kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
General

General (förkortning: g eller gen) är en militär titel, ofta den högsta militära graden inom många länders försvarsmakter.

Historik
General är en förkortning av franskans capitaine général, från titeln generalkapten. Benämningen har från medeltidens slut använts för högste befälhavaren över en här eller häravdelning och under viss tid. Under 1600-talet började generallöjtnant användas som benämning på den general som förde befälet närmast under landsherren. Först på 1700-talet utbildade sig generalsgraderna och förbands med en formell grad och ständigt befäl. Vid denna tid tillkom generalmajorsgraden. General, ofta med tillägget av kavalleriet, av infanteriet eller av artilleriet blev därmed den högsta generalsgraden. I andra länder är istället general den lägsta generalsgraden. I Tyska Riket och Österrike har även funnits graden generalöverste, som i rang är jämställd med fältmarskalk.

Sverige

En general har fyra (tidigare tre) stjärnor på axelklaffarna. Inom svenska marinen används både axelklaffar och gradbeteckningar på ärmarna. Gradbeteckningarna utgörs då av guldfärgad galon i olika bredder. Inom amfibiekåren så ser gradbeteckningarna ut som i flottan men har samma namn som inom armén och flygvapnet, med undantaget att den översta galonen är formad som en ”ögla" i flottan respektive ”granat” i amfibiekåren. Med "granat" menas en "ögla" men med en spets högst upp. General motsvaras av amiral inom flottan. I Sverige innehas generalsgrad av överbefälhavaren och kungen. År 2009 rapporterade Försvarsmakten att general Håkan Syrén skulle behålla sin grad under tiden som ordförande för Europeiska unionens militärkommitté (2009–2012), vilket för första gången gav Sverige tre aktiva fyrstjärniga generaler. Detta är korrekt eftersom general sedan 1972 är en fyrstjärnig grad. Före 1972 var dock general en trestjärnig grad, och mellan 1940 och 1941 hade Sverige fem aktiva trestjärniga generaler; ÖB Olof Thörnell (1940–1944), Oscar Nygren (1939–1941), Kung Gustaf V (1898–1950), Kronprins Gustaf Adolf (1932–1973) och Prins Carl (1908–1951).

Generalen fick sina fyra stjärnor i samband med tjänsteställningsreformen 1972 då graden överste av 1:a graden infördes. Efter 2000 ersattes överste av 1:a graden med brigadgeneral, varpå stjärnorna samma år för generalspersoner blev av svart brodyr. Vid införandet av uniform m/1939 och uniform m/1958 var stjärnorna ursprungligen gjorda i bronsbrodyr, vilket under 1980- eller 1990-talet övergick till guldbrodyr.

Gradbeteckningar i Sverige

Exempel på gradbeteckningar

Se även
Officer

Anmärkningar

Referenser

Yrken
Militära grader i svenska armén
Militära grader
AG

AG, Ag eller ag kan ha flera betydelser:

 AG – nationalitetsbeteckning för motorfordon från Antigua och Barbuda
 .ag – nationell toppdomän för Antigua och Barbuda
 AG – i tyska företagsnamn för Aktiengesellschaft, se aktiebolag
 AG – en amerikansk pingströrelse, bildad 1914, se Assemblies of God
 AG – en klass ryska ubåtar av Holland-typ, se AG 16 (ubåt, 1916)
 AG – en schweizisk kanton, se Aargau
 AG – söndagsbokstäver för skottår som börjar en söndag, se Söndagsbokstav
 Ag – kemiskt tecken för grundämnet silver
 Ag (växt) – ett vassliknande halvgräs
 Ag m/42 – ett halvautomatiskt gevär i kaliber 6,5 × 55 mm i svensk tjänst
 Ag – substans som fungerar som ett mål för receptorema av en adaptiv immunrespons, TCR eller BCR eller dess utsöndrade form antikropp, se Antigen
 ag – SI symbol för en massenhet, se attogram

Personer
 Lars Ag (1931–), en svensk ämbetsman

Se även
 Agtak – en gotländsk typ av tak
Spelpjäs

En spelpjäs, vardagligt kallad pjäs, är ett litet föremål som används när man spelar diverse spel, särskilt brädspel och sällskapsspel. Spelpjäser är ofta formade som lemlösa människor alternativt käglor. 

I originalversionen av Monopol består spelpjäserna av metallfigurer som föreställer en hund, en fingerborg, en båt, en sko, ett tåg, en bil, en katt (som ersatte strykjärnet), en hatt och en skottkärra. 

I dryckesspel är de vanliga pjäserna ofta utbytta mot glas med valfri dryck (ofta alkoholhaltig).

I vissa spel har spelpjäserna särskilda namn:
I schack finns sex olika typer av spelpjäser: kung, dam, löpare, springare, torn och bönder.
I Go kallas spelpjäserna för stenar.

Speltillbehör

en:Board game#Common terms
Mats

Mats, Matts eller Matz  är ett mansnamn som är en svensk kortform av den ursprungliga äldre namnformen Mattias vilken har grekiskt (ursprungligen hebreiskt) ursprung. Formen Mats har förekommit i Sverige sedan slutet av 1400-talet. Den danska formen är Mads.

Mats var ett modenamn på 1950- och 1960-talen och var på sin popularitetstopp bland de 10 vanligaste namnen. Därefter började det konkurreras ut av Mattias som i slutet av 1980-talet hade nått samma höjder som Mats tidigare haft. Mats var dock fortfarande Sveriges 35:e vanligaste mansnamn 2002, men bland nyfödda pojkar ligger det numera någonstans runt 250:e plats. 31 december 2019 fanns det totalt 64 518 personer i Sverige med namnet Mats, varav 41 211 med det som tilltalsnamn. År 2003 fick 272 pojkar namnet, varav 4 fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag i Sverige: 24 februari (sedan 1986), tillsammans med Mattias.

Personer med namnet Mats
Mats Andersson, musiker
Mats Björke, musiker
Mats Benesch, journalist
Mats G. Bengtsson, skådespelare, musiker
Mats Bergman, skådespelare
Mats Ek, koreograf och regissör
Mats Erixon, långdistanslöpare
Mats Gabrielsson, entreprenör och riskkapitalist
Mats Gellerfelt, författare
Matz Hammarström, politiker (Miljöpartiet)
Mats Hellström, politiker (S), tidigare statsråd och landshövding
Mats Hellquist, musiker
Mats Hinze, "OS-bombaren"
Mats Hådell, TV-journalist
Mats Janhagen, militärmusiker och musikdirektör
Mats Jingblad, fotbollsspelare och tränare
Mats Johansson, journalist
Mats Johansson, sångare och låtskrivare
Mats Kihlström, ishockeyspelare, VM-guld 1987, Svenska Dagbladets guldmedalj
Mats Larsson (författare)
Mats Larsson Gothe, tonsättare 
Mats Lemne, riksbankschef, landshövding
Mats Liljefors, violinist och dirigent
Mats Liljeholm, f.d. Kuoppala, riksspelman, nyckelharpsspelare
Mathz Lindberg, simhoppare, 
Mats Ljung, bondkomiker
Mats Magnusson, fotbollsspelare
Mats Nilsson, spjutkastare
Mats Nyström, sportjournalist i TV
Mats Näslund, ishockeyspelare, OS-guld 1994
Mats Odell, politiker (KD), f.d. statsråd
Mats Olin, sångare, skådespelare
Mats Olsson (musiker)
Mats Olsson (journalist)
Mats Olsson (handbollsspelare)
Mats Paulson, vissångare och -diktare
Mats Persson, musiker
Mats Pettersson, konstnär
Matts Ramstorp, renrumsspecialist
Mats Rehnberg, etnolog
Mats Ronander, musiker
Mats Rondin, cellist och dirigent
Mats Rådberg, sångare och musiker
Mats Strandberg (journalist), sportreferent i Sportradion
Mats Strandberg (författare)
Mats Sundin, ishockeyspelare, OS-guld 2006
Mats Svegfors, chefredaktör, landshövding
Mats Wahl, författare
Mats Waltin, ishockeyspelare
Mats Wilander, tennisspelare, bragdmedaljör 1982
Mats Åhlberg, ishockeyspelare
Mats Åhlfeldt, skådespelare
Mats Åkerlund, tonsättare och kyrkomusiker
Mats Öberg, musiker

Se även
MATS (satellit) (Mesospheric Airglow/Aerosol Tomography) en planerad forskningssatellit

Referenser

Svenska mansnamn
Mattias

Mattias, Mathias, Matias eller Matthias är mansnamn med grekiskt ursprung, Μαθθίας, som i sin tur är en grekisk form av de hebreiska namnen מתתיהו (Mattitjahu) eller מתתיה (Mattitja), med betydelsen "Guds gåva" eller "gåva från guden Yahu/Yam". Namnet är känt i Sverige sedan 1200-talet och finns också i en mer försvenskad version, Mats (från kortformen Mattis).

Tidigare var Mattias ett ovanligt namn, men på 1970- och 1980-talet blev det ett modenamn och var i slutet av 1980-talet nästan ett av de 10 vanligaste pojknamnen. Det bytte därmed plats med Mats som innan haft samma popularitet, men som numera ligger runt 250:e plats. Den 31 december 2007 fanns det totalt 64 247 personer i Sverige med namnet Mattias, Mathias, Matias eller Matthias, varav 40 395 med något av dessa som tilltalsnamn. Stavningen Mattias hade 47 105 bärare (29 554 som tilltalsnamn), Mathias 13 318 (9 454), Matias 2 418 (471) och Matthias 1 406 (916). År 2003 fick 769 pojkar namnet, varav 251 fick det som tilltalsnamn.

Se även Matteus (namn) 

Namnsdag: 24 februari (sedan 1600-talet), numera tillsammans med Mats.

Personer med namnet Mattias/Mathias/Matias/Matthias 
 Mattias (tysk-romersk kejsare)
 Mattias I Corvinus, kung av Ungern, Kroatien och Böhmen
 Mattias Alkberg, artist
 Mattias Asper, fotbollsspelare
 Mattias Andréasson, artist
 Mathias Bjugg, poet
 Mattias Borrman, diskuskastare
 Mattias Claesson, medeldistanslöpare
 Matthias Claudius, tysk författare
 Mattias Ekström, racerförare
 Mattias Enn, estradör
 Mattias Flink, massmördare
 Mathias Franzén, handbollsspelare
 Mathias Fredriksson, längdåkare
 Matias Ghansah, sprinter och längdhoppare
 Mattias Gardell, professor
 Matthias Grünewald, tysk målare
 Mattias Hargin, alpin skidåkare
 Mattias Hellberg, musiker
 Mattias Jonson, fotbollsspelare
 Mattias Klum, naturfotograf
 Mattias Knave, skådespelare
 Mattias Konnebäck, medieperson
 Mattias Lundberg, professor i musikvetenskap
 Mattias Löw, filmregissör
 Mattias Norström, ishockeyspelare
 Mattias Nylund, fotbollsspelare
 Mattias Steuchius, ärkebiskop
 Matthias Stom, holländsk målare
 Mattias Sunneborn, längdhoppare
 Mathias Svensson, fotbollsspelare
 Mattias Söderhielm, näringslivsprofil
 Mattias Weinhandl, ishockeyspelare
 Mattias Öhlund, ishockeyspelare, OS-guld 2006
 Bob Mathias, amerikansk tiokampare, olympisk guldmedaljör 1948 och 1952

Källor

Mansnamn
Namn från Bibeln
Delstat

En delstat är en delvis självstyrande stat som tillsammans med andra stater utgör en del av en federal statsbildning eller federation (förbundsstat).

Delstaterna har i regel ett långtgående självstyre, de har i regel egna lagstiftande församlingar samt företrädare som motsvarar rollerna som statschef och regeringschef på central (federal) nivå. Däremot är det federationen som är den folkrättsligt suveräna staten i det internationella samfundet.

Delstaterna i en förbundsrepublik benämns ibland själva republiker. I dessa fall används ofta termen delrepublik om delstaterna i fråga. Begreppet har historiskt kanske främst förknippats med Sovjetunionens delstater.

Länder som helt eller delvis består av delstater 
 Argentina, se Argentinas provinser  
 Australien, se Australiens delstater och territorier
 Belgien, se Belgiens federala gemenskaper och Belgien regioner
 Bosnien, se Bosnien och Hercegovinas entiteter
 Brasilien, se Brasiliens delstater
 Etiopien, se Etiopiens regioner
 Förenade arabemiraten, där dess sju emirat har status som delstater
 Indien, se Indiens administrativa indelning
 Kanada, se Kanadas administrativa indelning
 Komorerna, se Komorernas distrikt
 Malaysia, se Malaysias delstater och territorier
 Mexiko, se Mexikos delstater
 Mikronesiska federationen, se Mikronesiska federationens administrativa indelning
 Nigeria, se Nigerias delstater
 Palau, se Palaus delstater
 Ryssland, se Rysslands delrepubliker
 Schweiz, se Schweiz kantoner
 Spanien, se Spaniens autonoma regioner
 Sudan, se Sudans delstater
 Sydafrika, se Sydafrikas provinser
 Tyskland, se Tysklands förbundsländer
 USA, se USA:s delstater samt delstatsstyren i USA
 Venezuela, se Venezuelas administrativa indelning
 Österrike, se Österrikes förbundsländer

Se även
 Autonom region
 Avhängiga territorier

Kommentarer

Referenser

Regionala politiska indelningar
IP

IP kan syfta på:

 Idrottsplats, även kallad idrottspark – plats där man utövar sport/idrott
 Immaterialrätt – det rättsområde som genom lag och prejudikat reglerar rätten till skydd för olika former av immateriell egendom (från engelska Intellectual Property)
 Impulsprojektil – militär benämning på hylslös ammunition.
 Innings pitched – en statistisk kategori i baseboll
 Intercom Profile – protokoll som ger stöd för walkie-talkie-liknande funktioner via Bluetooth, se Intercom Profile
 Internet Protocol – kommunikationsprotokoll som används i nätverksskiktet för överföring av information på Internet
 Ip – kinesiskt (kantonesiskt) efternamn, en variant av Ye (namn)
 Ip, Sălaj – en kommun i județ Sălaj i Rumänien
 IP-adress – nummer som används som adress på Internet
 IP-avtal – ett immaterialrättsligt avtal som ofta skrivs mellan samarbetsparter när utvecklings- eller forskningssamarbete påbörjas
 IP core – (även IP-block), återanvändbara programbyggblock, ofta använda i elektronikkonstruktion med immaterialrätt, se ASIC
 IP-klass – klassificering av inkapslingen av elektroteknisk utrustning
 Isoelektrisk punkt (Ip) – det pH-värde där ett ämnes nettoladdning är noll
Bandymasarna

Bandymasarna var den svenska bandyklubben Falu BS officiella supporterklubb.

Se även
 Bandy
 Lugnets isstadion
 Falun

Externa länkar
 Falu BS Support webbplats

Bandy i Sverige
Supporterklubbar i Sverige
Mobil

Mobil kan syfta på:

 Mobil (konst) – rörlig hängprydnad eller ett konstverk som rör sig
 Mobil Corporation – stort amerikanskt företag inom petroleumbranschen 
 Tidningen Mobil – svensk tidning och webbsida om mobiltelefoni
 Mobil – kortform av mobiltelefon
 Mobil webbplats – webbplats som är optimerad i både layout och innehåll för användning via en mobil enhet
 Mobil webbläsare – webbläsare för användning på en mobil enhet
 Mobilspel – datorspel som spelas på mobiltelefoner
 Mobil – eller mobilitet inom fysik, rörelse.

Se även
 Trådlöst nätverk – ett nätverk som är byggt för att kunna sända data mellan olika noder via radio
Automobil (tidning)

Automobil var en svensk tidning om bilar, som gavs ut mellan 1982 och 2012. Tidningens fokus var sport- och prestandabilar. Skapades av Kjell Broberg, Staffan och Gunilla Svedenborg.

Externa länkar
Officiell webbplats

Noter

Svenska motortidningar
Hawkingstrålning

Hawkingstrålning är en mycket svag strålning som Stephen Hawking hypotetiserat (ej bevisat) att svarta hål avger. Mekanismen utgörs av de partikel-antipartikel-par som kontinuerligt uppstår och försvinner i tomma rymden enligt kvantfysiken. I normala fall förintas alltid dessa par omedelbart efter bildandet. Dock, om paret bildas precis på randen till det svarta hålet, vid händelsehorisonten, kan det hända att antipartikeln försvinner in i hålet, samtidigt som partikeln lyckas ta sig loss. Teorin är att de båda partiklarna går i ett slags kretslopp i tidsdimensionen, och alltså färdas bakåt i tiden efter en viss tid för att dyka upp igen och kanske kollidera. Partikeln som sugs upp i det svarta hålet färdas bakåt i tiden, och "strålar" bort. Det skulle betyda att svarta hål "kokar bort" efter lång tid. Hur lång tid det tar beror på det svarta hålets massa.

Strålningen blir svagare ju större det svarta hålet är och vice versa. Det sätter en gräns för hur små svarta hål vi kan räkna med att hitta, eftersom svarta hål under en viss gräns kokar bort på några ögonblick (och då avger mycket intensiv strålning). De galaktiska svarta hålen kan däremot leva en lång tid – många tiopotenser längre än universums nuvarande ålder och uttrycket kosmologisk dekad kan användas för att beskriva dessa tidsrymder. Något som komplicerar saken en aning är att den kosmiska bakgrundsstrålningen kontinuerligt tillför energi till ett svart hål och ju större det är desto mer energi tillförs. Svarta hål med en massa över 4,5·10²² kg (ungefär Månens massa) är i jämvikt med bakgrundsstrålningen på 2,7 kelvin och kommer alltså aldrig att krympa.

Om M betecknar ett svart håls massa räknat i solmassor så förutsäger Hawkings teori att det svarta hålet ska stråla som en svart kropp med temperaturen  Kelvin. Livstiden för ett svart hål blir då  sekunder. Det allra minsta svarta hål som kan bildas av en kollapsande stjärna, omkring 3 solmassor, får då en livstid på  år. Annorlunda uttryckt, en triljon triljon triljoner gånger så lång tid som universum existerat. Strålningens intensitet under den tiden blir i genomsnitt motsvarande en enda utstrålad väteatom på tio miljoner år.

Externa länkar och källor
 

Astronomi
Stephen Hawking
Kvadratmeter

En kvadratmeter (m² eller kvm) är en härledd SI-enhet för area.

1 kvadratmeter är arean av en kvadrat med sidan 1 meter. Kvadratmeter används till exempel som mått vid storlek på bostäder och tomter i länder som använder Internationella måttenhetssystemet.

Areamått:
 1 mil² = 100 km²
 1 km² = 100 ha (hektar)
 1 ha = 100 ar
 1 ar = 100 m²
 1 m² = 100 dm²
 1 dm² = 100 cm²
 1 cm² = 100 mm²

Motsvarigheter 
En kvadratmeter motsvarar:
 0,000 001 kvadratkilometer (km²)
 10 000 kvadratcentimeter (cm²)
 0,0001 hektar (ha)
 0,01 ar
 0,000 247 105 381 acre
 1,195 990 kvadratyard
 10,763 911 kvadratfot
 1 550,0031 kvadrattum

Se även 
 Kubikmeter
 SI-enhet
 Areaenhet

Areaenheter
Härledda SI-enheter
Halvö

En halvö är, likt en udde, ett stycke land som skjuter ut i ett vattenområde, såsom en sjö eller ett hav, och som vanligtvis omges av vatten på tre av fyra sidor. Dessutom är det vanligen avsmalning av landmassan mellan fastlandet och halvön.

Vanligen är halvön fast förankrad i landmassan, men ibland förbinds den med övrigt land endast genom ett näs. Halvöar kan vara av mycket varierande storlek, men de räknas som större än uddar.

Större halvöar

Eurasien 
Kolahalvön 
Skandinaviska halvön 
Jylland 
Iberiska halvön 
Apenninska halvön (med Salentinahalvön) 
Balkanhalvön (med Peloponnesos)
Krim
Anatolien 
Arabiska halvön 
Främre Indien 
Bortre Indien (med Malackahalvön) 
Koreahalvön 
Kamtjatka 
Tjuktjerhalvön 
Tajmyrhalvön

Afrika 
Afrikas horn

Australien 
Arnhem Land 
Kap Yorkhalvön

Amerika 
Sewardhalvön 
Baja California 
Yucatánhalvön 
Florida 
Nova Scotia 
Gaspéhalvön 
Labradorhalvön

Antarktis 
Antarktiska halvön

Referenser

Externa länkar

 
Kustlandformer och oceaniska landformer
Hessen-Darmstadt (olika betydelser)

Hessen-Darmstadt kan syfta på:

 Lantgrevskapet Hessen-Darmstadt – en stat 1567-1806 i det Tysk-romerska riket, tyskt namn  Landgrafschaft Hessen-Darmstadt
 Hessen-Darmstadt – särskiljande benämning på en stat, tyskt namn Großherzogtum Hessen, 1806-1918 som bildades efter att det Tysk-romerska riket hade upplösts och sedan var en medlemsstat i Tyska förbundet och i Tyska riket, se Storhertigdömet Hessen

Se även
 Folkstaten Hessen – bildades efter de tyska monarkiernas fall i och med revolutionerna 1918-1919 och var en stat 1918-1945 i Weimarrepubliken och Nazityskland, tyskt namn Volksstaat Hessen
 Lista över Hessen-Darmstadts regenter 
 Hessen
 Darmstadt

Historiska tyska stater
Hessen-Darmstadt
Karl I av Hessen-Kassel

Karl av Hessen-Kassel, född den 3 augusti 1654 i Kassel, död där den 23 mars 1730, var en tysk furste. Karl blev lantgreve av Hessen-Kassel 1670 vid den äldre brodern Vilhelm VII:s död.

Biografi
Han var son till Vilhelm VI av Hessen-Kassel och Hedvig Sofia av Brandenburg. Gift med Maria Amalia av Kurland.

Frigjorde sig 1676, i samband med avvärjandet av en Brandenburgisk inkvartering i landet, från beroendet av sin mor, en syster till den stora kurfursten, och övertog 1677 formligen regeringen. Karl intresserade sig för konst och matematik och främjade handel och industri, bland annat genom att öppna sitt land för hugenotterna och anlägga kanaler och vägar. 

Ivrig kalvinist, hörde han till Ludvig XIV av Frankrikes mest utpräglade motståndare och tog en ivrig del i krigen mot honom. Sin armé ägnade Karl stort intresse, och han var därför en ej obetydlig maktfaktor. Särskilt framträdde detta, sedan han son Fredrik gift sig med Karl XII:s syster Ulrika Eleonora, då Sverige lämnade subsidier och hans trupper var avsedda att bilda kärnan i den svenska hjälphär, som skulle samlas i Tyskland. Karl anlitades också en tid av Karl XII som diplomatisk mellanhand.

Familj 
Karl gifte sig med sin kusin, Maria Amalia av Kurland (1653–1711), dotter till Jakob av Kurland, och hade med henne sjutton barn, av vilka fjorton överlevde tillräckligt länge för att få namn:

 Vilhelm (29 mars 1674 – 25 juli 1676)
 Karl (24 februari 1675 – 7 december 1677)
 Fredrik I av Hessen-Kassel (28 april 1676 – 5 april 1751), kung av Sverige  från 1720 till 1751.
 Kristian (2 juli 1677 – 18 september 1677)
 Sofia Charlotta av Hessen-Kassel (16 juli 1678 – 30 maj 1749)
 Son (12 juni 1679)
 Karl (12 juni 1680 – 13 november 1702) 
 Vilhelm VIII av Hessen-Kassel (10 mars 1682 – 1 februari 1760) 
 Leopold (30 december 1684 – 10 september 1704)
 Ludvig (5 september 1686 – 23 maj 1706)
 Marie Louise av Hessen-Kassel (7 februari 1688 – 9 april 1765)
 Maximilian av Hessen-Kassel (28 maj 1689 – 8 maj 1753)
 Dotter (5 juli 1690)
 Georg av Hessen-Kassel (8 januari 1691 – 5 mars 1755)
 Eleonora (11 januari 1694 – 17 december 1694) 
 Wilhelmine Charlotte (8 juli 1695 – 27 november 1722)
 Son (1696)

Referenser

Noter

Externa länkar

Tyska furstar
Huset Hessen-Kassel
Personer i Tyskland under 1600-talet
Personer i Tyskland under 1700-talet
Personer från Kassel
Födda 1654
Avlidna 1730
Män
Mottagare av Elefantorden
VM

VM kan syfta på

 VM – ett evenemang som arrangeras regelbundet med deltagare från hela Jorden, se världsmästerskap
 VM –  en virtuell miljö skapad genom programvara – se virtuell maskin
 VM – en datavetenskaplig term, se virtuellt minne
  - storhetssymbol för molvolym
Mufti

Mufti (arabiska: مفتي, "en som avger ett utlåtande") är inom islam en rättslärd som uttolkar den religiösa lagen, sharia, islamiska regler och andra teologiska frågor. Frågorna kan ställas av staten, institutioner, organisationer eller enskilda individer. De svar muftin ger på dessa frågor kallas fatwa. Enligt teorin behöver en mufti ej en speciell examen för att bli och utnämna sig själv till mufti. Det är upp till omgivningen att bekräfta muftin eller ej, för dennas specifika kunskap och tolkning av islam. Dock ser verkligheten något annorlunda ut då de mufti som får och fått gehör historiskt sett ofta läst vid de stora universiteten och först erkänts som muftis då deras lärare ansett dem vara tillräckligt lärda för att ge muslimer råd. En muftis svar bör vara i objektiv form, då muftin är representant för islamisk lag, sharia. Muftin bör veta sina kunskapsmässiga begränsningar och vid villrådighet inkludera frasen wa-Allah a'lam, "men Gud vet bäst" i sin fatwa, för att visa på människans begränsningar i förhållande till Guds allvetande

I Osmanska riket och i kalifaten var mufti namnet på en i varje större stad anställd ämbetsman, som på anhållan av vilken muslim som helst var skyldig att rörande alla teologiska, moraliska, civilrättsliga och straffrättsliga spörsmål avge sitt utlåtande. Ursprungligen bildade mufti, såsom "lagtolkarnas" kår, den andra stora klassen av ulama och hade rang framför den till tredje klassen hörande "lagskiparnas" kår, qadi. Sedermera blev emellertid en stads mufti överallt utom i Konstantinopel underordnad i rang, men ej beroende av dess kadi.

Konstantinopels mufti, vilken som sådan i Osmanska riket bar titeln mujti-ul-enam ("människosläktets mufti"; kallades ofta i västvärlden stormufti), och var under sin vanliga titel av schejk-ul-islam innehavare av rikets högsta värdighet. Alla övriga osmanska mufti hade sinsemellan samma rang, betalades av de rättssökande och beklädde sitt ämbete för livstid, vilket inte hindrade, att de till- och avsattes efter "stormuftins" godtycke.

Se även 
 Stormufti
 Imam
 Ulama

Islamisk rättslära
Religiösa yrken