28 juni

28 juni är den 179:e dagen på året i den gregorianska kalendern (180:e under skottår). Det återstår 186 dagar av året.

Namnsdagar

I den svenska almanackan 
 Nuvarande – Leo
 Föregående i bokstavsordning
 Leo – Namnet förekom före 1901 på 11 april, men flyttades före detta år, till minne av påven Leo I, till dagens datum, där det har funnits sedan dess.
 Leopold – Namnet infördes 1592 på 15 november och fanns där fram till 1993, då det flyttades till dagens datum. 2001 återfördes det dock till 15 november.
 Liselott – Namnet infördes på dagens datum 1986, men utgick 1993.
 Lola – Namnet infördes på dagens datum 1986, men utgick 1993.
 Föregående i kronologisk ordning
 Före 1901 – Leo
 1901–1985 – Leo
 1986–1992 – Leo, Lola och Liselott
 1993–2000 – Leo och Leopold
 Från 2001 – Leo
 Källor
 Brylla, Eva (red.): Namnlängdsboken, Norstedts ordbok, Stockholm, 2000. 
 af Klintberg, Bengt: Namnen i almanackan, Norstedts ordbok, Stockholm, 2001.

I den finlandssvenska almanackan 

 Nuvarande (revidering 2020) – Leo, Leopold

 I föregående i revideringar
1929 – Leo
1950 – Leo
1964 – Leo
1973 – Leo
1989 – Leo
1995 – Leo, Leopold
2000 – Leo, Leopold
2005 – Leo, Leopold
2010 – Leo, Leopold
2015 – Leo, Leopold
2020 – Leo, Leopold

Händelser 

 1651 – Slaget vid Berestetjko i nuvarande Ukraina mellan å ena sidan de saporogiska kosackerna och Krimkhanatet och å andra sidan det polsk-litauiska samväldet inleds och varar till den 30 juni. Trots att kosackerna och krimtatarerna tillsammans har en styrka på 140 000, ledd av kosackledaren Bogdan Chmelnytskyj och understödd av några tusen turkar, och polackerna endast är totalt 63 000 blir slaget under den polske kungen Johan II Kasimirs ledning en avgörande polsk seger. Slaget är troligen världens största fältslag under 1600-talet, men då den polske kungen gör misstaget att efteråt inte förfölja de flyende kosackerna kan de snart omgruppera sig och Chmelnytskyj-upproret fortsätter i ytterligare sex år.
 1709 – En svensk styrka på 22 000 man (varav 17 000 man deltar i slaget) blir under kung Karl XII:s och generalerna Carl Gustaf Rehnskiölds, Adam Ludwig Lewenhaupts och Carl Gustaf Creutz ledning besegrad av en rysk här om 45 000 man (varav 41 000 deltar), ledd av tsar Peter den store och generalerna Aleksandr Mensjikov och Boris Sjeremetev, i slaget vid Poltava i nuvarande Ukraina. Detta blir det största svenska militära nederlaget någonsin och början till slutet på den svenska stormaktstiden, eftersom Karl XII:s segersvit, som han har haft dittills i stora nordiska kriget, därmed bryts. Kungen lyckas med några få man fly till Osmanska riket, medan huvuddelen av den svenska armén tre dagar senare tvingas kapitulera till ryssarna, vilket leder till att tusentals svenska soldater och deras familjer för många år framåt hamnar i rysk krigsfångenskap.
 1776 – En brittisk flotta på nio krigsfartyg angriper under amiral Peter Parker det amerikanska Fort Moultrie under det nyligen utbrutna amerikanska frihetskriget. Fortet, som ännu är ofärdigt och vid denna tid saknar namn, är uppfört i trä med stockar av palmettoträ. Det mjuka träet går dock inte sönder av det brittiska bombardemanget, utan det har till och med rapporterats att kanonkulorna studsar mot träet. Den amerikanske befälhavaren William Moultrie (som fortet efter slaget får sitt namn efter) leder under det dagslånga slaget sina 400 mannar till seger, då de starkt skadade brittiska fartygen vid dagens slut tvingas dra sig tillbaka.
 1876 – Ställdalenmeteoritens nedslag, andra bevittnade meteoritnedslag i Sverige
 1914 – Den österrikisk-ungerske ärkehertigen och tronföljaren Franz Ferdinand och hans hustru Sophie von Chotek blir under ett statsbesök i den bosniska huvudstaden Sarajevo mördade av den bosnienserbiske nationalisten Gavrilo Princip, genom att han skjuter dem, när de färdas med bil genom staden. Attentatet går till historien som skotten i Sarajevo och blir den utlösande faktorn till första världskriget, som utbryter en månad senare. Eftersom attentatsmannen är serb ställer den österrikisk-ungerska regeringen i ett ultimatum den 23 juli med långtgående krav på Serbien, vilka serberna vägrar gå med på. Detta blir i sin tur inledningen på den så kallade Julikrisen, då Österrike-Ungern den 28 juli förklarar krig mot Serbien och de flesta europeiska stormakterna därefter går med i kriget enligt det komplicerade allianssystem, som har byggts i Europa under de senaste decennierna.
 1919 – På femårsdagen av skotten i Sarajevo undertecknas ett fredsavtal i Versailles utanför den franska huvudstaden Paris, vilket officiellt avslutar första världskriget (även om kriget till största delen har tagit slut genom vapenstilleståndet i Compiègneskogen den 11 november 1918). Under det halvår, som har gått mellan stilleståndet och fredsavtalets undertecknande har krigets segrarmakter fört förhandlingar, medan förlorarmakten Tyskland har bjudits in att skriva under avtalet först sedan det är klart (och alltså inte har tillåtits deltaga i förhandlingarna). Avtalets hårda villkor för Tyskland, med omfattande landförluster, stort krigsskadestånd till segrarmakterna och stark begränsning av industri och krigsmakt, leder dels till framväxten av den så kallade ”dolkstötslegenden”, dels till att Tyskland under 1920-talet drabbas av politiskt och ekonomiskt kaos, vilket i sin tur underlättar för den nazistiske diktatorn Adolf Hitlers maktövertagande under 1930-talet och därmed andra världskrigets utbrott 1939.
 1922 – Ett halvår efter att brittiska och irländska representanter den 6 december 1921 har skrivit under det anglo-irländska avtalet (som en följd av det irländska frihetskriget 1919–1921) utbryter ett inbördeskrig på Irland mellan anhängare och motståndare till avtalet. Avtalets huvudpunkter innebär, att Irland blir en autonom dominon inom det brittiska imperiet och att det i huvudsak protestantiska Nordirland lösgörs från övriga Irland och förblir en del av Storbritannien. Anhängarna är de som accepterar denna lösning, medan motståndarna dels vill att Irland ska vara helt fritt från Storbritannien, dels att hela ön ska förbli en intakt stat. Trots att inbördeskriget varar i elva månader (till 24 maj 1923) träder avtalet i kraft och den Irländska fristaten bildas den 6 december 1922, på dagen ett år efter undertecknandet. Vid inbördeskrigets slut står emellertid anhängarsidan som segrare och fristaten existerar fram till 1937, då Irland blir en helt självständig republik.
 1942 – Tyskarna inleder årets sommaroffensiv på östfronten under andra världskriget i trakten kring Kursk, med målet att erövra de sovjetiska oljefälten vid Kaspiska havet. Till en början lyckas tyskarna rycka fram långt, men når inte ända fram, innan man tvingas avbryta offensiven i november. Istället fastnar de vid Stalingrad, där de efter ett långt och blodigt slag tvingas kapitulera i början av 1943, varefter de förlorar initiativet på östfronten.
 1948 – Den sovjetiska Kommunistiska Informationsbyrån, som är en kontrollinstitution, som ska samordna kommuniststyret och kommunismens utveckling inom Östblocket, låter utesluta Jugoslavien ur blocket, sedan osämja har uppstått mellan sovjetledaren Josef Stalin och den jugoslaviske diktatorn Josip Broz Tito, eftersom Tito vägrar böja sig för Stalins vilja i flera frågor. Detta leder till, att Jugoslavien blir det enda kommunistlandet i Östeuropa, som under kalla kriget inte ligger bakom järnridån eller är medlem i den 1955 upprättade Warszawapakten. Det innebär också, att Sovjetunionen inte ingriper mot kommunistiska avvikelser i Jugoslavien, på det sätt som man gör mot Ungernrevolten 1956 och Pragvåren i Tjeckoslovakien 1968.
 1950 – Endast tre dagar efter att Nordkorea har inlett Koreakriget, genom att den 25 juni gå över gränsen till Sydkorea, blir den sydkoreanska huvudstaden Seoul intagen av nordkoreanska trupper, trots att sydkoreanerna tidigare samma dag har försökt stoppa dem genom att spränga Hanganbron över floden Han i huvudstaden. Därmed skulle kriget ha kunnat vara över med nordkoreansk seger, men då FN-styrkor under amerikansk ledning anländer i början av juli slås nordkoreanerna tillbaka och kriget fortsätter i ytterligare tre år.
 1969 - Stonewallupproret 
 2015 – Serbien vinner Europamästerskapet i basket för damer 2015 genom att besegra Frankrike 76-68 i Budapest.

Födda 
 751 – Karloman I, frankisk kung av Burgund, Alemannien och södra Austrasien
 1170 – Valdemar Sejr, kung av Danmark
 1476 – Paulus IV, född Giovanni Pietro Caraffa, påve
 1491 – Henrik VIII, kung av England, herre över Irland och kung av Irland
 1503 – Giovanni della Casa, italiensk författare
 1577 – Peter Paul Rubens, flamländsk konstnär
 1588 – Peder Gustafsson Banér, svenskt riksråd
 1712 – Jean-Jacques Rousseau, schweizisk-fransk författare och politisk filosof
 1787 – Harry Smith, brittisk militär och koloniguvernör
 1796 – Karolina Amalia av Augustenborg, Danmarks drottning 1839–1848 (gift med Kristian VIII)
 1819 – Carlotta Grisi, italiensk ballerina
 1824
 Paul Broca, fransk kirurg, antropolog och neurolog, upptäckare av Brocas område
 Adolf W. Edelsvärd, svensk arkitekt
 1825 – Emil Erlenmeyer, tysk kemist
 1844 – Johan Abraham Björklund, svensk tidningsman
 1867 – Luigi Pirandello, italiensk författare, mottagare av Nobelpriset i litteratur 1934
 1868 – John F. Nugent, amerikansk demokratisk politiker, senator för Idaho 1918–1921
 1873 – Alexis Carrel, fransk experimentell kirurg, mottagare av Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1912
 1875 – Henri Lebesgue, fransk matematiker
 1876 – Clara Maass, amerikansk sjuksköterska
 1883 – Pierre Laval, fransk politiker, Vichyfrankrikes konseljpresident 1942–1944
 1892 – Torsten Hillberg, svensk skådespelare
 1902 – Richard Rodgers, amerikansk kompositör
 1906 – Maria Goeppert-Mayer, tysk-amerikansk fysiker, mottagare av Nobelpriset i fysik 1963
 1912 – Sergiu Celibidache, rumänsk dirigent
 1916 – Olle Björklund, svensk skådespelare och TV-reporter
 1917 – Bernard Wilfred Harris, brittisk-svensk filmmusikkompositör med artistnamnet Wilfred Burns
 1926 – Mel Brooks, amerikansk komiker, skådespelare, regissör och producent
 1927 – F. Sherwood Rowland, amerikansk kemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 1995
 1928
 John Stewart Bell, irländsk fysiker
 Hans Blix, svensk folkpartistisk politiker, diplomat och jurist, Sveriges utrikesminister 1978–1979
 1930
 William C. Campbell, irländsk biokemist och parasitolog, mottagare av Nobelpriset i fysiologi eller medicin 2015
 Joachim Hansen, tysk skådespelare
 1931
 Hans ”Hasse” Alfredson, svensk komiker, regissör, författare och skådespelare som tillsammans med Tage Danielsson bildade duon Hasse och Tage
 Junior Johnson, amerikansk racerförare (död 2019)
 1932 – Pat Morita, japansk-amerikansk skådespelare
 1935 – John Inman, brittisk skådespelare
 1937 – Richard Bright, amerikansk skådespelare
 1938 – Leon Panetta, amerikansk politiker, jurist och professor, USA:s försvarsminister 2011–2013
 1940 – Muhammad Yunus, bangladeshisk bankman och ekonom, mottagare av Nobels fredspris 2006
 1941 – Gunilla von Bahr, svensk flöjtist och musikchef
 1942
 Björn Isfält, svensk filmmusikkompositör och -arrangör
 Jim Kolbe, amerikansk republikansk politiker, kongressledamot 1985–2007
 1943
 Klaus von Klitzing, tysk fysiker, mottagare av Nobelpriset i fysik 1985
 Ed Pastor, amerikansk demokratisk politiker, kongressledamot 1991–2015 (död 2018)
 1945
 Jane Harman, amerikansk demokratisk politiker
 Manne af Klintberg, svensk clown med artistnamnet Clownen Manne
 1950 – Mauricio Rojas, chilensk-svensk folkpartistisk politiker och docent, riksdagsledamot 2002–2006
 1957 – Mike Skinner, amerikansk racerförare.
 1958 – Donna Edwards, amerikansk demokratisk politiker och medborgaraktivist
 1960 – Lars Karlsson, svensk ishockeyspelare, VM-guld och kopia av Svenska Dagbladets guldmedalj 1987
 1966
 John Cusack, amerikansk skådespelare
 Mary Stuart Masterson, amerikansk skådespelare
 1967 – Gil Bellows, kanadensisk skådespelare
 1971
Fabien Barthez, fransk fotbollsspelare
 Benito Martinez, amerikansk skådespelare
 Aileen Quinn, amerikansk skådespelare
Elon Musk, sydafrikansk-amerikansk entreprenör
 1972 – Alessandro Nivola, amerikansk skådespelare
 1974 – Joachim Bäckström, svensk operasångare (tenor)
 1975 – Jon Nödtveidt, svensk musiker, sångare och gitarrist, medlem i gruppen Dissection
 1988 – Alexandra Asimaki, grekisk vattenpolospelare
 1989 – Mark Fischbach, amerikansk Youtuber
 1991 – Kevin De Bruyne, belgisk fotbollsspelare
 1993 – Caroline Forsberg Thybo, dansk artist, medlem i gruppen Cool Kids

Avlidna 
 683 – Leo II, påve
 767 – Paulus I, påve
 1540 – Federico II Gonzaga, markis och hertig av Mantua
 1650 – Jean de Rotrou, fransk dramatiker
 1791 – Carl Sparre, svensk friherre, landshövding, generalmajor och politiker
 1813 – Gerhard von Scharnhorst, preussisk militär
 1829 – Rasmus Nyerup, dansk folkvisesamlare, översättare, historiker och arkeologipionjär
 1836 – James Madison, amerikansk politiker och politisk filosof, USA:s utrikesminister och president
 1870 – Henrik Reuterdahl, svensk kyrkoman, Sveriges ecklesiastikminister, biskop i Lunds stift och biskop i Uppsala ärkestift, ledamot av Svenska Akademien
 1872 – Gaspard Théodore Mollien, fransk upptäcktsresande
 1881 – Jules Dufaure, fransk politiker, Frankrikes tillförordnade president
 1910 – Samuel D. McEnery, amerikansk jurist och demokratisk politiker, guvernör i Louisiana och senator för samma delstat
 1913 – John L. Barstow, amerikansk republikansk politiker, guvernör i Vermont
 1914
 Franz Ferdinand, kronprins och ärkehertig av Österrike-Ungern
 Sophie von Chotek, österrikisk hovdam, gemål till Franz Ferdinand
 1921 – Charles Joseph Bonaparte, amerikansk advokat och politiker, USA:s marinminister och justitieminister, grundare av FBI
 1940 – Italo Balbo, italiensk fascistledare och flygpionjär
 1952 – Walter Welford, brittisk-amerikansk politiker, guvernör i North Dakota
 1961 – Aurore Palmgren, svensk skådespelare
 1971 – Franz Stangl, tysk SS-officer, kommendant för förintelselägren Sobibór och Treblinka
 1974 – Vannevar Bush, amerikansk ingenjör och uppfinnare
 1975
 Coke R. Stevenson, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i Texas
 Rod Serling, amerikansk manusförfattare, programledare för The Twilight Zone
 1985 – Elsa Larén, svensk operasångare
 1993
 GG Allin, amerikansk punksångare
 Gudrun Brost, svensk skådespelare
 1994 – Ulrik Neumann, dansk kompositör, sångare, musiker och gitarrist
 1996 – Albert R. Broccoli, amerikansk filmproducent
 1997 – Walter Gotell, tysk-brittisk skådespelare
 2000 – Nils Jönsson, svensk skådespelare, komiker och teaterdirektör med artistnamnet Nils Poppe
 2001
 Joan Sims, brittisk skådespelare
 Mortimer Adler, filosof
 2007
 Kiichi Miyazawa, japansk politiker, Japans premiärminister
 Sven Lampell, svensk flygare och militär
 2008 – Stig Olin, svensk skådespelare, regissör, sångare, radioman och låtskrivare
 2009 – Billy Mays, amerikansk TV-försäljare
 2010 – Sigyn Sahlin, svensk skådespelare, scripta och klädformgivare
 2012 – Gunnel Broström, svensk skådespelare och regissör
 2014 – Lasse Kühler, svensk dansare och skådespelare
 2022 – Rolf Skoglund, skådespelare

Noter

Källor

Externa länkar