kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Richard Leakey

Richard Erskine Frere Leakey, född 19 december 1944 i Nairobi i Kenya, död 2 januari 2022 nära Nairobi, var en brittisk-kenyansk antropolog, politiker och författare.

Biografi
Han var son till Mary och Louis Leakey, båda kända arkeologer och antropologer i Kenya. Vid sex års ålder fann han sitt första fossil, en utdöd svinart.  1968 till 1989 var han chef för National Museums of Kenya.

Från 1972 och 30 år framåt grävde man ut över 200 fossila människoskelletet vid Turkanasjön. 1984 hittades (med Alan Walker) ett komplett, 1,6 miljoner år gammalt skelett av Homo erectus kallat Turkanapojken.

1989 blev han chef för Kenya Wildlife Service. Under senare år arbetade han som politiker och fortsatte trots direkta våldshandlingar att arbeta för ett bättre Kenya.

Familj
1970 gifte han sig med sin kollega, paleontologen Meave Epps och de fick två barn.

Utmärkelser
2016 tog han emot hederspriset ”Conservationist of the Year” av The Perfect World Foundation i Göteborg för sitt arbete för att rädda elefanten från utrotning. 

Asteroiden 7958 Leakey är uppkallad efter honom.

Referenser

Vidare läsning
 Lambert, Lisa Ann. The Leakeys (1993) Children's book
 Leakey, Richard. One Life: an Autobiography (1984)
 Leakey, Richard & Roger Lewin. Origins Reconsidered (1992)
 Leakey, Richard. The Origin of Humankind (1994)
 Leakey, Richard & Roger Lewin. The Sixth Extinction: Patterns of Life and the Future of Mankind (1995)
 Morell, Virginia. Ancestral Passions: The Leakey Family and the Quest for Humankind's Beginnings (1995)
 Poynter, Margaret. The Leakeys: Uncovering the Origins of Humankind (1997) Children's book
 Willis, Delta. The Leakey Family: Leaders in the Search for Human Origins (1992)
 Leakey, Richard & Roger Lewin. The Sixth Extinction: Patterns of Life and the Future of Mankind (1995)
 Morell, Virginia. Ancestral Passions: The Leakey Family and the Quest for Humankind's Beginnings (1995)
 Poynter, Margaret. The Leakeys: Uncovering the Origins of Humankind (1997) Children's book
 Willis, Delta. The Leakey Family: Leaders in the Search for Human Origins (1992)

Externa länkar 
 Leakey foundation

Födda 1944
Brittiska antropologer
Män
Avlidna 2022
Kenyanska forskare
Ledamöter av Royal Society
Personer från Nairobi
Brittiska forskare under 1900-talet
Rättvik

Rättvik är en tätort, tillika centralort i Rättviks kommun i Dalarnas län, invid Siljan.

Historia
Rättvik är kyrkby i Rättviks socken och ingick efter kommunreformen 1862 i Rättviks landskommun. I denna inrättades för orten 25 november 1910 Rättviks municipalsamhälle som upplöstes med utgången av 1965. Orten ingår sedan 1971 i Rättviks kommun som centralort.

Befolkningsutveckling

Samhället och sevärdheter
Rättviks kyrka ligger på en udde nere vid Siljan, omgiven av gamla kyrkstallar.

Vid sjön finns Långbryggan, en 628 meter lång brygga ut till en liten konstgjord ö i sjön. Långbryggan anlades år 1895 som angöringsplats för ångaren "S/S Rättvik", som gick i trafik på Siljan 1895 till 1950-talet. Den nyrenoverade bryggan återinvigdes 1992, efter en stor ideell insats där sammanlagt 2638 bryggplankor såldes (för 500:-/st) med ägarnas namn ingraverade. Alla köpare är delägare i bryggan.

På Hedsåsberget står det 28 meter höga trätornet Vidablick med utsikt över Siljans vatten. Vidablick invigdes år 1898 och är öppet under sommartid.

Bankaktiebolaget Stockholm-Öfre Norrland öppnade ett kontor i Rättvik i mars 1899. Senare hade även Kopparbergs enskilda bank ett kontor i Rättvik. Dessa banker uppgick sedermera i Svenska Handelsbanken och Göteborgs bank. Rättvik har också ett sparbankskontor.

Nordea lade ner kontoret i Rättvik år 2012. Den 1 juli 2021 stänger även Handelsbanken. Därefter hade Leksands sparbank ortens enda bankkontor.

Kultur 
Sedan slutet av 1800-talet är Rättvik en populär turistort och kulturlivet lockar fortfarande många turister från hela världen. Rättvik är känt internationellt för sin folkmusik och hade till och med 2012 en gymnasial folkmusikutbildning som då lades ner. 

Maria Bloms film Masjävlar utspelar sig i Rättvik och trakterna runtomkring.

Evenemang
Bland många arrangemang kan nämnas Rättviks marknad, Musik vid Siljan samt Classic Car Week.

Sport 
IFK Rättvik spelar från och med säsongen 2021/22 i högsta serien i svensk bandy för herrar, Elitserien. Rättviks travbana är hemmabana för bland andra Olle Goop och Leif Witasp. Mest kända hästen därifrån är Ego Boy som är begravd i vinnarcirkeln på banan. Rättviks GK har en golfbana på orten. Det mest meriterade laget från orten är baseboll-laget Rättvik Butchers. Laget bildades 1975, har tagit hem Svenska cupen en gång och blivit svenska mästare år 2001 och 2002.

År 1979 arrangerades i Rättvik det första skateboardlägret (eurocana) i världshistorien. En av de första Mc Twist landades i Rättvik 1984 av Mike Mcgill

Rättvik Arena är Dalarnas enda bandyhall, tillika landskapets största träbyggnad.

Kända personer från Rättvik 

Marit Bergman
Hasse Börjes
Lina Wester
Therese Borssen
Anna Swenn-Larsson
RÅNDA
Åke Senning

Bildgalleri

Se även 
 Rättviks socken
 Stiftsgården i Rättvik
 Rättviksparken
 Berget (gård)

Noter

Externa länkar 

Centralorter i Dalarnas län
Tätorter i Sverige
Gustav Vasas öden och äventyr i Dalarna
Orter i Rättviks kommun
Robert Moog

Robert "Bob" Moog, född 23 maj 1934 i New York i New York, död 21 augusti 2005 i Asheville, North Carolina, var en amerikansk musikinstrumentmakare som försåg en lång rad nyckelpersoner inom elektronisk musik med synthesizers. Han hade ett nära samarbete med Wendy Carlos som tidigt lärde sig hantera instrumentet.

Robert Moog skapade den klassiska analoga synthesizern, Moog modular system och senare Minimoogen. Dessförinnan byggde han thereminer.

Moog tilldelades Polarpriset år 2001 tillsammans med Karlheinz Stockhausen och Burt Bacharach.

Galleri

Se även 
 Moog Music
 Wendy Carlos

Externa länkar 
The Moog Museum.
Robert Moog Foundation.

Referenser 

Amerikanska musikinstrumentmakare
Polarprismottagare
Födda 1934
Avlidna 2005
Män
Personer från New York
Alumner från Queens College, City University of New York
Alumner från Columbia University
Alumner från Cornell University
Roland

Roland kan avse: 

 Roland (namn) – ett förnamn
 Roland Corporation – ett namn på ett företag som tillverkar musikinstrument
 Roland (robot) – en fransktillverkad luftvärnsrobot
 Rolandssången – ett diktverk, chanson de geste, från 1100-talet
 Roland (riddare) – centralgestalten
 Roland (Piccinni) - en opera av Niccolò Piccinni

Geografi

Kanada 

 Roland, Manitoba, ort,

USA 

 Roland, Arkansas, ort, Pulaski County, 
 Roland, Oklahoma, ort, Sequoyah County, 
 Roland, Iowa, ort, Story County, 
 Roland (berg i USA, Idaho), Shoshone County,

Se även 
 Mount Roland
Riksidrottsgymnasium

Riksidrottsgymnasium betecknar ett idrottsgymnasium i Sverige med riksintag där eleverna är på en nationellt hög idrottslig nivå och med personliga mål att bli elitidrottare.

Riksidrottsgymnasier
Alpin skidsport - Malung, Järpen, Gällivare
Amerikansk fotboll - Uppsala Celsiusskolan - Västerås, Widénska gymnasiet
Badminton – Malmö, Malmö Idrottsgymnasium – Sundsvall, Västermalmsskolan
Bandy – Nässjö, Brinellgymnasiet – Sandviken, Bessemerskolan - Västerås, Widénska gymnasiet
Baseboll - Leksand, Leksands gymnasium
Basketboll – Jönköping, Sanda gymnasieskola – Luleå ,Hermelinskolan Marks gymnasieskola, 
Bilsport – Mjölby, Mjölby gymnasium
Bordtennis – Köping, Ullvigymnasiet
Bowling – Nässjö, Brinellgymnasiet
Brottning – Arboga, Vasagymnasiet
Budo – Haninge kommun, Fredrika Bremergymnasiet
Bågskytte – Olofström, Nordenbergsskolan
Curling – Härnösand, Härnösands gymnasium
Cykel – Skara – Katedralskolan
Fotboll - Västerås, Widénska gymnasiet
Fotboll/futsal inom dövidrott - Örebro - Riksgymnasiet för döva och hörselskadade
Friidrott – Bollnäs, Torsbergsgymnasiet – Falun, Lugnetgymnasiet – Karlstad, Sundstagymnasiet – Lidingö, Gångsätra – Malmö, Malmö Idrottsgymnasium – Sollentuna, Rudbecksskolan – Umeå, Dragonskolan – Västerås, Widénska gymnasiet - Växjö, Katedralskolan
Fäktning – Karlskrona, Ehrensvärdska gymnasiet
Golf – Uppsala, Celsiusskolan, Helsingborg, Filbornaskolan
Gymnastik - Västerås, Widénska gymnasiet
Handboll – Göteborg, Katrinelundsgymnasiet -Arboga, Vasagymnasiet - Västerås, Widénska gymnasiet
Handikappidrott – friidrott – Bollnäs, Höghammarskolan
Innebandy – Umeå – Dragonskolan – Västerås, Widénska gymnasiet
Ishockey – Västerås, Widénska gymnasiet - Örnsköldsvik, Nolaskolan - Arboga, Vasagymnasiet
Judo – Lindesberg – Lindeskolan
Kanot (racing, slalom) – Nyköping, Tessinskolan
Motorsport (motocross) – Tibro, Fågelviksgymnasiet
Orientering – Eksjö, Eksjö gymnasium – Sandviken, Bessemerskolan
Ridsport – Ridskolan Strömsholm, Strömsholm (Kolbäcksådalens gymnasieförbund), Kantzowska gymnasiet 
Rodd – Strömstad, Strömstad gymnasium
Segling – Lerum, Lerums gymnasium - Motala, Platenskolan
Skidskytte – Sollefteå, Gudlav Bilderskolan – Torsby, Stjerneskolan
Skidsport – Gällivare (alpint, längd), Välkommaskolan – Malung (alpint, snowboard) – Västerdalarnas gymnasium – Mora (längd, skid-o), SMora gymnasium – Sollefteå (längd) – Gudlav Bilderskolan – Torsby (längd), Stjerneskolan – Åre (alpint, freestyle, längd), Racklöfska skolan – Örnsköldsvik (backe), Nolaskolan
Skridsko – Göteborg  , Katrinelundsgymnasiet
Sportskytte – Sävsjö. Aleholm, Strömsund, Hjalmar Strömerskolan
Squash – Malmö, Malmö Latinskola
Tennis – De la Gardiegymnasiet, Lidköping – Akademi Båstad gymnasium, Båstad
Triathlon – Motala, Platenskolan
Volleyboll – Falköping, Ållebergsgymnasiet

Tidigare riksidrottsgymnasier
Vattenskidor – Fagersta (Norra Västmanlands Utbildningsförbund), Brinellskolan, nedlagt 2020

Källor

Se även
Regionalt idrottsgymnasium 
Lokalt idrottsgymnasium
Riksintag
Riksgymnasium

 
Gymnasieutbildning i Sverige
Regionalt idrottsgymnasium

Ett regionalt idrottsgymnasium är en gymnasieskolverksamhet i Sverige som varken "sanktioneras" av Sveriges regering, Statens skolverk eller Riksidrottsförbundet. Initiativet ligger främst på berörda kommuner i samarbete med lokala/regionala idrottsallianser/idrottsförbund. Någon ersättning för undervisning, specialidrott med mera finns inte reglerad i allmänna förordningar men bör kunna regleras mellan berörda kommuner.

För elever från en region inom vilken kommuner tecknar avtal med varandra. Samverkan med kommuner i regionen och med specialdistriktsförbund, bland annat beträffande urval av elever, tränarresurser och finansiering. Verksamheten bedrivs för elever på distrikts- och/eller regional elitnivå.

Regionala idrottsgymnasier i Sverige
Uddevalla Gymnasieskola (fotboll, handboll, friidrott och simning)
Farsta gymnasium - Farsta
Linnéskolan - Uppsala
Lugnetgymnasiet - Falun
Racklöfska skolan - Järpen
Torsbergsgymnasiet
Ekebyskolan - Uppsala
Bolandsskolan - Uppsala
Sandagymnasiet - Huskvarna

Se även
Riksidrottsgymnasium
Lokalt idrottsgymnasium

Gymnasieutbildning i Sverige
Sport i Sverige
Regemente

Regemente är en militär administrativ enhet. I Sverige är regementet en fredstida utbildningsenhet samt den högsta organisationsnivån inom ett truppslag. Regementet är också en viktig traditionsbärare inom de flesta arméer.

Under Gustav II Adolfs tid bestämdes infanteriregementets normalstyrka till 8 kompanier och 1 200 man, kavalleriregementets till 8 kompanier och 1 000 man. På grund av 1634 års riksdagsbeslut fick svenska armén 1636 en fast indelning i regementen med nyssnämnda styrka. Vid slagordningens uppgörande fäste man ännu föga avseende vid regementsindelningen. 
Först på 1700-talet blev detta vanligt. Infanteriregementet utgjordes i början av 1900-talet i de flesta arméer av 3 bataljoner. Artilleriregementet motsvarade i allmänhet en infanteridivision (fördelning) och räknade 6–12 batterier (utdrag ur Nordisk Familjebok).

Sveriges regementen
Ursprunget till dagens regementen är sammanslagningar av de fänikor och fanor som Gustav Vasa en gång i tiden satte upp. På 1610-talet och 1620-talet skapades storregementen eller landsregementen. Ett sådant kunde innehålla flera landskap. På 1620-talet började man skapa rena landskapsregementen såsom vi känner dem idag. Under andra halvan av 1900-talet skulle de svenska regementena sätta upp 1–2 brigader var i händelse av krig. Sedan år 2000 har brigaderna utgått ur krigsorganisationen och ersatts av insatsbataljoner. Efter 1990-talets nedskärningar finns så få regementen kvar att man kan hävda att 1610-talets storregementen kommer åter.

Typer av regementen
Artilleriregementen
Infanteriregementen
Ingenjörregementen 
Kavalleriregementen
Kustartilleriregementen
Luftvärnsregementen
Pansarregementen
Signalregementen
Trängregementen

Se även
Indelningsverket
Militärförband

Källor

 
Militär organisation
Ugglan
Residensstad

En residensstad är i Sverige den tätort (till 1970 stadskommun), och var tidigare i Finland den stadskommun, där länsstyrelsen för länet har sitt huvudsäte. Benämningen kommer av att länets landshövding har sitt residens (alltså sin bostad) där. För Sverige gäller att landstingen normalt har förlagt sin centrala förvaltning till residensstaden, men det finns några undantag. I de nya "storlänen" – Skåne län och Västra Götalands län – har landstingen (numera benämnda regioner) sin centrala administration i en av de tidigare residensstäderna (Kristianstad respektive Vänersborg). 

Det förekommer även att begreppet residensstad används som översättning av beteckningar för städer i andra länder som är huvudorter för provinser eller liknande administrativa områden, eller som benämning för orter som hyser ett officiellt residens av något slag.

Residensstaden är normalt länets största kommun; undantag i Sverige är Västernorrland och Södermanland där Sundsvall och Eskilstuna är folkrikare än residensstäderna Härnösand och Nyköping.

Residensstäder i Finland 
Finlands län, länsstyrelser och landshövdingar avskaffades i och med utgången av 2009, med undantag för Ålands landshövding som sedan 23 december 2009 leder Statens ämbetsverk på Åland.

Residensstäder i Sverige

Tidigare residensstäder i Sverige 
På grund av bland annat sammanslagningar av län är följande städer i Sverige inte längre residensstäder: 

Först visas länets vapen, följt av residensstadens, länets namn och vilka år staden var residensstad.

Referenser 

Sveriges län
Finlands län
RGB

RGB är en förkortning för färgerna rött, grönt och blått, vilka används som grundfärger i additiv färgblandning. Beroende på vilken röd, grön respektive blå färg man väljer kan man skapa olika RGB-färgrymder, varav sRGB är den absolut vanligaste.

Användning 
RGB och additiv färgblandning används i blandning av emitterat ljus, som i bildskärmar, katodstrålerör och strålkastarljus. En praktisk användning av additiv färgblandning är så kallade HTML-färger ("webb-färger"), där färgerna enligt RGB anges som ett hexadecimalt tal i stället för decimalt.

RGBA 
RGBA står för rött, grönt, blått och alfa. Då ingår i varje bildpunkt också ett alfavärde som anger graden av genomskinlighet (transparens).

RGB och CMYK 
Om man vill skriva ut eller trycka en bild skapad utifrån datorns RGB-format, måste den först omarbetas från systemet med additiv färgblandning till ett CMYK-format, som med grundfärgerna cyan, magenta och gul, plus svart för ökad svärta, kan hantera subtraktiv färgblandning. Det sker ofta automatiskt genom skrivarens mjukvara, men för vissa tryckarbeten bör man själv först omarbeta sin RGB-bild till en färdig CMYK-bildfil.

Se även 
 Färgsystem
 Färgkodning i digital-tv
 RGB-färgrymd
 sRGB

Referenser

Externa länkar 

Färgsystem och färgrymder
Ruben Wagnsson

Ruben Wagnsson, född 8 september 1891 i Örebro, död 15 februari 1978 i Katrineholm, var en svensk ämbetsman, politiker, fackföreningsman och nykterhetsivrare. Han var riksdagsman 1922–1947 och landshövding i Kalmar län 1947–1958.

Biografi
Wagnsson, som var son till metodistpastor Gustaf Wagnsson och Adèle Ruben, avlade filosofie kandidatexamen vid Lunds universitet 1915 och arbetade som folkskollärare i Hässleby och Oskarshamn 1916–1934. Han blev riksdagsledamot i andra kammaren 1922 och efter två mandatperioder övergick han till första kammaren 1928 och blev då dess yngsta ledamot. Han utsågs till undervisningsråd 1935 och ordförande i TCO 1937. Han var chef för IOGT i Sverige 1929–1942 och IOGT-rörelsens internationelle chef 1947–1966. Då han 1947 utsågs till landshövding lämnade han riksdagen, TCO,  Hörselfrämjandet, Skolöverstyrelsens folkbildningsrotel, Svenska Europahjälpen med mera. Han var redaktör för tredagarstidningen Oskarshamns-Posten 1920–1923 och stadsfullmäktiges ordförande i Oskarshamn 1928–1934. Han var en av två redaktörer för verket om Svenska folkskolans ledning i ord och bild 1942.

Under hans tid som landshövding förbättrades länets vägar och järnvägar samt flygförbindelser. Ölandsbrofrågan blev aktuell liksom etableringen av ett atomkraftverk vid Figeholm. Han var engagerad i biståndsfrågor och var ordförande i Röda korset.

Han var styrelseledamot i Samfundet Nordens Frihet 1941–1945.

Sitt liv har Ruben Wagnsson skildrat i memoarboken Många järn i elden 1969. Han är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Referenser

Landshövdingar i Kalmar län
Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Socialdemokraterna
Svenska socialdemokrater
Personer inom nykterhetsrörelser i Sverige
Personer inom svensk fackföreningsrörelse
Ledamöter av styrelsen för Samfundet Nordens Frihet
Undervisningsråd
Storkorset av andra klassen av Förbundsrepubliken Tysklands förtjänstorden
Ämbetsmän från Örebro
Politiker från Örebro
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1891
Avlidna 1978
Män
Runn

Runn är en sjö mellan Falun och Borlänge i Borlänge kommun och Falu kommun i Dalarna och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön avvattnas av vattendraget Lillälven. Vid provfiske har en stor mängd fiskarter fångats, bland annat abborre, braxen, gärs och gädda.

Runn är Dalarnas näst största sjö, efter Siljan.

Bland dess viktigaste tillflöden märks särskilt Faluån samt Svärdsjövattendraget, vilket har sina tillflöden i skogarna mellan Dalarnas län och Gävleborgs län (Hälsingland). Runn rinner via Lillälven ut i Dalälven vid Torsång. Runns sydvästra del heter Ösjön. Den kan ibland betraktas som en egen sjö men har samma vattennivå. Den skiljs från övriga Runn av ett sund som heter Storsund. Även Vikasjön och Liljan kan genom sitt vattenstånd betraktas som delar av Runn, men är något mer avskilda.

Myten säger att sjön har lika många öar som det är dagar på ett år. Även om det inte är sant gör det stora antalet öar i sjön att den är utmärkt att lära sig segla på samt bra för långfärdsskridskoåkning.

I sagan om Gustav Vasas äventyr passerar Gustav Runn. Han färdades över sjön för att undkomma danska knektar. Han följde sedan tillflödena upp och hamnade efter ett tag vid Isala lada strax norr om nuvarande Svärdsjö utanför Falun.

I februari varje år anordnas Runn Winter Week (hette tidigare Runndagarna). Under veckan pågår evenemang längs hela sjön. Ett av de mest populära är Marathon Speed Skating och ses av miljontals TV-tittare i Nederländerna.

Lista över öar i Runn

Granö
Flarnö
Hinsnorsön
Hästnäsholmen
Lövö
Prästö
Sandköpet
Sunnanö
Stabergs ö
Stora Melpad
Stora Stensö
Tjuvön
Tyskö
Uddnäs ö

Runns norra öar 
I naturreservatet Runns norra öar ligger bland annat:

Dejstolen
Hellmansö
Hjärtklack

Öar i Ösjön 

Dumptovan 
Hönö (Ösjön) bytt plats med Tuppö
Killingholmen
Lindö Dalarnas äldsta naturskyddsområde 1918? 
Nordanö ö 
Rostö 
Skallö (Konsumholmen) 
Storö (Blockön, Grottön) 
Torranö 
Tuppö (Ösjön)bytt plats med Hönö på sjökort

Delavrinningsområde 
Runn ingår i delavrinningsområde (671211-149209) som SMHI kallar för Utloppet av Runn. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 299 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Lillälven som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (31 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 7 procent av avrinningsområdet.

Fisk 
Vid provfiske har följande fisk fångats i sjön:

 Abborre
 Braxen
 Gärs
 Gädda
 Lake
 Löja
 Mört
 Nors
 Ruda
 Siklöja

Bilder

Se även 
 Lista över insjöar i Borlänge kommun
Gustav Vasas öden och äventyr i Dalarna

Källor

Externa länkar 
 Runn - Fiskevatten.nu
 
 
 

Insjöar i Dalälvens avrinningsområde
Insjöar i Dalarna
Insjöar i Borlänge kommun
Insjöar i Falu kommun
Insjöar i Sverige om minst 10 kvadratkilometer
Riksråd

Riksråd är i Skandinavien dels en titel på en kunglig rådgivare (rådsherre), dels på samlingen av dessa rådgivare. Ursprunget till riksrådet var att kungen, omgiven av stormän i sin närhet, naturligt inhämtade dessas råd och stöd vid beslut. 

Riksråd som ett konsilium kallades Rikets råd och utvecklades under 1200-talet. Där ingick biskoparna (ärkebiskopen var lagfäst som ledamot), stormän och lagmän (ofta samma personer). Rådet ansåg sig som medlare mellan kung och folk. Dessa kom med tiden att betraktas som en särskild korporation i riket.  

Detta lagfästes dock aldrig och riksrådet kom heller inte att bli ett eget stånd i riket, såsom föreslagits under konung Karl XI:s regeringstid (förkastat av ständerna den 7 december 1681.)

Riksrådinna var någon som var gift eller hade varit gift med ett riksråd.

Se även 
 Riksrådet i Danmark
 Riksrådet i Norge
 Riksrådet i Sverige

Referenser 

Titlar i statsförvaltning

de:Reichsrat
Rovfåglar

Rovfåglar, eller dagrovfåglar, är fåglar som tillhör någon av de två ordningarna hökfåglar (Accipitriformes) och falkfåglar (Falconiformes). De båda taxonen har tidigare behandlats som en ordning men är inte närbesläktade utan påminner om varandra på grund av konvergent evolution. Hökfåglarna omfattar familjerna hökartade rovfåglar, fiskgjusar, sekreterarfåglar och nya världens gamar. Falkfåglar består av de egentliga falkarna och karakaror och gruppen har visat sig vara närbesläktade med tättingar och papegojfåglar.

Kännetecken och särdrag
Det karaktäristiska för rovfåglar är inte att de tar rov, vilket rovfåglarna har gemensamt med exempelvis ugglor, havsfåglar och alla insektsätande tättingar. Gemensamt är däremot att de genom evolution har fått vissa egenskaper för att finna och döda sina byten, exempelvis kraftiga böjda näbbar för att slita loss kött, kraftiga kloförsedda fötter för att greppa byten och mycket god syn för att kunna lokalisera byten.

Ugglor kallas ibland också felaktigt för rovfåglar eller nattrovfåglar, framförallt i äldre litteratur.

Referenser 

Fåglar