kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Beaujolais

Beaujolais är ett distrikt i södra delen av den franska vinregionen Bourgogne, beteckningen på ett lätt och fruktigt rött vin från detta område, och ett landskap nordväst om Lyon i Frankrike.

Beaujolaisviner är i de flesta fall röda och framställs av druvsorten Gamay, med den fullständiga franska beteckningen Gamay noir a jus blanc. Beaujolaisviner framställs vanligen genom kolsyrejäsning, vilket bidrar till deras lätta, fruktiga karaktär, där associationer till skumbanan och syntetisk godisarom inte är ovanliga. De mest "seriösa" beaujolaisvinerna kan dock ha fatkaraktär och, särskilt med några års mognad, vara svåra att skilja från röda bourgogneviner gjorda på Pinot Noir.

Beaujolais delas in i tre AOC med stigande kvalitetskrav:
 Beaujolais, som får framställas var som helst i distriktet
 Beaujolais Village, som får framställas i en mindre del av distriktet
 Beaujolais Cru (10 byar som får sätta ut bynamnet som vinbeteckning)
Brouilly
Chénas
Chiroubles
Côte de Brouilly
Fleurie
Juliénas
Morgon
Moulin à vent
Régnié
Saint-Amour

Distriktets största tillverkare är Georges Duboeuf, som har betytt mycket för marknadsföringen av beaujolaisvinerna.

Beaujolais Nouveau
En stor del av Beaujolais produceras under beteckningen “nouveau” (ibl. “primeur”), en så stor del att många vinköpare tror att all Beaujolais är Noveau, och inte är medvetna om de fatjästa, bitvis lagringsdugliga Beaujolais Cru-vinernas existens. Beaujolais Nouveau är ett vin som jästs snabbt och inte mognats genom lagring. Den får börja säljas från och med den tredje torsdagen i november skördeåret och fraktas snabbt runt om i världen - ofta med flyg. Den åtföljande reklamsloganen är Le Beaujolais Nouveau est arrivé!. Beaujolais nouveau är ofta mycket lätt och saftigt. Nouveau tål inte att lagras, utan bör drickas inom ett halvår.

Ett tag var Nouveau väldigt trendigt, men verkar nu gå ner i popularitet till förmån för "riktig" Beaujolais. Detta har resulterat i en ökande trend att tillverka Beaujoulais med en gammal jäsningsmetod som användes mycket på 1700-talet. Processen är mycket långsammare men resulterar i en fruktigare smak, något som ju är utmärkande för Beaujolaisvinerna. Nackdelen med denna jäsprocess är att den tar längre tid och vinerna blir dyrare.

Referenser

Externa länkar
 Beaujolais - inte bara "Nouveau"

Franska viner

de:Beaujolais#Appellationen
Chaptalisering

Chaptalisering kallas den metod vid vintillverkning där man tillsätter socker till musten. Namnet kommer av Napoleon I:s jordbruksminister, läkaren och kemisten Jean-Antoine Chaptal som var den som tillät metoden. Metoden används främst för att öka ett vins alkoholhalt, men även för att förstärka vissa smaker i vinet. För att höja alkoholhalten med en procentenhet krävs en tillsats av ca. 17 gram socker per liter must.

Metoden är starkt reglerad i vinländer. I till exempel Frankrike är det tillåtet att höja alkoholhalten max två procentenheter och bara i vissa regioner. I Bordeaux måste man ansöka om tillstånd och i Sydfrankrike är det inte tillåtet över huvud taget. 
Metoden används framförallt i nordligare vinländer såsom i Tyskland där druvans naturliga sockerhalt är låg. I Italien där det varma klimatet frambringar druvor med högre sockerhalt är den inte tillåten, generellt ej heller i vinländer utanför Europa. I österrikiska viner är metoden tillåten endast för viner av lägre mustvikt (Kabinett och lägre klasser). 

I varma länder är motsatsen vanligare: Att tillsätta syra till musten, så kallad acidifiering.

Externa länkar

Vin
Lista över muslimska riken

Redan under profeten Muhammeds levnad expanderade islam över ett allt större territorium. Expansionen blev än starkare under efterträdaren Abu Bakr och senare härskare.

Den muslimska världen kom att präglas av stora och mäktiga imperier. De viktigaste var följande:

Se även 
Kalifat

Islams historia
Kalifat
Muslimska riken
Proportionellt valsystem

Ett proportionellt valsystem vid val till en politisk församling är en fördelning av mandat på partier i proportion till respektive partis andel av rösterna. Proportionella valsystem kan också tillämpas i andra sammanhang. Eftersom röstandelarna mycket sällan ger helt exakta proportioner, måste systemet kompletteras med avrundningsregler. Ofta gör man också andra avsteg från ett renodlat proportionellt valsystem, exempelvis för att motverka partisplittring eller ge större vikt åt glesbefolkade områden. 

Proportionella valsystem med större eller mindre modifikationer används i ett stort antal av världens stater. 

I Sverige används ett i stort sett proportionellt valsystem, jämkade uddatalsmetoden, vid val till riksdagen, landsting och kommunfullmäktige. Man tillämpar dock vissa spärregler för småpartier. Både jämkningen och spärreglerna tenderar att missgynna småpartier, och medför alltså begränsade avsteg från ren proportionalitet.

I Finland tillämpas sedan 1907 proportionella valmetoden d'Hondts metod.

Avrundningsproblematiken 
Eftersom varje parti skall tilldelas ett helt antal mandat, är en helt exakt proportionell fördelning bara möjlig, om varje parti har fått ett antal röster som är en heltalsmultipel av det totala röstetalet delat med antalet mandat. Annars måste någon form av avrundningsregel tillkomma.

Exempel 1 
I en valkrets skall 10 mandat fördelas på 3 partier, A, B och C. Totalt har 10 000 röster avgivits. Parti A har fått 5000, parti B 2000, och parti C 3000 röster.

I detta exempel är en exakt proportionell fördelning möjlig. Parti A har fått exakt 5 tiondelar av alla röster, och tilldelas därför 5 av de 10 mandaten. På samma sätt får parti B 2 mandat, och parti C 3 mandat.

Exempel 2 
I en annan valkrets skall också 10 mandat fördelas på dessa tre partier, och också här har totalt har 10 000 röster avgivits. Parti A har fått 5538, parti B 826 och parti C 3636 röster. Man kan först ge partierna 5, 0 och 3 mandat och sedan fördela återstående mandat enligt någon avrundningsregel.

Med d'Hondts metod jämför man hur många röster per invald man skulle få om mandatet gick till ett visst parti. Om A skulle få ett sjätte mandat skulle talet vara 5538/6=923, om B får ett första mandat 826, om C får ett fjärde mandat 909. Tydligen bör resterande mandat tillfalla A och C. Om man istället räknar bort rösterna som borde ha krävts för ett mandat har A kvar 538 röster, B 826 röster och C 636 röster. Då verkar det självklart att B och C bör få mandaten. Vilkendera som är rätt är inte självklart och olika valsystem ger olika balans i problematiken.

En lösning är att fördela de restmandat, för vilka ingen i valkretsen fått tillräckligt många röster, på nationell nivå. Då blir fördelningen mer proportionell mellan partierna, men den regionala representationen blir sämre (i extremfall kan någon valkrets bli utan representation).

Se även
 Proportionellt valsystem i Sverige
 Majoritetsval i enmansvalkretsar 
 Bordasystemet

Källor

Statsvetenskap
Valsystem

tr:Seçim#Nispi temsil sistemi
Sigvard

Sigvard är ett mansnamn som använts sedan 1100-talet, men varianten Sigurd var länge vanligare.  Det är bildat av ord som betyder seger och väktare. 

I och med att prins Sigvard Bernadotte föddes 1907 blev namnet populärt. Nuförtiden får dock få barn namnet.
31 december 2014 fanns det totalt 12 178 personer i Sverige med namnet Sigvard varav 1 212 med det som tilltalsnamn.
År 2014 fick 16 pojkar namnet som tilltalsnamn.

Namnsdag: 25 februari.

Personer med namnet Sigvard
 Sigvard Berg, operasångare
 Sigvard Bernadotte (1907–2002), svensk formgivare, född prins och son till kung Gustaf VI Adolf
 Sigvard Eklund, kärnfysiker
 Sigge Ericsson (dopnamn Sigvard), skrinnare, bragdmedaljör 1955
 Sigvard Hammar, journalist
 Sigvard Jonsson, vann Vasaloppet 1956
 Sigvard Larsson, företagare och politiker (fp)
 Sigvard Marjasin, fackförbundsordförande och landshövding
 Sigvard Nilsson-Thurneman, mördare, ledare för Salaligan
 Sigge Parling (dopnamn Sigvard), fotbollsspelare, VM-silver 1958
 Sigvard Törnqvist, ryttare, skådespelare och kompositör
 Sigvard Wallbeck-Hallgren, sångare

Övrigt
Sigvard, öppen varpmotorbåt, k-märkt

Källor

Förnamn
Mansnamn
Svenska förnamn
Svenska mansnamn
Vågmästare (politik)

Vågmästare eller tungan på vågen är en person eller ett parti i en politisk församling som sitter mellan två starka block som inte har egen majoritet och därför blir utslagsgivande vid en omröstning. Begreppet vågmästare har skiftat betydelse och avsåg ursprungligen ett parti som anpassar politiken åt än det ena eller andra hållet för att få igenom partiets förslag med tillfälliga majoriteter. Begreppet i dess ursprungliga betydelse inbegrep ett stort mått av politisk förhandlingsförmåga.

Sverige
På 1920-talet började ordet vågmästare användas bildligt i politiken. Liberalen C G Ekman ledde en regering som hankade sig fram genom att stödja sig än åt vänster, än åt höger. Han sades vara vågmästare och föra vågmästarpolitik. Även folkpartiregeringen under Ola Ullsten 1978–1979 kan i någon mån sägas ha varit en vågmästare i den äldre betydelsen, då den manövrerade mellan de andra borgerliga partierna och socialdemokraterna i främst energifrågan.

I Sverige är det framförallt Miljöpartiet som mellan valen 1998 och 2006 varit tungan på vågen. Tidigare har även Centerpartiet och Folkpartiet i någon mån varit tungan-på-vågen-partier, liksom Ny demokrati under sin tid i Riksdagen 1991–1994. Sverigedemokraterna kom 19 september 2010 in i riksdagen med 5,7 procent av rösterna och antog därmed en tungan-på-vågen-position. Företrädare för de övriga riksdagspartierna har dock uttalat sig om att de under inga omständigheter kommer att söka stöd från Sverigedemokraterna. Sverigedemokraternas stärkta vågmästarroll efter riksdagsvalet 2014 ledde till december-överenskommelsen, en överenskommelse som bröts 2015 men höll i sig i praktiken fram till riksdagsvalet 2018. Under regeringsbildningen efter valet 2018 var Liberalerna och i synnerhet Centerpartiet vågmästare i valet om statsministerposten mellan Ulf Kristersson eller Stefan Löfven. Partierna valde att samarbeta med Socialdemokraterna och Miljöpartiet i det så kallade januariavtalet. Sedan det avtalet slöts har istället Vänsterpartiet fungerat som en vågmästare i riksdagen mellan januaripartierna och högeroppositionen (M-KD-SD).

Källor 

Politik
Röstberättigad

Röstberättigad (i äldre svenska och i finlandssvenska valberättigad) är den person som har rätt att rösta i ett val. Oftast handlar det om rätten att rösta på ett parti och/eller en politiker vid allmänna val. Även i olika ideella organisationer, bostadsrättsföreningar, religiösa samfund, idrottsklubbar m.m. förrättas val. Att vara valberättigad sammanhänger vanligen med att personen är myndig och dessutom är medborgare i landet eller medlem i föreningen. Inte sällan krävs dessutom att den enskilde ska ha varit medborgare eller medlem en viss tid innan han eller hon får rösta. I vissa länder krävs aktiv registrering i vallängden för rösträtt i politiska val. I många fall blir personen valbar samtidigt som han eller hon blir valberättigad.

Sverige
För att få rösta i Sverige måste man ha fyllt 18 år senast på valdagen. Utöver det gäller följande regler i val:
Riksdagsval: Svensk medborgare som är eller har varit folkbokförd i Sverige är röstberättigad.
Kommun- och landstingsval: Svensk medborgare: Folkbokförd i kommunen/landstinget. Medborgare i något av Europeiska unionens medlemsländer, Island eller Norge: Folkbokförd i kommunen/landstinget. Medborgare i något annat land än Sverige, EU:s medlemsländer, Norge eller Island: Folkbokförd i Sverige i tre år i följd före valdagen samt folkbokförd i kommunen/landstinget.
Europaparlamentsval: Svensk medborgare som är eller har varit folkbokförd i Sverige är röstberättigad. Medborgare i EU-land: Folkbokförd i Sverige samt har anmält sig till den svenska röstlängden till Europaparlamentsvalet.

I Sverige förs röstberättigade automatiskt upp på röstlängden, med undantag för medborgare i andra EU-länder vid val till Europaparlamentet.

Källor

Statsrätt
Val
Sivert

Sivert eller Sievert är ett mansnamn, en mindre vanlig variant av Sigvard, vilket gör att de delar namnsdag. Sivert har använts i Sverige sedan 1500-talet.

Varianter stavas med w, och/eller ett h på slutet, där de vanligaste är Siwert och Siewert.

Namnet är ovanligt bland de yngre. Nästan alla bärare är över 50 år. 2021 var medelåldern för tilltalsnamnen Sivert 73,9 år, Sievert 72,7 år, och Siwert 70 år.

31 december 2005 fanns det totalt 3538 personer i Sverige med namnet Sivert, Siwert eller Siewert, varav 1012 med det som tilltalsnamn. 2021 hade antalet sjunkit till 2756 för alla varianter, varav 693 var tilltalsnamn.
År 2003 fick 9 pojkar namnet, men ingen fick det som tilltalsnamn.

Manliga teknologer i Uppsala kallas för Civerth.

Namnsdag: 25 februari, (1986-1992: 6 september).

Namnet används ibland som efternamn. 2021 hade knappt 200 personer varianter av namnet som efternamn.

Personer med namnet 
 Sivert Beck, skånsk godsägare och adelsman
 Sivert Bramstedt, bluessångare
 Sivert Høyem, norsk musiker och sångare
 Sivert Knudsen Aarflot, norsk lärare och boktryckare
 Sivert Lindblom, skulptör
 Sivert Mattsson, längdskidåkare
 Siewert Öholm, journalist, programledare

som efternamn 
 Rolf Sievert (1896–1966), medicinsk fysiker
 Max Sievert (1849–1913), grundare av Sieverts Kabelverk

Se även 
 Sievert, den fysikaliska enheten (efter Rolf Sievert)
 Civ och Civerth, benämningar på teknologer på Uppsala universitet

Källor 

Mansnamn
Torgny

Torgny eller Thorgny är ett mansnamn där Tor betyder "åska" (jämför asaguden Tor) och gny betyder "larm" eller "muller". En teori är att man gett söner med starka röstresurser namnet. Ordetledet "gny" finns även i det gamla ordet "vapengny", som närmast kan förklaras som "kraftigt vapenskrammel". Ett hot alltså.

Namnet Torgny fanns i Småland på 1300-talet, men blev inte vanligt förrän på 1800-talet. Namnet hade också ett visst uppsving under perioden mellan 1930- och 1950-talet.

Namnet är just nu inte så vanligt.
31 december 2014 fanns det totalt 5 034 personer i Sverige med namnet Torgny, varav 1 887 med det som tilltalsnamn.
År 2003 fick 7 pojkar namnet, men ingen fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 26 februari

Personer med namnet Torgny
 Torgny Amdam, norsk artist
 Torgny Björk, vissångare
 Torgny Danielsson, socialdemokratisk riksdagsledamot 1994–2002
 Torgny Hanson, dirigent m.m.
 Torgny Håstad, jurist, justitieråd i Högsta domstolen 1998–2011
 Torgny lagman, uppländsk lagman på 900-talet
 Torgny Lindgren, författare och ledamot av Svenska Akademien
 Torgny Mogren, skidåkare, bragdmedaljör 1993, OS-guld 1988
 Torgny Segerstedt, publicist och religionshistoriker
 Torgny T:son Segerstedt, professor i sociologi och tidigare rektor för Uppsala universitet, ledamot av Svenska Akademien
 Torgny Säve-Söderbergh, professor i egyptologi vid Uppsala universitet
 Torgny Söderberg, musikproducent, kompositör och textförfattare
 Torgny Wickman, filmregissör, fotograf och sångtextförfattare
 Torgny Wirén, författare och skolpräst
 Torgny Wåhlander, friidrottare som tävlade i längdhopp och tresteg

Se även
Torgny Melins

Fotnoter

Förnamn
Mansnamn
Fornnordiska förnamn
Fornnordiska mansnamn
Svenska förnamn
Svenska mansnamn
Torkel

Mansnamnet T(h)orkel är från ett gammalt nordiskt namn, På fornnordiska Þorkell, av äldre formen Þorketill, Þórketill. Namnet är sammansatt av guden Tors namn och ordet kettil som betyder kittel eller möjligen hjälm. Varianter är Torkil och Torkild. Namnet är även besläktat med finska mansnamnet Tuukka och danska Toke. En äldre brittisk form är Torquil, som även den stammar från fornnodiska.

Namnstatistik 
Namnet är ovanligt. Endast några enstaka pojkar i varje årskull får det som tilltalsnamn.
31 december 2014 fanns det totalt 920 personer i Sverige med namnet Torkel varav 426 med det som tilltalsnamn.
År 2003 fick 5 pojkar namnet, varav 2 fick det som tilltalsnamn.

Namnsdag: 26 februari, (1901-1992: 26 november).

Personer med namnet Torkel/Torkil/Torkild
 Thorkild Bjørnvig, dansk författare
 Thorkild Hansen, dansk författare
 Thorkillus, dopfuntmästare på 1200-talet
 Torgils Knutsson, riksråd och marsk
 Torkel, en runristare i Östergötland på 1000-talet
 Torkel Knutsson, regissör
 Torkil Nielsen, färöisk fotbollsspelare
 Torkel Persson, längdskidåkare
 Torkel Petersson, skådespelare
 Torkel Ravndal, norsk styrkeatlet (1900-tal)
 
 Torkel Stern, ämbetsman och företagsledare
 Torkel Unge, jurist
 Torkel Wächter, tysk-svensk författare och flygkapten
 Torkild Strandberg, riksdagsledamot (fp)
 Torkel den höge, Jomsviking

Fotnoter

Mansnamn
Fornnordiska mansnamn
Bar mitzva

Bar mitzva (från hebreiska, בר מצווה, "budets son") kallas det tillfälle då en judisk pojke uppnår sin religiösa myndighetsålder, vilket sker vid 13 års ålder. 

Bar mitzva sker automatiskt, men det är dock brukligt att hedra tillfället genom att delta i en gudstjänst och att då kallas fram att välsigna Torahn, samt ibland att läsa ett avsnitt av Torah – allt på hebreiska. Bar mitzva föregås av ett års studier då barnet får elementär undervisning i bibelkunskap och hebreiska. Pojkarna lär sig under denna tid även att lägga tefillin. I några ashkenaziska församlingar tilläggs även användande av tallit en viss roll. 

Flickornas motsvarighet kallas för bat mitzva.

Referenser

Judendom
Familjehögtider
Bat mitzva

Bat mitzva, budets dotter, kallas det högtidliga firandet av en judisk flicka som uppnår sin religiösa myndighetsålder, det vill säga vid 12 års ålder. Detta sker ett år tidigare än pojkar (se bar mitzva), på grund av att flickor i allmänhet mognar tidigare än pojkar. Ordet bat mitzva kan även syfta på flickan själv, alternativt på tillfället då flickan uppnår denna ålder.

Bat mitzva sker automatiskt. Uppmärksammandet av detta inträde i den judiska vuxenvärlden kan ske på olika sätt. Traditionellt uppmärksammas det i synagogan eller vid en festlighet. I traditionella synagogor läser Bat Mitzva-flickan ett utdrag ur Torah, ofta de tio budorden, på hebreiska. Det är dessutom brukligt att hon håller en dvar torah, ett anförande/diskussion kring veckans lästa Torah-avsnitt. I konservativa och reformsynagogor uppmanas de istället att sjunga Haftara eller läsa ur Torah. Pojkarnas motsvarighet kallas bar mitzva.

Referenser 

Judendom
Familjehögtider
Herman Wrangel (olika betydelser)

Flera personer har haft namnet Herman Wrangel:

 Herman Wrangel (född 1584 eller 1587, död 1643), militär, fältmarskalk, riksråd.
 Herman Wrangel (död 1666), lantråd, far till Didrik Wrangel af Adinal.
 Herman Wrangel (1857–1934), diplomat, utrikesminister 1920–1921
 Herman Wrangel (1859–1938), generallöjtnant, chef för kustartilleriet (1909–1924) och riksdagsman
 Herman Wrangel (1864–1945), generalmajor, chef för kustartilleriet (1924–1929)
Masada

Masada (modern hebreiska מצדה  metzadá) är en antik fästning belägen på ett nära 400 meter högt platåberg i Negevöknen 5 km väster om  Döda havets sydspets i dagens Israel. Under slutfasen av judiska kriget mot romarna tog en grupp judiska motståndsmän sin tillflykt till fästningen och höll stånd under flera års belägring. Händelsen, och dess mytologi, spelar en viktig roll i det moderna Israel.

Masada blev år 2001 listad av Unesco som kulturellt världsarv.

Masada under antiken 
Under åren 161-143 f.Kr. byggdes ett litet fort på krönet av klippan. Åren 37-34 f.Kr. lät Herodes den store bygga ett palats i ena änden av höjdplatån och såg till att resten blev väl befäst. Fästningen mäter över 700 meter från norr till söder och över 350 meter från öster till väster.

Under det judiska upproret mot det romerska styret erövrades Masada år 66 e.Kr. från romarna. År 72 började en romersk armé på 15 000 man, tionde legionen, under ledning av prokuratorn Flavius Silva att belägra fästningen där det då fanns nära 1 000 män, kvinnor och barn. Männen i fästningen tillhörde seloterna, som var en judisk gruppering med oförsonlig inställning till romarriket. När romarna år 73 slutligen kunde inta Masada fann de alla döda utom två kvinnor och fem barn som hade gömt sig djupt nere i en grotta.

Enligt den traditionella historieskrivningen som baseras till stor del på den samtida judiske historieskrivaren Josefus beskrivning i boken Det judiska kriget av Masadas belägring och erövring, valde försvararna att begå kollektivt självmord hellre än att hamna i romarnas händer. 

Den traditionella historiebeskrivningen om hur de återstående judarna dräpte varandra är ifrågasatt. Ett problem med historien är hur Josefus fick information om vad som hände uppe på Masada innan alla dog, eftersom Josefus inte själv var där. Ett indicium som dock stöder Josephus berättelse är att under arkeologiska utgrävningar 1963 av Yigael Yadin hittades elva keramikbitar med olika namn på. Ett av namnen var Ben Ya'ir, som var ledare för de judiska rebellerna. Keramikbitarna kan ha varit lotterna som Josephus skrev om.

Masada i det moderna Israel 
Masada har, baserat på den traditionella heroiska historieskrivningen, blivit en symbol för det judiska motståndet mot allt främmande herravälde, bland annat svär flera förband i Israeliska armén en ed med lydelsen "Masada ska aldrig falla igen" på platsen.

I nyare forskning har andra teorier framförts beträffande orsaken till försvararnas död. I boken The Masada Myth: Collective Memory and Mythmaking in Israel hävdar professor Nachman Ben-Yehuda att tron på att försvararna begått kollektivt självmord är en del av mytologiseringen av Masada för att på så sätt skapa en nationalistisk ikon.

Skolgrupper gör utflykter till den otillgängliga klippan.

Skiss

Masada i populärkulturen 
TV-serien Masada - den tragiska triumfen från 1981 och TV-serien The Dovekeepers från 2001 skildrar romarnas belägring av den svårtillgängliga fästningen.

Galleri

Referenser

Noter

Tryckta referenser

Externa länkar 

Judisk historia
Världsarv i Israel
Befästningar i Israel
Fornminnen i Israel
Kollektiva självmord
Platåberg
Världsarv inskrivna 2001