktionsturbin) konstruerad av bröderna Birger och Fredrik Ljungström omkring 1908. I sin ursprungliga form är Ljungströmturbinen en dubbelrotationsturbin av radialtyp.

Konstruktionens för- och nackdelar 

Ljungströmsturbinens fördelar bygger på frånvaron av stillastående skovelsystem - även ledskenorna arbetar. I och med att den inbördes relativhastigheten hos dessa tubinens halvor blir dubbelt så hög som vid stillastående skovelsystem kan varje steg i turbinen omsätta fyra gånger mer av ångans värme. Ingen annan turbin har så hög basverkningsgrad som ljungströmturbinen. Den kompakta konstruktionen gör ljungströmturbinen även snabb att starta - fem à tio minuter från kallt till full drift med högsta ångtemperatur..

Svagheten i konstruktionen är i princip de samma som (Parsons) reaktionsturbinens - läckaget mellan stegen är avsevärt större än hos impulsturbinen. Därtill kommer olägenheten av ångtryckets kraftverkan på de två rörliga skovelsystemens inre - turbinen måste utföras med balanskolvar med omfattande anordningar för tätning och kraven på turbindelarnas uppriktning och axiella lägen är stora.

Användning och utförande 

Ljungströmturbinen byggs alltid för generatordrift. Endast några enstaka exemplar har byggts som marinturbiner med mekanisk transmission.

Redan vid måttliga effekter kompletterades Ljungströmturbinerna vid lågtryckskondenseringsdrift ofta med axialsteg på vardera turbinrotorn ("system Wiberg") och vid högre effekter (DURAX-turbin) med kompletta axialturbiner sammanbyggda med motrotationsturbinen till en enhet (Hässelbyverket, Marviken, Oskarshamnsverkets O1 och Stenungsunds Kraftverk).

Ljungströmturbinen rönte aldrig någon större framgång till sjöss men har än idag omfattande användning för elproduktion i ångkraftverk, en av de senast uppförda är ett 24 MW mottrycksaggregat i Högdalenverket söder om Stockholm. Ångkraftverket i Västerås är den svenska station där STAL-turbinen i utförande för större effekter för första gången vann internationellt anseende.

Turbintypen har aldrig kommit till användning i gasturbiner även om sedermera professorerna Alf Lysholm och Gustav Boestad utarbetade en idéskiss i AB Ljungströms Ångturbins propellerjetaggregat redan år 1931.

Bildgalleri Ljungströmsturbiner

Referenser

Motorer
Turbiner
Svenska uppfinningar
Ångteknik
Turbiner tillverkade i Finspång
Rymdturism

Rymdturism är rymdresor där privatpersoner deltar på egen bekostnad.

Under 1960- och 70-talen trodde många att så kallade "rymdhotell" skulle vara i bruk kring år 2000, och många trodde att i början av 2000-talet skulle alla familjer i västvärlden kunna åka på semester till månen. Än så länge är dock rymdturism så dyrt att bara ytterst förmögna personer och företag har råd med det.

Det som främst lockar med rymdturism är upplevelsens originalitet, den storslagna känslan av att se jorden från rymden, som statussymbol, samt för känslan av tyngdlöshet.

Milstolpar 
Dennis Tito från USA blev 28 april-6 maj 2001 den förste rymdturisten då han åkte med den ryska farkosten Sojuz TM-32 till den Internationella rymdstationen (ISS) och sedan tillbaka till Jorden.

I september 2006 blev Anousheh Ansari den första kvinnliga rymdturisten.

I mars 2009 blev Charles Simonyi den förste rymdturist att besöka rymden en andra gång. Han gjorde sin första rymdresa i april 2007.

Virgin Galactic 
Virgin Galactic är ett brittiskt företag som planerade att börja med personliga rymdflygningar 2007, men av olika anledningar har detta försenats. De första flygningarna med betalande passagerare kommer inte ske tidigare än 2017. Det är dock bara korta flygningar i måttlig fart, som når drygt 100 km höjd, och inte omloppsbana.

Blue Origin 
Blue Origin är ett amerikansk företag som med hjälp av sin New Shepard raket, planerar att skjuta upp personer till en höjd av drygt 100 km.

Rymdturister 
Rysslands rymdbolag har skickat upp sju stycken rymdturister, till priset 20-40 miljoner US-dollar:

Se även 
 Privat rymdfart

Externa länkar 
 An occupation for a space tourist. (in portuguese)
 Rymdturism.se är en webbplats där de senaste nyheterna kring rymdturism presenteras – på svenska och på en nivå som gör att en bredare publik kan ta till sig detta nya fenomen inom branschen för äventyrsresor.
 Christmas Day lift-off into space for Virgin Galactic and Abu Dhabi

Källor
Dubbelrotationsturbin

Dubbelrotationsturbin, typ av ångturbin bestående av två roterande system, rotorer, vilka är motroterande, det vill säga de roterar åt var sitt håll. De både rotorerna har radiella skovelkransar. Dessa fungerar dels på normalt sätt relativt den egna rotorn, men utgör även ledskovelkransar för den andra rotorn. Därför saknas fasta skovelkransar på turbinen. STAL-turbinen (även kallad Ljungströmturbin efter konstruktörerna Birger och Fredrik Ljungström är den typ av dubbelrotationsturbin som blivit mest använd.

Oskarshamn 1 var världens största dubbelrotationsturbin.

Se även
Ångturbin
STAL-turbin

Motorer
Turbiner
Julrossläktet

Julrossläktet (Helleborus) är ett släkte perenna, blommande växter i familjen ranunkelväxter.

Det finns 21 arter inom julrossläktet. De odlas ofta i trädgårdar, framför allt för att de blommar under vinter och tidig vår. Plantorna är mycket köldtåliga och flera arter är städsegröna. De har även använts som medicinalväxter.

Blommorna har fem kronblad och hos vissa arter liknar de rosor. Trots detta och deras svenska namn så hör de inte till rosväxterna utan till ranunkelväxternas familj.

Folktro
Det finns flera myter kring julrosorna. Inom häxkonsten ansågs de ha förmåga att frambesvärja demoner. Julrosen (Helleborus niger) sägs ha fått sitt namn eftersom den första gången växte i snön där tårar från en ung flicka hade fallit. Hon grät för att hon inte hade någon gåva till Jesusbarnet i Betlehem. I grekisk mytologi använde Melampos från Pylos julrosor för att rädda kungen av  Argos döttrar. Dionysos hade gjort dem galna så att de sprang nakna genom staden och skrek och grät.

Utbredning
Julrosorna härstammar från Europa, från Storbritannien, Spanien och Portugal och österut (via Mallorca, Korsika, Sardinien och Grekland) till Rumänien och Ukraina, men även längs Turkiets norra kust och in i Ryssland. Det största antalet arter finns på Balkanhalvön. Det finns en art (H. thibetanus) från Kina och en annan (H. vesicarius) från ett litet område vid gränsen mellan Turkiet och Syrien. Klockjulros förekommer som naturaliserad i Sverige.

Giftighet
Hela växten hos julros innehåller gifter som har effekt på hjärtat. Gifterna är stabila och försvinner inte vid torkning. Bladen kan ge dermatit liksom de hos andra smörblommeväxter.

Synonymer
Svart prustrot, nysört.

Arter 
Ingående arter enligt Catalogue of Life:
 Helleborus bocconei
 Helleborus croaticus
 Helleborus dumetorum
 Helleborus foetidus – klockjulros
 Helleborus lividus
 Helleborus multifidus
 Helleborus niger – julros
 Helleborus odorus
 Helleborus orientalis – orientalisk julros
 Helleborus purpurascens
 Helleborus serbicus
 Helleborus thibetanus
 Helleborus vesicarius
 Helleborus viridis – grön julros

Bilder

Referenser

Externa länkar
 Den virtuella floran - Julrosor

Ranunkelväxter
Abortframkallande medel
Giftiga växter
Decade: Greatest Hits

Decade: Greatest Hits, samlingsalbum med den brittiska gruppen Duran Duran utgivet 1989. Den innehåller gruppens största hits från 1980-talet i kronologisk ordning. För att marknadsföra albumet gavs det även ut en singel, Burning the Ground, som var ett ihopmixat medley av gruppens hits.

Låtlista
Planet Earth
Girls on Film
Hungry Like the Wolf
Rio
Save a Prayer
Is There Something I Should Know?
Union of the Snake
The Reflex
The Wild Boys
A View to a Kill
Notorious
Skin Trade
I Don’t Want Your Love
All She Wants Is

Album av Duran Duran
Samlingsalbum 1989