kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Jonssons onsdag

Jonssons onsdag är en TV-serie från 1983, av och med Galenskaparna och After Shave. Den var gruppens första TV-serie ihop.

Serien sändes i fem 15-minutersavsnitt 1983, men den korta inspelningstiden gjorde det inte möjligt att göra någon avancerad handling. Programmet bestod av korta sketcher och sångnummer, delvis hämtade från Galenskaparnas LP-album Utanför slottet från 1981. I första avsnittet presenteras bland annat en tjänstemans äventyr i den "ofantliga sektorn" samt den idag klassiska parodin på Radiosportens signatur – "Bara sport" – som även syntes och hördes i gruppens revy Skruven är lös

Titelfiguren är en man som heter Jonsson och som i serien fungerar som en något oortodox och osammanhängande programpresentatör. Han är del av revyteaterpubliken, och TV-tittarna får se vad Jonsson ser. Jonsson spelades av Lennart Englund.

TV-recensenterna sågade serien och tittarsuccén uteblev.

Visningar 
TV-serien sändes i original i SVT 1983 och i repris 2012. 2012 utgavs den också på DVD, som extramaterial till 30-årsfesten.

Referenser

Externa länkar
Kulturtuben – Jonssons onsdag

Galenskaparna och After Shave
Svenska komediserier på TV
TV-serier i regi av Claes Eriksson
Sonny Carter

Manley Lanier "Sonny" Carter, Jr. född 15 augusti 1947 och omkom 5 april 1991 i en flygolycka. Han var astronaut för NASA och blev uttagen i Astronautgrupp 10 23 maj 1984. När han förolyckades flög han med ett reguljärt inrikesplan som havererade nära Brunswick Georgia medan han reste på uppdrag av NASA.

Carter har fått en byggnad uppkallad efter sig hos Johnson Space Center i Houston. I den byggnad som bär hans namn övar man rymdpromenader inför färder till ISS.

Carter utexaminades 1973 från Emory University.

Rymdfärjefärder
Carter han göra en rymdfärd innan han dog och var då utvald till ytterligare en färd.

Discovery/STS-33
Carters enda rymdfärd skedde med STS-33 i november 1989. Färden var på försvarsdepartementets uppdrag och nyttolasten hemligstämplad.

Carter var uppdragsspecialist 2 på rymdfärden och ackomanjerades av Frederick D. Gregory som befälhavare, John E. Blaha som pilot, Story Musgrave som uppdragsspecialist 1 och Kathryn C. Thornton som uppdragsspecialist 3.

Discovery/STS-42
När Carter dog så var han utvald till färden STS-42 med uppdraget International Microgravity Laboratory 1 som sköts upp 22 januari 1992.

Rymdfärdsstatistik

Noter 

Amerikanska rymdfarare
Alumner från Emory University
Födda 1947
Avlidna 1991
Män
Domenico Gregorini

Domenico Gregorini, född 21 augusti 1692 i Rom, död där 7 februari 1777, var en italiensk arkitekt under senbarocken.

Gregorini var elev till Filippo Juvarra och medlem av Accademia di San Luca. Tillsammans med arkitekten Pietro Passalacqua restaurerade Gregorini den fornkristna basilikan Santa Croce in Gerusalemme och gav den en ny fasad i barockstil. Här märks ett visst inflytande från Borrominis arkitektoniska formspråk. Gregorini har även ritat Oratorio del Santissimo Sacramento vid Piazza Poli. Oratoriets fasad uppvisar en växelverkan mellan konvexa och konkava ytor.

Källor

Födda 1692
Avlidna 1777
Italienska arkitekter under 1700-talet
Barockarkitekter
Män
Ledamöter av Accademia di San Luca
Arkitekter från Rom
Nationalitetsbeteckning

Nationalitetsbeteckning är en eller flera bokstäver som används som förkortad beteckning för en stat. Nationalitetsbeteckning kan även utgöras av flagga eller annat märke på fartyg, flygplan eller motorfordon.

Exempel på nationalitetsbeteckningar är att Sverige i olika sammanhang betecknas med S, SE eller SWE, Finland betecknas med FI eller FIN (tidigare även SF), Polen PL eller POL och Tyskland D, DE, BRD eller GER. Vilken beteckning som används beror på sammanhanget.

Olika serier av nationalitetsbeteckningar

ISO 3166-1
Det numera mest använda systemet för nationalitetsbeteckningar återfinns i ISO-standarden ISO 3166-1. Den introducerades först 1974 och har vanligen två bokstäver, men den har även en variant med tre bokstäver.

Fordon
Det finns en särskild serie beteckningar som används på motorfordon i internationell trafik, för dessa beteckningar se nationalitetsmärke.

Luftfartyg
En serie innehåller nationalitetsbeteckningar för luftfartyg (flygplan med mera), vilka finns med i registreringsnumret för varje luftfartyg i respektive lands luftfartygsregister.

Sport
Internationella olympiska kommittén har sin egen serie med nationalitetsbeteckningar, där varje beteckning har tre bokstäver, se Lista över IOK:s landskoder; dessa används ofta, men inte alltid, även i andra sportsammanhang.

Hundar
Hundar registrerade i medlemsorganisation i Internationella hundorganisationen FCI har ett registreringsnummer från sin nationella kennelklubb som inletts med en eller flera bokstäver för det land hunden är registrerad i. Hundar registrerade i Svenska Kennelklubben har tidigare haft ett S som beteckning för Sverige. Sedan 2010/2011 använder man dock den tvåställiga standarden ISO 3166-1, vilket för Sveriges del blir SE.

Referenser

 
Standarder och konventioner
Statsvetenskap
Standardmjölk

Standardmjölk, även kallad vanlig mjölk och på förpackningen enbart mjölk, är den äldsta mjölktypen och innehåller i Sverige tre procent fett. Inom övriga EU innehåller motsvarigheten 3,5 procent fett. Standardmjölken infördes under andra världskriget så att den sänkta fetthalten kunde ge mer grädde till smör.
Standardmjölk lämpar sig bra till matlagning (exempelvis pannkakor och mjölkstuvade makaroner), bakning och i vispad form till kaffe latte.

I Finland och Norge kallas mjölk med 3,5 % fett för helmjölk, medan helmjölk i Sverige syftar på oskummad mjölk eller gammaldags mjölk med något högre fetthalt.

Arlas standardmjölk 
Arla säljer mjölken i tre olika förpackningar: 1,5 l, 1 l och 0,3 l.
1985 introducerade Arla färger för de olika mjölksorterna: blå för lättmjölk, grön för mellanmjölk och röd för standardmjölk. 
1990 tillkom minimjölk i gul förpackning.

Näringsvärde 
Per 100 g Arla Standardmjölk

Energivärde 260 kJ/60 kcal
Protein 3,3 g
Kolhydrat 5 g
Fett 3 g
Riboflavin 0,14mg 9% av RDI
Vitamin B12 0,4 µg 40 % av RDI
Kalcium 120 mg 15% av RDI
Jod 14 µg 9% av RDI

Källor

Mjölk
Finnby

Finnby kan syfta på

 Finnby, Strömfors
 Finnby, Borgå
 Finnby, Kyrkslätt
 Finnby – de nybyggen som upptogs i Sverige på 1600-talet av svedjefinnar, se Finnbosättning

Se även 
 Finby
AFG

AFG kan avse:

 AFG – nationalitetsbeteckning för motorfordon från Afghanistan
 AFG – Artificial ground freezing bottensedimenten fryses ner i block för att lättare kunna lyftas upp, se Frysmuddring 

Akronymer
Phan Rang-Thap Cham

Phang Rang-Thap Cham (på vietnamesiska Phan Rang-Tháp Chàm) är en stad i Vietnam och är huvudstad i provinsen Ninh Thuan. Folkmängden uppgick till 161 730 invånare vid folkräkningen 2009, varav 152 906 invånare bodde i själva centralorten.

Källor

Orter i Vietnam
Jonatan Reuter

Jonatan Reuter, född 27 juli 1859 i Ekenäs, Finland, död där 10 november 1947, var en finlandssvensk ingenjör, pedagog och författare. 

Reuters föräldrar var kaplan Ernst Odert Reuter och Aura Augusta Avellan. Han var bror till Ossian Reuter samt kusin till Odo, Julio och Enzio Reuter.

Ingenjören och pedagogen
Efter att ha genomgått Polytekniska institutet 1885-1886, 1891-1892, 1898 och 1904 reste Reuter till Tyskland, Österrike, Schweiz med flera länder där han studerade undervisningen i lägre tekniska skolor, yrkesskolor och hemslöjd. Han redogjorde för sina rön i olika rapporter. Åren 1886-1930 undervisade Reuter vid tekniska läroanstalter i Helsingfors och han tog även 1891 initiativet till att ge ut tidskriften Teknikern, vars huvudredaktör han var under fem år. Han publicerade även flera tekniska handböcker och tabeller för skolbruk.

Den skönlitteräre författaren
Den skönlitterära debuten skedde 1884 med Dikter, som efterföljdes av Nya sånger och dikter (1888), Seglande skyar (1896) och Från kampens år (1905). Om man undantar sistnämnda samling, uppträdde Reuter för det mesta som havets och skärgårdslivets sångare. Hans stämningar är friska, formen enkel och okonstlad. Livet i skärgården gav också Reuter stoff till berättelser och skisser som även belönades med statspremium 1901. Reuter utgav även en för turister avsedd farleds- och skärgårdsbeskrivning, Helsingfors-Åbo-Stockholm (1905). 

En av Reuters mest kända texter är Till havs, som tonsatts i flera versioner, varav den mest kända av Gustaf Nordqvist. Stycket är starkt förknippat med Jussi Björling.

Bibliografi

Skönlitteratur

 - Medförfattare: Fredrik Constantin Bjarke.

 - Tillsammans med: Ernst Viktor Knape och Jonatan Reuter.

Varia

 - Medförfattare: Johan Anton Zidbäck.

 - Utgiven anonymt.

 - Medförfattare M. Sergelius.

 - Medförfattare: J. Saroja.

Samlade upplagor

Redaktör

 - Tillsammans med: Hans Hausen.

Källor

Noter

Externa länkar 
  

Finländska ingenjörer
Finländska fackboksförfattare
Svenskspråkiga fackboksförfattare
Finlandssvenska poeter
Svenskspråkiga poeter
Finländska sångtextförfattare
Finlandssvenska författare
Födda 1859
Avlidna 1947
Män
Personer från Ekenäs
Blues (olika betydelser)

Blues kan syfta på 

 Blues – en musikstil, se .
 Esbo Blues – ett finskt ishockeylag
  St. Louis Blues (ishockeylag)– ett amerikanskt NHL-lag
 Blues (artist) (1975–), en svensk rappare
ANG

ANG eller ang kan avse:  

 ang – ISO 639-3 koden för Fornengelska  
 ANG – en del av United States National Guard, se Air National Guard
 ANG – landskod enligt ISO 3166-1 för Angola
 ANG – valutakoden enligt ISO 4217 för valutan i Nederländska Antillerna, se Antiller gulden
AUS

AUS eller Aus kan syfta på:

 AUS – nationalitetsbeteckning på motorfordon från Australien
 AUS – en tidigare skola vid armen, se Arméns underofficerskola
 A. u. s. - en latinsk förkortning, se Lista över latinska förkortningar
Betty Stöve

Betty Flippina Stöve, född 24 juni 1945 i Rotterdam, är en nederländsk högerhänt tidigare professionell tennisspelare med stora framgångar som dubbelspelare under 1970-talet.

Tenniskarriären 
Betty Stöve är den framgångsrikaste nederländska kvinnliga tennisspelaren sedan Kornelia Bouman på 1920-talet. Stöve vann under tenniskarriären 10 titlar i Grand Slam (GS)-turneringar, av vilka sex i dubbel och fyra i mixed dubbel, de senare alla tillsammans med sydafrikanen Frew McMillan. Trots att Stöve var framgångsrikast som dubbelspelare, är hon mest känd för att hon nådde singelfinalen i Wimbledonmästerskapen 1977, året då turneringen firade sitt 100-årsjubileum. Hon mötte där brittiskan Virginia Wade som vann med 4-6, 6-3, 6-1. Som singelspelare rankades Stöve som bäst som världssjua (1976 och 1978).

Stöve vann sina två första GS-dubbeltitlar tillsammans med amerikanskan Billie Jean King (Franska öppna och Wimbledon 1972). Samma säsong (1972) vann hon också en tredje GS-titel i dubbel, US Open, tillsammans med fransyskan Francoise Durr. 

Perioden 1973 - 1976 nådde Stöve åtta GS-finaler i dubbel eller mixed dubbel utan att lyckas vinna någon titel. 
År 1977 spelade Stöve alla tre finaler i Wimbledonmästerskapen. Förutom sin singelförlust förlorade hon dubbelfinalen tillsammans med Martina Navratilova och mixed dubbelfinalen tillsammans med Frew McMillan.

Först i US Open i september 1977 lyckades Stöve bryta den långa trenden av finalförluster. Hon vann då dubbeltiteln tillsammans med Martina Navratilova och mixed dubbeltiteln tillsammans med Frew McMillan. Den senare titeln vann Stöve/McMillan genom finalvinst över Vitas Gerulaitis/Billie Jean King (6-2, 3-6, 6-3). Paret upprepade sin seger året därpå (1978). Samma år vann de också mixed dubbeltiteln i Wimbledon. 

Stöve fortsatte att "varva" finalförluster i GS-turneringar, totalt förlorade hon arton sådana finaler, med segrar. År 1979 vann hon två GS-dubbeltitlar, båda med Wendy Turnbull (Franska öppna och US Open). Paret Stöve/Turnbull vann det året ytterligare sju professionella dubbeltitlar. 

Sin sista GS-titel vann Stöve 1981 tillsammans med McMillan i mixed dubbel i Wimbledonmästerskapen. 

Betty Stöve spelade i det nederländska Fed Cup-laget 1964, 1966, 1969-70, 1972, 1976-79 och 1982-83. Hon spelade totalt 52 matcher av vilka hon vann 40.

Spelaren och personen 
Betty Stöve är en storväxt person (180 cm lång), vars spel karakteriserades av en kraftfull serve och volley. Hennes grundslag var också goda, framförallt hennes backhand. Hon var också känd för sin snabbhet och beslutsamhet på banan.

Efter avslutad tävlingskarriär har Stöve verkat som tennistränare, bland andra för Hana Mandlikova (1980-1990).

Grand Slam-titlar 
 Franska öppna
 Dubbel - 1972, 1979
 Wimbledonmästerskapen
 Dubbel - 1972
 Mixed dubbel - 1978, 1981
 US Open
 Dubbel - 1972, 1977, 1979
 Mixed dubbel - 1977, 1978

Referenser

Noter

Allmänna källor
 Martin Hedges, 1978. The Concise Dictionary of Tennis. Mayflower Books Inc.
 Bud Collins, Tennis encyklopedia, 1998, eds. Bud Collins and Zander Hollander. Visible Ink Press ().

Nederländska tennisspelare
Födda 1945
Kvinnor
Levande personer
BDS

BDS kan syfta på:

 BDS – nationalitetsbeteckning för motorfordon från Barbados
 BDS – IATA:s kod för en flygplats i Brindisi, Italien, se  Brindisi-Papola Casales flygplats
 BDS – en internationell kampanj grundad på ett palestinskt upprop från 2005, se Bojkott, desinvesteringar och sanktioner
 BDS – ett tidigared norskt rederi, se Det Bergenske Dampskibsselskab
 BDS – ett amerikanskt tillverkningsföretag, se Boeing Defense, Space & Security

Akronymer
BF

BF, eller Bf, kan avse:

 Burkina Faso, ett land med landskoden BF
 .bf, nationell toppdomän för Burkina Faso
 Bondeförbundet, ett politiskt parti som senare blev Centerpartiet
 förkortning för Battlefield-spelen
 Bahnhof, tyska för järnvägsstation
 Bayerische Flugzeugwerke i typbeteckningar för flygplan från Messerschmitt
 Bostadsförening, som är en tidigare form av bostadsrättsförening
 Beaufort, en vindskala
 Belgisk franc, Belgiens tidigare valuta
 British Fascisti, en brittisk fascistisk organisation
Hällestads kyrka

Hällestads kyrka kan syfta på:

Hällestads kyrka, Östergötland – en kyrka väster om Finspång i Linköpings stift
Hällestads kyrka, Västergötland – en kyrka mellan Herrljunga och Falköping i Skara stift
Hällestads kyrka, Skåne – en kyrka öster om Dalby i Lunds stift
BRN

BRN eller Bri kan avse: 

 BRN – IATA-kod för Berns flygplats: Regionalflugplatz Bern-Belp
 BRN – nationalitetsbeteckning för motorfordon från Bahrain
 BRN – landskod enligt ISO 3166-1 för Brunei

 BRI – "basic rate interface", en standard för digital telefoni, se Integrated Services Digital Network
 Bri – en fiktiv by i J.R.R. Tolkiens böcker om Sagan om ringen

Akronymer
BRU

BRU eller Brú kan syfta på:
 BRU – nationalitetsbeteckning för Brunei 
 BRU – IATA:s kod för flygplatsen Bryssel-Zaventems flygplats

Personer
 Federico Laredo Brú (1875–1946),  president på Kuba från 1936 till 1940
 Heðin Brú (1901–1987), en färöisk författare, pseudonym för Hans Jacob Jacobsen

Akronymer
BS

BS, Bs eller bs kan syfta på:

 BS Automotive – ett formel 3000-stall
 BS Fabrications – ett formel 1-stall
 BS-filter – ett signalfilter
 BS – landskod för Bahamas
 BS – en engelsk examen, se Bachelor of Science
 BS$ – valutan i Bahamas, se Bahamansk dollar
 Bs F – valutan i Venezuela, se Bolívar (valuta)
 Bs - Nuevo Boliviano, valutan i Bolivia, se Boliviano
 bs – ett språkkod i ISO 639-1 för Bosniska
 bs – ett kårparti vid Uppsala universitet. se Borgerliga Studenter
 .bs – nationell toppdomän för Bahamas
Lars Johan Nyblom

Lars Johan Nyblom, född 19 september 1844 i Långaryd, Småland, död 21 september 1908 i Spekeröd, Bohuslän, var en svensk präst och psalmförfattare. 

Nyblom var kyrkoherde i Spekeröd i Bohuslän, Göteborgs stift. Han finns bland annat representerad med en originaltext i Den svenska psalmboken 1986 (nr 513).

Han är morfar till kontraktsprosten Lars Lindman och farfars far till läkaren och författaren Helena Nyblom.

Psalmer
Nu vilans dag förflutit (1986 nr 513) skriven 1911.

Referenser

Svenska präster under 1800-talet
Svenska psalmförfattare
Medlemmar av Långarydssläkten
Personer från Långaryds socken
Födda 1844
Avlidna 1908
Män
Lars Furuland

Lars Gunnar Anton Furuland, född 22 februari 1928 i Lund, död 1 december 2009 i Uppsala, var en svensk professor i litteraturvetenskap vid Uppsala universitet 1979–1991.

Biografi
Furuland disputerade 1962 vid Uppsala universitet på avhandlingen Statarna i litteraturen. Han grundade 1965 avdelningen för litteratursociologi vid litteraturvetenskapliga institutionen vid Uppsala universitet. 

Furuland betraktades som Sveriges främste kännare av svensk arbetarlitteratur och har författat ett stort antal verk om arbetardiktare och deras bildningsgång. År 2009, samma år som han avled, utgav han memoarerna Mina dagsverken.

Han var son till folkhögskoleläraren Gunnar Furuland. De är begravda på Hammarby kyrkogård.

Bibliografi (urval) 
1956 – De proletära karolinerna
1960 – Proletärförfattare och arbetarkrönikör
1961 – Ivar Lo-Johansson i trycksvärtans ljus
1962 – Statarna i litteraturen
1970 – Ine mine majne mo
1971 – Folkhögskolan – En bildningsväg för svenska författare
1972 – Svensk bokutgivning 1965–1970
1972 – Litteratur för massmarknaden
1975 – Statare
1976 – Statarnas ombudsman i dikten
1977 – Malung och litteraturen
1977 – Malung i litteratur och arkiv
1977 – Skrivare i Skaraborg
1978 – Litteraturen i bygden
1983 – Svenska folket läser
1986 – Ord och bilder för barn och ungdom
1987 – Carl Larsson i By
1988 – Lyssna till den granens susning...
1991 – Ljus över landet och andra litteratursociologiska uppsatser
1997 – Författare i Dalabergslagen
1998 – Bergslagen i litteraturen
1999 – Lima – Transtrands bibliografi'
2001 – Sigfrid Leander – Folkbildaren2003 – Bibliografi 1947–20022006 – Svensk arbetarlitteratur2009 – Mina dagsverken''

Priser och utmärkelser 
1977 – Gulliver-priset
1982 – Schückska priset
1993 – Ivar Lo-Johanssons personliga pris
1999 – Samfundet De Nios Astrid Lindgren-pris
2007 – Doblougska priset

Källor

Noter

Externa länkar
 Lars Furuland på Uppsala universitet
 

Svenska professorer i litteraturvetenskap
Hedersledamöter vid Värmlands nation i Uppsala
Gulliverpristagare
Personer från Lund
Författare från Dalarna
Gravsatta på Hammarby kyrkogård
Födda 1928
Avlidna 2009
Män
Snöboll

En snöboll är en boll gjord av snö (ofta kramsnö) och vanligen med hjälp av händerna. Snöbollar kan användas till snöbollskrig eller till att bygga snölyktor med.

Ispärla är en snöboll som kramats så hårt att snön ändrat fas till något som mer påminner om is. En iskoka är en förfryst snöboll, och kan orsaka mer skada än standardsnöbollen.

En av huvudfigurerna i George Orwells roman Djurfarmen heter Snöboll.

Se även 
Snöbollseffekt
Snowball (snöboll på engelska)

Referenser 

Boll
Cremona (olika betydelser)

Cremona kan syfta på:

 Cremona (bokhandel) – tidigare bokhandel vid Chalmers tekniska högskola
 Cremona (månkrater) – en månkrater, se Lista över månens kratrar
 486 Cremona – en asteroid

Personer
 Luigi Cremona (1830–1903), italiensk matematiker

Geografi

Italien 

 Cremona (provins) – provins, Lombardiet, 
 Cremona – en kommun och provinshuvudstad, Lombardiet, Provincia di Cremona,

Kanada 

 Cremona (ort) – Alberta, 

Robotskapade Italienförgreningar
Robotskapade Kanadaförgreningar
Högskolan i Östersund

Högskolan i Östersund var en högskola i Östersund, som bildades 1971 som Socialhögskolan i Östersund och omvandlades i samband med 1977 års högskolereform till högskola. År 1993 sammanlades högskolan med Högskolan i Sundsvall/Härnösand till Mitthögskolan, sedan 1 januari 2005 Mittuniversitetet.

Socialhögskolan i Östersund 
Runt 1970 utreddes det om en systematiserad decentraliserad universitetsutbildning i regionen, och samtidigt diskuterades det om behovet av en sjätte socialhögskola.  Utredningen föreslog att denna högskola skulle ligga i Sundsvall, men regeringens proposition anförde att ”de regionalpolitiska aspekterna måste tillmätas speciellt stor vikt vid valet av förläggningsort för en ny socialhögskola i Norrland” med ett lokliseringsförslag till Östersund. i maj 1971 beslutades det enligt propositionen och hösten samma år antogs de 60 första studenterna.

Högskolan i Östersund 
Vid högskolereformen 1977 omvandlades Socialhögskolan i Östersund till Högskolan i Östersund, och då tillkom ytterligare att par linjer till utbildningsbasen, förutom de som fanns tidigare.

Mitthögskolans bildande 
1992 insåg de båda högskolorna, Östersund och Sundsvall/Härnösand att om de skulle kunna omvandlas till universitet så behövde de gå samman till en högskola. Högskolestyrelsen beslutade den 22 november 1992 att begära av regeringen att få bilda en ny gemensam högskola, vilket beviljades i februari 1993.

Mitthögskolans campus Östersund låg fram till hösten 2002 på Rådhusgatan, med kompletterande lokaler på Frösö Strand. Därefter flyttades campus till Norrlands artilleriregementes (A 4:s) nedlagda lokaler.

Rektorer vid Högskolan i Östersund 
 1971–1974 – Bengt Almerud (1923–1974)
 1975–1981 – Alf Gunnmo (född 1942)
 1981–1987 – Stefan Hammarqvist (född 1943)
 1987–1990 – Erling Nilsson (född 1932)
 1990–1993 – Alf Gunnmo

Se även 
 Mittuniversitetet

Referenser

Externa länkar 
 Campus Östersund på Mittuniversitetets webbplats

Mittuniversitetet
Ej längre existerande universitet och högskolor i Sverige
Utbildning i Östersund
CAM

CAM, Cam eller Čam  kan syfta på:

 CAM – nationalitetsbeteckning för motorfordon från Kamerun
 CAM – IOK:s kod för Kambodja
 Cam (film) – en amerikansk psykologisk skräckfilm från 2018 i regi av Daniel Goldhaber
 CAM-fotosyntes en form av fotosyntes som används av vissa växter, från engelska Crassulacean Acid Metabolism
 CAM-minne – en ny typ av minnen för lagring av digital information
 Cam (namn) – ett könsneutralt förnamn
 CAM (programvara) – datoriserad generering av program till NC-styrda maskiner, från engelska Computer Aided Manufacturing
 Cam (videoteknik) – en kopia av en film inspelad med kamera från filmduk

Geografi

Storbritannien 

 Cam (ort), England, Gloucestershire, 
 Cam (flod) – en flod i östra England

Se även
 Kam (olika betydelser) – flera
Minjan

Minjan är beteckningen för den samling personer som behövs för att förrätta vissa delar av en judisk gudstjänst, till skillnad från enskild bön. Exempelvis böner som Kaddish, samt Torahläsningen in publicum. En minjan består av minst tio män över 13 års ålder, dvs efter att personen blivit Bar Mitzva enligt den judiska lagen, halacha. Strömningar som reformjudendom och rekonstruktionism anser att kvinnor också kan utgöra en del av minjan.

Judendom
Sofia Pekkari

Anna Jeanna Sofia Pekkari, född 1 september 1985, är en svensk skådespelare och sångerska.

Biografi
Pekkari växte upp i Göteborg och bodde fram till nio års ålder på Hisingen, men flyttade därefter till Majorna. Intresset för teater och skådespeleri väcktes i unga år, främst tack vare hennes far som var teatermusiker på Backa Teater. Pekkari studerade teater på Angeredsgymnasiet, där hon tog studenten 2004, och har sedan dess arbetat med diverse projekt.

Sedan 2014 tillhör hon Dramatens fasta ensemble efter att bland annat ha medverkat i uppsättningarna av Dödsdansen I–II och The mental states of Sweden.

2018 tilldelades hon Carl Åkermarks stipendium.

Filmografi (i urval) 

 (Moas sångröst)

 (röst till Månskära)

 (röst till Erle)

Teater

Roller (ej komplett)

Diskografi
 2003 - Tristan - Vatten och bröd (CD)
 2005 - Kniven i hjärtat (Soundtrack)
 2006 - Hundra Ollar för en Stig (Soundtrack till långfilmen Den enskilde medborgaren)
 2013 - Hjälp sökes (Konceptalbum)

Källor

Externa länkar

 Sofia Pekkari, Dramaten
 Sofia Pekkari, Agentbolaget
 Sofia Pekkari på Göteborgsoperan

Kvinnor
Svenska skådespelare
Födda 1985
Levande personer
Welcome to the Jungle

Welcome to the Jungle kan syfta på:

 Welcome to the Jungle (sång) – en låt från Guns N' Roses album Appetite for Destruction

Film
 Welcome to the Jungle (film, 2003) – en film från 2003 med originaltitel The Rundown
 Welcome to the Jungle (film, 2013) – en amerikansk film av Rob Meltzer