kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Morotssläktet

Morotssläktet eller Morötter (Daucus) är ett släkte i familjen flockblommiga växter. De förekommer i Europa, sydvästra Asien och Nordafrika.

De innehåller ibland betakaroten, som är ett förstadium till A-vitamin.

Dottertaxa till Morötter, i alfabetisk ordning 
 Daucus abyssinicus
 Daucus aegyptiacus
 Daucus alatus
 Daucus aleppicus
 Daucus allioni
 Daucus ammoides
 Daucus anisodorus
 Daucus arenicola
 Daucus aristidis
 Daucus artedia
 Daucus asper
 Daucus asturiarum
 Daucus atropatanus
 Daucus atropurpureus
 Daucus aureus
 Daucus australis
 Daucus bactrianus
 Daucus bessarabicus
 Daucus biseriatus
 Daucus blanchei
 Daucus boissieui
 Daucus breviaculeatus
 Daucus broteri
 Daucus capillifolius
 Daucus carnosus
 Daucus carota
 Daucus coadunatus
 Daucus coelesyriacus
 Daucus communis
 Daucus commutatus
 Daucus conchitae
 Daucus copticus
 Daucus creticus
 Daucus crinitus
 Daucus crithmifolius
 Daucus cuminifolius
 Daucus cuminoides
 Daucus daucorlaya
 Daucus dentatus
 Daucus depressus
 Daucus dubius
 Daucus durieua
 Daucus esculentus
 Daucus euboeus
 Daucus exarmatus
 Daucus exiguus
 Daucus federicii
 Daucus flavus
 Daucus foetidus
 Daucus foliosus
 Daucus fontanesii
 Daucus gaillardoti
 Daucus gibbosus
 Daucus gingidium
 Daucus glaber
 Daucus glochidiatus
 Daucus golickeanus
 Daucus gouani
 Daucus gracilis
 Daucus grandiflorus
 Daucus griffithii
 Daucus guttatus
 Daucus halophilus
 Daucus herculeus
 Daucus hirsutus
 Daucus hispanicus
 Daucus hispidissimus
 Daucus hispidus
 Daucus incognitus
 Daucus involucratus
 Daucus jolensis
 Daucus jordanicus
 Daucus kotovii
 Daucus laevis
 Daucus laserpitioides
 Daucus littoralis
 Daucus lopadusanus
 Daucus lucidus
 Daucus marcidus
 Daucus maritimus
 Daucus martellii
 Daucus masclefii
 Daucus matthioli
 Daucus mauritanicus
 Daucus mauritii
 Daucus melananthus
 Daucus meoides
 Daucus michelii
 Daucus micranthus
 Daucus microscias
 Daucus montanus
 Daucus muricatus
 Daucus muricaulis
 Daucus nebrodensis
 Daucus neglectus
 Daucus nitidus
 Daucus officinalis
 Daucus orientalis
 Daucus paralias
 Daucus parsae
 Daucus parviflorus
 Daucus pectinaceus
 Daucus persicus
 Daucus pilosus
 Daucus polygamus
 Daucus ponticus
 Daucus prolifer
 Daucus prutenicus
 Daucus pumilus
 Daucus pusillus
 Daucus pycnanthus
 Daucus quarrei
 Daucus reboudii
 Daucus rigidus
 Daucus sahariensis
 Daucus sativus
 Daucus scabrosus
 Daucus sciadophylus
 Daucus serotinus
 Daucus serratus
 Daucus setifolius
 Daucus siculus
 Daucus siler
 Daucus speciosus
 Daucus stenopterus
 Daucus subglaber
 Daucus subsessilis
 Daucus sylvestris
 Daucus syrticus
 Daucus tenuifolius
 Daucus tenuisectus
 Daucus verticillatus
 Daucus virgatus
 Daucus vulgaris
 Daucus yemensis

Källor

Externa länkar 

Flockblommiga växter
Mo Växtindex
Ortsvektor

En ortsvektor är en vektor som representerar en punkt P i förhållande till en godtycklig punkt O i ett givet koordinatsystem. En ortsvektor betecknas vanligen med x, r, s och svarar mot en rät linje mellan punkterna O och P, varför beteckningen 
 
också är vanlig. Ortsvektorer brukar användas inom mekanik, datorgrafik och ibland inom vektoranalys.

I tre dimensioner kan varje uppsättning av tredimensionella koordinater användas för att beskriva en punkts läge. En parametriserad ortsvektor r(t) kan till exempel skrivas som

Se även
 Sfäriska koordinater
 Cylindriska koordinater
 Polära koordinater

Linjär algebra
Geometri
Vektorer
Grogg

Grogg (från engelska grog) är en dryckesblandning bestående av en spritdryck och vatten,  läsk, juice eller annan alkoholfri dryck. 

Groggvirke är ursprungligen de ingredienser som behövs för att tillreda en grogg. Numera 
används begreppet ofta endast för den alkolholfria delen av groggen. 

Grogglas är i Sverige ett stort, högt dricksglas utan fot i vilket blandade drinkar serveras.

En amerikansk motsvarighet till grogg är drinken highball som serveras i highballglas.

Historik
En engelsk amiral, Edward Vernon, som till följd av att han brukade gå klädd i en rock av ylletyget kamlott (engelska grogram) av sin skeppsbesättning kallades the old Grog, gav 1740 order om att blanda sjöfolkets romportion med vatten för att minska fylleriet bland sjömännen. Efter honom skall därför drycken fått sitt namn.

Det är dock möjligt att amiralens smeknamn kom från drycken och inte från hans rock. Ordet grog förekommer nämligen innan Vernons ordergivande, men användandet av ordet för att beteckna den utspädda rommen i den brittiska flottan uppkom antagligen efter honom.

Lättgrogg var i Sverige enligt Brattsystemets bestämmelser för utskänkning av spritdrycker en grogg som serverades färdigblandad på restaurang och innehöll högst 2,5 cl eau-de-vie, whisky eller gin samt 20 cl vatten eller annan alkoholfri dryck.

Groggvirke 
Spritdrycken i groggen var ursprungligen rom men numera används även bland annat vodka, konjak eller whisky. Exempel på den alkoholfria delen är sodavatten, tonic water, cola och sockerdricka.

Olika typer av groggar 

Några av de vanligaste groggblandningarna är gin och tonic, vodka och soda, rom och cola samt vodka och Red Bull.

Beroende av ingredienserna har groggarna fått olika namn. De dialektala skillnaderna är väldigt stora, vilket gör att betydelserna varierar över landet.

Exempelvis kallas sockerdricka eller vichyvatten blandad med brun sprit, till exempel eau de vie, för mahognygrogg.  Sockerdricka med klar sprit (till exempel vodka eller brännvin, ofta Renat), kallas silvergrogg.

Med raggargrogg eller "höger vänster" avses att man först halsar en klunk sprit, och sedan en klunk läsk.

Busgrogg är en grogg bestående av sprit (vanligen vodka eller renat brännvin) och öl. Det kan även betyda en väldigt alkoholstark grogg av valfri sort.

Tomtepops blandas av Julmust och hembränt.

Vargtass består av lingondricka och vodka (hembränd dito).

Se även 

 Drink

Referenser 

Drinkar
Tuborg

Tuborg är ett ölmärke från Danmark. Tuborg grundades 1873 och ingår sedan 1970 i Carlsberggruppen.

Historia
Tuborg grundades som A/S Tuborgs Fabriker 13 maj 1873 på initiativ av Philip W. Heyman och en grupp affärsmän. Namnet Tuborg kommer av hamnområdet Tuborg Havn, som ligger i Hellerup norr om Köpenhamn. Tanken var att skapa ett exportbryggeri. De första ölsorterna kom ut på marknaden den 13 juli 1875, bland annat bayerölet Lagerøl (med smeknamnet "Tuborger" och från 1932 känt som Rød Tuborg). 1880 följde den första danska pilsnern, Grøn Tuborg. Tuborgflasken är ett utsiktstorn från 1888 i Hellerup. Tornet uppfördes ursprungligen i centrala Köpenhamn (på nuvarande Rådhuspladsen) i samband med en nordisk industri-, lantbruks- och konstutställning. Tuborgs reklam med Perikles är en välkänd reklam. Perikles var den ironiska förebilden till Storm Ps figur Perikles, som i reklam får frågan: "Du Perikles – Ka' Du sige mig - hvornaar smager en Tuborg bedst?" varpå han svarar "Hvergang". 

Under 2000-talet har varumärket Tuborg i Danmark främst använts för experimentbrygder (Tuborg Classic Hvede, Tuborg Blå) och öl riktat till en yngre publik, exempelvis det smaksatta T-Beer Citrus. Tuborg är huvudsponsor för Roskildefestivalen.

Sortiment
I Sverige säljs deras öl Tuborg Grøn (pilsner, i Danmark kallad Grøn Tuborg) och Tuborg Guld (lager) av Systembolaget. I Danmark är även sorter som Tuborg Classic (lager) och Tuborg Fine Festival (stark lager) populära.

Den tydliga skillnaden mellan Tuborg Grön (för den svenska marknaden) och Grøn Tuborg (för den inhemska danska marknaden) är alkoholhalten. Tuborg grön har en alkoholhalt på 4,2% medan Grøn Tuborg har en alkoholhalt på 4,6%. En skillnad finns även mellan Guld Tuborg och Tuborg Guld där alkohol är 5,6% respektive 5,3%.

Tuborg saluför även Tuborg Super Light, en alkoholfri variant av pilsnern Tuborg Grøn. Tuborg Super Light går än så länge inte att få tag på i Sverige.

Se även
 Tuborgfonden

Referenser

Tuborg
Ej längre existerande danska företag
Företag bildade 1873
Företag upplösta 1970
Gentofte kommun
Oxfilé

Oxfilé är filén från det vuxna nötkreaturets slaktkropp. Dess tjockaste och ur matlagningssynpunkt finaste del kallas filéns "hjärta", cœur de filet. Oxfilé anses vara en delikatess i vilken form den än serveras och sitter under stället där ryggbiffen finns längs djurets ryggrad. Det är vanligt att den ugnsbakas eller delas rå i tämligen tjocka skivor som var och en grillas eller steks till s.k. tournedos eller chateaubriand. En tjock bit oxfilé som först steks eller grillas och därefter delas i skivor, vanligen två, används för tillagning av chateaubriand, som serveras med persiljesmör. En klassisk rätt är biff Rydberg, som görs av oxfilé skuren i tärningar. Innertemperaturen för tillagning av oxfilé är 53 °C för rare (blodigt), 58 °C för medium och 70 °C för well done (välstekt).

Ordet oxfilé är belagt i svenska språket sedan 1879.

Referenser 

Nötkött
Slaktkropp

Slaktkropp, den del av en slaktad djurkropp som fått huvud, inälvor och blod avlägsnat.

En slaktkropp styckas i olika delar, vilket ger styckningsdetaljer.

Kött
Slakt

Slakt är avlivning av djur och den beredning som följer direkt efter avlivningen. Till slakten räknas bedövning, blodtappning, flåning, urtagning samt klyvning. Om djurets kött ska användas till livsmedel följs slakten av styckning. Den som har slakt som yrke kallas slaktare. Slaktningen utförs ofta i ett slakteri.

Ordet slakt kan också brukas, då man åsyftar blodigt massmord på människor. Som slang används det även flitigt för att betona en ordentlig förlust, inom finans exempelvis kraftigt sjunkande börser och inom idrotten en övermäktig utslagning av en person eller ett lag.

Slakt i gamla bondesamhället
I det gamla bondesamhället utfördes slakten, antingen av bönderna själva, eller av byslaktaren. Vanligtvis skedde den på hösten, då djuren var som fetast. Antalet djur som slaktades berodde till viss del på hur många man trodde sig kunna hålla vid liv genom vintern. Fåren slaktades redan i slutet av augusti. Kor och kalvar i oktober, medan grisslakten ägde rum i november. Den utsedda julgrisen fick leva fram till Lucia, för att förvandlas till en rad olika charkuterier på julbordet.

Slakt i olika religioner

Judendom och islam

Skäktning kallas de två liknande slaktningsmetoder som brukas av judar och muslimer. Shehitah heter den av dem som används av judar och den muslimska slaktmetoden kallas för dhabiha. Åtskiljande är att den slaktningsmetod som judarna använder sig av har ett mer detaljerat och utförligt regelverk. Metoden innebär att man skär av slaktdjurets hals med en lång, vass kniv medan djuret är vid medvetande och skär därvid igenom luftstrupen, matstrupen och två stora karotida artärer och två stora vener samt vagusnerven. Genom de avskurna stora halsblodkärlen förblöder djuret.
Den judiska ritualslakten, shehitah, benämns kosherslakt och den muslimska, dhabiha, halalslakt. Efter slakt som utförts korrekt enligt den judiska metoden samt bedikah (inspektion för vidhäftningar) är djuret kosher (annars är det treif). Efter slakt enligt den muslimska metoden är djuret halal (annars är det haram). Metoden är av vikt för rättrogna judar och muslimer eftersom de endast får äta kött som är kosher respektive halal. Kosherslakt (dödande utan bedövning) är inte tillåten i Sverige. Halalslakt är däremot tillåten om djuret är bedövat.

Hinduism och sikhism 
Jhatka är en hinduisk och sikhisk slaktmetod som innebär att slaktdjuret avlivas genom ett hugg med yxa eller liknande verktyg som avskiljer huvudet från kroppen. Jhatka är även begreppet för köttet från djur som slaktats på detta sätt.

Slaktavfall
Slaktavfall är de delar som blir över när man har tagit tillvara önskade delar av en slaktad djurkropp.

Avfallet kan tas tillvara som råvara vid annan tillverkning (till exempel kan man tillverka biodiesel av det) eller som bränsleråvara vid värmekraftverk. Används även för tillverkning av djurfoder till pälsdjur.

Se även 
Djurskötsel
Slakteri
Styckning
Nödslakt
Köttbesiktning

Referenser

Externa länkar 
  FAO.org: Techniques and hygiene practices in slaughtering and meat handling
Skratt

Skratt är en spontan fysiologisk process hos människor som kännetecknas av en rad hastiga ut- och inandningar tillsammans med rytmiskt växelvis spända och avslappnande stämband som tillsammans ger upphov till ett karaktäristiskt ljud, ofta som en konsekvens av humor.

Fysiologi
Rent anatomiskt sker skrattet genom konvulsiviska sammandragningar i buken vilket producerar stötvisa luftströmmar genom struphuvudet, glottis och stämbanden. 

Skrattets läte, längd och andra fysiska manifestationer är individuellt och varierar från person till person, men även beroende på situation. Humoristen Povel Ramel skilde i sången "Skratt" mellan följande skrattyper: "äggkläckarskrattet", "skumsläckarskrattet", "pingpongskrattet" och "lokförarskrattet".

Fysiologiska effekter
Det finns forskning som visar att skrattet kan ha positiv inverkan på hälsan. Man har till exempel kunnat påvisa att patienter med typ 2-diabetes med hjälp av skrattet kan förbättra kolhydratomsättningen. Forskare har även påvisat att patienter med smärtor kan uppleva en lindring om de utsätts för humor.

Ett skratt på ca 10–15 minuter kan öka förbränningen med ca 10–40 kcal. Detta gör att det kan finnas viss sanning i att "ett gott skratt förlänger livet". Att skratta är dessutom helt fritt från biverkningar. Om man skulle skratta varje dag i ett år skulle det kunna motsvara  en viktminskning på 0,5–2 kg per år.

Liksom gäspningar har skratt en smittande effekt.

Utlösande faktorer
Skratt kan utlösas av en mängd olika händelser, vanligen efter att personen blivit exponerad för ett skämt eller någon annan form av humor. Skämt och vitsar bygger vanligen på en dubbelmening där överraskningseffekten orsakar en plötslig insikt som leder till att man skrattar. I slapstick och fars framkallas skrattet av bildliga eller bokstavliga fall.

Skratt kan även uppstå av glädje och positiva besked, lättnad, nervositet eller andra sinnestillstånd. Olämpliga reaktioner såsom att skratta under en begravning kan bero på att ett tabu blir för starkt och att lättare former av tvångstankar gör det svårt att motstå att skratta. Svart humor bygger på sådana olämpliga reaktioner.

Skrattets funktioner
Skrattets funktion är oklar. Det kan vara ett sätt att signalera samhörighet inom grupper av individer. En annan teori är att skratt är ett sätt att få bort tidigare uppbyggd spänning.

Beteckningar av skratt
I tecknade serier används orden "ha ha" eller "haha" som beteckning för skratt på svenska. Andra språk kan ha andra stavningar, exempelvis spanskans "jaja" (vilket uttalsmässigt blir nästan samma som på svenska), eller thai "555", där 5 uttalas "ha" på thai.

Inom internetslang används förkortningen LOL ("laughing out loud", 'skrattar högt') för att beteckna skratt i text.

Se även 
 Homeriskt skratt
 Leende
 Kittling
 Glädje
 Skratt som dödsorsak
 Världsskrattdagen

Referenser

Externa länkar 
 
 Frederiksberg Latterklub
 

Kroppsspråk
Psykofysiologi
Lemony Snickets berättelse om syskonen Baudelaires olycksaliga liv

Lemony Snickets berättelse om syskonen Baudelaires olycksaliga liv (originaltitel: Lemony Snicket's A Series of Unfortunate Events) är en amerikansk familjefilm från 2004 med Jim Carrey i huvudrollen, baserad på de tre första böckerna i barnbokserien "Syskonen Baudelaires olycksaliga liv".

Handling 
Filmen handlar om tre barn vid namn Violet, Klaus och Sunny som blir meddelade av en herr Poe att deras föräldrar just omkommit i en brandolycka. Ingen vet hur det gick till och barnen får bo hos en avlägsen släkting, Greve Olaf, som planerar att mörda barnen för att komma åt Baudelairefömögenheten, som de tre barnen ärvt av sina rika föräldrar. Under filmen får vi följa olyckliga händelser som hela tiden förföljer barnen. De får förmyndare efter förmyndare medan de hela tiden förföljs av Greve Olaf.

Rollista i urval 
 Jim Carrey – Greve Olaf
 Meryl Streep – Aunt Josephine
 Jude Law – Lemony Snicket (röst)
 Emily Browning – Violet Baudelaire
 Liam Aiken – Klaus Baudelaire
 Kara Hoffman – Sunny Baudelaire
 Shelby Hoffman – Sunny Baudelaire
 Timothy Spall – Mr. Poe 
 Billy Connolly – Uncle Monty

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Amerikanska familjefilmer
Amerikanska komedifilmer
Amerikanska äventyrsfilmer
Filmer 2004
Engelskspråkiga filmer
Syskonen Baudelaires olycksaliga liv
Filmer om föräldralösa
Filmer om syskon
Filmer baserade på barnböcker
Filmer från Dreamworks
Filmer från Paramount Pictures
Oliv

Oliv är olivträdets frukt och används framförallt vid tillverkning av olivolja. Färska oliver är beska i smaken och används aldrig naturella, utan konserveras i en saltlake eller olja under lång tid innan man äter dem. Laken kan även innehålla diverse smaksättare och konstgjorda konserveringsmedel. Eftersom laken tar smak av oliverna kan den användas som smaksättare vid matlagning.

Gröna inlagda oliver innehåller ungefär 12,7% fett.

Odling och utseende 
Oliver är gröna när de skördas tidigt på säsongen, grönbruna vid skörd i mitten på säsongen och mörkvioletta eller nästan svarta när de skördas sent på säsongen.

Svarta oliver som säljs i många butiker är egentligen gröna oliver som färgats svarta på konstgjord väg med hjälp av kemikalier, oftast järnglukonat (E579).

Den kulör oliver har i början på säsongen har givit namn åt färgbeteckningen olivgrön.

Fyllning och behandling 
Inlagda oliver brukar vara urkärnade, och ibland fylls hålet efter kärnan med en strimla pimento, även kallad pimiento, som är en paprikasort. Gröna oliver är omogna och har en besk smak, vilket är främsta anledningen till att de fylls. Det finns andra fyllningar också. I USA är just pimiento vanligast, medan i Spanien är fiskfyllning vanligare.

I början av 1960-talet skars pimiento och fylldes för hand. 1962 introducerades den första automatiska maskinen som kunde fylla oliver, i Sevilla i Spanien. Många modernare maskiner är väldigt precisa och arbetar i flera steg.

Olivsorter 

Adramitini
Agouro Manaki
Agrio Manaki
Amphissa
Arbequina
Ascolana Tenera
Biancolilla
Cailletier (Olive de Nice)
Calazzana
Cerasuol
Carboncella
Cerignola
Coratina
Coregioli
Cornicabra
Frantoiano
Frantoio
Garraffa
Gentile
Grossane
Halkidiki
Hojiblanca
Ionian
Itrana
Kalamata
Kolovi
Kothreiki
Koroneiki
Leccion (Leccino)
Lucques
Majatica Ferrandina
Manaki
Maremani
Mastoides Tsounati
Maurino
Mission
Moraiolo
Morisca
Napfilion
Nocellara
Ogghiaredda
Ogliarola Barese
Ortice
Ortolana
Pendolino
Picholine
Picual
Raggia
Rosciola
Royal
Salonenque
Sessana
Tanche (Olive de Nyon)
Tonda Iblea
Valanoelia

Produktion

Källor 

 
Frukter
Tilltugg
Superallsvenskan i bandy

Superallsvenskan i bandy kallades under några säsonger den nedre halvan då Allsvenskan i bandy för herrar efter halva säsongen, då grundserien var färdigspelad, delades upp, ett system som tillämpades säsongerna 1987/1988-2006/2007. Uppdelningen skedde kring årsskiftet.

Efter att Superallsvenskan för herrar spelats fick lag 1-4 möta lag 5-8 i Elitserien i åttondelsfinaler. Elitserielagen får i turordning välja sina motståndare. Före säsongen 2004/2005 fanns inget officiellt namn för Superallsvenskan i bandy, man använde istället begrepp som "Allsvenska fortsättningsserien", "Allsvenskan", "Elit B", "Allsvenska nedflyttningsserien", "slutspelsgrupp B" och så vidare. Ordet "Superallsvenskan" användes dock aldrig vid denna tid. Begreppet hämtades till bandyn från den åren 2000-2005 spelade Superallsvenskan i ishockey.

Säsongen 2007/2008 fick Sverige en enhetlig landsomfattande serie som högstadivision i bandy, och Superallsvenskan i bandy avskaffades då.

Seriesegrare

Allsvenskan i bandy
Återkommande sportevenemang med premiär 1988
Upplösningar 2007
Oliver

Mansnamnet Oliver är ett engelskt namn med eventuellt släktskap med nordiska namn som Olof eller Olav. 
Enligt en annan teori är det, liksom Olivia, bildat av ordet oliv.
Oliver blev vanligt i England genom hjältedikten Rolandssången där Olivier och Roland är två av hjältarna. Efter den engelska statschefen Oliver Cromwells styre i mitten av 1600-talet sjönk namnet enormt i popularitet i England men efter Charles Dickens roman om Oliver Twist blev namnet mycket populärt igen.

Oliver är en av raketerna på topplistan över förnamn sedan början på 1990-talet. Den 31 december 2005 fanns det totalt 11012 personer i Sverige med namnet Oliver varav 7390 med det som tilltalsnamn. År 2003 fick 901 pojkar namnet, varav 688 fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag i Sverige: 15 april.

Personer med namnet Oliver 
 Oliver Bierhoff, tysk fotbollsspelare
 Oliver-Sven Buder, östtysk friidrottare
 Oliver Cromwell, engelsk militär och statschef
 Oliver Dragojević, kroatisk musiker, sångare och pianist
 Oliver Ekman Larsson, ishockeyspelare 
 Oliver Goldsmith, irländsk författare
 Oliver Hardy, amerikansk skådespelare ("Helan") 
 Oliver Wendell Holmes, Sr, amerikansk författare, professor i anatomi
 Oliver Wendell Holmes, Jr., amerikansk domare
 Oliver Kahn, tysk fotbollsmålvakt
 Oliver Kochta-Kalleinen, tysk-finländsk konstnär
 Oliver Rangståhl, trumslagare
 Oliver Reed, brittisk skådespelare
 Oliver Riedel, tysk basgitarrist i Rammstein
 Oliver Stone, amerikansk filmregissör
 Oliver Sin, ungersk målare
 Oliver Tambo, sydafrikansk politiker
 Jamie Oliver, brittisk kock, programledare, författare
 King Oliver, amerikansk jazzmusiker, kornettist och orkesterledare

Andra betydelser 
 Oliver (sång) – sången som var Norges bidrag till Eurovision Song Contest 1979
 Oliver (auktor)
 Oliver! – en brittisk musikal baserad på Charles Dickens klassiska roman Oliver Twist
 Oliver! (film) – en brittisk långfilm från 1968
 Oliver & gänget – en amerikansk animerad film från 1988, löst baserad på Charles Dickens roman om Oliver Twist

Se även 
 Oliver Twist

Mansnamn
Engelska förnamn
Engelska efternamn
Olivträd

Olivträd (Olea europaea) är ett träd vars frukter är oliver, som bland annat används för att framställa olivolja. Själva ordet olja (grekiska elaion) är för övrigt en avledning till oliv (grekiska elaiá).

Blommorna som sitter i bladvecken är små, vita och väldoftande. De saknar nektar, och lockar alltså inte insekter som pollinerare. Pollineringen sker i stället med vindens hjälp.

Inte förrän det nyplanterade trädet blivit 5 år gammalt börjar det bära frukt. Ett 20-årigt träd kan ge upp till 100 kg oliver per år, när det är som bäst. Trädet kan bli bortåt 1500 år gammalt. Världens äldsta olivträd är 3000 år gammalt och finns på Kreta.

Olivträd är en förmögenhetstillgång. Exempelvis på Cypern förekommer det att olivträden har en ägare – i en olivlund kan det vara flera ägare till individuella träd – och marken träden växer på en annan ägare. Vid tomtköp räcker det alltså inte att köpa bara marken, utan varje individuellt olivträd, som står på tomten, måste köpas av dess individuella ägare.

I antikens Grekland var olivträden heliga och man fick varken hugga ner eller bränna dem.<ref>'Mytologiboken, Stockholm 1994, s.21</ref>

Olivträ har en gulrödbrun färg och är ådrat i ett oregelbundet mönster som gör träslaget eftertraktat för finsnickeri. Det används ofta till svarvning av diverse konstföremål.

Bladen
Olivblad innehåller alla de ämnen som olivfrukten och därmed oljan gör men ännu fler molekyler och med högre koncentration. Olivextrakt har höga halter men lägre biotillgänglighet än infusion ex. Olife som  innehåller 415 mg Hydroytyrosol per liter. Övriga ämnen är bland annat tyrosol, rutin, elenolsyra och oleuropein. Alla med antioxidant effekt i kroppen. De höjer kroppens nivå av glutation som har avgiftade effekt och kallas kung av antioxidanter. Vidare har olivblad antibakteriell effekt, är blodfetts- och blodtrycksänkande, blodsockerreglerande, innehåller antihistamin med mera.

Olivträdet i kulturen
Första Mosebok berättar om hur syndafloden är länkat med olivträd, där Noa sänder ut en duva till den översvämmade jorden. Duvan återvänder med ett olivblad i näbben och det blev en fredssymbol i fredsduvan.

Konstnären Vincent van Gogh målade en hel serie av oljemålningar med olivträd som motiv (Olivträd'', 1889). I heraldik används en olivkvist för att beteckna fred.

Se även
 Olivgrön
 Lucques

Referenser

Externa länkar

Syrenväxter
Ol Växtindex
Träd