kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Sebaldus Heyd

Sebaldus Heyd (ibland Sebaldus Heyden), född 1494, död 1561. Rektor i Nürnberg. Han finns representerad i de svenska psalmböckerna med originaltexten till ett verk (1986 nr 371). Texten till denna psalm bygger på texten i , liksom psalmen Vår Gud är oss en väldig borg.

Psalmer
Gud är vår starkhet och vårt stöd (1695 nr 57, 1819 nr227, 1986 nr 371) troligen skriven 1537. Sjätte versen Med oss är Herren Sebaot är ensam med som "slutsång" i Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 som nr 773.

Tyska psalmförfattare
Män
Födda 1494
Avlidna 1561
Folkare härad

Folkare härad var ett härad i södra Dalarna. Området ligger idag inom Hedemora kommun och Avesta kommun. Den totala arealen mätte drygt 658 km², varav  601 land. Befolkningen uppgick år 1934 till 15 262 invånare. Tingsställe var före 1903 Dala-Husby, Lund och Folkärna, därefter Krylbo.

Socknar 
Folkare härad bestod av följande socknar:

I Avesta kommun
By
Avesta till 1906, därefter
Avesta köping 1906-1919 
Folkärna varur utbröts
Krylbo köping från 1919
Grytnäs

I Hedemora kommun
Garpenbergs socken överförs 1860 till Hedemora och Garpenbergs tingslag

Län, fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter
Häradet hörde mellan 1631 och 1635 till Säters län, och från 1641 till 1646 till Sala län, i övrig tid till Kopparbergs län. Församlingarna i häradet tillhör(de) Västerås stift.

Häradets socknar hörde till följande fögderier:
1720-1885 Näsgårds läns fögderi
1886-1945 Hedemora fögderi
1946-1990 Avesta fögderi

Häradets socknar tillhörde följande domsagor, tingslag och tingsrätter:
1687-1798 Västra domsagan även kallad Västerdalarnas domsaga med
 Folkare tingslag dock ej:
1695-1731 Grytnäs tingslag för Grytnäs och Avesta socknar
1799-1857 Kopparbergslagen och Näsgårds läns domsaga (Folkare, Stora Skedvi, Kopparbergs, Vika, Sundborns, Svärdsjö, Husby, Hedemora och Torsångs tingslag) med
 Folkare tingslag
1858-1970 Hedemora domsaga med
 Folkare tingslag

1971-2001 Hedemora tingsrätt och dess domsaga  
2001- Falu tingsrätt och dess domsaga

Referenser

Noter

Tryckta källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Hedemora tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)

Externa länkar
Justitiedepartementet 1859-01-11: Swea HofRätt, om Garpenbergs sockens skiljande från Folkare härad och förening med Hedemora tingslag.

Härader i Kopparbergs län
Dalarnas historia

en:Folkare Hundred
Gud är vår starkhet och vårt stöd

Gud är vår starkhet och vårt stöd är en gammal psalm i sex verser som utgår från . Originaltexten är skriven av Sebaldus Heyden, troligen 1537 som enligt 1937 års psalmbok bearbetades av Sigfrid Aronus Forsius 1614 och efter tvåhundra år av Johan Olof Wallin 1818 innan Anders Frostenson bearbetade psalmen till tre verser 1980.

Psalmen inleds 1695 med orden:
Gudh är wår starckheet och tilflycht
Wår hielp i nöder alla

Enligt 1697 års koralbok används samma melodi till psalmerna Dig, Jesus, vare evigt pris (nr 21), Ditt namn, o Gud, jag lova vill (nr 106), Gud låter sina trogna här (nr 195), Du själv förordnat, store Gud (nr 200), Var man må nu väl glädja sig (nr 219) och Mitt hierta nu fast gläder sigh (nr 304).

Melodin nedtecknad i Etlich Christlich Lieder i Wittenberg 1533, uppges i 1986 års psalmbok vara en "tysk folkvisa".

Publicerad som
Nr 57 i 1695 års psalmbok under rubriken "Konung Davids Psalmer".
Nr 227 i 1819 års psalmbok under rubriken "Kristligt sinne och förhållande - I allmänhet: Förhållandet till Gud: Lydnad för Guds vilja och frimodighet under hans beskydd".
Nr 310 i 1937 års psalmbok under rubriken "Trons glädje och förtröstan".
Nr 371 i Den svenska psalmboken 1986 under rubriken "Kyrkan och nådemedlen: Kyrkan".
Nr 155 i Finlandssvenska psalmboken 1986 under rubriken "Kristi kyrka" med en annan text och melodi än i Den svenska psalmboken.

Externa länkar 
 Hos Sibelius-Akademin återfinns noterna enligt 1695 års melodi till två likadana sidor med olika adress: Gudh är wår starckheet och tilflycht och Hwar man må nu wäl glädia sigh där det framgår att förebilden är: "Nun freut euch, lieben Christen g'mein / Es ist gewisslich an der Zeit"

Tyska psalmer
Olympiaterminalen

Olympiaterminalen är en hamnterminal i Södra hamnen i Helsingfors, vid stadsdelen Eira  varifrån Silja Lines Sverigebåtar avgår.

Olympiaterminalen byggdes år 1952 till de olympiska spelen i Helsingfors. Den närliggande Olympiakajens längd är 370 meter och vattendjupet är 7,5–8,8 meter. Terminalbyggnaden ritades av arkitektbyrå Hytönen-Luukkonen och är 5 296 m² stor. Vid färdigställandet betjänade terminalen 90 000 passagerare per år under sina aktiva sommar- och höstsäsonger.

Silja Lines bilfärjor började använda terminalen för trafiken till Stockholm år 1972 och för trafiken till Tallinn år 1995. Även Seawind Line trafikerar Tallinn från terminalen.

Terminalen designades med framtiden i åtanke eftersom den med endast små modifikationer idag kan tillåta över 1 500 000 passagerare passera genom terminalen varje år. I de tidigare angränsande lagerutrymmena har man placerat kontors-, social- och skötutrymmen som betjänar passagerarna. De förvaringsutrymmen som fanns under torget vid huvudingången har gjorts om till bilhotell för passagerarna. Det finns även sammanlagt 2,6 hektar öppna förvaringsutrymmen mellan Skeppsbrogatan och havet.

Det finns två kajplatser vid terminalen som betjänar passagerarfärjorna. Sommaren 2002 byggdes även perronger för Seawind Lines sidoportar. En ytterligare utvidgning av terminalen anses dock inte vara möjlig.

Södra hamnen
Eira, Helsingfors
Filmpool Nord

Filmpool Nord, startat 1996, är ett regionalt resurscentrum och ett produktionscentrum för film. Filmpool Nord AB är ett aktiebolag och ägs av elva kommuner i Norrbotten; alla kommuner i Norrbotten utom Arvidsjaurs, Haparandas och Gällivares samt Norrbottens läns landsting. Filmpool Nord är med en årlig omsättning på ca 27 miljoner kronor Sveriges näst största regionala produktionscentrum för kortfilm, dokumentärfilm, och långfilm samt TV-produktion. Företaget har sju heltidsanställda. Över 75 långfilmer har gjorts i länet och ca 400 kort- och dokumentärfilmer.

Filmpool Nords filmer (i urval)

Jägarna (1996)
Vildängel (1996)
Fröken Smillas känsla för snö (1997)
Lusten till ett liv (1999)
Stjärnsystrar (1999)
Vingar av glas (2000)
Knockout (2000)
Järngänget (2000)
Grabben i graven bredvid (2002)
Hundtricket (2002)
Utbrytarkungen (2002)
Elina - som om jag inte fanns (2003)
Populärmusik från Vittula (2004)
Hotet (2004)
Så som i himmelen (2004)
Vinnare och förlorare (2005)
Pistvakt (2005)
Babas bilar (2006)
Frostbiten (2006)
Säg att du älskar mig (2006)
Inga tårar (2006)
Solstorm (2007)
Järnets änglar (2007)
Låt den rätte komma in (2008)
Maria Larssons eviga ögonblick (2008)
Pingpong-kingen (2008)
Varg (2008)
Trädälskaren (dokumentärfilm, 2008)
Vi hade i alla fall tur med vädret – igen (2008)
Persona non grata (2008)
I skuggan av värmen (2008)
Between Two Fires
Höstmannen (novellfilm, 2010)
Hur kunde hon (dokumentärfilm, 2010)
Mie halvan kotia (novellfilm)
Bröderna Karlsson (2010)
Myrlandet (kortfilm, 2010)
Jag saknar dig (2011)
Jägarna 2 (2011) 
En enkel till Antibes (2011)
Isdraken (2012)
Flimmer (2012)
Dom över död man (2012)
I lodjurets timma (2012)
Eskil och Trinidad (2013)
Mig äger ingen (2013)
Ömheten (2013)
Tommy (2013)
Hela världen i en designskola (2015)

Vunna priser

TV-serier 
Möbelhandlarens dotter
Höök, hade premiär 30 januari 2007 på SVT
Tjockare än vatten, premiär i januari 2014 på SVT
LasseMajas detektivbyrå (TV-serie, 2020) Cmore/TV4

Referenser

Webbplats
Filmpool Nords webbplats

Regionala resurs- och produktionscentrum för film i Sverige
Företag bildade 1992
Kultur i Norrbotten
Ignaberga nya kyrka

Ignaberga nya kyrka är en kyrkobyggnad i Ignaberga. Den tillhör sedan 2014 Hässleholms församling i Lunds stift, dessförinnan Stoby församling.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan uppfördes åren 1885 - 1887 i nyromansk stil med stomme och fasad i rött tegel. Arkitekten hette Carl Möller. Sedan medeltiden fanns en kyrka i Ignaberga, men befolkningen hade blivit så talrik att det fanns behov för en större kyrkobyggnad.

Inventarier
 Bänkinredningen med öppen placering är ursprunglig och består av parksoffor med gjutjärnsgavlar.
 Altartavlan är en oljemålning på duk utförd av professor Mårten Eskil Winge. Tavlans motiv är Herrens uppenbarelse på påskdagsmorgonen för Maria från Magdala.

Orgel
är samtida med kyrkan och byggdes av Rasmus Nilsson, Malmö:

Se även
 Ignaberga gamla kyrka
 Ignaberga socken

Referenser
 Kyrkoguiden

Externa länkar
 Hässleholms församling

Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader i Hässleholms kommun
Kyrkobyggnader invigda 1887
Tegelkyrkor
1887 i Sverige
Ignaberga gamla kyrka

Ignaberga gamla kyrka är en kyrkobyggnad i Ignaberga i Lunds stift. Den är församlingskyrka i Hässleholms församling. 

Kyrkan uppfördes på 1100-talet i lokal ignabergakalksten. Ett vapenhus byggdes på 1400-talet, då också valven slogs. År 1717 förlängdes kyrkan mot väster. 

År 1887 var Ignaberga nya kyrka färdigbyggd och den gamla kyrkan lämnades att förfalla. Det sägs att när kyrkan höll på att förfalla, så började barnen i byn att kasta pil på altartavlan och på vintern åka pulka på bänkdörrarna. På 1920-talet återuppbyggdes kyrkan och den återinvigdes 1928.

Orgel
Orgeln är byggd 1978 av Anders Persson Orgelbyggeri, Viken. Den har tolv stämmor och är mekanisk. Fasaden är ritad av Torsten Leon-Nilson.

Se även
 Ignaberga socken

Källor

Vidare läsning
 Bengt Thordeman: En medeltida relik i Fornvännen 1927

Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader i Hässleholms kommun
Kyrkobyggnader invigda under 1100-talet
Medeltida kyrkobyggnader i Sverige
Orgeldispositioner
Till dig jag ropar, Herre Krist

Till dig jag ropar, Herre Krist är en gammal tysk psalm Ich ruf zu dir, Herr Jesu Christ i fem verser av Johann Agricola cirka 1526/1527, översatt till danska 1544 och till svenska 1562 (eller 1567 enl 1937 års psalmbok) och efter 250 år bearbetad av Johan Olof Wallin 1816 och Olov Hartman 1979 med alla fem verser bibehållna.

Psalmen inleds 1695 med orden:
Jagh ropar til tigh, O HErre Christ!
Jagh beder tu hör min klagan

Enligt 1697 års koralbok används samma melodi som till psalmen Så högt har Gud, oss till stor fröjd (nr 203). Melodin är tryckt i Joseph Klugs psalmbok Geistliche Lieder 1533 (Wittenberg).

Publicerad i
1572 års psalmbok med titeln JAgh ropar til tigh o HERRE Christ under rubriken "En Christeligh Psalm".
Göteborgspsalmboken under rubriken "Om Tröst i Bedröfwelse".
1695 års psalmbok som nr 281 under rubriken "Psalmer i Bedröfwelse / Korss och Anfächtning".
1819 års psalmbok som nr 208 under rubriken "Nådens ordning: Den dagliga förnyelsen under bön, vaksamhet och strid mot andliga fiender".
Sionstoner 1889 som nr 494 med verserna 1-5, under rubriken "Psalmer"
Sionstoner 1935 som nr 446 under rubriken "Nådens ordning: Trosliv och helgelse".
1937 års psalmbok som nr 343 under rubriken "Trons vaksamhet och kamp".
Den svenska psalmboken 1986 som nr 564 under rubriken "Vaksamhet - kamp - prövning".
Svensk psalmbok för den evangelisk-lutherska kyrkan i Finland (1986) som nr 348 under rubriken "Skuld och förlåtelse" med något annorlunda text än i Den svenska psalmboken.

Referenser

Noter

Externa länkar
Hos Sibelius-Akademin återfinns noterna enligt 1695 års melodi till Jagh ropar til tigh / O Herre Christ! där det framgår att förebilden är: "Ich ruf zu dir, Herr Jesu Christ".

Svenska psalmer
Tyska psalmer
Nyborgskyrkan

Nyborgskyrkan är en kyrkobyggnad i Arvidsjaur i Luleå stift. Den byggdes av Arvidsjaursbygdens EFS och invigdes 1977.

Ritningarna gjordes av Olof Meethz vid Jan Thurfjells Arkitektkontor AB i Skellefteå. Byggkostnaden inklusive inventarier var drygt 1,7 miljoner kronor.

Nyborgskyrkan togs i bruk domssöndagen 20 november 1977 och invigdes av dåvarande biskopen i Luleå stift, Stig Hellsten.

Kyrkan fungerade i många år som en så kallad samarbetskyrka, mellan EFS och Arvidsjaurs församling i Svenska kyrkan.

Under början av 2000-talet minskade användningen av Nyborgskyrkan, medlemmarna i EFS-föreningen blev färre och äldre och det blev allt svårare att hitta de frivilliga krafter som krävdes för att driva både verksamhet och kyrka. Arvidsjaursbygdens EFS beslutade därför att försöka sälja kyrkan.

Kyrkan kallställdes, och den 12 juni 2005 upphörde den att fungera som kyrka. I samband med den gudstjänst som då hölls lämnade församlingen Nyborgskyrkan som plats för gudstjänst enligt Svenska kyrkans ordning och EFS tradition.

Kyrkobyggnader i Luleå stift
Samarbetskyrkor
Kyrkobyggnader i Arvidsjaurs kommun
Kyrkobyggnader invigda 1977
1977 i Sverige
Adam Reusner

Adam Reusner (eller Reissner), född 1496 i Mindelheim, död cirka 1575, var en tysk rättslärd och reformator verksam i Schlesien. Han var sekreterare hos fältöversten Georg von Frundsberg.

Han finns representerad i de svenska psalmböckerna sedan 1695 med originaltexten till ett verk (1986 nr 550).

Psalmer
På dig jag hoppas, Herre kär (1695 nr 46, 1819 nr 226, 1937 nr 341, 1986 nr 550) skriven 1533.

Externa länkar

Källor 

Tyska psalmförfattare
Födda 1496
Män
Avlidna 1500-talet
Alumner från Ruprecht-Karls-Universität Heidelberg
Robert Noyce

Robert Norton Noyce, född 12 december 1927 i Burlington i Iowa, död 3 juni 1990 i Austin i Texas, var en amerikansk uppfinnare och entreprenör, främst känd för att han tillsammans med Jack Kilby uppfann "den integrerade kretsen", eller mikrochipet, vilket senare låg till grund för datorrevolutionen.

Noyce var med och grundade Fairchild Semiconductor 1957, och 1968, tillsammans med Gordon Earl Moore, företaget Intel Corporation. Noyce gav Silicon Valley dess namn och bar också smeknamnet Borgmästaren i Silicon Valley.

Noyce ansökte och fick igenom 16 patent på USA:s marknad mellan 1957 och 1967. Året efter hans död grundade hans familj Noyce Foundation, en stiftelse som arbetar för att förbättra den statliga skolans matematikundervisning.

Referenser

Webbkällor

Noter

Externa länkar 

Födda 1927
Avlidna 1990
Män
Personer inom USA:s näringsliv under 1900-talet
Mottagare av Faradaymedaljen
Intel
Personer från Burlington, Iowa
Alumner från Massachusetts Institute of Technology
Ledamöter av American Academy of Arts and Sciences
På dig jag hoppas, Herre kär

På dig jag hoppas, Herre kär är en gammal psalm i sju verser av Adam Reusner från 1533 som översattes till svenska av Haquinus Magni Ausius före 1601 och efter tvåhundra år bearbetades 1814 av Johan Åström och ytterligare av Johan Olof Wallin 1816, men utan not om de senares medverkan 1986. Efter Anders Frostensons bearbetning 1976 återstod fyra verser, varav den sista är en ståvers. Texten grundas på .

Psalmen inleds 1695 med orden:
På tigh hoppes jagh, o HErre kär
Hielp at jagh eij på skam kommer

Publicerad i
Göteborgspsalmboken under rubriken "Om Tröst i Bedröfwelse".
1695 års psalmbok som nr 46 under rubriken "Konung Davids Psalmer".
1819 års psalmbok som nr 226 under rubriken "Kristligt sinne och förhållande - I allmänhet: Förhållandet till Gud: Lydnad för Guds vilja och frimodighet under hans beskydd".
Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 som nr 45 under rubriken "Guds faderliga vård".
1937 års psalmbok som nr 341 under rubriken "Trons vaksamhet och kamp".
Den svenska psalmboken 1986 som nr 550 under rubriken "Förtröstan - trygghet".

Koralbearbetningar

Orgel
In dich hab ich gehoffet, Herr av Franz Tunder.

Externa länkar
Hos Sibelius-Akademin återfinns noterna enligt 1695 års melodi till På tigh hoppes jagh / o Herre kär där det framgår att förebilden är: "In dich hab ich gehoffet, Herr".

Källor

Tyska psalmer
Alla vi barn i Bullerbyn (1960)

Alla vi barn i Bullerbyn är en svensk TV-serie inspelad under 1960, och visad för första gången i Sveriges Radio-TV 1962. För regin svarade Olle Hellbom. Manuskriptet skrevs av Astrid Lindgren, efter hennes boktrilogi om Barnen i Bullerbyn, utgiven 1947-1952. Fotograf var Stig Hallgren. Musiken skrevs och framfördes av Charles Redland. Serien saknar helt synkronljud, handlingen berättas istället av barnen i voice-over.

Serien visades även redigerad till två långfilmer för biografvisning. Alla vi barn i Bullerbyn, som fick premiär 1960, och Bara roligt i Bullerbyn med premiäråret 1961.

Serien är inspelad i Veda på Väddö, cirka tre kilometer nordost om Älmstas centrum samt i Österlisa, Länna församling i Norrtälje kommun där bland annat affären låg.

Bakgrund och visningar
TV-serien var Olle Hellboms andra Lindgren-filmatisering, och den producerades av Olle Nordemar och Artfilm i syfte att säljas för visning på Sveriges Television under 1960. Televisionen var dock inte intresserad av serien, och produktionsbolaget vände sig istället till biografmarknaden.

Den 17 december 1960 premiärvisades filmen Alla vi barn i Bullerbyn, bestående av TV-seriens avsnitt 3–5, på biografen Sergel-Teatern i Stockholm. Ett år senare, den 12 december 1961, fick den andra Bullerbyfilmen Bara roligt i Bullerbyn premiär, denna gång på biografen Chinateatern. Bara roligt i Bullerbyn bestod av avsnitt 8–12, som dock var kraftigt nedklippta.

Det påföljande året hade dock SVT ändrat sig och köpte in TV-serien för visning. Med start den 8 september 1962 visades samtliga seriens 13 avsnitt. Sedermera har serien visats i repris i flera omgångar - 1966, 1976 och 1983. Serien finns även utgiven på VHS, då under titeln Bara roligt i Bullerbyn samt på DVD.

Roller i urval
Kaj Andersson - Bosse
Jan Erik Husbom - Olle
Tomas Johansson - Lasse
Elisabeth Nordkvist - Anna
Lena Wixell - Lisa
Kim Åsberg - Britta
Tove Hellbom - Kerstin
Catti Edfeldt - Flick-berättare

Avsnitt
Roligt nästan jämt
Näcken vid den gamla kvarnen
Olle har en lös tand
Det spökar på höskullen
Vi sköter Olles lillasyster
Kalas hos moster Jenny
Lasse trillar i en vak
April, april
Lisa får en lammunge
Olle och hans hund
Anna och Lisa tänker rymma
Midsommar i Bullerbyn
Året om i Bullerbyn

Avsnittet "Året om i Bullerbyn" är inte med i VHS- eller DVD-samlingen.

Se även
Barnen i Bullerbyn
Alla vi barn i Bullerbyn (film, 1986)
Mer om oss barn i Bullerbyn

Källor

Svenska TV-serier baserade på böcker
Svenska Astrid Lindgren-filmatiseringar
TV-seriestarter 1962
TV-serieavslutningar 1962
Barn- och ungdomsprogram i Sveriges Television
Svenskspråkiga TV-serier
Svenska TV-serier från 1960-talet
Dalvikskyrkan

Dalvikskyrkan är en kyrkobyggnad i Jönköping i Växjö stift. Det är en samarbetskyrka mellan EFS och Jönköpings församling. Kyrkan ligger strax väster om centrum, och fungerar som stadsdelskyrka för Jönköpings församling. Den ägs av en EFS-förening.

Kyrkobyggnaden 
Kyrkan uppfördes 1968, invigdes 8 februari 1969 och byggdes till 1985. I kyrkorummet finns 195 platser. Kyrkan har storstuga med serveringsmöjligheter och en konfirmationssal. I källaren finns lokaler för hobby- och ungdomsverksamhet. Vid Dalvikskyrkan finns också "Kyrktuppens förskola", som bedrivs av Svenska kyrkan.

På fondväggen bakom altaret finns ett konstverk utformat av Yngve Nilsson i Osby. Konstverket består av en sex meter hög Kristusgestalt med utsträckta armar i en symbolisk rörelse uppåt. Figuren är formad av tegel i olika färger.

Branden i augusti 2020
Natten till den 1 augusti 2020 brand- och rökskadades kyrkobyggnaden efter att det börjat brinna i köket i byggnadens källare. Branden, som kunde släckas innan den han sprida sig till övriga delar av kyrkan, konstaterades ha startat i ett relä i ett av källarens kylskåp. Återuppbyggnaden tog drygt två år och först den 11 september 2022 kunde kyrkan återöppnas. Förskoleverksamheten kunde dock återupptas direkt efter branden.

Präster 

 Kurt Josefsson 1969-1977
 Anders Olsson 1977-1982
 Agne Josefsson 1982-1996
 Claes Dahlquist 1997-2014
 Karin Grännö Engkvist 2014-2015
 Sven-Evan Svanberg 2015-2018
 Martin Fredh 2018-

Noter

Externa länkar

 Svenska kyrkan i Jönköping
 Dalvikskyrkans webbplats

Kyrkobyggnader i Växjö stift
Svenska EFS-kyrkor
Samarbetskyrkor
Kyrkobyggnader i Jönköping
Kyrkobyggnader invigda 1969
1969 i Sverige
Bymarkskyrkan

Bymarkskyrkan är en kyrkobyggnad som tillhör Jönköpings församling.

Kyrkobyggnadens historik 
Bymarken, en stadsdel i Jönköping, erhöll en egen kyrka 1935. För ritningarna svarade Göran Pauli, stadsarkitekt i Jönköping, biträdd av Johan Snygg. 1935 fick kyrkan sitt nuvarande namn från att tidigare ha hetat Bymarkens församlingshem. 1973 och 1997 byggdes kyrkan om. Vid senare tillfället installerades en hiss.

Inventarier 
 Dopfunten i trä, har tillverkats 1936 hos Rydells snickerifabrik i Ölmstad. I funten finns en dopskål av tenn tillverkad 1936 av ciselörfirman Borg i Jönköping.
 Altaret och predikstolen från 1973 har utförts av inredningsarkitekt Gemfeldt.
 I klockstapeln hänger en klocka som gjutits på M & O Ohlssons gjuteri i Ystad.

Orgel
1956 byggde Åkerman & Lund, Knivsta en mekanisk orgel.

 Orgeln på sju stämmor byggdes 1983 av orgelfirman Robert Gustavsson i Härnösand.

Källor

Noter

Externa länkar 

 Bymarkskyrkan

Kyrkobyggnader i Jönköping
Kyrkobyggnader i Växjö stift
Kyrkobyggnader invigda 1935
1935 i Sverige
Powhatan

Ett samhälle med detta namn, se Powhatan, West Virginia
Powhatan var en mäktig indiansk stamkonfederation i Nordamerika som talade ett algonkinskt språk.

Historia
Powhatankonfederationens grundare var, som namnet antyder, Powhatan.

Språk
De talade powhatan, ett algonkinskt språk.

Nordamerikanska indianer
Gammalstorp

Gammalstorp kan syfta på:
Gammalstorp, Sölvesborgs kommun – en småort i Sölvesborgs kommun
Gammalstorps socken – en socken i Blekinge ingick i Listers härad
 Gammalstorps landskommun – en tidigare kommun i Blekinge län
 Gammalstorps församling – en tidigare församling i Listers och Bräkne kontrakt, Lunds stift
 Gammalstorps kyrka – en kyrkobyggnad i Gammalstorp i Lunds stift
Gammalstorp, Lidköpings kommun – ett gods i Lidköpings kommun
Gammalstorps mölla – en tidigare småort i Hässleholms kommun
East Los Angeles

East Los Angeles (ofta förkortat East L.A. eller East Los) är ett statistiskt område (census-designated place) i Los Angeles County i Kalifornien.

Vid folkräkningen 2010 hade området 126 496 invånare, men befolkningen beräknas 2019 ha minskat till 121 187. 2020 beräknas 95,9 procent av befolkningen vara av latinamerikansk börd (totalt 87,4 procent beräknas ha mexikanskt ursprung).

East L.A. är känt för sin chicanokultur. 

I augusti 1970 ägde en demonstration rum längs Whittier Boulevard i East L.A där 20 000 personer protesterade mot kriget i Vietnam och i synnerhet den oproportionerliga andelen stupade av latinamerikanskt och mexikanskt ursprung (andelen stupade amerikanska soldater ur denna grupp var 20 procent, att jämföra med 9 procent av befolkningen i stort). Demonstrationen har i efterhand setts som ett viktigt steg i kampen för rättigheter för den latinamerikanska befolkningen i USA.

Källor

Orter i Kalifornien
Los Angeles County
Elisabeth Nordkvist

Elin Elisabeth Nordkvist Bolme, född Nordkvist den 16 mars 1951 på Lidingö, är en svensk skådespelare. Hon är gift med skådespelaren Tomas Bolme sedan 1976.

Biografi 
Nordkvist medverkade under 1960-talet i Vår Teaters barnteaterverksamhet. Hon studerade drama för Inge Wærn i tre år och har därefter tillhört Fria Proteatern. Hon har även gjort karriär som sångerska.

Elisabeth Nordkvist spelade Anna i 1960-talsproduktionen av Alla vi barn i Bullerbyn och hon medverkade även i nyversionen från 1980-talet som Mellangårds-Maja.

Filmografi i urval

Teater

Roller (ej komplett)

Referenser

Noter

Källor 

Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska scenskådespelare
Svenska barnskådespelare
Personer från Lidingö
Födda 1951
Levande personer
Kvinnor
Tove Hellbom

Anna Tove Hellbom, född 4 oktober 1958 i Hässelby församling i Stockholm, är en svensk översättare. Som barn medverkade hon i några av fadern Olle Hellboms filmer och var 1979–1986 involverad i olika svenska filmer som attributör, rekvisitör och scenograf.

Hennes mor var vittnespsykologen Birgit Hellbom och morfar var professor Alf Nyman.

Filmografi

Källor
 Tove Hellbom i Svensk filmdatabas. Läst 3 juni 2014
 Översättarens presentation på Översättarcentrums hemsida. Läst 3 juni 2014

Noter

Externa länkar

Svenska översättare under 1900-talet
Översättare från engelska
Svenska barnskådespelare
Kvinnor
Födda 1958
Levande personer
Översättare från Stockholm