kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Erik Abrahamsson (Leijonhufvud)

Erik Abrahamsson (Leijonhufvud), död 8 november 1520 genom avrättning i Stockholms blodbad, var en svensk riddare, svenskt riksråd och riksmarsk. Han var son till Abraham Kristiernsson (Leijonhuvud) och Birgitta Månsdotter (Natt och Dag).

Biografi
Erik Abrahamsson skrev sig till Ekeberg i Lillkyrka socken och Loholmen i Erska socken. Han omtalas som riddare 31 oktober 1499. Den 15 juni 1509 omtalas han som sittande i riksrådet i samband med dom i Stockholm. Samma år sändes han av Svante Nilsson (Sture) med viktiga brev till ärkebiskop Jakob Ulvsson. 1510 deltog Erik Abrahamsson i Borgholms belägring. Erik Abrahamsson var hövitsman på Örebrohus (Örebro slott) 1511 och bevittnade 17 november samma år morgongåvan i samband med Sten Sture den yngres giftermål.

Den 18 januari 1512 gifte han sig i Söderköping med Ebba Eriksdotter (Vasa). Erik Abrahamsson blev samma år utnämnd till ståthållare över Östergötland och blev 7 januari 1513 hövitsman där. År 1513 ombads av Sten Sture prästerskapet, friborna frälsemän, köpmän, kronans skattskyldiga bönder och allmogen, församlade i Skara, att, under den tid de bevistade herremötet i Köpenhamn, de skulle vara Erik Abrahamsson lydiga och hörsamma på samma sätt de varit Åke Hansson i gamla herr Stens och Svante Nilsson Stures tid. Förmodligen avses härmed hans utnämnande till riksmarsk. 

Han förekommer under de följande åren flera gånger som riksråd, ännu 29 september 1518 var han hövitsman på Örebro slott och över Västergötland.

Riksföreståndaren Sten Sture den yngre gav i januari 1520 order om att en dansk här, som försökte kväsa svenska frihetssträvanden, skulle stoppas vid Tiveden. Av någon anledning hjälpte han danskarna förbi den svenska förskansningen.

Erik Abrahamsson övergick efter Sten Sture den yngres död till Kristian och tillfångatogs av den Sturevänliga allmogen. Han släpptes dock före Stockholms dagtingan. Den 6 mars 1520 undertecknade han bland riksens råd fredsfördraget med Danmark, 5 september tillsammans med svenska och danska riksråd Kristian II:s försäkran till Kristina Gyllenstierna och 7 september med övriga svenska riksdråd Stockholms slotts överlämnande till Kristian II. Två månader senare avrättades han i Stockholms blodbad, dock utan att ha varit upptagen i förteckningen över kättare.

Familj
Erik Abrahamsson gifte sig 18 januari 1512 i Söderköping med Ebba Eriksdotter (Vasa), dotter av riksrådet Erik Karlsson (Vasa) och Anna Karlsdotter (Vinstorpasläkten). De fick tillsammans barnen ståthållaren Abraham Eriksson (1512/1513–1556), Birgitta Eriksdotter (1514–1572) som var gift med riksmarksen Gustaf Olofsson (Stenbock), Anna Eriksdotter (död som barn), drottningen Margareta Eriksdotter (1516–1551) av Sverige som var gift med Gustav Vasa, Anna Eriksdotter (1517–1540) som var gift med riksrådet Axel Eriksson (Bielke), Sten Eriksson (1518–1568) och Märta Eriksdotter (1520–1584) som var gift med riksmarksen Svante Stensson Sture.

Källor

Svenska riksråd under 1500-talet
Personer som avrättades under Stockholms blodbad
Lagmän i Västmanlands och Dalarnas lagsaga
Leijonhufvud
Födda 1400-talet
Avlidna 1520
Män
Svenska riddare
Riksmarskar
Erik Leijonhufvud

Erik Leijonhufvud d.y., född 8 november 1551 i Stockholm, död 27 april 1616 på Hjälmarsberg, var en svensk riddare och riksråd. Han var son till Abraham Eriksson (Leijonhufvud) och Anna Tott. Han skrev sig till Ekeberg, Götarsvik, Ådö i Låssa socken, Lagmansholm och Hjälmarsberg.

Biografi
Vid elva års ålder åtföljde han sin farbror, riksrådet Sten Eriksson (Leijonhufvud), på dennes friarebeskickning till Hessen-Kassel och blev jämte honom anhållen i Danmark 20 februari 1563. Sedan Sten Eriksson fått tillstånd att resa vidare 1565 sändes han till Peder Bilde och erhöll undervisning tillsammans med dennes barn. 24 oktober 1568 utväxlades han mot Mandrup Holck. Vid återkomsten till Sverige antogs han vid Johan III:s hov men vistades 14 februari 1572–10 januari 1573 hos sin kusin hertig Karl på Höjentorp.

1580 blev Leijonhufvud väpnare, 1584 lagman i Närke. I mars 1585 föreslog han till hovråd och blev 1589 riksråd. Han följde 1589 tillsammans med flera andra riksråd Johan III till Reval han avrådde från Sigismunds återresa till Sverige, vilket ledde till att han 1592 föll i onåd och avskedades från sina ämbeten. Han återinsattes dock som riksråd av Sigismund 31 december samma år i samband med Johan III:s begravning och ledsagade under begravningen Sofia Vasa. 1594 blev Abraham Eriksson häradshövding i Närke. Han lierade sig 8 januari 1593 som flera andra riksråd med hertig Karl, och underskrev Uppsala mötes beslut. 1598 tog han dock Sigismunds parti. I samband med Linköpings blodbad dömdes han den 17 mars 1600 till landsförvisning, ett straff som senare omvandlades till fängelse sedan han erkänt sina "brott". 1604 var han fri och bevistade Norrköpings riksdag samma år. 1612 befalldes han att jämte andra rådherrar bege sig till Stockholm, och förefaller då ha återvunnit sin post. 1615 kallas han riksråd då han inbjöds till Johan Kasimirs bröllop. Mestadels vistades han under senare år på sina gårdar och bebyggde Ådö och Götarsvik till säterier. Han avled hastigt under häftigt nysande 27 april på Hjälmarsberg och begravdes i Ekensbergsgraven i Glanshammars kyrka.

Familj
Leijonhufvud  gifte sig första gången med Karin Åkesdotter (Soop) (1554–1594), dotter av riddaren Åke Haraldsson (Soop) och Brita Posse. De fick tillsammans barnen Brita Leijonhufvud, mönstringsherren Abraham Leijonhufvud (1583–1618), Åke Leijonhufvud (efter 1583–före 1610), en son och två döttrar.

Leijonhufvud gifte sig andra gången i mars 1596 på Ekeberg med Elisabet Gyllenhorn (1573–1648), dotter av fänriken Arent Jonsson Gyllenhorn och Anna Björnsdotter (Bååt). De fick tillsammans barnen Erik Leijonhufvud (född 1596), landshövdingen Gustav Leijonhufvud (1597–1658), Sten Leijonhufvud och fänriken Johan Leijonhufvud (1605–1625). Från sonen Gustav härstammar alla nu levande medlemmar av friherrliga ätten Leijonhufvud.

Referenser

Noter

Födda 1551
Avlidna 1616
Personer under äldre vasatiden
Svenska riddare
Svenska riksråd under 1500-talet
Män
Erik
Personer från Stockholm
Undertecknare av beslutet från Uppsala möte
Magnus Bengtsson (Natt och Dag)

Magnus Bengtsson (Natt och Dag), även omnämnd som Måns, död mellan 1473 och 1477, var en svensk riddare, riksråd och lagman i Närke, herre till Göksholm och Brokind i Östergötland. Han var son till Bengt Stensson (Natt och Dag), men är för eftervärlden känd för att han våren 1436 slog ihjäl Engelbrekt Engelbrektsson. 

Omnämnd som småsven hos Engelbrekt och väpnare år 1434.
Magnus Bengtsson deltog i mötet i Arboga januari 1435 när troheten mot kung Erik sades upp, och undertecknade även förlikningsfördraget med denne i Halmstad oktober 1435. Motivet var sannolikt den konflikt som fanns mellan Engelbrekt och Magnus Bengtssons far och farbröder. 

Han straffades aldrig för mordet utan vistades de följande åren tidvis utomlands. I november 1437 utfärdar han ett brev i Lund. I mars 1439 begav han sig till Gotland med sina farbröder Bo och Nils Stensson för att träffa Erik av Pommern. Därifrån återvände de till Östergötland, dit Karlskrönikan hävdar att han skall ha flytt hals över huvud då han hört hur Karl Knutsson jagat Nils Stensson och hans män på flykten.

Omnämnd som riddare år 1442.

Därefter saknas han i dokumenten fram till 1443, då han i Örebro tillsammans med fadern undertecknar ett morgongåvebrev. Vid 1448 års kungaval tycks han tillsammans med fadern, farbrodern Bo Stensson och kretsen kring släkten Oxenstierna ha tagit ställning mot Karl Knutssons val till kung. 1450 ingick han i riksrådet, och var åtminstone 1450 och 1451 hövitsman på Brandaborg. Vid Karl Knutssons avsättning 1457 deltog han med sina släktingar i upproret, men verkar senare på 1460-talet ha stött motståndet mot Jöns Bengtsson (Oxenstierna), vid belägringen av Örebro 1467 överlät Ivar Axelsson ansvaret för belägringen på Magnus Bengtsson och Arvid Birgersson Trolle medan han själv begav sig till Stockholm.

Magnus Bengtsson efterträdde även sin far som lagman i Närke. Han förde inte ätten Natt och Dags vapen utan sin mors, Magnus Marinasons ätts vapen. År 1465 instiftade han ett anniversarium för sig och sin familj vid Julita kloster. I äldre källor uppges att han även begravdes där, men en källa från 1496 visar att han i själva verket begravdes i Arboga franciskankloster.

Äktenskap
Gift med Märta Clausdotter (Plata), barn:
Birgitta Månsdotter

Gift från 13 november 1458 med Märta Månsdotter (Tre Rosor till Horshaga), som levde 1463, men var död 1466.Gift från 28 september 1466 med Ermegard Fikkesdotter Bülow, barn:'''
Kerstin Månsdotter (Natt och Dag), gift med Sigge Larsson (Sparre)
Johan Månsson.

Källor

Externa länkar 
 
http://runeberg.org/anrep/3/0013.html
http://www.wisthbf.se/slott-torp/allmaent/Rosman-BS-del1-281.pdf
 

Lagmän i Närke
Svenska mördare
Natt och Dag
Svenska riksråd
Svenska riddare
Personer i Sverige under 1400-talet
Födda 1400-talet
Avlidna 1470-talet
Män
Johan Månsson (Natt och Dag)

Johan Månsson (Natt och Dag), född cirka 1470, död 1520. Herre till Göksholm och Brokind, var en svensk riddare och riksråd. Son till Måns Bengtsson (Natt och Dag) och Ermegard Fickesdotter Bülow. 

Mördade Jeppe Bagge och dömdes för detta 1494 att till dennes bröder, kaniken i Västerås Jens Bagge, Tuve Nils och Görgen Bagge, erlägga 200 ungerska gyllen i förlikning.

Johan Månsson, som var en anhängare av Sturarna, utnämndes till riksråd 1501 och blev 1510 ståthållare på Kalmar slott, som han försvarade mot danskarna. Gift andra gången med Anna Eriksdotter (Bielke) 1514. Far till Måns Johansson.

Källor

Vidare läsning 
 

Svenska riksråd under 1500-talet
Svenska riddare
Natt och Dag
Män
Avlidna 1520
Födda 1470
Måns Johansson (Natt och Dag)

Måns Johansson (Natt och Dag) till Brokind, född 1500, död 1555, var en svensk riddare, riksråd och lagman i Östergötland. Han var son till riksrådet Johan Månsson (Natt och Dag) och Alfrid Jönsdotter (Tre rosor). 

Av hans tidiga liv vet man nästan ingenting. Han var en av dem som vid Gustav Vasas kröning dubbades till riddare, och året därefter, 1529, upphöjdes han till riksråd. Av konungen åtnjöt han mycket förtroende och återgäldade detta med en orubblig trohet och tillgivenhet. Sedan han någon tid varit slottsloven på Kalmar, utnämndes han 1543 till lagman i Östergötlands lagsaga. I denna utnämning yttrar sig Gustav Vasas tillit till mannen, eftersom just de till denna domsaga hörande landsändar då befann sig i fullt uppror. Den nye lagmannen uppträdde där inte bara som medlare, utan även som härförare och var en av de få som personligen vågade möta Nils Dacke för att dagtinga. 1552 förordnades han att vara ståthållare på Vadstena slott och blev tre år senare slottsloven på Viborg. Där dog han i slutet av 1555.

Gift med sin styvmors syster Barbro Eriksdotter (Bielke) med vilken han fick sex barn, vilka växte upp på släktens säte Brokind i Östergötland.  

Barn:
 Nils Månsson

Källor

http://www.adelsvapen.com/genealogi/Natt_och_Dag_nr_13#TAB_16

Födda 1500
Avlidna 1555
Män
Lagmän i Östergötland
Natt och Dag
Svenska riddare
Svenska riksråd under 1500-talet
SBH
Ståthållare i Vadstena
Nils Nilsson (Natt och Dag)

Nils Nilsson (Natt och Dag), född 1554, död 12 april 1613, var en svensk hovmästare, häradshövding och riksrådsdomare.

Han var son till Nils Månsson (Natt och Dag) och Karin Göransdotter (Gyllenstierna).

Han gifte sig 18 januari 1579 med Anna Bengtsdotter Gylta (1550–1603) (släkten Gylta), dotter till Bengt Bengtsson Gylta och Ingeborg Jakobsdotter Krumme. Anna Gylta ärvde efter sina föräldrar bland annat en gård i Falköping och hälften av ett stenhus i Stockholm. Efter Annas död gifte Nils Nilsson om sig med Erik XIV:s dotter Sigrid Eriksdotter Vasa 10 september 1609 på Stockholms slott.

Nils Nilsson (Natt och Dag) tog över driften av flera gods då han förklarades myndig 1573. Hans mor var hovmästarinna, något som gav honom kontakter vid hovet, där han innehade flera olika hovämbeten. Han var överhovmästare åt drottningarna Gunilla Bielke och Kristina av Holstein-Gottorp, och höll tronhimlen vid kröningen 1607.

Barn
Med Anna Bengtsdotter:
 Christina Nilsdotter (1580–1643)
 Bengt Nilsson (1581– )
 Göran Nilsson (1583–1613)
 Per Nilsson (1584–1634)
 Brita Nilsdotter (1586– )
 Jöns Nilsson (1589–1619)
 Göran Nilsson (1589– )
 Ivar Nilsson (1590 - 1651)

Källor
 Äldre svenska frälsesläkter, vol II:1.
 http://www.wisthbf.se/slott-torp/allmaent/Rosman-BS-del2-053.pdf

Noter

Män
Födda 1554
Avlidna 1613
Natt och Dag
Svenska häradshövdingar
Svenska hovmän
Johan III:s hov
Karl IX:s hov
Mediespelare

En mediespelare, även mediaspelare, är en mjukvara eller hårdvara avsedd för att spela upp filer som innehåller ljud/musik, video/film eller bilder.

Mjukvara 
Lista över några mediespelare.

En stor del av mediespelare använder bibliotek. Biblioteket är utformat för att hjälpa användaren att sortera sin musik efter genre, år, klassificering och annat. Några exempel på mediespelare som har mediebiliotek är Winamp, Windows Media Player, iTunes, RealPlayer, Amarok och ALLPlayer.

Hårdvaruspelare

Stationära 
Apple TV
Pinnacle Showcenter
Terratec Noxon
Roku SoundBridge
Philips Streamium
Slim Devices Transporter & SqueezBox
Popcorn hour

Portabla 

Apple Ipod
Creative Zen, MuVo
iAudio
iriver
Samsung
Sandisk Sansa
Sony

Se även 
Vanliga filformat
MP3, Ogg, DivX, XviD, MPEG-4
Jämförelse av olika containerformat
Multiplattform, öppen källkod, ljud- och videocodecs
 Adobe Media Player
 UPnP

Källhänvisningar

Externa länkar 
 broadPlayer
 Multimedia på sourceforge.net

Mediespelare
XMMS

XMMS (akronym för X MultiMedia System) var den förmodligen populäraste mediaspelaren för Unix. XMMS är fri programvara under licensen GPL-2.0-or-later. Den fungerar på en uppsjö Unix-varianter och använder sig av GTK+ för sitt användargränssnitt som närmast kan betecknas som en klon av WinAMP.

Utvecklingen är nedlagd sedan flera år och får anses som legacy.

Flera skandinaver är inblandade i utvecklingen av XMMS, bland annat Peter Alm, Håvard Kvålen, Olle Hällnäs och Thomas Nilsson.

Externa länkar 
 XMMS officiella hemsida

Fria mediespelare
Windows Media Player

Windows Media Player (WMP) är en mediespelare som ursprungligen var Microsofts svar på Winamp. När MP3-formatet blev populärt valde man att skapa en programvara som kunde spela upp såväl MP3-filer som AVI-filmer och annan video och musik utan några tilläggsprogram i Microsoft Windows. Ganska snart kom även funktionalitet för att spela dvd-filmer att byggas in i Media Player. Windows Media Player finns tillgängligt för Mac OS Classic, MAC OS X och Solaris, men utvecklingen är stoppad. 

I senare versioner av Windows Media Player (version 7 och senare) kan även bränna cd- och dvd-skivor och om man är uppkopplad till Internet går det också att till exempel köpa musik och lyssna på Webbradio.

Under år 2000 lanserades Windows Media Player 7. En av nyheterna var att kunna byta utseende med hjälp av olika "skins" eller skal. Konkurrenten Winamp hade under den här tiden stöd för att kunna ändra utseende i spelaren. 

Microsoft har inte lanserat någon ny version av Windows Media Player sedan lanseringen av Windows Media Player 12 skedde den 22 oktober 2009. 

I en uppdatering av Windows 10, KB4046355, ingår inte Windows Media Player längre i standardinstallationen av Windows.

Windows Media Player 9 
Med version 9 av Windows Media Player lanserades ett kraftigt uppdaterat filformat, Windows Media Video 9 (.wmv – video med eller utan ljud) respektive Windows Media Audio 9 (.wma – endast ljud). Wma har sedermera uppdaterats till 9.1 (Windows Media Player 10) och 9.2 (Windows Media Player 11). 

De nya Windows Media-formaten är bakåtkompatibla, så att de kan spelas upp i äldre versioner av Windows Media Player, förutsatt att en kompatibel avkodare är installerad. Dock finns vissa kompatibilitetsbegränsningar. Till exempel kan Windows Media Player 6.4 under Windows NT 4 inte spela upp Windows Media Video-filer med icke-kvadratiska pixlar.

Windows Media Player 11 
Windows Media Player 11 finns för Windows XP, Windows Vista, Windows 2000 Senaste version för Windows 98 SE, Windows Me och Windows 2000 är Windows Media Player 9. Senaste version för Windows 98 är Windows Media Player 7.1. Senaste version för Windows 95 och Windows NT 4 är Windows Media Player 6.4. Senaste version för Mac OS 8.x och 9.x är Windows Media Player 7.1. Senaste version för Mac OS X är Windows Media Player 9.

Windows Media Player 12 
Windows Media Player 12 är den senaste versionen och lanserades i oktober 2008 på Professional Developers Conference och har släppts som en del av Windows 7-operativsystemet. Windows Media Player 12 finns även tillgängligt för Windows 8/8.1 samt Windows 10.

Historia

Se även 
 Windows Media Video
 Windows Media Audio
 Windows Media Center

Externa länkar 
 Startsida för Windows Media Player

Källor 
Windows-komponenter
Mediespelare
AVI

AVI är en akronym för Audio Video Interleaved, ett filformat som ursprungligen kommer från Microsoft Windows-världen. Filerna innehåller en blandning av ljud och video.

En AVI-fil kan innehålla "råa" ljud-/videodata, men är även ett paketeringsformat för komprimerade data, vilket gör att en AVI-fil behöver en kodek för att tolkas korrekt. Förutom video och ljud kan AVI-filer också inrymma dataströmmar i text-format.

De vanligaste komprimeringsmetoderna är DivX och XviD vilka behöver kodekar för att köras.

.avi är en filändelse som används av AVI-filer.

Filformat
Microsoftmjukvara
Filändelse

En filändelse, eller filsuffix, består av ett mindre antal bokstäver, oftast tre, avskiljda med en punkt i slutet på ett filnamn. I vissa operativsystem används filändelsen för att avgöra om filen är exempelvis ett exekverbart program eller någon form av dokument. I flera operativsystem används den regelmässigt för att identifiera vilket program den hör samman med.

Många webbservrar använder filändelsen för att i en tabell slå upp vilken MIME-typ filen skall levereras med till en webbläsare. Exempelvis har Apache en lista, mime.types, där en mängd filändelser listas.

Filändelsen är ofta en akronym som hör samman med programmet som den skapats med.

Ibland används ett filprefix istället för ett filsuffix, som till exempel i modulformatet.

I de flesta operativsystem är filsuffixet en del av filnamnet och genom att ändra filens namn kan man då – i system som använder suffixet – ändra systemets syn på vilken typ av fil det rör sig om. Så kan man t.ex. genom att ändra namnet från program.exe till brev.txt ge intrycket att en programfil är ett brev, som enkelt kan visas. Beroende på vilket program som de facto öppnar filen kan man då se den binära programkoden tolkad som bokstäver, få en varning eller få filen körd som program.

För att undvika att mindre kunniga personer väljer en felaktig filändelse, döljs den i många program (med standardinställningar) om den är en känd typ. När denna egenskap införts var det vanligt att skadeprogram spreds med e-postbilagor med namn av typen hälsning.txt.exe. Den riktiga filändelsen doldes, medan .txt visades, vilket fick användaren att tro att bilagan var en ofarlig textfil.

Se även 
 Lista över filändelser

Filformat
Filträd

Ett filträd (engelska: file tree) är en hierarkisk struktur för att sortera innehållet i ett filsystem.

DOS-liknande operativsystem representerar ofta ett filsystem i form av separata enhetsbokstäver med individuella hierarkier, det vill säga en hierarki under A:, en under C: etc. Också till exempel VMS har ett liknande system.
Unix-liknande operativsystem har ett enda filträd, där de olika filsystemen kan monteras in.

För enskilda användare är det framförallt viktigt att kunna hitta i hemkatalogen, där de egna filerna finns i de flesta månganvändarsystem (DOS, CP/M etc. har inte någon standard för hemkataloger).

Typiskt filträd för Windows XP

    C:\
    |
    +-- Windows
    |    |
    |    +-- Application Data
    |    |
    |     ..
    |
    +-- Program
    +-- Documents and settings
         |
         +-- Användarnamn 1
         |   |
         |   +--Mina dokument
         |      |
         |      +--Mina bilder
         |      +--Min musik
         |      +--Mina videoklipp
         +-- Användarnamn 2
         |
          ..

Typiskt DOS-liknande filträd från Windows 95

    C:\
    |
    +-- Windows
    |    |
    |    +-- Application Data
    |    |
    |     ..
    |
    +-- My Documents
         |
         +-- My Music
         +-- My Images

Typiskt Unix-liknande filträd

    /
    |
    +-- bin/
    +-- etc/
    +-- home/
    |   |
    |   +-- kalle/     ← kan ofta förkortas ~kalle/
    |   +-- pelle/
    |   +-- lisa/
    |   ..
    |
    +-- tmp/
    +-- mnt/
    |   |
    |   +-- cdrom/
    |   +-- floppy/
    |
    +-- dev/
    |   |
    |   +-- tape
    |   +-- null
    |   ..
    |
    +-- var/
    |   |
    |   +-- mail/
    |   +-- tmp/
    |       |
    |       +-- mp3/
    ..

Se även
Filsystem
Enhetsbokstav
Hemkatalog
Operativsystem
Filesystem Hierarchy Standard (för Linux)

Datastrukturer
Enhetsbokstav

En enhetsbokstav betecknar en fysisk lagringsenhet i operativsystemen CP/M, DOS-familjen och Microsoft Windows-familjen.

Några exempel på enhetsbokstäver:
floppyenheten A:
Sekundär floppy eller kopia av primär B:
Primär hårddisks första partition C:
Sekundär hårddisks första partition D:
CD-ROM E: (ofta D:)

Ingen av dessa enhetsbokstäver är dock "bestämda" till en viss enhet, CD-ROM kan ibland dyka upp på E: eller G:, nätverksenheterna kan dyka upp på H:, Z: etc helt utan standardisering. Många Novell Inc-nätverk använde sig dock av F: för inloggningsskript. Prompten i operativsystemet MS-DOS såg vanligen ut som c:\>, eftersom användaren som standard hamnade i primär hårddisks första partition.

Utöver standard finns enhetssträngar, eftersom de består av mer än en bokstav:
CON: - konsolen, tangentbord och skärm, kan exempelvis användas för att skapa en fil i DOS med kommandot "copy CON: <filnamn>" vilket låter användaren skriva text tills den skriver ett filsluttecken (CTRL+Z).
COM1: ... COMn: - seriella portar.
LPT1: ... LPTn: - parallellportar (från Line PrinTer), man kan skriva ut en fil genom att kopiera den till den här "enhetsbokstaven", "copy <filnamn> LPT1:".
PRN: - skrivaren, vanligtvis detsamma som LPT1:
NUL: - icke-enheten, ett hål ut i ingenstans, man kan slänga en fil genom att flytta den hit med "move <filnamn> NUL:". Jämförbart med Unix-världens /dev/null.
AUX: - yttre enhet av något slag.

Detta har effekten att filer inte kan ha namn som till exempel CON eller AUX eftersom dessa är reserverade för annat.

Se även
Operativsystem
Filträd

Externa länkar

Datorteknik

de:Laufwerk (Computer)#Laufwerksbuchstaben
Mary Leakey

Mary Leakey, född 6 februari 1913 i London, Storbritannien, död 9 december 1996 i Nairobi, Kenya, var en brittisk antropolog och arkeolog, verksam i Kenya.

Hon fann 1978 de berömda fotspåren i Laetoli, Tanzania. Fotspåren är gjorda av två upprättgående individer av arten Australopithecus afarensis, och har daterats till att vara ca 3,5 miljoner år gamla.

Leakey invaldes 1980 som utländsk ledamot av Kungliga Vetenskapsakademien.

Asteroiden 7958 Leakey är uppkallad efter henne.

Familj 
Mary Leakey var gift med Louis Leakey. Hon blev mor till Richard Leakey.

Referenser 

Brittiska antropologer
Ledamöter av Kungliga Vetenskapsakademien
Kvinnor
Födda 1913
Avlidna 1996
Brittiska arkeologer
Forskare från London