kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Prins Valdemar av Danmark

Prins Valdemar av Danmark född 27 oktober 1858 på Bernstorff slott, död 14 januar] 1939 i Det Gule Palæ, Köpenhamn, var en dansk prins och yngste son till kung Kristian IX och Louise av Hessen-Kassel och därmed bror till exempelvis kung Georg I av Grekland, kejsarinnan Maria Fjodorovna av Ryssland och drottning Alexandra av Storbritannien.

Som ung inledde han en livslång karriär som officer inom den danska flottan. Han blev tillfrågad om han ville bli kung i Bulgarien 1887, men tackade nej eftersom han inte vill riskera att hamna i krig med brodern som var kung av Grekland. Med åren blev han en mycket uppskattad onkel i den danska kungafamiljen.

Barndom och uppväxt

Prins Valdemar föddes den 27 oktober 1858 på sina föräldrars sommarresidens, Bernstorffs slott, beläget någon mil norr om Köpenhamn på ön Själland i Danmark. Han föddes som det sjätte och yngsta barnet till prins Kristian och prinsessan Louise av Danmark. Prins Valdemars far var ursprungligen prins av Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg, en avlägsen och obetydlig gren av den danska kungafamiljen, Huset Oldenburg, der härstammade från kung Kristian III av Danmark. Familjens status hade dock förändrats 1853, då Christian med utsikterna för den oldenburgska ättens troliga utslocknan, utsågs till arvingen till den danska tronen. Vid Valdemars dop den 21 december 1858 fick hela familjen titeln kunglig höghet.

Familj
Han gifte sig 1885 i Paris och på Chateau d'Eux med prinsessan Marie av Orléans (1865-1909), barnbarnsbarn till kung Ludvig Filip, Fransmännens kung. Familjen bodde i Det Gule Palæ och disponerade Bernstorff slott - beläget någon mil utanför Köpenhamn - som sommarresidens.

Det bestämdes att parets söner skulle uppfostras som protestanter, medan eventuella döttrar skulle fostras som katoliker. Äldste sonen (Aage, Prins av Danmark) lämnade Danmark och blev officer i franska Främlingslegionen.

 Aage (1887-1940), gift 1914 i Turin med grevinnan Mathilda Calvi dei Conti di Bergolo (skilda 1939), avsade sig rätten till tronen och blev Greve av Rosenborg. 
 Axel (1888-1964), gift 1919 i Stockholm med prinsessan Margaretha av Sverige (1899-1977).
 Erik (1890-1950), gift 1924 med Lois Frances Booth (skilda 1937), avsade sig rätten till tronen och blev greve av Rosenborg. 
 Viggo (1893-1970), gift 1924 med Eleanor Margaret Green, avsade sig rätten till tronen och blev greve av Rosenborg.  
 Margareta (1895-1992), gift 1921 med René av Bourbon-Parma (1894-1962).

Utmärkelser
   Riddare av Elefantorden, 15 november 1863.
   Storkommendör av Dannebrogorden, 21 juli 1900.
   Riddare av Serafimerorden, 27 maj 1875.

Anfäder

Källor

Vidare läsning

Externa länkar

Huset Oldenburg
Danska prinsar
Män
Födda 1858
Avlidna 1939
Riddare och kommendör av Kungl. Maj:ts Orden
Mottagare av Serafimerorden
Personer från Köpenhamn
Mottagare av Elefantorden
Jakob III av Skottland

Jakob III, född 10 juli 1451, död 11 juni 1488, kung av Skottland från 1460. Son till Jakob II av Skottland och Marie av Geldern. Gift med Margaretha av Oldenburg, dotter till Kristian I av Danmark.

Jakob III bortrövades 1456 av guvernören på Edinburgs slott, Alexander Boyd, och kom under Boyds inflytande men grep 1469 själv regeringen under gynnsamma yttre betingelser. Hans svaghet medförde dock en nedgång för kungamakten, och engelsmännen vann framgångar på Skottlands bekostnad.

Hans regeringstid utmärktes av uppror bland adeln, däribland hans egen bror Alexander, hertig av Albany. Hans gunstling Robert Cochrane avrättades efter anklagelser om att bland annat ha förmått Jakob III att mörda sin egen bror. Jakob III stupade i strid med upprorsmännen 1488 i slaget vid Sauchieburn. 

Barn:
 Jakob IV av Skottland född 1473

Källor 

Skottlands regenter
Huset Stuart
Födda 1451
Avlidna 1488
Män
Kungligheter som stupat i strid
Fredrik August I av Oldenburg

Fredrik August av Holstein-Gottorp, född 20 september 1711, död 6 juli 1785, var en furstbiskop av Lübeck, upphöjd av kejsar Josef II till hertig av Oldenburg 1774. 

Son till Kristian August av Holstein-Gottorp och Albertina Fredrika av Baden-Durlach. Bror till kung Adolf Fredrik av Sverige. Gift 21 november 1752 med Fredrika av Hessen-Kassel (1722-1787).

Barn 
 Wilhelm av Oldenburg (1754-1823) , sinnessvag, varför regeringen överläts till hans kusin, Peter I av Oldenburg (1755-1829)
 Louise av Oldenburg (1756-1759) 
 Hedvig Elisabet Charlotta av Oldenburg (1759-1818), gift med sin kusin, Karl XIII av Sverige

Anfäder

Referenser 

Födda 1711
Avlidna 1785
Hertigar av Oldenburg
Huset Holstein-Gottorp
Män
Peter I av Oldenburg

Peter Friedrich Ludwig, född 17 januari 1755 i Riesenburg, död 21 maj 1829 i Wiesbaden, var regent över hertigdömet Oldenburg för sin psykiskt sjuke kusin 1785-1823 och hertig av Oldenburg 1823-1829. Han var son till Georg av Holstein-Gottorp och Sofia av Holstein. Furstbiskop av Lübeck, hertig av Oldenburg. Gift 1781 med Fredrika av Württemberg (1765-1785).

Peter tjänstgjorde i sin ungdom som rysk officer.  Efter farbrodern Fredrik Augusts död 1785 efterträdde Peter denne som furstbiskop av Lübeck och furste av Birkenfeld och tillsattes som regent över hertigdömet Oldenburg eftersom hans kusin, Wilhelm av Oldenburg (1754-1823), hertig av Oldenburg, var sinnessvag.

Vid Lübecks sekularisering 1803 blev han istället furste. 1823 efterträdde han formellt sin kusin som hertig av Oldenburg.

Peter vägrade gå med på Napoleons förslag att byta Oldenburg mot Erfurt, och därför besattes hertigdömet av Napoleons trupper 1810 och införlivades med Frankrike. Wienkongressen återgav honom Oldenburg, som upphöjdes till storhertigdöme men Peter avstod från titeln storhertig. Han efterträddes vid sin död av sin äldste son.

Vid tronföljarnomineringen i Sverige 1810 omtalades Peter som släkting till kungahuset.

Barn
 Paul Fredrik August av Oldenburg, storhertig av Oldenburg, född 1783.
 Georg av Oldenburg (1784-1812); gift i Sankt Petersburg 1809 med storfurstinnan Katarina Pavlovna av Ryssland (1788-1819), dotter till Paul I av Ryssland.

Noter 

Huset Oldenburg
Huset Holstein-Gottorp
Män
Födda 1755
Avlidna 1829
Georg av Holstein-Gottorp

Georg av Holstein-Gottorp, född 1719, död 1763, var en preussisk militär och rysk generalfältmarskalk. Han var son till furstbiskopen av Lübeck, Kristian August av Holstein-Gottorp och Albertina Fredrika av Baden-Durlach samt farbror till Gustav III och Karl XIII av Sverige.

Gift med Sophia av Holstein.

Källor

Barn
 Peter Fredrik Ludvig av Oldenburg, storhertig av Oldenburg 1823–1829.

Anfäder 

Huset Holstein-Gottorp
Män
Födda 1719
Avlidna 1763
Ludvig VIII av Hessen-Darmstadt

Ludvig VIII (), född 5 april 1691 i Darmstadt (i nuvarande tyska förbundslandet Hessen), död 17 oktober 1768 även i Darmstadt, var regerande lantgreve av Hessen-Darmstadt från 1739 till sin död 1768. Han var son till Ernst Ludvig av Hessen-Darmstadt och Dorothea Charlotte av Brandenburg-Ansbach.

Biografi
I likhet med sin far var han inte särdeles ekonomiskt sinnad och det var enbart hans vänskapliga relationer med Kejsarinnan Maria Teresia och hennes intervention som räddade lantgrevskapet från att gå i konkurs. Under Ludvig VIII:s regeringstid inrättades ett spinnhus 1742 och ett offentligt barnhem 1746. Även liksom sin far var parforcejakt ett av Ludvig VIII:s stora intressen. Större delen av sitt ämbete utövade han från jaktslottet Kranichstein och i folkmunn kom han därför att benämnas som "jaktlantgreven".

Ludvig VIII efterträddes på den lantgrevliga tronen av sin äldste son, Ludvig IX.

Familj 
Ludvig VIII var gift med Charlotte av Hanau-Lichtenberg, dotter till Johan Reinhard III (1665-1736) som var den siste regerande greven över Hanau-Lichtenberg. Charlotte hade ursprungligen haft för avsikt att ingå äktenskap med Vilhelm (VIII) av Hessen-Kassel, men det föll på grund av religiösa skillnader där den tilltänkte maken var kalvinist och hon var lutheran. Eftersom Ludvig VII också var luthersk trosbekännare så föll valet på honom istället.

Äktenskapet ingicks 5 april 1717. I äktenskapet föddes följande avkomma:

 Ludvig IX av Hessen-Darmstadt, 1719–1790. Gift med Karolina av Birkenfeld-Zweibrücken (6 barn).
 Charlotte Wilhelmine Friederike, 1720–1721.
 Georg Wilhelm av Hessen-Darmstadt, 1722–1782. Gift med Maria Lovisa Albertina av Leiningen-Dagsburg-Falkenburg (9 barn).
 Luise Caroline av Hessen-Darmstadt, 1723–1783. Gift med Karl Fredrik av Baden (5 barn).
 Auguste, 1725–1742.
 Johann Friedrich Karl, 1726–1746.

Ludvig VIII blev änkeman den 1 juli 1726. Först efter Ludvig VIII:s död och under sonens regering avgjordes en rättslig process i tysk-romerska rikets organ där mindre delar av territorier från hustruns arv (merparten tillföll Hessen-Kassel) år 1771 kom att inkorporeras med Hessen-Darmstadt.

Anfäder

Källor 
Ludwig Wilhelm Holland: Briefe der Herzogin Elisabeth Charlotte von Orléans aus den Jahren 1716 bis 1718 = Bibliothek des Literarischen Vereins 122. Tübingen 1874.
 
 

Personer i Tyskland under 1700-talet
Huset Hessen-Darmstadt
Födda 1691
Avlidna 1768
Personer från Darmstadt
Män
Tyska grevar
Ernst Ludvig av Hessen-Darmstadt

Ernst Ludvig, född 15 december 1667 på slottet Friedenstein i Gotha, död 12 september 1739 på slottet Jägersburg vid Darmstadt, var lantgreve av Hessen-Darmstadt mellan 1678 och 1739. Hans föräldrar var Ludvig VI av Hessen-Darmstadt och Marie Elisabeth av Holstein-Gottorp.

Familj 
Ernst Ludvig var gift med Dorothea Charlotte av Brandenburg-Ansbach (1661-1705), dotter till markgreve Albrekt II av Brandenburg-Ansbach (1620-1677). Bland deras barn var:
 Ludvig VIII av Hessen-Darmstadt, född 1691, död 1768.
 Karl Wilhelm av Hessen-Darmstadt, född 1693, död 1707.
 Franz Ernst av Hessen-Darmstadt, född 1695, död 1717.
 Fredrika Charlotta av Hessen-Darmstadt född 1698, död 1777, gift med Maximilian av Hessen-Kassel född 1689.

Referenser

Noter

Externa länkar

Personer i Tyskland under 1700-talet
Huset Hessen-Darmstadt
Födda 1667
Avlidna 1739
Män
Mottagare av Elefantorden
Marie Elisabeth av Holstein-Gottorp

Marie Elisabeth av Holstein-Gottorp, född 1634, död 1665, var genom äktenskap lantgrevinna av Hessen-Darmstadt. 

Hon var dotter till Fredrik III av Holstein-Gottorp och Marie Elisabeth av Sachsen. Gift 1650 i Gottorp med Ludvig VI av Hessen-Darmstadt.

Familj
Barn:
 Georg
 Magdalena Sibylla av Hessen-Darmstadt, född 1652, död 1712.
 Sophie Eleonore
 Marie Elisabeth, född 1656, död 1715.
 Auguste Magdalene, född 1657, död 1674.
 Ludvig VII av Hessen-Darmstadt, född 1658, död 1678.
 Friedrich, född 1659, död 1676.
 Sophie Marie, född 1661, död 1712.

Hennes bröllop var den sista gången man utförde den traditionella folkdansen svärdsdans i Hessen. Marie Elisabeths familjeband med Sveriges drottning Hedvig Eleonora gav förevändning för hennes man att upprätthålla en del diplomatiska förbindelser med Sverige. Hon avled i barnsäng. Ludvig ska ha tagit hennes död hårt och författade dikter med anledning av hennes frånfälle.

Referenser

Noter

Externa länkar

Kvinnor
Tyska grevinnor
Huset Holstein-Gottorp
Födda 1634
Avlidna 1665
Personer som dött i barnsäng
Ludvig VI av Hessen-Darmstadt

Ludvig VI av Hessen-Darmstadt, lantgreve av Hessen. Född 25 januari 1630, död 24 april 1678, son till Georg II av Hessen-Darmstadt och Sofia Eleonora av Sachsen.

Första giftermålet
Med Marie Elisabeth av Holstein-Gottorp (1634-1665).

Barn
 Georg
 Magdalena Sibylla av Hessen-Darmstadt (1652-1712)
 Sophie Eleonore 
 Marie Elisabeth (1656-1715) 
 Auguste Magdalene (1657-1674)
 Ludvig VII av Hessen-Darmstadt (1658-1678)
 Friedrich (1659-1676) 
 Sophie Marie (1661-1712)

Andra giftermålet
Med Elisabeth Dorothea av Sachsen-Gotha-Altenburg (1640-1709)

Barn
 Ernst Ludvig av Hessen-Darmstadt (1667-1739)
 Georg (1669-1705) 
 Sophie Luise (1670-1758) 
 Philipp (1671-1736) 
 Johann (1672-1673) 
 Heinrich (1674-1741) 
 Elisabeth Dorothea (1676-1721)  
 Friedrich (1677-1708)

Källor

Huset Hessen-Darmstadt
Födda 1630
Avlidna 1678
Män
Ludvig X av Hessen-Darmstadt

Ludvig X av Hessen-Darmstadt, född 14 juni 1753 i Prenzlau och död 6 april 1830 i Darmstadt, var regerande lantgreve av Hessen-Darmstadt från 1790 till 1806 samt därefter som storhertig av Hessen och Rhen från 1806 till 1830 (som Storhertig Ludvig I).

Biografi
Han var son till Ludvig IX av Hessen-Darmstadt och Karolina av Birkenfeld-Zweibrücken. Gift 1777 i Darmstadt med sin kusin lantgrevinnan Louise av Hessen-Darmstadt (1761-1829).

Barn:
 Ludvig II av Hessen-Darmstadt. Storhertig 1830.
 Louise Carolina Theodora (1779-1811)  gift med Ludwig av Anhalt-Köthen
 Ludwig Georg Karl (1780-1856) gift morganatiskt 
 Fredrik August Karl (1788-1867)
 Emil Maximilian Leopold (1790-1856) 
 Ferdinand Gustaf Wilhelm (1791-1806)

Referenser

Noter

Externa länkar

Tyska grevar
Huset Hessen-Darmstadt
Födda 1753
Avlidna 1830
Män
Personer från Prenzlau
Alexander av Hessen-Darmstadt

Prins Alexander av Hessen-Darmstadt, född 15 juli 1823, död 15 december 1888.

Son till Ludvig II av Hessen-Darmstadt och Wilhelmine av Baden.

I sin ungdom kom han till Sankt Petersburg, där han bodde hos sin syster, Maria av Hessen, och hennes make, den blivande tsar Alexander II av Ryssland.

Åren 1840-1851 var han i rysk krigstjänst och 1853-1862 i österrikisk. Han deltog i slaget vid Montebello och slaget vid Solferino och erhöll en rad utmärkelser, bl.a. Sankt Georgkorset.

Alexander förälskade sig i sin systers hovdam, den polskfödda Julia von Haucke (1825-1895; dotter till greve Maurits von Haucke). Emellertid hade den ryske tsaren, Nikolaj, planer på att Alexander skulle gifta sig med hans brorsdotter, Katarina Michailovna (1827-1894), (senare gift med hertig Georg August av Mecklenburg-Strelitz). Alexander och Julia beslöt sig då för att rymma och flydde med häst och vagn genom Ryssland till Breslau, där de vigdes av en präst den 28 oktober 1851. Tsar Nikolaj blev rasande och fråntog Alexander hans militära rang och sparkade ut honom från den kejserliga ryska armén.

Barn
 Marie (1852-1923), gift med furst Gustav Ernst von Erbach-Schönberg
 Louis (1854-1921). Han blev 1878 brittisk undersåte, 1884 gifte han sig med prinsessan Viktoria av Hessen-Darmstadt, som var dotterdotter till Viktoria I av Storbritannien. Han fick titeln "markis av Milford Haven" och ändrade 1917 (på den engelske kungens order) släktnamnet till det angliserade Mountbatten. Bland deras barn märks Alice av Battenberg (mor till Philip, hertig av Edinburgh), Louise, gift med Gustaf VI Adolf och drottning av Sverige, samt Louis Mountbatten av Burma.
 Alexander (1857-1893), furste av Bulgarien 1878-1887. Död i Wien.
 Henry (1858-1896), engelsk militär, guvernör över ön Isle of Wight. Han dog under ett militärt uppdrag till Afrika. Han gifte sig 1886 med Beatrice av Storbritannien, dotter till drottning Viktoria I av Storbritannien. Redan samma dag som bröllopet ägde rum blev han brittisk "kunglig höghet". Deras dotter Victoria Eugenia av Battenberg gifte sig 1906 med Alfonso XIII av Spanien.
 Frans Josef (1861-1921) var filosofie doktor och major à la suite i hessisk tjänst. Han gifte sig 1897 med prinsessan Anna av Montenegro, dotter till Nikola I av Montenegro.

Eftersom Julia von Hauke inte var av furstlig börd var äktenskapet mellan henne och Alexander morganatiskt; Julia och barnen blev alltså inte medlemmar av den storhertigliga familjen. Så småningom erhöll Julia von Hauke dock titeln prinsessa av Battenberg.

Alexander var ägare av en stor myntsamling och över denna gjorde han en förteckning (3 band, 1854-1856).

Utmärkelser

Källor

Noter

Tyska prinsar
Huset Mountbatten
Huset Hessen-Darmstadt
Män
Födda 1823
Avlidna 1888
Ludvig II av Hessen-Darmstadt

Ludvig II av Hessen-Darmstadt, född 26 december 1777 i Darmstadt, död 16 juni 1848, var storhertig av Hessen 1830-1848.

Biografi
Han var son till Ludvig X av Hessen-Darmstadt och Louise av Hessen-Darmstadt (1761-1829).

Gift i Karlsruhe 1804 med Wilhelmine av Baden (1788-1836). 

Barn:
 Ludvig III av Hessen-Darmstadt (1806-1877)
 Karl av Hessen-Darmstadt (1809-1877), gift med Elisabeth av Preussen (1815-1885)
 Alexander av Hessen-Darmstadt (1823-1888), morganatiskt gift med Julia von Haucke (senare prinsessa av Battenberg)
 Maria Alexandrovna (Marie av Hessen) (1824-1880), gift med tsar Alexander II av Ryssland

Referenser

Noter

Externa länkar

Storhertigar
Huset Hessen-Darmstadt
Män
Födda 1777
Avlidna 1848
Alumner från Leipzigs universitet
Fredrika Amalia av Danmark

För fartyget, se Fredrika Amalia (1698).

Fredrika Amalia av Danmark, född 11 april 1649, död 30 oktober 1704, dansk prinsessa, hertiginna av Holstein-Gottorp. Hon var dotter till Fredrik III av Danmark och Sofia Amalia av Braunschweig-Lüneburg och gift 1667 med hertig Kristian Albrekt av Holstein-Gottorp. Fredrika Amalia var också syster till Sveriges drottning Ulrika Eleonora, som var gift med Karl XI.

Biografi
Fredrika Amalias äktenskap arrangerades som en del av fredsuppgörelsen mellan Danmark och Holstein-Gottorp, och vigseln skedde utan pompa på Glücksburgs slott 24 oktober 1667. Hon hamnade ofta i kläm i makens och broderns tvister och äktenskapet var inte lyckligt, tvärtom ska hon ha behandlats illa av maken, samtidigt som hennes födelsefamilj ofta gav henne personliga fördelar. Hon besökte ofta sin familj i Danmark, bland annat 1680, då hon tog avsked av sin syster Ulrika Eleonora då denna avreste till Sverige. 

Även hennes söner var starkt anti-danska, och konflikten mellan hennes födelsefamilj och nya familj fortsatte efter makens död. Makarna besökte ibland hennes syster i Stockholm, bland annat 1691, vilket lättade upp det stränga svenska hovet med festligheter och uppskattades av Ulrika Eleonora. Hon avled på sitt änkesäte, slottet i Kiel. En dispyt över klockringingen vid hennes begravning 1704 höll på att leda till krig mellan Danmark och Holstein-Gottorp.    

Barn:
 Sofia Amalia, gift med August Wilhelm av Braunschweig-Wolffenbüttel
 Fredrik IV av Holstein-Gottorp, gift med Hedvig Sofia av Sverige
 Kristian August av Holstein-Gottorp, Furstbiskop av Lübeck
 Marie Elisabeth av Holstein-Gottorp, abbedissa av Quedlinburg

Referenser 
http://runeberg.org/dbl/5/0365.html

Noter

Externa länkar

Tyska hertiginnor 
Huset Oldenburg
Födda 1649
Avlidna 1704
Kvinnor
Danska prinsessor
Kristian August av Anhalt-Zerbst

Kristian August av Anhalt-Zerbst, född 29 november 1690 och död 16 mars 1747, var furste av Anhalt-Zerbst 1742-1747. 

Kristian August var son till Johan Ludvig I av Anhalt-Zerbst (1656-1704) och Christine Eleonore von Zeutsch (1666-1699). Hans farföräldrar var Johan av Anhalt-Zerbst och Sofie Auguste av Holstein-Gottorp, dotter till Fredrik III av Holstein-Gottorp.

Han gifte sig 8 november 1727 med Johanna Elisabeth av Holstein-Gottorp.

Barn:
 Katarina II av Ryssland.
 Wilhelm Christian Friedrich (1730-1742)
 Fredrik August av Anhalt-Zerbst (1734-1793)
 Auguste Christine Charlotte (född och död 1736)
 Elisabeth Ulrike (1742-1745)

Referenser

Huset Askanien
Män
Födda 1690
Avlidna 1747
Katarina den stora
Johanna Elisabet av Holstein-Gottorp

Johanna Elisabet av Holstein-Gottorp, född 24 oktober 1712, död 30 maj 1760 i Paris, furstinna av Anhalt-Zerbst, känd som mor till Katarina den stora. Hon var regent i Anhalt-Zerbst som förmyndare för sin son Fredrik August av Anhalt-Zerbst från 1747 till 1752.

Biografi

Tidigt liv
Johanna var dotter till Kristian August av Holstein-Gottorp och Albertina Fredrika av Baden-Durlach och syster till kung Adolf Fredrik av Sverige. 

År 1727 blev hon mot sin vilja gift med furst Kristian August av Anhalt-Zerbst. År 1742 besteg maken tronen i Anhalt-Zerbst. Johanna beskrivs som ambitiös, viljestark och äregirig och var missnöjd med sitt äktenskap på grund av dess låga status.

Ryssland

År 1744 följde hon med sin dotter till Ryssland, där hon 1745 blev svärmor till tronföljaren. 

Johanna gjorde sig under sin vistelse illa omtyckt på grund av sina försök att intrigera för Preussens räkning. Hon uppfattade att hon hade Fredrik den store att tacka för att hennes dotter hade valts ut som brud åt den ryske tronföljaren, och att hon i utbyte borde gynna Preussens intressen vid det ryska hovet som agent. Detta försökte hon också göra, men då hon omtalades som preussisk agent i diplomatiska rapporter som lästes av ryska hemliga polisen hamnade hon i onåd hos den ryska monarken.

Hon blev ännu sämre omtyckt på grund av sina pretentioner angående hovetiketten, där hon krävde att få en framskjuten plats. Hennes förhållande med en hovman skadade ytterligare hennes ställning. Efter dotterns giftermål 1745 utvisades hon genast från Ryssland och tvingades återvända till Tyskland.

Regentskap och senare liv
1747 blev hon änka och regent för sin minderårige son i Anhalt-Zerbst. 1750 lät hon påbörja bygget av Dornburgs slott nära Gommern, avsett som ståndsmässig representationsbyggnad för hennes regerande brors eller dotters eventuella besök, men slottet kom aldrig att användas i denna roll. Sonen myndigförklarades 1752, vilket avslutade hennes regering. 

Johanna bosatte sig, under namnet grevinnan av Oldenburg, år 1758 i Paris, där hon dog djupt skuldsatt.

Barn 
 Katarina II av Ryssland (1729–1796).
 Wilhelm Christian Friedrich (1730–1742).
 Fredrik August av Anhalt-Zerbst (1734–1793).
 Auguste Christine Charlotte (född och död 1736).
 Elisabeth Ulrike (1742–1745).

Anfäder

Referenser

 Henri Troyat: Katarina den stora (1987)

Tyska furstinnor
Kvinnor
Huset Holstein-Gottorp
Födda 1712
Avlidna 1760
Kvinnliga regenter under 1700-talet
Piconet

Piconet är ett datanätverk inom bluetooth-standarden.

Ett piconet skapas när två eller fler Bluetooth-enheter samarbetar med varandra i samma kanaler. Varje piconet har en master som kontrollerar och registrerar de andra enheterna (som kallas slaves). Varje piconet kan ha upp till åtta aktiva enheter (en master och sju slavar) samt ytterligare ett antal enheter som kan ligga i så kallat parkerat läge. Enheterna i parkerat läge kan inte utbyta data med de andra enheterna innan master-enheten väcker dem till liv. Detta gäller för Bluetooth Classic men inte för Bluetooth Low Energy där aktiva enheter teoretiskt sett kan vara 2³² stycken.

Se även
 Bluetooth
 Scatternet

Bluetooth
Scatternet

Om man kopplar ihop flera piconet till ett större datornätverk bildas ett så kallat scatternet. En Bluetooth-enhet kan tillhöra ett flertal olika piconet men kan endast vara aktiv i ett nät åt gången.

Se även
 Bluetooth

Bluetooth
Glücksburg (slott)

Glücksburg (danska: Lyksborg) är ett gods och slott i norra Schleswig-Holstein i Tyskland, vid gränsen mot Danmark.

Historik 
Renässanslottet uppfördes 1582-1587 av Hans d.y. av Sønderborg (1545-1622), (en son till Kristian III av Danmark) och när hans ättlingar utdött 1825 överläts godset till hertig Wilhelm av Beck-Glücksburg.
På platsen för slottet låg tidigare klostret Ry.
  
När Fredrik VII av Danmark avled 1863 dog linjen Sönderburg-Glücksburg ut, och man valde hertig Wilhelm av Beck-Glücksburgs son Kristian till dansk kung med namnet Kristian IX som därmed grundade den nya linjen Sønderborg-Glücksburg till vilken de nuvarande danska och norska kungahusen tillhör.

Nuvarande huvudmannen för denna linje är Christoph av Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg.

Slottet ingår idag i en stiftelse och kan besökas av allmänheten.

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Slott i Schleswig-Holstein
Museer i Schleswig-Holstein
Slott i Danmark
Byggnader invigda under 1500-talet
Bildanden 1587