kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Himachal Pradesh

Himachal Pradesh är en delstat i nordligaste Indien, i de västra delarna av Himalayamassivet. Två tredjedelar av delstatens territorium utgörs av berg (Pir Panjal).

Historia 
Vid sin migration in i området assimilerade arierna det ursprungliga stamfolket Dasas. Under mogulriket slöts överenskommelser mellan härskarna över bergsstaterna vilket lämnade dessa en viss autonomi. När britterna tågade in i området på 1800-talet gjorde de detta genom att militärt besegra de gurkha som sedan blev en viktig beståndsdel i den brittiska armén.

Vid Indiens självständighet ur Brittiska Indien bildades Himachal Pradesh genom sammanförandet av 30 olika furstestater. Status som fullvärdig delstat fick dock inte Himachal Pradesh förrän 25 januari 1971. Dessförinnan räknades det som ett federalt territorium.

Samhälle 

De flesta invånarna har sin utkomst från jordbruket, inklusive boskapsskötsel med får och getter. 10,0 procent av delstatens yta är åkermark. Delstaten är en av de fattigaste och minst utvecklade i Indien. Urbaniseringsgraden är 8,7 procent.

Den stora majoriteten (96 procent) är hinduer men det finns också en buddhistisk minoritet, främst i gränsområdena mot Kina, samt sikhism.

I staden Dharamsala finns Dalai Lama, Namgyalkloster och den tibetanska exilregeringen. Totalt finns i delstaten 21 000 tibetanska flyktingar.

Det dominerande språket är hindi som talas av 89 procent av befolkningen; andra stora språk är punjabi (6 procent) och kinnauri (1 procent). 63,9 procent av befolkningen är läskunnig, varav 75,4 procent av männen och 52,1 procent av kvinnorna.

Källor

Externa länkar

Se även 
All India Tribes and Minorities Front 
Janhit Morcha
Adenin

Adenin är en av kvävebaserna som ingår i de nukleotider som bygger upp DNA och RNA. Liksom guanin är det en purin och består av två ringar av kol- och kväve-atomer. I DNA binder sig adenin via två vätebindningar till den komplementerande basen tymin. I RNA binder sig adenin på motsvarande sätt till uracil.

I RNA förenas adenin med ribos och bildar nukleosiden adenosin. I DNA är adenin på motsvarande sätt förenat med deoxiribos till nukleosiden deoxiadenosin.

Adenin, i form av adenosin, är också en del av adenosintrifosfat (ATP) och adenosindifosfat (ADP) som har en grundläggande funktion i alla cellers ämnesomsättning och energiförsörjning. 

I ren form bildar adenin pärlemorglänsande fjäll eller nålar som är svårlösliga i kallt vatten, men lättlösliga i hett vatten.

Historik
Tidigare kallades adenin för vitamin B4, men den anses inte längre tillhöra vitamin B-familjen. Albrecht Kossel gav ämnet sitt nuvarande namn 1885.

Källor

Externa länkar 

Nukleinsyror och deras byggstenar
Puriner
Guanin

Guanin är en av kvävebaserna som ingår i de nukleotider som bygger upp DNA och RNA. Liksom adenin är det en purin och består av två ringar av kol- och kväve-atomer. I DNA och RNA binder sig guanin via tre vätebindningar till den komplementerande basen cytosin.

I RNA förenas guanin med ribos och bildar nukleosiden guanosin. I DNA är guanin på motsvarande sätt förenat med deoxiribos till nukleosiden deoxiguanosin.

Brytningsindex är mycket högt, 1,83. Ingår i många fiskarters fjäll, vilket gör att de glittrar. Kan utnyttjas i målarfärg och för tillverkning av konstpärlor och falsk pärlemor. Guanin används även i till exempel billacker och kosmetika. Det har Colour Index-beteckning Natural White 1 (C.I. 75170).

Etymologi 
Ämnet har fått sitt namn med syftning på att det ingår i guano.

Referenser

Externa länkar 

Nukleinsyror och deras byggstenar
Puriner
Ketoner
Färgämnen och pigment
Cytosin

Cytosin är en av kvävebaserna som ingår i de nukleotider som bygger upp DNA och RNA. Liksom tymin och uracil är det en pyrimidin och består av en ring av kol- och kväve-atomer. 

I DNA och RNA binder sig cytosin via tre vätebindningar till den komplementerande basen guanin.

I RNA förenas cytosin med ribos och bildar nukleosiden cytidin. I DNA är cytosin på motsvarande sätt förenat med deoxiribos till nukleosiden deoxicytidin.

Se även
Pyrimidin
Tymin
Uracil

Referenser

Externa länkar 

Aminer
Pyrimidoner
Nukleinsyror och deras byggstenar
Tymin

Tymin är en av kvävebaserna som ingår i de nukleotider som bygger upp DNA. Liksom cytosin och uracil är det en pyrimidin och består av en ring av kol- och kväve-atomer. I DNA binder sig tymin via två vätebindningar till den komplementerande basen adenin. I RNA finns den snarlika basen uracil istället för tymin.

I DNA förenas tymin med deoxiribos och bildar nukleosiden tymidin.

Tymin förekommer i två tautomera former; Dels som laktam (amid) där de båda kväveatomerna flankeras av varsin karbonylgrupp, och dels som laktim (amin) där karbonylgrupperna är ersatta av hydroxigrupper.

Se även 
 Pyrimidin
 Uracil
 Cytosin

Referenser

Externa länkar 

Pyrimidindioner
Nukleinsyror och deras byggstenar
Uracil

Uracil är en av kvävebaserna som ingår i de nukleotider som bygger upp RNA. Liksom tymin och cytosin är det en pyrimidin och består av en ring av kol- och kväve-atomer. I RNA binder sig uracil via två vätebindningar till den komplementerande basen adenin. I DNA finns den snarlika basen tymin istället för uracil.

Uracil förekommer i två tautomera former; Dels som laktam (amid) där de båda kväveatomerna flankeras av varsin karbonylgrupp, och dels som laktim (amin) där karbonylgrupperna är ersatta av hydroxigrupper.

Se även 
 Pyrimidin
 Tymin
 Cytosin

Externa länkar 

Pyrimidindioner
Nukleinsyror och deras byggstenar
Nukleotid

Nukleotider är de molekylära byggstenar som nukleinsyrorna (DNA och RNA) är uppbyggda av. Nukleotider är fosforylerade nukleosider. En nukleotid består av:
 en kvävebas (en purin eller en pyrimidin)
 en sockermolekyl (deoxiribos i DNA, ribos i RNA) och
 en eller flera fosfatgrupper

Puriner är någon av
 adenin (A) eller
 guanin (G)
och pyrimidiner är någon av
 cytosin (C) eller
 tymin (T) (endast i DNA) eller
 uracil (U) (endast i RNA)

Nukleotider spelar också en viktig roll i cellens energilagring och energitransport exempelvis i form av ATP, och som prostetiska grupper i vissa enzym, som till exempel glukosoxidas och luciferas.

Nukleotider är nukleosidernas fosfatestrar och bildas då fosforsyra får reagera med någon av de fria OH-grupperna i nukleosidens ribosdel. När den ingående sockerarten är ribos - som i adenosinfosfat - kallas nukleotiderna ribonukleotider.

Se även 
 Baspar
 Nukleosid
 Genetiska koden

Externa länkar 

 
Genetik
Virbhadra Singh

Virbhadra Singh, född 23 juni 1934 i Sarahan i Himachal Pradesh, död 8 juli 2021 i Shimla i Himachal Pradesh, var en indisk politiker chefsminister (chief minister) i den indiska delstaten Himachal Pradesh 2012–2017 och dessförinnan bland annat nationell minister för stålproduktion 2009–2011.

Singh var son till maharadjan av Bushehar. Han var utbildad agronom och hortonom. Han hade ett flertal ministerposter i Kongresspartiets senare regeringar under Indira Gandhis ledning. Han var premiärminister i Himachal Pradesh 8 april 1983 – 5 mars 1990, 3 december 1993 – 24 mars 1998 och slutligen 6 mars 2003 – 30 december 2007.

Källor

Noter 

Indiska politiker under 1900-talet
Män
Födda 1934
Avlidna 2021
Personer från Himachal Pradesh
Angelo Mariani

Angelo Mariani, född 17 december 1838 i Pero-Casevecchie på Korsika, död 1 april 1914 i Paris, var en fransk (korsikansk) kemist och affärsman som på 1800-talet vann stor framgång med försäljning av kokavin.

Se även
Vin Mariani
Patentmedicin
Coca-Cola
Pemberton's French Wine Coca

Referenser

Franska kemister
Män
Födda 1838
Avlidna 1914
Mazindol

Mazindol, summaformel C16H13ClN2O, är ett centralstimulerande medel, använt som bantningsmedel för sin aptitnedsättande effekt. Det patenterades 1969.

Substansen är narkotikaklassad och ingår i förteckning P IV i 1971 års psykotropkonvention, samt i förteckning II i Sverige.

Källor

Sympatomimetiska aminer
Imidazoisoindoler
Klororganiska föreningar
Alkoholer
Bantning
Narkotikaklassade läkemedel
MDA

MDA eller Mda kan syfta på:

 MDA (drog) – en narkotikaklassad substans
 MDA (program) – program på en e-postserver
 MDA – landskoden i ISO 3166-1 för Moldavien    
 MDA – grafikkort för datorer, se Monochrome Display Adapter
 N-etyl MDA – ett centralstimulerande medel

Se även
 Oued Mda
Rupie

Rupie, rupee eller rupiah (sanskrit: rūpyakam), är från början namnet en gammal indisk (rūp eller rūpā) valuta som betyder "silver".

Rupie har använts som valuta i en rad asiatiska och vissa afrikanska länder.

Aktuella valutor
Idag används rupie som valuta i följande länder:

 Indien - indisk rupie
 Indonesien - som rupiah
 Maldiverna - som rufiyah
 Mauritius - mauritisk rupie
 Nepal - nepalesisk rupie
 Pakistan - pakistansk rupie
 Seychellerna - seychellisk rupie
 Sri Lanka - lankesisk rupie

Historisk valuta
Rupie användes tidigare även i följande områden och länder:

 Afghanistan
 Bhutan
 Brittiska Östafrika
 Indonesien under den japanska ockupationen
 Italienska Somaliland
 Myanmar
 Tyska Östafrika
 Zanzibar
 områden kring Persiska viken – gulfrupie

Fiktiv valuta
 Rupee är valutan i landet Hyrule, från Nintendos TV-spelsserie Zelda.

Referenser

Valutor
MDE

MDE, MDEA eller N-etyl-MDA (N-etyl-3,4-metylendioxiamfetamin), även kallat eve, är ett centralstimulerande medel.

Substansen är narkotikaklassad och ingår i förteckning P I i 1971 års psykotropkonvention, samt i förteckning I i Sverige, vilket innebär "narkotika som normalt inte har medicinsk användning".

MDE skiljer sig från MDA genom en etylgrupp på kväveatomen, därför är N-etyl-MDA en vanlig beteckning.

Källor

Amfetaminer
Bensodioxoler
Narkotika
Medazepam

Medazepam, summaformel C16H15ClN2, är ett ångestdämpande och lugnande preparat som tillhör gruppen bensodiazepiner. Ämnet patenterades 1963.

Substansen är narkotikaklassad och ingår i förteckning P IV i 1971 års psykotropkonvention och i förteckning IV i Sverige.

Källor

Bensodiazepiner
Klororganiska föreningar
Narkotikaklassade läkemedel
Medellínkartellen

Medellínkartellen, spanska: Cartel de Medellín, var ett colombianskt narkotikasyndikat bestående av gangsterfamiljer från Medellín, som från slutet av 1970-talet fram till början av 1990-talet kontrollerade huvuddelen av den illegala kokainhandeln i Colombia. 

Kartellens politiska ambitioner och dess våldsanvändning ledde under 1990-talet till starka konflikter med den colombianska regeringen. Medellínkartellen var en professionell organisation med specialutbildad personal såsom piloter, kemiingenjörer, advokater och ekonomer. I kampen mot de konkurrerande narkotikaligorna, och myndigheterna användes yrkesmördare. Förutom mord på politiker, domare, poliser och journalister ägnade sig Medellínkartellen åt regelrätt terrorverksamhet även mot civilbefolkningen. Bland annat sprängde man ett flygplan i försök att döda presidentkandidaten César Gaviria, ett attentat som dödade 110 personer (dock ej Gaviria, som inte var ombord). Kartellen rapporterades 1993 ha haft cirka 3 000 vakter och torpeder i sin tjänst. I samband med dödsskjutningen av kartelledaren Pablo Escobar 1993 upplöstes Medellínkartellen.

Organisationer i Colombia
Drogkarteller
Organiserad brottslighet i Colombia
Mefenorex

Mefenorex, summaformel C12H18ClN, är ett centralstimulerande medel som används som bantningsmedel, patenterat 1966.

Substansen är narkotikaklassad och ingår i förteckning P IV i 1971 års psykotropkonvention, samt i förteckning II i Sverige.

Källor

Amfetaminer
Klororganiska föreningar
Narkotikaklassade läkemedel
Melperon

Melperon (Buronil) är ett läkemedel som används vid förvirrings-, oros- och ångesttillstånd speciellt hos äldre patienter. 
Den lugnande effekten har också visat sig värdefull för behandling av alkoholister. I höga doser har melperon en atypiskt antipsykotisk effekt. 

Melperon har en mindre uttalad sedativ effekt och är varken euforiframkallande eller har tillvänjande egenskaper.

Externa länkar 
FASS-information

Atypiska antipsykotika
Fluororganiska föreningar
Aromatiska ketoner
Piperidiner
S:t Johannes församling, Stockholms stift

S:t Johannes församling är en församling i Domkyrkokontraktet i Stockholms stift. Församlingen ligger i Stockholms kommun i Stockholms län. Församlingen utgör ett eget pastorat.

Församlingen ligger delvis i Vasastaden och delvis i Norrmalm i Stockholms innerstad. Församlingen har en långsmal sträckning i nord-sydlig riktning. I norr avgränsas församlingen av Brunnsviken (Solna församling), österut bildar Birger Jarlsgatan gräns mot Engelbrekts församling. Den sydliga gränsen mot Domkyrkoförsamlingen går längs med Kungsgatan. Åt väster är först Malmskillnadsgatan, sedan Döbelnsgatan och Sveavägen gräns mot tre församlingar (Adolf Fredrik, Gustav Vasa och S:t Matteus).

Administrativ historik 
Församlingen bildades 1 maj 1907 genom en utbrytning ur Jakob och Johannes församling och har därefter utgjort ett eget pastorat. Församlingen har haft en föregångare i Brunkebergs- och Kungsbacksförsamlingen.

Areal
Johannes församling omfattade den 1 november 1975 (enligt indelningen 1 januari 1976) en areal av 0,8 kvadratkilometer, varav 0,8 kvadratkilometer land.

Kyrkor 

S:t Johannes kyrka
Stefanskyrkan

Kyrkoherdar

Förste komministrar

Andre komministrar

Tredje komministrar

Kyrkomusiker
Kyrkomusiker i församlingen har varit:

Se även
Stockholms Sankt Johannes distrikt
Johannes församlingshus, före detta församlingshuset vid Kammakargatan 12.

Källor

Externa länkar 
 Webbplats för S:t Johannes församling i Stockholm

Församlingar i Stockholms kommun

Norrmalm
Vasastan
Meprobamat

Meprobamat, summaformel C9H18N2O4, är ett lugnande och sömngivande preparat, patenterat 1955. Varunamn för ämnet är Restenil. Det avregistrerades i Sverige 1998.

Substansen är narkotikaklassad och ingår i förteckning P IV i 1971 års psykotropkonvention, samt i förteckning IV i Sverige.

Läkemedelssubstanserna karisoprodol och tybamat är prodroger för meprobamat.

Källor

Sedativa läkemedel
Hypnotika
Muskelrelaxantia
Anxiolytika
Karbamater
Narkotikaklassade läkemedel
Meskalin

Meskalin, 3,4,5-trimetoxifenetylamin, är en naturligt förekommande psykedelisk alkaloid som är nära kemiskt besläktad med hjärnans transmittorer. Meskalin är ett derivat av fenetylamin.

Allmänt 
Meskalin är främst förknippat med bruket av kaktusar i Syd- och Nordamerika. Utanför kaktusfamiljen kan man hitta meskalin i växten Acacia rigidula. 

Meskalin har använts som enteogen under mycket lång tid. En kol-14-datering av peyoteknappar från en grotta i Rio Grande i Texas i USA visar på 3780–3660 f.Kr. Man kunde extrahera 2 procent meskalin från dem.

Substansen är narkotikaklassad och ingår i förteckning P I i 1971 års psykotropkonvention, samt i förteckning I i Sverige, vilket innebär "narkotika som normalt inte har medicinsk användning".
Meskalin kan även utvinnas av vissa kaktusarter.

Halveringstid 

När meskalinet har tagits upp i blodet har det en halveringstid på 6 timmar. Meskalinhalten når sin höjdpunkt ca. 2 timmar efter oralt intagande, detta överensstämmer med perioden för den högsta psykedeliska effekten. Meskalinhalten försvinner successivt över 10 timmar och efter 24 timmar finns bara 13 % kvar i blodet.

Tolerans
Om intaget upprepas under korta intervaller förminskas meskalinets psykologiska, subjektiva och fysiska effekter. Används det flera gånger över en 3-6 dagars period leder detta till en betydande tolerans. Även korstolerans har påvisats mellan till exempel meskalin/LSD och meskalin/psilocybin. Meskalintolerans leder dock inte till ett fysiskt beroende som tolerans av till exempel opiater eller alkohol.

Källor

Externa länkar 

Enteogener
Fenetylaminalkaloider
Psykedeliska fenetylaminer
Serotoninreceptoragonister
Fenoletrar
Narkotika
Metakvalon

Metakvalon, summaformel C16H14N2O, är ett barbituratliknande lugnande och sömngivande medel. Preparatet salufördes tidigare under namnet Mandrax, Quaaludes eller Sopor. Metakvalon var en populär party- och sexdrog under 1960-, 1970- och 1980-talen och hade flera gatunamn (Disco Bisquits, Down And Dirtys, Gorilla Biscuits, Whore Pills). På grund av missbruksfrekvensen avregistrerades metakvalon globalt 1984.

Substansen är narkotikaklassad och ingår i förteckning P II i 1971 års psykotropkonvention, samt i förteckning II i Sverige.

Under 1960-talet tog många brittiska pop- och rockartister Mandrax - t.ex. Syd Barrett i Pink Floyd.

Bill Cosby uppgav i domstol 2005 att han givit kvinnor metakvalon i syfte att ha sex med dem.

Källor

Sedativa läkemedel
Kinazolinoner
Narkotikaklassade läkemedel
Metamorfosgruppen

Metamorfosgruppen var en litterär grupp som bildades 1951 i Stockholm.

Medlemmar och betydelse 
Bland gruppens medlemmar märktes Paul Andersson, Öyvind Fahlström, Birgitta Stenberg, Petter Bergman, Svante Foerster, Lasse Söderberg, Urban Torhamn, Björn Lundegård, Ingvar Orre och Janne Bergquist. 

Gruppen var 1952 initiativtagare till tidskriften Metamorfos  samt förlaget med samma namn. På förlaget utgavs bland annat Paul Anderssons diktsamling Elegi över en förlorad sommar samt Janne Bergquists novellsamling Mannen från tåget.

Genom sin romantiska inställning till droger fick Metamorfos stor betydelse för den intellektuella överbyggnaden kring främst amfetaminmissbruket. Medlemmarna, de flesta i 20-årsåldern, träffades på restaurang Tunneln, men även diktuppläsningar till jazzmusik på Nalen arrangerades. 
Vissa kritiker ironiserade över gruppens existentialism och drogromantik och kallade dem "metamorfinister". Gruppen splittrades i olika fraktioner, där inställningen till centralstimulantia blev en av de skiljande frågorna.

Källor

Noter

Vidare läsning

Externa länkar
"50-talet och de litterära grupperingarnas år" på Den Blinde Argus

Svenska litterära sällskap
Metazocin

Metazocin, summaformel C15H21NO, är ett smärtstillande preparat som tillhör gruppen opioider. Preparatet har en molmassa på 231,333 g/mol.

Substansen är narkotikaklassad och ingår i förteckningen N I i 1961 års allmänna narkotikakonvention, samt i förteckning II i Sverige.

Källor 

Opioider
Fenoler
Bensomorfaner
Kappaagonister
Narkotikaklassade läkemedel
Metohexital

Methohexital, summaformel C14H17N2NaO3, är ett snabbverkande bedövningsmedel, patenterat 1959 av läkemedelsföretaget Eli Lilly. Varunamn i Sverige för ämnet är Brietal. Det är ett barbituratderivat.

Det är narkotikaklassat i Sverige, ingående i förteckning V, vilket innebär att det inte omfattas av internationella narkotikakonventioner.

Källor

Barbiturater
Generella anestetika
Narkotikaklassade läkemedel
Metopon

Metopon (metyldihydromorfinon), summaformel C18H21NO3, är ett smärtstillande preparat som tillhör gruppen opioider.

Substansen är narkotikaklassad och ingår i förteckningen N I i 1961 års allmänna narkotikakonvention, samt i förteckning II i Sverige.

Källor 

Narkotikaklassade läkemedel
Opioider
Metyldesorfin

Metyldesorfin, summaformel C18H21NO2, är ett morfinderivat.

Substansen är narkotikaklassad och ingår i förteckningen N I i 1961 års allmänna narkotikakonvention, samt i förteckning II i Sverige.

Källor 

Opioider
Narkotikaklassade läkemedel
Forshaga kommun

Forshaga kommun är en kommun i Värmlands län. Centralort är Forshaga.

Kommunen gränsar till Munkfors kommun i norr, Sunne och Kils kommun i väst, Karlstads kommun i söder, och Hagfors kommun i nordöst.

Administrativ historik
Kommunens område motsvarar Nedre Ulleruds socken, Övre Ulleruds socken och en mindre del av Grava socken. I dessa socknar bildades vid kommunreformen 1862 landskommuner med motsvarande namn. 

I Grava landskommun inrättades 1 november 1907 Forshaga municipalsamhälle vilket upplöstes vid årsskiftet 1943/1944 då området bröts ut och bildade Forshaga köping. I området fanns även mellan 22 december 1944 och 31 december 1956 Deje municipalsamhälle.

Vid kommunreformen 1952 slogs Nedre och Övre Ulleruds landskommuner samman och bildade Ulleruds landskommun medan Forshaga köping förblev opåverkad.

Forshaga kommun bildades vid kommunreformen 1971 av Forshaga köping. 1974 införlivades Ulleruds kommun. 

Kommunen ingick från bildandet till 7 februari 2005 i Karlstads domsaga och ingår sen dess i Värmlands domsaga.

Kommunvapnet
Blasonering: Medelst en vågskura styckad sköld i grönt - vari ett flottningsmärke "krona med hack" av guld - och guld - vari en trebladig grön lagerkvist.

Den år 1944 inrättade köpingen fick detta vapen 10 år senare. Kronan är ett märke som stämplades på ved som flottades till ett pappersbruk på orten, lagerkvisten är tagen från den från området stammande släkten von Lagerlöf. Efter kommunbildningen fanns bara ett vapen, vilket registrerades hos PRV år 1979.

Numera förekommer vapnet sällan utan kommunen har en logotyp i ljusblå färger.

Befolkningsutveckling

 All statistik baserar sig på dagens kommungräns.

Indelningar

Fram till 2016 var kommunen för befolkningsrapportering indelad i Forshaga-Munkfors församling som också omfattar Munkfors kommun.

Från 2016 indelas kommunen i följande distrikt:
Forshaga
Nedre Ullerud
Övre Ullerud

Kommundelar
Kommunen består av följande kommundelar: Forshaga, Grossbol, Skived, Lyckan, Deje, Dyvelsten, Olsäter och Mölnbacka

Tätorter
Vid tätortsavgränsningen av Statistiska centralbyrån den 31 december 2015 fanns det tre tätorter i Forshaga kommun.

Centralorten är i fet stil.

Politik

Kommunstyrelseordförande

Kommunfullmäktige

Mandatfördelning i Forshaga kommun, valen 1970–2022

Se även
Lista över insjöar i Forshaga kommun
Naturreservat i Forshaga kommun
Lista över fornlämningar i Forshaga kommun
Personer med anknytning till Forshaga kommun

Källor

Valmyndigheten

Noter

Externa länkar 

Forshaga kommun

Sveriges kommuner
Yngre vasatiden

Yngre vasatiden är i Sveriges historia benämningen på perioden 1611–1654, då Gustav II Adolf och dennes dotter Kristina var Sveriges regenter. Perioden föregås av Äldre vasatiden och följs av Karolinska tiden. Den utgör också början på stormaktstiden.

 
Sverige under stormaktstiden
Karolinska tiden

Karolinska tiden avser i Sveriges historia perioden från 1654 till 1718, då Karl X Gustav, Karl XI och Karl XII, i tur och ordning, var Sveriges regenter.

Se även
Karolinska förbundet
Stormaktstiden

Externa länkar
Läs om Karolinska epoken på Karolinska förbundets webbplats

Sverige under stormaktstiden
Sikher

Sikher () är människor som följer eller utövar sikhism.

Referenser

Externa länkar 

Sikhism
Topografi

Topografi är studiet av en terrängs fysiska form, såväl på jorden, som på andra planeter och månar. Topografi är också beskrivningen av sådana ytors former, särskilt i form av kartor, där höjdskillnader i terrängen avbildas 
med hjälp av nivåkurvor.

I sin vidaste bemärkelse befattar sig topografi med ett områdes detaljer i största allmänhet, vilket inte bara omfattar terrängens höjdskillnader utan även vegetation och andra organismers form och objekt skapade av människan. Ibland kan det även omfatta lokalhistoria och kultur.

Den som utövar topografi kallas topograf.

Etymologi 
Termen topografi härstammar från gammalgrekiskans τόπος (topos) som betyder "plats" och γραφία (graphia) som betyder "skriva". Den äldsta bevarade topografiska kartan är Turin papyruskartan. Termen fortsatte att användas i Rom, då betydelsen innebar en detaljerad beskrivning av en plats. Inom klassisk litteratur innebar detta att skriva om en plats, vilket idag brukar sammanfattas som lokalhistoria. I Europa har topografi fortfarande ibland denna innebörd.

I Storbritannien, med början i slutet av 1800-talet, kallades detaljerade militära platsstudier för Ordnance Survey, och denna term fortsatte att användas och blev under 1900-talet synonym med topografiska undersökningar och kartor. Termen "topografisk undersökning" verkar ha amerikanskt ursprung och de första detaljerade studierna av detta slag genomfördes I USA av “Topographical Bureau of the Army,” som grundades under kriget 1812. I och med att United States Geological Surveys nationella kartor antogs 1878 blev begreppet "topografisk" i USA synonymt med detaljerade undersökningar och kartor, och detta spred sig till många nationer.

Under 1900-talet har även termen topografi börjat användas för att beskriva ytor inom andra fält än kartografi, speciellt inom medicinsk vetenskap.

Se även 
 Lantmäteri
 Orienteringskarta
 Topologi

Noter