Tändkulemotor

Tändkulemotor, även semidieselmotor, kultändare, glödkulemotor och råoljemotor, är en förbränningsmotor av kolvtyp som förr användes till att driva bland annat fiskebåtar, sågar, fabriksmaskiner, pumpar, tröskverk och traktorer.

Tändkulemotorn är upphovet till det klassiska 'dunk-dunk-ljudet' från gamla fiskebåtar.

Funktion 
Namnet härrör från den kulformade kammare som sticker ut ur motorns block. I denna kammare sker den huvudsakliga förbränningen och kammaren är förbunden med cylindern genom en kanal. Till skillnad från resten av motorn saknar kammaren vattenkylning. Kulan kommer alltså att hålla en högre temperatur än resten av motorn och det är detta som gör driften möjlig. Bränslet sprutas in i kammaren av en pump och när kolven pressar upp luft i kammaren stiger temperaturen genom kompressionen, värmen i kulans väggar och i de kvarvarande förbränningsresterna till sådan nivå att bränsle-luftblandningen antänds. Principen liknar dieselmotorn, men i denna åstadkoms den höga temperaturen enbart genom kompression. Eftersom förgasningen av bränslet sker vid mycket hög temperatur kan bränslen av låg kvalitet användas. Därför kallas motortypen även råoljemotor eftersom tjock mineralolja kan användas men även till exempel trätjära, sälolja eller smör. Eftersom tändkulemotorerna oftast drevs vid låga varvtal krävdes ett kraftigt svänghjul.

Före start måste kulan värmas tills den blir svagt glödande. Ursprungligen skedde detta med blåslampa och kunde ta 15 till 20 minuter. Speciella blåslampor för detta ändamål drevs oftast med fotogen och tillverkades av Primus, se bild under blåslampa. Senare motorer kunde värmas med elström eller med en pyroteknisk sats. För att få en jämn gång på motorn fick kulan sedan varken bli för kall eller för varm, varför driften krävde ett visst mått av skicklighet.

Tändkulemotorn var oftast encylindrig och av tvåtaktstyp. Större fiskebåtar i Bohuslän hade ofta tvåcylindriga tändkulemotorer med relativt stor effekt. Eftersom en tvåtakts tändkulemotor kunde gå åt två olika håll användes en snabb stopp och omstart åt motsatt håll för att backa vid t.ex. en tilläggning i hamn. Härigenom undveks ett dyrbart backslag av mekanisk typ. Senare ersattes denna teknik ofta med reverserbara propellrar.

Historik 
Tändkulemotorn uppfanns i slutet av 1800-talet av engelsmannen Herbert Akroyd. Akroyd tillverkade en motor av fyrtaktstyp med hjälp av Hornsby & Sons i Grantham. Drivmedlet för denna motor var fotogen. Motorn kom att vidareutvecklas senare i USA av två tyska emigranter som hette Mietz och Weiss vilka patenterade en liggande tvåtaktsmotor. Det var denna typ av tändkulemotor som blev modellen för de flesta motorer som tillverkades i Sverige. Industripionjären J.V. Svenson köpte tillverkningsrättigheter runt sekelskiftet, och kom att bedriva en omfattande tillverkning i sin anläggning AB J.V. Svensons Motorfabrik i Augustendal i Nacka. 1912 startade Svensons Motorfabrik produktion av en motorplog med tändkulemotor. Senare kom det att finnas mer än 70 större tillverkare av denna motortyp i Sverige och tändkulemotorer kom att utgöra en betydande svensk exportartikel.

Svenska tillverkare av tändkulemotorer i urval

 AB Atlas
 Bolinders
 Lysekils Mekaniska Verkstad (Skandiaverken)
 Maskinbolaget Norrköping (Patent Fenix)
 Motorfabriken Pythagoras, Drott, Norrtälje
 June Munktell, Jönköping
 AB Seffle Motorfabrik, Säffle
 AB J.V. Svenssons Motorfabrik (Avance)
 Målilla mekaniska verkstad
Kristdala Motorfabrik, Krimo, Kristdala
N.A, Beijers mekaniska verkstad, Kristdala
Bröderna Nilssons motorfabrik, Västervik
AB F.O. Beijers Motorfabrik, Vimmerby
Motorfabrik Ideal (Jansons Mekaniska Verkstad), Göteborg
Storebro Bruk, Eureka och Fix, Storebro
AB Torps mekaniska verkstäder, Torpsbruk
Vänerns motorverkstad, Vänern och Hanseat, Vänersborg
AB Sandbäckens Verkstäder, Herkjules, Katrineholm 
Lidans motorfabrik, Lidköping
Bröderna Skoogs Motorfabrik, Solo, Borlänge, senare Gävle
AB Gnarps Mekaniska Verkstad, Gnarp

Norska tillverkare av tändkulemotorer i urval
Brunvoll AS, Molde
Sabb Motor, Bergen

Se även 
 Dieselmotor
 Hesselmanmotor
 Tvåtaktsmotor
 Pythagoras industrimuseum

Källor

Noter

Vidare läsning 
 
 
 
 
 
  s. 268-315.

Externa länkar 

 Tändkulemotorer
 Semidiesel

Motorer