16 juli

16 juli är den 197:e dagen på året i den gregorianska kalendern (198:e under skottår). Det återstår 168 dagar av året.

Namnsdagar

I den svenska almanackan 
 Nuvarande – Reinhold och Reine
 Föregående i bokstavsordning
 Raineldes – Namnet fanns, till minne av ett brabantiskt helgon från 600-talet, på dagens datum före 1795, då det utgick till förmån för Reinhold.
 Reine – Namnet infördes på dagens datum 1986 och har funnits där sedan dess.
 Reinhold – Namnet förekom under 1600-talet på 12 januari. 1795 infördes det på dagens datum och har funnits där sedan dess.
 Reino – Namnet infördes på dagens datum 1986, men utgick 1993.
 Rut – Namnet förekom på dagens datum under 1600-talet. 1901 infördes det på 4 januari och har funnits där sedan dess.
 Susanna – Namnet förekom på dagens datum under 1600-talet, innan det 1706 infördes på 11 augusti, där det har funnits sedan dess.
 Föregående i kronologisk ordning
 Före 1795 – Raineldes, Rut och Susanna
 1795–1900 – Reinhold
 1901–1985 – Reinhold
 1986–1992 – Reinhold, Reine och Reino
 1993–2000 – Reinhold och Reine
 Från 2001 – Reinhold och Reine
 Källor
 Brylla, Eva (red.): Namnlängdsboken, Norstedts ordbok, Stockholm, 2000. 
 af Klintberg, Bengt: Namnen i almanackan, Norstedts ordbok, Stockholm, 2001.

I den finlandssvenska almanackan 

 Nuvarande (revidering 2020) – Reinhold

 I föregående i revideringar
1929 – Reinhold
1950 – Reinhold
1964 – Reinhold
1973 – Reinhold
1989 – Reinhold
1995 – Reinhold
2000 – Reinhold
2005 – Reinhold
2010 – Reinhold
2015 – Reinhold
2020 – Reinhold

Händelser 
 622 – Profeten Muhammed flyr från Mekka, där hans nya lära inte accepteras, till Yathrib, som strax därefter istället får namnet ”Profetens stad” (, som i kortform blir Medina) och där börjar man skapa det första muslimska samhället. Denna flykt, som kallas Hijra, blir utgångspunkten för den muslimska kalendern, som alltså räknar den kristna tideräkningens år 622 som sitt år 1. Under de tio åren fram till Muhammeds död (632) expanderar den nya religionen sina domäner över hela Arabiska halvön och under århundradet därefter expanderar den över hela Mellanöstern, Nordafrika och Iberiska halvön.
 1048 – Benedictus IX blir avsatt efter åtta månader som påve och när Poppo av Curagnoni dagen därpå väljs till påve (med namnet Damasus II) låter han omgående bannlysa Benedictus, då han anklagas för simoni (att köpa eller sälja kyrkliga ämbeten). Denne har nämligen varit påve tre gånger (1032–1044, våren 1045 och sedan november 1047) och avgick 1044 genom att sälja påveämbetet till sin gudfar Gregorius VI. Vad som händer Benedictus efter denna tredje och sista avgång är något oklart, men troligen avlider han i mitten av 1050-talet.
 1054 – Sedan den östortodoxa och romersk-katolska kyrkan under flera århundraden har glidit allt längre ifrån varandra inträffar denna dag vad som anses vara kulmen på brytningen mellan dem, genom att påve Leo IX:s sändebud kardinal Humbertus av Silva Candida träffar patriarken Michael Cerularius i Konstantinopel och påven och patriarken ömsesidigt låter bannlysa varandras ämbeten. Det är alltså inte personerna Leo och Michael, som blir bannlysta utan påve- och patriarkdömena i sig. Därför kvarstår bannlysningarna efter deras död och under flera århundraden. Faktum är att det dröjer till 1964 (det vill säga 910 år), innan den dåvarande påven Paulus VI och patriarken Atenagoras I vid ett gemensamt möte låter häva bannlysningarna. Brytningen mellan de båda kyrkorna, som båda hävdar sig predika Jesu Kristi sanna lära, kvarstår dock än idag ().
 1212 – En kristen styrka på 50 000 man besegrar en muslimsk här på 200 000 man i slaget vid Las Navas de Tolosa. Detta blir en avgörande seger för de kristna och vändpunkten i den kristna återerövringen av Iberiska halvön, som har pågått sedan den muslimska invasionen 711. Även om återerövringen tar nästan ytterligare 300 år är det nu de kristna, som har fått initiativet i kampen om halvön och under resten av 1200-talet återerövras det mesta av nuvarande södra Spanien och Portugal (förutom emiratet Granada, som inte faller förrän 1492).
 1465 – En burgundisk styrka på 20 000 man under greve Karl den djärves av Charolais ledning kämpar mot en fransk här på 15 000 man, ledd av den franske kungen Ludvig XI i slaget vid Montlhéry strax söder om Paris. Slaget får ingen avgjord vinnare och påverkar därför inte det pågående fransk-burgundiska kriget nämnvärt.
 1661 – Banken Stockholm Banco (som är föregångaren till Sveriges riksbank, som grundas 1668) börjar utge Europas första pengasedlar, som blir mycket lättare att hantera än kopparmynt (särskilt de gigantiska kopparmynt på flera kilo, som har utgetts strax innan). Dessa första sedlar är krediter, som alltså ska kunna inlösas mot koppar i banken, men de blir under utgivningsåren  populära, att folk till och med betalar överpris för dem. Dessutom faller banken för frestelsen att utge fler sedlar än de har täckning för, vilket leder till att de sjunker i värde. 1664 dras därför sedelutgivningen in och sedlarna dras tillbaka – vilket gör att värdet börjar stiga igen.
 1705 – En svensk styrka på 7 000 man under generalmajor Adam Ludwig Lewenhaupts ledning besegrar en dubbelt så stor rysk här, ledd av fältmarskalk Boris Sjeremetev i slaget vid Gemauerthof i Livland. Den svenska segern blir dock bara symbolisk, då ryssarna snart kan omgruppera, medan Lewenhaupts här inte är i stridsdugligt skick, när ryssarna i augusti invaderar Kurland och svenskarna drar sig tillbaka till Riga. Dessutom är svenska huvudarmén under det pågående stora nordiska kriget inriktad på kampen mot Polen, som pågår samtidigt.
 1860 – Ångbåtskanalen Tamms kanal i Hälsingland invigs, två år efter färdigställandet 1858. Den har anlagts på uppdrag av och uppkallats efter friherre Per Adolf Tamm, som har låtit anlägga den för att frakta järnmalm från Bergslagen via Bottniska viken till sina masugnar vid Dellensjöarna. Tamm har planer på att förlänga kanalen, men byggandet av en järnväg gör att detta aldrig blir av och efter 16 år slutar man använda kanalen för järnmalmsfrakt, eftersom man har anlagt en järnväg på samma sträcka.
 1945 – Amerikanska armén genomför det så kallade Trinitytestet, där man genomför världens första provsprängning av en atombomb. Detta är en del av det så kallade Manhattanprojektet, där amerikanska forskare sedan 1942 har försökt framställa en dylik bomb. Testet genomförs i öknen tio mil nordväst om Alamagordo i den amerikanska delstaten New Mexico och dagen och platsen anses allmänt som startpunkten för atomåldern.
 1952 – Den svenska jagaren  sjösätts vid Götaverken i Göteborg. Tillsammans med sitt systerfartyg  (sjösatt 23 oktober samma år) kommer hon att utgöra den så kallade Halland-klassen, som blir den största och mest slagkraftiga jagarklassen, som någonsin ingår i svenska flottan. Dessa båda fartyg blir också de första i världen, som utrustas med sjömålsrobotar. Halland förblir i tjänst till 1987 då hon utrangeras och sedan huggs upp i Spanien. Systerfartyget Småland tas ur tjänst redan 1979 och utrangeras 1984, men blir sedan museifartyg i Göteborgs hamn, där hon ligger än idag ().
 1969 – Månlandaren Apollo 11 skjuts upp från John F. Kennedy Space Center vid halv tio på morgonen. Detta blir kulmen på den amerikanska rymdkapplöpningen mot Sovjetunionen, då det blir den första bemannade månfärden och två personer ur dess besättning landstiger på månen, när Apollo 11 landar där fyra dagar senare.
 2019 – Travstjärnan Aubrion du Gers frontalkrockar med stallkamraten Cyrano du Pont under ett träningspass på Jean-Michel Bazires träningscamp i Solesmes i nordvästra Frankrike. Båda hästarna avlider.

Födda 
 1194 – Klara av Assisi, italiensk franciskannunna, ordensstiftare och helgon
 1613 – Alderano Cibo, italiensk kardinal
 1623 – Bengt Gabrielsson Oxenstierna, svensk greve, diplomat, ämbetsman och riksråd, Sveriges kanslipresident
 1723 – Joshua Reynolds, brittisk målare
 1731 – Samuel Huntington, amerikansk jurist, politiker och revolutionär, guvernör i Connecticut
 1746 – Giuseppe Piazzi, italiensk astronom
 1773 
 Thomas Worthington, amerikansk demokratisk-republikansk politiker, senator för Ohio samt guvernör i samma delstat
 Joseph Jungmann, tjeckisk språkforskare
 1823 – Johannes Jonson, svensk hemmansägare och riksdagsman
 1864 – Carl Nærup, norsk litteraturkritiker
 1872 – Roald Amundsen, norsk polarforskare
 1888 – Frits Zernike, nederländsk fysiker, mottagare av Nobelpriset i fysik 1953
 1889 – Joe Jackson, amerikansk basebollspelare med smeknamnet Shoeless Joe
 1892 – Bertil Ehrenmark, svensk skådespelare
 1896
 Gottlob Berger, tysk SS-officer
 Trygve Lie, norsk arbeiderpartistisk politiker med olika norska ministerposter 1935–1945 och 1963–1965, FN:s generalsekreterare 1946–1952
 1897 – Hjalmar Karlgren, svensk jurist
 1900 – Sölve Cederstrand, svensk journalist, manusförfattare och regissör
 1903
 Adalberto Libera, italiensk arkitekt
 Mary Philbin, amerikansk skådespelare
 1904 – Leo-Jozef Suenens, belgisk ärkebiskop och kardinal
 1907 – Barbara Stanwyck, amerikansk skådespelare
 1910
 Olle Janson, svensk skådespelare
 Folke Andersson, svensk skulptör och konstnär
 1911 – Ginger Rogers, amerikansk skådespelare och dansare
 1916 – Gunnar Wersén, svensk sångtextförfattare, dramatiker och radioman
 1926
 Irwin Rose, amerikansk biokemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 2004
 Sigyn Sahlin, svensk skådespelare, scripta och klädformgivare
 1932 – Dick Thornburgh, amerikansk republikansk politiker, USA:s justitieminister 1988–1991
 1934 – Donald M. Payne, amerikansk demokratisk politiker, kongressledamot
 1936 – Yasuo Fukuda, japansk politiker, Japans premiärminister 2007–2008
 1941 – George Young, brittisk konservativ politiker, parlamentsledamot 1974–, Storbritanniens transportminister 1995–1997
 1946 – Barbara Lee, amerikansk demokratisk politiker
 1948
 Rubén Blades, panamansk sångare, låtskrivare, salsaartist, skådespelare, advokat och politiker, Panamas turistminister 2004–
 Lars Lagerbäck, svensk fotbollsledare och -tränare, Sveriges förbundskapten i fotboll 2000–2009, Nigerias 2010, Islands 2011-2016
 1952 – Stewart Copeland, amerikansk trumslagare och filmmusikkompositör
 1956 – Jerry Doyle, amerikansk skådespelare och radiopersonlighet
 1957 – Faye Grant, amerikansk skådespelare
 1958
 Bengt Bauler, svensk skådespelare och regissör
 Mike Rogers, amerikansk republikansk politiker, kongressledamot 2003–
 1964
 Nino Burdzjanadze, georgisk jurist och politiker, talman i det georgiska parlamentet 2001–2008, Georgiens tillförordnade president 2003–2004 och 2007–2008
 Miguel Indurain, spansk tävlingscyklist
 1965 – Bente Hjelm, svensk radiopratare, låtskrivare, sångare, skådespelare och ståuppkomiker
 1967
 Will Ferrell, amerikansk komiker, imitatör, skådespelare och författare
 Mikko Kinnunen, finländsk politiker
 1970 – Apichatpong Weerasethakul, thailändsk filmregissör, manusförfattare och filmproducent
 1971 – Corey Feldman, amerikansk skådespelare och fotomodell
 1973 – Tim Ryan, amerikansk demokratisk politiker
 1977 – Sara Call, svensk fotbollsspelare, VM-silver 2003
 1979 – Jayma Mays, amerikansk skådespelare
 1982 – Carli Lloyd, amerikansk fotbollsspelare
 1983 – Annie Lööf, svensk centerpartistisk politiker, Centerpartiets partiledare 2011–2023, Sveriges näringsminister 2011–2014
 1988 – Sergio Busquets, spansk fotbollsspelare
 1989 – Gareth Bale, brittisk fotbollsspelare
 1996 – Luke Hemmings, medlem i 5 Seconds of Summer
 1997 – Tone Sekelius, svensk videobloggare

Avlidna 
 1216 – Innocentius III, född Lotario dei Conti di Segni, påve
 1557 – Anna av Kleve, Englands drottning 1540
 1618 – Olaus Stephani Bellinus, svensk präst och biskop i Västerås stift
 1691 – François Michel Le Tellier de Louvois, fransk markis och statsman
 1743 – Henrik Magnus von Buddenbrock, svensk friherre och militär
 1782 – Lovisa Ulrika, preussisk prinsessa, Sveriges drottning 1751–1771
 1828 – William Few, amerikansk politiker, senator för Georgia 1789–1793
 1868 – Johan Ernst Rietz, svensk språkforskare
 1882 – Mary Todd Lincoln, amerikansk presidentfru, gift med Abraham Lincoln
 1904 – Carl Fredric von Sydow, svensk apotekare och riksdagspolitiker
 1936 – Richard L. Murphy, amerikansk demokratisk politiker, senator för Iowa
 1956 – Olof Winnerstrand, svensk skådespelare
 1976 – Sten Axelson, svensk kompositör, sångare och pianist
 1977 – Marianne Schüler, svensk dansare och skådespelare
 1980 – Anna Lisa Lundkvist, svensk författare och översättare
 1981 – Harry Chapin, musiker
 1985 – Heinrich Böll, tysk författare, mottagare av Nobelpriset i litteratur 1972
 1989 – Herbert von Karajan, österrikisk dirigent
 1991 – Robert Motherwell, amerikansk målare och konstteoretiker
 1994 – Julian Schwinger, amerikansk fysiker, mottagare av Nobelpriset i fysik 1965
 1999 – John F. Kennedy, Jr., amerikansk advokat och chefredaktör
 2004 – George Busbee, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i Georgia 1975–1983
 2008
 Rut Berggren, svensk författare
 Lars Magnus Giertz, svensk arkitekt
 2012
 Stephen Covey, amerikansk affärsman, föreläsare och författare
 Jon Lord, brittisk musiker, keyboardist i gruppen Deep Purple
 Thea Oljelund, svensk journalist och författare
 Kitty Wells, amerikansk countrysångare
 2013 – Camilla Odhnoff, svensk botanist och socialdemokratisk politiker, statsråd, landshövding i Blekinge län 1974–1992
 2014
 Johnny Winter, amerikansk bluesmusiker
 Ove Stefansson, svensk skådespelare
 2016 – Robert Burren Morgan, amerikansk demokratisk politiker, senator (North Carolina)

Källor

Externa länkar