kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Flufenazin

Flufenazin (Siqualone), neuroleptikum. Milt lugnande preparat som inte är narkotikaklassat. Tidigare även sålt under namnet Pacinol.

Övergripande sammanfattning 

Flufenazin finns endast i depotform (dekanoat) och har en kraftigt dopaminergt blockerande effekt (> 80 % occupancy vid antipsykotiska doser), vilket ger stor risk för EPS och tardiv dyskinesi vid längre tids behandling. Preparatet har idag tämligen begränsad användning jämfört med övriga FGA.

Källor

Externa länkar 
 Information från FASS

Alkoholer
Antiemetika
Fluororganiska föreningar
Fentiaziner
Piperaziner
Typiska antipsykotika
Flunitrazepam

Flunitrazepam, C16H12FN3O3, är ett sömnmedel och lugnande preparat som tillhör gruppen bensodiazepiner. Preparatet patenterades 1963 av Hoffman-La Roche. Läkemedlet är beroendeframkallande och läkare ska enligt FASS iaktta största försiktighet vid förskrivning av detta medel. Behandlingen ska inte vara längre än fyra veckor. I den tiden räknar man in eventuell nedtrappning av läkemedlet.

Läkare skrev ut medlet vid till exempel sömnsvårigheter, då det har en lugnande, muskelavslappnande och kramplösande effekt. 
Läkemedlet är dock vanebildande och toleransen ökar snabbt.

Substansen är narkotikaklassad och ingår i förteckning P III i 1971 års psykotropkonvention, samt i förteckning II i Sverige. Läkemedlet var receptbelagt i Sverige, det sista preparatet avregistrerades 2020.

Rohypnol
Ett tidigare känt varunamn är Rohypnol.

Missbruket av medlet har varit omfattande och på grund av att läkemedlet användes i strategiskt syfte för att begå brott gjorde Högsta domstolen ett beslut att sänka gränsen för grovt smugglingsbrott för flunitrazepam.

Läkemedelsföretaget Hoffmann-La Roche beslutade den 22 januari 2004 att sluta sälja Rohypnol i Sverige efter en period med många grova våldsbrott, där förövarna varit påverkade av medlet. Den främsta anledningen till företagets beslut var emellertid lönsamhetsskäl.

Under 2007 var beslagen av flunitrazepam mycket färre än tidigare, något som kan tolkas som att smugglingen till Sverige av denna drog har minskat. De sammanlagda beslagen av bensodiazepiner ligger dock på samma nivå som tidigare.

Effekter
 Snabbt insättande effekt.
 Muskelavslappnande effekt.
 Sömnduration ökar.
 Kombinationen av alkohol och läkemedel rekommenderas ej.

Referenser

Externa länkar 
 FASS.se - Flunitrazepam
 Internetmedicin
 Läkemedelsverket

Nitrobensodiazepiner
Fluororganiska föreningar
Laktamer
Narkotikaklassade läkemedel
Flurazepam

Flurazepam, summaformel C21H23ClFN3O, är ett ångestdämpande och lugnande preparat som tillhör gruppen bensodiazepiner. Preparatet patenterades 1963 av Hoffman-La Roche. Det används inte som läkemedel i Sverige.

Substansen är narkotikaklassad och ingår i förteckning P IV i 1971 års psykotropkonvention, samt i förteckning IV i Sverige.

Källor

Narkotikaklassade läkemedel
Bensodiazepiner
Furetidin

Furetidin, summaformel C21H31NO4, är ett smärtstillande preparat som tillhör gruppen opioider. Preparatet patenterades 1958. Det används inte som läkemedel i Sverige.

Substansen är narkotikaklassad och ingår i förteckningen N I i 1961 års allmänna narkotikakonvention, samt i förteckning II i Sverige.

Källor

Opioider
Tetrahydrofuraner
Piperidiner
Karboxylestrar
Etylestrar
Narkotikaklassade läkemedel
Haloxazolam

Haloxazolam, summaformel C17H14BrFN2O2, är ett ångestdämpande och lugnande preparat som tillhör gruppen bensodiazepiner. Preparatet är narkotikaklassat och används inte som läkemedel i Sverige.

Substansen är narkotikaklassad och ingår i förteckning P IV i 1971 års psykotropkonvention, samt i förteckning IV i Sverige.

Källor

Bromorganiska föreningar
Fluororganiska föreningar
Laktamer
Oxazolobensodiazepiner
Narkotikaklassade läkemedel
Heptabarbital

Heptabarbital, summaformel C13H18N2O3, är ett lugnande och sömngivande preparat som tillhör gruppen barbiturater. Preparatet används inte som läkemedel i Sverige.

Det är narkotikaklassat i Sverige, ingående i förteckning V, vilket innebär att det inte omfattas av internationella narkotikakonventioner.

Källor 

Barbiturater
Narkotikaklassade läkemedel
Strävpelare

Strävpelare eller kontrefort är ett utvändigt, ibland fristående, strukturellt element i framför allt den gotiska arkitekturen, avsett att uppta det horisontella trycket från till exempel ett valv inuti en kyrka, ofta via en strävbåge. Genom strävpelare avlastas muren som därmed kan göras tunnare eller till och med helt ersättas med fönster.

Se även 
 Strävbåge
 Gotikens arkitektur
 Fial
 Vederlag
 Volut
 Pelare
 Engagerad kolonn

Referenser 

 Watkin, David (1986). A History of Western Architecture. Barrie and Jenkins. .

Byggnadsdetaljer
Need for Speed: Hot Pursuit 2

Need for Speed: Hot Pursuit 2 (även känd som NFS6, NFS: HP2 och Hot Pursuit 2) är ett racingspel inom Need for Speed-spelserien (den sjätte), som gavs ut av EA Games under 2002. Det är det första i serien som släpptes till den sjätte generationens konsoler. PS2-versionen av spelet har dock betydligt fler spelfunktioner än vad andra konsoler har.

Gameplay
Spelet går ut på att försöka smita från polisen, som hela tiden jagar dig. Spelaren får ett visst antal poäng när en blå mätare indikerar att polisen är för långt ifrån dig och därmed inte kan ta dig. Spelaren får också bonuspoäng efter varje varv, men detta endast får man endast om spelaren leder under racet. Dessa ihopsamlade poäng kan man senare utnyttja för att till exempel låsa upp tidigare oupplåsta bilar eller banor.

I spelet finns även tävlingar, med poängsamling, i form av särskilda utslagstävlingar och förstplaceringar.

Banor 
Tävlingarna i spelet sker inom fem olika miljöer, med tre banor per miljö. De olika banorna i en miljö består av olika vägar som är antingen ansluten eller skiljs åt av vägspärrar.

Fjällbanorna i spelet är:
Alpine Trail
Autumn Crossing 
Fall Winds 
 
Ökenbanorna i spelet (endast inom PS2-versionen) är:
Desert Heat
Outback
Rocky Canyons 
 
Medelhavsbanorna i spelet är:
Calypso Coast 
Mediterranean Paradise 
Wine Country/Ancient Ruins (PS2) 
 
Tropiska banorna i spelet är:
Island Outskirts
Palm City Island
Tropical Sunset/Tropical Circuit (PS2)
 
Skogsbanorna i spelet är:
Coastal Parklands
National Forest
Scenic Drive

Bilsorter
Aston Martin V12 Vanquish 
BMW M5 
BMW Z8 
Chevrolet Corvette Z06 
Dodge Viper GTS 
Ferrari 360 Spider 
Ferrari F50 
Ferrari 550 Barchetta 
Ford Mustang Cobra 
Ford TS-50 
HSV Coupe GTS 
Jaguar XKR 
Lamborghini Diablo VT 6.0
Lamborghini Murciélago 
Lotus Elise 
McLaren F1 LM 
Mercedes-Benz CL-klass 
Mercedes Benz CLK GTR 
Opel Speedster 
Porsche 911 Turbo 
Porsche Carrera GT 
Vauxhall VX220

Polisbilsorter
BMW M5 Police 
Chevrolet Corvette Z06 Police 
Ford Crown Victoria 
Ford Mustang Cobra Police
Lamborghini Murciélago Police och Diablo Police
Porsche 911 Police
Dodge Viper Police
HSV Coupe Police

Externa länkar 
Officiell webbplats

Hot Pursuit 2
Datorspel 2002
Windows-spel
Playstation 2-spel
Xbox-spel
Nintendo Gamecube-spel
Racingspel
Spel med enspelarläge och flerspelarläge
Strävbåge

En strävbåge är en båge, ett strukturellt element, i första hand i gotikens arkitektur, som överför trycket från ett valv, till exempel över ett kor eller ett mittskepp, över ett mellanliggande utrymme, till exempel ett sidoskepp eller en koromgång till ett fristående stöd, vanligen en strävpelare. 

Strävbågen har vanligen formen av ett cirkelsegment som bildar en stigande båge. Strävbågar förekom redan i romansk arkitektur men doldes då i allmänhet av andra konstruktionselement eller ett tak. Under 1100-talet accepterades det som konstruktionselement och accentuerades i exteriören i katedraler som de i Chartres, Le Mans, Paris, Beauvais och Reims.

Det förekommer strävsystem där flera strävbågar ovanpå varandra överför trycket från valvet och till och med fall där upp till tre strävpelare med mellanliggande strävbågar bildar mycket avancerade konstruktionssystem. Sådana fristående stödsystem upptar bättre de laster som valven skapar än engagerade stöd. Ofta ökas stödpelarnas kapacitet ytterligare genom att fialer ställts ovanpå strävpelarna.

Se även 
 Gotik
 Volut
 Strävpelare

Referenser 

Bågar
Kyrkoarkitektur
Festong

Festong (franska feston, italienska festone) är ett bågformigt slingrande band av sammanflätade naturliga blommor, lövverk, frukter och liknande. Under antiken smyckade man vid högtider tempel, altare och triumfbågar med blomsterband, och den bildande konsten upptog detta motiv. Sedermera har alltifrån renässansen festonger varit ett omhuldat dekorationsmedel. 

Festong är också en konstnärlig efterbildning av sådana band genom målning eller skulptering i sten, gips, trä, metall eller liknande som ornament i arkitekturen. De är till exempel vanliga i empirestil. 

Girlang eller girland är ett band av blommor, glitter, lampor eller annat, som kan hängas upp i en festong eller viras kring föremål i dekorativt syfte.

Se även 
 Ornamentik

Källor

Festong på Svenska.se

Externa länkar

Byggnadsdetaljer
Ornament
Ornament (konst)

Ornament (latin: ornare, pryda) är dekorativa element som saknar konstruktiv funktion och är avsedda att pryda andra föremål. Ornamenten kan uppfattas som det tidigaste uttrycket för människans inneboende strävan efter skönhet. Från stenåldern har människan, i alla kulturer och utan synbar praktisk anledning, valt att dekorera både sig själva och bruksföremål med enkla och repetitiva geometriska mönster. Trots denna universialitet i behovet att ornera och ge fantasin stoff för sin verksamhet har varje epok och kultur haft sin säregna ornament.

Under historisk tid i och kring Europa har ornamenten i första hand haft dekorativa syften. De symboliska och religiösa betydelser som tidigare kan ha givit upphov till de ornamentikens grundformer som vi känner idag, förblir dolda i ett historiskt dunkel. Vi kan spekulera kring de betydelser ornamenten tillskrevs, men vi kommer förmodligen aldrig att kunna till fullo förstå dessa.

Exempel på ornamentik

A
 akantus
 akroterion
 arabesk
 astragal

B
 beslagsverk
 bladfris
 bladmask
 bourbonsk lilja
 broskornamentik
 bukranionfris

D
 djurfris
 drôleri

E
 entrelacs

F
 fackla
 femklöver
 festong
 fiskbensmönster
 fiskblåsa
 fjällmönster
 flambeau
 flamboyantstil
 fleur de lis
 klöver
 fyrpass

G
 girland
 groteskornamentik

K
 kapitälband
 kartusch
 karvsnitt
 korsblomma
 korsbågefris
 krabba
 kymation

L
 lilja
 lisen
 löpande hund

M
 maskaron
 masverk
 meander
 medaljong

N
 näsa

P
 palmett
 palmettfris
 Pass_(arkitektur)
 pinjekotte
 pärlstav
 pärlstav

R
 rankornament
 repstav
 rocaille
 rombfris
 rosett
 rullfris
 rullverk
 rundbågefris
 rutfris

S
 schackbrädemönster
 sexpass
 skivmönster
 solfjädersrosett
 sågtandsfris

T
 tandsnitt
 treklöver
 trepass
 tångfris

V
 vinjett (typografi)
 virvelrosett
 vågband

Z
 zigzagfris

Ä
 äggstav

Ö
 öronmusselstil

Se även 
 Ornamentsbildhuggeri
 Lista över friser

Externa länkar 

Byggnadsdetaljer
Omloppstid

Omloppstid kan avse:

 Omloppstid (astronomi) – den tid det tar för en himlakropp eller konstgjord satellit att fullborda ett varv i sin banrörelse
 Siderisk omloppstid – omloppstid i förhållande till bakgrunden av stjärnor
 Synodisk omloppstid – omloppstid i förhållande till solen, sett från jorden
 Omloppstid (skogsbruk) – i skog skött med trakthyggesbruk mellan tiden från en slutavverkning till nästa
 Omloppstid (linjetrafik) – den tid det tar att fullborda en tur och återkomma till utgångspunkten.

Se även
 Halv storaxel – i celesta mekanik
Palm (företag)

Palm, Inc. är ett företag, som tillverkar smartphones och har tillverkat handdatorer. Bolaget var självständigt och börsnoterat från våren 2000 sedan avknoppningen från 3com till våren/sommaren 2010 då Hewlett Packard köpte upp Palm.

Historik 
Företaget Palm Computing grundades av Ed Colligan, Donna Dubinsky (f.d. anställd hos Apple Computer) och Jeff Hawkins, och har sedan dess ägts av U.S. Robotics och senare 3Com. De ursprungliga grundarna av Palm kände inte att de kunde påverka utvecklingen i önskad riktning och lämnade snart 3Com för att istället starta företaget Handspring år 1998.
År 2000 knoppades Palm Computing av från 3Com, för att år 2003 slås ihop med Handspring.
Tidigare gjorde Palm både hårdvaran (handdatorer och mobiltelefoner) och operativsystemet (Palm OS). Under 2003 delades bolaget i Palm Source, som tog hand om operativsystemet, och Palm One, som tog hand om hårdvaran. I juli 2005 bytte Palm One namn till Palm.

Den 18 december 2008 meddelade Palms VD Ed Colligan att företaget inte längre ska utveckla några nya handdatorer.

Den 8 januari 2009 lanserade Palm ett nytt operativsystem – webOS – för bolagets framtida smartphones, varav den första modellen Pre visades upp samtidigt. Drygt 8 månader senare, den 9 september 2009, lanserades nästa modell med Web OS: Pixi.

Den 28 april 2010 presenterade Hewlett Packard ett uppköpsbud på Palm . HP:s bud var 5,7 dollar per aktie, motsvarande cirka 1,2 miljarder dollar. I juli 2010 påstås affären vara slutförd.

I slutet av maj 2010 påstods det att HP:s kommande tablet (bärbar pekskärmsdator) Slate kommer att använda Palms system webOS och att en lansering sker i slutet av 2010.

Sortiment 
PalmOS används även i produkter från andra företag, bland andra LG Electronics. De senaste åren har företaget lanserat en rad olika produkter och man har i viss mån gått från den typiska fickalmanackan. Exempel är Treo 650, en så kallad smartphone med mobiltelefon, almanacka och kamera i ett. Ett annat är Lifedrive som med sin 4 GB stora hårddisk och stora skärm fungerar som en lagringsenhet som man kan se rörlig media på. Palm har även satsat på trådlös teknik, och Palm TX är utrustad med både Bluetooth och Wi-fi.

Se även 
 Palm (PDA)

Referenser

Externa länkar 
 Palm.com
 Palmsource.com

Amerikanska IT-företag
Amerikanska elektroniktillverkare
Företag bildade 2003
Kö (datastruktur)

I datavetenskapen är en kö en linjär datastruktur för lagring av data. En kö karakteriseras av att de data som stoppades in först är de data som man får ut först. En kö kallas också FIFO (First In First Out: "först in, först ut"). Data i kön manipuleras med två operationer: enqueue och dequeue ("placera data sist i kön" respektive "ta bort data främst i kön").

Implementation 
I en kö implementerad som en länkad lista får båda operationerna queue och dequeue konstant tidskomplexitet (O(1)). Fördelen med en länkad lista är att den i teorin kan växa obegränsat (i praktiken begränsas dock köns storlek av det tillgängliga datorminnet). Några nackdelar är att minnesförbrukningen i en länkad lista är högre än i ett fält (se nedan), och att länkarna i listan kan spridas i adressrymden och därmend orsaka ett ökat antal cachemissar.

En alternativ teknik är att använda sig av ett fält av fast storlek, med två referenser som anger aktuella positioner för avläsning och insättning i kön. Tidskomplexiteten blir densamma, O(1), men åtkomst till strukturen går fortare, har bättre cacheegenskaper och strukturen är mer minnessnål. Detta förutsätter att det går att sätta en lämplig övre gräns för köns storlek. Ett exempel på en sådan kö med alltför snålt tilltagen gräns var kön som lagrade tangenttryckningar i den ursprungliga IBM PC. För snabbt skrivande när program var upptagna fyllde då kön med väntande tangenttryckningar. När kön blev full avgav datorn ett pip för att markera att kön var full.

En variation på överstående implementation är att öka fältets storlek när kön fylls, gärna med en multiplikativ faktor. Den amorterade tidskomplexiteten fortsätter att vara O(1), men som i fallet med den länkade listan finns ingen (teoretisk) övre gräns för köns storlek. Dock förutsätter denna teknik att det är möjligt att komma åt tillräckligt med minne för att öka fältstorleken. I resursfattiga äldre datorsystem (som IBM PC i exemplet ovan) eller inbäddade system kan omöjliggöra denna variation.

Datastrukturer
Palm

Palm kan syfta på:

 Palm – en växtfamilj, se palmer
 Palm (företag) – ett företag, som tillverkar smartphones och har tillverkat handdatorer
 Palm (PDA) – en handdator tillverkad av företaget Palm, Inc.
 Palm (öl) –  ett belgiskt ölmärke
 Palm - ett efternamn, se Palm (efternamn)
 Palm (adlig ätt) – utslocknad
 Palm – ett gammalt volymmått för uppmätning av hö, se parm
1729 (tal)

1729 är det naturliga talet som följer 1728 och lsom följs av 1730.

 Hexadecimalt: 6C1
 Binärt:. O 11011000001
 Delare: 1, 7, 13, 19, 91, 133, och 247 
 Primfaktorisering: 7 · 13 · 19
 Antal delare: 7
 Summan av delarna: 511
 Hardy-Ramanujantalet
 Det 2:a taxitalet
 Det 3:e Carmichaeltalet
 1729 är ett dodekagontal
 1729 är ett ikositetragontal
 1729 är ett centrerat kubiktal
 1729 är ett Harshadtal

Matematikern Masahiko Fujiwara har visat att siffersumman av 1729 multiplicerat med detta tal omkastat ger det ursprungliga talet:

De enda övriga heltal som delar denna egenskap är 1, 81 och 1458.

1729 är det minsta heltal som kan skrivas som summan av två kuber på två olika sätt:

Inom vetenskapen 
 1729 Beryl, en asteroid.

Se även 
 1729 f.Kr. och 1729 e.Kr. (årtal)
 Siffra
 Nummer
 Lista över tal
 Räkneord

Srinivasa Ramanujan

Heltal
Akroterion

Akroterion (pluralis: akroterier) är ett skulpturalt, dekorativt element i främst antikens arkitektur och nyklassicismen.

Akroterier placerades ovanför gavelfältens krön eller hörn samt gesimser. Huvudmotivet är ofta en palmett som kan flankeras av figurer eller voluter.

Ornament, som även förekommer på smärre monument, möbler o. d., är antingen figurala, t. ex. en nikegestalt, eller vegetabiliska såsom rankor och palmetter och på hörnen halvpalmetter.

Se även 
 Ornamentik

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar

Byggnadsdetaljer
Ornament
Maharishi Mahesh Yogi

Maharishi Mahesh Yogi, troligen född 12 januari 1918 (eller 1917) i Pounalulla eller Jabalpur i Madhya Pradesh i Indien, död 5 februari 2008 i Vlodrop i Limburg i Nederländerna, var en indisk guru förknippad med transcendental meditation (TM).

Maharishi studerade vid University of Allahabad där han tog en examen i fysik, för att sedan under tretton år gå i lära hos Swami Brahmananda Saraswati, Shankaracharya i Jyotir Math. År 1955, efter två år av tyst meditation i Himalaya började han lära ut den teknik som senare fick namnet Transcendental Meditation. TM-rörelsen grundades av honom 1957. Han förespråkade enligt indisk tradition även en vegetarisk livsföring.

Popgruppen The Beatles och bland annat Mike Love och Prudence Farrow besökte Maharishi i Indien 1968 och tog intryck av hans filosofi. Detta gäller i synnerhet George Harrison. I oktober 1967 höll Maharishi kurser i TM på Falsterbohus i Skåne, då även George Harrison och Paul McCartney kom på besök.

Bibliografi
Maharishi Mahesh Yogi är författare till mer än 16 böcker.

   Bhagavad Gita - En ny översättning och kommentar, kapitel 1-6
   Celebrating Perfection in Administration
   Celebrating Perfection in Education – Dawn of Total Knowledge
   Constitution of India Fulfilled through Maharishi's Transcendental Meditation
   Enlightenment and Invincibility
   Ideal India – The Lighthouse of Peace on Earth
   Inaugurating Maharishi Vedic University
   Maharishi Forum of Natural Law and National Law for Doctors – Perfect Health for Everyone
   Maharishi Mahesh Yogi on the Bhagavad-Gita – A New Translation and Commentary, Chapters 1-6
   Maharishi Speaks to Educators – Mastery Over Natural Law
   Maharishi Speaks to Students – Mastery Over Natural Law
   Maharishi University of Management – Wholeness on the Move
   Maharishi Vedic University – Introduction
   Maharishi's Absolute Theory of Defence – Sovereignty in Invincibility
   Maharishi's Absolute Theory of Government – Automation in Administration
   Science of Being and Art of Living – Transcendental Meditation

Noter

Externa länkar
Information om Maharishi Mahesh Yogi

Indier
Födda 1918
Avlidna 2008
The Beatles
Personligheter inom new age
Personligheter inom vegetarianism i Indien
Yogi
Män
Ravi Shankar

Ravi Shankar (bengali: রবি শংকর), född 7 april 1920 i staden Varanasi i Uttar Pradesh, död 11 december 2012 i San Diego, Kalifornien, USA, var en indisk musiker, sitarspelare och kompositör.

Efter omfattande studier inom indisk klassisk musik ledde han en instrumentalensemble i indisk radio 1949–1956 och han bidrog musikaliskt till Satyajit Rays filmtrilogi om Apu. Han spelade även med Ali Akbar Khan.

Shankar turnerade i USA 1957 och väckte stor uppmärksamhet, och var sedan dess en viktig förmedlare mellan indisk och västerländsk musikkultur. Bland annat samarbetade han mycket med musiker från väst, till exempel Yehudi Menuhin. I slutet av 1960-talet och början av 1970-talet uppträdde han en del i rocksammanhang, till exempel vid Woodstockfestivalen, men utan att kompromissa med sin musikaliska bakgrund. Hans inflytande på The Beatles är välkänd; han lärde bland annat George Harrison spela sitar. Han samarbetade även med Philip Glass och skrev flera musikstycken. Ett av dem är Channels and Winds (1990).

Shankar belönades med Polarpriset 1998 och vann flera Grammys, för albumet West Meets East med Yehudi Menuhin 1967, för albumet Concert for Bangladesh med George Harrison 1972 och för albumet Full Circle 2002.

Ravi Shankar är far till sångerskan Norah Jones och till en av dagens mest framträdande sitarspelare, Anoushka Shankar. Ravi Shankars brorson Ananda Shankar är även han sitarspelare.

Referenser

Noter

Webbkällor

Externa länkar 

Födda 1920
Indiska musiker
Polarprismottagare
Män
The Beatles
Avlidna 2012
Personer från Varanasi
Mottagare av Praemium Imperiale
Kommendörer av Hederslegionen
Astragal

Astragal är en listprofil i form av rundstav, en smal list med runt tvärsnitt i antikens arkitektur och nyklassicismen. Astragaler används särskilt under kapitäl och är ofta dekorerade med omväxlande pärlformer och skivor, så kallad pärlstav.

En astragal kan också vara en äldre typ av tärning i form av ett asymmetriskt ben från en fårfot.

Arkitektur under antiken
Begrepp inom arkitektur
Byggnadsdetaljer
Ornament
Beslagsverk

Ett beslagsverk är dekorativa element i arkitekturen som efterliknar beslag, det vill säga metallarbeten som lagts i relief på en underligande yta.

Beslagsverk associeras ofta med renässansen samt nyrenässansen.

Se även 
 Ornamentik

Byggnadsdetaljer
Ornament
Bladfris

En bladfris är en fris med stiliserade bilder av rankor och blad. Vanligt i den gotiska och romanska arkitekturen och i jugend.

Se även 
 Lista över friser
 Ornamentik

Begrepp inom arkitektur
Ornament