kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vingner

Vingner eller Vingne (fornvästnordiska Vingnir) är ett mytologiskt namn med oklar betydelse. 
 I Vafþrúðnismál 51 är Vingner ett namn på Tor. I strofen sägs Mode och Magne ärva hammaren Mjölner sedan ”Vingner” (=Tor) dukat under i Ragnarök. Jan de Vries gissade med ledning av isländskans vingla och vingsa att Vingnir som Torsnamn kan ha betytt ”hammarsvingaren” (Schwinger der Blitzwaffe). Samma gissning framfördes även av Åke Ohlmarks. Vingnir kan också vara härlett från Vingtor (Vingþórr), som nämns som Torsnamn i Þrymskviða 1 och i Allvíssmál 6. Vingtor har översatts ”strids-Tor” eller ”den kämpande Tor”, men också denna tydning är osäker.
 I Skáldskaparmál 4 sägs Vingner vara namnet på Tors fosterfar. Hans fostermor heter Hlóra. Men i prologen till Snorres Edda heter fosterfadern Loricus och fostermodern Lora eller Glora.
 I tulorna är Vingner ett namn på Oden. Filologen Hjalmar Falk ansåg att detta Odensnamn kan ha uppstått genom en felskrivning i Vafþrúðnismál 53 i Codex Regius, där det står att Fenrisulven vid Ragnarök slukar Oden, men Vidar klyver ulvens gap vingnis vígi at i stället för vitnis vigi at. Odensnamnet Vingner (Vingnir) har föreslagits betyda ”vapenskakaren”, ”den vapenskakande guden”.
 I drapan Höstlång (Haustlǫng), strof 19, är Vingner namn på en jätte. Vingner listas också som jättenamn i tulorna. Detta namn kan anknytas till ving/ull syftande på en kraftig person, kanske också en dumbom.
 I tulorna nämns Vingner också som ett oxnamn.

Källor 

Nordisk mytologi
Vavtrudner

Vavtrudner (eller Vaftrudner) är en åldrad jätte i nordisk mytologi, känd för sin vishet. Oden besökte förklädd Vavtrudner, för att utröna hans kunnighet. Oden ställer frågor om världarna och deras upphov. Vavtrudner svarar rätt på alla utom den sista: "Vad viskade Oden i Balders öra?" Därmed hade Oden övervunnit jättens visdom, men därmed också avslöjat sin egen identitet.

Citat ur Poetiska Eddan:
Odin kvad:
Mycket for jag, mångt har jag frestat,mången makt har jag rönt;vad sade Odin i örat på soneninnan han uppsteg på bålet?Vaftrudne kvad:Det vet ingen vad du en gångsade i örat på sonen:med dödsmärkt mun har jag mält fornvisdomoch gudarnas undergång yppat.
Sången om Vavtrudner, vers 54-55

Referenser
 

Jättar i nordisk mytologi
Triton

Triton kan syfta på:

 Triton (mytologi) – en mytologisk gestalt
 Triton (måne) – en av Neptunus månar
 Triton (bok) – en bok
 Triton Productions – en demogrupp
 Triton (mc) – en motorcykelhybrid byggd av en Triumphmotor och en Nortonram
 SK Triton – en simklubb
 HMS Triton – ett örlogsfartyg
 Triton (riskkapitalbolag) – ett riskkapitalbolag
 KBV 002 Triton – ett av Kustbevakningens kombinationsfartyg

Geografi

Kanada 

 Triton (ort i Kanada), Newfoundland och Labrador, 

Robotskapade Kanadaförgreningar
Vale och Narfe

Vale och Narfe (eller Nare) är i nordisk mytologi söner till Loke och Sigyn. Vale förvandlades av gudarna till varg sedan Loke tillfångatagits efter Balders död. Som varg sliter Vale sin bror Narfe i stycken och dennes tarmar används sedan som rep, med vilka Loke fjättras vid tre vassa stenar.

Se även 
 Vale (Odens son)
 Nörve (Nǫrfi), Narve (Narfi) eller Nör (Nǫrr), fader till Natt i nordisk mytologi
 Snorre Sturlason: Prosaiska Eddan

Referenser 

Nordisk mytologi

da:Narfe
de:Narfi
es:Narfi
fi:Váli
ja:ナルヴィ
nl:Narfi
nn:Vale
nn:Narve
no:Vale
sh:Narfi
vi:Nafri
Paul Martin (politiker)

Paul Edgar Philippe Martin, född 28 augusti 1938 i Windsor, Ontario, är en kanadensisk politiker, ledare för Kanadas liberala parti 2003–2006. Han tillträdde som Kanadas premiärminister 12 december 2003, då han efterträdde Jean Chrétien, och avgick 2006 efter valförlusten till Kanadas konservativa parti under ledning av Stephen Harper.

Biografi
Han studerade en kort tid vid Universitetet i Ottawa. Han fortsatte sedan studierna vid University of Toronto. Han avlade där 1961 grundexamen i historia och filosofi och 1965 juristexamen. Han inledde 1966 sin karriär som advokat i Ontario. Han gifte sig 1965 med Sheila Ann Cowan. Paret fick tre söner: Paul, Jamie och David.

Martin är troende katolik. Under tiden som premiärminister ifrågasatte biskop Fred Henry Martins tro, eftersom samkönade äktenskap legaliserades med stöd av premiärministern. Martin betonade att han håller sin tro skilt från politiken.

Martin var verkställande direktör för Canada Steamship Lines (CSL) 1973-1988. Han har varit ledamot av underhuset i Kanadas parlament sedan 1988. Han var Kanadas finansminister 1993-2002.

Referenser

Noter

Externa länkar 
 
 The Right Honourable Paul Martin
 CBC News Indepth: Paul Martin A series of articles by CBC News about Paul Martin.
 PaulMartinTime - Critical commentary on Paul Martin
 CBC documentary on Martin's business practices
 How'd They Vote?: Paul Martin's voting history and quotes
 "Prime Minister Paul Martin says he would use the Constitution's notwithstanding clause".
 Paul Martin Editorial Cartoon Retrospective: by Graeme MacKay 1997-2006
 CBC Digital Archives – Paul Martin: Prime Minister in Waiting
 Paul Edgar Philippe Martin by Norman Hillmer
 "Does Canada's former prime minister hold the key to reducing Britain's budget deficit?" The Guardian, 12 januari 2009

Address by Prime Minister Paul Martin on Bill C-38 (The Civil Marriage Act), Prime Minister Paul Martin, Canadian House of Commons, Canada, Februari 2005. (på Tegan and Saras MySpace-Blog)

Kanadas premiärministrar
Kanadas finansministrar
Kanadensiska partiledare
Kanadensiska politiker under 1900-talet
Kanadensiska politiker under 2000-talet
Alumner från University of Toronto
Alumner från Universitetet i Ottawa
Personer från Windsor, Ontario
Födda 1938
Levande personer
Män
Lothar Meyer

Julius Lothar Meyer, född 19 augusti 1830 i Varel, Oldenburg, död 11 april 1895 i Tübingen, Württemberg, var en tysk kemist; bror till Oskar Emil Meyer.

Biografi 
Meyer var professor i Karlsruhe 1868–1876 och professor i Tübingen från 1876 till sin död.

År 1864 framställde han en tidig version av det periodiska systemet för grundämnena och gjorde också en utvidgad version 1870. 

Han arbetade alltså samtidigt med Dmitrij Mendelejev men helt oberoende av denne. Mendelejev var dock först att publicera sina resultat och har därför fått äran för upptäckten.

Bibliografi 
 Die modernen Theorien der Chemie und ihre Bedeutung für die chemische Statik (1:a upplagan 1864, 2:a upplagan 1872, 5:e upplagan 1884)
 Die Natur der chemischen Elemente als Funktion ihrer Atomgewichte (1870)

Källor

Externa länkar 

Tyska professorer i kemi
Personer verksamma vid Karlsruher Institut für Technologie
Personer verksamma vid Tübingens universitet
Kemister under 1800-talet
Tyska forskare under 1800-talet
Personer från Varel
Födda 1830
Avlidna 1895
Män
Vårt land (olika betydelser)

Vårt Land är
Finlands nationalsång, se Vårt land
svensk dagstidning 1885–1908, se Vårt Land (svensk tidning)
norsk dagstidning grundad 1945, se Vårt Land (norsk tidning)
svenskamerikansk tidning 1890–1920
svensk tidning 1873
Abandonware

Abandonware, "övergiven programvara", är proprietär programvara som i praktiken saknar upphovsrättsligt skydd. Vanligen är det program som är så föråldrade, eller vars versioner är så gamla, att programmen inte säljs längre och upphovsrättsinnehavaren inte bryr sig om att skydda sin upphovsrätt. Detta gör att programmen befinner sig i en upphovsrättslig gråzon.

Typer av abandonware
Termen "abandonware" är bred och täcker många typer av gammal mjukvara.
Kommersiell mjukvara som ej längre stöds, men som fortfarande ägs av ett företag: Tillgängligheten till mjukvaran beror på företagets attityd mot mjukvaran. I många fall så ägs mjukvarurättigheterna av företag av som inte skapade det, eller som inte är medvetna om sitt ägarskap. Vissa företag, som t.ex. Borland gör eller gjorde en del mjukvara tillgänglig på nätet, i form av freeware. Andra gör inte gamla versioner till gratisprogram och tillåter inte folk att kopiera mjukvaran.
Kommersiell mjukvara som ägs av ett företag som ej längre existerar: Ingen kan då skydda programvaran. Rättigheterna kan inte längre köpas.
Shareware vars skapare fortfarande gör det tillgängligt.
Öppen källkod och gratisprogram som övergivits.

Implikationer
Om ett program når slutet av sin livslängd och blir abandonware, konfronteras användarna med flera potentiella problem: saknad inköpstillgänglighet och saknad teknisk support, t.ex. kompatibilitets-patchar för nyare hårdvara och operativsystem. Dessa problem förvärras om programvaran är bunden (dongel) till fysisk media med en begränsad förväntad livslängd (disketter, optiska medier etc.) och att säkerhetskopiera är omöjligt på grund av kopieringsskydd eller lagen om upphovsrätt. Om liknande programvaruprodukt inte finns tillgänglig kan det vara omöjligt att fortsätta använda programvara.

När ett program har blivit abandonware kan till och med historiskt viktig mjukvara gå förlorad väldigt lätt, som ett flertal exempel har visat. Ett av många exempel är nedläggningen av Atari i Sunnyvale 1996, när den ursprungliga källkoden av flera historiska spelmilstolpar (som Asteroids eller Centipede) kastades ut som skräp.

Dessutom kan den saknade tillgången till programvara och tillhörande källkod vara ett hinder för mjukvaruarkeologi och forskning.

Respons på abandonware
På webben har det uppstått en rörelse som ser som sin uppgift att bevara gamla program, främst datorspel, till eftervärlden och att göra dem allmänt tillgängliga. Tekniskt sett är det olagligt och att jämställa med piratkopiering, men eftersom ingen längre hävdar upphovsrätten till programmen så kan verksamheten fortgå. De flesta abandonware-webbplatser menar också att de tar bort de upplagda programmen från sina arkiv om upphovsrättsinnehavaren begär det.

Se även
 Herrelöst verk

Referenser

Immaterialrätt
Programvarulicenser
Ord och fraser på engelska
985

985 (CMLXXXV) var ett normalår som började en torsdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Augusti 
Augusti eller september – Efter att påvestolen har stått tom i ett år väljs Johannes XV till påve.

Okänt datum 
Erik Segersälls här besegrar Styrbjörn Starkes jomsvikingar i slaget vid Fyrisvallarna (detta år eller 983).
Harald Blåtand dör och efterträds som kung av både Danmark och Norge av sin son Sven Tveskägg (detta eller nästa år). Makten över Norge innehas dock i verkligheten av den norske ladejarlen Håkon Sigurdsson.
Erik Röde lämnar Island och grundar två bosättningar på Grönlands västkust. Bosättningarna fanns kvar fram till på 1400-talet.

Födda 

Gisela av Bayern, ungerskt romersk-katolskt helgon.

Avlidna 
20 juli – Bonifatius VII, motpåve från juni till juli 974 och sedan 984.
Harald Blåtand, kung av Danmark sedan 958 och av Norge sedan 970 (död detta eller nästa år).

Externa länkar
1004

1004 (MIV) var ett skottår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Maj
14–15 maj – Henrik II kröns till italiensk kung.

December 
December – Samaniddynastin i Bokhara avslutas.

Okänt datum 
 Pest och hungersnöd drabbar Nordafrika.
Boleslav I av Polen förlorar Böhmen som han föregående år blivit hertig över. Han efterträds som hertig av Böhmen av Jaromir.
Sancho III blir kung av Navarra.
Sven Tveskägg förstör Norwich.
Aberdeen blir biskopssäte.
Femtedomen på det isländska alltinget införs.

Födda 
Abdallah ibn Al-Aftas (född omkring detta år).

Avlidna 
13 november – Abbo Floriacensis.
Adelheid av Akvitanien, fransk drottning.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Nuevo sol

Nuevo sol (S./ - Nuevo sol peruano) är den valuta som används i Peru i Sydamerika. Valutakoden är PEN. 1 nuevo sol = 100 centimos.

Namnet sol är en direkt arvtagare till Inkariket, Inkasgud Solen och soltempel; solen på svenska.

Historia
Valutan infördes 1991 och ersatte den tidigare inti som infördes 1985 som i sin tur ersatte sol som gällde fram till 1985. Vid det senaste bytet var omvandlingen 1 nuevo sol = 1 000 000 intis.

Användning 
Valutan ges ut av Banco Central de Reserva del Perú - BCRP som grundades 1871 och har huvudkontoret i Lima.

Valörer 
 mynt: 1, 2 och 5 Nuevos sole
 underenhet: 1, 5, 10, 20 och 50 céntimos
 sedlar: 10, 20, 50, 100 och 200 PEN

Externa länkar 
 Inflation
 Centralbanken BCRP
 PEN sedlar på engelska
 PEN sedlar på spanska
 Aktuell kurs från Yahoo

Perus ekonomi
Sydamerikanska valutor
Vanadis

Vanadis kan syfta på:

 En fruktbarhetsgudinna i nordisk mytologi, se Freja
 HM Vanadis, en svensk ångfregatt
 240 Vanadis, en asteroid 
 Vanadis (djur), ett släkte av ringmaskar

Se även 
Vanadis världsomsegling 
Vanadislunden, park i Stockholm 
Vanadisvägen, gata i Vasastan, Stockholm 
Vanadisplan, öppen plats i Vasastan i Stockholm 
Vanadisbadet, utomhusbad i Vasastan i Stockholm
Omikron

Omikron (grekiska όμικρον ómikron, egentligen ’litet o’) (versal: Ο, gemen: ο) är den 15:e bokstaven i det grekiska alfabetet. Dess ljudvärde är ett kort å-ljud , både i klassisk och modern grekiska, och den har gett upphov till O, o i det latinska alfabetet och О, о i det kyrilliska alfabetet.

I det joniska talbeteckningssystemet hade omikron värdet 70.

Namnet omikron betyder litet o och användes för att skilja den från omega, stort o.

Unicode

Källor

Grekiska alfabetet
Joseph Heller

Joseph Heller, född 1 maj 1923 i Coney Island i Brooklyn i New York, död 12 december 1999 i East Hampton på Long Island, New York, var en amerikansk författare. Han är mest känd för sin antikrigsroman Catch 22 (1961), översatt till svenska som Moment 22.

Biografi 
Han växte upp i de judiska kvarteren på Coney Island, bara ett stenkast från ett av världens mest berömda nöjesfält. Föräldrarna var rysk-judiska immigranter, och Joseph uppfostrades av modern och av sina äldre halvsyskon. Fadern dog när Heller bara var fem år gammal. 

Barndomen beskriver han som ljus i självbiografin Nu och då. Trots faderns död, mitt under den stora depressionen, samt att familjen levde under mycket knappa omständigheter, var det för lille Joseph en sorglös tid. Efter skolan hade Joseph Heller en rad olika arbeten, bland annat som smed i Pittsburgh, och efter andra världskriget som lärare och reklamskribent. 

Det som mest kom att förändra hans liv var förmodligen anfallet på Pearl Harbor i december 1941. Han var 19 år och anmälde sig som frivillig till arméns flygvapen, varefter han blev stationerad på Sardinien i Italien. Det är från denna tid han hämtat stoff till antikrigsromanen Moment 22 (1961), som blev en kultbok bland ungdomar under det efterföljande Vietnamkriget och allt som allt sålts i cirka 20 miljoner exemplar. Boken blev 1970 föremål för en långfilm och 2019 till en miniserie. 

Heller är en av vår tids mest lästa och berömda författare. Hans genre tillhör kategorierna ”krig” och ”satir”. Han har mycket humor i böckerna; citat som "Frid på jorden skulle innebära slutet för civilisationen såsom vi känner den" och "En expert på internationella relationer är i allmänhet till lika stor nytta för sitt land som en expert på kiromanti eller frenologi" vittnar om detta. Före sitt stora genombrott skrev Heller många noveller och essäer och var även verksam som pjäsförfattare.

Bibliografi (i urval) 
 Catch-22 (1961) (Moment 22, översättning Torsten Blomkvist, Wahlström & Widstrand, 1962)
 Something Happened (1974) (Nånting har hänt, översättning Caj Lundgren, Wahlström & Widstrand, 1974)
 Good as Gold (1979) (God som guld, översättning Caj Lundgren, Wahlström & Widstrand, 1979)
 God Knows (1984) (Gud vet, översättning Caj Lundgren, Wahlström & Widstrand, 1984)
 No Laughing Matter (1986) (skriven tillsammans med Speed Vogel) (Ingenting att skratta åt, översättning Bengt Chambert, Wahlström & Widstrand, 1986)
 Picture This (1988) (Se bilden, översättning Caj Lundgren, Gedin, 1988)
 Closing Time (1994) (Slutspel, översättning Nille Lindgren, Gedin, 1995)
 Now and Then (1998) (Nu och då: minnen, översättning Gunilla Lundborg, Wahlström & Widstrand, 1998)
 Portrait of an Artist, as an Old Man (roman, 2000)
 Catch As Catch Can: The Collected Stories and Other Writings (2003)

Referenser

Externa länkar 

Amerikanska romanförfattare
Engelskspråkiga romanförfattare
Amerikanska författare under 1900-talet
Födda 1923
Avlidna 1999
Män
Vanakriget

Vanakriget var i nordisk mytologi ett krig mellan asar och vaner, vilket hade utspelat sig i en dunkel forntid. 

När Oden kastade sitt spjut över vanahären, bröt kriget ut. Utgången av kriget är skilt beroende på källorna. I Valans spådom så antyds det att vanerna fick övertaget i kriget, medan Snorre skriver att ingen av sidorna kunde vinna då de var jämnstarka.  Gudasläktena försonades dock efter en tid och, som ett tecken på förbrödringen, blandade man sitt saliv i ett kärl. Ur kärlet uppstod mjödets gud Kvaser. Gisslan utbyttes också: Asarna sände Höner och Mimer till vanerna som sände Njord, Freja och Frej till asarna. Dessutom ingick Oden äktenskap med Frigg.

Man har velat se vanakriget som en mytologisk skildring av hur en ny och mera krigisk religion (asarna) introducerats i Skandinavien och trängt ut en äldre och fredligare fruktbarhetskult (vanerna). Motståndare till denna hypotes hävdar dock att beskrivningen av kriget uppvisar stora likheter med andra mytologiska konflikter bland olika indoeuropeiska folk, som t.ex. kriget med Titanerna i Grekisk mytologi. Dessa har också pekat på att källorna antingen hänvisar till att asarna inte vinner kriget utan beroende på källorna antingen är jämnstarka med vanerna eller att asarna rent av förlorar. Dumézil noterar att myten inte behöver förstås i historiska termer och att fokus mer ligger på överenskommelser än krig.

Poetiska Eddan
Citat ur Poetiska Eddan:
Det är den första folkstrid jag minns,då de på spjutuddar spetsade Gullveig,brände henne i Hars hall inne,tre gånger brände de den tre gånger födda.[...]Odin kastade uddjärn i flocken:det var den första folkstrid i världen;asaborgens brädhägn bröts ned,fram gingo vanerna på fältet med galder.

Völvans spådom, verserna 21 och 24

Se även
 Gullveig (nordisk mytologi)
 Snorre Sturlason: 
 Prosaiska Eddan
 Ynglingasagan Poetiska Eddan, Völuspá''

Referenser

Nordisk mytologi
Pimpsten

Pimpsten (ty. Bimsstein, lat. pumex) är en vulkanisk bergart med varierande densitet, ofta kiselrik.

Ursprung
Pimpsten bildas vid hastig avsvalning och stelnande av gasrik magma vid 500 till 600 °C, till exempel på havsbottnen, samtidigt som trycket hos lavan sänks och gasen expanderar. Den ser nästan ut som en tvättsvamp på ytan och är full av rundade hålrum som är spår efter gasblåsor, exempelvis koldioxid eller vattenånga. Den kan innehålla inneslutna stycken av vulkaniskt glas eller kristall. Pimpsten bildas kontinuerligt på platser med geologisk aktivitet där lava kommer fram.

Vid vulkanen Vesuvius utbrott år 79 e.Kr. begravdes staden Pompeji av små pimpstensbitar som bildats vid utbrottet.

Egenskaper
Pimpsten är vanligen rik på kiselsyra och kan variera i färg, från vit, gulaktig till grå- eller grönaktig. Även olika grå nyanser förekommer. Den är spröd och har skrovlig yta. Den kemiska sammansättningen kan precis som hos solid lava variera mycket, så själva mineralet kan klassificeras som exempelvis felsit, ryolit eller basalt i vissa fall.

Under det att obsidian är den kompakta glasformen, så är pimpsten skumformen av de glasaktiga lavorna, och förekommer vid nästan alla utslocknade eller verksamma vulkaner på land och under vatten.

Hårdheten enligt Mohs är cirka 6 och specifik vikt i genomsnitt omkring 0,9 kg/dm³ för olika varianter. Den solida delen har densiteten 2,2 kg/dm³ men varierande mängd håligheter kan resultera i medeldensiteter ner till 0,25 kg/dm³ beroende på ursprungligt gasinnehåll och bildningsprocess. Tack vare sina hålrum är pimpsten förhållandevis lätt och kan oftast flyta på vatten. Den kan därför spridas vida omkring på världshaven.

Användning
Pimpsten har använts åtminstone sedan 1500 f.Kr. på Kreta. I pulverform kan pimpsten genom sin skrovlighet användas till slipning och polering av sten, metaller, trä, läder och dylikt, ofta i form av pimpstensduk, samt för tillverkning av skurpulver och rengöringsmedel. Pimpsten finns även i en del grövre former av handrengöringskrämer för att slipa bort smutsen från händerna. I många kulturer används pimpsten för att ta bort död hud på kroppen. Den används till stentvättning av jeans. Filter för rening av dricksvatten är ett annat användningsområde.

Se även
Magmatisk bergart
Pimsbetong

Källor
Meyers varulexikon, Forum, 1952

Noter

Externa länkar 

Bergarter
Magmatiska bergarter
Mineral
Kiselföreningar
Agglomerat

Agglomerat, kantigt söndersprängda större och mindre stenar, som tillsammans med aska och splittrade småkorn slungats ut ur en vulkan vid utbrott. Stenarna och småkornen har bäddats in i askan, vilken så småningom hårdnat till bergart. Man skiljer mellan monomikta agglomerat med bara ett slags kantiga stenar och polymikta agglomerat med flera olika slags bergarts bitar. Agglomerat som bildats genom förflyttning av stenbitar från vulkanutbrott med hjälp av slamströmmar eller vattenflöden kallas vulkaniska konglomerat. De kännetecknas av att bitarna ofta blivit rundade genom nötning under förflyttningen.

Ordet agglomerat används även i tillverkningsprocessen för lösligt kaffe, där agglomerat kaffe är där fina partiklar av spraytorkat kaffe bearbetas till större runda partiklar med en omtorkningsprocess som ger en mer löslig form av snabbkaffe.

Bergarter
Vulkanologi
Vanheim

I nordisk mytologi var Vanhem (”vanernas hem, värld”) vanernas land/hemvist.

Vanerna var den andra familjen i den fornnordiska gudavärlden. En gång i urtiden förde de krig mot asarna. Varför man krigade är okänt, men däremot tröttnade båda sidor på detta och slöt fred och utväxlade gisslan. Njord och hans barn Frej och Freja kom på detta sätt till Asgård. Eftersom det sägs att Njord är född i Vanheim och att han ska återvända dit efter Ragnarök kan man anta att denna plats inte berörs av de andra världarnas undergång.

Snorre Sturlasson förlägger i Heimskringla Vanaheim till trakten norr om Svarta Havet, vid en flod som kallades Tanakvísl eller Vanakvísl. Tanakvísl kan betyda antingen en biflod till eller mynningen till Tanais (det antika namnet på floden Don). Även detta är ett exempel på medeltidens historieskrivning, som omplacerar icke-kristna föreställningar till avlägsna och okända trakter.

Vanerna var fruktbarhetsgudar som anropades för god skörd, solsken eller regn, men också för gott väder till sjöss. De var böndernas och fiskarnas gudar. Välmåga och vällust kännetecknade dem. Det förekommer många tolkningar av deras namn: det skulle kunna vara besläktat med kärleksgudinnan Venus och det fornindiska vanah "åtrå", vilket skulle stämma väl in med vanernas karaktärsdrag.

Referenser

Noter

Platser i nordisk mytologi
Var

Var kan syfta på

Biologi 
 Gårdvar – hundar med varierande uppgifter
 var – flera fiskarter i en familjen piggvarar
 var. – inom botaniken en förkortning, se Varietet (botanik)
 Var (medicin) – ett vit-gult eller gult sekret som bildas vid infektion

Geografi 
 Var (departement) – ett departement i Frankrike
 Var (flod) – en flod i Frankrike

Teknik 
 VAR (Video Assistant Referee) – Videodomarsystem
 var (växelström) – förkortning för enheten Voltampere reaktiv som förekommer vid en fasförskjutning mellan spänning och ström, dvs då vinkel förhållandet mellan den Aktiva effekten (W) och Skenbara effekten (VA) är större än eller mindre än 1 beroende på induktiv- eller kapacitivkaraktär.

Se även 
 Kuddvar
 Vár – en asynja i nordisk mytologi
 VaR – ett riskmått inom finans, se Value at Risk