Skelleftefältet

Skelleftefältet är ett mineralrikt område i norra Västerbottens län som sträcker sig från Skellefteå och längs Skellefteälven 150–200 kilometer västerut.

28 gruvor har öppnats sedan gruvdriften kom igång. I området finns det i dag fem gruvor vilka ligger i Kristineberg, Petiknäs, Renström, Maurliden samt Kankberg. Gruv- och smältverksföretaget Boliden AB äger alla gruvor.

Geologi
Skelleftefältet är ett sulfidmalmsrikt område med cirka 1,9 miljarder år gamla suprakrustalbergarter, dvs. bergartsbildningar som avsatts på jordytan, i det här fallet sura till intermediära vulkaniter samt sedimentbergarter. För ca 1,9 Ga (1,9 miljarder år) sedan var Skelleftefältet en öbåge mellan en arkeisk kontinent i norr och ett djuphav i söder (Bottniska bassängen). Minst 3000 meter mäktiga sekvenser ryolitiska till dacitiska vulkaniter avsattes som senare metamorfoserades under den Svekokareliska orogenesen. De domineras av marint avlagrade vulkanoklastiska enheter. Dessa enheter överlagras av gråvackor och argilliter. Skelleftefältet utgjorde en gång en plattektonisk kollisionsmiljö i likhet med dagens Japan. Denna typ av vulkanisk miljö är ursprunget till många av de malmer av VMS-typ (vulcanogenic massive sulphide ore deposit) som finns i området.

I alla väderstreck utom norr inramas Skelleftefältet av gnejs- och granitområden medan det i norr gränsar till Arvidsjaurfältet som domineras av vulkaniska bergarter. Malmerna liknar de malmer av kurokotyp.

Historia
1920 fann man ett värdefullt malmområde i Bjurfors i Norsjö kommun, som ligger i det sulfidmalmsrika Skelleftefältet. Ytterligare malmförekomster upptäcktes under åren närmast därefter, bland annat vid Granbergsliden, där brytningen av den guldrika Holmtjärnsmalmen blev den första i området 1924. Detta blev starten för det världskända gruv- och smältverksföretaget Boliden AB. 

Många av Skelleftefältets malmfyndigheter ligger djupt och är utspridda över en stor yta. Prospekteringsarbetet har därigenom varit krävande. Under mellankrigstiden utvecklades därför elektromagnetiska metoder av svenska geologer och ingenjörer för att underlätta arbetet. Geofysikern Sture Werner och ingenjören Alfred Holm uppfann 1936 slingramen; en utrustning och metod för malmletning, som fortfarande används i hela världen.

I dag sker ständigt nya prospekteringar i området och nya gruvor planeras. Bland annat undersöks det om förekomsten av mineraler i Copperstoneområdet är stor nog för utvinning.

Linbanan

Malm från Skelleftefältet transporterades under 44 år med en linbana mellan Kristineberg och anrikningsverket i Boliden. Malmlinbanan invigdes den 14 april 1943 och den sista malmkorgen gick den 9 januari 1987 från Kristineberg till Boliden. Därefter revs hela banan utom en sektion på 13,6 km Örträsk och Mensträsk. År 1989 öppnades den kvarvarande sektionen för turisttrafik. Den bevarade delen kallas i marknadsföringen ofta för Världens längsta linbana.

Gruvor
 Adakfältet 1946-1976, koppar
 Bjurfors 1942-1947, koppar
 Bolidengruvan 1924-1967, guld, koppar, silver, bly
 Björkdalsgruvan
 Brännmyrangruvan
 Holmtjärngruvan, 1924–25 samt 1983–92, guld och silver
 Hornträsk 1987-91, koppar, zink
 Kankbergsgruvan 1966-1997, 2012- tellur, guld
 Kedträskgruvan 1989-1991, 1998-2000, koppar, zink, bly, silver och guld
 Kimheden 1967-69, 74-75
 Kristinebergsfältet
 Lainejaur 1941-1945, nickel
 Lindsköldsgruvan 
 Långdalsgruvorna 1967-1997, koppar, zink, bly, guld och silver
 Långselegruvan 1957-1990, koppar, zink, bly, guld och silver
 Maurliden
 Näslidengruvan 1970-1989, koppar, zink, guld och silver
 Petiknäs
 Rakkejaur 1966-1970, koppar, zink, svavel
 Renströmsgruvan
 Rävliden 1941-1988, koppar, zink
 Rävlidmyran 1950-1988, koppar, zink, bly, silver och guld
 Rudtjebäcken 1950-1976, koppar, zink
 Storlidengruvan
 Uddengruvan 1972-1991, koppar, zink. bly, guld och silver
 Varuträsk 1938-1947, litium-haltig pegmatit
 Östra Högkulla 1951-1960, zink, silver 
 Åkerberg
 Åkulla Västra 1947-1960, koppar, guld och silver
 Åkulla Östra
 Åsengruvan 1970-1993, koppar, zink, guld och silver

Referenser

Externa länkar
 Om linbanan

Geologi i Sverige
Gruvor i Norsjö kommun
Gruvor i Skellefteå kommun
Gruvor i Västerbotten
Bergslag i Sverige