kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Starkvin

Starkvin är ett vin som är framställt med en tillsats av sprit. Den sprit som används är i stort sett alltid destillerad druvsprit, det vill säga destillerat vin. Alkoholhalten ligger vanligen mellan 15 och 22 volymprocent. Starkviner definieras, trots sin svenska beteckning, av sin framställningsmetod snarare än genom sin alkoholhalt. Ett oförstärkt vin ("vanligt vin") blir inte ett starkvin för att det kommer upp i en viss alkoholhalt, och det förekommer i vissa fall att oförstärkta viner kommer upp i en alkoholhalt på ungefär 16-17 volymprocent, vilket är något högre än de svagaste starkvinerna.

Enligt bland annat EU:s regelverk får starkvin endast bestå av vin och sprit, och vin får endast framställas genom jäsning av saften från vindruvor. Varken vin eller starkvin får enligt dessa regler innehålla kryddor, tillsatt socker eller liknande. Drycker som vermouth eller glögg är således inte starkviner, även om de framställs av bland annat vin och sprit. I sina butiker och kataloger använder Systembolaget begreppet "Starkvin m.m." om en kategori drycker där såväl starkviner som kryddade vinblandningar ingår.

Olika språk utnyttjar olika begrepp för starkviner. På engelska kallas de fortified wines, förstärkta viner, vilket också är den gängse internationella definitionen av ett starkvin. På tyska kallas de Südwein, sydviner, som tar fasta på att de ofta tillverkats i södra Europa, eller Likörwein, som tar fasta på deras likheter med likör. Begreppet likörvin förekommer också någon gång på svenska, bland annat i de officiella översättningarna av EU:s regelverk om vin. På danska kallas de hedvin, hetvin, vilket tar fasta på den "hetta" i smaken man kan uppfatta att alkoholen ger.

Starkviner kan vara helt torra, till exempel sherry av finotyp. Då har sprittillsatsen skett efter jäsningens slut. Starkviner kan också vara mer eller mindre söta, och det är denna typ av starkviner som sannolikt är mest känd. De framställs genom att avbryta jäsningen när en del av druvsaftens socker finns kvar i ojäst form. Sötning av vinet efter jäsningen är i allmänhet ej tillåtet.

Starkvin har sitt ursprung i den sena medeltiden, när destillerad sprit blev tillgänglig i vinländerna. Vid denna tid transporterades viner i trätunnor, och snart upptäckte man att en tillsats av sprit gjorde att vinet höll sig fräscht även under långa resor i tropiska farvatten. Anledningen till att en viss sprittillsats verkar konserverande är att de flesta bakterier (såsom ättiksyrabakterier, släktet Acetobacter) och jäststammar dör eller blir inaktiva vid högre alkoholhalt. På 1600-talet var de flesta av världens högst ansedda viner starkviner.

Ett urval starkvinstyper
Portvin
Sherry
Madeira
Marsalavin

Externa länkar
Systembolaget - starkvin
Röstspringa

Röstspringan (rima glottidis) är det mellanrum mellan stämläpparna som spelar en mycket stor roll vid fonation. Hos män är röstspringan typiskt 2 cm, hos kvinnor 1,5 cm och hos nyfödda barn 5 mm lång. Röstspringan tillsammans med stämläpparna kallas glottis.

Glottisstängning händer med hjälp av:  

Kannbrosk-kannbrosk-muskeln (interarytenoid-muskel) stänger broskdelen av glottis genom att dra kannbrosken mot varandra. Det närmar kannbroskens bakre delar och vocalisutskotten kommer varandra närmre. Då förs stämläpparnas membrandelar närmre ihop. Laterala ringbrosk-kannbrosk-muskeln (laterala cricoarytenoid-muskeln) stänger membrandelen. Laterala delen av sköldbrosk-kannbrosk-muskeln (laterala delen av thyroarytenoid-muskeln) sluter främst membrandelen genom att föra stämläpparna emot varandra i hela deras längd. 

Glottisöppning händer med hjälp av:  

Bakre ringbrosk-kannbrosk-muskeln (posteriora crocparytenoid-muskeln), som vrider kannbrosken så att vocalisutskotten förs utåt från mittlinjen och dessutom samtidigt uppåt.

Se även
 Fonation
 Rösten
 Struphuvud
 Stämband

Externa länkar 

Fonetik
Talorgan
Rösten
Mjuka gommen

Mjuka gommen (äv. gomseglet, lat. palatum molle eller velum palatinum, kan även sägas omfatta gomspenen, lat. uvula palatina) är den mjuka vävnad som sitter längst bak i munnens tak, bakom hårda gommen. Mjuka gommens främsta uppgift är att stänga till passagen mellan munhåla/svalg och näshåla vid sväljning. Denna tillslutning utförs tillsammans med svalgväggarna.

Även vid tal spelar mjuka gommen en viktig roll genom att tillsammans med svalgväggarna stänga eller öppna passagen beroende på om språkljudet som artikuleras ska vara nasalt eller inte. Denna mekanism kallas velofarynxfunktion.

Flera språkljud artikuleras med tungan mot någon del av mjuka gommen, se talapparaten.

Mjuka gommens rörelser vid andning är den främsta orsaken till snarkning.

Källor

Noter

Externa länkar

Talorgan
Munnen
he:חך#החך הרך
ja:口蓋#軟口蓋
Velum

För det anatomiska begreppet, se mjuka gommen. För molntypen, se velum (moln).

Velum (latin: velum calicis), kalkkläde, kalkduk, är den duk med vilken kalken och patenen täcks.

Liturgiska textilier
International 806

International 806 först byggd som Monark 806 är en snabbseglande segelbåt konstruerad av Pelle Pettersson.

Båten konstruerades för att vara en billig och lättseglad kölbåt för både dagseglingar och längre seglingsar och hette från början Monark 806 då den byggdes av Monark i Varberg i mitten 1970-talet. När tillverkningen flyttades till Danmark och senare till Tyskland ändrades namnet till International 806.

Källhänvisningar
Sailguide International 806
Sailguide Monark 806

Externa länkar
 www.segla806.se.

Kölbåtar
Kathleen Robertson

Kathleen E. Robertson, född 8 juli 1973 i Hamilton i Ontario, är en kanadensisk skådespelare. 

Robertson är mest känd för rollen som Clare Arnold i TV-serien Beverly Hills.

Filmografi (urval)

Externa länkar

 

Födda 1973
Kanadensiska skådespelare
Kanadensiska skådespelare under 1900-talet
Kvinnor
Levande personer
Personer från Hamilton, Ontario
Kanadensiska TV-skådespelare
Djungel

En djungel, från bland annat sanskrit ज۬गल (jangala = skog) och hindi: (jangal = ödemark):, är tät tropisk skogsvegetation, vanligt förekommande vid ekvatorn och i tropiska klimatzoner. Fram till 1970-talet användes begreppet ofta om det som i dag oftast benämns som tropiska regnskogar.

I symbolisk betydelse kan ordet även användas om fysiska platser eller situationer som upplevs svåra att orientera sig.

Se även 
 Regnskog
 Fantomen
 Tarzan
 Djungelboken
 Djungelns lag

Källor

Fotnoter

Biotoper
Skog
Drangedals kommun

Drangedals kommun (norska: Drangedal kommune) är en kommun i Vestfold og Telemark fylke i södra Norge. Den administrativa huvudorten är Prestestranda.

Referenser

Kommuner i Vestfold og Telemark fylke
Bamble kommun

Bamble kommun () är en kommun i Vestfold og Telemark fylke i södra Norge. Den administrativa huvudorten är Langesund. Även staden Stathelle tillhör kommunen. 

I Bamble bedrev Ødegården Verk 1874-1901 utvinning av apatit.

Administrativ historik 

Kommunen bildades på 1830-talet, samtidigt med flertalet andra norska kommuner.
1878 överfördes ett område med 22 invånare till Langesunds kommun. 1949 överfördes ett område med 149 invånare till Langesund. 1964 slogs Bamble, Langesunds och Stathelle kommuner ihop.

Kommunvapen 
Blasonering: I blått et gull skipsratt.(I blått fält ett roderhjul av guld.)

Kommunvapnet godkändes ursprungligen som kommunvapen för dåvarande Stathelle kommun genom kunglig resolution den 9 april 1954. Efter att Stathelle gått upp i Bamble 1964 godkändes samma kommunvapen för den nya storkommunen genom kunglig resolution den 12 december 1986. Motivet syftar på sjöfarten som varit själva grunden för livet i städer som Langesund och Stathelle. Frierfjorden är en av Norges mest trafikerade genomfartsleder för kommersiell trafik och på sommaren är kommunen ett semestermål för båtfolk.

Bildgalleri

Litteratur 
Waldemar Christopher Brøgger & Hans Reusch: Norske apatittforekomster. Nyt Magasin for Naturvidenskab, 25. 1880. side 255-300.
Kjell Woje: Arbeiderne ved Ødegården verk i Bamble 1874-1901. 2001, 200s

Referenser

 
Kommuner i Vestfold og Telemark fylke
Bø kommun, Telemark

För Bø kommun i Nordland, se Bø kommun, Nordland.

Bø kommun (norska: Bø kommune) var en kommun i Telemark fylke i södra Norge, vars centralort var Bø. 2020 slogs Bø ihop med Sauherads kommun och bildade Midt-Telemarks kommun.

Administrativ historik 

Kommunen grundades på 1830-talet, samtidigt med flertalet andra norska kommuner.
1866 överfördes ett obebott område till Nome kommun. 1867 delades Bø och Lunde kommun bildades. 1883 överfördes ett område med 42 invånare från Heddals kommun. Samma år överfördes också ett område med 235 invånare från Seljords kommun. 1914 överfördes ett område med 27 invånare från Sauherads kommun.
I samband med kommun- och regionreformen 2020 slogs Sauherad och Bø ihop och bildade Midt-Telemarks kommun i det nybildade Vestfold og Telemark fylke.

Referenser 

Tidigare kommuner i Telemark fylke
Fyresdals kommun

Fyresdals kommun (norska: Fyresdal kommune) är en kommun i Vestfold og Telemark fylke i södra Norge. Den administrativa huvudorten är Folkestadbyen.

Referenser

Kommuner i Vestfold og Telemark fylke
Hjartdals kommun

Hjartdals kommun (norska: Hjartdal kommune) är en kommun i Vestfold og Telemark fylke i södra Norge. Den administrativa huvudorten är Sauland.

Administrativ historik 

Kommunen bildades på 1830-talet samtidigt med flertalet andra norska kommuner. 1860 bildades Gransherads kommun genom att ett område i Hjartdal och Tinns kommun bildade en ny kommun. 1905 överfördes ett obebott område till Seljords kommun.

Referenser

Kommuner i Vestfold og Telemark fylke
Kragerø kommun

Kragerø kommun () är en kommun i Vestfold og Telemark fylke i södra Norge. Staden Kragerø (cirka 5 500 inv) är centralort i Kragerø kommun.

Kommunen ligger vid havet innerst i Kragerøfjorden och har en större skärgård med flera hundra öar i olika storlekar och ett stort antal sommarhus. Längst ut i skärgården, som en vall mot havet, ligger moränön Jomfruland som bland annat är känd för sin rullstensstrand och för att ha varit inspirationskälla för konstnären Theodor Kittilsen.

Turismen är en viktig näring för Kragerø sedan mycket av den tyngre industrin, bland annat varvet Tangen verft har gått till historien. I dag har kommunen bland annat en vacker golfanläggning på Stabbestad med hotell och spa. Det finns också många restauranger och konstgallerier i kommunen. Kragerø bjuder på rika möjligheter för båt- och friluftsliv. Man kan segla, paddla, fiska och skåda fåglar. Tycker man om att vandra finns det många möjligheter i det varierade landskapet.

Kommunstyrelsens ordförande är sedan valet 2023 Charlotte Therkelsen från partiet Rødt.

Administrativ historik
Kommunen bildades på 1830-talet, samtidigt med flertalet andra norska kommuner. 
1861 och 1894 överfördes områden med drygt 800 invånare från Skåtøy kommun. Sina nuvarande gränser fick kommunen 1960, då Sannikdal och Skåtøy kommuner lades samman med Kragerø.

Tätorter 
I Rakkestads kommun finns två tätorter:
 Kil
 Kragerø (centralort)
 Vadfoss/Helle

Referenser

Externa länkar 
 Officiell besökssajt
 KragerøAvisa
 Kragerø Blad

Kommuner i Vestfold og Telemark fylke
Tidigare stadskommuner i Norge
Kviteseids kommun

Kviteseids kommun (norska: Kviteseid kommune) är en kommun i Vestfold og Telemark fylke i södra Norge. Den administrativa huvudorten är Kviteseid.

Administrativ historik 

Kommunen bildades på 1830-talet, samtidigt med flertalet andra norska kommuner.
1873 överfördes ett obebott område till Seljords kommun.

Referenser

Kommuner i Vestfold og Telemark fylke
Nissedals kommun

Nissedals kommun (norska: Nissedal kommune) är en kommun i Vestfold og Telemark fylke i södra Norge. Den administrativa huvudorten är Treungen.

Administrativ historik 
1962 respektive 1965 överfördes två områden från Åmli kommun till Nissedal.

Referenser

Kommuner i Vestfold og Telemark fylke
Nome kommun

Nome kommun () är en kommun i Vestfold og Telemark fylke (från och med 1 januari 2024 Telemark fylke) i sydöstra Norge. Den skapades den 1 januari 1964 då Holla och Lunde kommuner gick ihop. Den administrativa huvudorten är Ulefoss.

Tätorter 
Lunde (Bjervamoen)
Ulefoss (centralort)

Referenser

Externa länkar 

Kommuner i Vestfold og Telemark fylke
Notoddens kommun

Notoddens kommun () är en kommun i Vestfold og Telemark fylke i södra Norge. Den administrativa huvudorten är staden Notodden.

Administrativ historik
Notoddens stad avskiljdes från dåvarande Heddals kommun 1913. Den återförenades med Heddal 1964, samtidigt som huvuddelen av Gransherads kommun och en mindre del av Hovins kommun tillfördes kommunen. 
2020 fick kommunen dagens gränser genom att området kring Hjuksebø i Sauherads kommun tillfördes.

Tätorter
 Notodden, centralort, 8 673 invånare
 Yli, 289 invånare

Referenser

Kommuner i Vestfold og Telemark fylke
Tidigare stadskommuner i Norge
Porsgrunns kommun

Porsgrunns kommun () är en kommun i Vestfold og Telemark fylke i södra Norge. Den administrativa huvudorten är Porsgrunn. Kommunen ligger vid Breviksfjorden. 

Porsgrunns kommun ingår som en av sex kommuner i regionen Grenland. Kommunen hade år 2010 en befolkning på 35 218 invånare, och var därmed Telemark fylkes näst största kommun till invånarantalet, efter den intilliggande Skiens kommun. I själva stadskärnan Porsgrunn bor det cirka 13 000, men flera bostadsområden till exempel Eidanger, Hovenga, Heistad och Brevik utgör också en större del av befolkningen i kommunen.

Bjørkøya, Løvøya och Sandøya är några av öarna i kommunen.

Administrativ historik 
Porsgrunn blev köpstad 1807 och fick fulla köpstadsrättigheter 1842.
1920 överfördes ett område med 437 invånare från Gjerpens kommun, 550 invånare från Eidangers kommun och 1 614 invånare från Solums kommun. 1964 slogs Porsgrunn samman med Breviks och Eidangers kommuner. Samtidigt infogades också ett område med 12 invånare från Brunlanes kommun och 75 invånare från Hedrums kommun. 1968 överfördes ett område med 3 554 invånare från Skiens kommun.

Tätorter 
 Porsgrunn-Skien (delvis i Skiens kommun)
 Langangen
 Sandøya

Referenser 

Kommuner i Vestfold og Telemark fylke
Tidigare stadskommuner i Norge
Sauherads kommun

Sauherads kommun () var en kommun i Telemark fylke i södra Norge. Den administrativa huvudorten var Akkerhaugen. Kommunen slogs 1 januari 2020 samman med Bø kommun och bildade Midt-Telemarks kommun.

Referenser 

Tidigare kommuner i Telemark fylke
Seljords kommun

Seljords kommun (norska: Seljord kommune) är en kommun i Vestfold og Telemark fylke i södra Norge. Den administrativa huvudorten är Seljord.

Administrativ historik 
Kommunen bildades på 1830-talet, samtidigt med flertalet andra norska kommuner.
1873 överförs ett obebott område från Kviteseids kommun. 1883 överförs ett område med 235 invånare till Bø kommun. 1905 överförs ett obebott områden från Hjartdals kommun.

Referenser 

Kommuner i Vestfold og Telemark fylke
Siljans kommun

Siljans kommun (norska: Siljan kommune) är en kommun i Vestfold og Telemark fylke i södra Norge. Den administrativa huvudorten är Siljan.

Administrativ historik 
Kommunen bytte namn från Slemdal till Siljan 1917.
1964 överfördes ett område med 16 invånare från Hedrums kommun. 1968 överfördes ett obebott område till Hedrum.

Referenser 

Kommuner i Vestfold og Telemark fylke
Skiens kommun

Skiens kommun ()  är en kommun i Vestfold og Telemark fylke i södra Norge. Den administrativa huvudorten är Skien, som ingår i tätorten Porsgrunn/Skien. Henrik Ibsen föddes i Skien 20 mars 1828 och han präglar fortfarande staden på olika vis. Ibsenmuseet etablerades 1958 i Venstøp, utanför Skien, dit Ibsen flyttade som sjuåring. I Skien finns också Teater Ibsen , som etablerades 1975. I Skien låg en av Norges största pappersindustrier, Union. Företaget ingick i koncernen Norske Skog, men fabriken lades ned 2005.

Administrativ historik
1358 fick Skien sitt första privilegiebrev av kung Håkan Magnusson och blev då officiellt köpstad. 
1916 tillfogades ett område med 1 332 invånare från Gjerpens kommun och 1 042 invånare från Solums kommun.
1964 slogs kommunen slutligen ihop helt med Gjerpen och Solum samtidigt som en mindre del tillfördes från Holla kommun.
1968 överfördes ett område med 3 554 invånare till Porsgrunns kommun.

Tätorter
 Hoppestad
 Porsgrunn/Skien (delvis i Porsgrunns kommun)
 Sneltvedt

Befolkningsutveckling

Befolkningsutveckling 1951–2010, det vertikala röda strecket markerar gränsändringar. (källa: SSB: Befolkningsstatistikk)

Vänorter

Nordiska vänorter

Övriga vänorter i norra Europa

Övriga vänorter i Europa

Övriga vänorter i världen 
 Minot (North Dakota) – USA

Referenser

Externa länkar 

Kommuner i Vestfold og Telemark fylke
Tidigare stadskommuner i Norge
Tinns kommun

Tinns kommun är en kommun i Vestfold og Telemark fylke i södra Norge. Den administrativa huvudorten är Rjukan.

Administrativ historik
Kommunen bildades på 1830-talet, samtidigt med flertalet andra norska kommuner.
1860 bildades Gransherads kommun av delar av Tinns och Hjartdals kommuner. 1903 överfördes ett obebott område till Hovins kommun. 1964 slogs kommunen samman med större delen av Hovins kommun.

Referenser

Kommuner i Vestfold og Telemark fylke
Tokke kommun

Tokke kommun ) är en kommun i Vestfold og Telemark fylke (från och med 1 januari 2024 Telemark fylke) i södra Norge. Kommunens centralort är tätorten Dalen.

Administrativ historik 
Kommunen bildades den 1 januari 1964 genom en sammanslagning av de dåvarande kommunerna Mo och Lårdal.

Tätorter 
I Tokke kommun finns en tätort:
Dalen (centralort)

Referenser

Externa länkar 

Kommuner i Vestfold og Telemark fylke
Vinje kommun

Vinje kommun () är en kommun i Vestfold og Telemark fylke (från och med 1 januari 2024 Telemark fylke) i södra Norge. Den administrativa huvudorten är tätorten Åmot.

Administrativ historik 
Kommunen bildades på 1830-talet samtidigt med flertalet andra norska kommuner.
1860 bildades Raulands kommun genom att ta delar från Vinje och Lårdals kommuner. 1964 slogs Vinje och Rauland ihop.

Tätorter 
I Vinje kommun finns två tätorter:
Krossen
Åmot (centralort)

Referenser

Externa länkar 

Kommuner i Vestfold og Telemark fylke
Travnik

Travnik (, kyrilliska: Травник) är en ort i kommunen Travnik i kantonen Centrala Bosnien i centrala Bosnien och Hercegovina. Orten är kantonshuvudort och ligger cirka 73 kilometer nordväst om Sarajevo. Den är belägen i en dal mellan bergsområden. Travnik hade 15 344 invånare vid folkräkningen år 2013.

Av invånarna i Travnik är 71,03 % bosniaker, 18,55 % kroater, 2,59 % bosnier, 2,10 % serber, 1,17 % muslimer och 0,68 % romer (2013).

I Travnik finns både höghus och villor, samt ett stort antal moskéer och ett par kyrkor. Strax utanför orten föddes nobelpristagaren i litteratur 1961, Ivo Andrić.

Travnik är en populär semesterort när det gäller vintersäsongen. Vlašić är en populär skidort, besöks årligen av många turister, inhemska och utländska. Man kan även titta på äldre byggnader från den osmanska tiden, vilket lockar historieintresserade turister.

Referenser

Externa länkar 

Orter i Federationen Bosnien och Hercegovina
Sienna Miller

Sienna Rose Diana Miller, född 28 december 1981 i New York, är en amerikansk-brittisk skådespelare och fotomodell.

Millers far är från USA och hennes mor Jo Miller är född i Sydafrika med brittiska rötter. Miller föddes i New York, men växte upp i London, Storbritannien.  Miller har bland annat medverkat i Lasse Hallströms film Casanova, och i Factory Girl.

Miller och hennes syster Savannah äger varumärket och affären Twenty8twelve i Notting Hill i London. 

2011–2015 hade Miller ett förhållande med skådespelaren Tom Sturridge. Paret fick en dotter sommaren 2012.

Filmografi (urval)

 - Babe
 - Sharon
 - Stacey
 - Fiona Bickerton
 - Tammy
 - Nikki
 - Francesca Bruni
 - Edie Sedgwick
 - Katya
 - Camille Foster
 - Victoria
 - Jane Bellwether
 - Caitlin MacNamara
 - Ana Lewis/Anastascia DeCobray/The Baroness
2011 – Top Gear - Sig själv
 - Diana
 (TV-film) - Tippi Hedren
 - Marilyn
 - Xanne
 - Sarah
 - Nancy Schultz
 - Taya Renae Kyle
 - Chuck Portnoy
 - Simone
 - Helene
 - Charlotte
 - Nina Fawcett
 - Emma Gould
 - Vera Lockman
 - Estella Huni

Referenser

Externa länkar

 
 Sienna Online

Födda 1981
Kvinnor
Brittiska skådespelare
Brittiska fotomodeller
Levande personer
Meddelande. Noveller i urval 1971-1997

Meddelande. Noveller i urval 1971-1997, novellsamling av Tove Jansson, första gången publicerad 1998, av författaren tillägnad arbetsvännen Helen Svensson. Förutom ett antal nyskrivna noveller, samlade Jansson i denna sin sista novellsamling ett urval av berättelser som hade publicerats i tidigare böcker.

Noveller i Meddelande
 Mina älskade morbröder
 Att få en idé
 Brev till Konikova
 Båten och jag
 Avslutningsdag
 Samtal med Samuel
 Robert (ur Brev från Klara 1991)
 Apan (ur Dockskåpet och andra berättelser 1978)
 Svart-vitt (ur Lyssnerskan 1971)
 Sommarbarnet (ur Resa med lätt bagage 1987)
 En kärlekshistoria (ur Lyssnerskan 1971)
 Dockskåpet (ur Dockskåpet och andra berättelser 1978)
 Resa med lätt bagage (ur Resa med lätt bagage 1987)
 Lossa sand (ur Lyssnerskan 1971)
 Brev från Klara (ur Brev från Klara 1991)
 Om våren (ur Lyssnerskan 1971)
 Den stora resan (ur Dockskåpet och andra berättelser 1978)
 Konst i naturen (ur Dockskåpet och andra berättelser 1978)
 Ekorren (ur Lyssnerskan 1971)
 Serietecknaren (ur Dockskåpet och andra berättelser 1978)
 Resa med Konica (ur Rent spel 1989)
 Om kyrkogårdar (ur Rent spel 1989)
 Wladyslaw (ur Rent spel 1989)
 Vargen (ur Lyssnerskan 1971)
 Karin, min vän (ur Brev från Klara 1991)
 Korrespondens (ur Resa med lätt bagage 1987)
 Kvinnan som lånade minnen (ur Resa med lätt bagage 1987)
 Resa till Rivieran (ur Brev från Klara 1991)
 Bilderna (ur Brev från Klara 1991)
 Dottern
 Meddelande

Referenser 

Novellsamlingar
Skönlitteratur 1998
Verk av Tove Jansson
Finland i skönlitteratur
Svenskspråkig skönlitteratur
Rent spel (roman)

Rent spel är en roman av Tove Jansson, första gången publicerad 1989. Romanen skildrar den nära vänskapen mellan två konstnärligt arbetande kvinnor, Jonna och Mari, som bor i varsin lägenhet i samma hus. De är på många sätt ganska olika varandra, men kanske just därför kan de komplettera varandra. Som i de flesta relationer handlar det om ett givande och ett tagande, kompromisser och att kunna kommunicera med varandra, så förhållandet överlever alltid även om det förändras i takt med att människorna gör det. 

Kapitlen i boken är skrivna som fristående berättelser och boken karaktäriseras ofta som en novellsamling. Några av berättelserna har återutgetts även i novellsamlingen Meddelande. Noveller i urval 1971-1997.

Referenser 

Finland i skönlitteratur
Svenskspråkig skönlitteratur
Lesbisk litteratur
Skönlitteratur 1989
Verk av Tove Jansson
Nome, Alaska

Nome är en stad på södra Sewardhalvöns kust vid Berings hav i Nome Census Area i Alaska i USA. Enligt 2010 års folkräkning hade staden en befolkning på 3 598 invånare 

Nome fick betydelse genom guldrushen 1898, tilldelades stadsrättigheter år 1901 och var vid denna tid Alaskas största stad. Staden ligger i Alaskas "Unorganized Borough".

Världens största vaskpanna hävdas finnas i Nome, men även den kanadensiska staden Quesnel har hävdat att de hyser den.

I januari 1925 utbröt en difteriepidemi bland eskimåerna i Nome. Havet var fruset, Nome saknade väg- och järnvägsförbindelse och det var vid denna tid inte möjligt att vintertid flyga till Nome. En slädhundsexpedition organiserades för att frakta serum till Nome. Gunnar Kaasen ledde hundarna den sista etappen, och ledarhunden Balto under den sträckan blev världskänd. Det finns en staty av Balto i Central Park i New York till minne av den händelsen.  Känd från denna händelse är också Leonhard Seppala och hans hund Togo, som körde den längsta sträckan.

Sedan 1973 anordnas årligen draghundtävlingen Iditarod, där hundspannen tar samma väg till Nome som vid serumtransporten 1925, en  kilometer lång sträcka.

Källor

Noter

Orter i Alaska
Orter grundade 1898