kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Messalina

Valeria Messalina, född ca 25, död 48 e.Kr., var en romersk kejsarinna, tredje hustru till kejsar Claudius. Hon anklagades för äktenskapsbrott sedan hon begått bigami efter att ha gift sig med senatorn Gaius Silius och avrättades efter att ha anklagats för konspiration mot sin make. Messalina hade med Claudius sonen Britannicus och dottern Claudia Octavia. Den senare blev hustru till kejsar Nero.

Biografi 
Messalina var dotter till Domitia Lepida och Marcus Valerius Messalla Barbatus och släkt med de julianska och claudiska ätterna.

Vid 15 års ålder gifte hon sig med Claudius, som ett par år därefter (år 41) blev kejsare. Hon hade stort inflytande i politiken och styrde tillsammans med de mäktiga, frigivna slavarna Polybius och Narcissus, som också var hennes älskare. Juvenalis skildrade Messalina som en kvinna med mycket utpräglad njutningslust; man har också velat påstå att hennes sinnlighet var så gott som en sjukdom.

Slutligen gick det så långt att hon under Claudius frånvaro i Ostia år 48 firade bröllop i Rom med sin älskare Gaius Silius. Claudius återvände till Rom mitt under bröllopsfestens orgier. De frigivna, särskilt Narcissus, bidrog till att hon blev avrättad innan hon fick en chans att beveka Claudius.

Källor

Noter

Externa länkar
 IMDb: Messalina Venere imperatrice (filmen 1960)
 Youtube: Messalina Venere imperatrice (filmen)
 IMDb: Messalina, Messalina! (filmen 1977)
 Ancient History Encyclopedia: Valeria Messalina

 

Födda 25
Avlidna 48
Romerska kejsarinnor
Kvinnor
Ugglan
Personer i Romerska riket under 000-talet
48

48 (XLVIII) var ett skottår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Den romerske kejsaren Claudius insätter Agrippa II som överintendent i Jerusalems tempel.
 Sedan han har låtit avrätta sin hustru Messalina, får Claudius senatens bifall till att gifta sig med sin brorsdotter, Agrippina.
 Silurerna revolterar, med hjälp av Caratacus, mot romarna i Britannien.
 Galliska adelsmän insläpps i den romerska senaten. Claudius ger rätten att bli romerska medborgare till aeduerna.
 Enligt en kristen legend reser helgonet Marta till Avignon.
 Hunnerriket Hsiung-nu upplöses.
 Kejsar Guang Wudi (Kouang Wou-Ti) av Kina, återupprättar kinesisk överhöghet över inre Mongoliet. Xiongnufolket inkorporeras och bildar vakt för rikets norra gräns.

Födda 
 Cai Lun, kinesisk forskare och uppfinnare av papper

Avlidna 
 Messalina, romersk kejsarinna, kejsar Claudius tredje hustru (avrättad)

Externa länkar
Doubs

Doubs är ett franskt departement i regionen Bourgogne-Franche-Comté, beläget vid floden Doubs mellersta del. Departementet, som i öster gränsar till Schweiz, har en area på 5 234 km² och omkring 520 000 invånare. Huvudort är Besançon. I den tidigare regionindelningen som gällde fram till 2015 tillhörde Doubs regionen Franche-Comté. 

Doubs ligger på Juraplatån och omfattar i öst delar av Jurabergen, med Mont d'Or (1 460 m ö.h.) som högsta punkt. Klimatet är kyligt och fuktigt. De högre liggande stråken används till boskapshållning, med produktion av de kända Gruyère-ostarna. I låglandet odlas vete, grönsaker, frukt och vindruvor. Industrin i departementet är betydlig; Besançon är centrum för den franska klockindustrin, och Montbéliard är ett viktigt centrum för bilindustrin (Peugeot).

Se även 
Lista över kommuner i departementet Doubs

Källor 

 
Frankrikes departement
169

Den här artikeln handlar om året 169. För andra betydelser, se 169 (olika betydelser).

169 (CLXIX) var ett normalår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
 Det andra markomannerkriget utbryter. Germanska stammar väller in över Romarrikets gränser, särskilt i provinserna Raetien och Moesia.
 Nordafrikanska morer invaderar nuvarande Spanien.
 Marcus Aurelius blir ensam romersk kejsare, när Lucius Verus dör.
 Alypius efterträds som patriark av Konstantinopel av Publius Helvius PertinaxPertinax.
 Theofilus blir patriark av Antiochia.
 Lukianos demonstrerar fatalismens absurditet.

Födda

Avlidna 
 Januari – Lucius Verus, romersk kejsare sedan 161 (död i Altinum)

Externa länkar 

als:160er#169
Hattrick

Hattrick, även hat trick, är ett engelskt uttryck som används i flera sporter, främst bollsporter. Det kommer ursprungligen från cricket, där det betyder att en kastare tar tre wickets på tre kast i rad.

Inom till exempel fotboll betyder det att en spelare gör tre mål i samma halvlek (även kallat "äkta hattrick"), men ibland vidgas uttrycket till att omfatta en hel match. Perfekt hattrick, från engelskans perfect hat trick, innebär att ett av de tre målen görs med vänster fot, ett med höger fot och ett med huvudet.

Inom racing betyder hattrick att en förare tagit pole position, vunnit loppet och satt det snabbaste varvet i samma tävling.

Inom baseboll är det ett nedsättande uttryck som används när en slagman har drabbats av tre strikeouts i samma match.

Inom ishockey används uttrycket när en spelare gör tre mål eller fler i en och samma match. "Äkta hattrick" avser minst tre mål i samma period. Inkastade hattar på isen spåras tillbaka till 1940-talet, när en herrklädbutik i Toronto gav gratis hattar till de spelare i Toronto Maple Leafs som hade gjort tre mål i samma match.

Inom cricket används uttrycket när en bowler får tre wickets i rad. Kast från andra bowlers från andra sidan spelplanen samt andra lagets innings får ske mellan hattricktagarens wickets. Endast wickets direkt orsakade av bowlern räknas till hattricket; run-outs räknas ej, de kan däremot räknas till ett lag-hattrick. Hattrick i cricket sker mycket sällan och uppskattas därför mycket av bowlare.

Ursprung 
Uttrycket hat trick dök upp första gången 1858 i cricket, då H. H. Stephenson i laget All-England Eleven tog tre wickets med tre på varandra följande kast. Fansen höll en insamling för Stephenson och köpte honom en hatt för pengarna. 
Uttrycket publicerades i tryck första gången 1865 i Chelmsford Chronicle

Referenser

Externa länkar 

Sporttermer
Vesperbild

Vesperbilder (av latin vesper, "afton") kallas framställningar av de på aftonen efter Kristi korsfästelse närmast följande tilldragelserna: nedtagande från korset, Jesus begråtes av de sina (dit hör de s.k. "pietàgrupperna") och Jesu begravning.

Källor

Motiv i konsten
Kristen konst
Proteus

Proteus (Protheus) var ett havsväsen inom den grekiska mytologin. Han bebodde ön Faros utanför Egyptens kust, där han vaktade Amfitrites hjordar. Han hade siareförmåga som han endast kunde förmås bruka genom list.

Proteus var herde till Poseidons hjord av sälar och expert på att byta skepnad. Från denna förmåga härrör ordet proteisk, vars definition lyder: "som uppträder i växlande gestalter".

Se även 
 Homeros: Odysséen
 Mytologi: Havet
 Proteus syndrom

Noter

Gudar i grekisk mytologi
Havsgudar
Siare

Siare eller sierska (även spågubbe, spågumma) (av fornsvenska sia, sidoform av se(a), se, alltså 'en som ser'), är en person som sägs kunna skåda in i och avslöja framtiden, profet, spåman. Även om tänkare med framtidsblick i allmänhet.

De personer som utger sig för att vara siare använder sig ibland av någon form av divination för att försöka förutsäga framtiden.  Det kan vara en ägodel från den som ska spås, en kristallkula, pendel, tarotkort, benknotor, mönstret efter kaffe- eller tesump i botten av en kopp eller mönstren i handflatan.  

Det finns inga bevis för att spådomar skulle innehålla mer kunskap om framtiden än gissningar som vem som helst kunde gjort, och många som menat sig vara siare har blivit avslöjade med att använda cold reading-tekniker.

Några av de personer som menar sig vara siare påstår att de har hjälpt polisen att lösa brott. Oftast gäller det försvunna personer och mordfall. Polisen väljer ibland att ta uppgifter från siare bland annat i Sverige, England och USA. Polisen kan se sig skyldig att följa alla spår, siaren kan ha fått kunskap på naturlig väg eller vara gärningsmannen. Ibland är det anhöriga som har kontakten med siaren och av hänsyn till dessa kan siaren höras.

Personer som utgett sig för att ha siarförmågor 
 Saida Andersson
 Sylvia Browne
 John Edward
 Nostradamus

Referenser

Se även
 framtid
 medium
 parapsykologi
 pseudovetenskap
 spådom

Siare
Paranormalt
Parapsykologi
Yrken
Örnbräken

Örnbräken (Pteridium aquilinum) tillhör ormbunksväxterna.

Beskrivning
Örnbräken bildar mer eller mindre täta bestånd av enstaka stående blad, som har styvt och upprätt skaft och 3-dubbelt parbladig skiva. Redan då ljungen blommar, börjar örnbräken gulna och står under hösten med livligt rödgul färg för att vissna ned innan vintern kommer. Bladens enstaka växtsätt beror på jordstammens långsträckta ledstycken. Namnet "örnbräken" kommer av att man, om man skär av stjälkbasen något på sned, kan se ledningssträngarna bilda en figur med viss likhet med en heraldisk dubbelörn.

Kromosomtal 2n = 104.

Från andra ormbunkar avviker Pteridium genom att sporgömmena sitter utmed bladflikarnas kant, och att indusiet bildas av själva bladkanten, som är tillbakavikt över sporgömmena. (Se figur 2 i stora bilden till höger.)

Örnbräken besitter ett ganska omfattande kemiskt självförsvar, med till exempel tanniner, fenoler och cyanidfrisläppande glykosider. Växten innehåller även två cancerogener. Detta innehåll gör örnbräken olämplig som djurfoder.

Habitat
Örnbräken är vanlig på många håll i världen. I Skandinaviens södra och mellersta skogsområden allmän.

I betesvall betraktas örnbräken som ogräs, och bekämpas manuellt genom ryckning. Eftersom roten tränger djupt ned krävs ett stadigt tvåhandsgrepp om skaftet, varpå ryckning sker rakt upp.

Utbredningskartor
 Norden
 Norra halvklotet

Biotop
Torra marker.

Etymologi

 Släktnamnet Pteridium kommer av latin pteris = vinge med syftning på den stora triangulära bladskivan.
 Artepitetet aquilinum kommer av latin aquila = örn, ty om jordstammen skärs itu ser det ut som siluetten av en flygande örn'
 Namnet "örnbräken" kommer av att man, om man skär av stjälkbasen något på sned, kan se ledningssträngarna bilda en figur som har viss likhet med en heraldisk dubbelörn ("tvehövdad örn").

Användning
Örnbräken har i äldre tider som torkad använts till stoppning i madrasser, till strö, till eldning med mera och även som maskdödande medel. Växten är otjänlig som djurfoder, och kan orsaka förgiftning hos kor och hästar.

Alternativa vardagliga namn
 Bräken
 Slokörnbräken (Underart)
 Taigaörnbräken (Underart) (Se taiga.)

Bilder

Referenser

Externa länkar
 Den virtuella floran

Örnbräkenväxter
Ör Växtindex
Giftiga växter
Muta

En muta är en gåva, en tjänst eller annan förmån som överlämnas till en tjänsteman eller annan makthavare, blivande makthavare eller före detta makthavare, för att makthavaren ska särbehandla givaren, givarens anhöriga eller någon annan, eller som tack för utförda tjänster. Med makt avses inte enbart myndighetsutövning utan all form av tjänsteutövning. Enbart fysiska personer kan i straffrättslig mening begå ett mutbrott.  Mutbrott, bestickning och korruptiv marknadsföring. Thorsten Cars 1996 

Givande av muta kallades "bestickning" och givaren en "bestickare". Tagande av muta (kallades tidigare "mutbrott") medför att mottagaren i Sverige kan dömas enligt 10 kap 5a–5c § Brottsbalken.. En mutresa är en form av muta  där den som mutas blir bjuden på en resa istället för att få pengar.

En form av muta är kickback, som innebär att en upphandling görs till överpris och att leverantörens övervinst i hemlighet lämnas tillbaka till den som skötte upphandlingen.

Noter

Se även 
 Korruption
 Korruption i Sverige

Korruption
Straffrätt
Brott
Wessobrunnbönen

Wessobrunnbönen (ty. Wessobrunner Gebet), är ett litet, från klostret Wessobrunn (nära München) härstammande fornhögtyskt litteraturalster från 800-talet, delvis i bunden (allittererande), delvis i obunden form. Det prosaiska stycket (slutet) utgör en bön till Gud; därav namnet. Den poetiska delen (början), som troligen är ett fragment av en längre dikt, skildrar världens skapelse i enlighet med bibelns framställning. Detta stycke har vunnit en viss ryktbarhet därigenom att man länge med orätt ansett det vara en hednisk dikt, en motsvarighet till Völuspá.

Källor

Tyskspråkig litteratur
North Power

North Power är Skellefteå AIK Hockeys enda officiella supporterklubb. Föreningen bildades bildades 2001.

Klacken huserar på ena kortsidan i Skellefteå Kraft Arena, på de ståplatser som kallas Västra Stå. North Power har säsongen 2019/2020 1 214 medlemmar.

I maj 2022 utsågs HV71-spelaren Fredrik Forsberg till hedersmedlem i North Power, detta eftersom hans målskytte i den hockeyallsvenska finalen bidrog till att Skellefteås rivaler Björklöven missade avancemang till SHL.

Verksamhet
Klubben har som mål att följa, stödja och hylla Skellefteå AIK. Detta sker främst genom att sjunga hejaramsor för sitt lag, på hemmamatcher likväl som på bortamatcher. Därför är anordnandet av resor till ett antal bortamatcher per år en viktig del av verksamheten. Klubben driver även ett aktivt medlemsforum och skapar många tifon varje år. En av North Powers mer klassiska ramsor, AIK - Visa hjärta, fick 2007/2008 ge namn åt en utställning på Skellefteå museum.

North Power har även medverkat i en del av de kamplåtar som spelats in för Skellefteå AIK, bland annat Världens bästa AIK och Kungarna av Norrland med Skumdum (2004) och Hey, här e vi med Dan & Dom (2013).

Klubben har ingen anknytning till NP Stockholm, supporterklubben för Skellefteå AIK-supportrar i Stockholm och södra Sverige.

Externa länkar
North Power

Referenser

Supporterklubbar i Sverige
Supporterklubbar bildade 2001
Skellefteå AIK
Freden i Köpenhamn

Freden i Köpenhamn, Köpenhamnsfreden, kallas det fredsavtal som slöts mellan Sverige och Danmark 27 maj 1660. 

Efter freden i Roskilde 26 februari 1658, bröt krig ut igen i juni samma år, benämnt Karl X Gustavs andra danska krig.

I Köpenhamnsfreden bekräftades fredsfördraget från 1658 med undantagen att Sverige avhände sig Trondheims län och Bornholm mot att 18 gods i Skåne, de så kallade Bornholms vederlagsgods, överlämnades till den svenska kronan. Dessutom blev ön Ven, som fortsatte vara dansk efter freden i Roskilde, men besattes av svenska trupper samma år, nu formellt svensk i och med freden i Köpenhamn.

De nuvarande gränserna mellan rikena hade därmed fastställts. Sverige tvingades dessutom acceptera att främmande flottor tilläts i Östersjön.

Referenser 

1660 i Danmark
Köpenhamn
Köpenhamn under 1600-talet
Relationer mellan Danmark och Sverige
Köpenhamn
Lista över Årets svenskamerikan

Lista över de personer som tilldelats utmärkelsen Årets svenskamerikan av Vasa Order of America. Priset delas ut till en framstående amerikan med svenska anor.

Lista

Referenser

Externa länkar
Vasa Orden av Amerika: Årets Svensk-Amerikan (ÅSA)

Svensk migration till Nordamerika
Priser och utmärkelser instiftade 1960
Årets Svensk-Amerikan
Priser i USA
Freden i Lund

Freden i Lund slöts mellan Sverige och Danmark den 26 september 1679. I fredstraktaten bekräftades den fred som tidigare samma år slutits i Freden i Fontainebleau. Freden utgjorde slutet på Skånska kriget (1675–1679).

Förhandlingarna
Den danska beskickningens huvudman yrkade förgäves på landavträdelser från Sveriges sida. Frankrikes sändebud, som ämnade inta en ledande ställning på fredskongressen, avfärdade kraftigt dessa krav och förklarade för danskarna att en fransk här på 50.000 man stod redo att om några dagar bryta in i Jylland. Den svenska ambassadens huvudman, Johan Gyllenstierna, använde sig av ett liknande språk. När danskarna förklarade att kongressen måste upplösas om man från motsidan var så omedgörlig, svarade Gyllenstierna att det i så fall fick bli så. Han var fast besluten att i så fall försöka att genom ett fortsatt krig med Frankrikes hjälp för alltid oskadliggöra Danmark.

Den danska regeringen märkte snart att det var allvar med hotelserna, och dess försök att i Paris vädja till Ludvig XIV:s "rättvisa och ädelmod" bemöttes med det kyliga svaret, "att i statsangelägenheter var det icke ädelmod som avgjorde". "Underteckna eller bryta förhandlingarna", var Ludvig XIV:s villkor.

Resultat
Freden i Lund slöts den 26 september 1679, utan att Danmark fick behålla något av Sveriges område. Förhandlingarna skedde sannolikt i Dekanresidenset vid Stora Kyrkogatan (flyttat 1908 till Adelgatan inom Kulturens område).

Johan Gyllenstierna lyckades också begagna fredsunderhandlingarna till att grundlägga ett förbund mellan Nordens makter. Danmark och Sverige kom överens om att troget bistå varandra mot fiender samt på allt sätt befordra varandras intressen, speciellt i fråga om handeln. Särskilda handelsförmåner beviljades svenskar i Danmark och danskar i Sverige, "på det deras sinnen desto mera må kunna förbindas och en inbördes förtrolighet och vänskap igenom handel och vandel bland dem stiftas". Förbundet befästes genom avtal om ett snart äktenskap mellan Karl XI och danske konungens syster, Ulrika Eleonora, som Karl hade förlovat sig med kort före krigets utbrott.

Källor

Noter 

1679 i Sverige
Danmark under 1600-talet
Lunds historia
Skånska kriget
Lund
Lund
Freden i Fontainebleau

Freden i Fontainebleau slöts den 23 augusti 1679  mellan Danmark och Sverige av den franske kungen Ludvig XIV. Det var den femte freden i en serie som avslutade det krig på Frankrikes sida som Sverige drogs in i 1674. Freden bekräftades senare samma år vid Freden i Lund

Bakgrund
1672 drogs Sverige in i den europeiska storpolitiken och ingick ett förbund med Frankrike mot Nederländerna. Sveriges åtagande var att ingripa mot de tyska furstar som skulle stödja Nederländerna vid ett franskt angrepp. I utbyte erhöll Sverige ekonomiskt stöd, samt att Frankrike lovade att inte stödja Danmark vid ett anfall mot Sverige. Efter franska påtryckningar drogs Sverige in i krig mot Brandenburg 1674 och led i juli 1675 ett prestigemässigt nederlag i slaget vid Fehrbellin. Efter detta befann sig Sverige snart i krig med Brandenburg, tysk-romerske kejsaren, Nederländerna, Danmark, Spanien furstarna av Lüneburg och furstbiskopen av Münster. Kriget gick katastrofalt och de flesta besittningarna i Pommern föll. Mot Danmark pågick det Skånska kriget, i vilket Sverige lyckades försvara sig.

Förhandlingar
Sedan 1677 pågick fredsförhandlingar i Nijmegen. Då dessa förhandlingar gick trögt, togs ett initiativ av den tysk-romerske kejsaren till att separata förhandlingar mellan Sverige och Danmark skulle inledas i Lund i juni 1679. Parterna stod dock långt ifrån varandra. Eftersom Frankrike och Sverige slutit fred med Brandenburg den 19 juni i Saint Germain, stod Danmark utan allierade. Den franske kungen fann att förhandlingarna gick för långsamt och en fransk här ryckte in i det danska länet Oldenburg. Därefter slöt han fred med Danmark, återigen utan att Sverige var inblandat.

Villkor
 Sverige återfick allt territorium som Danmark ockuperat under kriget
 en kommission tillsattes för att undersöka hur missbruket av den svenska tullfriheten i Bälten och Öresund kunde undvikas 

I en särskild traktat förband sig Kristian V av Danmark att sätta in hertigen av Gottorp i alla sina tidigare rättigheter.
  
Frederna i Roskilde 1658 och Köpenhamn 1660 bekräftades.

Se även
 Första freden i Nijmegen
 Freden i Celle
 Andra freden i Nijmegen
 Freden i S:t Germain
 Tredje freden i Nijmegen

Referenser

Källor
 Ulf Sundberg: Svenska freder och stillestånd 1249–1814, Hjalmarson & Högberg Bokförlag 2002, 

Skånska kriget
Fontainebleau
Danmark under 1670-talet
1679 i Frankrike
John Bunyan

John Bunyan, född 28 november 1628 i Elstow, Bedfordshire, död 31 augusti 1688 i London, var en engelsk kristen predikant och författare. Bunyan skrev Kristens resa, en allegori som kom att bli världens näst mest sålda bok.

Bunyan fick aldrig någon utbildning utan var till yrket kittelflickare. Han predikade dock med viss framgång under flera års tid, från 1655, tills han slutligen fängslades för att ha predikat utan tillstånd. Han fälldes 1658 men fängslades inte förrän 1660. Han satt sedan fängslad till 1672 när Charles II utfärdade en ny religionsfrihetsförordning. Förordningen drogs dock tillbaka, och Bunyan fängslades åter i 6 månader 1675. Efter detta skulle Bunyan komma att undgå rättvisan på grund av sin popularitet.

Bunyan avled i sviterna efter en förkylning han ådrog sig på en resa till London 1688.

Bunyan är nästan uteslutande känd för Kristens resa men skrev flera andra böcker framförallt med religiöst tema.

 I Grace Abounding to the chief of sinners, 1666, (på svenska, Överflödande nåd mot den störste av syndare, 1946) förklarar Bunyan i ett självbiografiskt ljus sitt religiösa kall
 The Pilgrim's Progress, (Kristens resa), del 1 London 1678, del 2 1684, första utgåvan med bägge delarna 1728
 The Life and Death of Mr. Badman, en pseudobiografi, 1680
 The Holy War, allegori 1682

Han utgav också många volymer bestående i huvudsak av utbroderingar av predikotexter.

I sin teologi var Bunyan puritan. Viktigt inflytande hade Martin Luthers kommentarer till Galaterbrevet.

En sentida ättling till John Bunyan är sångerskan Vashti Bunyan.

Bibliografi

Externa länkar 
 Några av Bunyans texter online på Project Gutenberg
 Kristens resa, på Projekt Runeberg
 

Brittiska författare
Engelskspråkiga författare
Födda 1628
Avlidna 1688
Män
Kristna författare
Förtenning

Förtenning är en behandling av metallytor där man lägger på ett lager tenn som ska förhindra korrosion av det underliggande materialet.

Metoder
Elektroplätering påför ett skyddande tennskikt.
Varmdoppning kallas det när man doppar föremålet i smält tenn.
Kemisk förtenning kallas det när materialet behandlas med en varm tennsaltlösning.

Historia
Under de tider när människor använde kopparkärl var förtenningen av dessa livsviktig för att man inte skulle bli förgiftad av kopparoxid (ärg). Förtenning utfördes i äldre tider av kittelflickare och under 1900-talet av kringresande romer.

Se även
 Plätering
 Tunnplåtslagare

Källor

Tillverkning
Plätering
Tenn
Göteborgs Kungliga Segelsällskap

Göteborgs Kungl. Segelsällskap (GKSS) är ett segelsällskap i Göteborg med verksamhet i Långedrag, Marstrand och på Aeolusön i Göteborgs södra skärgård och grundades 1860. GKSS är en av landets största idrottsföreningar sett till antal medlemmar, med cirka 4 200 medlemmar.

GKSS:s största evenemang är det årliga Match Cup Sweden (tidigare benämnt Swedish Match Cup).

Ordförande är Robert Casselbrant och klubbdirektör Thomas Rahm.

Sportsliga framgångar
OS 1956 Melbourne
 Folke Bohlin, Bengt Palmquist & Leif Wikström, OS-Guld

OS 1996 Atlanta
Bobbie Lohse & Hans Wallén, Silver, Starbåt

OS 2004 Aten
Vendela Zackridsson & Therese Torgersson, Brons, 470OS 2008 Peking'''
Daniel Birgmark, 4:a, Finnjolle
Rasmus Myrgren, 4:a, Laser

Se även
Svenska Seglarförbundet
Lista över segelsällskap

Källor

Externa länkar
Göteborgs Kungliga Segelsällskaps webbplats

Segelsport
Sportklubbar i Göteborg
Segelsällskap i Sverige
Sportklubbar bildade 1860