kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hugo Jacobson

Hugo Emanuel Jacobson, född 17 augusti 1891 i Johannes församling, Stockholm, död 4 april 1950 i Solna församling, var en svensk operettsångare och skådespelare.

Biografi
Jacobson scenebuterade i Helsingfors 1908 som utroparen i Boccaccio. Han hade då redan haft engagemang som körsångare vid Albert Ranfts teatrar. Han var vid Anton Salmsons teater och Axel Lindblads sällskap innan ett tvåårigt engagemang vid Apolloteatern i Helsingfors. Därefter var han verksam vid Oscarsteatern 1913–1926, ofta i komiska roller. Han gjorde emellertid sina mest uppskattade rolltolkningar vid olika friluftsscener. Under åren 1931–1950 hade han 26 filmroller, varav den mest uppmärksammade Kalle Österman i Bröderna Östermans huskors 1932.

Han var gift med Mary Holmgren åren 1927–1933.

Filmografi i urval

Teater

Roller (ej komplett)

Regi

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar 

Svenska operasångare under 1900-talet
Svenska operettsångare
Svenska skådespelare under 1900-talet
Män
Födda 1891
Avlidna 1950
Skådespelare från Stockholm
Sångare från Stockholm
Greta Fock

Greta Fock, född Sigrid Margareta Andersson 10 mars 1891 i Katarina församling i Stockholm, död 1 augusti 1945 i Johannes församling i Stockholm, var en svensk skådespelare.

Hon var från 1922 gift med skådespelaren Hartwig Fock. De är begravda på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Filmografi

Referenser

Externa länkar 
 

Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska stumfilmsskådespelare
Skådespelare från Stockholm
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1891
Avlidna 1945
Kvinnor
Hartwig Fock

Olov Hartwig Fock, född Eriksson 1 december 1890 i Klara församling i Stockholm, död 1 december 1961 i Täby, var en svensk skådespelare och teaterregissör.

Efter studentexamen 1909 fortsatte han studierna vid Dramatens elevskola. Han var från 1922 gift med skådespelerskan Greta Andersson. De är begravda på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Filmografi i urval

Teater

Roller (ej komplett)

Källor

Fotnoter 

Svenska teaterregissörer
Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska scenskådespelare
Svenska stumfilmsskådespelare
Skådespelare från Stockholm
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1890
Avlidna 1961
Män
Samuel (namn)

Mansnamnet Samuel kommer från det hebreiska namnet Schemuel som betyder den av Gud bönhörde eller Gud hör bön. Samuel var en profet i Gamla testamentet.

Namnet ökade kraftigt i popularitet i Sverige på 1980-talet och var något av ett modenamn på 1990-talet.
Den 31 december 2012 fanns det totalt 18 335 personer folkbokförda i Sverige med namnet Samuel, varav 10 552 med det som tilltalsnamn/förstanamn . År 2003 fick 664 pojkar i Sverige namnet, varav 446 fick det som tilltalsnamn/förstanamn. Sam är en smeknamsform av namnet.

Namnsdag: i Finland 20 augusti, i Sverige 1 september.

Personer med namnet Samuel
 Samuel (biblisk person)
 Samuel Agnon
 Sammy Adams 
 Sam Ask
 Samuel Barber
 Samuel Beckett
 Samuel Chydenius
 Samuel Clason
 Samuel Coleridge-Taylor
 Samuel Colt
 Samuel Columbus
 Samuel Daniel
 Samuel Doe
 Samuel Elers-Svensson
 Samuel Eto'o
 Samuel Fröler
 Samuel Goldwyn
 Samuel Goudsmit
 Samuel Grubbe
 Samuel W. Hale
 Samuel Haus
 Samuel Hedborn
 Samuel G. Hilborn
 Samuel Holmén

 Samuel Jones
 Samuel Klingenstierna
 Samuel L. Jackson
 Samuel Ljungblahd
 Samuel K. McConnell
 Samuel Morse
 Samuel Norrby
 Samuel Owen
 Samuel Pepys
 Samuel Påhlsson
 Samuel Richardson
 Samuel Schmid
 Samuel Tetteh, ghanansk fotbollsspelare
 Samuel Olof Tilas
 Samuel J. Tilden
 Samuel C.C. Ting, amerikansk fysiker och nobelpristagare
 Samuel von Troil
 Samuel Troilius
 Samuel Ödmann
 Herbert Samuel, 1:e viscount Samuel, brittisk politiker

Se även
 Samuels bok
 Första Samuelsboken
 Andra Samuelsboken

Referenser

Förnamn
Mansnamn
Namn från Bibeln
Svenska förnamn
Svenska mansnamn
Inrikespass

Inrikespass, eller vägbrev, är en passliknande legitimationshandling som krävs för resor eller vistelse på allmän plats inom ett land, och som dessutom används för att administrera begränsningar av resefriheten inom landet.

Inrikespass har varit vanliga i många europeiska länder, men avskaffades gradvis från sent 1700-tal. I Ryska imperiet behölls inrikespassen fram tills revolutionen år 1917, för att sedan återinföras under Stalin år 1932. 

Idag (2013) finns inrikespass bland annat i Kina, Nordkorea, Ryssland och Ukraina.

I många EU-länder (till exempel Frankrike, Spanien) och många andra länder finns kravet på att ha med sig ett statligt identitetskort överallt, något som dock inte begränsar resor i landet.

Sverige
I Sverige föreskrev Gustav Vasa år 1555 att varje köpman skulle ha "vägabref eller passebordh" från hemstaden med sig vid resa utanför den trakt där han var känd. År 1603 förbjöds att utlämna hästar på skjutsstationerna till resande utan pass. Den som var på resa utan pass kunde gripas för lösdriveri. Ett inrikespass kunde vara utställt för resa till ett visst ställe; jämför uttrycket "förpassad".

Tvånget att medföra inrikespass avskaffades i Sverige år 1860 och förbudet att lämna riket utan pass år 1872. Fortfarande är det svensk lag på att ha pass för att få lämna Sverige till land utanför EU och Schengen

Kina

Det kanske mest kända exemplet med inrikespass är det kinesiska hukou-systemet som reglerar inte bara var kinesiska medborgare får bosätta utan också vilken tillgång de har till olika sociala förmåner.

Ryssland
Ryssland har en identitetshandling som ser ut som pass. Till 1993 registrerades lokala uppehållstillstånd, både för boende och tillfälliga resor. Då var det extra stränga regler för att få bo i storstäder, och dessutom kunde de som varit i fängelse få detta tillstånd indraget. Sådana tillstånd krävdes vanligen inom 100 km från storstäderna, varför det växte upp samhällen 101 km bort med många f.d. fångar. Det är fortfarande en del sådana restriktioner. Numera registreras bara boende och liknande tillstånd, och inte resor i inrikespasset, förutom för vissa stängda städer.

Norge
Under andra världskriget var alla i Norge som bodde i ett gränsområde (no. grenseområde) tvungna att ha ett dokument kallat "Grenseboerbevis"(no), som angav identitetsuppgifter och i vilka områden man fick vistas. I praktiken var det ett inrikespass. Gränsområdena var brett definierade och omfattade även kusterna.

Referenser

Noter

Källor 
Pass, artikel från Nordisk familjebok (1888).

Juridiska termer
Personliga dokument
Migration
Mänskliga rättigheter
Deutsche Bundespost

Deutsche Bundespost var en statlig myndighet som ansvarade för post och telefoni i Förbundsrepubliken Tyskland mellan 1947 och 1995. Bundespost bildades 1947 som en efterföljare till Deutsche Reichspost. Mellan 1947 och 1950 kallade man sig Deutsche Post. Bundespost var Västtysklands största arbetsgivare och 1985 hade de 543 200 anställda.

Bundepost var organiserat på tre olika nivåer: överst låg ministeriet för post och telekommunikation. På mellannivå låg myndigheter som Posttechnisches Zentralamt och Fernmeldetechnisches Zentralamt i Darmstadt, Sozialamt der Deutschen Bundespost i Stuttgart och  Postsparkassenämter i Hamburg och München, och på lägsta nivå de olika kontoren för post, postgiro och telefoni.

Bundespost styrdes av en särskild postlag (Postverwaltungsgesetz). Ett av målen i förvaltningspolitiken var att affärsdrivande myndigheter som Bundespost skulle ta ut avgifter för sin verksamhet. Detta skedde bland annat genom att ge ut frimärken.

Genom en reform delades Bundespost 1989 upp i tre olika organisationer: Deutsche Bundespost Postdienst, Deutsche Bundespost Telekom och Deutsche Bundespost Postbank. 1995 gjordes dessa organisationer om till bolag: Deutsche Post, Deutsche Telekom och Postbank. Deutsche Post privatiserades år 2000. Deutsche Telekom är också nästan helt privatägd. Postbank ägs sedan 1999 av Deutsche Post.

Referenser
Deutsche Bundespost på tyska Wikipedia

Noter

Tysklands samhälle
Ej längre existerande tyska förbundsmyndigheter
Organisationer bildade 1947
Organisationer upplösta 1995
Amy Alcott

Amy Alcott, född 22 februari 1956 i Kansas City, Missouri är en amerikansk professionell golfspelare.

Alcott blev amerikansk juniormästare 1973 och professionell 1975. Det året vann hon i sin tredje tourtävling och blev årets nykomling. Hon vann 29 tävlingar på LPGA-touren, bland annat fem majors och fram till 1989 blev hon aldrig sämre än 18:e i penninglistan.

Meriter

Majorsegrar
1979 du Maurier Classic
1980 US Open
1983 Kraft Nabisco Championship
1988 Kraft Nabisco Championship
1991 Kraft Nabisco Championship

LPGA-segrar
1975 Orange Blossom Classic
1976 LPGA Classic, Colgate Far East Championship
1977 Houston Exchange Clubs Classic
1978 American Defender Classic
1979 Elizabeth Arden Classic, Peter Jackson Classic, United Virginia Bank Classic, Mizuno Japan Classic
1980 American Defender/WRAL Classic, Mayflower Classic, Inamori Golf Classic
1981 Bent Tree Ladies Classic, Lady Michelob
1982 Womens Kemper Open
1984 United Virginia Bank Classic, Lady Keystone Open, Portland PING Championship, San Jose Classic
1985 Circle K Tucson Open, Moss Creek Womens Invitational, Nestle World Championship of Womens Golf
1986 Mazda Hall of Fame Championship, LPGA National Pro-Am
1989 Boston Five Classic

Inofficiella segrar
1986 Mazda Champions (med Bob Charles)

Utmärkelser
1975 Rookie of the Year
1980 Vare Trophy
1999 World Golf Hall of Fame

Referenser

Amerikanska golfspelare
Kvinnor
Födda 1956
Personer från Kansas City, Missouri
Levande personer
Nordland (olika betydelser)

Nordland kan syfta på:

 Nordland fylke – ett fylke i norra Norge
 Nordland (Somalia) – en omstridd region mellan Puntland och Somaliland
 Nordlandrörelsen – en svensk nationalistisk rörelse.
 Nordland (tidning) – en svensk tidskrift om rasistisk musik från mitten av 1990-talet
 Nordland (album) – ett musikalbum från 1986 av Mörbyligan
 SS-division Nordland – var en division inom Waffen-SS
Sevallbo

Sevallbo är en större by i Utomälven i Hedesunda socken. Byn Sevallbo har tidigare haft både mellanstadieskola och lanthandel. Ansgariikyrkan heter traktens egen kyrka. Den är byggd av ortsbefolkningen vid 1900-talets början, enligt traditionen beroende på att man tröttnat på att ro kyrkbåtarna från Bälgsnäs eller Hällarna till Hedesunda kyrka. Sevallbo har kontakt med Dalälven genom traktens  båthamn i Hällskog. I ett brev om jordbyte mellan Ön och Hade år 1424 nämns en by Bodum där ingen vet vilken by som avses. Enligt professor Folke Hedblom skulle detta kunna avse Sevallbo.

Se även
Medeltidsbreven från Hedesunda

Hedesunda
FG 42

Fallschirmjägergewehr 42 (FG 42 eller FjG 42) var ett mellanting mellan en automatkarbin och en lätt kulspruta som tillverkades i Nazityskland under andra världskriget. FG 42 var avsedd att användas av Luftwaffes fallskärmsjägare. Den grova kalibern gjorde att vapnet var svårt att kontrollera vid automateld och begränsade dess användbarhet. Trots att FG 42 endast byggdes i några tusental exemplar var konstruktionen inflytelserik bland efterkrigstidens vapentillverkare.

Historik
Under inledningsskedet av slaget om Kreta på våren 1941 hade de tyska fallskärmsjägarna lidit svåra förluster då de var tvungna att hoppa med endast lätta vapen som kulsprutepistoler och handgranater med sig. Tyngre vapen som kulsprutor och repetergevär släpptes i separata behållare och innan fallskärmsjägarna nådde dessa hade deras motståndare en stor stridsfördel då deras eldhandvapen hade mycket längre räckvidd. Fallskärmsjägarnas fallskärmar var fästa med endast en lina i selen på kroppen vilket gjorde att de landade på alla fyra och lätt skadade sig om de hade med sig tyngre och klumpigare utrustning som gevär. Denna upplevelse ledde till planer på ett universalvapen som i viss mån kunde ersätta repetergevären med möjlighet till pricksäkra enkelskott med lång räckvidd, kulsprutepistolerna med automateld på kort håll samt kulsprutorna med hjälp av ett benstöd som möjliggjorde understödjande eldgivning.

Användare
 Argentina
 Finland
 Nazityskland
 Nordvietnam

Externa länkar 
FG 42 - Fallschirmjägergewehr 42
FG-42 automatic rifle 

Automatkarbiner
Tyska eldvapen under andra världskriget
Ansgariikyrkan, Hedesunda

Ansgariikyrkan är en kyrkobyggnad i Sevallbo. Den är församlingskyrka i Hedesunda församling i Uppsala stift. Kyrkan finansieras genom gåvor bland annat från syföreningens auktioner. I kyrkans församlingssal hålls vägmöten och studiecirklar etc. Utanför kyrkan finns en fristående klockstapel med kyrkklocka tillverkad av Bergholtz klockgjuteri. Kyrkklockan invigdes 1992.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan uppfördes efter ritningar av arkitekt Natanael Karlsson och invigdes år 1927 av ärkebiskop Nathan Söderblom. Kyrkobyggnaden uppfördes av ortsbefolkningen, enligt traditionen beroende på att man tröttnat på att ro kyrkbåtarna från Bälgsnäs eller Hällarna till Hedesunda kyrka. I kyrkan finns målningar av 1700-talskonstnären Hans Wikström.

Se även
 Hedesunda kyrka
 Utomälven

Externa länkar

 Hedesunda församling
 

Kyrkobyggnader i Uppsala stift
Kyrkobyggnader i Gävle kommun
Kyrkobyggnader invigda 1927
Hedesunda
1927 i Sverige
XFS

eXtended File System ett 64-bitars högprestandafilsystem av SGI. XFS ersatte det tidigare EFS, som också stod för Extended File System.

XFS utvecklades från början för Irix men SGI har släppt det som öppen källkod och det ingår nu även i Linux även om de mer avancerade funktionerna fortfarande bara finns för Irix.

XFS var ett av de mer skalbara filsystemen när det kom och ligger fortfarande rätt bra till. Största filstorlek är 9 EB och största filsystem man kan skapa är 18 EB.

Har man krav på GRIO (Guaranteed Rate IO), vilket är ganska vanligt i TV-branschen, så stödjer XFS även detta.

XFS finns även i en klustrad variant som heter CXFS.

Externa länkar 
 SGI - XFS Filesystem

Filsystem
Utomälven

Utomälven är ett område i Hedesunda socken i Gävle kommun, söder om Dalälven.

Byar från öster till väster: Trallet, Bälgsnäs, Lindbäck, Viken, Harbäck, Harmyra, Fräkenänget, Sevallbo, Sevallbovreten, Dalkarlsbo, Fröjesbo, Gundbo, Hällarna, Jugansbo, Kulla, Hade, Hadeholm, Kolartorpen, Södra Färjsundet. 

Naturbad finns på flera ställen vid Dalälven, bland annat i Hällskog och i Hade. På cykelavstånd finns Ön. 

Ansgariikyrkan och Hadeholms herrgård är kända byggnader i Utomälven.

Hedesunda
Kenttä

Kenttä är en by i Pajala kommun vid Torne älv i Norrbotten, belägen invid länsväg 395 mellan Lovikka och Junosuando, cirka 30 km nordväst om Pajala och mindre än två kilometer öster om Junosuando kyrka. Den kan även sägas vara en del av Junosuando.

Kenttä betyder fält eller "glänta". Därför finns det många platser med detta namn. Ofta förknippas platsen med ett ställe där man hållit kreatur, ibland en fäbodvall eller ett ställe för en sommarladugård.

Källor

Noter 

Orter i Pajala kommun
HTV (TV-företag)

HTV, är ett TV-företag och ITV-licensinnehavaren för Wales och västra England. Företaget ägs av ITV plc.

HTV tog över efter Television Wales and West 1968 och hette då Harlech Television (efter företagets chef, Lord Harlech). I och med introduktionen av färg-teve 1970 blev namnet HTV.

Över HTV:s region sänds två tjänster: ITV1 Wales (tidigare HTV Wales) i Wales och ITV1 West (tidigare ITV1 West of England och innan dess HTV West) i den engelska delen. Namnet ITV1 West syns bara innan regionala program, annars använder man bara namnet ITV1 och har samma programpresentatörer som övriga England. På ITV1 Wales syns dock namnet "ITV1 Wales" hela tiden och kanalen har egna programpresentatörer, med undantag för nattsändningarna.

HTV-namnet förekommer alltså inte längre som namn på tv-kanalen, men syns i slutet av produktioner för kanalen S4C. Namnet HTV behölls även för nyhetsprogrammen fram till 2 februari 2004 då de också bytte namn till ITV.

Bland HTV:s program ingår "ITV Wales News", "ITV West News", "The Ferret", och "Nuts and Bolts". Man producerar inte längre särskilt mycket program för hela ITV-nätverket. När man gjorde så gjorde man bland annat TV-serien Robin av Sherwood på 1980-talet samt mycket barnprogram.

Sedan 1982 gör HTV kymriska program åt S4C. Före starten av S4C var HTV:s kvällsnyheter i Wales uppdelade i två kvartar, först Y Dydd på kymriska och sedan Report Wales på engelska.

1996 tog United News and Media plc över HTV. År 2001 såldes HTV till Carlton Communications, även om namnet HTV inte blev Carlton som på de andra Carltonägda stationerna. Sedan februari 2004 är företaget en del av ITV plc.

ITV
TV-kanaler i Storbritannien
Engelskspråkiga TV-kanaler
TV-kanaler och TV-stationer startade 1968
ITV plc

ITV plc är ett brittiskt tv-företag som innehar samtliga ITV-licenser för England, Wales samt skotska gränsen. Det skapades genom sammanslagning av Carlton Communications och Granada plc.

I företaget ingår följande regionala företag:
 Anglia Television: Östra England
 Border Television: Engelsk-skotska gränsen och Isle of Man
 Carlton: London på vardagar
 Central Independent Television: Midlands
 Granada Television: Nordvästra England
 HTV: Wales och västra England
 London Weekend Television (LWT): London på helger
 Meridian Broadcasting: Södra och sydöstra England
 Tyne Tees Television: Nordöstra England
 Westcountry Television Sydvästra England
 Yorkshire Television: Yorkshire/Lincolnshire

Man är också helägare till följande kanaler:
 ITV2
 ITV3
 ITV News Channel (producerad av ITN)
 Men and Motors (tillhörande Granada Sky Broadcasting)

ITV plc äger också 75 procent av GMTV som sänder ITV:s frukostteve, såväl som 45 procent av irländska TV3. Man äger också 40 procent av nyhetsföretaget Independent Television News.

Valet av namnet ITV var kontroversiellt och kritiserades av övriga ITV-företag eftersom det kunde ge sken av att ITV plc ägde hela ITV-nätverket, något som inte är fallet.

 
Brittiska TV-bolag
TV-kanaler och TV-stationer startade 1954
Partitiv

Partitiv är ett grammatiskt kasus som uttrycker en (vanligen obestämbar) del av en helhet ("vatten" → "ett glas vatten").

I svenskan motsvaras partitiv vanligen av artikellöshet (dricka kaffe). I vissa norrländska dialekter förekommer dock bestämd form i partitiv (dricka kaffet eller fiska laxen). I franskan och italienskan uttrycks partitiv genom användning av partitiv artikel (franska du pain, italienska del pane, bröd).

Partitivändelser
Finska: -a, -ä, -ta, -tä, -tta, -ttä.
 
Estniska: Singularis: -t, vokal (-a, -e, -i, -u), -d, eller ytterst sällan -da
Plural: -id, -sid eller vokal (-e, -i eller -u)

I finskan bildas partitiv oftast genom att man lägger till -a/ä, -ta/tä eller -tta/ttä (flerstaviga stammar som slutar på e) i slutet av ordet: maitoa mjölk, piimää fil, maata land, yötä natt, terveyttä hälsa, huonetta rum.

I estniskan bildas partitiv ofta genom att lägga till ändelser på ordets nominativ- eller genitivform: lemmik favorit (nominativ), lemmiku (genitiv) → lemmikut (partitiv singularis), lemmikuid (partitiv pluralis).

Användning i finska
I finskan används partitiv i flera sammanhang, bland annat:
 Med räkneord eller andra mängdangivelser i singularis: kaksi taloa ”två hus”, monta lintua ”många fåglar”; däremot kahdet housut ”två par byxor” (här är räkneordet i pluralis eftersom byxorna är par).
 Vid obestämd mängd: sielläpä on kalaa! ”vad det finns fisk där!”
 Bestämningen till ett måttord: kilo voita "ett kilo smör"
 Vid oavslutade handlingar: luin kirjaa ”jag (höll på och) läste (i) en bok/boken”, ammuin karhua ”jag sköt (mot/på) björnen”; jämför luin kirjan ”jag läste boken (helt och hållet)”, ammuin karhun ”jag sköt björnen”.
 Med vissa ord används (i grundbetydelsen) alltid partitiv, då handlingen uppfattas som fortgående: rakastan Bachia ”jag älskar Bach” 
 Vid nekande eller tvivel: en löydä takkia ”jag hittar inte jackan”, lukeekohan hän sitä kirjaa? ”knappast läser han väl den boken?” (beroende på sammanhang också ”måntro han (som bäst) läser i den boken”)
 Ibland som hövlighetsform: saanko lainata kirjaa ”får jag låna boken (eg. så smått)”, riisukaahan takkia ”tag av er (eg. av) jackan”.

Noter

Källor

 Karlsson, F., Finsk grammatik, Helsingin Liikekirjapaino Oy, 1979, 

Kasus
Patty Berg

Patricia Jane "Patty" Berg, född 13 februari 1918 i Minneapolis, Minnesota, död 10 september 2006 i Fort Myers, Florida, var en amerikansk golfspelare som dominerade LPGA-touren på 1940-, 1950- och 1960-talet.

Hon slog igenom 1935 då hon kom på andra plats i U.S. Women's Amateur efter Glenna Collett Vare i Vares sista Amateurseger. Berg nådde finalen 1937 och vann Amateur 1938. Berg, som var en av grundarna av LPGA, vann 41 tävlingar på LPGA- och WPGA-touren och kom tvåa i 1957 års US Open. Hon kom tvåa i LPGA Championship 1956 och 1959. Hon vann Womens Western Open sju gånger och Titleholders Championship sju gånger. Båda tävlingarna betraktades på den tiden som majors. Hennes sista seger kom 1962.

Associated Press utsåg henne till Årets idrottskvinna 1938, 1942 och 1955. Patty Berg har plats nummer 1 i LPGA Hall of Fame. 1978 fick hon en utmärkelse knuten till sitt namn, Patty Berg Award, en utmärkelse som hon själv mottog 1990.

Proffssegrar
1941 Western Open, North Carolina Open, New York Invitational
1943 Western Open, All-American Open
1945 All-American Open
1946 Northern California Open, Northern California Medal Tournament, Pebble Beach Open, U.S. Womens Open
1947 Northern California Open, Pebble Beach Open, Northern California Medal Tournament
1948 Titleholders Championship, Western Open, Hardscrabble Open
1949 Tampa Open, Texas PGA Championship, Hardscrabble Open
1950 Eastern Open, Sunset Hills Open, Hardscrabble Womens Invitational
1951 Sandhills Womens Open, Pebble Beach Weathervane, New York Weathervane, Womens Western Open, 144-hole Weathervane
1952 New Orleans Womens Open, Richmond Open, New York Weathervane
1953 Jacksonville Open, Titleholders Championship, New Orleans Womens Open, Phoenix Weathervane (tied with Louise Suggs), Reno Open, All-American Tom OShanter, World Championship
1954 Triangle Round Robin Invitational, World Championship, Ardmore Open
1955 St. Petersburg Open, Titleholders Championship, Western Open, Clock Open, World Championship, All-American Open
1956 Dallas Open, Arkansas Open
1957 Havana Open, Titleholders Championship, Western Open, All-American Open, World Championship
1958 Western Open, American Womens Open
1960 American Womens Open
1962 Muskogee Civitan Open

Majors visas i fet stil.

Majorsegrar som amatör
1937 Titleholders Championship
1938 Titleholders Championship
1939 Titleholders Championship

Inofficiella segrar
1944 Pro-Lady Victory National (med Johnny Revolta)
1950 Orlando Two-Ball (med Earl Stewart)
1954 Orlando Two-Ball (med Pete Cooper)

Utmärkelser
1974 World Golf Hall of Fame
1953 Vare Trophy
1955 Vare Trophy
1956 Vare Trophy
1990 Patty Berg Award
2000 Commissioners Award

Källor

Externa länkar
Patty Berg på LPGA
World Golf Hall of Fame

Amerikanska golfspelare
Kvinnor
Födda 1918
Avlidna 2006
Idrottare från Minneapolis
Torsbo, Hedesunda

Torsbo är en by i Hedesunda socken, Gävle kommun. Byn ligger vackert på en rullstensås vid Dalälven öster om byn Östveda. Det kan inte uteslutas att bynamnet har något med den gamle asaguden Tor att göra. Sjögren odlade marken och hans väg leder ner till badstranden. Här har även en båtbyggare varit bosatt.

Hedesunda