kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Megistotherium

Megistotherium, förhistoriskt däggdjur tillhörande ordningen creodonter. Megistotherium var ett gigantiskt rovdäggdjur som verkar ha liknat en jättelik hyena. Den stod ungefär 1,5 meter i mankhöjd, hade en 2,5 meter lång kropp (varav 65 cm utgjorde dess huvud), plus en 1 meter lång svans. Den vägde omkring 500 kg, vilket placerar den bland de tyngsta köttätande däggdjuren som någonsin funnits på Jorden. Det kan jämföras med rekordhållaren Arctotherium (1700 kg; 3,4 meter; 10 000 år sedan), Andrewsarchus (1000 kg; 3,4 meter; 40 miljoner år sedan), isbjörn (700 kg; 2,4 meter; nu levande) och bengalisk tiger (260 kg; 3,1 meter; nu levande). Skallen var således dubbelt så lång som en bengalisk tigers, och käkarna var försedda med kraftiga hörntänder. Fossil efter detta urtidsdjur har hittats i miocena bergarter i Libyen. Den var topprovdjuret på sin tid och jagade de största bytesdjuren.

Referenser 

Creodonta
Förhistoriska däggdjur
Bröderna Wright

Bröderna Wright, Orville, född 19 augusti 1871, död 30 januari 1948, och Wilbur, född 16 april 1867, död 30 maj 1912, var två amerikanska bröder, uppfinnare och flygpionjärer. Den 17 december 1903 genomförde brödraparet de allra första kontrollerade flygningarna med en motordriven flygmaskin, enligt principen "tyngre än luft".

Biografi

Bakgrund
Bröderna drev en cykelverkstad i Dayton, Ohio.  De hade under lång tid experimenterat och studerat flygning. De analyserade Otto Lilienthals försök och konstruktioner och kom fram till att det var nödvändigt med en ändring av vingarnas välvning för att få kontroll på farkosten under flygning.

Glidflygplan
År 1900 byggde de sitt första fullskaliga glidflygplan, som de provflög i Kitty Hawk, North Carolina. Ett dussintal bemannade flygningar genomfördes och uppmuntrade över resultaten återvände de till Dayton för att bygga ett större flygplan. I Dayton konstruerade och byggde de en vindtunnel för att testa olika vingtyper både på monoplan, biplan och triplan. Resultaten visade att de var tvungna att öka förhållandet mellan vingens längd och bredd, samt ge den en mindre uttalad buktning.

Under 1903 genomförde bröderna cirka 1 000 flygningar på Kill Devil Hills med sitt tredje glidflygplan. Resultaten var en fullständig framgång så de var redo för det stora steget, införande av en kraftkälla (motor). Den 14 december samma år gjordes det första försöket med Flyer 1. Eftersom Wilbur var ovan med styrningen lyfte han planet för kraftigt, så att planet störtade nästan omgående. Planet gick sönder men reparerades snabbt.

Motorflygplan
Den 17 december 1903 vid Kitty Hawk skedde den första lyckade flygningen med motor, med ett flygplan som senare döptes till The Flyer. Orville flög i 12 sekunder och flygsträckan blev 36,5 meter. Wilbur genomförde den andra flygningen som varade 11 sekunder med tillryggalagda 53 meter. Ytterligare två flygningar genomfördes denna dag, men proven fick avbrytas eftersom en vindby fångade upp planet och vände det över ända. Motorn som de använde vid de första flygningarna var en 4-cylindrig vattenkyld rak motor på 16 hästkrafter vid 1200 varv/min.

Andra flygpionjärer
Clément Ader lyckades redan 1890 att få en bemannad motordriven maskin att lyfta från marken, men utan tillräcklig kontroll för att räknas som faktisk flygning.
Det har på senare tid hävdats att Gustave Whitehead flög redan 1901. Enligt andra källor skall nyzeeländaren Richard Pearse ha genomfört en lyckad flygning redan den 31 mars 1903. Inget av dessa påståenden är dock historiskt bekräftade.

Bilder

Se även
Lista över tidiga flygpionjärer
Wright-Patterson Air Force Base

Referenser

Externa länkar

Amerikanska flygpionjärer
Syskonskaror
1707

1707 (MDCCVII) var ett normalår som började en lördag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en onsdag i den julianska kalendern samt ett normalår som började en tisdag i den svenska kalendern.

Händelser

Januari 
 1 januari – Johan V blir kung av Portugal.
 16 januari – Unionsakterna godkänns av Skottlands parlament.

Mars 
 3 mars  – Aurangzeb i Mogulriket dör.

April 
 25 april – Den allierade armén besegras av Bourbonarmmén vid Almanza, Spanien under Spanska tronföljdskriget.
 April – Hertigen av Marlborough besöker Karl XII i Altranstädt.

Maj 
 1 maj – Kungarikena England och Skottland går i realunion och bildar kungariket Storbritannien. Därmed blir de båda ländernas regerande drottning Anna Storbritanniens första regent. Irland förblir dock ett eget kungarike till 1801.

Juni 
 17 juni – Brunnsdrickningen vid Ramlösa hälsobrunn inleds, då brunnen officiellt invigs.

Augusti 
 22 augusti – Den svenska armén bryter upp från Sachsen för att anfalla hjärtat av Ryssland, istället för att försvara Finland och Baltikum.

Oktober 
 22 oktober – Fyra av brittiska flottans båtar sjunker vid Scillyöarna på grund av felnavigering. Amiral Cloudesley Shovell och tusentals sjömän drunknar i vad som går till historien som Scillyolyckan.
 23 oktober – Storbritanniens parlament sammanträder i London för första gången.
 28 oktober – en jordbävning utbryter i Japan och orsakar omkring 5000 dödsfall.

December 
 16 december – Vulkanutbrott vid berget Fuji i Japan.
 24 december – Gibraltars förste brittiska guvernör, direkt utsedd av drottning Anna, Roger Elliott, tillträder vid Convent of the Franciscan Friars.
 December – Svenska soldater under Karl XII går över floden Weichsel.

Okänt datum 
 Den livländske adelsmannen Johann Patkul, som intrigerat mot Sverige, avrättas.
 En ny och förbättrad generalkarta över svenska riket tillkommer under stor sekretess. Redan samma år utger emellertid den franske kartografen G. de l'Isle en snarlik svensk översiktskarta, troligen ett resultat av olovlig kopiering.

Födda 
 31 januari – Fredrik Ludvig av Wales, son till Georg II av Storbritannien.
 15 april – Leonhard Euler, schweizisk matematiker.
 23 maj (NS) – Carl von Linné, född Carl Linnæus svensk naturforskare, läkare, biolog, botaniker och författare.
 27 augusti – Zanetta Farussi, italiensk artist.
 15 november – Fredrik von Friesendorff, svensk friherre och riksråd samt tillförordnad kanslipresident 1768–1769.

Avlidna 
 3 mars – Aurangzeb, indisk stormogul
 9 maj – Dietrich Buxtehude, dansk-tysk kompositör.
 28 oktober – Maria Clara Eimmart, tysk astronom.
 Giacinto Calandrucci, italiensk målare.
 Julie d'Aubigny, fransk operasångare och fäktare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Slaget vid Marengo

Slaget vid Marengo utspelades i Spinetta Marengo, Piemonte, nordvästra Italien, 14 juni 1800 under franska revolutionskrigen. Det slutade med en fransk seger och att österrikarna var tvungna att lämna större delen av Italien.

Slaget
Franska styrkor ledda av Napoleon I (nyunämnd förste konsul i Brumairekuppen) attackerades av österrikarna under general Michael von Melas. Fransmännen blev överrumplade och retirerade. När tidigare avdelade trupper ledda av den franske generalen Louis Desaix återkom (efter att Napoleon skickat brådskande bud) vände striden till fransmännens favör. Efter artilleribombardemang med ett följande motanfall av Desaix trycktes österrikarnas högra flank tillbaka och nedgjordes av Kellermans kavalleri. Österrikarna drog sig tillbaka till Alessandria med en halverad styrka. De franska förlusterna var betydligt mindre men bland de döda fanns Desaix.

Se även
 Kyckling Marengo
 Marengo (häst)
 Napoleonkrigen

Referenser

Slag under franska revolutionskrigen
Franska slag
Österrikiska slag
Slag i Italien
Slaget vid Marengo
1587

1587 (MDLXXXVII) var ett normalår som började en torsdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari 
 13 februari – En ny svensk författning, Vadstena artiklar, antas i Vadstena; Johan III får rätt att utnämna lagmän och biskopar i hertigdömena samt hålla räfsteting där. Avsikten är att neutralisera hertig Karl (IX), som styrt sitt hertigdöme utan respekt för kungen.

Maj 
Ett prästmöte hölls i Strängnäs, då stiftet bekräftade Örebro artiklar, och enade sig om en förkastelse av Johan III:s förment katolska liturgi.

Juni 
22 juni – England grundar en koloni på Saint Croix.

Augusti 
 9 augusti – Sigismund väljs till kung av Polen.

September 
 5 september – Rådsaristokratin tvingar Johan och Sigismund att underteckna Kalmar stadgar. Dessa garanterar Sveriges självständighet gentemot Polen inför den kommande personalunionen mellan länderna. Häri anges, att Sigismund skall besöka Sverige vart tredje år och i övrigt låta landet styras av en sjumannaregering.

Oktober 
1 oktober – Shāh ‘Abbās I "den store" tillträder som Shahanshah av Iran.
 19 oktober – För att förhindra stadsbränder beslutar Stockholms rådsstyrelse, att stadens hus skall byggas av eller åtminstone bekläs med sten eller tegel.

November 
1 november (NS) – Gregorianska kalendern införs i Ungern.

December 
 17 december – Sigismund kröns till kung av Polen.

Födda 
 2 april – Virginia Centurione Bracelli, italiensk mystiker och ordensgrundare; helgon.
 15 juni – Gabriel Gustafsson Oxenstierna, svensk friherre, riksdrots 1634–1640.
 18 september – Francesca Caccini, italiensk kompositör och sångerska.
 17 november – Louis De Geer, svensk industri- och finansman av vallonskt ursprung.
 Dorothea Sophie av Sachsen-Altenburg, regerande fursteabbedissa av Quedlinburg.

Avlidna 
 8 februari – Maria Stuart, regerande drottning av Skottland 1542–1567 och drottning av Frankrike 1559–1560 (avrättad).
 9 oktober – Decio Azzolino den äldre, italiensk kardinal.
 Bianca Cappello, storhertiginna av Toscana.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1652

1652 (MDCLII) var ett skottår som började en måndag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
24 januari – Gränna stad får stadsprivilegium. av Per Brahe d.y.

April 
8 april – Kapstaden grundas av Jan van Riebeeck som en proviantbas för det Holländska Ostindiska Kompaniet.

Augusti 
Augusti – Vid en omfattande skogsbrand i Småland förstörs bondgårdar, torp och kyrkor.

September 
8 september – Karlstad drabbas av en stadsbrand.
29 september – Stockholm drabbas av en eldsvåda som bränner ner stora delar av Norrmalm, hela delen öster om Brunkeberg.

Okänt datum 
Handelskrig utbryter mellan Nederländerna och England. Sverige ställer sig på Englands sida, medan Danmark ställer sig på Nederländernas sida.
De svenska bönderna kräver minskat tryck från adeln på skattebönderna och ett stopp för nya donationer. Trots protesterna når svenska kronans godsdonationer till adeln nu sin kulmen.
De katolska agenterna i Stockholm lämnar bud till påven om att drottning Kristina har beslutat att konvertera till katolicismen.
Olof Rudbeck demonstrerar i Uppsala sin epokgörande upptäckt av lymfkärlen.
Gabriel Oxenstierna övergår från riksskattmästarämbetet till riksamiralämbetet.
Magnus Gabriel De la Gardie blir ny svensk riksskattmästare.
En 18 man stark ensemble av italienska musiker, under ledning av Vincenzo Albrici, anländer till Sverige från Rom.
Vaxholms stad anläggs.
Sveriges äldsta bevarade milstolpe uppsätts i Kopparbergs län (den finns numera på Skansen).
Ett rykte om att den vandrande juden Ahasverus ska ha setts i Skara får drottning Kristina att kräva, att han infångas, för att visas upp vid hovet, dock utan resultat.

Födda 
7 april – Clemens XII, född Lorenzo Corsini, påve 1730–1740.
21 april – Michel Rolle, fransk matematiker.
25 april – Boris Sjeremetiev, rysk fältmarskalk.
27 maj – Elisabeth Charlotte, fransk prinsessa och memoarskrivare.

Avlidna 
30 januari – Georges de La Tour, fransk konstnär, målare.
 11 maj - Eva Ment, holländsk kolonist.
15 maj – Svante Larsson Sparre.
8 juni – Johan Kasimir av Pfalz-Zweibrücken, tysk greve, pfalzgreve och hertig, informell innehavare av det svenska riksskattmästareämbetet 1622–1634, gift med Gustav II Adolfs syster Katarina och far till Karl X Gustav.
19 juni – Louis De Geer, svensk industri- och finansman av vallonskt ursprung.
29 juli – Fredrik Gustafsson Stenbock, svensk militär och ämbetsman.
12 augusti – Jakob De la Gardie, svensk greve och fältherre, riksmarsk sedan 1620.
12 september – Johann von Werth, tysk general.
22 oktober – Johannes Bureus, svensk fornforskare, språkman och mystiker.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1601

1601 (MDCI) var ett normalår som började en måndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Juni 
17 juni – Svenskarna besegras av polackerna i slaget vid Kokenhusen.

Augusti 
16 augusti – Olaus Martini vigs till ny svensk ärkebiskop.

December 
24 december – Slaget vid Kinsale utkämpas i Irland.

Okänt datum 
William Shakespeares pjäs Hamlet har enligt många forskare urpremiär på Globeteatern i London.
 Hungersnöd dödar nästan halva Estlands befolkning efter en regning sommar.

Födda 
22 april – Karl Filip, hertig av Södermanland, son till Karl IX och Kristina av Holstein-Gottorp. 
17 augusti – Pierre de Fermat, fransk matematiker.
22 september – Anna av Österrike, fransk drottning.
27 september – Ludvig XIII, kung av Frankrike 1610–1643.
14 november – Jean Eudes, fransk romersk-katolsk präst, missionär och ordensgrundare samt sedermera helgon.
Axel Urup, dansk krigare.
Giuliano Finelli, italiensk skulptör.

Avlidna 
24 oktober – Tycho Brahe, dansk astronom.
Oktober – Nils Göransson Gyllenstierna, svensk friherre, riksråd, rikskansler 1560–1590 och riksdrots 1590–1595.
Domingo de Ulloa, biskop i Michoacán, Mexiko.
12 maj –  Anna III av Stolberg, regerande tysk abbedissa.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1638

1638 (MDCXXXVIII) var ett normalår som började en fredag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Mars 

 3 mars – Fransmännen besegrar kejsarens trupper i slaget vid Rheinfelden.
 29 mars – En svensk koloni, Nya Sverige, grundas i Nordamerika sedan Kalmar Nyckel och Fågel Grip lagt till vid Paradisudden vid Delawareflodens mynning.

Juni 
 Juni – Peter Minuit ger sig av från Nya Sverige, mot Europa och lämnar befälet över kolonin till löjtnant Måns Kling.

Augusti 
 9 augusti – Fransmännen och deras allierade besegrar kejsarens trupper i slaget vid Wittenweier.

September 
 6 september – Generalguvernör Per Brahe d.y. inför postbefordran i Finland. Det svenska postverket grundades två år tidigare.
 28 september – Staden Nyen vid Nevamynningen i Livland grundas.

December 
 7 december – Fransmännen erövrar Breisach.
 13 december – Vid fastern Katarinas död väljer drottning Kristina att stanna på Stegeborgs slott.

Okänt datum 
 Johan Banér försvarar Pommern, Sveriges sista besittning i Tyskland.
 Sverige får nya subsidier av Frankrike, på villkor att fredsförhandlingarna med fienden skall föras gemensamt mellan de båda länderna.
 Inom kort köps mark från indianerna och Fort Christina byggs som skydd för Nya Sverige mot det konkurrerande nederländska kompaniet.
 Axel Oxenstierna lyckas, trots hårt motstånd från adeln, driva fram pengar till att bygga Riddarhuset.
 Den svenska förmyndarregeringen börjar ta till den kortsiktiga metoden, att sälja ut kronohemman, för att täcka krigskostnaderna.
 Per Brahe d.y. uppmärksammar att många finnar flyttar till Livland för att få skattefrihet.
 En pestepidemi når Sverige.
 Galileo Galilei ger ut Samtal och matematiska demonstrationer om två nya vetenskaper.
 Bild- och stenhuggareämbetet i Stockholm bildas av Heinrich Damer och fem andra mästare.

Födda 
 10 januari – Nicolaus Steno, dansk geolog.
 5 mars – Shunzhi, manchuisk monark, den förste kejsaren av Qingdynastin som härskade över Kina.
 23 mars – Frederik Ruysch, holländsk läkare och anatom.
 6 augusti – Nicolas Malebranche, fransk filosof.
 5 september – Ludvig XIV, kung av Frankrike 1643–1715.
 20 september – Antonio Gherardi, italiensk målare och arkitekt.
 25 november – Katarina av Bragança, drottning av England, Skottland och Irland 1662–1685 (gift med Karl II)
 November – James Gregory, skotsk optiker.

Avlidna 
 26 februari – Claude Gaspard Bachet de Méziriac, fransk matematiker.
 6 maj – Cornelius Jansen, nederländsk teolog.
 13 december – Katarina Vasa, svensk prinsessa, dotter till Karl IX och Maria av Pfalz, mor till Karl X Gustav.
 Pietro Paolo Floriani, italiensk arkitekt.
 Barbara Longhi, italiensk målare.
 Margareta Brahe, svensk hovfunktionär.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1677

1677 (MDCLXXVII) var ett normalår som började en fredag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 5 januari – Svenska trupper intar ett norskhållet blockhus vid bohuslänska Strömstad, men den svåra vintern hindrar vidare trupprörelser för tillfället, varför norrmännen fortsätter att hålla staden.

Maj 
 31 maj till 1 juni – Svenska flottan besegras av den danska i slaget under Lolland (Falster).

Juni 
 25 juni – Danskarna försöker förgäves storma Malmö.

Juli 
 1 juli – Svenska flottan besegras av den danska i slaget vid Köge bukt. Svenska flottan är nu satt ur spel och danskarna och holländarna behärskar Östersjön.
 14 juli – Svenskarna besegrar danskarna i slaget vid Landskrona.

Augusti 
 28 augusti – Svenskarna besegras av danskarna i slaget vid Uddevalla.

Okänt datum 
 Den kunglige rådgivaren Johan Göransson Gyllenstierna företar rundresor, så kallade edkrävargator, bland de skånska bönderna och lovar dem amnesti om de ger svenska kronan sitt stöd. Följden av detta blir att snapphanarna hamnar i strid även med civilbefolkningen.
 Den allmänna kyrkobönen mot trolldom avskaffas, då den "demoniska farsoten" anses vara över i Sverige. Cirka 300 människor har avrättats för häxerier i trolldomsprocesserna.
 Den tyske filosofen och statsrättslärde Samuel von Pufendorf blir svensk rikshistoriograf. Som professor i Lund har han fejdat med olika kollegor, men fått stöd av regeringen.
 Johan Baazius d.y. blir ny svensk ärkebiskop.
 Antti Keksi diktar kvädet om islossningen i Torne älv, "Tornedalens epos".
 Gottfried Leibniz presenterar en lösning på tangentproblemet.
 Giftmordsaffärens början i Frankrike.

Födda 
 3 februari – Jan Blažej Santini Aichel, böhmisk arkitekt och målare.
 20 oktober – Stanislaw Leszczynski, kung av Polen 1704–1709 och 1733–1736.
 7 november – Magdalena Wilhelmina av Württemberg, tysk regent.

Avlidna 
 18 januari – Jan van Riebeeck, nederländsk kolonisatör.
 21 februari – Baruch Spinoza, nederländsk filosof av judisk börd.
 9 juli – Angelus Silesius, tysk författare.
 4 augusti – Thomas van der Noot, holländsk och svensk adelsman, officer och diplomat.
 26 september – Magnus Durell, svensk vice hovrättspresident, minister i Danmark 1646–1657, landshövding i Kristianstads län och Blekinge.
 11 november – Barbara Strozzi, italiensk barockkompositör.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1628

1628 (MDCXXVIII) var ett skottår som började en lördag i den gregorianska kalendern och ett skottår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
12 januari – Sveriges riksdags hemliga utskott ger Gustav II Adolf fullmakt att med alla medel ingripa i trettioåriga kriget.

Mars 
18 mars – Livrustkammaren grundas genom att Gustav II Adolf beordrar, att de kläder, som han burit i slagen vid Danziger Haupt och Dirschau året innan skall ställas ut.

Juni 
24 juni – Då den fria staden Stralsund belägras av kejsarens befälhavare Wallenstein går Sverige och Danmark i förbund med staden och lämnar bistånd till den, Sverige 2.000 man.

Juli 
15 juli – Svenskarna besegrar polackerna i land-sjöslaget vid Danzig.
24 juli – Med hjälp av det svenska biståndet lyckas man häva belägringen av Stralsund.

Augusti 
10 augusti – Regalskeppet Vasa förliser under sin jungfrufärd i inloppet till Stockholm.

September 
September – Protestanterna besegras av kejsarens trupper i slaget vid Wolgast.

Oktober 
14 oktober – Svenskarna besegras av polackerna i slaget vid Osterode.

Okänt datum 
En rättegång, för att utröna vem som bär ansvaret för Vasas förlisning, hålls, men utan resultat. Även bärgningsförsöken misslyckas.
Lilla Rågö inköps av greve Thomas von Ramm.
Den statliga myndigheten Lantmäteriet bildas.
Bridgetown på Barbados, grundläggs av britterna.
Krasnojarsk i Sibirien, grundläggs av ryssarna.
 William Harvey publicerar sin forskning om blodcirkulation i Exercitatio Anatomica de Motu Cordis et Sanguinis in Animalibus.

Födda 
 12 januari – Charles Perrault, fransk författare.
 10 mars – Marcello Malpighi, italiensk fysiolog.
 16 mars – Svante Larsson Sparre, landshövding.
 17 mars – François Girardon, fransk skulptör.
 26 mars – Sofia Amalia av Braunschweig-Lüneburg, drottning av Danmark och Norge 1648–1670, gift med Fredrik III.
 23 april – Johann van Waveren Hudde, nederländsk matematiker (död 1704).
 25 april – David Klöcker Ehrenstrahl, svensk konstnär.
 15 maj – Carlo Cignani, italiensk målare.
 Jacob Isaakszoon van Ruysdael, nederländsk landskapsmålare. 
 Pedro de Mena, spansk skulptör. 
 Carlo Cignani, italiensk konstnär. 
 Biagio Falcieri, italiensk konstnär.
 Andrea Suppa, italiensk marinkonstnär. 
 Giovanni Battista Venanzi, italiensk kyrkomålare. 
 Guillaume Courtois, fransk konstnär och etsare. 
 Noël Coypel, fransk konstnär
 Anne Chabanceau de La Barre, fransk sångerska, första hovsångerskan vid svenska hovet.

Avlidna 

 23 september - Amalia von Hatzfeld, svensk grevskapsförvaltare. 
 Francisco Ribalta, spansk konstnär 
 Juan Ribalta, spansk konstnär
 Hans Collaert, flamländsk konstnär 
 Giacomo Locatelli, italiensk konstnär
 Ding Yunpeng, kinesisk konstnär
 Jan H. Muller, nederländsk konstnär

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Charles Perrault

Charles Perrault, född 12 januari 1628 i Paris, död 15 maj 1703, var en fransk författare och ämbetsman. Han var bror till Claude Perrault.

Biografi 
Som advokatson gick Charles Perrault i de bästa skolorna och blev själv advokat 1651. Senare blev han sekreterare till Jean-Baptiste Colbert och blev 1664 generalkontrollör vid departementet för de offentliga byggnaderna. Perrault vann inträde i Franska akademien 1671. Vid hans installation fick allmänheten för första gången tillträde till akten, en tradition som sedermera upprätthållits. Perrault var en inflytelserik medlem av akademien med mångsidiga konstnärliga intressen. Han deltog i flera av sin tid litterära fejder, bland annat med poemet Le siècle de Louis le grand (1687) och prosaverket Parallèles des anciens et des modernes (1688-97) där han kritiserade samtidens antikdyrkan.

Perraults varaktiga berömmelse beror framför allt på en tunn bok med åtta berättelser som utgavs 1697: Histoires ou contes du temps passé, avec des moralités: Contes de ma mère l'Oye. Charles, vid det laget 69 år, gav ut boken i sin son Pierres namn. På svenska är den känd som Gåsmors sagor, översatta flera gånger, bland annat av Hjalmar Gullberg (1955). Där finns de välkända sagorna Askungen, Törnrosa, Rödluvan, Mästerkatten i stövlar, Tummeliten med flera.

Charles Perrault förlorade sin post som sekreterare 1695, han var då 67 år gammal. Han bestämde då sig för att ägna mer tid åt barnen han hade.

På svenska (urval)
 Charles Perraults sagor (översättning Julius Humble, Giron, 1873)
 Riddar Blåskägg och andra sagor (översatt och bearbetad av Elise Adelsköld, Lindblad, 1915)
 Gåsmors sagor (översättning Hjalmar Gullberg, Norstedt, 1955)
 Sagor vi aldrig glömmer (bearbetade av Claude Lanssade, översättning Katis Malmqvist, Bokborgen, 1991)

Noter

Externa länkar 
 
 

Födda 1628
Avlidna 1703
Franska författare under 1600-talet
Män
Franska ämbetsmän
Ledamöter av Franska Akademien
Författare från Paris