1850

1850 (MDCCCL) var ett normalår som började en tisdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 29 januari
Henry Clay introducerar 1850 års kompromiss till USA:s kongress.
Sveriges genom tiderna värsta snöstorm rasar under den så kallade "yrväderstisdagen" eller "urvädersnatten".

Mars 
 7 mars – Amerikanske senatorn Daniel Webster håller sitt "7 mars-tal" där han stöder 1850 års kompromiss för att förhindra inbördeskrig i USA.
 16 mars – Nathaniel Hawthorne's The Scarlet Letter publiceras.
 19 mars – American Express bildas av Henry Wells och William Fargo.

April 
 4 april – Los Angeles i Kalifornien, USA inkorporeras.
 15 april – San Francisco i Kalifornien, USA inkorporeras.
 19 april – Clayton–Bulwer-fördraget skrivs på av USA och Storbritannien, där de enas att inte göra helt egna anspråk på den föreslagna Nicaraguakanalen.

Maj 
 23 maj – USS Advance avgår från New York i sökandet efter John Franklins Arktisexpedition.

Juni 
 1 juni – Österrike börjar utge frimärken.
 3 juni – Kansas City, Missouri inkorporeras av Jackson County, Missouri som "Town of Kansas".
 18 juni – Det andra liberala reformmötet i Örebro öppnas.
 19 juni – Sveriges kronprins Karl (XV) gifter sig med Lovisa av Nederländerna.

Juli 
 Juli – Under Taipingupproret i Kina ger Hong Xiuquan order om allmän mobilisering av rebellstyrkorna.
 2 juli – Efter nästan ett år av vapenvila och förhandlingar i schleswig-holsteinska kriget sluts fredsavtal i Berlin mellan Danmark och Preussen.
 9 juli – USA:s vicepresident Millard Fillmore blir USA:s 13:e president efter president Zachary Taylors död.
 24 juli – Strider utbryter åter i schleswig-holsteinska kriget, bara 22 dagar efter fredsavtalet, denna gång dock enbart mellan danskarna och den inhemska (tyska) Schleswig-Holsteinska armén.
30 juli – Morgontidningen Hallandsposten grundas i Sverige.

September 

 9 september
Kalifornien blir den 31:a delstaten att ingå i den amerikanska unionen.
New Mexico-territoriet skapas i USA av kongressen.
 13 september – För första gången bestigs Piz Bernina, den högsta toppen i östra Alperna.
 18 september – Fugitive Slave Law antas av USA:s kongress.
 29 september – Romersk-katolska hierarkin återskapas i England och Wales av påve Pius IX.

Oktober 
 1 oktober – University of Sydney invigs. 
12 oktober – Hospitalet i Uppsala, Sverige eldhärjas.
 19 oktober – Phi Kappa Sigma International Fraternity skapas vid University of Pennsylvania.
 28 oktober – Delegaten Edward Ralph May håller ett tal till försvar för afroamerikanernas rösträtt till Indianas konstitutionskonventet.

November 
 November – I Taipingupprorets Kina inträffar de första sammandrabbningarna mellan kejsarens milis och "himmelska armén".
 29 november – Fördraget i Olmütz skrivs på Olomouc och innebär att Preussen diplomatiskt kapitulerar till Österrike, som övertar ledarskapet i Tyska förbundet.

December 
 16 december – De första bosättarna till Christchurch anländer i hamnen i Lyttelton, Nya Zeeland.

Okänt datum 
 Ett förslag till lösandet av den svenska representationsfrågan förkastas av Sveriges riksdag.
 Sveriges första konsumentförening bildas i Örsundsbro i Uppland.
 I Malmö undertecknas, under Oscar I:s medling, ett avtal mellan Danmark och Preussen om Schleswig.
 Stockholm får sina första riktiga poliser, när det gamla föråldrade och illa fungerande ordningsväsendet omorganiseras till en riktig poliskår.
 Den sista prinsen av det kurdiska riket Baban, Abdollah Pasha, lämnar huvudstaden Sulaymaniyya efter att ha besegrats av Osmanska riket och upplöser därmed furstendömet som grundades år 1649.

Födda 
 6 januari – Xaver Scharwenka – polsk–tysk pianist och kompositör.
 15 januari
 Mihai Eminescu, rumänsk senromantisk poet.
 Nils Personne, svensk teaterregissör och skådespelare.
 15 februari – Albert B. Cummins, amerikansk republikansk politiker, senator 1908–1926.
 27 januari – John Collier, brittisk målare.
 3 mars – Martin N. Johnson, amerikansk republikansk politiker, senator 1909.
 6 mars – Victoria Benedictsson, svensk författare under pseudonymen Ernst Ahlgren.
 8 mars – Sebastian Gripenberg, finländsk arkitekt, senator och bankdirektör.
 13 mars – James Browning, amerikansk demokratisk politiker. 
 26 mars – Amalia Riégo, spansk operasångare.
 11 april – Isidor Rayner, amerikansk demokratisk politiker, senator 1905–1912.
 17 april – Algot Lange, svensk operasångare (basbaryton) och sångpedagog.
 14 maj – Alva Adams, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i Colorado 1887–1889, 1897–1899 och 1905.
 15 maj – Andrew H. Burke, amerikansk republikansk politiker, guvernör i North Dakota 1891–1893.
 5 juni – Pat Garrett, amerikansk sheriff.
 7 juli – William E. Mason, amerikansk republikansk politiker.
 8 juli – Charles Rockwell Lanman, amerikansk indolog.
 12 juli – Newell Sanders, amerikansk affärsman och republikansk politiker, senator 1912–1913.
 31 juli – Robert Love Taylor, amerikansk demokratisk politiker.
 5 augusti – Guy de Maupassant, fransk författare.
 7 augusti – John L. Wilson, amerikansk republikansk politiker och publicist.
 25 augusti – James Edgar Martine, amerikansk demokratisk politiker, senator 1911–1917.
 2 september – Woldemar Voigt, tysk fysiker.
 4 september – Luigi Cadorna, italiensk militär och marskalk
 6 september – Léon-Adolphe Amette, fransk kardinal, ärkebiskop av Paris.
 7 september – Axel Jäderin, svensk tidningsman, politiker och chefredaktör.
 27 september – William L. Terry, amerikansk demokratisk politiker.
 26 september – Emma Forsayth, samoansk legendar, känd som "drottning Emma"
 30 oktober – John Patton, amerikansk republikansk politiker, senator 1894–1895.
 3 november – William E. English, amerikansk politiker, kongressledamot 1884–1885.
 9 november – Joseph Shield Nicholson, brittisk nationalekonom.
 13 november – Robert Louis Stevenson, skotsk författare av bland annat Skattkammarön.
 William Allen Sturge, engelsk läkare.

Avlidna 
 20 januari – Adam Oehlenschläger, dansk skald och dramatiker.
 22 januari – Vincenzo Pallotti, italiensk romersk-katolsk präst och ordensgrundare, helgon.
 27 januari – Johann Gottfried Schadow, tysk skulptör och grafiker.
 25 februari – Daoguang-kejsaren, kinesisk kejsare.
 27 mars – Wilhelm Beer, tysk astronom.
 31 mars – John C. Calhoun, amerikansk politiker, vicepresident 1825–1832.
 16 april – Marie Tussaud, vaxskulptör.
 23 april – William Wordsworth, brittisk poet.
 9 maj – Joseph Louis Gay-Lussac, fransk fysiker och kemist.
 13 maj – Erik Jansson, självlärd predikant, sektstiftare och grundare av kolonin Bishop Hill i Illinois.
 16 maj – William Hendricks, amerikansk politiker.
 29 maj – Franklin H. Elmore, amerikansk bankman och politiker.
 18 juni – Leonard Wilcox, amerikansk demokratisk politiker och jurist, senator 1842–1843.
 9 juli – Zachary Taylor, amerikansk militär och politiker, USA:s president sedan 1849.
 14 juli – Nathaniel Silsbee, amerikansk politiker, senator 1826–1835.
 18 augusti – Honoré de Balzac, fransk författare.
 26 augusti – Ludvig Filip I, kung av Frankrike 1830–1848.
 22 september – Johann Heinrich von Thünen, tysk nationalekonom.
 3 november – Thomas Ford, amerikansk demokratisk politiker och jurist, guvernör i Illinois 1842–1846.
 6 november – Friedrich Wilhelm von Brandenburg, preussisk militär och statsman.
 19 november – Richard Mentor Johnson, amerikansk demokratisk politiker, USA:s 9:e vicepresident.
 10 december – Józef Bem, polsk general.
 22 december – William Plumer, amerikansk politiker och predikant.
 23 december – Samuel Bell, amerikansk politiker och jurist.
 24 december – Frédéric Bastiat, fransk klassisk liberal författare och politisk ekonomiteoretiker.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar