kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Teori om allt

I fysik är en teori om allt, (eng. theory of everything eller TOE), en hypotetisk teori som förklarar och sammanfogar alla kända fysikaliska fenomen. Teoretiska fysiker har under det senaste århundradet föreslagit ett flertal teorier om allt, men än har ingen av dem klarat en noggrann experimentell prövning. 

En av de viktigaste uppgifterna för en teori om allt är att förena kvantmekaniken med den allmänna relativitetsteorin. Med förena menas att man ska kunna räkna på de situationer där det inte går att bortse från någon av teorierna och få rimliga svar som också stämmer med de observationer som eventuellt kan göras. I dagsläget är M-teorin, som sammanbinder de fem supersträngteorierna, en av de mest populära kandidaterna för teorin om allt. Teori om allt ska inte förväxlas med storförenad teori (eng. Grand unification theory eller GUT). Ett exempel på en icke vedertagen teori, är Heims teori.

Vad ska en teori om allt innehålla? 

För att en teori om allt ska vara giltig ska den exempelvis:
 förklara hur världen fungerar på alla skalor, inklusive Planckskalan.
 förklara varför de fysikaliska konstanterna har de värden de har.
 förklara varför partiklarna har de massor de har.
 förklara om gravitationen ska inordnas bland de övriga krafterna (stark och svag kärnkraft samt elektromagnetisk kraft) eller om den är fundamentalt annorlunda.
 förklara vad mörk materia och mörk energi är. Varför ser förhållandet mellan mörk materia, mörk energi och vanlig materia i universum ut som det gör?
 förklara den kosmologiska konstanten.
 förklara inflationen under Big Bang.
 förklara tiden och hur den uppstod. Startade den i och med Big Bang eller fanns den innan?
 förklara singulariteter såsom svarta hål och Big Bang-punkten.
 beskriva rummets beskaffenhet.
 vara bakgrundsoberoende.
 förutsäga nya testbara fysikaliska fenomen.

Referenser och vidare läsning 

 Smolin, Lee. How far are we from the quantum theory of gravity?

Teoretisk fysik
Teorier
Science fiction-koncept
Svag växelverkan

Svag kärnkraft eller svag växelverkan är en av de fyra fundamentala krafterna i naturen. Kraften spelar en roll i betasönderfall med åtföljande radioaktivitet. Den förmedlas av W-bosonerna (W+ och W-) och Z-bosonen (Z0).

Den svaga växelverkan påverkar neutriner, laddade leptoner och kvarkar.

Den svaga växelverkan gör det möjligt för leptoner och kvarkpartiklar och antipartiklar att utbyta energi, massa och laddning – det vill säga att i själva verket förändras till varandra.

Med en fältstyrka som är svagare än den stark kärnkraften och än mer begränsad räckvidd är dess inflytande begränsat till agerande inom atomkärnan. Denna korta räckvidd beror på W- och Z-bosonernas stora massa (cirka 90 GeV),, som också gör partiklarna kortlivade – deras livslängd är i medel kortare än 1×10−24 sekunder.

Den elektromagnetiska kraften och den svaga kärnkraften kan tolkas som två skilda sidor av en enda elektrosvag växelverkan, en slutsats som ledde fram till Nobelpriset i fysik 1979.

Se även 
 CP-symmetri
 Elektrosvag växelverkan
 Kärnkrafter
 Paritet

Källor

Noter

Litteratur 
 
 B.R. Martin, G. Shaw; "Particle physics", John Wiley & Sons, Chichester (England), 3:e uppl. (2008).

Externa länkar 
 1957 års Nobelpris i fysik Svag växelverkan bevarar inte pariteten.
 1979 års Nobelpris i fysik Teorin för elektrosvag växelverkan.
 1980 års Nobelpris i fysik CP-symmetrin bevaras inte vid neutrala kaoners sönderfall.

Växelverkan
Partikelfysik
Wikipedia:Basartiklar
Rum (fysik)

Definitionen av rum i fysik är omtvistad. Diverse koncept som har använts för att försöka definiera rummet har inkluderat:
strukturen definierad av mängden "spatiala relationer" mellan objekt
en mångfald definierad av ett koordinatsystem där ett objekt kan lokaliseras.
ett väsen som hindrar objekt i universum från att röra vid varandra.

I klassisk fysik är rummet ett spatialt tredimensionellt euklidiskt rum där varje position kan beskrivas genom tre koordinater. Ett utrymme med bara en dimension kallas linje, med två dimensioner kallas det plan och med tre dimensioner kallas det rum. Relativistisk fysik studerar rumtid snarare än rum; rumtid behandlas som en fyrdimensionell mångfald.

Filosofiska frågor om rummet inkluderar: Är rummet absolut eller helt och hållet relativt? Har rummet en korrekt geometri eller är rummets geometri bara en konvention? Historiskt högt ansedda personer som har tagit ställning i dessa debatter inkluderar Isaac Newton (rum är absolut), Gottfried Leibniz (rum är relativt) och Henri Poincaré (spatiell geometri är en konvention).

Två viktiga tankeexperiment förenade med dessa frågor är: Newtons hinkresonemang och Poincarés skivvärld.

Se även
 Sfäriska koordinater
 Kartesiska koordinater
 Fysikfilosofi
 Hyperrymd

Mekanik
Relativitetsteori
Kvantfysik
Fysikaliska storheter
Matematisk terminologi
Rumtid
Lista över fysiklagar

Detta är en lista över fysiklagar upptäckta av vetenskapen. 

 Boyles lag (tryck och volym av ideal gas)
 Charles och Gay-Lussacs lag (gaser expanderar proportionellt mot temperatur)
 Dulong–Petits lag cV = 3R/M (specifik värmekapacitet vid konstant volym) 
 Einstein
Relativitetsteorin; E=mc2 (Energi=massa×ljusets hastighet2)
 Keplers lagar (planetrörelse)
Beer-Lamberts lag (ljusabsorption)
Newton
 Newtons rörelselagar (tröghet, F=ma, verkan och reaktion)
 Newtons gravitationslag Fg = G m1 m2/r2 (universell gravitationskraft)
 Lag om värmeledning
 Coulombs lag (F = q1q2/4πε0r2)
 Ohms lag (U = I R)
 Kirchhoffs lagar (ström- och spänningslagar)
 Maxwells ekvationer (elektriskt fält och magnetfält i vakuum ·E = 0, ·B = 0, ×E = -∂B/∂t, ×B = c−2∂E/∂t)
 Poiseuilles lag ΦV = (π r4/8 η)(Δp*/l) (voluminell laminärt statiskt flöde av okomprimerbar likformig viskös vätska genom ett cylindriskt rör med konstant cirkelformigt tvärsnitt)
 Strålningslagar
 Plancks strålningslag (spektraldensitet (spektrumtäthet) i strålning från en svartkropp)
 Stefan–Boltzmanns lag j* = σ T4 (total strålning från en svartkropp)
 Wiens lag λ0 T = kW (våglängd av toppen av utstrålning från en svartkropp)
Termodynamik
 Termodynamikens huvudsatser
 Tillståndspostulatet

Lagar
Fysikalisk konstant

I vetenskap är en fysikalisk konstant ett oföränderligt numeriskt tal i sådana matematiska samband som uttrycker fysiska realiteter.

Det finns många sådana konstanter. Några av de mest kända är Plancks konstant, gravitationskonstanten och Avogadros konstant (mer känd som Avogadros tal). Konstanter kan ha många skepnader; vissa, som plancklängden representerar en fundamental fysikalisk längd, andra som ljusets hastighet betyder hastighetsgränsen i universum, vidare andra är dimensionslösa kvantiteter som finstrukturkonstanten som förkroppsligar samspelet mellan elektroner och fotoner.

Lista över fysikaliska konstanter

Källor
Jim Morrison

James Douglas "Jim" Morrison, född 8 december 1943 i Melbourne, Florida, död 3 juli 1971 i Paris, var en amerikansk poet, låtskrivare och sångare i rockgruppen The Doors från Los Angeles. Han var son till amiral George Stephen (Steve) Morrison och Clara Clarke, Hans syskon är Anne Robin Chewning och Andrew.

Jim Morrison ansågs kontroversiell på sin tid. Han blandade poesi, drogmissbruk, alkoholmissbruk, talang och sexuell utstrålning på ett sätt som då ansågs ovanligt. Än i dag kan man se honom på affischer, t-shirts och liknande världen över hos fans som föddes långt efter hans död.

Dom och benådning
Morrison dömdes för förargelseväckande beteende vid en konsert i Miami 1969 till sex månaders fängelse. Han höll på att överklaga domen vid tiden för sin död. Delstaten Florida beslutade 2010 att postumt benåda Morrison.

Morrisons död 
Jim Morrisons död omges av oklara omständigheter, vilket bidragit till att göra honom till en kultfigur. Han hittades död i ett badkar av sin flickvän Pamela Courson i Paris och obduktion utfördes inte, eftersom det i Frankrike endast är nödvändigt vid mordmisstanke. Dödsattesten anger hjärtattack, antagligen förorsakad av omfattande narkotikamissbruk. Morrisons vänner i Paris har dock vittnat om att den egentliga dödsorsaken var en kombination av astmamedicin och alkohol. Läkaren som skrev under dödsattesten har inte velat uttala sig om dödsfallet. 

Morrison är begravd på Père-Lachaise-kyrkogården i Paris och än idag vallfärdar fans till hans grav. På 30-årsdagen av hans död uppstod kravaller då myndigheterna spärrade portarna till kyrkogården av rädsla för att de hundratals fans som samlats skulle skada gravplatserna.

Morrison sägs ingå i 27 Club, en lista med betydande musiker, konstnärer och skådespelare som dött vid 27 års ålder.

Svenska översättningar 
 Erotisk politik (The lords and The new creatures samt valda sånger) (översättning: Olle Thörnvall) (Janus, 1983) 
 Den amerikanska natten (The American night) (Översättning: Måns Winberg) (Bakhåll, 2009)

Filmer om Morrison 

The Doors 1991: regissör Oliver Stone, starring (Morrison) Val Kilmer.

Referenser

Externa länkar 

 Doors Portal
 The Doors - Jim Morrison

Amerikanska rocksångare
Amerikanska poeter
Engelskspråkiga författare
Amerikanska författare
Amerikanska musiker under 1900-talet
Medlemmar i The Doors
Musiker från Florida
Personer från Melbourne, Florida
Födda 1943
Avlidna 1971
Män
Gravsatta på Père-Lachaise
Alumner från Florida State University
Polismordet i Högdalen 1992

Polismordet i Högdalen 1992 skedde den 17 februari 1992 då 53-åriga svenska polisassistenten Leif Widengren, född 15 mars 1938 i Frösö socken, sköts till döds när han tillsammans med två kolleger skulle bevaka en värdetransport i Högdalen i Stockholm. Detta polismord är det enda i Sverige som hittills inte klarats upp. Widengren sköts till döds med en AK 4.

Händelsen
Måndagen den 17 februari 1992 klockan 09:00 eskorterade Widengren och två kolleger från trafikpolisen en värdetransport från Securitas till posten i Högdalens centrum i södra Stockholm. Värdetransporten skulle hämta pengar från postkontoret när fyra rånare slog till och enligt uppgift kom över cirka 20 miljoner kronor. Senare uppgifter minskar detta till en miljon, fastän transportbilen innehöll 20 miljoner. Under vapenhot hade väktaren från Securitas tagits som gisslan och dragits in i en vit BMW. 

Just i det ögonblicket befann sig Widengren och hans kollegor i polisbilen 200 meter från posten. Larmet hade gått och man hade stannat polisbilen för att stoppa rånarna. En av rånarna vände sig om när han såg polisbilen och avlossade två skott med ett automatvapen av typen AK 4. Två kulor spårljusammunition slog genom den bakre dörren i polisbilen och träffade en oskyddad Widengren i bröstet där han satt i baksätet. Han avled i ambulans på väg till lasarettet. Den gisslantagna vakten kastades sedan ur rånarnas flyktbil. Man hade fortsatt till en pizzeria där den nya flyktbilen, en mörk Saab, stod parkerad. Den hittades på ett industriområde vid Västberga Allé och där hade spåren tagit slut. När nästa polispatrull kom till platsen hade rånarna försvunnit.

År 2005 kom det fram att Widengren hade skjutits med tre olika vapen och inte ett som tidigare hävdats. Utredningen omfattar mer än 50 000 dokument från förhör, tips och tekniska undersökningar men ännu har ingen gripits. En belöning på två miljoner kronor är utfäst. Polisens Cold case-grupp har hand om fallet.

Fallet togs upp i TV-serien Cold Case Sverige i TV4 2005 samt Veckans brott i SVT 2012 och 2014.

Widengren gravsattes den 9 april 1992 på Storkällans begravningsplats i Nacka kommun.

Referenser

1992 i Sverige
Mord och mordförsök 1992
Polismord i Sverige
Kriminalfall i Stockholm
Yngsjö

Yngsjö är en tätort i Kristianstads kommun i Skåne län belägen 27 kilometer sydost om Kristianstad. Under sommaren ökar invånarantalet på grund av de många fritidshusen i området.

Yngsjö, som ligger vid Hanöbukten, är en badort med sin långa vita badstrand. Hundbadplats finns vid naturistbadplatsen.  

Våtmarkerna vid Pulken utanför Yngsjö är ett populärt rastställe för tranor. De matas med korn för att undvika skador på nysådda åkrar. 

Helge å mynnar genom Gropahålet i Östersjön. Varje år, måndagen efter midsommarhelgen anordnas en kostnadsfri ålabodsvandring längs ålakusten.

Historia
Yngsjö omtalas första gången i ett kungligt brev år 1135. Vid Yngsjö by har stenåldersboplatser påträffats. 

I Yngsjö skedde Yngsjömordet, som ägde rum i slutet av 1800-talet, och som ledde till den sista avrättningen av en kvinna i Sverige.  

En sjöräddningsstation fanns tidigare i Yngsjö. År 2019 omlokaliserades den till Åhus.

Befolkningsutveckling

Näringsliv
Främsta industri i orten är brunnsborrarföretaget Malmberg Borrning AB och miljöteknikföretaget Malmberg Water AB. Andra verksamheter på är Kastanjelunds Wärdshus, Otto och Glassfabriken och Yngsjö Havsbad. 

Under 1900-talets första hälft var tobaksodling en dominerande verksamhet. En legendarisk tobaksodlare var Alida Olsson ”Mor Alida”. Den sista tobaksskörden bärgades i Yngsjö under hösten 1964 i och med att Svenska Tobaksmonopolet upphörde med att ta emot svenskodlad tobak. 

Ålfisket längs Ålakusten är reglerat genom ett unikt system av åldrätter. De äldsta åldrätterna är från 1700-talet.

Idrott
I Yngsjö finns fotbollslaget Yngsjö IF, som 1991-1992 återfanns i division II och då var kommunens bästa fotbollslag.

Se även
Åhus socken
Åhus köping
Yngsjöstrand

Källor

Externa länkar 
 Ortsportal 
 Yngsjö på facebook

Orter i Kristianstads kommun
Tätorter i Sverige
Hemman

Hemman är ett äldre begrepp med betydelsen bostad, boning, hemvist, hem och som i Sveriges landskapslagar och kronans jordeböcker avsåg en på landsbygden av åtskilliga ägor bestående och bebyggd gård och jordbruksfastighet med visst mantalsvärde.

På 1500- och 1600-talen motsvarade ett hemman vanligen en bondgård med en sådan storlek att brukaren kunde försörja sig och sin familj på avkastningen av jorden och erlägga den skatt som åvilade egendomen. Ett sådant hemman åsattes ett helt mantal.

Ett hemman som övergivits och länge stått obrukat kallades ödeshemman. Den person som äger ett hemman kallas hemmansägare.

Ordet används även i uttryck som "vara på sitt eget hemman" eller "vara på eget hemman" för att beskriva någon som är fullt hemmastadd eller säker på sin sak.

Rå- och rörshemman
Rå- och rörshemman var hemman som var belägen inom samma by som den jordägande adelsmannens sätesgård/säteri och de var förknippade med särskilda privilegier för jordägaren.

Hackhemman
I svensk folktro var hackhemman en gammal odlingsplats med stengärdesgårdar och rösen ute i markerna. Man antog att de tidigare jordbrukarna hade varit småväxta och därför var deras murar och rösen så låga. De ska ha bott i rishyddor eller jordkulor och ha bakat sitt bröd på flata stenar samt ha haft hackan som sitt viktigaste redskap. Forna tiders svenskar funderade mycket över vilka dessa människor kan ha varit och därvid nämns särskilt ofta samer eller frigivna trälar. Märkligt nog används ordet hackhemman i sägnerna ibland även för brukarna av dessa hemman.

Etymologi 
Hemman är en utvidgad form av det fornsvenska Hema, hem. Motsvarande isländskans heima.  Utvecklingen kan jämföras med det nysvenska ordet nystan, en utvidgad form av fornsvenskans nysta.

Se även 
Frälsehemman
Skattehemman
Kanikhemman
Kronohemman
Täktekarlshemman
Bergsfrälse
Gård
Indelningsverket
Mantal
Lägenhet
Rotering

Källor 

Fastighetsrätt
Sveriges ekonomiska historia
 
Sveriges agrarhistoria
Svensk rättshistoria
Paltbröd

Paltbröd, även kallat blodbröd, är en maträtt bestående av bröd som bakats med blod som degspad och sedan torkats. Vid tillagning förvälls det i saltat vatten och serveras vanligen med stekt fläsk och vitsås eller löksås. 

Blodbröd i Svenskfinland (främst Österbotten) säljs färskt eller fryst i livsmedelsaffärer och kokas skuret i bitar till en soppa med stekt sidfläsk och potatis, så kallad blodbrödssoppa. Tidigare var blodbröd även vanligt som morgonmål, då stektes först fläsk i en stekpanna och bitar av blodbröd sattes ner med fläsket och det spad som bildats, eventuellt kompletterat med smör och vatten, och blev närmast en tjock gröt med fläsk i. Traditionellt har blodbröd kryddats med salt och sparsamt med peppar.

Idag sätts även lök och bitar av morot i blodbrödssoppa men det är inget som hör till den traditionella versionen.

Allmänt 
Paltbrödet bakas av grovt rågmjöl med blod och ibland utspätt med svagdricka som degspad. Traditionellt bakades brödet i anslutning till höstslakten. Brödet bakas både som tjocka kakor eller som tunnbröd, tunnpaltbröd, och torkas efter gräddningen för att få längre hållbarhet.

Paltbröd kan också serveras toppat med fett smält fett och serveras med lingon eller kokas i mjölk istället för vatten.

Paltbröd har ingen koppling till palt eller kroppkakor.
Tillagningen och serveringen av rätterna påminner dock om varandra.

Historik
Rätten är ursprungligen från Västergötland. Paltbröd nämns i Cajsa Wargs kokbok från 1755. Sista meningen i receptet lyder: "Detta är en god och spissam mat för tjänstefolket." Den vita såsen, béchamelsåsen, är hämtad från Frankrike som var en stark influens på det svenska köket under 1700-talet. Det finns recept på paltbröd med vit sås och salt fläsk från 1863 skrivet av Anna-Maria Zetterstrand.

Se även
Blodmat
Svenska maträtter
Blodpudding

Referenser

Noter

Kötträtter
Svenska maträtter
Blodmat
Blodpudding

Blodpudding är en maträtt som tillreds av bland annat svinblod, mjölk, rågmjöl, späcktärningar, öl eller svagdricka och sirap, och kryddas med bland annat lök, kryddpeppar och mejram. Den exakta sammansättningen varierar mycket från recept till recept och mellan olika geografiska områden. Smeten hälls i formar som sätts i ugn i ett vattenbad. I modern tid tillverkas det mesta av all blodpudding industriellt.

När blodpuddingen ska ätas brukar den skäras i skivor som steks i smör, eller kokas i mjölk, och sedan serveras med lingonsylt. Bredvid blodpuddingen kan ibland synas knaperstekt bacon, potatisplättar, pölsa, kokt potatis, vitkål eller annat, beroende på regional och lokal tradition.

Black pudding 

Den brittiska motsvarigheten kallas black pudding och förknippas bland annat med kol- och järndistriktet Black Country i Storbritannien. Benämningen har funnits åtminstone sedan 1450-talet. Black pudding finns i olika lokala utföranden och ingår ibland i en traditionell brittisk frukost. Det färska blodet tillsätts fett och någon form av skorpor, krydda och havre eller korn för att tjockna blodet innan det kokas och sen stoppas som korv.

Se även 
Blodmat
Svenska köket

Referenser

Externa länkar 

Kötträtter
Svenska maträtter
Blodmat
Black pudding
Svartsoppa

Svartsoppa tillagas av bland annat buljong och gåsblod. Den reds och smaksätts därefter med sirap, starkvin, cognac, vinäger, kryddnejlika, ingefära och kryddpeppar. Till soppan serveras kokta äppelklyftor och katrinplommon, gåsleverkorv och kokt gåskrås.

Historik och varianter
Rätten har anor ända från renässansen. På den tiden åts den som festmat när som helst på året; en svartsoppeätare var biskop Brask. Nuförtiden är svartsoppa en traditionell förrätt vid en gåsmiddag på Mårtensafton.

Svartsoppa i kombination med stekt gås lanserades i Stockholm på Piperska muren under 1850-talet. Smaken beskrivs som en blandning av pepparkaksdeg och blodpudding.

Som skånsk "landskapsrätt" är svartsoppa av relativt sent datum.

Se även
 Mårtensgås

Referenser 

Soppor
Skåne
Svenska maträtter
Blodmat
Krås

Krås kan syfta på:

 Krås (kläder) – en veckad och ofta stärkt remsa av tyg eller spets
 Krås (mat) – de ätbara inälvorna av fåglar jämte avhuggna vingar, hals, ben m.m.
Renskav

Renskav är tunna skivor som skärs från fruset renkött och steks i stekpanna.

Renskav kan serveras stuvad med lök eller svamp till bland annat spagetti, ris, potatis, eller potatismos. Man kan även använda det i en gryta, som fyllning i en paj, eller som smörgåspålägg.

Skav är en traditionell samisk maträtt som har blivit populär i stora delar av Norden.

Skav av kött från älg, rådjur eller kronhjort och blandningar därav kallas viltskav. Skav som görs av fläsk-, lamm- eller nötkött kallas kebabskav och serveras ofta med grönsaker och sås i pitabröd, till pommes frites, ris, bulgur eller potatismos.

Se även 
 Svenska köket
 Finska köket

Norrländska maträtter
Kötträtter
Torneträsk

Torneträsk  eller Torne träsk, nordsamiska: Duortnosjávri, finska och meänkieli: Torniojärvi, är en sjö i nordvästra Lappland i Kiruna kommun, med en area på 331 km². Torneträsk är Sveriges sjätte största sjö, Sveriges till volymen tredje största sjö och Sveriges näst djupaste sjö. Den är också Skandinaviens största fjällsjö.

Torneträsk är en av en glaciär fördjupad sjö, nästan 70 km lång och Sveriges näst djupaste sjö med största djup på 168 meter (djupast är Hornavan). Sjön har en vattenvolym på 17,1 kubikkilometer. Den avrinner genom Torne älv. Sjön är normalt islagd från december till juni men årsvisa fluktuationer förekommer. Tillrinningsområdet är 3346 km² stort och Abiskojåkka är det största tillflödet till Torneträsk.

Längs den större delen av den södra stranden går E10 och Malmbanan och i väster ligger orterna och turistanläggningarna Abisko och Björkliden. Den norra stranden är dock i stort sett oexploaterad och där råder även skoterförbud. På själva sjön är dock skotertrafik tillåten och det är en mycket populär sjö för pimpelfiske. Under våren, speciellt under helgerna, åker ett stort antal människor från Kiruna för att pimpla på isarna. Många använder pimpelarkar, vilka förs ut på isarna med skotrar. Ett årligt evenemang som lockar stora skaror fiskare är Lapplandsmästerskapet i pimpelfiske som arrangeras vid Stenbacken.

Delavrinningsområde 
Torneträsk ingår i delavrinningsområde (758642-164381) som SMHI kallar för Utloppet av Torneträsk. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 170 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Avrinningsområdets utflöde Torneälven (Kamajåkka) mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (31 procent) och kalfjäll (23 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent.

Galleri

Se även 
 Lista över insjöar i Kiruna kommun

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar 
 
 
 

Insjöar i Torneälvens avrinningsområde
Insjöar i Lappland
Insjöar med nordsamiska namn
Insjöar i Kiruna kommun
Insjöar i Sverige större än 100 kvadratkilometer
Eratosthenes såll

Eratosthenes såll är en algoritm som uppfanns av greken Eratosthenes och används för att hitta primtal.

Algoritmen 

(Bilden visar att vissa tal stryks mer än en gång. En förfinad variant är att talen tas bort istället och effektiviserar på så sätt sökandet. Det framgår inte om detta var avsikten från början.)
Sållet används så här:

 Gör en lista över alla heltal från två till något valbart största tal n.
 Stryk ut från listan alla jämna tal som är större än två (4, 6, 8 osv.).
 Listans nästa tal som inte är utstruket är ett primtal.
 Stryk ut alla tal, som är både större än det primtalet du hittade i föregående steg och multiplar av det.
 Upprepa stegen 3 och 4 tills du har nått ett nummer som är större än kvadratroten av n (det största talet i listan).
 Alla kvarstående tal i listan är primtal.

Se även
Primtalssatsen
Aritmetikens fundamentalsats

Externa länkar
primes.utm.edu
mathworld.wolfram.com

Primtalstest
Talteoretiska algoritmer
Sållmetoder