kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Mörtnäs

Mörtnäs är en ort i Värmdö kommun. Från 2015 ingår bebyggelsen i tätorten Gustavsberg.

Historia
Under 1800-talets början växte sig byn Mörtnäs utåt och uppåt på de närbelägna kullarna. Dessa nybyggen som stod klara 1813-14 ledde till en uppdelning i byn bestående av Nedre och Öfre Mörtnäs. För att förhindra en konflikt mellan nyinflyttade och redan bosatta bybor skapades ett byråd där tre representanter från varje del sammanträdde en gång i månaden. I dagens Mörtnäs har detta råd ingen beslutande makt..

Under början av 1800-talet genomgick Mörtnäs en kraftig befolkningsökning. Initialt var umgänget mellan nyinflyttade och redan bosatta bybor friktionsfritt men spänningarna växte och kulminerade med Bulkersfejden år 1817. Röster höjdes för att lösa den alltmer infekterade situationen. Ett första sammanträde mellan representanter från de tvistande grupperna hölls hösten 1818, något som senare har benämnts som det Första Byrådet. Mötena fortsatte hållas månadsvis för att lösa dispyter; oftast gällande land, boskap och fiskevatten. Under 1900-talet började Byrådet förlora sin funktion och idag har det ingen reell makt.

Befolkningsutveckling 

En småort med småortskod S0777 och benämningen Mörtnäs existerade strax nordväst om tätorten år 1990. År 1995 växte tätorten kraftigt och det området blev då en del av tätorten.

Samhället
Orten ligger i kuperad terräng med en tydlig dalgång. Bebyggelsen är blandad med fritidshus och permanentbebodda villor. Båtplatser och bad i Grisslingeviken och promenadstråk strax intill.

På gång- och cykelavstånd i Mölnvik och i Grisslinge finns kommersiella centrum med affärer, restauranger, konditorier mm. Där finns också infartsparkeringarna.

Se även 
Gustavsbergs socken

Noter 

Orter i Värmdö kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Timglas

Timglas är ett redskap för att mäta tid. Det består av två glaskupor sammanlänkade med ett smalt rör. De är fyllda med fin sand som rinner från det övre till det undre under en viss tid, exempelvis en timme. När all sand runnit igenom vänds timglaset för att mäta upp ytterligare en tidsperiod.
Faktorer som påverkar hur lång tid det tar för sanden att rinna genom timglaset är sandvolymen, glasets vinklar, rörets vidd och sandtyp. Förutom sand har pulveriserade äggskal eller pulveriserad marmor brukats.

I äldre kyrkor har det förekommit (och i vissa är den kvar) att det på predikstolen fanns en anordning med fyra sammankopplade timglas, som kunde vändas alla på samma gång. Ett av timglasen tömdes på 15 minuter, ett annat på 30 minuter, det tredje på 45 minuter och det sista på 60 minuter. Sammanlagt alltså en timme med markering varje kvart. Prästen kunde på så sätt hålla kontroll på predikans längd, så att han inte improviserade alltför mycket. Ett sådant timglas skymtar på bilden av predikstolen i Sankta Ragnhilds kyrka längst till vänster (heraldiskt dexter d.v.s. vid prästens högra sida).

Timglas används fortfarande, som dekoration eller då endast ungefärlig tidmätning krävs, som exempelvis vid matlagning, telefonsamtal eller sällskapsspelande.

Historik 
Trots att antikens greker, romare och andra kulturer hade kunskap att konstruera timglas, finns inga konkreta bevis på deras existens under den tidsperioden. Då timglaset var ett av de få pålitliga sätten att mäta tid till havs, har det spekulerats i att det använts sedan 1000-talet, då det skulle ha varit ett komplement till den magnetiska kompassen som ett navigationshjälpmedel.

Trots detta finns inte bevis för att timglas användes förrän på 1300-talet, då det förekommer på en tavla av Ambrogio Lorenzetti 1328. Timglas nämndes första gången i ett dokument år 1345 då bokhållare Thomas de Stetsham beställde 16 stycken till kung Edvard III:s fartyg La George. Under Ferdinand Magellans resor runt jorden, hade hans fartyg arton timglas per skepp. Skeppens page hade till uppgift att vända glasen och därigenom meddela tiden för loggboken. Tiden tillkännagavs med ett fastställt antal slag på skeppsklockan. Därav uttrycket att slå glas.

Symbolik 
Timglaset avbildades ofta på piratflaggor som en symbol för den mänskliga existensens flyktighet och i England placerades de ibland i likkistor för att symbolisera att tidens sand runnit ut. I litteraturen kan redskap för att mäta tid vara en framställning av döden. Det finns bilder av Liemannen som håller ett timglas.

Referenser

Externa länkar 

Anordningar för tidmätning
Oleby

Oleby är en mindre tätort i Torsby kommun. Orten har en hållplats längs Fryksdalsbanan mellan Kil och Torsby.

Befolkningsutveckling

Se även
Fryksände socken

Noter 

Orter i Torsby kommun
Tätorter i Sverige
Olstorp

Olstorp är en tidigare tätort i Lerums kommun i Västergötland Orten räknas sedan 2015 som en del av tätorten Gråbo.

Befolkningsutveckling

Se även
Stora Lundby socken

Noter 

Orter i Lerums kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Onsala

Onsala  är en tätort på Onsalahalvön i Kungsbacka kommun i Hallands län och kyrkbyn i Onsala socken.

Etymologi 
Onsala var under 1000-talet en viktig plats för vikingarna, eftersom en offerlund låg där Onsala kyrka är placerad nu. Platsen kallades för Odens sal och det är därifrån namnet Onsala har sitt ursprung.

Historia
Onsala blev under 1900-talet populärt för sommarboende. Småhusbebyggelsen ökade kraftigt under 1950- och 1960-talen. När motorvägen från Göteborg blev färdig på 1970-talet började sommarstugorna byggas om till året runt-bostäder. Sedan dess har också flera orter vuxit samman till dagens Onsala, och bland annat Gottskär ingår i tätorten.

Historiskt sett är Onsala en sjöfararbygd känd för sina redare och kaptensgårdar.

Under 1920- och 30-talet hölls roadracingtävlingarna Onsala TT på orten.

Befolkningsutveckling

Samhället
Onsala kyrka ligger här.
Gottskärs hamn är ett välbesökt turistmål med gästhamn.

Personer från orten
En av de mest kända gårdarna är Gatan, belägen på sydöstra delen av halvön. Här föddes och levde kaparkaptenen Lars Gathenhielm, känd som Lasse i Gatan, under skiftet mellan 1600- och 1700-talen. Tillsammans med majblommans skapare Beda Hallberg är han kanske den mest kända personen från Onsala.

Referenser

Noter

Vidare läsning

Klingberg, Fredrik (2022). Vandringar på Onsala. Ändmoräner, drumliner och stengärdsgårdar. https://onsalavandringar.wixsite.com/vandra 

Orter i Kungsbacka kommun
Tätorter i Sverige
Onslunda, Tomelilla kommun

Onslunda är en tätort i Tomelilla kommun och kyrkby i Onslunda socken i Skåne.

Orten ligger på Österlen cirka 10 km nordost om Tomelilla med Onslunda kyrka i byn. Såväl Onslunda som den omgivande landsbygden präglas av jordbrukslandskap. Onslunda är Tomelilla kommuns högst belägna tätort.

Befolkningsutveckling

Samhället 
Onslunda har haft sparbankskontor tillhörande både Ingelstads och Jerrestads härads sparbank och Tomelilla sparbank. De togs båda över av Sparbanken Syd som år 2000 stängde kontoret på orten.

Noter 

Orter i Tomelilla kommun
Tätorter i Sverige
Ope

Ope är en ort i Brunflo distrikt (Brunflo socken) i Östersunds kommun i Sverige. Orten klassades tidigare som en egen tätort men utgör istället sedan 2015, tillsammans med Brunflo, en del av tätorten Östersund med totalt omkring 50 000 invånare.

Befolkningsutveckling

Idrott 
Orten är känd för idrottsföreningen Ope IF som på 1970- och '80-talen spelade fotboll i herrarnas näst högsta division.

Noter 

  

Tidigare tätorter i Jämtlands län
Orter i Östersunds kommun
Brunflo distrikt
Optand

Optand är en ort i Brunflo distrikt (Brunflo socken) i Östersunds kommun. Orten klassades tidigare som en egen tätort men utgör numera istället en del av tätorten Östersund.

Skidåkarna Emil Persson, Nils Persson och Oskar Kardin är uppvuxna i Optand.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Optand finns ett före detta krigsflygfält som anlades i slutet av 1930-talet. Hela området är nu ett museum, Jämtlands flyg- och lottamuseum.

Se även
Östersund-Optand flygfält

Noter 

  

Tidigare tätorter i Jämtlands län
Orter i Östersunds kommun
Brunflo distrikt
Orrefors

Orrefors är en tätort i Hälleberga socken, Nybro kommun i Kalmar län. 

Orrefors är framför allt känd för glasbruket med samma namn.

Historia 
Ursprunget till orten är ett järnbruk som anlades 1726 av kornetten Lars Johan Silfversparre, ägare till Orranäs säteri som var beläget vid Orranäsasjön.

Befolkningsutveckling

Samhället 
Förutom glasbruket finns i samhället sågverk, butiker, ett hotell, två vandrarhem, campingplats och andra företag inriktade på glas- och turistnäringen. I orten finns även Riksglasskolan med elevhem.

Kommunikationer 
Orrefors ligger vid riksväg 31 mellan Nybro och Vetlanda. Närmaste järnvägsstation är Nybro vid Kust till Kust-banan. Orrefors var tidigare station vid banan Nybro-Sävsjöström (del av banan Nybro-Nässjö), men persontrafiken upphörde 1985. Orten har busstrafik genom Kalmar länstrafik. Närmaste flygplatser med reguljärtrafik finns i Kalmar och Växjö.

Näringsliv 
År 2005 förvärvade New Wave glaskoncernen Orrefors Kosta Boda. Samtidigt pågick en världsomfattande kris för glasindustrin i hela världen. Under de påföljande åren vidtogs flera kostnadssänkande åtgärder. För att säkra en fortsatt tillverkning av svenskt glas tvingades man slutligen till en nedläggning av glasbruket i Orrefors år 2013. Produktionen centrerades till glasbruket i Kosta där man sedan dess fortsatt blåsa glas under varumärket Orrefors och Kosta Boda. Nybro kommun har köpt Orrefors glasbruks utställnings- och konferenslokaler samt Orrefors herrgård, "Gästvillan". Glasrikets Skatter EF har köpt allt musei-glas och hela Orrefors arkiv. Fabriks- och kontorslokalerna nyttjas av företaget Royal Design.

Idrott 
Idrottsplatsen i samhället heter Orrevallen, hemmaplan för Orrefors IF.

Bilder

Sevärdheter 
 Orrefors Museum (Glasrikets Skatter EF)
 Orrefors hammarsmedja renoveras men kan besökas
 Fästampen och Snokaboet, äldre arbetarbostäder

Se även 
Hälleberga socken

Noter

Externa länkar

Orter i Nybro kommun
Glasriket
Bruksorter i Sverige
Svenska järnbruk
Tätorter i Sverige
Orrviken

Orrviken är en tätort i Sunne distrikt (Sunne socken) i Östersunds kommun.

Befolkningsutveckling

Näringsliv
I Orrviken finns turistföretaget Moose Garden.

Noter

Externa länkar 
Bilder från Orrviken. Källa: Jämtlands läns museum

  

Orter i Östersunds kommun
Tätorter i Sverige
Rindö (tätort)

Rindö är en tätort i Vaxholms kommun. Tätorten ligger på västra, södra och sydöstra Rindö. 

Bebyggelsen i tätorten fanns före 2015 främst omkring befästningen Oskar-Fredriksborg, vilken då gav namn åt tätorten. År 2015 utökades tätortens område genom sammanläggning med småorterna Rindö och Rindö smedja. Den täckte därefter betydligt större område och namnändrades samtidigt till Rindö.

Befolkningsutveckling

Referenser 

Orter i Vaxholms kommun
Tätorter i Sverige
Ostvik

Ostvik är en tätort vid Byske i Skellefteå kommun.

Historia
Ostvik kallades på 1500-talet Östewiick westanbecken. Den åtskildes från Östanbäck av Storbäcken. Enligt jordaboken för 1543 bodde fem bönder med familjer i Ostvik och nio i Östanbäck. Ostviks bönder hade kvarn och fisketräsk, och Östanbäcks bönder säljakt, kvarn, ödebyn Holme, skärgårdsfiske och Romelsön som utägor. Under storsvagåren på 1800-talet skickades mat och andra förnödenheter norrut från Stockholm, men under vårvintern 1868 var det iskallt och leveranserna kom inte fram. Mat fanns dock i Skellefteå stad och ett antal köpmän höjde priserna till den grad att alla inte hade råd att köpa. Bybor från Ostvik och Östanbäck tog sig därför till staden och plundrade matlager men blev stoppade vid bonnstan. Händelsen har kommit att kallas för Ostvikskriget.

Befolkningsutveckling

Se även
Byske socken

Källor

Noter

Externa länkar 
Ostvik.se (lokal webbplats)

Orter i Skellefteå kommun
Tätorter i Sverige
Oxbacken

Oxbacken är ett vanligt namn på stadsdelar i äldre svenska städer. Namnet kommer sig ofta av att backen var ett brant slut på landsvägen vid en infart till stadens centrum, och att handelsmännen där var tvungna att spänna om sin last mellan hästar och oxar för att kunna dra varorna till handelsplatsen.

Oxbacken finns bland annat i:
Nyköping
Södertälje
Västerås
Skara

Ortnamn i Sverige
Robert Culp

Robert Martin Culp, född 16 augusti 1930 i Oakland, Kalifornien, död 24 mars 2010 i Los Angeles, Kalifornien, var en amerikansk skådespelare, regissör och manusförfattare. 

Robert Culp slog igenom i den agent-TV-serien I Spy (1965 - 1968), där han spelade den ena huvudrollen vid sidan av Bill Cosby.

Culp har gästskådespelat i oräkneliga TV-serier som exempelvis Columbo (3 gånger mördare och en gång far till en av mördarna!), Krutrök, Doktor Kildare, Mannen från U.N.C.L.E., Mitt liv som mamma, Rättvisans män, Alla älskar Raymond och Doktor Quinn för att bara nämna några få.

1981 - 1983 spelade han FBI-agenten Bill Maxwell i den humoristiska superhjälteserien Titta han flyger, där William Katt spelade huvudrollen.

Culp var påtänkt som ersättare till Larry Hagmans rollfigur J.R i TV-serien Dallas, när Hagman inte kom överens med filmbolaget om ett nytt kontrakt. Han har också gjort rösten till Doctor Wallace Breen i datorspelet Half-Life 2.

Filmografi i urval
 (dubbelavsnittet Sammy, The Way-Out Seal)

 (TV-film)

 (TV-film)

 (TV-film)

 (TV-film)

 (TV-film)

 (TV-film)

Källor 
 Filmdelta, läst den 10 januari 2009.
 , läst den 10 januari 2009.

Externa länkar
 

Engelskspråkiga författare
Amerikanska manusförfattare
Amerikanska TV-regissörer
Amerikanska skådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Födda 1930
Avlidna 2010
Män
Amerikanska filmregissörer
Niklas Falk (skådespelare)

Niklas Daniel Falk, född 28 januari 1947 i Örgryte, Göteborg, är en svensk skådespelare och bror till Jonas Falk.

Falk är utbildad på Teaterhögskolan i Göteborg 1964–1967. Han verkade på Göteborgs Stadsteater fram till 1988. År 1990 flyttade han till Stockholm och började arbeta på  Stockholms Stadsteater. Han har även läst in flera ljudböcker.

Filmografi 

 (TV-film)

 (TV-film)

 
 

 – Lockpojken

 
 (TV-film)

 

 

 (gästroll)

 (TV-film)

 (gästroll)
 (gästroll)
 (gästroll)

 (röst som Barnaby Dawes) 

 (röst som domare Hopkins)
 (röst som Clyde)

 (röst som Blade Ranger)

 (röst som Meacham)

 (röst som Maurice)

 (röst som Grimmel den Grymme)

 (röst)

Teater

Roller (ej komplett)

Referenser

Noter

Källor 
 
 

Svenska scenskådespelare
Svenska skådespelare under 2000-talet
Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska röstskådespelare
Skådespelare från Göteborg
Födda 1947
Levande personer
Män
Mikael Rahm

Per Jan Mikael Rahm, född 15 maj 1957 i Östersund, Jämtland, är en svensk skådespelare.

Verksamhet
Rahm är bosatt i byn Funäs i Myssjö socken i södra Jämtlands fjälltrakter. Han mest känd för sin repertoar på jämtska och kampen för bra teater för svensk landsbygd samt rollerna Tjock-Holmfrid i filmen Så som i himmelen, polisen Christer i TV-serien Saltön, Jocke i Låt den rätte komma in och arkivarien i Män som hatar kvinnor. 

Rahm har även medverkat i Romeo & Julia Kören på Dramaten, och i operetterna Fågelhandlaren och Prinsessan från Trebisond på Skaraborgsteatern i Skövde. Han har även arbetat på Teaterhuset Luntan. 

Han är i Jämtland känd för sin Teater Sjånådråttn och framför där program på jämtska.

Filmografi

 

 

 2023 – Händelser vid vatten (TV-serie)

Teater

Roller i urval
 1981 – Soldaten i Historien om en soldat
 1984 – Piloten i Lille prinsen
 1985 – Bobin i Den italienska halmhatten
 1986 – Don Mario i Don Ranudo di Colibrados, Andreas Blek af Nosen i Trettondagsafton 

 1987 – Adam i Lilit - Adams första hustru, operetten Fågelhandlaren.
 1988 – Gräddmannen i Älskaren
 1989 – Mannen med den gula hatten i Nicke Nyfiken, Jägaren i operetten Prinsessan från Trebisond
 1990 – Vakt i Tartuffe (Dramaten) 
 1991 – Romeo & Julia Kören
 1992 – O'Hara i Arsenik och gamla spetsar, Stor-Klas och Lill-Klas
 1994 – roll i Badhuset (regi: Kia Berglund)
 1995 – Friare i Frieriet Teater Sjånådråttn
 1996 – Firriln (Fjärilen) i Mozartoperan Fjuckles å Spjuckles (Bastien och Bastienne) Teater Sjånådråttn
 1996 – Min hustru Teater Sjånådråttn 
 1997 – Livet är till för att leva Teater Sjånådråttn 
 2001 – Babyn i Tant Blomma Teater Lasse i parken
 2002–2007 – Det ska bli skönt när alla flyttat härifrån så man får ha ven ifred, Kvinnor kommer från Venus, män från Fåker, Klavasutta Moderna fjällteatern Infödingen
 2007–2008 – Gud i Himlaspelet
 2012–2013 – En midsommarnattsdröm på Döda fallet sommarteater
 2017 – Min pappa kunde också spela piano med Stefan Nilsson
 2018–2019 – Enöga i Dunderklumpen på Döda fallet sommarteater

Priser och utmärkelser
 Jämtlands läns landstings kulturpris 1996
 Nominerad till "Årets Jämte" 1998 
 Jamtamots hederspris 1999 
 Länstidningen Östersunds kulturpris 2007
 Carl Zetterström-medaljen 2009 
 Anders i Logårn-stipendiet, Ovikens Konstförening 2011
 Sören Eriksson-stipendiet 2013

Källor
Mikael Rahm på teateralliansen.se

Noter

Vidare läsning
 "Ett liv i spagat" Länstidningen Östersund 16 augusti 2015

Externa länkar
Officiell webbplats (arkiverad 2016)
 
 

Skådespelare från Östersund
Svenska skådespelare
Födda 1957
Män
Levande personer
Mottagare av Jamtamots hederspris
Shrewsbury

Shrewsbury är en stad och civil parish i enhetskommunen och grevskapet Shropshire i England. Staden är centralort i enhetskommunen, och ligger vid floden Severn omkring 15 kilometer öster om gränsen till Wales. Genom närheten till Wales har den också ett kymriskt namn: Amwythig. Fram till 2009 var staden också centralort i det dåvarande distriktet Shrewsbury and Atcham.

Shrewsbury hade omkring 72 000 invånare vid folkräkningen 2005.

Historia 

Staden grundades omkring år 900, och blev på grund av ullindustrin en rik och viktig stad under senmedeltiden. Floden var en viktig faktor i detta eftersom den utgjorde en snabb transportväg för varorna.

Slaget vid Shrewsbury utkämpades utanför staden 1403, på en plats idag känd som Battlefield.

Shrewsbury påverkades bara i liten skala av den industriella revolutionen, trots närheten till den moderna industrins vagga i Coalbrookdale och Ironbridge.

Sevärdheter 
I stadens centrum finns ett medeltida gatunätverk bevarat, med många smala och gamla gator. Många av dessa gatorna är kända som shuts eftersom de tidigare stängdes (shut) av på nätterna.

Flera pubar har funnits i århundraden, bland annat Golden Cross från 1428 som är stadens äldsta pub, samt Dun Cow of King's Head.

Mitt i staden finns The Quarry, som är en stor park vid floden. Staden är känd som "blomsterstaden" och denna park är en av platserna där man kan se varför den har begåvats med namnet. Shrewsbury Flower Show är en av de största årliga blomsterfestivalerna i Storbritannien. Den har avhållits i mitten av augusti sedan andra halvan av 1800-talet och lockar till sig över 100 000 besökare varje år.

De viktigaste museerna är Rowley's House, Shrewsbury Castle (med Shropshire Regimental Museum) och Coleham Pumping Station. Det finns också flera gallerier och antikvitetsbutiker i staden.

Det katolska Shrewsbury stift har säte i staden och här finns också katedralen Shrewsbury Cathedral.

Klimat 
Kustklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är  °C. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är  °C, och den kallaste är januari, med  °C.

Näringsliv
Bryggeriet Dolphin Bar & Brewery ligger i Shrewsbury.

Personligheter 
 Charles Darwin, evolutionsvetare
 Duncan "Flash" Gordon, sjöofficer
 Nathan James Biggs, artist
 Joe Hart, fotbollsspelare

Källor

Externa länkar 

 Stadsförvaltningen
 Flygfoton över Shrewsbury
 Shrewsburys historia (tyska och engelska)

 
Orter i Shropshire
Civil parishes i Shropshire
Likkista

En likkista är en kista med lock, avsedd för visning samt begravning eller kremering av lik.

Den vanliga svenska kistan är från utsidan mätt cirka 206,5 centimeter lång och 66 centimeter bred, medan barnkistor varierar i längd mellan 40 och 170 centimeter. Det finns även fosterkistor avsedda för missfalls- eller abortfoster.

Vid transport över landgränser måste den avlidne läggas i en så kallad zinkkista som sedan förseglas för att liket inte ska kunna sprida sjukdomar under transporten.

Kistorna väger i regel mellan 35 och 75 kilogram tomma och zinkkistorna väger omkring 20–30 kilogram.

Hos en del kistleverantörer kan man beställa en obehandlad kista, det vill säga en kista som är färdigbyggd men inte målad eller lackad. Detta görs då familjen själv vill måla eller förfina kistan inför begravningen. Det kan också göras i avdramatiserande syfte för barn som ska delta i begravningen då de har en chans att själva "bygga" kistan.

Priset för en kista varierar från 2 000 kronor upp till 50 000 kronor.

Referenser

Externa länkar 

Begravning
Kistor
Förlist (låt)

"Förlist" är en låt av Mats Wester, Håkan Hemlin och Lars Sahlin. Den gavs ut som Nordmans  debutsingel från 1994 från deras självbetitlade debutalbum, Nordman.

På den allra första utgåvan av singeln "Förlist" återfanns den fornnordiska symbolen ringkorset på skivomslagets baksida samt på själva CD-skivan. Vad Mats Wester och Håkan Hemlin inte visste var att denna symbol blivit alltmer förekommande i nynazistiska kretsar. Ganska snart blev de dock varse om detta, och eftersom både Mats och Håkan tar starkt avstånd från allt vad nazism och rasism står för och inte ville bli beskyllda för något som de inte var, medförde detta att singeln drogs in och gavs ut på nytt, denna gång utan något ringkors. Av någon anledning ändrade de i samma veva även bild på själva omslaget till singeln som nu såg helt annorlunda ut. Låtarna och längden på låtarna är dock identiska på båda versionerna.

Låtlista 
"Förlist" (3:53) (Musik: Mats Wester och Håkan Hemlin, Text: Lars Sahlin)
"Om hon vill det själv" (3:21) (Musik: Mats Wester, Text: Py Bäckman)

Listplaceringar

Källor

Musiksinglar 1994
Ylva Lööf

Ylva Maria Lööf, född 28 februari 1958 i Sollebrunn, är en svensk skådespelerska och dramatiker.

Lööf studerade skådespelarprogrammet vid Teaterhögskolan i Stockholm samt Skara skolscen. Efter studierna har hon varit engagerad vid Stockholms stadsteater där hon medverkade i Arnold Weskers Rötter 1986, Cyrano de Bergerac 1986 samt Sarkofagen 1987. Hon gjorde Anne Frank i Anne Franks dagbok på Fria Teatern 1988. Regisserade Strindbergs Den starkare på Strindbergsmuseet 1989. Spelade fröken Winge i musikalen Utflykten på Musikteatergruppen Oktober 1990. Arbetade på Orionteatern 1991–1992 där hon medverkade i Anton Tjechovs Tre systrar. Hon har också medverkat i musikalen Lucille på Fria Proteatern. 

Hon är även verksam som tv-producent, filmare och reporter och har arbetat med ett stort antal faktaprogram för SVT och TV4. Hon har bland annat producerat, filmat och regisserat barn-tv-serierna Nils och Nisse samt Barnen på Lilla Akademien. Lööf föreläser också om konflikthantering, kroppsspråk och ledarskap. Hon är författare till boken Amatörteater, rollspel och spektakel (1981).

Pjäser skrivna av Ylva Lööf
Historien om en grävling - Estrad Norr - urpremiär februari 2008
Aftonens ämne är kärlek - Estrad Norr - urpremiär oktober 2011 - Riksteatern - 2015
Du är väl googlebar lille vän! - Västerbottensteatern - urpremiär oktober 2013-2014 - Stockholms stadsteater - 2014-2020 - Riksteatern - 2016
De ska vara två - Göteborgs stadsteater - urpremiär november 2014-2015
Vad har en man att säga? - Västerbottensteatern - urpremiär september 2014-2015
Stark som en räv - Östgötateatern - urpremiär september 2017
Var är min man? - Göteborgs stadsteater - urpremiär september 2020, nypremiär maj 2022, nypremiär februari 2023

Filmografi (i urval)

 (gästroll)

Referenser

Externa länkar
 Officiell webbplats - www.ylvaloof.se
 
 

Svenska skådespelare
Kvinnor
Födda 1958
Levande personer