kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Eddie Bracken

Edward Vincent "Eddie" Bracken, född 7 februari 1915 i Astoria i Queens, New York, död 14 november 2002 i Glen Ridge, New Jersey, var en amerikansk skådespelare.

Biografi 
Eddie Bracken studerade vid Professional Children's School i New York och debuterade som sångare och dansare innan han var ens tio år fyllda. Som barn medverkade han i fyra kortfilmer med de berömda Our Gang. Han hade en del framgångar på Broadway och gjorde filmdebut 1941. Han rönte stor framgång för sin roll i Miraklet. Hans popularitet avtog i början på 1950-talet och han drog sig tillbaka från filmen 1953. Bracken medverkade sedan på scen och i TV, men återkom så småningom till filmen. 

Bracken planerade i början på 1970-talet att starta ett teaterkompani med filialer över hela USA, men idén misslyckades och han led en svår ekonomisk förlust - två miljoner dollar.

Eddie Bracken medverkade bland annat i en filmkomedi, Out Of This World, från 1945 - där han spelar en budkille som hamnar bakom sångmikrofonen och sjunger med en röst som var en exakt kopia av Bing Crosby.

Filmografi i urval

Källor

Externa länkar 

Amerikanska skådespelare under 1900-talet
Amerikanska röstskådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Män
Födda 1915
Avlidna 2002
Personer från Queens
Ola Rask

Ola Rask, född 20 juni 1940 i Bodsjö, död 30 augusti 2023, var en svensk politiker (socialdemokrat), som var riksdagsledamot 1994–2006.

Biografi 
Ola Rask var på 1960-talet föreståndare på SSU:s kursgård Bommersvik. Från tidigt 1970-tal fram till 1994 var han landstingspolitiker i Stockholms läns landsting. Åren 1986–1994 var han ordförande i den socialdemokratiska landstingsgruppen och 1989–1991 ordförande i landstingsstyrelsen. Rask var under många år vice ordförande i Stockholms läns socialdemokratiska partidistrikt.

I riksdagen var han ledamot i försvarsutskottet 1994–2006 och Krigsdelegationen 2002–2006. Han var även suppleant i socialutskottet och OSSE/ESK-delegationen.

I februari 2005 fick Rask mediekritik för det sätt som verksamheten på byggfackens kursgård Rönneberga kurs- och konferensanläggning hade bedrivits. Han var kursgårdens VD sedan 1969, samtidigt som hans hustru varit vice vd och dottern ekonomi- och redovisningsansvarig. Kursgården har renoverat den lägenhet där hans son bodde. Han avgick som VD 2005. Han fick även kritik för att han tagit ut dubbel ersättning för resekostnader i sin tjänst som riksdagsledamot.

Referenser

Externa länkar 

Ledamöter av Sveriges riksdag för Socialdemokraterna
Personer från Bodsjö socken
Födda 1940
Avlidna 2023
Män
Randhav

Randhav är havsområden vid kontinenternas kuster som avgränsas från öppna havet av till exempel öar eller ökedjor. Randhav ligger oftast på kontinentalsockeln och är då grunda. Exempel på randhav är Nordsjön, Irländska sjön, Ochotska havet, Japanska havet, Lackadivsjön, Korallhavet och Berings hav. Ett annat exempel är Gula havet öster om Kina.

Se även 
 Bihav

Referenser 

Hav
Svavelväte

Svavelväte, även vätesulfid, vätesvavla eller sulfan (H2S) är en kemisk förening av svavel och väte. Ämnet är vid rumstemperatur och atmosfärstryck en giftig gas vars lukt brukar beskrivas som "ruttna ägg". Trots högre molekylvikt än för vatten är vätesulfid betydligt flyktigare, vilket beror på att vatten innehåller starka vätebindningar mellan molekylerna. Vätesulfid är lättlösligt i vatten och utgör då en syra i syrabas-systemet H_2 S- HS^-- S^2-. Vätesulfid är ett reduktionsmedel och oxideras härvid normalt till svavel.

Svavelvätets akuta giftighet beror på lokala angrepp på vävnader, främst ögon och lungor, samt hämning av blodets förmåga att transportera syre.

Det hygieniska gränsvärde för svavelväte ligger på 10 ppm. Vid 10 – 50 ppm sker lätt ögonirritation och vid 50 – 100 ppm smärre ögon– och andningsbesvär efter en timmes exponering. Vid 100 – 200 ppm uppstår hosta och ögonbesvär. Yrsel fås inom 10 – 20 minuter och vid exponering under flera timmar kan död inträffa. Vid 500 – 1000 ppm uppkommer snabbt medvetslöshet, lungödem och död.

Rekommenderade gränsvärden är 5 ppm i 8 timmar (respektive 10 ppm i 15 min).

Symptom för påverkan av svavelväte är framför allt huvudvärk, illamående, ögonsveda, orkeslöshet. Vid längre tids påverkan anser forskare att problem med minnet kan uppstå. Ovanlig trötthet, muskelryckningar/ofrivilliga rörelser kan även uppstå efter en betydande tid, framför allt hos driftpersonal på reningsverk där svavelväte anses vara vanligt förekommande.

Svavelväte är också en brandfarlig gas som i blandning med luft är explosionsfarlig vid halter mellan 4 och 46 volymprocent.

Vid förbränning av svavelväte bildas bland annat svaveldioxid som också är mycket giftigt.

Bakterierna Proteus mirabilis och Salmonella som kan leva i människans magtarmkanal producerar svavelväte.

I klassisk kemisk analys användes svavelväte för att vid olika pH fälla ut olika grupper av metaller som svårlösliga sulfider ur vattenlösningar.

Se även 
Svaveldioxid
Vatten
Fosfin
Ammoniak
Metan

Oorganiska svavelföreningar
Väteföreningar
Illaluktande föreningar
Föroreningar
Syror
Donald Rumsfeld

Donald Henry Rumsfeld, född 9 juli 1932 i Chicago, Illinois, död 29 juni 2021 i Taos, New Mexico, var en amerikansk politiker (republikan) och affärsman. Han var USA:s försvarsminister åren 1975–1977 och 2001–2006.

Tidig karriär
Rumsfeld studerade vid Princeton University, där han tog en kandidatexamen (B.A.) i statsvetenskap 1954. Efter studierna tog han värvning i amerikanska flottan som pilot. 1958 blev han administrativ assistent åt kongressledamot David Dennison, och året därpå medlem av kongressledamot Robert Griffins stab. Donald Rumsfeld sadlade ett par år om till börsmäklare innan han själv valdes in i representanthuset 1963.

Politisk karriär
Rumsfeld blev medlem av Richard Nixons stab 1969 och Nato-ambassadör 1973. När Gerald Ford övertog presidentposten 1974 utsåg han först Rumsfeld till stabschef och ett år senare till försvarsminister – den yngste i USA:s historia. 1977 återvände Donald Rumsfeld till affärsvärlden som verkställande direktör för G.D. Searle & Co fram till 1985 och sedan som verkställande direktör för General Instrument Corporation 1990-1993. 

Under 1980- och 1990-talet var Donald Rumsfeld medlem av ett antal statliga kommissioner med ansvar för försvars- och säkerhetsfrågor, men var inte direkt partipolitiskt aktiv. När George W. Bush blev president 2001 gjorde han Rumsfeld till försvarsminister för andra gången.

Försvarsminister 2001–2006
Rumsfeld gjorde sig känd för sin hårda linje i USA:s krig mot terrorismen. Efter tortyrskandalen rörande Abu Ghraib-fängelset i Bagdad krävde många i USA hans avgång och han erbjöd också sin avskedsansökan till president Bush 2004. Bush bad honom dock att stanna i regeringen. Den 8 november 2006 avgick Donald Rumsfeld från posten som försvarsminister efter republikanernas förlust i samma års kongressval.

Human Rights Watch säger i en rapport i juli 2011 att USA borde inleda en rättslig utredning om huruvida Donald Rumsfeld gjort sig skyldig till krigsbrott. Enligt rapporten finns övertygande bevis för att Rumsfeld liksom George W. Bush, Dick Cheney och chefen för CIA, George Tenet, alla bar ansvar för att misstänkta terrorister har utsatts för tortyr. I en intervju 2011 försvarade Rumsfeld tortyren av fångar i Guantánamobasen på Kuba men hävdade trots det att vissa fall av vad som kallades enhanced interrogation, bland annat den sexuella förnedringen av Mohammed al-Qahtani, hade skett utan hans tillåtelse.

Den 30 juni 2021 meddelade hans familj att han hade gått bort dagen före i Taos, New Mexico.

Referenser

Noter

Externa länkar
Biografi på försvarsdepartementets webbplats

Amerikanska republikaner
USA:s försvarsministrar
Ledamöter av USA:s representanthus från Illinois
Amerikanska presidentkandidater
Vita husets stabschefer
Personer från Chicago
Födda 1932
Avlidna 2021
Män
Alumner från Georgetown Law
Mottagare av Frihetsmedaljen
Alumner från Princeton University
Personer som tjänstgjort i USA:s flotta
Kemikalie

En kemikalie är, enligt Svenska Kemisamfundets nomenklaturutskott 2001, ett makroskopiskt homogent grundämne eller kemisk förening då det appliceras i en industriell eller kommersiell process. Med "makroskopiskt homogent" menas att även blandningar kan räknas som kemikalier, om det inte uppenbart är två olika ämnen, där gränsdragningen görs från fall till fall. Då det är applikationen som avgör när ett kemiskt ämne övergår till att betraktas som en kemikalie, så är exempelvis ättika som används i ett privat hushåll till matlagning inte en kemikalie, medan om samma ättika används för rengöring mot betalning så är den det. Svenska akademins ordbok menar att en kemikalie måste framställas på "kemisk väg" medan Nationalencyklopedin att de framförallt framställs i laboratorier och industrier, distinktioner som inte görs av Svenska Kemisamfundet.

Eftersom kemikalier, och blandningar av kemikalier, går under många namn har flera försök gjorts för att skapa enhetliga definitioner för att säkrare kunna identifiera dem. En sådan klassificering är CAS-nummer, vilket är poster i amerikanska kemisamfundet, American Chemical Societys databas som utvecklats till internationell branschstandard.

Kemikalier behövs för att vi ska kunna leva det liv vi gör. De finns praktiskt taget i allting som omger oss i vardagen – möbler, kläder, mat, hygienprodukter, elektronik och bilar.

På cirka 50 år har kemikalieproduktionen i världen ökat från mindre än 10 miljoner ton till över 400 miljoner ton per år. Antalet kemiska ämnen som förekommer i samhället är mycket stort. Företagens rapportering till EU:s kemikaliemyndighet visar att över 100 000 kemiska ämnen används.

Se även
 Kemisk förening
 Grundämne
 Trivialnamn
 ICSC
 Farosymbol

Källor 

Kemiska substanser
Nomenklatur och beteckningar inom kemin
Gastronomi

Gastronomi, av grekiskans gastros, "mage", är läran om sambandet mellan mat, tradition och kultur.

I såväl Sverige som internationellt finns det gastronomiska utbildningar på högskole- och universitetsnivå. Den som har en sådan utbildningsbakgrund kan kallas för en gastronom, det är dock inte en skyddad titel, utan kan användas även av andra. Begreppet kan dock även användas för att beskriva någon med ett mer allmänt intresse för den finare kokkonsten, det vill säga en finsmakare.

Gastronomiska traditioner har av Världsturismorganisationen pekats ut som en viktig faktor för turismströmningar och kulturella utbyten mellan olika delar av världen. Ett exempel på detta kan vara de av UNESCO sedan 2004 utpekade gastronomistäderna eller det som Världsturismorganisationen kallar för gastronomisk turism.

Referenser 

Matkultur
Vetenskap om mat och dryck
Fockmast

Fockmast brukar man kalla den främre masten på flermastade segelfartyg utom i de undantagsfall då den främre masten är stormast.

Fartygsdelar
Krigsvetenskap

Krigsvetenskap är vetenskapen om krig och krigföring och annan konflikthantering där militära resurser utnyttjas.

I ämnet ingår krigshistoria, krigskonst, militära operationer, militär logistik och militärteori liksom vapenlära och befästningskonst.

Krigsvetenskap är i Sverige ett av ämnena vid Försvarshögskolan.

Se även 
 Freds- och konfliktkunskap
 Krigsfilosofi
 Om kriget

Källor 
 
 Försvarshögskolans definition av krigsvetenskap, version 2006-02-09

Externa länkar 
 Militärvetenskapliga institutionen vid Försvarshögskolan

Krigföring
Hymn

Hymn, av latinets hymnus, av grekiskans hymnos med betydelsen sång till gudars eller hjältars ära – även lovsång till Gud, är en icke-biblisk sång till Guds ära.

På engelska motsvarar ordet 'hymn' svenskans psalm, medan 'psalm' på engelska vanligen syftar på Bibelns psaltarpsalmer. En samling körhymner kallas för hymnarium.

Se även
Doxologi
Sakramentarium

Referenser

Noter

Typer av musikstycken
Kinas kejsare

Kinas kejsare avser de kinesiska regenter som innehaft titeln "kejsare" (皇帝). Titeln skapades av Kinas första kejsare Qin Shi Huangdi (r. 221 f.Kr.–210 f.Kr.) som kombinerade orden "皇" (huáng) och "帝" (dì). Båda dessa ord betyder med dagens språkbruk var för sig också "kejsare" men i det antika Kina betydde "皇" "allhärskare" och "帝" associeras med de mytologiska första härskarna Tre härskare och fem kejsare. Den sista kejsaren av Kina brukar tillskrivas Puyi som regerade fram till 1912, även om Yuan Shikai gjorde ett kortvarig försök att återinföra titeln några månader kring årsskiftet 1915/1916

Sammanlagt har det i Kina funnits 557 regenter som innehaft titeln kejsare. Då även inräknat mindre stater inom det området som idag är Kina. Endast en kvinnlig monark återfinns i regentlängden: Wu Zetian. Betydligt fler kvinnor har dock regerat som regenter snarare än som monarker, som exempelvis Änkekejsarinnan Lü och Änkekejsarinnan Cixi.

Kejsartiteln har som regel ärvts från far till son eller från bror till bror inom en dynasti.

Urval av betydelsefulla kejsare
 Qin Shi Huangdi (r. 221 f.Kr.–210 f.Kr.), Qindynastin. Den första kejsaren
 Han Wudi (r. 141 f.Kr.–87 f.Kr.), Handynastin. Han expanderade riket
 Sui Wen (r. 581–604), Suidynastin. Han enade Kina efter en längre tids splittring.
 Tang Taizong (r. 627–649), Tangdynastin. Genomförde stora reformer
 Wu Zetian (r. 690–705), Zhoudynastin. Kinas enda officiella kvinnliga kejsare.
 Song Huizong (r. 1100–1125), Songdynastin. Han var poet, konstnär, musiker och kalligraf.
 Khubilai khan (r. 1260–1294), Yuandynastin. Han erövrade Songdynastin och grundade Yuandynastin.
 Yongle-kejsaren (r. 1402–1424), Mingdynastin. Han byggde Förbjudna staden.
 Kangxi-kejsaren (r. 1661–1722), Qingdynastin. Han regerade längst av alla kejsare (61 år)

Listor över kinesiska kejsare
Lista över Qindynastins kejsare
Lista över Handynastins kejsare
Lista över Shu Hans kejsare
Lista över Östra Wus kejsare
Lista över Cao Weis kejsare
Lista över Jindynastins kejsare (265–420)
Lista över Suidynastins kejsare
Lista över Tangdynastins kejsare
Lista över Jindynastins kejsare (1115–1234)
Lista över Songdynastins kejsare
Lista över Liaodynastins kejsare
Lista över Yuandynastins kejsare
Lista över Mingdynastins kejsare
Lista över Qingdynastins kejsare

Listor över kinesiska regenter före kejsartiden
Lista över Xiadynastins regenter
Lista över Shangdynastins kungar
Lista över Zhoudynastins kungar

Se även
 Förbjudna staden
 Himlens mandat
 Lista över Kinas kejsarinnor
 Lista över Republiken Kinas presidenter
 Kinas högste ledare (i Folkrepubliken Kina)

Referenser

Noter

Tryckta källor

Externa länkar

 
WP:Projekt Kina
Listor över statschefer i icke längre existerande länder
Tryckeri

Tryckeri är en lokal för tryckning av exempelvis tidningar eller böcker, d.v.s. ett företag som utför grafisk tryckning. Förleden "tryck" härrör från  arbetsprocessen där text eller bilder med hjälp av tryck förs över på papper eller annat material. Från början skedde detta manuellt som en boktryckarkonst, men senare övergick tekniken till att bli maskinell. Traditionellt hörde även sättning till tryckeriets uppgifter, men sedan fotosättning har blivit allt vanligare utförs detta arbetsmoment numera oftast tidigare i processen.

Tryckerier i Sverige
Ett av Nordens största tryckerier är Bold Printing med tryckerier i Stockholm, Malmö, Falun och Borås. DNEX-tryckeriet i Akalla är Bolds Stockholmstryckeri som trycker bland annat Dagens Nyheter och Expressen (därav namnet DN EX) men även många av Stockholms lokal- och gratistidningar. Bland historiska tryckerier kan nämnas Generalstabens litografiska anstalt, Centraltryckeriet, Bagges sedeltryckeri och Almqvist & Wiksell samtliga i Stockholm. Ett tidigt svenskt tryckeri var Kungliga Tryckeriet som grundades 1526. Det hade stöd av Gustav Vasa, som tycks ha velat centralisera tryckandet till Stockholm för att lättare kunna kontrollera vad som trycktes. Tidigare tryckerier fanns t ex i Söderköping 1522-1526, i Vadstena på 1490-talet och Uppsala på 1510-talet.

Historiska bilder på svenska tryckerier

Se även 

 Grafisk industri
 Boktryckarkonst
 Tryckteknik
 Tvätta manuskript

Källor
 Bonniers lexikon (1997), band 20, s. 80.

Noter

Vidare läsning

Externa länkar

Tryckteknik
 

diq:Neşırxaney
Strafflagen

Se 1864 års strafflag för den numera upphävda svenska lagen.

Strafflagen (19.12.1889/39) är den centrala straffrättsliga lagstiftningen i Finland. Lagen motsvarar närmast den svenska Brottsbalken.

Externa länkar
 Uppdaterad strafflag (39/1889)
 Suomen Suuriruhtinaanmaan rikoslaki
 Asetus rikoslain voimaanpanemisesta
 Julistuskirja rikoslain voimaanastumisen lykkäyksestä 

1889 i Finland
Politikåret 1889
Juridikåret 1889
Straffrätt
Finlands lagar
Pris

Pris är värdesumman av en produkt eller tjänst som konsumenten betalar vid köptillfället. Det är den summan som kunder ger för att få fördelar av produkten genom att använda den.

Baspris är priset kunden betalar för en vara eller tjänst, exkluderat externa kostnader, såsom skatt, produktion och transport som betalas av säljaren.

Pris som marknadsföringsmedel
Historisk sett har pris haft betydande påverkan av köparens val. Pris är också en av den mest flexibla delen av marknadsföringsmixen. Till skillnad från produktfunktioner och hur företaget ska marknadsföra sig, kan priset förändras fort. Pris har en direkt påverkan på ett företags resultat, förändringen av priset kan generera en ökning eller minskning gällande lönsamheten. I en del av ett företags totala värde spelar priset en viktig roll i att skapa kundvärde och bygga kundrelationer. Istället för att se prissättning som något svårt och jobbigt ska kunniga marknadsförare omfamna det.

Försäljningspris 
Försäljningspris bestäms genom vad som efterfrågas och konkurrensen från andra produkter och företag. En produkt kan bli introducerad inom en specifik prisklass men kan därefter ändras beroende på hur behov och efterfrågan ser ut för produkten. Butiker och företag kan ha som grundidé att vara ett lågprisalternativ på marknaden med produkter som har lågt pris (Lidl, Willys, Dollar Store, Ikea) Det handlar bland annat om hur utbud och efterfrågan på produkten ser ut, kvalitet på produkten, kvantitet och hur lång tid företaget har lagt ner på att ta fram produkten för att produkten ska hamna inom rätt prisklass. – Se:Prisanpassningsstrategier. Marknadsprissättning.

Prissättningsstrategi 

Prissättningsstrategi används av en säljare för att bestämma priset på en vara eller tjänst. Val av metod påverkas av den aktuella marknadssituationen, varans eller tjänstens priskänslighet och vad säljaren önskar åstadkomma i försäljningshänseende på kort och lång sikt. 

För att kunna sätta rätt pris på sina produkter använder sig företag av olika prissättningsstrategier: Värdebaserad prissättning, kostnadsbaserad prissättning eller konkurrensbaserad prissättning. Dessa strategier är olika i utförandet men har alla grundtanken att priset inte ligger under produktionskostnaden. Företag bör inte heller använda sig av ett orimligt pris då kunder kommer välja att köpa av andra konkurrenter.

Se även 
 Jämförelsepris
 Lockpris
 Marknadsprissättning

Referenser

Externa länkar 
 Prisindex för Sverige 1800-2005 - Portalen för historisk statistik

Ekonomi
Prissättning
Husbehovsbränning

Husbehovsbränning är en svensk beteckning på legal hembränning, det vill säga tillverkning av brännvin eller andra spritdrycker för eget bruk.

Historik i Sverige 

Den svenska lagstiftningen kring spritframställningen har varierat mellan olika perioder, och samma sak gäller beskattningen av den. I den första egentliga brännvinsförordningen från år 1741 skildes på husbehovsbränning och "salubränning", det vill säga kommersiell brännvinsframställning. Antalet husbehovspannor i bruk i Sverige uppgick i början av 1830-talet till över 170 000. En ökad mängd kommersiella ångbrännerier innebar att antalet därefter minskade. 1853 uppgick antalet dock fortfarande till över 30 000. Ett ökande alkoholmissbruk fick alltmer uppmärksamhet under 1850-talet, och från 1855 skärptes brännvinslagstiftningen och beskattningen. Detta ledde till att möjligheten till husbehovsbränning helt avskaffades år 1860.

Egen framställning av spritdrycker i Sverige har därefter utgjorts av illegal hembränning snarare än husbehovsbränning. 1 januari 2000 blev det straffbart att köpa och inneha hembränt. Hembränt kallas också, tillsammans med smuggelsprit samt teknisk sprit för kemisk industri för svartsprit.

Källor

Externa länkar 
Alkoholhistoria

Hembränning
Björn Isfält

Tor Björn Engelbrekt Isfält, född 28 juni 1942 i Linköping, död 17 januari 1997 i Gamla Enskede i Stockholm, var en svensk kompositör och musiker som särskilt ägnade sig åt filmmusik.

Biografi 
Isfält studerade på Musikhögskolan i Stockholm och gjorde sin filmmusikaliska debut 1970 med En kärlekshistoria, där hans oskuldsfulla och romantiska originalmusik kongruerar med filmens tema. Samarbetet med Roy Andersson fortsatte även i filmen Giliap. Isfält låg även bakom musiken till filmen Ronja Rövardotter, och skrev också musiken till julkalendern Trolltider som sändes i TV 2 1979 med repris 1985 och 1995. 1983 komponerade han musiken till operan Sagoprofessorn  med libretto av Britt G Hallqvist och Christina Lagerson med premiär samma år på Kungliga Teatern i Stockholm.

Isfält tilldelades 1989 en Guldbagge för musiken i filmen Resan till Melonia.

Han avled 1997 i cancer och är gravsatt på Lilla Aska griftegård utanför Linköping.. Hans arkiv finns på Statens musikverk. 

En samlingsskiva med Isfälts filmmusik utgavs postumt år 2000.

Filmmusik i urval 

1995 – Jul i Kapernaum (vinjetten)
1995 – Man kan alltid fiska

1991 – Midsommar (TV)

1989 – Prima ballerina (kortfilm)

1988 – Allra käraste syster (TV)

1987 – Peter Pan (radioteater med Nationalteatern)

1985 – Bröderna Lejonhjärta (TV) med Lasse Dahlberg

 med Lasse Dahlberg och Britt G. Hallqvist

  med Lasse Dahlberg

1973 – Den lilla teatern spelar för dig (TV-serie), musik skriven tillsammans med Lasse Dahlberg
1972 – De hemligas ö (TV-serie)

Fonogram i urval 
2000 – Filmmusik: Björn Isfält (Virgin Records)

Referenser

Noter

Vidare läsning
Lodin, Sara (2007). Från ungdomsgården till New York – en analys av Björn Isfälts filmmusik Stockholms universitet (magisteruppsats)

Externa länkar
"Björn Isfält – Sveriges främsta filmkompositör" på Sveriges Radio P2 1 oktober 2022
Bild: Björn Isfält i sin studio i Enskede på IMS Vintage photos

Födda 1942
Avlidna 1997
Svenska kompositörer under 1900-talet
Svenska filmmusikkompositörer
Musiker från Linköping
Guldbaggen för kreativa insatser
Män