kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ljuvligt och kärleksfullt Jesus hörs kalla

Ljuvligt och kärleksfullt Jesus hörs kalla är en psalm med text och musik av William L. Thompson från 1888. Den översattes till svenska 1899 och bearbetades 1986 av Karin Hartman.

Melodin är i G-dur och refrängen lyder:

Kom hem, kom hem,
Du som är fridlös, kom hem!
Jesus nu väntar och beder och kallar,
Kallar den trötte: "Kom hem!"

Publicerad i
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1907 som nr 285
Fridstoner 1926 som nr 93 under rubriken "Frälsnings- och helgelsesånger".
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 84 under rubriken "Frälsningssånger - Inbjudning".
Segertoner 1930 som nr 138.
Frälsningsarméns sångbok 1943 som nr 61 under rubriken "Frälsning"
Segertoner 1960 som nr 138.
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 68 under rubriken "Frälsning".
Psalmer och Sånger 1987 som nr 588 under rubriken "Att leva av tro - Kallelse". 
Segertoner 1988 som nr 498 under rubriken "Att leva av tro - Kallelse - inbjudan".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 356 under rubriken "Frälsning".
Sångboken 1998 som nr 75.

Referenser

Noter

Externa länkar
Hos Cyber hymnal finns melodi och texten på engelska.

Amerikanska psalmer
O vad nåd att få tro

O vad nåd att få tro är en psalm med text av Gustaf Östman från 1916. En bearbetning av texten gjordes av Karin Hartman 1985. Musiken är troligen norsk.

Publicerad som
Nr 632 i Psalmer och Sånger 1987 under rubriken "Att leva av tro - Förtröstan - trygghet".

Referenser

Noter 

Svenska psalmer
Johan III (olika betydelser)

Johan III är namnet på flera olika regenter:

 Ivan Asen III, tsar av Bulgarien 1279–1280
 Johan III, hertig av Bretagne 1312–1341
 Johan III, greve av Holstein 1312–1359
 Ivan III, storfurste av Moskva 1462–1505
 Johan III, kung av Portugal 1521–1557
 Johan III, kung av Sverige 1568–1592
 Johan III Sobieski, kung av Polen 1674–1696

Regentnamn
Vår själ är fylld av heligt lov

Vår själ är fylld av heligt lov är en psalm med text av James C Bateman (verser), W T Giffe (refräng skriven 1880). Svensk text publicerades i Stridsropet 1885. Texten bearbetad 1986 av Karin Hartman. Musik ur Salvation Music 2, 1880.

Publicerad i 
Stridsropet 1885
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1907 som nr 34.
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 444 under rubriken "Strid och verksamhet - Under striden".
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 515 under rubriken "Strid Och Verksamhet - Kamp och seger".
Psalmer och Sånger 1987 som nr 666 under rubriken "Att leva av tro - Verksamhet - kamp - prövning". 
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 662 under rubriken "Strid och kallelse till tjänst".
Sångboken 1998 som nr 147.

Referenser

Noter 

Brittiska psalmer
Johan III av Portugal

Johan III av Portugal, Johan den fromme, född den 6 juni 1502 i Lissabon, död där (av hjärnblödning) den 11 juni 1557, var kung av Portugal från 1521.

Biografi
Johan var son till kung Manuel I och hans hustru, Maria av Aragonien, (dotter till kung Ferdinand II av Aragonien och drottning Isabella I av Kastilien, "den katolska").

Johan tillträdde som kung i en tid då Portugal stod på höjden av sin makt. De asiatiska besittningarna utökades och systematisk kolonisation av Brasilien hade kommit igång.

Johan kom under inflytande av ett kyrkligt parti och inkvisitionen infördes i landet 1536. Detta fick ödesdigra verkningar på handel och social framgång och landet stagnerade, vilket blev särskilt tydligt under hans efterträdare Sebastian I:s regering.

Familj
Johan gifte sig med sin kusin Katarina av Österrike, prinsessa av Spanien. Hon var dotter till kung Filip I av Kastilien och drottning Johanna I (syster till Johans mor). Bland deras nio barn märks:

 Johan (1537–1554), kronprins av Portugal och far till kung Sebastian I av Portugal. 
 Maria av Portugal (1527–1545), gift med kung Filip II av Spanien.

Referenser

Externa länkar
 Cultural Affairs Bureau of Macao S.A.R. – Portuguese Settlement at Macao (Portuguese and English)
 The Society of Jesus in Portugal (in Portuguese)
 Orient Foundation in Portugal
 Portuguese Empire Timeline
Japanese Screen Painting of the Portuguese in the Indies(Enlarge)
Dutch Portuguese Colonial History Dutch Portuguese Colonial History: history of the Portuguese and the Dutch in Ceylon, India, Malacca, Bengal, Formosa, Africa, Brazil. Language Heritage, lists of remains, maps.
Current and Former Colonies and Possessions of Portugual from World Statesmen
The Portuguese and the East (in Portuguese, Chinese, Japanese and Thai) with English introduction.
 Portuguese monuments and history

Portugals regenter
Huset Aviz
Personer i Portugal under 1500-talet
Födda 1502
Avlidna 1557
Män
Personer från Lissabon
O gränslösa frälsning

O gränslösa frälsning är en psalm med text av William Booth från 1893. Svensk text skrevs av Johan (John) Appelberg 1894. Bearbetning av svenska texten gjordes 1984 av Karin Hartman.

Musik: J. Ellis till "My Jesus I Love Thee", anges som regel med "skotskt ursprung".

William Booth, Frälsningsarméns grundare, skrev flera sånger, men denna brukar särskilt förknippas med honom. Den kallas därför ofta för "Grundläggarens sång". När hans 83-årsdag firades i Royal Albert Hall 1912, sista gången Booth uppträdde inför publik, påannonserades sången av honom själv och sjöngs unisont. Dess högtidligt allvarliga och samtidigt medryckande karaktär och dess för Frälsningsarmén mycket centrala budskap "frälsning" gör den till en av arméns viktigaste sånger. 

Melodin ingår bl.a. i John Philip Sousas Salvationistmarsch.

Publicerad i
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1907 som nr 175.
Fridstoner 1926 som nr 104 under rubriken "Frälsnings- och helgelsesånger".
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 130 under rubriken "Helgelse - Helgelsens verk".
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 1 under rubriken "Frälsning".
Den svenska psalmboken 1986 som nr 226 under rubriken "Bättring - omvändelse".
Sångboken 1998 som nr 92.

Externa länkar
På The Cyber Hymnal kan man läsa mer om sången och lyssna till melodin:
Cyberhymnal
Sousas Salvationistmarsch som Midifil

Frälsningsarmén
Brittiska psalmer
Lolland

Lolland (även stavat: Laaland) är Danmarks fjärde största ö, belägen söder om Själland i Region Själland. Den är 1 243 km² stor och har cirka 58 000 invånare (2021). Den största orten på ön är Nakskov, med cirka 12 500 invånare (2021). Andra orter är Maribo (5 700 invånare), Sakskøbing (4 500 invånare, Danmarks huvudstad under två år på 1400-talet), Rødby (2 000 invånare) och Nysted (1 300 invånare). Lolland skiljs från ön Falster av det smala sundet, Guldborg Sund.

Ön i sig är mycket platt. Lolland har ett betydelsefullt jordbruk, där sockerbetor, vete, korn, havre och frukt odlas. Den högsta punkten på ön ligger cirka 30 meter över havet, och var en viktig utkikspunkt för tyskarna under andra världskriget, toppen ligger precis utanför orten Horslunde.

Från Själland kan man över ön Falster ta sig till Lolland via två broar eller en vägtunnel. Åt väster kan man från Nakskov ta färja till ön Langeland och därifrån via broar till Fyn. På sydkusten går färjor från Rødbyhavn över Fehmarn Bält till Puttgarden på ön Fehmarn i Tyskland. Väg E47 från Köpenhamn korsar Guldborg Sund mellan Lolland och Falster genom en tunnel.

Danmark och Tyskland planerar att sammanbinda Lolland med Fehmarn med hjälp av en tunnel under Fehmarn Bält, se Fehmarn Bält-förbindelsen.

Bland öns turistattraktioner märks Medeltidscentret, Knuthenborg Safaripark, Lalandia och Fuglsang Kunstmuseum.

Referenser

Externa länkar 

Danska öar i Östersjön
Öar i Danmark större än 1000 kvadratkilometer
Langeland

Langeland är en dansk ö i region Syddanmark, belägen mellan Fyn och Lolland, i södra delen av Stora Bält.

Ön är 52 kilometer lång och 11 kilometer bred på det bredaste stället, den har en yta av 284 km². Invånarantalet är  (2020)
och den största orten är Rudkøbing.

Från Fyn kan man, via öarna Tåsinge och Siø, köra över broar till Rudkøbing på västra Langeland. Från Spodsbjerg på östra sidan Langeland går det färjor till Lolland. 

I mars 1659 gjorde Langelandsinvånarna motstånd mot svenskarna under det pågående dansk-svenska kriget, men man måste slutligen ge sig vilket resulterade i plundring och svält.

Galleri

Referenser 

Langelands kommun
Öar i Danmark större än 100 kvadratkilometer
Folkskollärare

Folkskollärare var i Sverige åren 1842–1968 en lärare som undervisade i den svenska folkskolan; oftast undervisade dock småskollärare i klasserna 1 och 2. Utbildningen skedde vid så kallade folkskoleseminarier. Utbildningen till folkskollärare var ursprungligen tre terminer lång, men blev treårig 1865 och fyraårig 1877. Titeln magister var vanlig för manliga folkskollärare.

Vid enhetsskolans och grundskolans införande i Sverige under 1950- och 60-talen började de undervisa på mellanstadiet. När lärarhögskolor införts i hela Sverige 1968 upphörde folkskollärarutbildningen, och man införde mellanstadielärare.

Från början var det enbart män som kunde utbilda sig till folkskollärare men redan i mitten av 1800-talet började man ta emot en del kvinnor. En stor del av de män som valde att utbilda sig till folkskollärare kom från enkla förhållanden. Kvinnor som utbildade sig till folkskollärarinnor var av något högre social grupp.

Referenser

Externa länkar 
 Lärarnas historia Hemsida med dokument från TAM-Arkiv och artiklar om lärarförbunden samt lärarnas historia.

Lärare
Nils Holgersson

Nils Holgersson kan syfta på:

Nils Holgersson – fiktiv pojke som förvandlad till pyssling flyger på en gåsrygg genom Sverige, skapad 1906 av Selma Lagerlöf i geografiläseboksromanen Nils Holgerssons underbara resa genom Sverige, som översatts till flera språk

Film och TV

Nils Holgersson (TV-serie, 1980) – japansk tecknad serie i 52 delar producerade av Studio Pierrot 1980–1981
Nils Holgersson (TV-serie, 2017) – fransk tecknad serie i 16 delar producerade av Studio 100 Animation
Nils Holgerssons underbara resa (1939) – kortfilm av Einar Norelius
Nils Holgerssons underbara resa (1962) – långfilm regisserad av Kenne Fant
Nils Holgerssons underbara resa (2011) – svensktysk TV-film i två delar

Övrigt
Nils Holgersson-plaketten – litteraturpris utdelat av Svensk Biblioteksförening sedan 1950, på Selma Lagerlöfs födelsedag 20 november
Nils Holgerssongården – gård i Västra Vemmenhög, socknen där Nils Holgersson påbörjar sina resa i Lagerlöfs roman; nedbrunnen 2004, uppbyggd 2014
Nils Holgerssongymnasiet – Skurups Lantbruksskolas namn sedan 2004
M/S Nils Holgersson – TT-Line-fartyg som sedan 2022 trafikerar Trelleborg–Travemünde
Tidigare M/S Nils Holgersson, byggt 2001, senare M/S Tom Sawyer, ett fartyg i TT-Line
Karl IV

Karl IV är namnet på flera regenter:

 Karl IV, kung av Frankrike och Navarra 1322–1328
 Karl IV, tysk-romersk kejsare 1355–1378
 Karl IV, kung av Spanien 1788–1808
 Den österrikiske kejsaren Karl I som kung av Ungern 1916–1918
 Den svenske kungen Karl XV som kung av Norge 1859–1872
 Karl IV av Bourbon (1489-1537), hertig av Vendôme
 Karl IV av Lothringen (1604-1675), hertig av Lothringen
 Karl Theodor, kurfurste av Pfalz 1742-1799 som Karl IV

Se även 
Lista över regenter med namnet Karl

Regentnamn

eo:Karolo (regantoj)#Karolo la 4-a
Karl IV av Spanien

Karl IV av Spanien, född 12 november 1748 i Portici, Italien, död 19 januari 1819 i Neapel, Italien, var kung av Spanien 1788-1808.

Biografi 
Han var son till Karl III av Spanien och besteg tronen vid faderns död 1788. Som monark var han egentligen välmenande men svag och oduglig och styrdes helt och hållet av sin hustru, Maria Luisa, och hennes älskare, Manuel Godoy.

Aranjuezrevolten, ledd av tronföljaren, sedermera Ferdinand VII av Spanien mot sin mors älskare, ledde till att Karl IV den 19 mars 1808, tvingades abdikera till förmån för sin son. Napoleon I agerade som medlare samma år i ett möte mellan far och son i Bayonne och där tvingade han dem båda att avsäga sig alla anspråk på Spaniens tron till förmån för sin bror, Joseph Bonaparte, som i juli 1808 utropades till kung av Spanien.

Karl IV var sedan bosatt i Neapel, där han mest ägnade sig åt sitt stora intresse - jakt.

På Pradomuseet i Madrid finns att beskåda en målning av Karl IV med familj, målad av konstnären Francisco de Goya.

Familj 
Gift 1765 med sin kusin Maria Luisa av Parma.
Barn: 
 Charlotta Joakima av Spanien (1775-1830) gift med Johan VI av Portugal
 Maria Amelia (1779-1798)
 Maria Luisa (1782-1824), gift med sin kusin Ludvig, konung av Etrurien
 Ferdinand VII av Spanien (1784-1833)
 Maria Isabella (1785-1848), gift 1:o med Frans I av Bägge Sicilierna
 don Carlos, hertig av Molina (1788-1855)
 Francisco de Paula, hertig av Cadiz (1794-1865)
 ytterligare åtta barn, som dog i späd ålder

Galleri

Källor

Externa länkar

Personer i Spanien under 1700-talet
Personer i Spanien under 1800-talet
Spaniens regenter
Huset Bourbon
Födda 1748
Avlidna 1819
Män
983

983 (CMLXXXIII) var ett normalår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

November 
November eller december – Sedan Benedictus VII har avlidit den 10 juli väljs Pietro Canepanova till påve och tar namnet Johannes XIV.

Okänt datum 
Erik Segersälls här besegrar Styrbjörn Starkes jomsvikingar i slaget vid Fyrisvallarna (eller 985).
Abul-Futuh Sayf ad-Dawla Buluggin ibn Ziri efterträds av Abul-Fat'h al-Mansur ibn Buluggin i ziriddynastin.
Det stora slaviska upproret i Tyskland.

Födda 
Gunnlaug Ormstunga, isländsk kämpe och skald.
Le Long Viet, kejsare av Vietnam.

Avlidna 
10 juli – Benedictus VII, påve sedan 974.
Otto II, tysk-romersk kejsare sedan 967.

Externa länkar
961

961 (CMLXI) var ett normalår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Håkon den gode stupar i slaget vid Fitjar och efterträds som kung av Norge av Harald Gråfäll.
 En urkund av Otto I gör en åtskillnad mellan teutoner och slaver.
 Otto II blir tysk kung.
 Abd ar-Rahman III efterträds av Al-Hakam II som kalif av Córdoba.

Födda 
Sigmundur Brestisson, vikingahövding som införde kristendomen till Färöarna.
 Mahendradatta, drottning av Bali.

Avlidna 
 Håkon den gode, kung av Norge sedan 935 (stupad i slaget vid Fitjar).
 Helena Lekapene, bysantinsk kejsarinna.

Externa länkar
967

967 (CMLXVII) var ett normalår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Efter Dubs död efterträds han som kung av Skottland av sin släkting Culen.
 Reizei blir kejsare av Japan.
 Li Yixing blir jiedushi av Dingnan.

Födda 
 Sigrid Storråda, historiskt omtvistad svensk drottning
 Ludvig lättingen, kung av Västfrankiska riket 986–987 (född omkring detta år)
 Boleslav I, hertig av Polen
 Gothelo I, hertig av Lorraine
 Badi' al-Zaman al-Hamadhani, arabisk författare
 Walter av Speyer, tysk poet och biskop
 Abū-Sa'īd Abul-Khayr, persisk sufist
 Khottiga Amoghavarsha, rashtrakutisk krigare
 Vahram Pahlavouni, prins av Bjni
 Berta, prinsessa av Burgund

Avlidna 
 Abu al-Faraj, vetenskapsman
 Muhammad ibn Ilyas, ilyasidsk härskare
 Aleramo di Sanova, markis av Monferrato
 Boleslav I av Böhmen, prins av Böhmen
 Hugh II, lord av huset Lusignan
 Krishna III, rashtrakutisk härskare
 Sayf al-Daula, hamdanidersk emir av Aleppo
 Mu'izz al-Daula, första buyiderske emiren.
 al Isfahani, arabisk historiker och författare
 Kejsar Murakami, japansk kejsare
 Vushmgir, härskare över Ziyarid
 Wichmann den Yngre, saxisk greve
 Matilda av Sachsen, kejsarinna av Tysk-romerska riket
 Leo III, kung av Abchazien
 Hubert av Spoleto, markgreve av Toscana
 Dub, kung av Skottland sedan 962
 Li Cheng, kinesisk målare

Externa länkar
1002

1002 (MII) var ett normalår som började en torsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

November 
13 november – Den engelske kungen Ethelred II beordrar att alla danskar i England skall dödas.

Okänt datum 
Brian Boru får makten på Irland och antar titeln High King.
Krig utbryter mellan den bysantinske kejsaren Basil II och den bulgariske tsaren Samuil.
Henrik II efterträder Otto II som tysk kung.
Genom en ny grupp nybyggare, drabbar en epidemi vikingakolonin på Grönland.
Danagäld betalas för första gången.

Födda 
21 juni – Leo IX, född Bruno d'Eguisheim-Dagsbourg, påve 1049–1054.

Avlidna 
23 januari – Otto III, tysk-romersk kejsare från 996.
8 augusti – Al-Mansur, chefsminister i umayyadkalifatet i Córdoba.
15 oktober – Otto-Henry, hertig av Burgund.
13 november
Gunhild Haraldsdatter, dansk prinsessa, mördad.
Pallig Tokesen, dansk hövding, mördad.
Boleslaus III, hertig av Böhmen.
Aelgifu av York, drottning av England från sedan 980-talet (gift med Ethelred den villrådige) (död omkring detta år)

Källor

Fotnoter

Externa länkar
980

980 (CMLXXX) var ett skottår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser 
 Vietnam invaderas av Kina och dess regent, änkekejsarinnan Dương Vân Nga, låter i en kupp avsätta sin omyndige son kejsaren och uppsätta sin älskare på tronen.

Okänt datum 
 Islänningar kommer till Grönland.

Födda 
 Olof Skötkonung, kung av Sverige 995–1022.
 Otto III, tysk-romersk kejsare 996–1002.

Avlidna 
 Jaropolk I, prins av Kievriket
 Domnall ua Néill, storkonung av Irland sedan 956
 Gunhild Assursdotter, drottning av Norge 933–935, gift med Erik Blodyx (död omkring detta år)

Externa länkar
Otto III (tysk-romersk kejsare)

Otto III, född 980, död 23 januari 1002 på Castel Paterno, var tysk-romersk kejsare från 996. Då Ottos far Otto II avled den 7 december 983, var Otto endast tre år gammal. Först 13 år senare, år 996, blev han myndig. Snart därefter begav han sig till Rom, där han insatte sin kusin Bruno av Kärnten som påve under namnet Gregorius V.

Biografi
Han valdes 982 under faderns livstid till tysk kung. Vid dennes död 983 övertog modern Theophanu efter strider med Henrik II av Bayern regeringen, som efter hennes död 991–995 leddes av Ottos farmor Adelheid av Burgund. Hans regeringsår präglades av hans originella personlighet. Otto hade erhållit en vårdad uppfostran och tagit särskilt starka intryck av den franske kyrkomannen Gerbert, som han efter sin kejsarkröning 996 gjorde till påve 999 under namnet Silvester II. Otto var djupt gripen av tidens asketiska religiositet och hävdade kejsarens plikt att verka för Kyrkans bästa. Men han kände sig även som Kyrkans herre, och enligt hans uppfattning var kejsarens makt obegränsad. Efter bysantinskt mönster utbyggdes det västromerska kejsarhovet. Otto var mindre tysk kung än romersk kejsare, hans åskådning teokratisk, hans makt både världslig och andlig, och han kallade sig själv "Kristi" och "apostlarnas tjänare". Otto hyste även planer på ett korståg mot hedningarna.

Samtidigt anklagades han för att försumma sitt tyska rike. Senare tiders historiker har klandrat honom för att ha givit medgivanden åt Böhmens, Polens och Ungerns härskare vilket ledde till att de kom att frigöra sig från det tyska riket.

Se även
San Bartolomeo all'Isola

Noter

Externa länkar 

Tysk-romerska kejsare
Födda 980
Avlidna 1002
Män
Personer i Tyskland under 900-talet
1024

1024 (MXXIV) var ett skottår som började en onsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

April 
19 april – Sedan Benedictus VIII har avlidit den 9 april väljs Romanus till påve och tar namnet Johannes XIX.

Födda 
Anna av Kiev, fransk drottning, gift med Henrik I av Frankrike.
Magnus den gode, kung av Norge 1035–1047 och av Danmark 1042–1047.

Avlidna 
9 april – Benedictus VIII, född Theophylactus, påve sedan 1012.
Erik Håkonsson, jarl över Norge 1000–1012 under den danske kungen Sven Tveskägg.
Henrik II, tysk-romersk kejsare sedan 1014.
Bertha av Burgund, fransk drottning, gift med Robert II av Frankrike.
Muhammad III, kalif av Córdoba.

Externa länkar
1014

1014 (MXIV) var ett normalår som började en fredag i den Julianska kalendern.

Händelser

Februari 
 3 februari – Vid Sven Tveskäggs död återvänder Ethelred den villrådige till England och återtar den engelska kronan. Harald II efterträder Sven som kung av Danmark och Norge och återvänder dit. Makten i Norge innehas dock av kungens ställföreträdare, ladejarlarna Sven Håkonsson och Håkon Eriksson.
 14 februari – Påven Benedictus VIII erkänner Henrik av Bayern som tysk-romersk kejsare.

April 
 23 april – Den irländske storkonungen Brian Borus styrkor besegrar åtskilliga allierade vikingastyrkor i slaget vid Clontarf. Brian Boru stupar dock själv i slaget och därmed kan Máel Sechnaill mac Domnaill (som han avsatte som storkonung 1002) återkomma som irländsk storkonung.

Juli 
 29 juli – Basileios II tillfogar den bulgariska armén ett svidande nederlag i slaget vid Kleidion. Hans påföljande brutala behandling av 14 000 krigsfångar sägs ha lett till att den bulgariske tsaren Samuil ska ha dött av chock och Basileios II ska ha fått öknamnet Voulgaroktonos (Bulgardråparen).

Okänt datum 
 Avicenna anländer till Amir Majd al-Dawlas hov i Jabal.
 Holmgång förbjuds i Norge.

Födda 
 Al-Bakri, geograf och historiker.
 Constance, prinsessa av Frankrike.
 Adelaide av Susa, regerande markisinna av Susa, Ivrea, Auriate, Aosta och Turin från 1034 till 1091.

Avlidna 
 3 februari – Sven Tveskägg, kung av Danmark sedan 985 eller 986, av Norge 985 eller 986–995 och sedan 1000 samt av England sedan 1013.
 23 april – Brian Boru, storkonung av Irland sedan 1002 (stupad i slaget vid Clontarf).
 Cholachola, indisk kung.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Henrik II (tysk-romersk kejsare)

Henrik II den helige, född 6 maj 973 i Hildesheim, död 13 juli 1024 i Göttingen, var tysk kung från 1002 och tysk-romersk kejsare från 1014.

Biografi
Henrik II var son till Henrik II av Bayern och Gisela av Burgund och ärvde efter faderns död 995 hertigdömet Bayern. Efter Otto III:s död 1002 blev Henrik II vald till tysk kung i Mainz den 7 juni 1002. I början erkändes han endast av frankerna och bayrarna men han tvingade efterhand även de övriga landsdelarna att hylla honom som kung. Henrik II arbetade för att återställa det under hans företrädares regering alltmer i upplösning stadda riket. Han vände sig särskilt mot Boleslav I av Polen som hade erövrat delar av det tyska riket i öster, samt Arduin av Ivrea som hade gjort sig själv till kung av Italien. Boleslav I lyckades efter långvariga strider behålla Lausitz. Mot Italien tågade Henrik II första gången 1004 och kröntes då med den langobardiska järnkronan (det vill säga kung av Italien). Under sitt andra tåg (1013–1014) lyckades han störta Arduin och kröntes till kejsare den 14 februari 1014. Ännu ett tåg till Italien företog Henrik 1021, fast med begränsad framgång, för att stödja södra Italiens uppror mot den bysantinske kejsaren.

I den inre styrelsen följde Henrik II sina företrädares politik, nämligen att gentemot de världsliga furstarna stödja sig på biskoparna och ta dem i anspråk för rikets förvaltning. I kyrkligt avseende gynnade Henrik II cluniacensernas reformidéer. Henrik II blev kanoniserad 1146 av påve Eugenius III; även hans drottning Kunigunda (död 1033) blev helgonförklarad.

Referenser

Webbkällor

Tryckta källor

Externa länkar

Födda 973
Avlidna 1024
Män
Tysk-romerska kejsare
Tyska helgon
Personer i Tyskland under 1000-talet
Personer från Hildesheim
1197

1197 (MCXCVII) var ett normalår som började en onsdag i den Julianska kalendern.

Händelser 
Danerna anfaller Estland.

Födda 
Mafalda av Portugal, drottning av Kastilien.
Raimond VII av Toulouse, greve av Toulouse, hertig av Narbonne och markis av Provence.

Avlidna 
 1 juni – Gertrud av Sachsen och Bayern, drottning av Danmark sedan 1182, gift med Knut VI.
 August eller september – Margareta av Frankrike, drottning av England 1170–1183 (gift med Henrik den yngre) och av Ungern 1186–1196 (gift med Bela III)
 18 september – Petrus, svensk ärkebiskop sedan 1187.
 Henrik VI, tysk-romersk kejsare från 1191.
 Uta von Schauenburg, regerande tysk hertiginna.

Externa länkar