Halmstads kommun

Halmstads kommun är en kommun i Hallands län. Centralort är Halmstad som också är länets residensstad.

De inre delarna av området som utgör kommunen består av vidsträckta skogs- och myrområden på bergkulleslätter. Som kontrast är berggrunden längs kusten täckt av en lerslätt. I början av 2020-talet fanns drygt 70 procent av arbetstillfällena i kommunen inom service- och tjänstesektorn. 

Sedan kommunen bildades 1971 har befolkningstrenden varit positiv. Socialdemokraterna har varit största parti samtliga val, sedan 2006 har dock kommunpolitiken dominerats av borgerliga partier.

Administrativ historik
Kommunens område motsvarar socknarna: Breared, Eldsberga, Enslöv, Getinge, Harplinge, Holm, Kvibille, Rävinge, Slättåkra, Snöstorp, Steninge, Söndrum, Trönninge, Tönnersjö, Vapnö och Övraby. I dessa socknar bildades vid kommunreformen 1862 landskommuner med motsvarande namn. I området fanns också Halmstads stad som 1863 bildade en stadskommun. 

I området inrättades 27 januari 1905 Oskarströms municipalsamhälle, vilken upplöstes när den 1947 ombildades till Oskarströms köping. I området fanns även Nyhems municipalsamhälle från 4 december 1908 till slutet av 1927 då det uppgick i Halmstads stad.

Vid kommunreformen 1952 bildades i området ett ental storkommuner: Eldsberga (av de tidigare kommunerna Eldsberga, Trönninge och Tönnersjö), Enslöv (av Enslöv och Övraby), Getinge (av Getinge och Rävinge), Harplinge (av Harplinge och Steninge), Kvibille (av Holm, Kvibille och Slättåkra), Simlångsdalen (av Breared och Snöstorp) samt Söndrum (av Söndrum och Vapnö). Halmstads stad och Oskarströms köping förblev opåverkade. 

1967 inkorporerades Simlångsdalen landskommun i Halmstads stad. Halmstads kommun bildades vid kommunreformen 1971 av Halmstads stad samtidigt som Oskarströms kommun bildades av Oskarströms köping. 1974 införlivades kommunerna Eldsberga, Enslöv, Getinge, Harplinge, Kvibille, Oskarström och Söndrum. 

Kommunen ingår sedan bildandet i Halmstads tingsrätts domsaga.

Geografi 
Kommunen är belägen vid Kattegatt, i mellersta delen av landskapet Halland. Den gränsar i norr till Falkenbergs och Hylte kommuner, i söder till Laholms kommun, alla i Hallands län samt i öster till Ljungby kommun i Kronobergs län. Genom kommunen rinner ån Nissan.

Topografi och hydrografi 

De inre delarna av området som utgör kommunen består av vidsträckta skogs- och myrområden på bergkulleslätter. Framförallt hittas stora myrmarksområden öster om Simlångsdalen, men odlingsmark finns. Berggrunden är i huvudsak täckt med morän. Den bördiga jordbruksslätten ligger främst mellan detta område och kusten. Som kontrast är berggrunden längs kusten täckt av en lerslätt. Där finns enstaka uppstickande urbergshöjder. En del större sandområden med kustdyner finns dock i anslutning till själva kusten, speciellt i kommunens södra del. Hur dessa dyner bildats har påverkat Lagans och Genevadsåns nedre lopp och styrt dem mot norr. Flygsandfält finns vid Tönnersa och de norr om Halmstad liggande bukterna vid Frösakull och Haverdal.

Nedan presenteras andelen av den totala ytan 2020 i kommunen jämfört med riket.

Naturskydd 

År 2023 fanns 57 naturreservat i Halmstads kommun. Som exempel kan nämnas den äldre och orörda bokskogen Bohult och Gullbranna med några av Hallands mäktigaste sanddyner. Ungefär 3,4 procent (5,2 procent av landytan) av Halmstads kommuns areal hade år 2019 skydd i form av naturreservat, naturvårdsområden, naturminnen och biotopskydd. Detta motsvarade  hektar.

Administrativ indelning 
Fram till 2016 var kommunen för befolkningsrapportering indelad i nio församlingar:

Enslövs församling
Getinge-Rävinge församling
Halmstads församling
Harplinge församling
Oskarströms församling
Slättåkra-Kvibille församling
Snöstorps församling
Steninge församling
Söndrum-Vapnö församling

Från 2016 indelas kommunen istället i 19  distrikt:

Breared
Eldsberga
Enslöv
Getinge
Halmstads Martin Luther
Halmstads Sankt Nikolai
Harplinge
Holm
Kvibille
Oskarström
Rävinge
Slättåkra
Snöstorp
Steninge
Söndrum
Trönninge
Tönnersjö
Vapnö
Övraby

Tätorter 
Det finns 19 tätorter i Halmstads kommun.

I tabellen presenteras tätorterna i storleksordning per 2015-12-31. Centralorten är i fet stil.

Styre och politik

Styre 
Halmstads kommun har traditionellt styrts av Socialdemokraterna sedan den allmänna rösträttens införande 1919. Sedan 2006 är dock en moderat kommunstyrelsens ordförande.

Kommunfullmäktige

Presidium

Mandattabell i Halmstads kommun valen 1970–2022

Nämnder

Kommunstyrelse

Lista över kommunstyrelsens ordförande

Övriga nämnder

Vänorter 
  Gentofte, Danmark
  Hangö, Finland
  Stords, Norge

Kommunala bolag 
Halmstads kommun är genom moderbolaget Halmstads Rådhus AB ägare till flera bolag. De största är bostadsbolaget Halmstads Fastighets AB (HFAB) och Halmstads Energi och Miljö AB (HEM), som bland annat sköter avfallshantering, fjärrvärme, fjärrkyla och elnät. Halmstads flygplats drivs av kommunen via bolaget Halmstads Flygplats AB och verksamheten i Halmstads hamn sköts via Halmstads Hamn och Stuveri AB. Andra bolag hel- eller delägda av kommunen innefattar Destination Halmstad (innan 2014 Halmstad & Co), Halmstads Näringslivs AB, AB Industristaden, Halmstad City AB och Halmstads Stadsnät AB (HSAB).

Ekonomi och infrastruktur

Näringsliv 
I början av 2020-talet fanns drygt 70 procent av arbetstillfällena i kommunen inom service- och tjänstesektorn, en stor andel stod  av arbetstillfällena inom denna sektor stod kommunen och regionen för. I kommunen hittas även Luftvärnsregementet (Lv 6), Försvarsmaktens tekniska skola (FMTS) och Militärhögskolan Halmstad (MHS H). Bland större privata företag återfanns Martin & Servera AB, Getinge Sterilization AB, Albany International AB och Nordifa AB.

Infrastruktur

Transporter 
I nord-sydlig riktning löper E6 och Västkustbanan som trafikeras av Öresundstågs och SJ:s fjärrtåg med station i Halmstad. Där finns anslutning till Markarydsbanan och Järnvägslinjen Halmstad-Nässjö som trafikeras av Krösatågens regiontåg mot Värnamo och Nässjö med stopp i Oskarström. Från Halmstad utgår riksväg 26 (Nissastigen) åt nordöst, riksväg 25 åt öster och riksväg 15 åt sydöst.

Utbildning 

I Halmstad finns fyra kommunala gymnasieskolor, Kattegattgymnasiet, Sannarpsgymnasiet, Sturegymnasiet och Klaragymnasiet. Traditionellt har Kattegatt haft huvudsaklig inriktning mot tekniska och naturvetenskapliga program, Sannarp mot samhällsvetenskapliga och Sture mot estetiska. Klaragymnasiet är den yngsta av de fyra och har enbart individuella programmet.

I kommunen ligger naturbruksgymnasiet Plönninge, för vilket Region Halland är huvudman. Friskolor finns i form av Aspero Idrottsgymnasium, Drottning Blankas gymnasium, Halmstads Praktiska Gymnasium och Ljud & Bildskolan.

Högskolan i Halmstad grundades 1983 och är en statlig högskola. Inom Halmstads garnison finns högre utbildning i form av Militärhögskolan Halmstad och Försvarsmaktens tekniska skola.

Befolkning

Demografi

Befolkningsutveckling 
Kommunen har  invånare (), vilket placerar den på  plats avseende folkmängd bland Sveriges kommuner.

Utländsk bakgrund 
Den 31 december 2014 utgjorde antalet invånare med utländsk bakgrund (utrikes födda personer samt inrikes födda med två utrikes födda föräldrar) 19 922, eller 20,85 % av befolkningen (hela befolkningen: 95 532 den 31 december 2014).

Utrikes födda 
Den 31 december 2014 utgjorde folkmängden i Halmstads kommun 95 532 personer. Av dessa var 15 053 personer (15,8 %) födda i ett annat land än Sverige. I denna tabell har de nordiska länderna samt de 12 länder med flest antal utrikes födda (i hela riket) tagits med. En person som inte kommer från något av de här 17 länderna har istället av Statistiska centralbyrån förts till den världsdel som deras födelseland tillhör.

Kultur

Kulturarv 
Bland runinskrifter i Halmstads kommun hittas till exempel Vapnöstenen vid Vapnö slott och en runristad gravhäll som numer finns att beskåda på Statens historiska museum i Stockholm. Ett annat exempel på kulturarv är Påarps gravfält som omfattar omkring omkring 200 gravrösen och 50 stensättningar.

Kommunvapen 

Blasonering: Sköld: i blått fält en bjälke av silver, belagd med tre av öppna kronor av guld krönta röda hjärtan; hjälmtäcke: invändigt av silver och utvändigt blått; vulst: av silver och blått samt som hjälmprydnad: tre sädeskärvar av guld vid sidan om varandra.

Halmstads kommunvapen är ett för svenska förhållanden ovanligt kommunvapen i och med att det innefattar hjälm och andra tillbehör. Det går dock också att endast använda skölden. Som logotyp, till exempel på kommunens hemsida, används de tre krönta hjärtana förenklat ensamma eller tillsammans med namnet Halmstad.

Efter kommunbildningen, färdig 1974, fanns även Harplinges 1958 skapade vapen inom kommunen. Man beslutade dock att låta registrera det gamla stadsvapnet oförändrat år 1974.

Se även
Personer med anknytning till Halmstads kommun

Referenser

Noter

Externa länkar

Halmstads kommun

Sveriges kommuner