kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Aldebaran

För andra betydelser, se Aldebaran (olika betydelser).

Aldebaran eller Alfa Tauri (α Tauri, förkortat Alfa Tau, α Tau), som är stjärnans Bayer-beteckning, är den ljusstarkaste stjärnan i stjärnbilden Oxen. Aldebaran har magnitud +0,86, vilket gör den till den 14:e ljusstarkaste stjärnan på hela natthimlen och är klart synlig för blotta ögat. Baserat på parallaxmätningar inom Hipparcos-uppdraget på 50,0 mas beräknas den befinna sig på ca 65 ljusårs (20 parsek) avstånd från solen. Aldebaran hittar man genom att dra en linje upp genom de tre stjärnorna i stjärnbilden Orions bälte. Linjen kommer att passera vid sidan av Aldebaran där den är ett av hörnen i Vinterfemhörningen.

Nomenklatur
Namnet kommer från arabiska al-Dabaran som betyder följeslagaren, vilket syftar på att Aldebaran följer stjärnhopen Plejaderna (Sjustjärnorna) över himlen. Stjärnan ingår i stjärnhopen Hyaderna. År 2016 organiserade Internationella astronomiska unionen en arbetsgrupp för stjärnnamn (WGSN) för att katalogisera och standardisera riktiga namn för stjärnor. WGSN:s första bulletin från juli 2016 innehåller en tabell över de första två satserna av namn som fastställts av WGSN, och anger namnet Aldebaran för Alfa Tauri, vilket nu ingår i IAU:s Catalog of Star Names.

Egenskaper
Aldebaran är en röd jättestjärna av spektralklass K5 III. Dess fotosfär visar överskott av kol, syre och kväve vilket tyder på att stjärnan har gått igenom sitt första uppgraderingsstadium - ett normalt steg i utvecklingen av en stjärna till en röd jätte under vilket material från stjärnans kärna förflyttas till ytan genom konvektion. Den har en massa som är ca 1,2 gånger solens massa, en radie som är ca 44 gånger större än solens och utsänder ca 520  gånger mera energi än solen från dess fotosfär vid en effektiv temperatur på ca 3 900 K.

Aldebaran är en något variabel stjärna av den långsamma oregelbundna typen LB. Det varierar med cirka 0,2 enheter mellan skenbar magnitud 0,75 och 0,95. Med en nära infraröd J- bandstorlek på -2,1 är endast Betelgeuse (-2.9), R Doradus (-2.6) och Arcturus (-2.2) ljusare vid den våglängden.

Planet 
Huvudartikel: Aldebaran Ab
En stor möjlig planet eller brun dvärg, med en minsta massa på 11 Jupiter-massor och en omloppsbana på 1,35 AE upptäcktes 1997.

Pioneer 10 
Pioneer 10 är en rymdsond som skickades ut i rymden den 2 mars 1972 av NASA för att utföra några uppdrag. Man förlorade kontakt med den 23 januari 2003. Den är på väg i riktning mot Aldebaran – en färd som kommer att ta ungefär 2 miljoner år. På sondens utsida är fästa Pioneer-plaketten som visar symboler och bilder för att ge information om jorden och jordmänniskorna. Detta är ett meddelande till utomjordiska civilisationer sonden kan komma i kontakt med den.

Referenser

Noter

Externa länkar 
 Aldebaran
 https://www.universeguide.com/star/aldebaran
 http://stars.astro.illinois.edu/sow/aldebaran.html

Stjärnbilden Oxen
Flamsteedobjekt
Bayerobjekt
HR-objekt
Röda jättar
Långsamma irreguljära variabler
Landskapsstjärnor
HD-objekt
Mossel

Mossel är en småort och by i Floda socken i Gagnefs kommun, Dalarnas län.

Noter 

Orter i Gagnefs kommun
Småorter i Sverige
Hermann Usener

Karl Hermann Usener, född den 23 oktober 1834 i Weilburg, död den 21 oktober 1905 i Berlin, var en tysk klassisk filolog.

Usener blev 1858 lärare vid Joachimsthalgymnasiet i Berlin och 1861 extra ordinarie professor i Bern samt var ordinarie professor 1863–1866 i Greifswald och 1866–1892 i Bonn. Bland hans många om skarpsinne och ovanlig lärdom vittnande arbeten må nämnas Götternamen, Versuch einer Lehre von der religiösen Begriffsbildung (1895). Han har där liksom också i Religionsgeschichtliche Untersuchungen (3 band, 1889–1899) banat väg för en alldeles ny uppfattning av den antik mytologin och religionen. Han utgav dessutom upplagor och kommentarer av klassiska författare samt arbeten i helgonhistoria, där han påvisar många kristna legenders sammanhang med hedniska föreställningar.

Källor 

 

Tyska klassiska filologer
Tyska professorer
Personer verksamma vid Berns universitet
Personer verksamma vid Greifswalds universitet
Personer verksamma vid Bonns universitet
Filologer under 1800-talet
Tyska forskare under 1800-talet
Födda 1834
Avlidna 1905
Män
Ugglan
Myrheden

Myrheden är en småort i Gagnefs socken i Gagnefs kommun, belägen strax söder om Bodarna.

Noter

Orter i Gagnefs kommun
Småorter i Sverige
Myrholen

Myrholen är en småort och by i Gagnefs socken i Gagnefs kommun. Den ligger söder om Västerdalälven och söder om Västerdalsbanan strax sydväst om Mockfjärd.

Strax väster om Myrholen ligger Tanså hytta som var i drift mellan 1821 och 1867 och Mockfjärds kraftstation från 1911.

Noter

Orter i Gagnefs kommun
Småorter i Sverige
George Hilaro Barlow (kolonial ämbetsman)

Sir George Hilaro Barlow, född den 20 januari 1763, död den 18 december 1846 i Farnham, Surrey, var en anglo-indisk ämbetsman. 

Barlow tillträdde redan 1779 en civil ämbetsmannabefattning i Bengalen och förvärvade sig där snart anseende som god administratör och skicklig finansman. Som undersekreterare i inkomstdepartementet under generalguvernören lord Cornwallis genomförde Barlow den av Cornwallis och rådsmedlemmen Shore planerade ryktbara grundskattefixeringen i Bengalen (the permanent settlement). Shore, som blev Cornwallis efterträdare som generalguvernör, gjorde Barlow till den indiska regeringens förste sekreterare (1796), och 1801 blev Barlow medlem av "högsta rådet" samt var även en av Wellesleys förnämste medhjälpare vid den inre förvaltningen. 

Som tillförordnad generalguvernör styrde Barlow brittiska Ostindien under de båda kritiska år, som förflöt mellan lord Cornwallis död 1805, kort efter hans återkomst, och hans efterträdare lord Mintos ankomst 1807. Hans förnämsta ögonmärke härvid var att upprätthålla freden och göra besparingar, varemot han förbisåg den från maratherna alltjämt hotande faran, som snart nödgade regeringen till en kraftigare politik. Barlow blev 1807 guvernör över presidentskapet Madras, men råkade där genom sträv högdragenhet i häftiga tvister med sina underlydande och framkallade till och med genom sparsamhetsåtgärder ifråga om de koloniala truppernas underhåll ett farligt myteri, som han emellertid med fast hand undertryckte. De missnöjda officerarna genomdrev dock genom agitation i England Barlows återkallande (1812), varefter han helt drog sig tillbaka till privatlivet.

Källor 

 

Britter i kolonialtidens Indien
Brittiska ämbetsmän under 1800-talet
Födda 1763
Avlidna 1846
Män
Ugglan
Germanistik

Germanistik är den ursprungligen tyska, men också internationellt använda, beteckningen för tysk språk- och litteraturvetenskap, det vill säga de två forskningsområden och det universitetsämne som i Sverige av historiska skäl går under namnet tyska. Motsvarande ämne vid Åbo Akademi heter Germansk filologi. 

Även i Sverige ser man begreppet germanistik ibland (inte sällan används det för att avgränsa universitets- och i synnerhet forskningsämnet från skolämnet tyska); oftare förekommer yrkesbeteckningen germanist. Formellt blir de nydisputerade i ämnet emellertid filosofie doktorer i tyska (eventuellt med tillägget "med språkvetenskaplig (/litteraturvetenskaplig) inriktning").

Germanistisk forskning i Sverige
Den svenska germanistiken hade länge och väl sin tyngdpunkt inom språkvetenskapen. I synnerhet har det språkhistoriska fältet traditionellt dominerat forskningen, men där har ett tydligt skifte ägt rum under de senaste årtiondena: idag undersöks även den samtida tyskan och till exempel andraspråksinlärning i hög utsträckning.  

Under samma tid som denna förskjutning ägde rum, har även litteraturvetenskapen vunnit terräng inom ämnet; här var tyska institutionen vid Stockholms universitet föregångare. Litteraturvetenskapen utgör idag en helt separat inriktning inom den germanistiska forskarutbildningen i Stockholm, Göteborg och Växjö. Litterära kontakter mellan Sverige och Tyskland har i olika former varit ett ofta återkommande undersökningsobjekt i Stockholm, medan forskning kring samtidsprosa och det tidiga 1900-talets dramatik dominerar i Göteborg. Även vid Uppsala universitet bedrivs forskning i större utsträckning inom tysk litteraturvetenskap.

Några personer med bakgrund inom germanistiken
Jacob Grimm och Wilhelm Grimm, tyska språk- och litteraturvetare, ses som germanistikens grundare, initiativtagare till det gigantiska ordboksprojektet Deutsches Wörterbuch, allmänt kända som upptecknare av tyska folksagor
Erik Wellander, svensk språkvetare, verksam som språkvårdare, författare till Riktig svenska  
Birgit Stolt, svensk språkvetare, även författare till en Luther-biografi
Käte Hamburger, tysk litteraturvetare och filosof
Claudio Magris, italiensk litteraturvetare, även essäist, författare bland annat till Donau
Synnöve Clason, norsk-svensk litteraturvetare
Per Landin, svensk litteraturvetare, verksam som kulturjournalist
Birgitta Almgren, svensk professor emerita i tyska, som i sin forskning fokuserat på svensk-tyska relationer under 1900-talet.

Externa länkar
Germanistik im Netz 

Delområden inom litteraturvetenskap
Nedre Österfors

Nedre Österfors är en småort i Gagnefs socken i Gagnefs kommun. Den ligger strax söder om Övre Österfors och omkring tre kilometer väster om (ovanför) Gagnefs kyrkby. Byarna som tillsammans kallas byn Österfors har sitt namn av att den ligger öster om den numera utbyggda forsen i Gråda. Byn är klassad som riksintresse.

Historik
År 1603 bodde fyra familjer i Österfors, 1697 var det sju hushåll, 1773 var det 17 hemman, 1910 fanns 293 personer fördelade på 55 familjer i 50 gårdar, år 2000 har det minskat till 20 hushåll. I slutet av 1800-talet emigrerade 23% av Österfors befolkning dvs. ett 70-tal av totalt 293.

Flottbro
I byn finns en av de sista kvarvarande flottbroarna i Sverige. Den går över Österdalälven och har enligt bygdeforskare  300-åriga anor. Bron var tidigare en viktig förbindelseled mellan byarna men har idag förlorat sin betydelse. Konstruktionen är 144 meter lång och fyra meter bred. Bron renoverades år 2009 av Vägverket och är numera en gång- och cykelbro. I närbelägna Gagnefs kyrkby finns en annan flottbro, som får nyttjas av fordon upp till fyra ton. Vid en renovering har den fått offra sin karakteristiska "puckel". Vid flottbron i Nedre Österfors finns dock puckeln kvar, vars syfte är att låta timmer och skräp flyta ohindrat under bron.

Bilder

Byn

Flottbron

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar

Orter i Gagnefs kommun
Riksintressen för kulturmiljövården i Dalarnas län
Småorter i Sverige
Svedjan, Gagnefs kommun

Svedjan är en by och småort i Gagnefs socken i Gagnefs kommun belägen sydväst om Djurås, men norr om Västerdalälven.

Noter

Orter i Gagnefs kommun
Småorter i Sverige
Västtjärna, Östtjärna och Gruvan

Västtjärna, Östtjärna och Gruvan är en av SCB avgränsad och namnsatt småort i Gagnefs kommun. Den omfattar bebyggelse i grannbyarna Västtjärna och Östtjärna i Gagnefs socken. Byarna omger sjön Edstjärnen, där ett gemensamt byabad finns öppet för allmänheten. Vägen genom orten är utformad som en bymiljöväg. 

Gagnefs Baptistförsamling har funnits i bygden sedan 1868, och har idag sitt kapell på Digeråkern i Östtjärna.

Noter

Orter i Gagnefs kommun
Småorter i Sverige
Moni Nilsson

Moni Helena Nilsson, född 24 februari 1955 i Brännkyrka, är en svensk författare. Hon har även skrivit böcker som Moni Nilsson-Brännström, vilket var hennes namn fram till 2005.

Biografi
Nilsson är uppvuxen på Kungsholmen i Stockholm.

Hon är främst känd för de fem böckerna om pojken som heter Tsatsiki, som finns översätta  till cirka 20 språk. Tre filmer har spelats in om karaktären Tsatsiki: Tsatsiki, morsan och polisen (1999), Tsatsiki – vänner för alltid (2001), och Tsatsiki, farsan och olivkriget (2015).  

Nilsson-Brännström satt tidigare på stol nr 17 i Svenska barnboksakademien. Hon var initiativtagare till det omtalade barnkulturprojektet Palatset i Stockholm.

Bibliografi (urval)
 1977 – Villa 78
 1983 – Bartolomeus och spöket (teckningar av Pija Lindenbaum)
 1995 – Tsatsiki och morsan (illustrationer: Pija Lindenbaum)
 1996 – Tsatsiki och farsan (illustrationer: Pija Lindenbaum)
 1997 – Bara Tsatsiki (illustrationer: Pija Lindenbaum)
 1998 – Sejtes skatt
 1998 – Riddarpojken (tillsammans med Boel Werner)
 1999 – Tsatsiki och kärleken (illustrationer: Pija Lindenbaum)
 2001 – Tsatsiki och Retzina (illustrationer: Pija Lindenbaum)
 2001 – Klassresan
 2002 – Smått och gott med Samuel Svensson (bilder av Kiran Maini Gerhardsson)
 2003 – Malin + Rasmus = sant: en fristående fortsättning på Klassresan 
 2005 – Salmiak och Spocke (bilder av Lisen Adbåge)
 2006 – Salmiak och Hedda: det femte hålet (bilder av Lisen Adbåge)
 2007 – Hoppet: Jumpin' Jack Az
 2009 – Semlan och Gordon. Pappan med de stora skorna
 2010 – Semlan och Gordon. Sommar och hemliga härligheter
 2010 – Semlan och Gordon. Kärlek, kyssar och rekord
 2011 – Semlan och Gordon. Svarta hål och brustna strängar
 2013 – Semlan och Gordon. Två steg fram och ett tillbaka
 2013 – Semlan och Gordon. Meningen med ett (mitt) liv
 2017 – Tsatsiki och älva

Priser och utmärkelser (urval)
 1997 – Bokjuryn (kategori 7–9 år)
 1998 – Nils Holgersson-plaketten för Bara Tsatsiki
 1999 – BMF-plaketten för Tsatsiki och kärleken
 1999 – Bokjury (kategori 7–9 år)
 1999 – Wettergrens barnbokollon
 2001 – Bokjuryn (kategori 7–9 år)
 2003 – Bokjuryn (kategori 14–19 år)
 2010 – Astrid Lindgren-priset

Referenser

Externa länkar

 Officiell webbplats

Födda 1955
Sommarvärdar 1999
Svenska författare av barn- och ungdomslitteratur
Svenskspråkiga författare av barn- och ungdomslitteratur
Svenska fantasyförfattare
Svenskspråkiga fantasyförfattare
Personer inom barnkultur
Kvinnor
Levande personer
Författare från Stockholm
Ledamöter av Svenska barnboksakademin
Hestra

Hestra kan syfta på:

 -hestra – ett ortnamnsefterled
 Hestra, Ydre kommun – ett säteri och en tätort i Ydre kommun
 Hestra, Borås kommun – en stadsdel i nordvästra Borås
 Hestra IF – en idrottsförening från Borås
 Hestra, Gislaveds kommun – en tätort i Gislaveds kommun, kyrkby i Norra Hestra socken
 Hestra station – en järnvägsstation i Hestra vid Kust till kust-banan
 Hestra-Handsken – ett handsktillverkningsföretag

Norra/Södra Hestra i Gislaveds kommun
 Norra Hestra socken – en socken i Småland (före 1887 delvis i Västergötland), före 1885 Hestra socken
 Norra Hestra landskommun – en tidigare kommun i Jönköpings län 1863–1951, före 1885 Hestra landskommun
 Norra Hestra församling – en församling i Falköpings och Hökensås kontrakt i Skara stift, före 1885 Hestra församling
 Norra Hestra kyrka – en kyrkobyggnad i Hestra i Skara stift
 Norra Hestra distrikt – ett distrikt i Gislaveds kommun och Jönköpings län 2016–
 Södra Hestra socken – en socken i Småland ingick i Västbo härad, före 1885 Hestra socken.
 Södra Hestra landskommun – en tidigare kommun i Jönköpings län 1863–1951, före 1885 Hestra landskommun
 Södra Hestra församling –  en tidigare församling i Östbo-Västbo kontrakt, Växjö stift –2014, före 1885 Hestra församling
 Södra Hestra kyrka –  en kyrkobyggnad i Broaryd i Gislaveds kommun
 Södra Hestra  distrikt – ett distrikt i Gislaveds kommun och Jönköpings län 2016–
Skeppshult

Skeppshult är en tätort och industrisamhälle i Villstads distrikt (Villstads socken) i den södra delen av Gislaveds kommun i Jönköpings län, belägen vid Nissastigen (riksväg 26), ca 25 km från centralorten Gislaved.

Historia 
Den gamla Skeppshults gård från 1400-talet, som fortfarande finns kvar, är upphov till ortens uppkomst. Även den gamla gästgivaregården från 1650-talet finns kvar men är numera ombyggd till skola.

Befolkningsutveckling

Näringsliv 
Den första industrin anlades redan på 1850-talet och var ett garveri. Idag har näringslivet i Skeppshult en stark inriktning på metallindustri, exempelvis Skeppshults Gjuteri AB (Skeppshultspannorna i gjutjärn), Skeppshults Press & Svets (Skeppshultstegen) och Albert Samuelsson & Co AB (Skepphultscykeln).

Noter

Litteratur 

Orter i Gislaveds kommun
Tätorter i Sverige
Lövås

För personer med efternamnet Lövås, se Gustaf Lövås och Edin Lövås
 
Lövås är en tidigare småort i Anderstorps distrikt (Anderstorps socken) i Gislaveds kommun. Orten tillhörde tidigare Reftele socken, men fördes 1817 till Anderstorps socken.

Noter

Orter i Gislaveds kommun
Tidigare småorter i Sverige
Björn Rosenström

Björn Folke Rosenström, född 8 augusti 1970 i stadsdelen Tynnered i Göteborg, numera bosatt i Bollebygd, är en svensk låtskrivare och artist.

I oktober 2022 hade hans låtar över  lyssnare i månaden på Spotify.

Biografi 
Rosenström föddes i Tynnered, Göteborg där han också växte upp. Han läste juristlinjen vid Handelshögskolan i Göteborg åren 1991 till 1996. I slutet av 1990-talet bytte han karriär och sadlade om till artist.

Det jävla bandet 

Det jävla bandet är bandet som uppträder tillsammans med Rosenström.

Medlemmar i bandet 
Johan Strömberg (bas)
Peter Strandberg (trummor)
Fredrik Lidin (gitarr, mandolin, ukulele, bouzoki, keyboard & kör)
Pär Edwardson (gitarr & kör)
Håkan Svensson (gitarr & kör)

Diskografi

Album 
 1996 – Låtar som är sådär
 2000 – Någorlunda hyggliga låtar
 2001 – Glove Sex Guy
 2002 – Bakfylla & Tjat
 2003 – Var får jag allt ifrån?
 2004 – Pop på svenska
 2006 – Syster Gunbritts hemlighet
 2007 – Ett jubileum som är sådär
 2010 – Swingersklubb in the Radhuslänga
 2012 – Olämpliga låtar
 2015 – Tuff pipa

Singlar och EP 
 2004 – Pop på svenska (gömda spår)
 2005 – En gång är ingen gång
 2009 – Älska Hestrafors
 2009 – Nedsprutad på Andra Långgatan
 2009 – Hultsfredsfestivalen
 2009 – Het
 2009 – Glenn
 2009 – Fluortanten
 2012 – Vad tänkte jag med? (ft. Dr. Funny)
 2013 – Jul i Göteborg
 2016 – Cuatro Klamydias
 2018 – Het (Remix) (ft. Pojkarna)
 2021 – 30 dårar
 2022 – Torskarna

Referenser

Externa länkar 
Officiell webbplats

Svenska vissångare
Svenska låtskrivare
Musiker från Göteborg
Födda 1970
Levande personer
Män
Svenska musiker under 1900-talet
Svenska musiker under 2000-talet
Könsrock
Tallberga

Tallberga är en småort i Gislaveds kommun, Jönköpings län.

Tallberga ligger i Ås distrikt (Ås socken), drygt en kilometer söder om Ås kyrka.

Noter

Orter i Gislaveds kommun
Småorter i Sverige
Ås, Gislaveds kommun

Ås är en småort i Ås distrikt i Gislaveds kommun, kyrkby i Ås socken, Jönköpings län, västra Småland.

Orten ligger cirka 22 kilometer väster om Värnamo och cirka 7 kilometer sydost om Reftele. Ås kyrka ligger i Karaby strax söder om orten.

Litteratur
 Refteleboken - Reftele, Ås och Kållerstads socknars historia, utgiven av kulturnämnden Reftele, Växjö, 1976

Noter

Externa länkar
 Ås hembygdsförening
 Ås hembygdsgård

Orter i Gislaveds kommun
Småorter i Sverige
Secunderabad

Secunderabad är en garnisonsstad (cantonment) i den indiska delstaten Telangana och är en förort till delstatens huvudstad Hyderabad. Den är belägen i distriktet Hyderabad och hade cirka 220 000 invånare vid folkräkningen 2011.

Källor
  

Orter i Telangana
Fluorvätesyra

Fluorvätesyra (vattenlösning av vätefluorid, HF) är en mycket starkt frätande och giftig, men pH-mässigt mellanstark syra med . Fluorvätesyra har en kokpunkt på 20 °C. Förvaring måste ske i plastkärl (helst teflon), då det även löser upp glas. I kroppen bildar den olösliga salter med kalcium och magnesium och kan därmed helt slå ut vissa organ som hjärta, lever och njurar. Spill på kroppen är mycket farliga, eftersom nerver behöver kalcium för att sända smärtsignaler känner man inte frätskador förrän efteråt när vävnaden dött av kalcium och magnesiumbrist.

Framställning
Framställning sker genom att hetta upp koncentrerad svavelsyra tillsammans med kalciumfluorid till 250 °C, varefter vätefluoriden kan destilleras bort.

Användning
Syran används för att rena både aluminium och uran, och den används vid etsning av glas och av kisel vid tillverkning av halvledarkomponenter. Den används även vid framställning av teflon och freoner samt för betning av svetsar i rostfritt stål. Syran finns också i vissa rengöringsmedel som används vid biltvätt.

Hälsorisker 

Fluorvätesyra är frätande och kan orsaka allvarlig skada vid förtäring, kontakt med ögon eller hud. Orsakar lungödem på grund av toxisk reaktion vid inandning och kan leda till allvarlig rubbning av saltbalansen i kroppen (framför allt genom bindning till kalcium och magnesium).

Källor

Se även
Saltsyra

Mineralsyror
Akbar den stores mausoleum

Akbar den stores mausoleum ligger i Sikandra, som i dag är en stadsdel i storstaden Agra i den indiska delstaten Uttar Pradesh. Detta ligger i en stor park, som omges av en hög mur av röd och vit marmor, på var och en av sina fyra sidor försedd med en praktfull portal, varifrån vägar leder till mausoleet, näst Egyptens pyramider det största, som blivit uppförd över någon människa, och en av Indiens märkvärdigaste byggnader. Den är fyra våningar hög, de tre nedre av ljusröd sten, den översta av vit marmor.

Källor 

 

Byggnader och anläggningar i Uttar Pradesh
Byggnader i sandsten
Mogularkitektur
Ugglan
Louise Raeder

Louise Anna Ester Raeder, under en period Raeder Sjögren, född 9 april 1962 i Farsta, Stockholm, är en svensk skådespelare och röstskådespelare. Hon är syster till Lena Raeder.

Biografi 
Louise Raeder debuterade på Stockholms stadsteater i pjäsen Jösses flickor (1974). 1975 sjöng hon folkvisor på Sheraton, medverkade i Nygammalt i TV och sjöng i flera radioprogram.

I slutet av 70-talet var Raeder med och startade Lasse Kühlers dansskola i Stockholm. Hon var koreografiassistent och instruktör i bugg, stepp och jazz. 1979-81 hade Raeder flera engagemang på Folkan. Hon spelade huvudrollen i teaterns egen musikaluppsättning av Pinocchio, 17 år gammal. Hon ersatte även Siw Malmkvist i föreställningen Pippi Långstrump. 1992 spelade hon huvudrollen som Pippi under en turné i folkparkerna.

1981-83 spelade hon i succéfarsen Spanska flugan på Vasan med bland andra Carl-Gustaf Lindstedt, Inga Gill och Lasse Berghagen. Hon turnerade med Riksteatern i musikalen Oklahoma! och barnföreställningen Teskedsgumman 1983.
1997 spelade Raeder med i Kristina från Duvemåla, där sjöng hon i kören samt alternerade med Helen Sjöholm i rollen som Kristina.

Raeder har setts i TV-produktioner som Bröderna Olsson 1986, Goda grannar 1987 och gjorde huvudrollen i barnprogrammet Pippi Pelikan 1990. Under sent 80-tal och tidigt 90-tal figurerade hon som röstskådespelare i de svenskspråkiga versionerna av många animerade filmer och serier, exempelvis My Little Pony, Sailor Moon och Legenden om Zelda.

Louise Raeder har även gjort radioteater, dubbat filmer, läst in ljudböcker arbetat med översättningar, konsertverksamhet i kyrkor och framträtt med egna sånggrupper bland annat Blåeld och Ramlösa. Sedan 2013 används hennes röst i trailers och vinjetter på barnkanalen Disney Junior. 2015 släpptes Raeders soloalbum Sound of me och även julabumet "Jul" tillsammans med Pettersson & Hellström.

Filmografi (i urval) 
1980 – Jul igen hos Julofsson (barnprogram)
1981 – Jul igen hos Julofsson (barnprogram)
1982 – Brisby och Nimhs hemlighet (röst)
1983 –  Kommissarie Gadget (röst)
1984 – Rosen
1984 – Ronja Rövardotter
1986 – Alla vi barn i Bullerbyn
1986 – The Real Ghostbusters (röst)

1987 – Mer om oss barn i Bullerbyn
1989 – Super Mario Bros. Super Show (röst)

1989 – Legenden om Zelda (röst)
1991 – Thomas och vännerna (berättarröst)
1992 – James Bond Junior (röst)
1992 – Dog City (röst)
1993 – Swat Kats (TV-serie)  (röst)
1994 – Montana Jones (röst)
1996 – Sailor Moon (röst)
1996 – Mullvadens jul (röst)
1997 – Atlantis: Det försvunna riket (röst)
1998 – De tre vännerna och Jerry (röst)
1999 – Sjätte dagen (TV-serie)
2001 – Totally Spies (röst)
2001  – Hotel Seger (TV-serie)
2002 - Hey Arnold! filmen (röst)
2004 – Polarexpressen'' (röst)

Teater

Roller (ej komplett)

Referenser

Externa länkar 

Svenska skådespelare
Svenska röstskådespelare
Födda 1962
Kvinnor
Levande personer
Skådespelare från Stockholm
Sikar

''

Sikar är en stad i delstaten Rajasthan i nordvästra Indien. Den är administrativ huvudort för distriktet Sikar och hade cirka 240 000 invånare vid folkräkningen 2011.

Källor

Orter i Rajasthan
Ajmer

Ajmer är en stad vid Aravallibergen i delstaten Rajasthan i nordvästra Indien. Den är administrativ huvudort för distriktet Ajmer och hade cirka 550 000 invånare vid folkräkningen 2011.

Källor 

Orter i Rajasthan