kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Karl VI av Frankrike

Karl VI (franska: Charles VI), kallad ”Karl den galne” (franska Charles le Fol), även ”Karl den älskade” (franska Charles le Bien-Aimé), född 3 december 1368 i Paris , död 21 oktober 1422 på Hôtel Saint-Pol i Paris, begravd i Saint-Denis-basilikan i Paris, var kung av Frankrike 1380–1422.

Biografi
Han var son till kung Karl V av Frankrike och Jeanne av Bourbon.

Karl kröntes till kung som tolvåring, men under de åtta följande åren stod han under förmyndarskap av sina farbröder. 1388 tog han själv över styret. 

1392 blev han sinnessjuk under dramatiska former och kallades ”den galne” på grund av att han periodvis slet sönder sina kläder, krossade möblemanget och inbillade sig att han var gjord av glas, och därför inte vågade röra sig för han var rädd att gå itu. Detta gjorde att han blev oförmögen att styra landet.

Inbördeskrig utbröt mellan hertigarna av Orléans och Burgund. 1415 invaderade kung Henrik V av England Frankrike och erövrade Normandie. 1420 tvingades Karl underteckna fördraget i Troyes, där han erkände Henrik som sin efterträdare.

Karl VI gifte sig 1385 med Isabella av Bayern (1371–1435).

Barn 
 Charles (1386–1386)
 Jeanne (1388–1390)
 Isabella av Valois (1389–1409), först gift med kung Rikard II av England, sedan med Karl, hertig av Orléans.
 Jeanne (1391–1433)
 Charles (1392–1401)
 Marie (1393–1438)
 Michelle (1395–1422), gift med hertig Filip III av Burgund.
 Louis (1397–1415) gift med Margareta av Burgund.
 Jean (1398–1417) gift med Jacqueline av Hainaut.
 Katarina av Valois (1401–1438), först gift med kung Henrik V av England, sedan med Owen Tudor.
 Karl VII av Frankrike (1403–1461).
 en son, död ung.

Galleri

Anfäder

Referenser

Frankrikes regenter
Huset Valois
Personer i Frankrike under 1300-talet
Personer i Frankrike under 1400-talet
Födda 1368
Avlidna 1422
Män
Personer från Paris
Manhem

Manhem kan syfta på:

 Sångföreningen Manhem –  en manskör i Karlstad
 Samfundet Manhem – en pronazistisk förening i Sverige
 SS Manhem – en schackklubb i Göteborg (Schacksällskapet Manhem)
 Manhemsförbundet –  ett sällskap för patriotisk-moralisk uppfostran i götisk kristlig anda
 Manhem (dikt) – en dikt av Erik Gustaf Geijer
 Byggnads AB Manhem – ett företag som bildades 1894 med syftet att köpa mark och bygga hus 
 Seth Manhem (1913–1976), svensk ämbetsman
Ordförande

En ordförande leder arbetet och fördelar ordet på ett sammanträde eller i en organisation. Ordförande kan alltså vara av två slag.

En ordförande för ett enstaka tillfälle: person som leder ett möte, sammanträde, förhandling etc. Kallas ofta mötesordförande. Mötesordföranden väljs ofta vid  sittande möte. Detta är vanligt när en styrelse, inklusive styrelseordförande, ska beviljas ansvarsfrihet. Man brukar exempelvis vid årsmöte välja ordförande och sekreterare för mötet som inte ingår i den gamla styrelsen eller förväntas ingå i den nya. I det löpande styrelsearbetet är det oftast ordföranden enligt 2 nedan som leder styrelsemötena.
En ordförande för en tidsperiod, som är mer än rent tillfällig: ledare av bolagsstyrelse, förening, politiskt parti etc. Ordföranden för en förening fungerar normalt som ordförande enligt 1 ovan när föreningens styrelse sammanträder. Vederbörande utses normalt på ett årsmöte eller av någon överordnad instans. Ett alternativt namn för ordförande är sammankallande.

Ordförandens ställföreträdare, om sådan är särskilt utsedd, brukar kallas vice ordförande. Det kan finnas flera vice ordförande. I så fall brukar de vara rangordnade.

Vissa organisationer, till exempel Scouterna och Ungdomens Nykterhetsförbund har istället valt delat ordförandeskap mellan två personer och att inte ha någon vice ordförande.

I parlamentariska församlingar brukar ordföranden bära titeln talman.

Ordförande är i domstolsväsen den domare som leder rättegången.

Se även
 Presidium
 Partiordförande
 President
 Talman
 Språkrör

Associationsrätt
Personer inom en organisation
Sammanträdesteknik
Verksamhetsstyrning
Tvärån

Tvärån är ett av Sveriges vanligaste ånamn (betyder "biflöde"). Namnet förekommer övervägande i norra Sverige (motsvaras i södra Sverige av beteckningen Lillån).

 Tvärån från Orasjärv till Ängesån, se Bönälven
 Tvärån till Piteälven, se Borgforsälven
 Tvärån, Skellefteå kommun – till Åbyälven
 Tvärån, Byskeälven – Byskeälvens sista större biflöde (högerbiflöde)
 Tvärån, Bureälven – till Bureälven
 Tvärån, Rickleån – till Rickleån
 Tvärån, Vännäs kommun – till Umeälven
 Tvärån, Umeå kommun – till Umeälven
 Tvärån, Alvesta kommun - till Lekarydsån

Orter
 Tvärån, Älvsbyns kommun – en småort
Rikard II av England

För Shakespearedramat, se Richard II (pjäs).

Rikard II (), född 6 januari 1367 i Bordeaux i Frankrike, död 14 februari 1400 på slottet Pontefract Castle i Yorkshire. Rikard II blev 33 år gammal. Han var den åttonde kungen av England. Rikards regeringstid startade 21 juni 1377 och avslutades 30 september 1399, som motsvarar 22 år. Han kröntes till kung 16 juli 1377 i Westminster Abbey. Han var son till Svarte prinsen och sonson till Edvard III av England. 

Rikard blev arvinge till Englands tron när hans far Edvard, den svarte prinsen dog hastigt på grund av dålig hälsa 1376. Följande år dog hans farfar Edvard III och därmed blev Rikard kung redan vid tio års ålder. Bondeupproret 1381 var hans första prövning, och hans framgångsrika förhandlingar med rebellernas ledare lugnade oroligheterna och var löftesrikt inför framtiden. När han uppnått myndig ålder visade han sig dock vara en svag, vacklande och samtidigt tyrannisk kung, en så kallad diktatorisk och brutal kung.

Den 20 januari 1382 gifte han sig med Anna av Böhmen i St. Stephen's Kapell i Westminster Abbey. Hon var dotter till kejsar Karl IV av Böhmen. Rikard sägs ha varit fäst vid henne, men de fick inga barn och hon dog 3 juni 1394. Anna dog i Sheen Palace. Han gifte sig två år senare med prinsessan Isabella av Valois som var 6 år gammal. Han tog hand om henne och behandlade henne med omtanke. De gifte sig 1396. Hon var dotter till den franske kungen Karl VI, men även detta äktenskap blev barnlöst.

Han avsattes 1399 av sin kusin, Henrik Bolingbroke som senare fick namnet Henrik IV. Senare detta året placerades Rikard i Pontefract Castle och dog året därpå, 14 februari 1400. Han var i fångenskap och på grund av detta så dog han förmodligen av svält.

Han begravdes i King's Langley Church i Hertfordshire, men hans kropp flyttades till Westminster Abbey 1413. Hans kista var emellertid dåligt byggd, och det var lätt för respektlösa besökare att nå in i kistan via flera öppningar och störa innehållet. Det sägs att en skolpojke tog med sig hans käkben.

Gift:
 1382 med Anna av Böhmen (1366-1394)
 1396 med Isabella av Valois, (1387-1409/10)

Anfäder

Källor 

Födda 1367
Avlidna 1400
Englands regenter
Huset Plantagenet
Män
Personer från Bordeaux
Pretendenter till Frankrikes tron
1367

1367 (MCCCLXVII) var ett normalår som började en fredag i den Julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Hansan samlar ett stort förbund mot Danmark, bestående av Sverige, Mecklenburg och Holstein.

Födda 
 6 januari – Rikard II, kung av England och herre över Irland 1377–1399.
 3 april – Henrik IV, kung av England och herre över Irland 1399–1413.

Avlidna 
 23 augusti – Gil Álvarez de Albornoz, spansk kardinal.

Externa länkar
1400

1400 (MCD) var ett skottår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

December 
8 december – Vadstena ges stadsprivilegier från drottning Margareta.

Okänt datum 
Kung Erik av Pommern blir myndig.
Den så kallade femtonmarkshjälpen, en skatt för att förbättra kronans ekonomi, påläggs de nordiska bönderna.
Omkring detta år börjar den period på omkring 450 år, som kallas lilla istiden, då klimatet var särskilt kallt, med långa ihållande vintrar och korta, svala somrar.

Födda 
31 maj – Domenico Capranica, italiensk kardinal.
 Isabella I av Lothringen, fransk vasallhertiginna och neapolitansk drottning och regent.

Avlidna 
14 februari – Rikard II, kung av England och herre över Irland 1377–1399.
Geoffrey Chaucer, engelsk författare av bland annat Canterbury Tales.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Eugénie av Frankrike med sina hovdamer

Eugénie av Frankrike med sina hovdamer är en oljemålning av Franz Xaver Winterhalter från 1855. Den föreställer kejsarinnan Eugénie av Frankrike, hustru till Napoleon III, tillsammans med åtta av sina hovdamer. Den är utställd på slottet i Compiègne i det franska departementet Oise. Målningen är ett exempel på akademisk konst.

Personerna i tavlan

Källor 
Joconde

Målningar i Hauts-de-France
Winterhalter
Målningar 1855
Grupporträtt
Klänningar i konsten
1416

1416 (MCDXVI) var ett skottår som började en onsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
Fred sluts mellan Kalmarunionen och Lübeck under Lolland.
I ett brev från Vadstena angående fiskerättigheter i Vättern omnämns ett mekaniskt ur för första gången i Sverige. Det talas där om att "säjarklockan skulle slå tio".

Födda 
26 februari – Kristofer av Bayern, kung av Danmark från 1440, av Sverige från 1441 och av Norge från 1442 till 1448.
Mara Branković, serbisk prinsessa och osmansk diplomat.

Avlidna 
19 oktober – Peder Jensen Lodehat, dansk biskop och politiker.

Externa länkar
1448

1448 (MCDXLVIII) var ett skottår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
Januari – Efter Kristofer av Bayerns död den 6 januari väljs Bengt och Nils Jönsson (Oxenstierna) till svenska riksföreståndare. Samtidigt väljs Sigurd Jonsson till norsk riksföreståndare.

Februari 
17 februari – Vid ärkebiskop Nils Ragvaldssons död utses Jöns Bengtsson (Oxenstierna) till ny svensk ärkebiskop.
Februari – En koalition, bland annat bestående av svenskar, besegrar novgoroderna i slaget vid Narvafloden.

Maj 
23 maj – Karl Knutsson (Bonde) anländer till Stockholm för förhandlingar.

Juni 
20 juni – Karl Knutsson väljs till kung av Sverige.
28 juni – Karl Knutsson hyllas som Sveriges kung vid Mora stenar.
29 juni – Karl Knutsson kröns till Sveriges kung i Uppsala domkyrka.

Juli 
2 juli – Karl Knutssons hustru Katarina Karlsdotter (Gumsehuvud) kröns till drottning av Sverige.
Juli – Ett svenskt fälttåg inleds mot Erik av Pommerns sjörövarnäste på Gotland.

September 
28 september – Kristian I av Oldenburg väljs till kung av Danmark.

December 
4 december – Visby stad (utom borgen Visborgs slott) intas av svenskarna.
19 december – Monaco ställs under Savojens beskydd.
22 december – Erik kapitulerar i och med uppgörelsen på Gotland, varvid Gotland skall överlämnas till Sverige, vilket dock inte kommer att ske.

Födda 
Perugino, italiensk målare.

Avlidna 
6 januari – Kristofer av Bayern, kung av Danmark och Sverige sedan 1440 samt av Norge sedan 1442.
17 februari – Nils Ragvaldsson, svensk ärkebiskop sedan 1438.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Almedalen

Almedalen är en parkanläggning i Visby på Gotland. Där fanns under medeltiden den gamla hamnen, med nio portar som vette från den mot den tidens handelsgata – Strandgatan. Strax intill den stora dammen finns Kruttornet, ringmurens äldsta torn, där invigningen av Medeltidsveckan sker varje år. Stadens officiella Valborgsmässofirande sker i Almedalen. Vid parken ligger Almedalsbiblioteket, kongresshallen Wisby Strand, Uppsala universitet Campus Gotland samt Gotlands studentkår Rindis kårhus, Rindiborgen, ett före detta varmbadhus.

Parken är också känd för Almedalsveckan.

Källhänvisningar

Externa länkar

Visby
Muslimska kalendern

Muslimska kalendern eller islamiska kalendern är en månkalender. Tideräkningen börjar 16 juli 622 då profeten Muhammed emigrerade från Mekka till Medina. Det arabiska ordet för denna emigration är hijra och den muslimska kalendern kallas därför även hijrakalendern. När ett datum anges efter hijrakalendern brukar man skriva ett H vid årtalet, men även AH (latin anno hegirae), det vill säga år efter hijra.

Idag är det den  i den islamiska kalendern. Datumet kan skilja en dag beroende på region och ifall det finns olika åsikter om nymånen har skådats en viss dag eller inte.

Beskrivning 
Ett år i den muslimska kalendern omfattar i enlighet med Koranen (9:36) tolv månader. Varje månad motsvarar månens synodiska omloppstid, vilket innebär att de är 29 eller 30 dagar, och att ett år är 354 dagar. Eftersom året är kortare än jordens omloppstid kring solen förskjuts månaderna gradvis i förhållande till årstiderna. Ursprungligen var skillnaden mellan den muslimska och västerländska kalendern 622 år, men det har nu minskat till omkring 579 eftersom ett muslimskt år är kortare.

Anledningen till att muslimerna använder en månkalender är att flera av islams religiösa plikter är knutna till vissa månader och att månens nytändning enligt Koranen visar tidpunkten då dessa skyldigheter skall börja fullgöras. Fastan skall exempelvis genomföras under månaden ramadan från tidpunkten då nymånen första gången visar sig fram till nästa nytändning. Detta innebär att månadernas längd då måste motsvara månens synodiska omloppstid. Ett tillförande av en extra månad för att anpassa räkningen till ett solår fördöms som hedniskt av Koranen (9:37).

Speciella dagar under året 
Nyårsdagen infaller den första dagen i månaden muharram. 

Eftersom fredagen för muslimerna är dagen för kollektiv dyrkan och den obligatoriska samlingsbönen kan den liknas vid sabbaten i judendomen och söndagen i kristendomen. Dock påpekar Gud själv i Koranen (50:38) att han inte tröttnade efter skapelsens sex dagar och fordrar ingen vila från sitt "arbete". Därför kan muslimerna sköta sina vanliga affärer före och efter fredagsbönen som under en vanlig arbetsdag enligt Koranen (62:9-10).

Kalenderns månader 
Enligt Koranen (9:36) är fyra månader heliga och enligt islams traditioner är dessa muharram, rajab, dhu-al-qa'dah och dhu-al-hijjah.

Årtal 
I många muslimska länder används även den gregorianska kalendern parallellt med den muslimska kalendern för att få tideräkningen i överensstämmelse med den övriga världens. 

Med följande formler kan man räkna om årtal från den gregorianska kalendern till hijrakalenderns årtal och tvärtom:

G (årtal enlig den gregorianska kalendern) , H (årtal enligt hijrakalendern) 

För att slippa de tidsödande räkneoperationerna använder man sedan gammalt tabeller där alla data finns noggrant uträknade. Numera finns digitala omvandlingsprogram.

Se även 

 Viktiga dagar i shiaislam
 Persiska kalendern

Källor

Noter

Externa länkar 
 Islamiska.org
Begravningsritual

De stora världsreligionerna har alla olika typer ritual vid begravningar. De religiösa lagarna specificerar hur, när, var, och på vilket sätt den avlidne skall begravas. Det finns även en del olika ritual inom varje religiöst samfund.

Några ritualer inom olika religioner och samfund:

Bahá'í
 Begravning utan dröjsmål, ingen kremering.
 Gravplatsen orienteras så att den avdödes huvud är vänt mot Qiblih.
 Den dödes kropp kan inte transporteras mer än 1 timmes resa från dödsplatsen.
 Släktingar och vänner ber för den döde.
 En särskild begravningsbön bes stående och kollektivt. 
 Begravningsbön och en speciell begravningsring gäller troende äldre än 15 år.

Babtist

Buddhism

Hinduism
 Alla, utom de allra heligaste, bränns. 
Islam
 Begravning utan dröjsmål, ingen kremering.
 En gravplats skall orienteras så att den döde vilar på kroppens högra sida med ansiktet vänt mot Mekka.
 Enligt muslimsk sed förekommer en ceremoniell tvagning av den döde i anslutning till begravningsakten.
 Den döde läggs i en vit svepning utan stygn eller dekorationer för att placeras direkt på jorden under träplankor eller liknande för att inte få den skyfflade jorden som ska täcka graven på sig.
 Släktingar och vänner reciterar Koranen och ber över den avlidna.
 Det finns en särskild begravningsbön - (Salat al-Janaaza).
 Begravningsbönen bes kollektivt stående och innehåller inget bugande eller knäfallande. Den består av fyra takbir (uppläsning av "Allah-u-Akbar" - Gud är Störst)

Judendom
 Den judiska begravningen sker efter ett par dagar, ingen kremering.
 Ritualerna kring död och begravning är fastställda i detalj; detta för att visa respekt för den döde, för att hantera de döda på ett gemensamt sätt, samt för att återföra de sörjande så snabbt som möjligt till ett normalt vardagsliv.
 Enkel typ av begravning.

Katolsk

 Jordbegravning föredras, men kremering är tillåtet
 Begravningsgudstjänsten består av bön, bibelläsningar (två eller tre, inklusive ur ett evangelium), griftetal, överlåtelse, då kistan bestänks med vigvatten och hedras med rökelse, som påminnelse om dopet och om kyrkans förböner för den döde, samt de tre skovlarna mull som påminnelse om människans dödlighet och kallelse till uppståndelse och evigt liv i Kristus.
 Under begravningen, eller i anslutning till denna, firas en rekviemmässa, det vill säga en nattvardsmässa som innehåller böner för den avlidne. En sådan kan också firas på årsdagarna av dödsfallet på de anhörigas begäran.
 När döden nalkas är det katolsk sed att man kallar på en präst, som hör den döendes bikt och ger absolution, sjuksmörjelsen och kommunionen.
 2 november firas som Alla själars dag, då man ber för alla avlidna, i synnerhet de bortglömda.

Metodist

Ortodox

Svenska kyrkan
 Begravning kan ske inom några dagar till en månad, kremering tillåtet.
 Begravningsgudstjänst där familjen och vänner deltar.
 Olika böner och psalmer läses. Herrens bön används alltid.

Se även 
Parentation

Begravning
1

normalår som började en lördag i den julianska kalendern. Det är också det första året i den traditionella kristna tideräkningen. Året dessförinnan benämns 1 f.Kr. i den gregorianska kalendern och dess föregångare, den julianska. År 0 (noll) existerar inte i dessa kalendrar eftersom siffran noll inte fanns som begrepp vid tiden för kalendrarnas tillkomst. Siffran noll kom först med arabiska matematiker på 800-talet. Kristus antogs vara född nära det årsskifte som inledde år 1 e.Kr. Däremot finns år 0 enligt den moderna standarden ISO 8601 och har länge använts inom astronomin, där år 0 betecknar år 1 f.Kr, och år -1 betecknar år 2 f.Kr.

Den kristna tideräkningen med årtalsberäkning efter Jesu födelse infördes efter icke helt korrekta beräkningar (rörande tidpunkten för kejsar Augustus skattskrivningsdekret) retroaktivt av munken Dionysius Exiguus 532. Man menar idag att Jesus föddes mellan 7 och 4 år före den dionysiska erans början.

Händelser

Okänt datum 
 På Augustus order nedslår Tiberius ett uppror i Germanien (1–5 e.Kr.).
 Gaius Cæsar och Lucius Aemilius Paullus blir konsuler i Rom.
 Ovidius skriver diktsamlingen Metamorphoses.
 Siden kommer till Rom.
 Aqua Alsienta-akvedukten byggs.
 Den kinesiska Handynastins Yuanshiera inleds genom att Ping blir kejsare.
 Konfucius får (postumt) sin första kungliga titel, Baochengxun Ni.
 Buddhismen introduceras i Kina.
 Aksum i Etiopien grundas (omkring detta år).
 Moxos upphör att vara ett viktigt religiöst område i Sydamerika (omkring detta år).

Födda 

 25 december – Jesus, judisk profet och grundare av kristendomen; forskaren Georges Declercq hävdar, att Dionysius Exiguus i sin Anno Domini-räkning förlade Jesu födelse till detta år. De flesta andra hävdar dock, att Dinoysius förlade den till 1 f.Kr. (död omkring 33)
 Lucius Annaeus Gallio, romersk prokonsul (omkring detta år) (död 65)

Externa länkar
6 (siffra)

Siffran 6 () används för att beteckna talet 6 och är en siffra i varje positiv talbas som är 7 eller högre.

Se även 
 6 (tal)
 Siffra
 Talsystem
 Numerologi

Externa länkar 
 

 6
4 (siffra)

Siffran 4 () används för att beteckna talet 4 och är en siffra i varje positiv talbas som är 5 eller högre.

Se även 
 4 (tal)
 Siffra
 Talsystem
 Numerologi

Externa länkar 
 

 4
7 (siffra)

Siffran 7 () används för att beteckna talet 7 och är en siffra i varje positiv talbas som är 8 eller högre.

Se även 
 7 (tal)
 Siffra
 Talsystem
 Numerologi

Externa länkar 
 

 7
9 (siffra)

Siffran 9 () används för att beteckna talet 9 och är en siffra i varje positiv talbas som är 10 eller högre.

Se även 
 9 (tal)
 Siffra
 Talsystem
 Numerologi

Externa länkar 
 

 9
Archimedes

Archimedes kan avse:
 Arkimedes – grekisk matematiker, fysiker, ingenjör, uppfinnare, astronom och filosof, (grekiska: Ἀρχιμήδης, Archimedes)
 Archimedes AB – tidigare svensk motortillverkare
 Archimedes (månkrater) – en krater på månen
 SS Archimedes – en brittisk ångare

Se även
 Arkhimedes (tidskrift)
Kurt Gödel

Kurt Gödel, född 28 april 1906 i Brünn (nu Brno i Tjeckien), död 14 januari 1978 i Princeton, var en österrikisk, senare amerikansk, logiker och matematiker. Gödel betraktas, tillsammans med Aristoteles, Gottlob Frege och Bertrand Russell, som en av de mest framstående logikerna i historien. 

Hans insatser fick en omvälvande inverkan på 1900-talets vetenskapliga och filosofiska tänkande. Gödel var som student vid universitetet i Wien associerad till Wienkretsen.

Upptäckter 
Kurt Gödel är framför allt känd för sina ofullständighetssatser, vilka publicerades 1931. Satserna är av fundamental betydelse för matematikens grundvalar. Gödels bevis har avhandlats i ett stort antal verk.

Andra betydande insatser av Gödel är hans bevis från 1930 av att 1:a ordningens predikatlogik är fullständig (fullständighetssatsen). Alla sanna satser inom denna logik kan bevisas inom systemet, men detta resultat hade publicerats av Thoralf Skolem redan 1922, vilket märkligt nog inte var känt i Tyskland, där Gödels bevis först gavs ut. 

Han har också genom introduktionen av konstruktibla mängder bevisat att urvalsaxiomet och kontinuumhypotesen är relativt konsistenta med mängdteorins axiom, det vill säga båda dessa axiom är förenliga med mängdteorins övriga axiom, givet att dessa är konsistenta. Sedermera visade Paul Cohen att även negationen av urvalsaxiomet samt kontinuumhypotesen är relativt konsistenta, vilket medför att de är oberoende av mängdlärans övriga axiom.

Död 
Gödel dog enligt läkare av undernäring, eftersom hans paranoida vanföreställningar ledde till att han endast åt den mat som hans hustru Adele tillagat. Allt annat trodde han var förgiftat. När hans fru lades in på sjukhus, ledde detta till att han började svälta sig själv, och han vägde vid sin död cirka 30 kilo. Adele Gödel överlevde sin make med tre år och dog 4 januari 1981.

Bakgrund 
Efter att Österrike i mars 1938 hade blivit en del av Tyskland, emigrerade Gödel till USA, där han knöts till Institute for Advanced Study i Princeton.

Referenser

Noter

Källor
 John W. Dawson, Logical dilemmas: The life and work of Kurt Gödel, Wellesley 1997.

Se även 
3366 Gödel

Externa länkar 

Österrikiska matematiker
Logiker
Österrikiska eponymer
Mängdteoretiker
Alumner från Wiens universitet
Personer från Brno
Födda 1906
Avlidna 1978
Män
Personer verksamma vid Institute for Advanced Study