kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Korsbackakyrkan

Korsbackakyrkan är en kyrkobyggnad i Kävlinge. Den är församlingskyrka i Kävlinge församling i Lunds stift.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan uppfördes i brunrött tegel 1897 under nygotikens era, varför kyrkan domineras av denna stil, både exteriört och interiört. Arkitekt var Alfred Arwidius.

Kyrkorummet täcks av ett trätunnvalv med sju synliga bjälksparrar. Absiden är ett vitputsat valv. Golvet har cementplattor i gångar, kor, kapell och vapenhus. Bänkinredningen har trägolv. Träinredningen är brunmålad fabrikssnickeri i nygotisk stil. Fasaden är vitputsad på blinderingar och fönsteromfattningar. Kalkstensplattor täcker strävpelare och tinnar. Yttertaket är täckt med koppar.

Kyrkan invigdes första söndagen i advent, 28 november 1897. Fram till 1982 var namnet Kävlinge nya kyrka, vardagligt benämnd Nya kyrkan. Den är belägen på en höjd cirka 250 meter norr om Gamla kyrkan. Namnet Korsbacka kommer från backen vid vägkorset, som har gett namn åt området, kyrkan, Korsbackaskolan och Korsbackahallen. Ibland skrivs kyrkans namn Korsbacka kyrka.

Inventarier
 Altarbilden är utförd av Fredrik Krebs och föreställer Jesus vid första nattvarden.
 Ett krucifix av trä är snidat av Bror Forslund och skänkt till kyrkan av konstnären.
 I triumfbågen finns ett hängande glaskors utfört av konstnären Erik Haglund, 1963.
 Korväggarna pryds av tre gobelänger i ryateknik. Dessa är ritade av Kirsten Hennix och tillverkade av församlingsbor.
 I västra delen av kyrkan finns sedan 2013 fyra stora tavlor av konstnären Limpo. De föreställer händelser i Jerusalem under påsken.

Orgel
1980 byggde A. Mårtenssons Orgelfabrik AB, Lund en mekanisk orgel med cymbelstjärna. Fasaden är ritad av Torsten Leon-Nilson. Orgeln är placerad vid norra väggen.

Gamla orgeln
Det finns även en äldre orgel som byggdes 1902 av Salomon Molander & Co, Göteborg och är en mekanisk orgel.

Två fasta kombinationer (Piano och Forte)

Galleri
Invändigt kyrkan i oktober 2013:

Referenser

Tryckta källor
 Korsbacka kyrkan. Broschyr hämtad i kyrkan 15 oktober 2013.

Webbkällor
 Lotta Eriksson och Emelie Petersson: Korsbackakyrkans kyrkogård, Regionmuseet Kristianstad

Vidare läsning

Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader i Kävlinge kommun
Kyrkobyggnader invigda 1897
Kävlinge
Tegelkyrkor
1897 i Sverige
Pasma

Pasma kan syfta på:

 Pasma (djur) – en fjäril
 Pasmor – en viss längd garn, se Pasmor
Nålhus

Ett nålhus är en äldre typ av förvaringsdosa eller -hylsa för synålar som ofta bars som ett dräkttillbehör.

Vikingatidens nålhus bestod oftast av en vågrätt hängande cylinder med öppning i bägge ändar. i mitten satt en ulltuss som nålarna stacks in i. Under medeltiden hängde cylindern vanligen lodrätt och kunde även ha lock.

Nålhus har fortsatt att förekomma i kvinnodräkten i ålderdomliga folkdräkter, bland annat i Skåne och Dalarna och i samiska folkdräker ända in i modern tid. Sentida nålhus har oftast ett rektangulärt långsmalt tvärsnitt.

Arkeologiska artefakter
Syredskap
Sömnad
Långasjö

För sjöar med snarlika namn, se: Långasjön

Långasjö är en tätort i Emmaboda kommun och kyrkby i Långasjö socken  i Kalmar län.

Långasjö ligger i utvandrarbygden. Några kilometer bort ligger Vilhelm Mobergs födelsebygd.

Befolkningsutveckling

Samhället
Kyrkan ligger vid Långasjösjön. I kyrkan finns en altartavla som är målad av Elisabeth Bergstrand-Poulsen. Mittemot kyrkan finns sockenstugan och här finns Gertrud Lilja-rummet och Bergstrandssalen.

Kyrkstallarna är ombyggda till vandrarhem. Som ett Småland i miniatyr ligger Klasatorpet, känt för inspelningen av utvandrarfilmerna efter roman av Vilhelm Moberg.

Det finns en skola, Långasjö skolan, med låg- och mellanstadium. Servicehuset Allégården erbjuder boende för äldre. Vid Ekeboryds naturreservat intill sjön Törn finns rastplatser och här kan man även fiska och hyra båt. Badplatser friluftsbad finns i Häljanäs och Långasjösjön. Utvandrarleden går förbi här. Det finns bland annat en bank, en lanthandel, ett ridhus, en idrottsplats och en miljöstation. Tidigare fanns även en restaurang/krog här, men i december 2005 brann den ner. Ett av Södra Skogsägarnas större sågverk ligger i Långasjö och har mellan 150 och 200 anställda. Långasjö Växthus odlar och säljer tomater, andra grönsaker samt växter och  blommor.

Personer från orten
Maria Larsson, politiker
Ingemar Mundebo, politiker 
Amandus Johnson, historiker

Noter 

Orter i Emmaboda kommun
Tätorter i Sverige
Cabral

Cabral kan syfta på:

 Pedro Álvares Cabral (1467/1468–cirka 1520), en portugisisk sjöfarare
 Cabral (kommun) – en kommun i Dominikanska republiken
 Cabral (ort) – en ort i kommunen
Vissefjärda

Vissefjärda är en tätort i Emmaboda kommun i Kalmar län och kyrkby i Vissefjärda socken.

Befolkningsutveckling

Samhället
Vissefjärda kyrka ligger där Lyckebyån passerar och rinner in i Kyrksjön. I närheten av Lyckebyån ligger också Vissefjärda skola.

Mittemot kyrkan, på andra sidan Lyckebyån, ligger kyrkstallarna som byggdes med plats för 200 hästar år 1855. Kyrkstallarna användes fram till slutet av 1930-talet. Förr gick häradsvägen över stallplanen och vidare över en valvbro till kyrkan. I stallarna ryms sedan 1948 ett hembygdsmuseum med gamla redskap och husgeråd från trakten.

Föreningar
Emmaboda golfklubb har även golfbanan Björketorpsbanan med 18 hål vid Kyrksjön i Vissefjärda. I Vissefjärda finns också Vissefjärda Gymnastik- och idrottsförening (VGIF) som bildades 1929, med ansvar för bland annat fotboll, bordtennis, gymnastik och tennis. Herrlaget spelar säsongen 2021 i division fem. Vissefjärda Crossklubb bedriver sin verksamhet vid crossbanan i Rövaredalen.

Vissefjärda Hembygdsförening bildades den 18 april 1937. Sedan 1950 ger de varje år ut föreningens sockenkrönika, I Dackebygd. Föreningen har förutom Kyrkstallarna och Kyrkeby Bränneri, även hand om en del äldre gårdar och stugor i socknen som man kan få en visning av.

Personer från orten
Lars Gullin (1928-1976), jazzmusiker, kompositör
Nils Linder (1835-1904), riksdagsman
Theodor Wisén (1835-1892), filolog, ledamot av Svenska Akademien
Nils Dacke (1510-1543), upprorsledare

Se även
Vissefjärda socken

Referenser

Noter

Tryckta källor 
Samuel Karlsson: Levande industriminnen – människorna och miljöerna, Bilda Förlag, Stockholm 2005,

Webbkällor 
 Vissefjärda Hembygdförening

Orter i Emmaboda kommun
Tätorter i Sverige
Nordexpressen

Nordexpressen är en svensk film från 1992 med Robert Aschberg och Gert Fylking, regisserad av Mats Helge Olsson.
 
Robert Aschberg spelar actionhjälte som räddar världen från skumma skurkar. 

Filmen spelades in på ett par veckor i Luma Industriområde i Stockholm. De flesta roller gjordes av amatörer. Den gick aldrig upp på biograferna, men visades i TV3 den 9 februari 1992. TV3s publik fick sedan möjlighet att rösta på om filmen skulle få en fortsättning, men publiken röstade nej. Filmen totalsågades av kritikerna.

Rollista 
Robert Aschberg - John Andersson 
Elisabeth Granneman - Raggan 
Gert Fylking - Wolfgang Mueller 
Tage Axelsson - Ola Göransson 
Johan Widerberg - Håkan Niklasson 
Peter Ahlm - Natoofficer 
Lennart Jähkel - Dahlberg, polischef 
Lasse Lundgren - Fernandez 
Hasse Aro - TV-uppläsare
Thorsten Flinck - Benke Bengtsson 
Karl Johan Fröjd-  Sorensen 
Johan Kekonius - Johan Eriksson 
Dan Lindhe - Jonsey

Externa länkar 
 
 

Svenska actionfilmer
Svenska komedifilmer
Svenska filmer 1992
Svenskspråkiga filmer
Algutsboda socken

Algutsboda socken i Småland ingick i Uppvidinge härad (delar före 1872 i Konga härad) i Värend och Kronobergs län, uppgick 1969 i Emmaboda köping i Kalmar län och området ingår sedan 1971 i Emmaboda kommun och motsvarar från 2016 Algutsboda distrikt.

Socknens areal är 320,6 kvadratkilometer, varav land 314,96. År 2000 fanns här 1 853 invånare.  Tätorterna Johansfors, Eriksmåla och småorten Boda glasbruk samt kyrkbyn Algutsboda med sockenkyrkan Algutsboda kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik

Algutsboda socken har medeltida ursprung.

Före 1872 tillhörde Moshults fjärding Konga härad, bestående av hemmanen Skränbohult, Gåsamåla Askaremåla, Påvelsmåla, Moshultamåla och Moshult och hörde till Ljuders jordebokssocken. 1872 överfördes Skrämbohult och Gåsamåla till Ljuders socken och övriga till denna socken.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Algutsboda församling och för de borgerliga frågorna till Algutsboda landskommun.  Denna senare inkorporerades 1969 i Emmaboda köping, från 1971 Emmaboda kommun. Området överfördes 1969 från Kronobergs län till Kalmar län.

1937 överfördes Grimmansmåla 1:6 till Vissefjärda socken i Kalmar län, 1947 överfördes delar av Krysseboda och Rasslebygd samt 1954 delar av dessa jämte del av Grimmansmåla till Emmaboda köping i Kalmar län.

1 januari 2016 inrättades distriktet Algutsboda, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen tillhört samma fögderier och domsagor som Uppvidinge härad.

Geografi
Algutsboda socken ligger väster om Nybro och genomflyts av Lyckebyån som här rinner upp. Området utgörs av skogsbygd med mossar och kärr. Riksväg 25 löper i ostvästlig riktning genom socknen.

Fornminnen
Ett par rösen från bronsåldern och flera järnåldersgravfält är kända.

Näringar
Algutsboda socken har sedan 1800-talet haft ett antal glasbruk, bland andra Modala där Vilhelm Moberg började arbeta vid elva års ålder. Än idag är flera i drift: Boda (endast glasutställning och försäljning), Johansfors och Åfors. Konstnärsparet Ulrica Hydman-Vallien och Bertil Vallien i Åfors liksom Kjell Engman (tidigare verksam i Boda) är kända namn inom glaskonsten.

Två sågverk i socknen är Jarl-Trä och Gransjösågen.

Namnet
Namnet (1283 Asgutzrumea), taget från kyrkbyn, består troligen av förledet mansnamnet Asgut (Algot) och efterledet rum, öppen plats.

Vilhelm Moberg
Vilhelm Moberg föddes i byn Moshultamåla. Hans föräldrar är begravda på kyrkogården i Algutsboda. Varje sommar läses Moberg offentligt på någon plats i socknen som har anknytning till hans författarskap. I Duvemåla Hage brukar musik tona ut i sommarnatten. Musikalen "Kristina från Duvemåla" har grundlagt denna tradition.

Se även
Algutsboda församling
Lista över fasta fornminnen i Emmaboda kommun#Algutsboda

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd.Landsbygden. Kronobergs län Hermes 1952

Externa länkar

Indelningar i Emmaboda kommun
Socknar i Uppvidinge härad
Socknar i Konga härad
Fiddekulla

Fiddekulla är en småort i Emmaboda kommun i Kalmar län belägen i Vissefjärda socken.

Fiddekulla är en by belägen strax utanför det lilla samhället Vissefjärda. Namnet Fiddekulla sägs komma från de gammalsvenska orden fidde (gytja/kärr) och kulla (ås/höjd) som lär vara en äldre beskrivning av byns marker. Beskrivningen stämmer till viss del fortfarande in på byn då Fiddekulla är rikt på åsar, varav en har det något lustiga namnet Pungen. En större del av Fiddekullas landskap utgjordes av odlings- och betesmark, och skog fram till mitten av 1980-talet. Idag finns ingen odlingsmark kvar men betesmark och skog går fortfarande att finna. I byn betar såväl hästar, kor och får större delen av året. 
Totalt finns idag 32 bostadshus i byn.

Källor

Orter i Emmaboda kommun
Småorter i Sverige
Strängsmåla

Strängsmåla är en tidigare småort i Emmaboda kommun, Kalmar län och en by i Långasjö socken. Byn ligger en dryg kilometer söder om Långasjö.  SCB definierade orten som småort 1995, men inte därefter. 

I byn finns en sågverksindustri.

Referenser

Orter i Emmaboda kommun
Tidigare småorter i Sverige
Tharangambadi

Tharangambadi (tamil: தரங்கம்பாடி, äldre namn Tranquebar) är en hamnstad i den indiska delstaten Tamil Nadu, och tillhör distriktet Nagapattinam. Folkmängden uppgick till 23 191 invånare vid folkräkningen 2011. Staden är belägen vid en av floden Cauverys mynningsarmar på koromandelkusten.

Kolonitiden
Den skånske adelsmannen Ove Gjedde till Tomarp utanför Kvidinge i nordvästskåne grundade staden Trankebar (Tranquebar) för sin kung Kristian IV:s räkning år 1620 och byggde fortet Dansborg.
Staden anlades på ett från rajan av Tanjore köpt område och blev  huvudort i de danska besittningarna i Indien tills de såldes till Brittiska Ostindiska Kompaniet för 20 000 brittiska pund år 1845. Den tillhörde under brittisk tid presidentskapet Madras. 

Under den danska tiden var staden en livlig hamnstad med omkring  invånare som skyddades av det stora fortet, Danmarks näst största efter Kronborg.

Mission

År 1705 upprättade Bartholomäus Ziegenbalg (1683-1719) och Heinrich Plütschau (1677-1747)  den första protestantiska missionsstationen utanför Europa och Nordamerika i Tranquebar. Biskopen i den evangelisk-lutherska tamilkyrkan (Thamil Suvesesha Lutheran Thiruchabai) i Tamil Nadu, som bildades 1919 efter mission från Svenska kyrkan och den lutherska Leipzigmissionen i Tyskland, har titeln Biskop av Tranquebar.

Modern tid
Än idag finns spår av 
Danska Ostindiska Kompaniets verksamhet i stadens gamla kvarter. Stadsporten finns kvar, guvernörsbostaden har renoverats och det finns gatskyltar på danska. Fortet är numera museum. 

Staden drabbades av tsunamin år 2004 och erhöll en del av hjälpen ifrån Danmark.

Externa länkar

Källor

Noter

Orter i Tamil Nadu
Kolonialism i Indien
Tranquebar
Ugglan
Orter grundade 1620
De-Lovely

De-Lovely är en amerikansk film från 2004, i regi av Irwin Winkler. Filmen hade svensk premiär 15 oktober 2004.

Handling 
Filmen handlar om den amerikanske kompositören Cole Porter.

Rollista i urval 
Kevin Kline - Cole Porter
Ashley Judd - Linda Lee Thomas/Porter
Jonathan Pryce - Gabe (Ärkeängeln Gabriel)
Kevin McNally - Gerald Murphy
Sandra Nelson - Sara Murphy
Allan Corduner - Monty Woolley
Peter Polycarpou - Louis B. Mayer
Keith Allen - Irving Berlin
James Wilby - Edward Thomas
Kevin McKidd - Bobby Reed
Richard Dillane - Bill Wrather
John Barrowman - Jack
Peter Jessop - Diaghilev
Edward Baker-Duly - Boris Kochno
Jeff Harding - Cody
Caroline O'Connor - Ethel Merman

Artister/nummer
Robbie Williams: It's De-Lovely 
Elvis Costello: Let's Misbehave 
Alanis Morissette: Let's Do It, Let's Fall In Love 
Sheryl Crow: Begin The Beguine 
Mick Hucknall: I Love You 
Diana Krall: Just One Of Those Things 
Natalie Cole: Ev'ry Time We Say Goodbye

Referenser

Externa länkar 

Filmer 2004
Amerikanska musikalfilmer
Filmer i regi av Irwin Winkler
Filmer om kompositörer
Cole Porter
Biografiska filmer om musiker
Tordesillas

Tordesillas är en kommun i Spanien.   Den ligger i provinsen Provincia de Valladolid och regionen Kastilien och Leon, i den centrala delen av landet, , nära floden Duero. Antalet invånare är .

Tordesillas var ofta kungligt residens. Den 7 juni 1494 slöts här det så kallade Tordesillasfördraget mellan Spanien och Portugal. Varje år 15 september anordnar stadsförvaltningen en fiesta (fest): Toro de la vega, känd som den råaste tjurfäktningsturneringen, då en tjur hetsas genom stadens gator och får attackeras av vem som helst med kniv eller spjut. Den får dock ej dödas innan den drivits över bron. Dödskampen brukar pågå omkring en timme.

Källor 

Indelningar i Kastilien och Leon
Orter i Kastilien och Leon
Tordesillasfördraget

Tordesillasfördraget (spanska: Tratado de Tordesillas; portugisiska: Tratado de Tordesilhas) var ett bilateralt fördrag som slöts 1494 i Tordesillas mellan Spanien och Portugal där gränsen mellan ländernas utomeuropeiska besittningar bestämdes.

Fördraget 
Fördraget innebar en uppdelning av de nyupptäckta områdena utanför Europa mellan Portugal och Spanien. Gränsen mellan ländernas utomeuropeiska besittningar bestämdes till en linje 370 leguas (2193 km) väster om Kap Verde där det som låg öster om denna linje skulle tillhöra Portugal och det som låg väster därom skulle tillhöra Spanien. Det blev lite oklart vilken longitud detta motsvarade, eftersom det fanns olika sätt att räkna, varierande mellan 42° och 50° väster om Greenwich. Senare kom Brasiliens kust att utsträckas till cirka 52°V.

Tanken var att förhindra en väpnad konflikt mellan dåtidens mest betydande katolska länder.

Historia 
Redan 1481 tilldelade påven allt icke-kristet land utanför Europa (utom de spanska Kanarieöarna) till Portugal, som var den nation som påbörjat upptäcktsresor till sjöss. År 1493, efter Columbus första resa, gav påven som då var spanjor, allt land väster om Azorerna och söder om Kap Verde till Spanien (Inter Caetera).

Portugals kung var missnöjd och startade förhandlingar om gränslinjen. Förhandlingarna i Tordesillasfördraget avslutades den 7 juni 1494 i den spanska staden Tordesillas under överinseende av påve Alexander VI. Fördraget ratificerades den 2 juli av de spanska monarkerna Isabella I av Kastilien och Ferdinand II av Aragonien samt den 5 september Johan II av Portugal och stadfästes även av påven Julius II 1506.

Originalen förvaras idag i Archivo General de Indias i Sevilla och Arquivo Nacional da Torre do Tombo i Lissabon.

Senare skulle fördraget komma att utökas i Zaragozafördraget, där en linje på andra sidan jorden drogs.

Andra länder ignorerade fördraget och kom att konkurrera med Spanien och Portugal. Dessa var främst Storbritannien, Frankrike och Nederländerna.

Referenser

Noter

Externa länkar 

 om Tordesillasfördraget (engelska)
 om Tordesillasfördraget (spanska)

Portugisiska imperiet
Spanska imperiet
Portugal under 1400-talet
Relationer mellan Portugal och Spanien
1494
Isabella I av Kastilien
Tvinning

Tvinning kan syfta på
 Tvinning av trådar, se tvinna
 Tvinning i sportfiske, se spinnare
Sutlej

Sutlej (Satledj, Plinius: Hesidros), biflod till Indus, den östligaste floden i Punjab, uppstår i Transhimalaya under namnet Tage-tsangpo, av Hedin betraktad som dess egentliga källa, helt nära Brahmaputras källor i Kailasbergen, genomrinner de båda heliga sjöarna Manasarowar och Rakas-tal (4 602 m ö.h.), banar sig väg genom Himalayas pass mellan höjder av 6 000 m på vardera sidan, strömmar genom Bashar och Simla Hill samt inträder på indiskt område vid Hoshiarpur.

Djupet i Himalaya är 5-6 m; ythastighet 2,5 m/s. Nedkommen på Punjabs slättbygd, mottar Sutlej en ansenlig biflod, Beas (Bias), och nära sitt utlopp Chenab (som själv har två bifloder), heter därefter Punjnad ("fem floder") och faller ut i Indus nära Mithankot. Längd omkr 1 550 km. Fartyg om 40 ton kan gå upp till Ferozepur, vilket är 600 km.

I början av 1800-talet (Ranjit Singhs tid) bildade Sutlej gräns mellan sikhernas och britternas områden, och sikhstaterna söder om floden kallades Cis-Sutlej-stater. Sutlej ger upphov till två bevattningssystem: Sirhindkanalen, som vid Rupar, 160 km ovanför Bias, berövar Sutlej hela dess vinterflöde, samt övre och nedre Sutlejs översvämningskanal i Ferozepur och Bahawalpur nedanför Bias förening med Sutlej.

Källor

Vattendrag i Indien
Vattendrag i Pakistan
Indus avrinningsområde
Sunflower (musikalbum)

Sunflower är ett album som gavs ut 31 augusti 1970 av The Beach Boys. Albumet var gruppens nittonde LP och den första för skivbolaget Reprise. Det är producerat av The Beach Boys gemensamt.

Albumet nådde Billboard-listans 151:a plats, deras sämsta placering för ett studioalbum dittills och endast tangerat av M.I.U. Album från 1978. På den brittiska albumlistan nådde det 29:e plats. Tidskriften Rolling Stone rankade albumet 2003 som nummer 380 på sin lista över de 500 bästa albumen genom tiderna.

Låtlista
"Slip on Through" (Dennis Wilson) - 2:19
"This Whole World" (Brian Wilson) - 1:58
"Add Some Music to Your Day" (Brian Wilson/Joe Knott/Mike Love) - 3:36
"Got to Know the Woman" (Dennis Wilson) - 2:43
"Deirdre" (Bruce Johnston/Brian Wilson) - 3:29
"It's About Time" (Dennis Wilson/Bob Burchman/Al Jardine/Carl Wilson) - 2:58
"Tears in Morning" (Bruce Johnston) - 4:11
"All I Wanna Do" (Brian Wilson/Mike Love) - 2:36
"Forever" (Dennis Wilson/Gregg Jakobson) - 2:42
"Our Sweet Love" (Brian Wilson/Carl Wilson/Al Jardine) - 2:41
"At My Window" (Brian Wilson/Al Jardine) - 2:32
"Cool, Cool Water" (Brian Wilson/Mike Love) - 5:04

Källor

Musikalbum 1970
Album av The Beach Boys
Natural Colour System

NCS, Natural Colour System, är ett internationellt färgbeteckningssystem för att specificera, kommunicera och kontrollera färg inom arkitektur, design, marknadsföring, tillverkning, utbildning och forskning.  NCS används också som beteckning för de produkter som illustrerar systemet och är företagsnamn för det företag som marknadsför dessa produkter.

Färgsystemet NCS 

Färgsystemet NCS bygger på forskning utförd av den tyske fysiologen Ewald Hering. Den första svenska versionen av Det naturliga färgsystemet presenterades av fysikern Tryggve Johansson. Den nu aktuella versionen har utvecklats av de svenska forskarna Anders Hård, Lars Sivik och Gunnar Tonnquist, som för detta arbete har belönats med den internationella färgorganisationen AIC:s Judd award.

NCS baseras helt på opponentprocessteorin om hur människan ser färg och säger ingenting om vilka stimuli i form av t.ex. pigment eller elektromagnetisk stålning som har lett fram till våra synintryck. Systemet kräver inte några fysiska färgprover för att kunna förstås eller tillämpas.

NCS utgår från sex elementarfärger: vitt W, svart S, gult Y, rött R, blått B och grönt G. Ingen elementarfärg har visuell likhet med någon annan elementarfärg.

Alla andra färger kan beskrivas genom sina elementaregenskaper, alltså sin likhet med upp till fyra elementarfärger. Ingen färg kan ha både grönhet och rödhet eller både gulhet och blåhet. Varje tänkbar ytfärg kan beskrivas med hjälp av NCS. NCS-koden, t.ex. 2335-Y28R har två delar. Först anges nyansen, alltså den relativa likheten till elementarfärgerna svart och vitt samt till en maximalt kulört färg som saknar likhet med svart och vitt. Nyansen kan också visas som en punkt i NCS färgtriangel. De två första siffrorna (23) anger svartheten och de följande två (35) anger kulörtheten. Eftersom svarthet + vithet + kulörthet =100% kan man enkelt härleda vitheten till i detta fall 42.

Kodens andra del anger kulörton, alltså den relativa likheten till två av de fyra kulörta elementarfärgerna. Y28R betyder gul med 28% rödhet. Kulörtonen kan visas som en punkt i NCS färgcirkel (kulörtoncirkel)

NCS är svensk standard för färgbeteckningar.

NCS Atlas och färgprover 

Som en illustration till NCS-systemet finns NCS färgatlas. I sin senaste version innehåller den 1950 färgprover som med vissa undantag visar vart tionde steg i svarthet, vithet , kulörthet och kulörton. Provernas koder anger vilken färg de har under standardiserade belysnings- och betraktningsförhållanden. Färgatlasen är standardiserad tillsammans med specifikationer om provernas tillverkningstoleranser. Ett S framför färgkoden anger att den syftar på ett prov ur den standardiserade atlasen.

Se även 
 Färgsystem

Källor

Vidare läsning
Färgantologi bok 1-3 utgiven av Byggforskningsrådet 1995

Externa länkar
Så här fungerar NCS S Färger
NCS Colour AB 

Färgsystem och färgrymder
Standarder och konventioner
Grillby

Grillby är en tätort i Enköpings kommun, ungefär 12 kilometer öster om Enköping. Orten ligger i anslutning till E 18.

I Grillby finns en mataffär, Pinos värdshus och en pizzeria. I före detta stationshuset finns även en byggnadsvårdsbutik och möbeltapetserare.

Historia
Grillby anlades 1875 som ett stationssamhälle vid Stockholm-Västerås-Bergslagens Järnvägar. Här fanns tidigare Grillby metallfabrik, en möbelfabrik och ett mejeri.

Grillby var och är beläget i Villberga socken och ingick efter kommunreformen 1862 i Villberga landskommun. I denna inrättades för orten 30 maj 1919 Grillby municipalsamhälle vilket upplöstes 31 december 1951 samtidigt som landskommunen och orten uppgick i Norra Trögds landskommun.

Befolkningsutveckling

Utbildning 
Grillbyskolan har förskola och grundskola till åk 6 samt fritidshem. Därutöver finns fristående förskola. Villberga församling har en öppen förskola, flera olika barn- och ungdomsverksamheter och körer.

På Grillbyskolan finns inget bibliotek öppet för allmänheten längre.

Idrottsföreningar 
Det finns tre större idrottsverksamheter, IK Nordia, Lokomotiv Grillby och IBF Grillby. IK Nordia står för all idrott såsom fotboll (seniorlag i division 4), handboll, tennis med mera.  Grillby IBF (seniorlag i division 4) spelar endast innebandy.

Se även
Villberga socken

Noter

Externa länkar 
 www.grillby.se

Orter i Enköpings kommun
Tätorter i Sverige