kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Isländsk krona

Isländsk krona (IsKr - íslensk króna) är den valuta som används på Island. Valutakoden är ISK. 1 króna (pluralform krónur) = 100 aurar (singularform eyrir). 

Valutan infördes 1885 och ersatte den tidigare danska kronan som infördes 1874. Efter upplösningen av den skandinaviska myntunionen och Islands förnyade självständighet från Danmark 1918 blev det landets valuta. 1981 genomfördes en valutarefom på grund av hög inflation och vid bytet var omvandlingen 1 ISK = 100 gamla krónur (valutakod ISJ)

Användning 
Valutan ges ut av Seðlabanki Íslands - SI som grundades 1961 och ersatte den tidigare Landsbanki Íslands som grundades 1885. SI har huvudkontoret i Reykjavik.

1 Króna (pluralform krónur) motsvarar 100 aurar (singularform eyrir) men eyrir används enligt lag numera inte vare sig som mynt eller i transaktioner.

Valörer 
 mynt: 1, 5, 10, 50 och 100 krónur
 underenhet: används ej, tidigare aurar
 sedlar: 500, 1000, 2000, 5000 och 10000 ISK

Externa länkar 
 Centralbanken SI
 ISK sedlar

Islands ekonomi
Europeiska valutor
Bildanden 1885
Dansk krona

Dansk krona (kr. – dansk krone) är den valuta som används i Danmark. Valutakoden är DKK. 1 krona = 100 öre (øre). Valutan infördes 1875 efter anslutning till den skandinaviska myntunionen och ersatte den tidigare danska riksdalern. Den danska kronan används även på Grönland och Färöarna, och Färöarna ger även ut egna sedlar.. Grönland och Färöarna har egna IBAN-koder, och överföringar räknas som internationella med därtill hörande avgifter som inte heller begränsas av EU-regler.

Den danska kronan har en fast växelkurs sedan den 1 januari 1999 till euro genom ERM II.
Växlingskursen är fast i ett smalt intervall på 2,25 procent omkring växlingskursen 7,46 danska kronor per euro. Detta innebär att 1 euro alltid kostar mellan 7,29 och 7,63 DKK.

Valutan ges ut av Danmarks Nationalbank som grundades 1818 och har huvudkontoret i Köpenhamn.

Historia 
Krone hade tidigare varit benämning först på 8-markersmynten om 32,5 gram silver sedan om 4-marksmynten om 16,25-14,4455 gram silver, präglade 1618-1777.

Mellan 1875 och 1930 var dansk kronan bunden 1:1 till de norska och svenska kronorna.

Valörer 
 Mynt: 1, 2, 5, 10 och 20 kroner 
 Underenhet: 50 øre (öre)
 Sedlar: 50, 100, 200, 500 och 1 000 kroner.

Källor

Se även 
 Folkomröstningen om införande av euron (Danmark)

Externa länkar 
 Nationalbanken DNB
 DKK sedlar
 Aktuell kurs från XE.com
 Historik över den danska kronans utveckling

Danmarks ekonomi
Europeiska unionens valutor
Bildanden 1875
50000 Quaoar

50000 Quaoar eller 2002 LM60 är en dvärgplanet i Kuiperbältet, upptäckt i juni 2002 av Chad Trujillo och Michael E. Brown, men har kunnat spåras på ett fotografi taget redan 25 maj 1954 av Palomarobservatoriet. Quaoars diameter är ungefär hälften av Plutos. Medelavståndet till solen är cirka 43,4 astronomiska enheter.

Den är uppkallad efter den mytologiska figuren Kwawar. Den 22 februari 2007 offentliggjordes det att en måne runt Quaoar upptäckts. Den upptäcktes med hjälp av Rymdteleskopet Hubble.

Omloppsbana 

Quaoar har en mer normal planetbana än Pluto. Banan är nästan cirkulär och har endast liten inklination (~8°). Banans radie är ungefär 42 astronomiska enheter. Figuren polär vy visar banorna för Neptunus (grå), Pluto (röd) och Quaoar (blå). Sfärerna indikerar planeternas positioner i april 2006, deras storlek och färg. Perihelium (Q) och aphelium (q) är också utmärkta.

Quaoar är en så kallad cubewano och dess cirkulära bana är ovanlig för objekt av den storleken. Till skillnad från Pluto störs inte Quaoars bana markant av Neptunus.

Plutos aphelium ligger bortom Quaoars bana, vilket innebär att Pluto ibland är längre bort än Quaoar.

År 2008 var Quaoar endast 13,9 astronomiska enheter från Pluto,  vilket gjorde den till den närmaste större himlakroppen nära Pluto-Charon-systemet. I Kuiperbältet är detta mycket nära.

Fysiska egenskaper 
Quaoar består troligen av en blandning bestående av is och sten. Som andra kuiperbältsobjekt har den en låg albedo, förhoppningsvis får vi veta mer om dessa objekt när New Horizons anländer till Kuiperbältet.

Isvulkanism 
År 2002 upptäckte astronomer från Hawaii tecken på vulkanisk aktivitet på Quaoar. Det rör sig inte om någon glödande lava utan om iskristaller. Med hjälp av infraröda mätningar upptäckte forskarna att det finns iskristaller på ytan. Forskarna anser att iskristallerna kommer ifrån himlakroppens inre, där de i flera miljarder år legat skyddade från strålning och solvind. Genom vulkanutbrott har de på kort tid slungats upp till ytan. Detta kanske på grund av mikrometeoriter.

Weywot 

Månen Weywot tidigare känd som S/2007 (50000) 1 upptäcktes redan 2006, men offentliggjordes den 22 februari, 2007. Den upptäcktes med hjälp av Rymdteleskopet Hubble.

Referenser

Externa länkar 

 Quaoar discoverers' webpage
 Orbit simulation from NASA JPL site
 Astronomers Contemplate Icy Volcanoes in Far Places - New York Times article
 Quaoar, the newest planet . . . or is it? - article in an Australian science magazine
 New Planet-Shaped Body Found in Our Solar System  - article in National Geographic
 Volcanism possible on planet-like Quaoar - CNN.com
 Chilly Quaoar had a warmer past  - Nature.com article
 Crystalline Ice on Kuiper Belt Object (50000) Quaoar - article about crystalline ice on Quaoar

Cubewano
Småplaneter namngivna efter mytologiska figurer
Astronomiska upptäckter av ME Brown
Astronomiska upptäckter av CA Trujillo
Astronomiska upptäckter 2002
Dvärgplaneter
Rial

Rial, Riyal eller Ryal (arabiska ريال) är från början namnet på gamla arabiska och persiska valutor. Namnet härstammar troligen från de gamla europeiska silvermynten och då främst den spanska realen.

Rial har använts som valuta i flera arabländer eller länder som tillhörde det osmanska riket.

Aktuella valutor
Idag används Rial som valuta i följande länder:

Iran - iransk rial
Jemen - jemenitisk rial 
Oman - omansk rial
Qatar - qatarisk rial
Saudiarabien - saudiarabisk rial

I de flesta länder är en riyal lika med 20 qursh

Valutor
Asiatiska valutor

az:Rial
en:Rial (currency)
Qatarisk rial

Qatarisk rial eller Qatarisk Riyal (Qr - Qatari riyal) är den valuta som används i Qatar i Asien. Valutakoden är QAR. 1 Rial = 100 dirham.

Valutan infördes 1966. Den ersatte den tidigare gulfrupien och delades med Dubai fram till 1973 då Dubai ingick i Förenade Arabemiraten.

Valutan har en fast växelkurs sedan juli 2001 till 0,27 US-dollar (USD), det vill säga 1 QAR = 0,27 USD och 1 USD = 3,64 QAR.

Användning 
Valutan ges ut av Qatar Central Bank – QCB. Denna grundades 18 september 1966, ombildades 1973 och har huvudkontoret i Doha.

Valörer 
 Mynt: inga Riyalmynt
 Underenhet: 1, 5, 10, 25 och 50 dirham
 Sedlar: 1, 5, 10, 50, 100 och 500 QAR

Externa länkar 
 Centralbanken QCB
 QAR sedlar
 Aktuell kurs från XE.com

Qatars ekonomi
Asiatiska valutor
Saudiarabisk rial

Saudiarabisk rial eller riyal (SR - Riyāl suʿūdī) är den valuta som används i Saudiarabien. Valutakoden är SAR. 1 rial = (20 qirsh) = 100 hallalah.

Valutans underenhet hallalah infördes först 1963, jämfört med huvudenheten rial som funnits i Arabien under lång tid och redan under Hijazdynastin. 

Valutan har en fast växelkurs till kursen 0,27 US dollar (USD), det vill säga 1 SAR = 0,27 USD och 1 USD = 3,75 SAR

Användning 
Valutan ges ut av Saudi Arabian Monetary Agency - SAMA som grundades 1952 och har huvudkontoret i Riyadh.

Valörer 
 mynt: inga rialmynt
 underenhet: 5, 10, 25, 50 och 100 hallalahs
 sedlar: 1, 5, 10, 50, 100 och 500 SAR

Externa länkar 
 Centralbanken SAMA
 SAR sedlar
 Aktuell kurs från XE.com

Saudiarabiens ekonomi
Asiatiska valutor
Jemenitisk rial

Jemenitisk rial eller jemenitisk riyal (Yr - Yemeni rial) är den valuta som används i Jemen i Asien. Valutakoden är YER. 1 Riyal = 100 fils.

Valutan infördes 1991 i sedelform vid landets återförening och ersatte den tidigare Nordjemenitiska rialen och den Sydjemenitiska dinaren samt kompletterades med mynt 1993.

Användning 
Valutan ges ut av Central Bank of Yemen - CBY som grundades 1971, ombildades 1990 och har huvudkontoret i Sana.

Valörer 
Mynt: 1, 5, 10 och 20 Riyal
Underenhet: används ej, tidigare fils
Sedlar: 50, 100, 200, 500 och 1000 YER

Externa länkar 
Centralbanken CBY
YER sedlar
Aktuell kurs från Yahoo

Jemens ekonomi
Asiatiska valutor
Riel

För den kanadensiske politikern, se Louis Riel.

Ny riel () är den valuta som används i Kambodja. Valutakoden är KHR (för Khmer Riel). 1 riel = (10 kak) = 100 sen.

Valutan infördes 1980 och ersatte den tidigare riel som gällde åren 1952–1975 som i sin tur ersatte den tidigare franska Indokinapiastern. Under inbördeskrigsåren 1975–1980 saknade Kambodja en fungerande valuta.

På grund av den höga inflationen används parallellt även USA-dollar (USD) i landet mot en lokal kurs om cirka 1 USD = 3000 KHR. Man använder dollarsedlar och som underenhet används i regel rielsedlar.

Användning
Valutan ges ut av Kambodjas riksbank, som grundades 23 december 1954, ombildades 1979 och har sitt huvudkontor i Phnom Penh.

Valörer
mynt: inga rielmynt
underenhet: används ej, tidigare sen 
sedlar: 50, 100, 500, 1000, 5000, 10 000 och 50 000 KHR

Externa länkar
 Centralbanken NBC
 KHR sedlar
 Aktuell kurs från XE.com

Kambodjas ekonomi
Asiatiska valutor
Ringgit

Malaysisk Ringgit eller malaysisk dollar (RM - Ringgit Malaysia) är den valuta som används i Malaysia. Valutakoden är MYR. 1 Ringgit = 100 sen.

Valutan infördes 1967 och ersatte den tidigare Malaya and British Borneo dollarn.

Användning 
Valutan ges ut av Bank Negara Malaysia - BNM som grundades 26 januari 1959 och har huvudkontoret i Kuala Lumpur.

Valörer 
 mynt: inga Ringgitmynt
 underenhet: 1, 5, 10, 20 och 50 sen 
 sedlar: 1, 2, 5, 10, 50 och 100 MYR

Externa länkar 
 Centralbanken BNM
 MYR sedlar
 Aktuell kurs från XE.com

Malaysias ekonomi
Asiatiska valutor
Norsk krona

Norsk krona (Nkr - norsk krone/krona) är den valuta som används i Norge. Valutakoden är NOK. 1 krone (pluralform kroner/kronor) = 100 øre.

Valutan infördes den 17 april 1875 som en förberedelse i anslutningen till den skandinaviska myntunionen som Norge gick med i 16 oktober 1875. Valutan ersatte den tidigare norska Speciedalern som infördes redan år 1560.

Norska kronor används även på Jan Mayen och Svalbard.

Användning 
Valutan ges ut av Norges Bank (NB) som grundades 1816 och övertog centralbanksverksamheten som fram till dess leddes från Köpenhamn. NB ombildades 1985 och har huvudkontor i Oslo, men grundades i Trondheim.

Valörer 
 mynt: 1, 5, 10 och 20 kr
 sedlar: 50, 100, 200, 500 och  kr

Se även 
 Norska mynt
 Norska sedlar

Källor

Externa länkar 

 Norges Bank
 NOK sedlar

Europeiska valutor
Norges ekonomi
Bildanden 1875
Burundisk franc

Burundisk franc (FB - Franc burundais) är den valuta som används i Burundi i Afrika. Valutakoden är BIF. 1 Franc = 100 centimes.

Valutan infördes 1960 och ersatte den Kongolesisk franc som i sin tur 1916 ersatte den tidigare Tyska Östafrika rupien.

Användning 
Valutan ges ut av Banque de la République du Burundi - BRB som grundades 1966, ombildades 1976 och har huvudkontoret i Bujumbura.

Valörer 
mynt: 1, 2, 5 och 10 Franc
underenhet: används ej, tidigare centimes
sedlar: 10, 20, 50, 100, 500, 1000, 2000, 5000 och 10.000 BIF

Externa länkar 
 Centralbanken BRB
 BIF sedlar
 Aktuell kurs från Yahoo

Afrikanska valutor
Burundis ekonomi
Madagaskisk franc

Madagaskisk franc (FM Franc Malagasy) var den valuta som användes i Madagaskar fram till 1 januari 2005, då den ersattes med ariary. Valutakoden var MGF. 1 Franc var = 100 centimes.

Användning 
Valutan gavs ut av ''Banque Centrale de Madagascar / Banky Foiben'i Madagasikara - BCM) som grundades 1925, ombildades 1963 och har huvudkontoret i Antananarivo.

Valörer 
mynt: det fanns 1, 2, 5, 10 och 20 Franc
underenhet: det fanns 50 centimes
sedlar: det fanns 500, 1000, 2500, 5000, 10.000, 25.000 och 60.000 MGF

Externa länkar 
 Centralbanken BCM
 MGF-sedlar

Afrikanska valutor
Madagaskars ekonomi
Ej längre existerande valutor
Hryvnia

Hryvnia (ukrainska: гривня, ) är den valuta som används i Ukraina. Valutakoden är UAH. 1 hryvnia = 100 kopek / копійок (singularform kopijka).

Valutan infördes 1996 och ersatte den tidigare karbovanets (Карбованець) som infördes 1992 och som i sin tur ersatte den sovjetiska rubeln, som också hette karbovanets i Ukrainska SSR. Vid senaste bytet var omvandlingen 1 UAH = 100 000 karbovanets.
Hryvnia användes dock redan under Kievrikets tid och har troligen fått sitt namn från det ukrainska ordet för "man(ke)" (ukrainska: грива).

Användning 
Valutan ges ut av National Bank of Ukraine / Національний банк України - NBU som grundades 1992 och ombildades 1996. NBU har huvudkontoret i Kiev.

Valörer 
 mynt: 1 Hryvnia
 underenhet: 1, 2, 5, 10, 25 och 50 kopijka
 sedlar: 1, 2, 5, 10, 20, 50, 100, 200 och 500 UAH

Grammatik 
Nominativ singularis och genitiv singularis respektive pluralis brukas efter räkneord på liknande sätt i ukrainska som på andra slaviska språk: 1 гривня (hryvnia, nominativ singularis) likaså 21, 31 гривня ; efter tal vars namn slutar på 2, 3, 4 (alltså inte beroende på hur de skrivs med siffror) d.v.s. 22, 23, 24..102, 103, 104 och så vidare 2 гривні (hryvni, genitiv singularis); tal från 5 till 20 även 11, 12, 13 14 och tal vars namn slutar på 5, 6, 7, 8, 9, 0 t.ex. 48 гривень (hryvenj, genitiv pluralis) — 1 копійка (kopijka); 2, 3, 4 копійки (kopijky) och 5, 17 etc копійок (kopijok).

Referenser

Externa länkar 
 Centralbanken NBU
 UAH sedlar
 Aktuell kurs från XE

Ukrainas ekonomi
Europeiska valutor
Bildanden 1996
Pataca

Pataca (MOP$ - Pataca) är den valuta som används i Macao, en särskild administrativ region inom folkrepubliken Kina i Asien. Valutakoden är MOP. 1 Pataca = 100 avos.

Valutan infördes redan 1894 men kom först 1906 i sedelform och kompletterades med mynt först 1952 och ersatte den portugisiska realen och andra valutor som cirkulerat i Macao.

Valutan har en fast växelkurs till 0,97 HKD Hongkongdollar, det vill säga 1 MOP = 1,03 HKD och 1 HKD = 0,97 MOP.

Användning 
Macao har ingen centralbank utan valutaansvaret ligger hos Autoridade Monetária de Macau - AMdM som grundades 1 december 1999 och har huvudkontoret i Central district i Macao.

Utgivningen av sedlar är licensierad till 2 storbanker:

 Instituto Emissor de Macau (huvudsäte Macao)
 Bank of China (huvudsäte Peking / Beijing)

Förutom i Macao accepteras MOP även i viss mån i Hongkong och vissa delar i södra Kina.

Valörer 
 Mynt: 1, 2, 5 och 10 Pataca
 Underenhet: 10, 20 och 50 avos
 Sedlar: 10, 20, 50, 100, 500 och 1000 MOP

Externa länkar 
 Utgivaren AMdM
 MOP sedlar
 Aktuell kurs från Yahoo

Macao
Asiatiska valutor
WP:Projekt Kina
Buran

Buran () eller "snöstorm" var en sovjetisk rymdfärja. Projektet påbörjades 1976 och avslutades 30 juni 1993. Buran togs aldrig i bruk för bemannade rymdfärder och när projektet lades ned hade det kostat totalt 20 miljarder rubel.

Flygningar och planerade flygningar 
Den enda flygningen med Buran genomfördes obemannad och skedde 15 november 1988. Rymdfärjan flög två varv runt jorden och genomförde sedan ett återinträde i jordens atmosfär och landade automatiskt med stor precision. En ytterligare flygning planerades och försenades till slutet av 1991 men genomfördes aldrig. Enligt uppgift av doktor Oleg Jakovlev från Sovjetunionens Vetenskapsakademi under en utställning i Stockholm sommaren 1991 var den första planerade bemannade uppskjutningen satt till andra halvan av 1992 om flygningen i slutet på 1991 lyckades. Men när Augustikuppen i Moskva genomfördes mot Gorbatjov ledde det till akut ekonomisk kris för den sovjetiska vetenskapsakademin och dess rymdforskning. Del av Buran-programmet var flygplanet An-225 som skulle flytta rymdfärjan. Efter Sovjetunionens upplösning tillhörde flygplanet Ukraina.

Rymdfärjorna 
Utvecklingen påbörjades runt 1980. Totalt var det planerat med sex rymdfärjor av Buran-typ av vilken minst en byggdes färdig. En annan var nästan färdig när programmet sanerades på budgetmedel och sedan helt avslutades för att skrotas. Enligt uppgift skall det ha funnits sex färdigbyggda sovjetiska rymdfärjor av Buran-typ. Det finns dock inga säkra uppgifter på det och vid senare tillfällen har det visat sig att bara en (Buran själv) var färdigbyggd och att en andra farkost var nästan färdigbyggd.

Jämförelse med amerikanska rymdfärjor 
Även om den ryska rymdfärjan har vissa likheter i utformning med den amerikanska rymdfärjan Space Shuttle finns det många avsevärda skillnader. Vid uppskjutning lyfts den ryska rymdfärjan upp av en bärraket med extra stödraketer vilka samtliga använder flytande bränsle som drivmedel. Stödraketerna (boosterraketerna) till den amerikanska rymdfärjan drivs av fastbränsle. Den stora tanken är inte endast en bränslebehållare utan även en motor. Vid bemannade rymdfärder skulle en sådan farkost kunna göra hela besättningen till passagerare då den kan flygas helt obemannad.

Burans förfall 
Den 12 maj 2002 kollapsade taket på den hangar där Buran stod uppställd. I hangaren fanns även en fullskalig modell av den Energia-raket som Buran red på till omloppsbana 1988. Denna förstördes. I takraset omkom åtta personer. I dag står Buran uppställd utomhus vid Kosmodromen i Bajkonur, helt oskyddad och förfaller.

Se även 
 Antonov An-225
 Mir
 Ptitjka

Noter

Externa länkar 

Rymdfarkoster
Rymdfärjor
Sovjetunionens rymdprogram
1988 i Sovjetunionen
Rymdfartsåret 1988
Energia

För fjärilsläktet Energia, se Energia (djur).

Energia (eller Energiya, från Ryska Энергия, vilket betyder Energi) var en sovjetisk raket ämnad för tung last. Energiaraketen var av engångstyp (jf.r. den amerikanska rymdfärjans boosterraketer) och hade kapacitet att placera 100 metriska ton i en låg omloppsbana.

Utveckling 
Energia designades av den då sovjetiska designbyrån NPO Energia (även kända som RKK Energiya) som en tung lyftraket samt som boosterraket för Buran, den Ryska rymdfärjan.
De är även involverade i arbetet med ISS.

Utvecklingen av Energia-/Buran-systemet påbörjades 1976 efter diskussioner beträffande den misslyckade N1-raketen, som sedermera skrotades till förmån för Energia. Utrustning och faciliteter som nyttjades för utvecklingen av N1-raketen övergick således till utvecklandet av Energia, bland annat den enorma hangar som kom att användas för att montera ihop raketerna.

Användande 

 Den första uppskjutningen skedde den 15 maj 1987. Energiaraketen presterade som planerat men lasten, Polyus, gick förlorad efter ett missöde efter separeringen från bärraketen.
 Den andra uppskjutningen skedde den 15 november 1988 klockan 03:00 UTC. Lasten var då den obemannade Buranrymdfärjan. Både Energia och Buran utvecklades i ett strategiskt samarbete med USA.

Se även...

Andra Ryska och Sovjetiska raketer 
RLA-120
RLA-135
RLA-150
Vulkan
Kvant
Zenit-2
Groza
Buran-T
Energia-M
Kvant-1
Angara 1.1
Angara 1.2
Angara 3A
Angara 5A
Zenit-3SL

Annan media

Externa länkar 
 Russian spacewebs sida om Energia på engelska http://www.russianspaceweb.com/energia.html

Sovjetunionens rymdprogram
Rysslands rymdprogram
Rymdraketer
Finistère

Finistère (bretonska: Penn-ar-Bed) är ett franskt departement beläget i regionen Bretagne. Huvudort är Quimper.

Historia 
Namnet Finistère kommer från latinets Finis Terræ, som betyder slutet på jorden och syftar på att departementet är det västligaste i Frankrike, jämför med Land's End på andra sidan Engelska kanalen.

Geografi 
Finistère är Frankrikes västligaste departement. Den största staden är Brest, andra städer är Quimper (departementshuvudstaden), Morlaix, Carhaix och Douarnenez. Departementet omgärdas av Engelska kanalen norr, Atlanten i väst och Biscayabukten i söder. Kusten har många vikar och klippor, så mycket att nästan en fjärdedel av Frankrikes kuststräcka ligger i departementet. Fastlandsfrankrikes västligaste punkt, Pointe de Corsen, ligger i den nordvästra delen av Finistère.

Ekonomi 
Jordbruk, och andra matrelaterade industrier är en viktig del av Finistères ekonomi. Det finns även en betydande militär närvaro i departementet, framförallt i den flottstaden Brest. En annan hamn är Roscoff, varifrån det går färjor till England och Irland.

Kultur 
Finistère är det departement där det bretonska språket har sitt starkaste fäste. Bland annat finns festivalen Festival de Cornouaille, i Quimper, som är en hyllning till bretonsk musik och traditioner. Svenska författaren Bodil Malmsten bodde till 2008 i Finistère och hämtade flera motiv därifrån till sina böcker.

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Finistère

Källor 

Frankrikes departement
Gard

Gard är ett departement i södra Frankrike i Occitanienregionen. I den tidigare regionindelningen som gällde fram till 2015 tillhörde Gard regionen Languedoc-Roussillon. Huvudort är Nîmes. Departementet är namngivet efter Gardonfloden.

Historia 
Gardområdet beboddes av romare under klassisk tid. Området korsades av Via Domitia som konstruerades 118 f.Kr.

Gard är ett av de 83 departement som skapades under franska revolutionen den 4 mars 1790. Den skapades från den antika provinsen Languedoc.

Geografi 
Gard är en del av regionen Occitanien och omges av departementen Hérault, Lozère, Aveyron, Bouches-du-Rhône, Vaucluse och Ardèche.

Den högsta punkten i departementet är Mont Aigoual.

Turism 
Gard utgör en del i Cévennes nationalpark vilken lockar många turister.

Det finns betydande rester av romersk arkitektur i Nîmes, samt en romersk akvedukt kallad Pont du Gard.

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Gard

Källor

Externa länkar 
 CG30.fr (franska)
 Prefekturens webbplats (franska)
 Turistsida (franska och engelska)

 
Frankrikes departement
Kolonnordning

Kolonnordning syftar på ett från antiken härstammande byggnadssystem som består av kolonner och entablement (bjälklag), dimensionerat enligt ett måttsystem grundat på en modul och vedertagna estetiska normer.

Till de mest använda kolonnordningarna räknas den doriska, den joniska och den korintiska (Grekland), den toskanska (etruskiska) samt kompositaordningen (Rom). Utmärkande för varje kolonnordning anses vara kapitälets utformning och proportionerna mellan byggnadsdelarna.

Se även 
 Kolossalordning
 Kopplade kolonner

Källor 

Kolonner
Tjänstesektor

Tjänstesektor är en övergripande benämning på offentliga eller privata producenter av olika slags tjänster. Den offentliga tjänstesektorn innefattar stat, sekundärkommun och primärkommuner (sammanfattade som offentlig sektor). Den privata tjänstesektorn inkluderar olika typer av tjänsteföretag och ideella organisationer.

Tjänstesektor numera är den största företagssektorn i många utvecklade länder. Den innefattar bland annat företag inom parti- och detaljhandel, restaurang och hotell, samfärdsel, post och tele, bank och försäkring, sjukvård och fastighetsförvaltning.

Sysselsättningen inom den svenska tjänstesektorn, då även offentlig sektor räknas in, uppgick till närmare 74 procent av den totala sysselsättningen 2009. Om man bara räknar med den privata tjänstesektorn uppgick andelen till 45 procent.

Exempel på andra företagssektorer är tillverkningsindustri och jordbruk.

Se även
 Tjänsteföretag
 Tjänsteproduktion
 Tjänstesamhälle

Referenser

Externa länkar
Almega är en svensk arbetsgivarorganisation för tjänsteföretag. Läs mer om tjänstesektorn på www.almega.se

Ekonomi
Arbetsliv
Arbetsmarknad
Begum

Begum, afghansk muslimsk dynasti som härskade över ett rike i nuvarande indiska delstaten Madhya Pradesh. Härskarna bar titeln "nawab".

Regentlängd (regeringsperiod)
Nawab Dost Muhammad Khan, 1723-1740
Nawab Muhammad Khan, 1740
Nawab Yar Muhammad Khan, 1740-1754
Nawab Faid Muhammad Khan, 1754-1777
Nawab Hayat Muhammad Khan, 1777-1807
Nawab Wazir Muhammad Khan, 1807-1816
Nawab Nadhr Muhammad Khan, 1816-1820
Nawab Polo Khan (Nawab of khora siyal)
Begum Kudsiyya, 1820-1844 
Begum Sikandar, 1844-1868
Begum Shah Jahan, 1868-1901
Begum Sultan Jehan,  1901-1926 
Nawab Sir Muhammad Hamidullah Khan Bahadur, 1926-
Nawab Mahfooz Ali Khan

Indiska dynastier