Närke-Värmlands regemente

Närke-Värmlands regemente var ett indelt infanteriregemente i svenska armén som verkade i olika former åren 1624–1812. Regementets soldater rekryterades från Närke och Värmland.

Historia
Regementet har sitt ursprung i de fänikor som sattes upp i Närke och Värmland på 1500-talet. År 1614 organiserades dessa enheter, tillsammans med fänikor från närliggande landskapet Södermanland av Gustav II Adolf till Södermanlands storregemente där elva av totalt 24 kompanier rekryterades från Värmland och fem från Närke. Södermanlands storregemente bestod av tre fältregementen där Närkes regemente och Värmlands regemente var två. Någon gång runt 1624 splittrades storregementet permanent till tre mindre där Närkes regemente och Värmlands regemente var två. År 1629 bildades dessa två regementen Närke-Värmlands regemente.

I 1634 års regeringsform fastställdes den svenska regementetsindelningen, där det angavs att armén skulle bestå av 28 regementen till häst och fot, med fördelningen av åtta till häst och 20 till fot. De indelta och roterande regementena namngavs efter län eller landskap, medan de värvade regementena uppkallades efter sin chef. Regeringsformen angav Närke-Värmlands regemente som det nittonde i ordningen. Dock blev det ett nummer som aldrig användes, annat än för att ange regementets plats, enligt den då gällande rangordning. Regementets första befälhavare var skotten Alexander Leslie.

Närke-Värmlands regemente deltog i kriget mot Polen åren 1655–1657 och därefter i kriget mot Danmark åren 1657–1658. Regementet deltog under Carl X Gustaf i de berömda marscherna över Lilla och Stora Bält i Danmark i januari och februari 1658. Efter freden i Roskilde den 26 februari 1658, blev regementschefen Johan von Essen utnämnd till kommendant i Malmö och regementet fick då också placeringsort Malmö. I januari 1659 blev Johan von Essen befordrad till general (generalmajor) och kommenderad att med regementet ansluta sig till den svenska armén som belägrade Köpenhamn (Carl X Gustafs andra danska krig). Regementet deltog i belägringen av Köpenhamn fram till freden i maj 1660. Johan von Essen var regementschef för Närke-Värmlands regemente åren 1654–1661.

Under stora nordiska krigets tidiga år deltog regementen i undsättningen av Östersjöprovinserna, samt i det polska fälttåget. Av regementets 10 kompanier, var fyra kompanier kvar i Sverige som beredskap mot den västra gränsen. Regementet deltog 1709 i Slaget vid Poltava där det led stora förluster, den 1 juli föll de kvarvarande delarna av regementet i fångenskap i samband med kapitulationen vid Perevolotjna. Det kungliga rådet i Stockholm mottog den 7 september 1709 ett brev från Karl XII, daterat den 11 juli 1709, där han befallde att de regementen i huvudarmén som upplösts genom slaget vid Poltava samt genom kapitulationen vid Perevolotjna skulle nyuppsättas. Samtliga regementen, däribland Närke-Värmlands regemente, skulle ges full utrustning i form av beklädning, vapen, fanor, spel, tält och allt annat tillbehör som de förr hava haft.

Regementet deltog senare bland annat i slaget vid Gadebusch. Efter Gadebusch marscherade den svenska hären, vilken bland annat bestod av Västmanlands regemente, västerut. Då både förplägnad och ammunition sinade tvingades Magnus Stenbock med sin kvarvarande armé att kapitulera den 6 maj 1713 vid Tönnigen i norra Tyskland, något som kom att kallas för Stenbocks kapitulation vid Tönnigen. Kapitulationen resulterade i att flera svenska regementen upplöstes och hamnade i dansk fångenskap, där bland annat hela Närke-Värmlands regemente. Regementet återuppsattes senare samma år i Sverige igen och deltog sedan i fälttåget mot Norge.

År 1779 delades Närkes och Värmlands län till två län. Regementet fortlevde dock fram till 1812, då även det delades och bildade två separata regementen, Närkes regemente och Värmlands regemente.

Fälttåg

1600–1629: Andra polska kriget
1630–1648: Trettioåriga kriget
1655–1661: Nordiska krigen
1674–1679: Skånska kriget
1700–1721: Stora nordiska kriget
1741–1743: Hattarnas ryska krig
1757–1762: Sjuårskriget
1788–1790: Gustav III:s ryska krig
1805–1810: Svensk-franska kriget
1808–1809: Finska kriget

Ingående enheter
De kompanier som var förlagd till Närke var Livkompaniet, Majorens kompani och Örebro kompani. De värmländska kompanierna var Överstelöjtnantens kompani, Kristinehamns kompani, Älvdals kompani, Karlstads kompani, Jösse härads kompani, Näs kompani (Näs härads kompani) och Nordmarks kompani. Regementet var därmed näst efter Livgardet det starkaste regementet i Sverige.

–1812

Livkompaniet
Överstelöjtnantens kompani
Majorens kompani
Örebro kompani
Kristinehamns kompani
Jösse härads kompani
Älvdals kompani
Näs kompani
Karlstads kompani
Nordmarks kompani

Förbandschefer
Regementschefer verksamma vid regementet åren 1624–1812.

1624–1628: Alexander Leslie
1628–1628: Johan Kinninmunth
1629–1629: Matthias Kagg 
1629–1631: Axel Lillie
1631–1643: Thomas Thomsson
1643–1653: Johan Gordon
1653–1661: Johan von Essen
1661–1669: Nils Posse
1669–1678: Jonas Hansson Gyllenspetz
1678–1678: Carl Hård af Segerstad
1678–1701: Reinhold Rehbinder
1701–1709: Carl Gustaf Roos af Hjelmsäter 
1710–1710: Magnus Cronberg t.f.
1712–1717: Pehr Adlerfelt t.f.
1717–1721: Carl Ulrik Torstenson t.f.
1721–1723: Carl Ulrik Torstenson
1723–1728: Johan Carl Strömfelt
1728–1737: Carl Knutsson Posse
1737–1738: Gustaf Gadde
1738–1743: Henric Magnus von Buddenbrock
1743–1748: Carl Henrik Wrangel
1748–1765: Pehr Kalling
1765–1779: Gabriel Spens
1779–1791: Johan August Meijerfeldt
1791–1793: Gustaf Mauritz Armfelt
1793–1812: Carl Johan Leijonstedt

Heraldik och traditioner
Närke-Värmlands regemente erhöll aldrig några segernamn men den efterträdande enheten Värmlands regemente tilldelades tio, där dessa tio slag utkämpades under namnet Närke-Värmlands regemente. Dessa tio segernamn var Fredriksodde (1657), Tåget över Bält (1658), Lund (1677), Landskrona (1678), Narva (1700), Düna (1701), Kliszow (1702), Fraustadt (1706), Malatitze (1708), Gadebusch (1712).

Namn, beteckning och förläggningsort

Se även

Livregementets grenadjärer
Närkes regemente
Södermanlands storregemente
Värmlands fältjägarkår
Värmlands regemente
Örebro-Värmlandsgruppen

Referenser

Anmärkningar

Noter

Tryckta källor

Webbkällor

Ej längre existerande svenska infanteriregementen
Värmlands historia
Närkes historia
Svenska militära enheter bildade 1624
Svenska militära enheter upplösta 1713
Svenska militära enheter bildade 1713
Svenska militära enheter upplösta 1812
Svenska indelta infanteriförband