kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Lag (olika betydelser)

Lag kan syfta på:

 Lag – en av lagstiftande myndighet utfärdad föreskrift
 Lagbok – en med offentlig sanktion gjord systematisk uppteckning av lagar
 Lagsamling – en samling författningar i konsoliderad form
 Lagstiftning – en process genom vilken en ny lag tillkommer, en gammal lag ändras eller upphävs
 Lagtext – den text som en lag består av
 Lagsaga – ett svenskt historiskt rättsdistrikt
 Olaglig – en handling som strider mot gällande lag
 Religiös lag – hur de troende skall leva
 Naturlag – styrde naturens ordning
 Fysikalisk lag – beskriver de grundläggande lagarna för naturen
 Arbetslag – en gruppering människor, oftast inom en organisation, som samarbetar mot ett gemensamt mål eller resultat
 Lag – en enhet bestående av samarbetande medlemmar, se Lagsport
 Lagkapten – en av managern eller tränaren utnämnd spelare inom lagsporter
 Lag (matlagning) – inom matlagning olika vätskeblandningar
 Lag – ett slangord för fördröjningar i datornätverk, se latens

Se även
 Svensk lag – en ämnesindelad lagsamling utgiven av Iustus förlag AB
Landskapsblommor

Landskapsblomman är en av de symboler som traditionellt tilldelas de olika landskapen i Sverige. Varje landskap har ett antal symboler som skall vara speciella för just den delen av Sverige. Det finns avvikande åsikter angående några av symbolerna. Ibland ser man landskapsblommorna ängsklocka för Dalarna och mosippa för Härjedalen, enstaka gånger även smörboll för Medelpad.

Historik
Ursprunget till landskapsblommorna kommer från USA:s state flowers och togs till Sverige av August Wickström och Paul Petter Waldenström 1908. Waldenström publicerade förslaget till att införa landskapsblommor i Stockholms Dagblad 25 maj 1908, varpå tidningen uppmanade landets botaniklärare att komma med lämpliga kandidater. Den 7 juni hade en lista sammanställts, som sedan bearbetades av professor Veit Wittrock från Botaniska trädgården i Stockholm. Två landskap gjorde motstånd mot de tilldelade växterna, nämligen Skåne (som ville ha prästkrage istället för bok) och Hälsingland (som hellre ville ha lin än tall). Många i Härjedalen ville hellre ha mosippa än fjällviol och många i Dalarna hellre ängsklocka än blåklocka, men protesterade inte lika högljutt som Skåne och Hälsingland. Kyrkoherden och politikern Erik E:son Hammar ändrade bok till prästkrage och tall till lin 1909.

Landskapsblommorna som fenomen försvann under tiden för första världskriget, men på 1920-talet blev de åter populära, genom Kulturella ungdomsrörelsen som tryckte upp blommorna på knappar 1921.

Lista över landskapsblommor

Nationalblomma 
Senare har även diskussioner förts om att utse en nationalblomma för Sverige. Svenska Botaniska Föreningen arrangerade 2021 en omröstning där liten blåklocka  (en av kandidaterna till landskapsblomma för Dalarna) 13 mars 2021 blev vald, efter en omröstning bland allmänheten med sammanlagt cirka 81 000 röster.

Referenser
Landskapsfiskar

Varje landskap har ett antal symboler som skall vara speciella för just den delen av Sverige. Detsamma gäller även för Finlands landskap.

Svenska Fiskeriverket valde med hjälp av fiskevattenägare, sportfiskeklubbar och yrkesfiskare ut landskapsfiskarna år 1994.

Landskapsfiskar i Sverige

Landskapsfiskar i Finland 

Observera att Tavastland, Österbotten, Savolax och Karelen är förvaltningsvis delade till flera landskap (typ norra, södra och så vidare), men de har landskapsfisken gemensam.

Referenser 

 

Fiskar
Fiskar
Landskapsfiskar
Landskapssvampar

Landskapssvamparna togs fram i samråd mellan svampvänner i Sverige på 1980-talet.

Lista över landskapssvampar

Referenser

Svampar
Svampar
Landskapsmossor

Varje landskap har ett antal symboler som skall vara speciella för just den delen av Sverige. 

Landskapsmossorna togs fram av Mossornas vänner år 1996.

Källor
Betafördelning

Betafördelning, inom matematisk statistik en kontinuerlig sannolikhetsfördelning med täthetsfunktionen

där α och β är parametrar i fördelningen. Väntevärdet E(X) och variansen V(X) ges av:

Källor

Externa länkar 

Sannolikhetsfördelningar
Gammafördelning

Gammafördelning är inom matematisk statistik en kontinuerlig sannolikhetsfördelning med täthetsfunktionen

där α och β är parametrar i fördelningen och  betecknar gammafunktionen. Väntevärdet E(X) och variansen V(X) ges av

Om α = n är ett heltal, beskriver  fördelningen för en summa av n oberoende exponentialfördelade stokastiska variabler med väntevärde β.

Externa länkar 

Statistik
Sannolikhetsfördelningar
William Godwin

William Godwin, född 3 mars 1756 i Wisbech i Cambridgeshire, död 7 april 1836 i London, var en brittisk filosof, samhällskritiker och författare. Han gifte sig 1797 med Mary Wollstonecraft, var far till Mary Shelley och William Godwin den yngre.

William Godwin var utbildad frikyrkopräst men blev ateist och lämnade kyrkan. Retroaktivt har han identifierats som anarkist (av till exempel Pjotr Kropotkin), men kallade inte sig själv så, eftersom den benämningen ännu inte var i bruk under hans livstid. Godwin hyste en stor tilltro till förnuftet som ledsagare för varje enskild individ och "förkastade varje samhällsordning som vilade på makt".  Därför menar vissa att han är en tidig företrädare för den anarkistiska traditionen.

William Godwin hade stort litterärt inflytande på bland andra Edward Bulwer-Lytton och Charles Brockden Brown.

Bibliografi (urval) 
 An Enquiry Concerning Political Justice 1793 (filosofiskt verk)
 Things as They Are; or, The Adventures of Caleb Williams 1794 (politisk och filosofisk propagandaroman; räknas även som ett viktigt pionjärarbete inom deckargenren.)
 Världen som den är eller Caleb Williams äventyr (översättare: Erik Carlquist; Umeå: Text & kultur, 2007)

Referenser

Externa länkar 

 

Politiska teoretiker
Brittiska filosofer
Brittiska författare
Engelskspråkiga författare
Födda 1756
Avlidna 1836
Män
Materialister
Lista över svenska akademier

Detta är en lista över svenska akademier.  De kan indelas i flera grupper, dels akademier med kunglig sanktion som har genom den då regerande monarken meddelat tillstånd ett kungligt prefix. Därutöver finns föreningar och sammanslutningar med specialintressen av mer föreningsmässig karaktär, men där också medlemskap vinnes genom inval. Några akademier syftar till att främja provinisiell kultur.

Kungliga akademier
 Kungl. Akademien för de fria konsterna, har till målsättning att främja de fria konstarterna i Sverige
 Kungl. Vetenskapsakademien, fristående, icke-statlig organisation med syfte att främja vetenskaperna, främst matematik och naturvetenskap
 Kungl.Vitterhets Historie och Antikvitets Akademien, skall främja forskning och annan verksamhet inom humanistiska, religionsvetenskapliga, rättsvetenskapliga och samhällsvetenskapliga discipliner samt kulturmiljövård
 Kungl. Musikaliska Akademien, har till uppgift att främja tonkonsten och musiklivet, företrädesvis inom musikutbildning, musikvetenskap och konstnärligt utvecklingsarbete
 Kungl. Örlogsmannasällskapet, Sveriges marina akademi, ska främja sjökrigsvetenskap och kunskap om sjöväsendet i allmänhet
 Svenska Akademien, skall främja svenska språket och litteraturen
 Kungl. Krigsvetenskapsakademien har som ändamål att främja vetenskaper av betydelse för fäderneslandets försvar.
 Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien, har uppgift är att med stöd av vetenskap och praktisk erfarenhet till samhällets gagn främja jord- och skogsbruk och därtill knuten verksamhet
 Kungl. Ingenjörsvetenskapsakademien har till uppgift att främja de tekniska och ekonomiska vetenskaperna
 Kungl. Gustav Adolfs Akademien för svensk folkkultur
 Kungliga Fysiografiska Sällskapet i Lund
 Kungliga Humanistiska Vetenskapssamfundet i Lund
 Kungliga Humanistiska Vetenskapssamfundet i Uppsala
 Kungliga Samfundet för utgivande av handskrifter rörande Skandinaviens historia
 Kungliga Skytteanska Samfundet, skall stödja och uppmärksamma Norrlands kulturella och vetenskapliga utveckling
 Kungliga Vetenskapssamhället i Uppsala
 Kungliga Vetenskaps- och Vitterhetssamhället i Göteborg, KVVS
 Kungliga Vetenskaps-Societeten i Uppsala

Övriga akademier

Bastuakademien
Gastronomiska akademien
Hagdahlsakademien
Hallands akademi
Hälsinge akademi
Sahlgrenska akademin
Schackakademien
Skaraborgs Akademi
Skåneländska Gastronomiska Akademien
Skånska Akademien
Smålands akademi
Strömstad akademi
Surströmmingsakademien
Svenska Deckarakademin
Svenska Projektakademien
Svenska Serieakademin
Västra Gastronomiska Akademin
Värmländska Akademien

Referenser

Se även 
Akademier och lärda samfund i Sverige

Akademier
Kungliga Krigsvetenskapsakademien

Kungliga krigsvetenskapsakademien (KKrVA) är en oberoende institution, vars syfte är att främja vetenskap av betydelse för Sveriges försvar och säkerhet. Akademiens motto är "Fäderneslandets försvar – Mod och kunskaper".

Bakgrund
Akademien bildades 12 november 1796 under namnet Svenska krigsmannasällskapet. Initiativtagare var dåvarande kaptenen Gustaf Wilhelm af Tibell, som 1792–1795 hade varit lärare vid Krigsakademien på Karlbergs slott, och som bildade Krigsmannasällskapet tillsammans med några andra officerare och lärare vid Krigsakademien. Hela 45 personer räknas dock som sällskapets stiftare, och vid den första sammankomsten 12 november 1796 invaldes ytterligare 19 ledamöter. Akademiens högtidsdag firas 12 november, årsdagen av Svenska Krigsmannasällskapets första sammankomst.

Den 2 maj 1805 fick akademien sitt nuvarande namn, då den fick kungligt beskydd i och med att Gustav IV Adolf "täcktes ... benåda Sällskapet med namn af Dess Krigs Vettenskaps Akademie". Akademien började redan 1797 utge sina Handlingar (tal, årsberättelser med mera från Akademiens egen verksamhet), 1833 kompletterat med en tidskriftsdel för övriga artiklar. Därigenom uppkom samlingsnamnet Kungl. krigsvetenskapsakademiens handlingar och tidskrift (KKrVAHT).

Kung Carl XVI Gustaf är i kraft av sin ställning som monark akademiens högsta beskyddare och kronprinsessan Victoria är sedan 2018 första hedersledamot. Björn von Sydow är sedan 2022 akademiens styresman och generalmajor Björn Anderson är sedan 2009 ständig sekreterare. Akademien har omkring 400 valda ledamöter som tillsammans representerar olika delar av det svenska totalförsvaret. Akademien har till funktion att samla landets försvars- och säkerhetspolitiska kunskap till totalförsvarets gagn, vilket bland annat innebär att ledamöterna regelbundet behandlar remisser från Försvarsdepartementet, men bedriver även egna studier kring relevanta frågor. 

Akademien är organiserad i sex avdelningar:
Lantkrigsvetenskap
Sjökrigsvetenskap 
Luftkrigsvetenskap 
Militärteknisk vetenskap  
Annan vetenskap av betydelse för rikets säkerhet och försvar 
Säkerhetspolitisk vetenskap 
Ledamöter inväljs i en avdelning. Därtill finns utskott för frågor som berör akademiens inre verksamhet.

Stiftare
De 45 stiftarna från år 1796 och deras ledamotsnummer var:

Se även 
 Ledamöter av Kungliga Krigsvetenskapsakademien
 Kungliga örlogsmannasällskapet
Svenska akademier

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar

Kungliga Krigsvetenskapsakademien

Svenska kungliga akademier
Carl XVI Gustafs beskydd
Organisationer bildade 1796
Ugglan
Östersjöprovinserna

Östersjöprovinserna, Baltiska provinserna, var under Sveriges stormaktstid de delar av Baltikum som tillhörde Sverige, det vill säga Ingermanland, Estland och Svenska Livland. Området avträddes till Ryssland vid freden i Nystad 1721, efter att Sverige förlorat det stora nordiska kriget.

Geografiska områden i Sveriges historia
Sverige under stormaktstiden
Baltikum
Mångsbodarna

Mångsbodarna (älvdalska Maunggsbuðär) är en by, tidigare fäbod. Mångsbodarna ligger i sydvästra delen av Älvdalens socken i Älvdalens kommun, Dalarna. I byn, som ligger 430 meter över havet ligger den andra av Vasaloppskontrollerna i skidspåret mellan Berga by och Mora.

Historia
Mångsbodarna nämns redan i 1663–1664 års fäbodinventering. Vid mitten av 1800-talet blev ett fäbodhushåll bofast, och vid storskiftet fanns här 280 byggnader, varav 40 stugor med åtta bofasta familjer. Fäboden används idag i stort sett för fritidsändamål, och anno 2020 fanns här endast en bofast invånare (Linnéa Götesson, länge säsongsarbetare vid serveringen av blåbärssoppa till Vasaloppsåkarna). Namnet Mångsbodarna beror på att familjen Mångs har ägt fäboden. Mångs är antagligen ursprungligen ett gårdsnamn, förmodligen bildat till förnamnet Magnus.

Vasaloppet och vägnät 
Mångsbodarna var längs den första officiella Vasaloppskontrollen, innan kontrollen vid Smågan etablerades 1983. Det saknades länge väg väster om Mångsbodarna, eftersom Lima socken inte ansåg det nödvändigt att anlägga en väg till Mångsbodarna (som låg utanför socknen); väg fanns dock i början av 1900-talet från Mångsbodarna österut mot Mora.

I början av 1930-talet anlades dock till slut en väg från Mångsbodarna västerut, en väg som under några års tid även användes som Vasaloppsspår. Först därefter lades spåret om för att löp över myrarna vid Smågan.

Näringsliv
I Mångsbodarna finns det även ett aktivt (2014) stenbrott där Wasasten bryter älvdalskvartsit.

Se även
 Vasaloppet
 Segrare i Vasaloppet
Älvdalskvartsit
Mångsbodarnas naturreservat

Referenser 

Vasaloppskontroller
Orter i Älvdalens kommun
Fäbodar i Älvdalens kommun
Risberg

Risberg kan syfta på:

Geografi 

 Risberg, Norsjö, by i Norsjö socken i Norsjö kommun
  Risberg, Älvdalen, by i Älvdalens kommun

Personer 
 Annica Risberg (född 1941), svensk skådespelerska och sångerska
 Bengt Risberg (1909–1990), svensk företagsledare
 Bernhard Risberg (1862–1947), svensk klassisk filolog
 Bertil Risberg (1907–1988), svensk lärare och kyrkomusiker
 Bo Risberg, flera personer
 Bo Risberg (politiker) (1912–2009), svensk riksdagsman och industriman
 Bo Risberg (ingenjör) (1913–2002), svensk bergsingenjör och industriman
 Emilie Risberg (1815–1890), svensk pedagog
 Erik Risberg (född 1955), svensk pianist
 Fanny Risberg (född 1975), svensk skådespelerska och musiker
 Fridolf Risberg (1848–1921), svenskamerikansk pastor och professor
 Gustaf Risberg (1905–1996), svensk präst
 Gösta Risberg (1919–1997), svensk häcklöpare
 Harald Risberg (1917–1996), norsk målare
 Ingegerd Risberg-Leiditz (1896–1994), svensk-norsk konstnärinna
 Isac Risberg (verksam omkring 1700), svensk orgelbyggare
 Jacob Risberg (född 1972), svensk politiker
 Jan Risberg (född 1953), svensk dirigent och kompositör
 Johan Risberg (1713–1779), svensk målarmästare och kyrkomålare
 Johannes Risberg (1840–1909), svensk harmoniumtillverkare
 Jonas Risberg (1810–1886), svensk läkare
 Kenneth Risberg (född 1950), svensk skådespelare
 Lennart Risberg (1935–2013), svensk boxare
 Magdalena Risberg (född 1985), svensk operasångerska
 Melcher Risberg (1930–2001), svensk längdskidåkare
 Peter Risberg (1852–1926), svensk präst och riksdagsman
 Sten Risberg, flera personer
 Sten Risberg (arkitekt) (1908–1988), svensk länsarkitekt
 Sten Risberg (ingenjör) (1910–1983), svensk fackföreningsman
 Sten-Bertil Risberg (1932–2017), svensk präst 
 Susanna Risberg (född 1990), svensk gitarrist och kompositör
 Swede Risberg (1894–1975), amerikansk baseballspelare
 Thore Risberg (1909–1975), svensk dragspelare och kapellmästare
 Vidar Risberg (1914–2007), norsk-svensk skolledare
 Werner Risberg (1874–1953), svensk företagsledare

Svenska efternamn
Evertsberg

Evertsberg (älvdalska Äväsbjärr eller lokalt Evesbjär) är en tätort i  Älvdalens kommun, 12 km sydväst om Älvdalens tätort. Orten är känd eftersom den fjärde av kontrollerna vid Vasaloppet finns där. I byn talas lokalspråket älvdalska.

Ortnamnet 
År 1539 skrevs Æffuidzbergh. Det består förmodligen av det gamla mansnamnet Övid.

Befolkningsutveckling

Samhället 
Evertsberg ligger i en gammal jordbruks- och skogsbruksbygd och har ett gammalt kapell – Evertsbergs kapell. I Evertsberg, som ligger mitt mellan Berga by och Mora, står en portal vid vilken den snabbaste löparen till Evertsberg i varje Vasalopp erövrar det s.k. Bergspriset. Det är en "stanka" (en stånka) som har tillverkats i byn. 

Vid gamla skolan finns ett sandstensblock, brutet på historisk mark vid Mångsbodarna. I den stenen finns namnen på alla löpare inhuggna, som sedan år 1970 erövrat Bergspriset.

Kända personer från Evertsberg 
 Ekor Anders
 Lena Willemark
 Pål Karl Persson

Se även 
Älvdalens socken

Noter 

Orter i Älvdalens kommun
Vasaloppskontroller
Tätorter i Sverige
Slaget vid Chemnitz

Slaget vid Chemnitz var ett slag under trettioåriga kriget. Slaget stod mellan svenska och kejserliga trupper den 4 april 1639 vid Chemnitz.

Bakgrund 
Vid årsskiftet mellan 1638 och 1639 inledde Johan Banér ett fälttåg vilket inleddes söderut genom Sachsen där han korsade floden Elbe och undsatte Erfurt. Därefter marscherade han mot en kejserlig armé under befäl av Rodolfo di Marazzino och Matthias Gallas med målet att hindra denna ifrån att förena sig med en annan kejserlig armé under befäl av Melchior von Hatzfeldt.

Slaget 
Slaget bestod endast av svenska anfall med kavalleri emot de kejserliga flyglarna medan arméns infanteri och artilleri inte blev använt. Först anföll svenskt kavalleri den vänstra kejserliga flygeln som retirerade efter två anfall. Därefter anfölls även den högra kejserliga flygeln och den blev också tillbakakastad.

Följder 
Segern resulterade i att det kejserliga artilleriet, trossen och 63 fanor blev erövrat av den svenska armén. Dessutom stärktes den svenska ställningen i tysk-romerska riket avsevärt och armén under von Hatzfeldt blev tvungen att retirera genom Böhmen. Den svenska armén förföljde von Hatzfeldts armé och tillfångatog den framträdande fältherren Raimondo Montecuccoli.

Referenser 

 Harrison, Dick (2014). Ett stort lidande har kommit över oss: Historien om trettioåriga kriget
 Blomqvist, Ragnar (1951). Lunds Historia: Nyare tiden
 Fryxell, Anders (1838). Berättelser ur svenska historien
Chemnitz
Chemnitz
Chemnitz
Chemnitz
1639
Chemnitz
Melchior von Hatzfeldt

Melchior von Hatzfeldt, född 10 oktober 1593, död 9 januari 1658, var greve av Gleichen samt fältmarskalk i Tysk-romerska riket.

Hatzfeld blev överste i kejserlig tjänst 1625 och deltog 1636-37 i fälttågen mot Johan Banér. 1638-44 förde han i allmänhet befälet över en självständig armé i nordvästra Tyskland, vilken vid behov samverkade än med den kejserliga huvudarmén mot svenskarna, än med bayrarna mot fransmännen, men främst skulle hålla hessarna i styr. Efter Matthias Gallas misslyckande fick Hatzfeldt, sedan flera år fältmarskalk, befälet över den armé, som i slaget vid Jankov försökte hindra Lennart Torstenssons marsch mot Wien, men led nederlag och tillfångatogs. Efter utväxlingen lämnade Hatzfeldt för en tid krigstjänsten, men 1657 ställdes han i spetsen för den kejserliga hjälphären till Polen och erövrade Kraków. Hatzfeldt var en god och rutinerad krigare och under 30-åriga krigets senare del den ende mer betydande kejserlige generalen av tysk börd.

Noter

Källor 
 Carlquist, Gunnar (red.) (1932). Svensk uppslagsbok. Malmö: Svensk Uppslagsbok AB:s förlag, band 12 s. 758-59.

Personer i trettioåriga kriget
Tyska fältmarskalkar
Män
Födda 1593
Avlidna 1658
Svensk uppslagsbok
Deltagare i slaget vid Wittstock
Deltagare i slaget vid Jankov
Breitenfeld

Breitenfeld var tidigare en by, mest känd för slaget vid Breitenfeld 1631. Orten blev 1923 en del av Lindenthal. År 1999 inkorporerades området med staden Leipzig, där det ligger norr om stadsdelen Gohlis, öster om Lindenthal och väster om Wiederitzsch.

Orten nämns 1271 för första gången i en urkund. I skriften köper Merseburgs stift gården från markgreve Dietrich von Landsberg. Sedan ägdes platsen av olika sachsiska adelsätter.

Åren 1631 och 1642 utkämpades vid Breitenfeld betydande slag under trettioåriga kriget. I det första vann Gustav II Adolf över Johann Tserclaes Tilly. Det andra vanns av Lennart Torstenson över Ottavio Piccolomini.

Under slaget vid Leipzig 1813 hade Gebhard Leberecht von Blücher sitt säte i Breitenfelds kvarn.

I Breitenfeld invigdes 1831 ett minnesmärke över Gustav II Adolfs triumf. Texten lyder: „Gustav Adolph, Christ und Held, Rettete bei Breitenfeld Glaubensfreiheit für die Welt. Am 7. September 1631 / 1831.“ (Gustav Adolf, kristen och hjälte, räddade i Breitenfeld, religionsfrihet för världen. Den 7 september 1631 / 1831.)

I Breitenfeld finns sedan 2002 en byggnad för hemlösa djur (Tierheim) och Breitenfeld gård hyser ett hotell.

Referenser 

 Thomas Nabert (utgivare): Lindenthal und Breitenfeld. Eine historische und städtebauliche Studie. Pro Leipzig e.V. Leipzig 1999

Orter i Sachsen
Leipzig
Slaget vid Breitenfeld
Nördlingen

Nördlingen är en stad i Landkreis Donau-Ries i Regierungsbezirk Schwaben i förbundslandet Bayern i Tyskland, 100 km nordväst om München. Folkmängden uppgår till cirka  invånare. Den är känd för två stora slag under trettioåriga kriget, 1634 och 1645.

Nördlingen är bland annat känd för sin fullständigt bevarade stadsmur med 18 torn från 1300- till 1400-talen. Bland stadens medeltida kyrkor märks Sankt Georg med ett 90 meter högt torn och Sankt Salvator, båda i sengotik, liksom rådhuset och flera andra byggnader i Nördlingen. Intressant är också korsvirkesarkitekturen i gamla staden, huvudsakligen från 1500- och 1600-talen.

Administrativ indelning 
Nördlingen består av tio Stadtteile (stadsdelar).

 Baldingen
 Dürrenzimmern
 Grosselfingen im Ries
 Herkheim
 Holheim
 Kleinerdlingen
 Löpsingen
 Nähermemmingen
 Pfäfflingen
 Schmähingen

Kända personer 
 Gerd Müller

Källor

Kommuner, köpingar och städer i Landkreis Donau-Ries
Romantiska vägen