kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Gawain

Gawain är en av riddarna vid kung Arthurs hov och dessutom kungens systerson i Arthurlegenden. På kymriska heter han Gwalchmai ap Gwyar, vilket antingen betyder Majs eller Fältets hök.

Den första gången Gawain nämns är i den walesiska sagan Culwch ag Olwen som antagligen är skriven någon gång på 1000-talet. Dock är det enbart ett stycke i början som ägnas åt Gawain. Hans namn förekommer även i ett par triader. 

Det är först med Geoffrey of Monmouths De brittiska kungarnas historia som han får större uppmärksamhet. I Geoffreys pseudohistoria så är Gawains mamma Anna syster till kung Arthur och hon är gift med Llev ap Kevarch (senare Lot av Lothian) som i sin tur är bror till Urien av Rheged. Gawain är bror till Mordred, den som till slut förråder kung Arthur. I senare versioner heter Gawains och Mordreds mamma ofta Morgause. 

Urien har även en son Owein (Yvain i franska och engelska legender), och Owein och Gawain är nära förknippade i alla senare walesiska sagor. Likheten mellan deras namn gör att vissa forskare till exempel J.R.R. Tolkien menar att legenderna om Gawain kommer från vad som i dag utgör Cumbria i norra England, där kungadömet Rheged låg under 500-talet. Dessa sagor kom ungefär samtidigt till Wales och England.

Synen på Gawain varierar i olika länders sagor. I England och Wales är han den bäste riddaren och en allmän förebild, vilket framför allt framträder i riddarromanen Sir Gawain och den gröne riddaren från 1400-talet. 

Den franske Gawain används däremot som skurk, han blir ofta osmickrande jämförd med sagans hjälte. I Morte d'Arthur har Thomas Malory använt sig av en Gawain som mer lutar åt den franska traditionen. Här har även Gawain fått sällskap av fyra bröder, Agravain, Gaetris och Gareth samt sin elake halvbror Mordred. Sedan Lancelot dräpt Gaetris och Gareth leder stridigheterna mellan Gawain, som får med sig kung Arthur, och Lancelot till slutet för både kung Arthur, Gawain och Mordred.

Se även
 Riddarna av runda bordet

Referenser
 Bromwich, R and Evans D. S (1992), Culhwch and Olwen; An Edition and Study of the Oldest Arthurian Tale. Cardiff
 Bromwich, Rachel (1978), Trioedd Ynys Prydain. Cardiff.
 Tolkien, J.R.R and Gordon E.V (ed.) (1955), Sir Gawain and the Green knight. Oxford
 Jones, G and Jones, T (1949) The Mabinogion. London.
 Monmouth, Geoffrey (c. 1136) The history of the kings of Britain. Translated by Lewis Thorpe 1966. Oxford.
 Rachel Bromwich, A.O.H Jarman and Brynley F. Roberts (ed.) The Arthur of the Welsh. Cardiff
 Jenkins, Dafydd (1990) Gwalch: Welch. In Cambridge Medieval Celtic Studies 19

Arthurlegenden
Gayomard

Gayomard (eller Gayomart) är i iransk och zoroastrisk mytologi urmänniskan (som saknade kön). 

Gayomard levde tillsammans med uroxen i den ursprungliga idealvärlden innan denna förgörs av den onde guden Ahriman. Både Gayomard och uroxen skapades som odödliga varelser men dödas av Ahriman. Gayomards säd fortsatte emellertid att ge ständig återväxt och gav senare upphov till det första människoparet Masya och Masyane.

Ordet Gayomard härstammar från fornpersiskans Gayo som betyder liv och martan som betyder dödlig. Även persiskans ord för "man" (mard) härstammar från fornpersiskans martan.

Se även 
 Masya och Masyane

Persisk mytologi
Gborogboro

Gborogboro är hos lugbarafolket i Uganda och Kongo-Kinshasa i Afrika den första manliga varelsen på jorden, medan den första kvinnliga varelsen hette Meme. De båda sattes på jorden av skaparen Adronga 'ba o'bapiri. Gborogboro representerar himlen, medan Meme är jorden.

Se även 
 Mytologi: Första mannen

Källor 

Afrikansk mytologi
Duplifix
Första människan-mytologi
Geb

Geb var i egyptisk mytologi jordens gudom, son till Shu och Tefnut samt make till sin syster Nut. Geb var far till gudarna Osiris, Isis och Neftys. Geb avbildades ofta liggande på marken vid Shus fötter och med Nut i en båge ovanför. Geb porträtterades normalt utan särskilda tecken, men ibland avbildades han med en gås över huvudet. Ibland framställdes Geb om en skapargud och som föregångare till faraonerna som därmed var arvtagare till "Gebs tron".

Se även 
 Lista över mytologiska gestalter i tematisk ordning#Jorden

Källor 

Gudar i egyptisk mytologi
Jordgudar

ca:Llista de personatges de la mitologia egípcia#G
Gerd (mytologi)

Gerd (fvn:Gerðr) är i nordisk mytologi en vacker jättinna som är dotter till Gymer och Aurboda. Hon tilldrar sig Frejs uppmärksamhet och tvingas till att bli hans maka. Med honom får hon, enligt Ynglingasagan, sonen Fjölner.

Det berättas i Skírnismál, i den poetiska Eddan, att Frej en gång satt i Odens torn Lidskjalf (Hlildskjálf), blickade norrut, fick syn på Gerd och fylldes så av åtrå att han varken kunde tala, äta eller sova. Hans tjänare Skirner (Skírnir) begav sig till Jotunheim för att för Frejs räkning fria till Gerd. Det var brukligt bland de högre skikten att man friade genom ombud. För uppdraget äskade Skirner efter Frejs häst som skulle kunna föra honom över den eldmur som skyddade mön samt Frejs svärd, som kunde strida på egen hand och var kraftfullt mot jättar. 

Skirners uppdrag möttes av svårigheter. Han fick färdas över fjällen för att komma till jättarnas värld och kunde till sist passera muren av eld. Vid jättens gård väntande ilskna hundar och där satt också en herde på en hög. Denne undrade om Skirner tillhörde de levandes släkte och denne svarade då att han hade blivit skapad för leva en dag och uträtta sitt ärende. Skirne betyder "den skinande, solstråle" vilket förbinder honom med Frej, solguden. 

Gerd visade sig svår att övertala. Det dög inte med gåvor (guldäpplen) eller högt skattad rikedom (ringen Draupner, vilken gav ifrån sig åtta guldringar var nionde natt). Hon sade att hon hade tillräckligt med egendomar. Skirner grep nu till våld och hotade med att hugga huvudet av henne, om hon inte gjorde som han sade. Nu tog han till sitt värsta hot i form av en magisk förbannelse:

"Hör mig jättar,
hör mig, rimtussar,
Suttungs söner
och asars släkte
hör mig förbanna,
hör mig förbjuda
denna mö all glädje med män.
Rimgrimne heter trollet
som skall ta dig
nere vid Hels grindar.
Under en trärot
skall där hans trälar
ge dig getpiss att dricka.
Ädlare dryck
skall aldrig du få
mö, efter din vilja
mö, efter min vilja.
Turs ristar jag dig
och tre stavar:
raseri och kättja
och tröstlös trånad.
Som jag ristat in
kan jag rista ut
om jag får orsak till det."

Inför det hemska hotet att drabbas av att leva i otillfredsställd åtrå gav Gerd med sig. Hon svarade att hon skulle möta Frej i lunden Barrö och där fira bröllop med honom.  Förlusten av Frejs svärd skulle stå honom dyrt senare i Ragnarök, då han svärdlös kommer att dödas av Surt. Enligt populär teori så gavs svärdet som brudgåva till Gerd (dvs hennes far) och hamnade sedermera i händerna på Surt; Frej blev sålunda dräpt av sin egen klinga. Varken Skírnirsmál, Lokasenna, Völuspa eller Gylfaginning säger dock uttryckligen detta och i Skírnirsmál hotar Skirner Gerd och hennes far med svärdets bruk snarare än lockar med det som pris.

Tolkningen av namnet Gerd är osäker. Gerd betyder "inhägnat (område)" och kan antyda att hon har drag av jordgudinna. Det kan också vara en kenning för hennes situation, omgärdad av murar och eld.

Se även Svipdagsmal.

Se även
Den poetiska Eddan
 Snorres Edda 
 Kvarteret Gerd
Svipdagsmál

Källor 

Jättar i nordisk mytologi
Geryon

Geryon var enligt Hesiodos en jätte med tre kroppar sammanvuxna vid höfterna med tre huvuden, sex ben och sex armar. Han var son till Chrysaor och Kallirhoe och sålunda Medusas barnbarn. Han var härskare över ön Erytheia långt ute i oceanen och ägare till stora boskapsjordar som vaktades av herden Eurytion och den tvåhövdade hunden Orthos. Tillsammans med dessa två dödades han av Herakles, som av Eurystheus fått i uppdrag att hämta Geryons boskapshjordar.
 
Under färden till Erytheia ställde Herakles upp de så kallade ”Herakles stoder” på var sin sida av Gibraltar sund.

Bildgalleri

Se även 
 Mytologi: Jättar och jättedödare

Källor 
 Svensk uppslagsbok, Malmö 1932

Noter

Externa länkar

Jättar i grekisk mytologi
Gideon

Gideon var enligt Bibeln israeliternas "domare" (hövding) och den som befriade sitt folk från midjaniterna. I Domarboken 6–8 kan man läsa hur Gideon valdes ut av Gud att fick leda israeliternas frihetskamp.

Av de 32 000 soldater som Gideon hade tillgång till hade Gud utvalt 300 män. De utrustades med en basun och en fackla som brann i en lerkruka. Gideon fick order av Gud att anfalla fienden mitt i natten. Gideon blåste i sin basun och hans män gjorde samma sak, ropade "För Herren och för Gideon" och slog sönder sina lerkrukor. 300 eldar flammade upp på alla sidor om lägret och fienderna greps av panik och flydde.

Gideon var son till Joas från släkten Abieser.

Se även 
Herrens ängel, som uppenbarade sig för Gideon
Gideoniterna – organisation för bibelspridning
Gideonsberg – stadsdel i Västerås

Referenser

Externa länkar
 Jewish Encyclopedia

Domare i Gamla Testamentet
Judendom
Glispa

Glispa är hos de nordamerikanska navajoindianerna den flicka som besökte underjorden och där lärde sig en av navajoindianernas viktigaste sånger.

Denna sång ackompanjerar fortfarande skapandet av navajoindianernas berömda sandmålningar.

Se även
 Mytologi: Besök i annan värld

Nordamerikanska indianer
Mytologiska varelser
Gluskap

Gluskap är hos de nordamerikanska algonkinindianerna den gode skapelseguden. Han är fiende till sin onde tvilling Malsum som är härskare över demonerna. Gluskap bekämpar och förgör slutligen Malsum. Han lämnar sedan jorden genom att segla österut för återvända någon gång i framtiden.

Se även 
 Nanabush

Referenser 

Gudar i amerikansk mytologi
Skapargudar
Gog

Gog i landet Magog omnämns i Bibeln i Hesekiel kap 38 och 39 som en ond varelse, och i Upp. 20:8 nämns också Gog och Magog. I Gamla Testamentet handlar det om områden i norr. Enligt Hesekiel är Gog en härskare från ett land Magog, medan Uppenbarelseboken ser Gog och Magog som två olika härskare, som i den yttersta tiden skall gå till anfall mot de heliga, men förintas av eld från himlen.

Josefus identifierade Magog för sina grekiska läsare med skyterna, norr om Svarta havet.

Gog och goterna 
Ambrosius var 378 den första som betecknade det gotiska hotet som Gog. Olof Rudbeck den äldre kopplade samman Gog och Magog med den Magog som nämns som Jafets son i 1 Mos. 10:2, och såg honom som goternas, och därmed svenskarnas stamfar.

Gog och kelterna 
I keltisk mytologi är Gogmagog en jätte i Cornwall i England. I engelsk folklore splittrades han till slut i de två gestalterna Gog och Magog. Dessa två gestalter återfinns som statyer i Guildhall i London.

Gog i Koranen 
Namnen Gog och Magog, Ya'djudj och Ma'djudj nämns också i Koranen:

18:94. De sade: "Du Tvåhornade! Gog och Magog stör ordningen och sår fördärv på jorden. Kan vi begära av dig att du, mot en avgift, bygger en skyddsmur mellan oss och dem?"

18:95. Han svarade: "Det som min Herre har lagt i mina händer är av större värde för mig [än era bidrag]; ge mig därför en arbetsstyrka [som jag kan förfoga över] så skall jag uppföra en skyddsvall mellan er och dem.

18:96. Forsla [nu] hit järn i block och tackor!" När han hade fyllt utrymmet mellan bergväggarna [med järnet], sade han: "[Tänd eldar och] låt blåsbälgarna arbeta!" Och när han fått [järnet] att glöda, begärde han: "För hit smält koppar, som jag skall gjuta över [skyddsmuren]!" 

18:97. Och [muren blev färdigbyggd och Gog och Magog] kunde varken klättra över den eller bryta sig igenom den. 

18:98. Och [den Tvåhornade] utbrast: "Detta [har åstadkommits tack vare] min Herres nåd! Men när det som min Herre har lovat blir verklighet, skall Han jämna det med marken. Vad min Herre lovar är sanning!"

I sentida arabisk tradition har Gog och Magog skildrats som halvdjuriska vidunder, som ständigt försöker fila sönder järnmuren, vilken dock nästa morgon blir hel igen.

Referenser 

Keltisk mytologi
Platser i Bibeln
Ord och fraser i Koranen
Gong-Gong

Gong-Gong var i tidig kinesisk mytologi ett hornförsett monster som bekämpade kejsare Yao.

Gong-Gong rev med sitt horn upp både berg och himmel och orsakade så både översvämningar och solförmörkelser. Det är också han som brukar få skulden för diverse oregelbundenheter i solens gång och hos vädrets makter.

Se även
Gong

Kinesisk mytologi
WP:Projekt Kina
Gorgoner

Gorgoner (av grekiska γοργός, gorgós, "fruktansvärd") var i grekisk mytologi tre kvinnliga monster med hår av ormar.

Gorgoner i mytologin 
Hos Homeros omtalas bara en Gorgo, ett kvinnligt vidunder vars fasaväckande huvud var en skräckbild dels i underjorden, dels på Zeus och Athenas bröstsköld (egid).

Hos Hesiodos och i den senare sagan är gorgonerna i allmänhet tre systrar: Stheino, Euryale och Medusa, döttrar till havsgudarna Forkys och Keto. De sades bo i den avlägsna västern, nära Hesperiderna, och beskrivs som fasansfulla, bevingade varelser med förstenande blick, ormhår och ormgördlar.

Av gorgonerna var endast Medusa dödlig, och hjälten Perseus dödade henne genom att halshugga henne. Ur hennes blod uppstod då krigaren Chrysaor och den bevingade hästen Pegasos, till följd av hennes tidigare förbindelse med Poseidon. Det avhuggna Medusahuvudet, kallat gorgoneion, bibehöll egenskapen att förvandla den som tittade på det till sten, och fästes sedan på Athenas sköld eller bröstpansar (egid), där det på äldre konstverk avbildas med vedervärdiga, förvridna drag. Senare under antiken avbildades gorgonerna med bildsköna kvinnoansikten, men omgivna av ormhår och med av smärta förvridna drag.

Gorgoner i litteraturen 
I Edward Topsells The History of the Four-footed Beasts and Serpents från 1658 är gorgoner, eller mystisk lybisk best som han också kallar dem, ett får- eller tjurliknande djur med lång hängande man. När gorgoner känner sig hotade menade han att de kan sträcka ut sin man rakt ut så att håret står på ända. De äter giftiga växter och ska sedan kunna förgifta fiender med sin andedräkt, men han spekulerar om att de även kan förstena den de ser på med ögonen. Topsell menade att gorgonerna från den grekiska mytologin var verkliga personer och att Medusa egentligen var en amasondrottning som Perseus och grekerna krigade mot. Dessa amasoner skall då ha varit från det område i Nordafrika där detta djur han beskriver även fanns och personerna och djuret förväxlats så att de i myten har ormhår likt gorgoners man och förmågan att förstena likt djuret.

Gorgoner i populärkulturen 
Gorgonerna har filmatiserats i den brittiska skräckfilmen Förstenad av skräck (The Gorgon) från 1964. I filmen Gudarnas krig från 1981 finns en scen där Perseus besegrar Medusa.

Antika avbildningar

Källor

Externa länkar 

Varelser i grekisk mytologi
Personer i grekisk mytologi
Tretal
Gráinne

Gráinne var en hjältinna i Irlands keltiska mytologi som enleverades av Diarmaid. Se vidare Finn.

Se även 
 Mytologi: Enlevering

Personer i keltisk mytologi
Grane

Grane (även Grani) är en häst i nordisk mytologi som Oden skänker till Sigurd Fafnesbane.

Sigurd rider på Grane genom en mur av flammor för att fria till Brynhild för Gunnars räkning. Det är också på Grane som Sigurd fraktar bort den skatt han stal av Fafner. Ursprungligen tillhörde Grane urtidssmederna.

Se även 
Gökstenen
Sigurdsristningen
 Snorre Sturlason: Prosaiska Eddan

Hästar i nordisk mytologi
Mytologiska hästar
Grendel

Grendel är i Beowulfeposet ett monster som besegras av hjälten Beowulf. Eposet om Beowulf och Grendel har filmatiserats flera gånger.

Det har antagits att Grendel ursprungligen syftat på ett vattenväsen liknande näcken, som förekommit i folktron i England och Tysklands östersjökust. Beowulfs skildring av Grendel har dock hämtat sina motiv från den iriska Finn-cykeln. Beowulf beskriver Grendel som en ättling till bibelns Kain.

Myt
Kung Hrotgar av Danmark byggde en fantastisk mjödhall vid namn Heorot som belöning åt sina tappra krigare. Där höll han storslagna fester, och festandet hördes på långa vägar. Grendel hörde detta glada firande och blev avundsjuk och ville hämnas. Han väntade tills krigarna var berusade och rusade sedan in i hallen och dräpte 30 man. Detta var början på en tolv år lång period av död och elände.

När danskarna gett upp hoppet kom hjälp i form av hjälten Beowulf, en prins från götarnas rike på andra sidan Kattegatt. Hrotgar ställde till med en fest som lockade till sig Grendel. Då Beowulf hade hört att monstret inte använde vapen så bestämde han sig för att själv möta besten obeväpnad. Då Grendel rusade in i hallen kastade Beowulf sig på honom och slet av dennes arm med sina bara händer. Grendel drog sig tillbaka till sitt tillhåll där han dog av blodförlust och chock.

Det finns en teori att Heorot låg där byn Lejre idag ligger, 25 km väster om Köpenhamn.

Se även 
Beowulf

Referenser 

Monster i nordisk mytologi

et:Grendel (Belgia)
Gu

GU eller Gu kan avse:

 Gu (namn) – ett kinesiskt efternamn
 Gu – en gud i Dahomeyrikets mytologi, se Ogun
 GU – Grön Ungdom, Milöpartiets ungdomsförbund
 GU – Göteborgs Universitet
 Gu, Linfen – en ort i provinsen Shanxi, Kina
 GU Ventures – ett företag som sedan 1995 kommersialiserar forskningsresultat med anknytning till Göteborgs universitet
 1901 GU – alternativt namn på en asteroid i huvudbältet
 gu – ISO 639-1 kod för ett indoariskt språk, se gujarati
 .gu – nationell toppdomän för Guam
Guanyin

Guanyin (förenklad kinesiska: 观音, traditionell kinesiska: 觀音 pinyin: Guānyīn) är inom mahayanabuddhismen den mest kända bodhisattvan i Östasien. "Guanyin" är en översättning på namnet Avalokiteshvara, och är i väst känd som "barmhärtighetens gudinna". Det fullständiga kinesiska namnet är Guanshiyin, som betyder "den som hör världens ljud". I Japan kallas Guanyin för Kannon.

Avalokiteshvara sägs kunna ta an både kvinnlig och manlig skepnad, men avbildas oftast som man. I den kinesiska tolkningen, som Guanyin, är det dock mycket vanligt att Avalokiteshvara avbildas som kvinna. Det är oklart varför, men det var först under Songdynastin som Guanyin började i huvudsak avbildas som kvinna (i Östasien).

Det finns en staty av Guanyin i Sverige, på området för Dragon Gate.

Roll i andra religioner
Guanyin är en extremt populär gudinna i kinesisk mytologi och dyrkas av många kinesiska grupper i Östasien och Sydostasien. I daoismen beskrivs Guanyin som en kinesisk kvinna som blev odödlig.

Guanyin äras bland hela den kinesiska befolkningen, och betraktas av många som en beskyddare av kvinnor och barn. I och med detta ses hon också på som en fertilitetsgudinna som kan hjälpa par att få barn.

Galleri

Referenser

Bodhisattvor
Gudar i kinesisk mytologi
Gucumatz

Gucumatz var en gud hos mayafolket, möjligen identisk med Quetzalcoatl och Kukulcan.

Gucumatz deltog i alltings skapelse men hörde av allt att döma inte till de omnipotentas krets. Han misslyckades vid ett par tillfällen att skapa livskraftiga och dugliga varelser, varpå flera släkten gick under i översvämningar eller förvandlades till apor. Till slut skapade han och hans efterträdare Tepeu människan av majs och lyckades få till en varelse god nog att hylla gudarna och bringa dem gåvor.

Härav mayafolkets inställning än i dag till majsen som en helig gröda.

Se även
 Mayansk mytologi
 Popul Vuh

Referenser 

Gudar i mayansk mytologi

es:Gucumatz
Gudatrigakwitl

Gudatrigakwitl är en skapelsegud som är unik i de nordamerikanska Wiyotindianernas mytologi.

Gudatrigakwitl skapade jorden, människan och alla andra varelser och ting genom ren tankekraft, utan att använda några verktyg.

Referenser 

Gudar i amerikansk mytologi
Skapelsegudar
Gudrun

Kvinnonamnet Gudrun är ett fornnordiskt (ursprungligen Guðrún) sammansatt av orden gud och runa som betyder bokstav, hemlig visdom. Gudrun har förekommit i Sverige sedan 1000-talet. Namnet förekommer på runstenar, t.ex. vid Gryts kyrka, Södermanland:  "Fröbjörn och Gudrun, de reste stenen här till minnesmärke efter sin raske son Rodmund, Rodgers broder. Gud hjälpe hans ande. Öpir högg runorna."

Den 31 december 2019 fanns det totalt 13 852 kvinnor folkbokförda i Sverige med namnet Gudrun, varav 6 630 bar det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 24 november

Personer med namnet Gudrun

 Gudrun Anderson,  svensk sångtextförfattare
 Gudrun Bojesen, dansk ballerina
 Gudrun Brost, svensk skådespelerska
 Gudrun Eduards, svensk konstnär
 Gudrun Eklund, svensk friidrottare
 Gudrun Ensslin, västtysk terrorist
 Gudrun Folmer-Hansen, svensk skådespelare och operettsångerska
 Guðrún Sóley Gunnarsdóttir, isländsk fotbollsspelare
 Gudrun Hasselriis, dansk politiker och skolledare
 Gudrun Henricsson, svensk skådespelare och sångerska
 Gudrun Johnson Rosin, svensk tennisspelare
 Gudrun Klaus-Dittmar, östtysk kanotist
 Gudrun Lindvall, svensk politiker (mp)
 Gudrun Løchen Drewsen, norsk-amerikansk kvinnorättskämpe
 Gudrun Magnusson, svensk friidrottare
 Gudrun Malmer, svensk hedersdoktor
 Gudrun Moberg, svensk skådespelare och sångerska
 Gudrun Norberg, svensk politiker (fp)
 Gudrun Norstedt, svensk författare
 Gudrun Refslund Thomsen, dansk feminist
 Gudrun Schyman, svensk politiker, tidigare vänsterpartiledare, sedan ledare för Feministiskt initiativ som hon också grundat
 Gudrun Sjödén, svensk kläddesigner och företagare
 Gudrun Wessnert, svensk författare
 Gudrun Östbye, svensk skådespelare

Övrigt
 Gudrun Gjukadotter i nordisk mytologi hustru till Sigurd Fafnesbane och syster till Gunnar
 Kudrun (även Gudrun), medeltida tyskt hjälteepos om den danska kungadottern Kudrun som går tillbaka på en dansk vikingatida saga
 En viktig medlem i Kurt Olssons damorkester under 1980-talet
 En orkan i norra Europa januari 2005, se Orkanen Gudrun

Källor 

Fornnordiska kvinnonamn
Guenever

Guenever, Gwenhwyfar eller Guinevere var i keltisk mytologi kung Arthurs hustru. Hon sägs vara en dotter till några jättar, men andra legender säger att hon var dotter till kung Leodegraunce.

Guenever förleds in i ett triangeldrama där hon bedrar kungen med dennes mest förtrogne, sir Lancelot. I berättelserna om henne framträder hon som en gestalt som slits mellan sinnliga lustar och kungliga krav, hon beskrivs både som en person full av värdighet och en kvinna som inte är helt oskuldsfull.

Se även 
 Thomas Malory: Morte D'Arthur
 Kung Arthur
 Lancelot
 Camelot
 Leodegraunce
 613 Ginevra

Arthurlegenden
Mononymt kända personer
Guinechen

Guinechen (Ngenechen) var den högsta guden hos Araucanindianerna i Chile. 

Guinechen är alltings upphov och upprätthållare och det är han som räddar mänskligheten från de onda makternas störtflod.

Se även
 Pillan
 Mytologi: Gud över gudar

Referenser 

Gudar i amerikansk mytologi
Mapuche
Kultur i Chile
Ggulu

Ggulu eller Mugulu är hos bugandafolket i Uganda himlens gud, skaparen av allt. Ggulu är fader till Nambi, den första människan på jorden.

Se även 
 Kintu

Källor 
 

Gudar i afrikansk mytologi
Himmelsgudar