kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Wallraffa

Wallraffa är en beteckning för en journalistisk arbetsmetod där en reporter uppträder under falsk identitet, för att på så sätt få material till reportage eller böcker. 

Idag är begreppet mest känt på grund av den tyske journalisten och författaren Günter Wallraff, som sedan 1970-talet publicerade en mängd reportage och böcker som bygger på att han, ofta utklädd, har levt en tid i den miljö som han vill skildra. På så sätt har han skaffat sig erfarenheter och underlag till reportage som till exempel beskriver situationen på teletjänstcentraler, där arbetare instrueras att lura kunder, och sanitära missförhållanden på snabbmatskedjan McDonald's.

Wallraffande är en omstridd journalistisk metod och tangerar viss annan undersökande journalistik, till exempel med dold kamera, där reportern inte har varit helt öppen med sitt syfte. Vissa menar att sensationen kring metoden ger den enskilda journalisten fokus och att metoden ibland står i vägen för sakfrågan.

Arbetsmetoden har en lång historia. Ett tidigt exempel är Jack London som sommaren 1902 beger sig till ("stiger ner i") Londons East End för att beskriva hur de fattiga lever. London beskriver sina upplevelser i boken Avgrundens folk. Ett tidigt svenskt exempel är Ester Blenda Nordström som år 1914 arbetade som piga på en bondgård. Hon publicerade sin historia i Svenska Dagbladet och i boken En piga bland pigor. Ett modernare exempel är ett radioreportage där en reporter från programmet Kaliber i Sveriges Radio under 2008 deltog i Sverigedemokraternas partiaktiviteter och rapporterade om detta i flera radioreportage.

Några uppmärksammade reportage har gjorts av:

 Nellie Bly
Paul Göhre
 Ryszard Kapuściński
Jack London
 Ester Blenda Nordström
 Göran Palm
 Gunnar Schulze, under pseudonymen Karl Gunnarson
 Günter Wallraff

Referenser

Journalistik
Äsköping

Äsköping är en tätort i Katrineholms kommun cirka 20 km norr om Katrineholm.

Platsen där Äsköping kom att växa fram var tidigare en plats för ett torp under Äs, senare uppfördes arbetarbostäder och förlades marknader och torgdagar hit, och 1833 flyttades postkontoret till platsen. Under slutet av 1800-talet följde skola, läkare, apotek och missionshus. 1893 uppfördes de marknadsbodar som kom att användas för torghandeln fram till 1950-talet. Senare har moderna villor vuxit fram i samhället, främst där byn Hillersta tidigare låg.

Befolkningsutveckling

Se även 
Julita socken

Noter 

Orter i Katrineholms kommun
Tätorter i Sverige
Tummen

Tummen är en tecknad figur skapad av Inger och Lasse Sandberg. Tummen är en huvudfoting ritad utifrån ett tumavtryck och är huvudperson i ett antal böcker och kortfilmer.

Han bor med sin mamma i ett litet hus på en äng.

Böcker om Tummen 
 1978 – Tummens resa
 1980 – Tummens mamma slutar röka
 1980 – Tummen tittar på natten
 1980 – Tummen får en vän
 1982 – Tummen och tossingarna
 1984 – Tummesagor
 1986 – Tummen och Gullet tittar på världen
 2003 – Tummens kalas
 2008 – Tummen och Dockis
 2011 – Tummen leker

Referenser 

Fiktiva figurer från Sverige
Strångsjö

Strångsjö är en tätort i Katrineholms kommun, 11 kilometer söder om Katrineholm längs riksväg 55.

Historia
När järnvägen mellan Katrineholm och Norrköping stod klar 1866 fick Strångsjö en järnvägsstation. Under de första decennierna skickades via järnväg främst virke från skogarna i Kolmården. I början av 1900-talet fick Strångsjö även ett par företag: en smedja öppnades 1900, Strångsjö Ångsåg och Raffelstoppfabriken 1901, senare också en torvströfabrik. 

I själva Strångsjö fanns livsmedelsaffär, ett café och en matservering samt olika hantverkare. Efterhand kom de olika företagen att läggas ned. Poststationen lades ned i april 1968 och i maj 1968 upphörde persontrafiken på järnvägen.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Strångsjö finns en F-6 skola och en pizzeria.

Se även
Östra Vingåkers socken
Stora Malms socken

Noter 

Orter i Katrineholms kommun
Tätorter i Sverige
Galla

Galla (lat. bilis, gr. chole) är en gul- eller grönaktig kroppsvätska som bildas av levern, samlas upp i gallblåsan och blandas med tunntarmens innehåll. Hepatocyter, som utgör den största delen av levercellerna, utsöndrar en galla rik på gallsyra, kolesterol och organiska partiklar. Andra bestånddelar är elektrolyt, bilirubin och vatten. Denna sammansättning späds emellertid ut innan den når gallblåsan, detta sker med hjälp av epitelceller som omger leverns samlingsrör. Gallan samlas alltså ihop i större och större kanaler för att slutligen nå den gemensamma gallgången (ductus hepaticus communis). Därefter dräneras den i gallblåsan (vesica fellea) varvid en ny koncentrationsprocess påbörjas.

Då föda intas stimuleras gallblåsan att rytmiskt kontrahera och på så vis portionera ut galla i tolvfingertarmen där den sedan är behjälplig i nedbrytningen av fetter.

Levern hos en vuxen människa producerar ungefär 0,5 liter galla per dygn. Cirka 90 procent av gallan transporteras från tunntarmens slut tillbaka till levern.

Funktioner 
Gallan innehåller stora mängder gallsalter som har förmågan att emulgera fettsyror. Med det menas att fettets starka ytspänning bryts och fettsyran löses i vattnet, de stora klumpar av fett som når tolvfingertarmen löses således upp i mikroskopiska fettdroppar som i sin tur kan angripas av lipaser (fettupplösande enzymer). På så vis går inte fettet förlorat utan kan tas upp i tunntarmen.

Gallan har en speciell gulaktig färg som är ett resultat av pigmentet bilirubin. Bilirubin är i sin tur en restprodukt från förverkade röda blodkroppar och detta tas om hand av levern som sedan utsöndrar det i gallan. I tunntarmen bryts sedan detta pigment ner av bakterier och en restprodukt av detta är i sin tur stercobilin som ger avföring dess bruna färg.

Sjukdomar 
Olika sjukdomar kan drabba gallproduktionen eller gallkretsloppet på olika sätt:
 Gallsten
 Gallstensanfall
 Gallblåseinflammation
 Gallgångscancer
 Primär skleroserande kolangit
 Primär biliär cirros
 Carolis sjukdom
 Periampulär cancer
 Ampulär cancer

Sammansättning

Historiskt 
Svart och gul galla ansågs under antiken och medeltiden enligt humoralpatologin tillhöra de fyra kroppsvätskorna, vilket gav den stor symbolisk betydelse, inte minst för temperamentet, där gallan ansågs stå för det hetsiga, aggressiva hos en kolerisk person. Ordet "galla" används än i dag som benämning på hätsk och innehållslös kritik: "spy galla över någon". Svart galla ansågs bildas i mjälten, och överskott orsaka depression hos en melankolisk person.

Se även 
 Gallsten
 Humoralpatologi

Referenser 

Kroppsvätskor
Levern
Matsmältningsfysiologi
Sinuston

Sinuston, ren ton, en ton som bara består av en frekvens, utan övertoner. Tonen kan beskrivas som en sinuskurva och har således egenskaperna våglängd, amplitud och fas. En sinuston kan genereras med en tongenerator.

Toner, stämning och intonation
Cirkelresonemang

Cirkelresonemang eller cirkelargumentation är en typ av felaktigt logiskt resonemang av typen "Om A så B, och om B så A. Alltså A och B". Resonemanget använder sitt eget påstående för att bevisa sin validitet. Man kan lika gärna säga: "A gäller inte. Då gäller inte B, alltså inte heller A." Inget är alltså egentligen bevisat. Cirkelresonemang kan leda till argumentationsfel.

Ett exempel: Allt som står i min bok är sant, eftersom det här är en sann bok som aldrig ljuger, och att det står i denna bok att den alltid är sann.

Även om religiösa människor kan attackeras med anklagelser om att de använder sig av cirkelresonemang, så är det viktigt att förstå att om det finns en Gud så måste denna Gud vara det högsta svaret på sin egen existens, vilket i viss mån kan anses som cirkulärt.

Många antaganden som vi gör i våra vardagliga liv är till sin natur relativt cirkulära. Ett exempel på det är Decartes kända citat "Jag tänker, alltså finns jag". Även om detta är en självklar sanning, så är det ändå så att påståendet säger att man finns för att man tänker och att man tänker för att man finns, vilket är cirkulärt.

Se även
 Hönan och ägget
 Slutsats

Referenser 

Argument inom logik
Argumentationsfel
Richard Corbett

Richard Corbett, född 6 januari 1955 i Southport, Merseyside, England, är en brittisk politiker och statsvetare, sedan 1996 ledamot av Europaparlamentet för Labour Party. 

Richard Corbett har varit medlem av Labour sedan 1973. Han har arbetat inom frivilligsektorn och som tjänsteman. 1979-1981 var han ordförande för Unga europeiska federalister. Åren 1989 till 1996 var han politisk rådgivare åt Europaparlamentets socialistgrupp. Han doktorerade i statsvetenskap vid University of Hull 1995. Han är medförfattare till boken The European Parliament, ett standardverk om Europaparlamentet.
 
Corbett invaldes i Europaparlamentet första gången i december 1996 i ett fyllnadsval för valkretsen Merseyside West. Sedan Storbritannien vid EU-valet 1999 införde proportionella val med regionala partilistor representerar han regionen Yorkshire and the Humber. 

Han är talesman för den socialistiska partigruppen i konstitutionella frågor och ledamot av Utskottet för konstitutionella frågor, där han var vice ordförande 1997-1999.

Bibliografi
The European Parliament (med Francis Jacobs och Michael Shackleton) (1:a upplagan 1991, 5:e upplagan 2003)
The Treaty of Maastricht: From Conception to Ratification (1993)
The European Parliament's Role in Closer EU Integration (1998)

Externa länkar
http://www.richardcorbett.org.uk/

Ledamöter av Europaparlamentet från Storbritannien
Ledamöter av Europaparlamentet 2004–2009
Födda 1955
Levande personer
Personer från Southport
Män
Alumner från Trinity College, Oxford
Linda McAvan

Linda McAvan, född 2 december 1962 i Bradford, är en brittisk ledamot av Europaparlamentet för Labour Party. 

Hon valdes till Europaparlamentet för valkretsen Yorkshire South i ett fyllnadsval 1998. I EU-valen 1999 och 2004 valdes hon för regionen Yorkshire and the Humber. Från 1999 till 2004 var hon vice ordförande för Labour-gruppen i Europaparlamentet. Efter valet 2004 utsågs hon till kassör i socialistgruppen.

Hon var en av Europaparlamentets representanter vid Europeiska konventet.

Externa länkar
Officiell webbplats

Ledamöter av Europaparlamentet från Storbritannien
Ledamöter av Europaparlamentet 1999–2004
Ledamöter av Europaparlamentet 2004–2009
Brittiska politiker under 2000-talet
Födda 1962
Levande personer
Kvinnor
Kvadrant

För kvadranter i indelningen av människans bett, se tänder. För de kvadranter som förekommer i tv-serien Star Trek, se Galaktiska kvadranter. För instrumentet Kvadrant se Kvadrant (mätinstrument)

Axlarna i ett koordinatsystem delar in planet i fyra åtskilda områden, kvadranter. Man brukar numrera dem moturs, med början i den övre högra kvadranten.

Se även
Kartesiskt koordinatsystem
Oktant

Externa länkar 

Geometri
Fantomen på operan

Fantomen på operan kan syfta på:

 Fantomen på Operan –  en roman från 1910 av Gaston Leroux, originaltitel Le Fantôme de l'Opéra
 Fantomen på operan –  en brittisk musikal, baserad på romanen, med musik av Andrew Lloyd Webber, se The Phantom of the Opera

Filmer 
 Das Phantom der Oper – en tysk stumfilm från 1916, även känd som Das Gespenst im Opernhaus
 Fantomen på Stora operan (film, 1925) – en amerikansk skräckfilm från 1925, originaltitel The Phantom of the Opera
 Fantomen på Stora Operan (film, 1943) – en amerikansk film från 1943, originaltitel Phantom of the Opera
 Fantomen på Stora operan (film, 1962) – en brittisk film från 1962, originaltitel Phantom of the Opera
 Fantomen på Operan (film, 1983) – en amerikansk TV-film från 1983, originaltitel Phantom of the Opera
 Fantomen på Stora operan (TV-serie) – en amerikansk miniserie från 1990, originaltitel The Phantom of the Opera
 Il Fantasma dell'opera – en italiensk skräckfilm från år 1998
 Fantomen på Operan (film, 2004) – en amerikansk/brittisk film från 2004, baserad på  Lloyd Webbers musikal, i regi av Joel Schumacher, originaltitel The Phantom of the Opera
Mediemagasinet

Mediemagasinet var ett granskande dokumentärprogram i Sveriges Television, med mål att granska massmedias roll i Sverige och världen.

Programmet började sändas 2000. 2006 lades programmet ned på grund av bland annat Olympiska vinterspelen 2006 i Turin och valet.

Mediemagasinet granskade Sveriges Television hårt och vid nedläggningen blev det en diskussion om det var orsaken till att programmet lades ned. Sedan programmet lades ned 2006 har SVT (2018) inte haft något mediegranskande program.

Källor 

Svenska TV-program
Ludwig von Urlichs

Karl Ludwig (von) Urlichs, född den 9 november 1813 i Osnabrück, död den 3 november 1889 i Würzburg, var en filolog och arkeolog. 

von Urlichs blev professor i Bonn 1844, i Greifswald 1847 och i Würzburg 1855. Huvudföremål för hans djupgående studier var de romerska författarna Plinius den äldre och Tacitus samt klassisk (delvis även nyare) arkeologi. Även som politiker och kännare av den tyska litteraturhistorien gjorde von Urlichs sig bemärkt. Han adlades 1885.

Bibliografi  (i urval) 
 Urlichs andel i Platners Beschreibung Roms (1845), 
 Chrestomathia pliniana (1857), 
 Die Anfänge der griechischen Künstlergeschichte (1871--72),
 Thorwaldsen in Rom (1887), 
 Grundlegung und Geschichte der Philologie (1886; i Iwan von Müllers "Handbuch der klassischen Alterthumswissenschaft").

Källor
 

Tyska klassiska filologer
Tyska arkeologer
Klassiska arkeologer
Tyska professorer
Personer verksamma vid Bonns universitet
Personer verksamma vid Greifswalds universitet
Personer verksamma vid Würzburgs universitet
Födda 1813
Avlidna 1889
Män
Ugglan
Personer från Osnabrück
Iwan von Müller

Iwan Philipp Eduard von Müller, född 20 maj 1830 i Wunsiedel, död 20 juli 1917 i München, var en tysk klassisk filolog.

Müller blev gymnasielärare 1856 samt professor 1864 vid universitetet i Erlangen och 1893 i München. Bland hans många, delvis mycket framstående arbeten kan nämnas hans Galenosstudier, främst bland dem De placitis Hippocratis et Platonis (1874) och Galeni opera minora (jämte Karl Joachim Marquardt och Georg Helmreich, textupplaga, tre band, 1884–93).

Tillsammans med en mängd andra lärde gav Müller 1885 ut Handbuch der klassischen Alterthumswissenschaft, i vilken han själv författat Griechische Privatalterthümer, varjämte han 1884–97 utgav Conrad Bursians "Jahresbericht über die Fortschritte der klassischen Altertumswissenschaft", Müller utgav även 6:e–9:e upplagorna av Karl Friedrich Nägelsbachs "Lateinische Stilistik" (1876–1905).

Källor

Tyska klassiska filologer
Tyska professorer
Personer verksamma vid Erlangens universitet
Personer verksamma vid Münchens universitet
Födda 1830
Avlidna 1917
Män
Ugglan
Personer från Wunsiedel
Internationella arbete- och amatöridrottsförbundet

Internationella arbete- och amatöridrottsförbundet (; , förk. CSIT) är internationell förbund för arbete- och amatörsport. Medlem av Internationella olympiska kommittén, Globala förbundet av internationella idrottsförbunderna) och International Council of Sport Science and Physical Education.

CSIT grundades år 1913 i Gent, Belgien, för att verka för lönförtjänarens och deras familjers rättigheter i sport.

Externa länkar 

 International Labour and Amateurs in Sports Confederation 

Arbetarrörelse
International Federation of Journalists

The International Federation of Journalists, IFJ, internationell förening för journalister. Målsättningen är att kämpa för solidaritet, fackföreningar, social rättvisa, och arbetares rättigheter. Andra verkningsområden är demokrati, globalisering, pluralism, mänskliga rättigheter, fri press, könsfrågor.

Grundades först 1926, återbildades 1946 och återigen, i dess nuvarande form, 1952. Organiserar idag fler än 500.000 medlemmar i mer än 100 länder.

Externa länkar 
 The International Federation of Journalists

Internationella ideella organisationer
Internationella fackliga organisationer
Fackliga organisationer bildade 1926
Journalistorganisationer
Det var en gång – rymden

Det var en gång – rymden () är en animerad TV-serie som utspelar sig i rymden, och ursprungligen sändes i France 3 mellan 2 oktober 1982 och 2 april 1983. Serien är en delserie i den populära franska serien Det var en gång. Musiken i programmet skrevs av Michel Legrand.

Serien gjordes i två säsonger om 13 avsnitt. De sista sex avsnitten redigerades även om till en biofilm, La revanche des Humanoïdes.

Handlingen
På många ljusårs avstånd från Jorden ligger planeten Omega, grundad av människor som lämnat Jorden. Denna del av rymden styrs av Omegakonfederationen, ett förbund av elva planeter och stjärnsystem : Omega, Cassiopeja, Andromeda, Skorpionen, Pegasus, Kentauren, Kusken, Rigel, Aldebaran, Vattenormen och Jorden. Den leds av president Pierrette. Konfederationen skyddas av den intergalaktiska polisen under ledning av Överste Sten.

Huvudpersoner
En del personer har flera/olika namn i den svenska översättningen

Pierrot/Lillsten/Löjtnant Sten/Småsten – Löjtnant och rymdpilot i intergalaktiska polisen. Svensk röst: Peter Dalle, Kristian Ståhlgren
Psi/Mercedes – Löjtnant och rymdpilot i intergalaktiska polisen, vän till Pierrot Svensk röst: Anita Wall, Mia Benson, Jennie Jahns
Metter/Metro – En robot skapad av Mäster. Svensk röst: Åke Lindström, Bert-Åke Varg
Överste Sten – Pierrots far, ledare av intergalaktiska polisen
President Pierrette – Pierrots mor, ledare för Omegakonfederationen och leder dess högsta råd
General Ruskendrul – Tyrannisk ledare på Cassiopeja med krig och erövring som främsta intresse. Svensk röst: Åke Lindström, Gunnar Ernblad
Lille Nabot – Konsul, representerar Cassiopeja i Omegakonfederationens högsta råd

Avsnitt
Planeten Omega (La planète Oméga)
Ödleplaneten (Les Sauriens)
Den gröna planeten (La planète verte)
Andromedas Kust (Du côté d'Andromède)
Kvitt eller dubbelt (Les Cro-Magnons)
Robotarnas uppror (La révolte des robots)
Planeten Mytho (La planète Mytho)
Den långa resan (Le long voyage)
Haffad! (À Cassiopée)
En planet exploderar (La planète déchiquetée)
Skeppsbrutna i rymden (Les naufragés de l'espace)
Jättarna (Les géants)
Spår av Inka-indianer (Les incas)
Hos dinosaurier (Chez les dinosaures)
Saturnus ringar (Les anneaux de Saturne)
Fiende på väg! (L'imparable menace)
Jorden nästa! (Terre!)
Upptäcktsfärd under havsytan (L'Atlantide)
Återkomsten till Omega (L'étrange retour vers Oméga)
Robotarnas hämnd (La revanche des robots)
Humanoiderna – en ny planet? (Les humanoïdes)
En fientlig värld (Un monde hostile)
En flygande stad (Cité en vol)
Den högste chefen (Le grand ordinateur)
Jättarnas kamp (Combat de titans)
Farväl till rymden (L'infini de l'espace)

Källor

Franska animerade TV-serier från 1980-talet
Franska science fiction-TV-serier
TV-seriestarter 1982
TV-serieavslutningar 1983
Barnprogram på TV
Japanska science fiction-TV-serier
Japanska animerade TV-serier från 1980-talet
Musée de Cluny

Musée de Cluny (egentligen Musée national du Moyen-Âge-Thermes-de-Cluny) är ett museum i Paris som visar medeltida artefakter.
Museet är beläget i Quartier Latin i 5:e arrondissementet i centrala Paris.

Referenser

Externa länkar 

Museer i Paris
Konstmuseer och konsthallar i Paris
Museer invigda 1843
Paris historia
Kulknappen

Kulknappen är den knapp som enligt en sägen användes som kula för att skjuta kung Karl XII till döds under slaget vid Fredriksten 1718.

Enligt sägnen såg en soldat vid namn Nordenstierna ha sett Karl XII skjutas, varpå han gick fram för att plocka upp kulan som gått igenom kungens huvud. Han fann att kulan var en omgjord knapp från en av Karl XII:s många uniformer. Detta kan förklaras med att många under Karl XII:s tid trodde att kungen var skyddad av gudomliga krafter och således endast kunde dödas med ett av hans egna föremål, såsom till exempel en kostymknapp omformad och använd som kula.

Nordenstierna sägs ha tagit hem kulknappen till sin gård, Deragård, i Västergötland. Efter en tid börjar han dock frukta att en förbannelse vilade över knappen. Han väljer därför att kasta den i ett grustag där den av en slump återfanns år 1924 av smedmästaren Karl Hjalmar Andersson. År 1932 hamnade den på Hallands kulturhistoriska museum.

Albert Sandklef var en av de som lanserade kulknappsteorin baserad på folklig tradition under början på 40-talet. Han försökte bland annat att bevisa kulknappens äkthet genom att föra kulknappen genom kulhålet som finns i Karl XII:s hatt.

Dr Marie Allen och Ulf Pettersson genomförde år 2002 en DNA-undersökning vid Uppsala universitet. Syftet var att se om man kunde finna DNA med samma DNA-profil på kulknappen som vid blodet man funnit på Karl XII:s handskar, vilka finns i Livrustkammaren i Stockholm. Undersökningen lyckades delvis. Nackdelen med denna typ av undersökning är dock att den inte är fullt lika utpekande som en kärn-DNA-analys (då gammalt DNA är svårare att analysera görs analysen inte lika grundligt). Detta är alltså en mycket svag bevisning, då Karl XII:s DNA-profil man fått fram delas av ungefär en av hundra svenskar. Man bör också ha i åtanke att det finns DNA av två eller fler personer på kulknappen, vilket -inte är speciellt underligt med tanke på hur många personer som har hanterat knappen genom åren.

Källor 

1718 i Norge
Stora nordiska kriget
Karl XII
Kunskapsbrist

Kunskapsbrist (DD) () är en term som används inom rödlistning av arter. Till denna kategori förs arter där man inte har tillräckliga kunskaper om artens utbredning och/eller populationsstatus. Därför kan man inte göra en säker bedömning av utdöenderisken, men för att arten skall klassificeras i denna kategori skall det finnas misstankar om att arten kan vara hotad eller försvunnen.

Exempel på djur 
 Bandsäl
 Jättemunhaj
 Plymuggla

Naturskydd