kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Christiaan Huygens

Christiaan Huygens, född 14 april 1629 i Haag, död 8 juli 1695 i Haag, var en nederländsk vetenskapsman. Huygens konstruerade det första pendeluret och formulerade Huygens princip. Han var även den förste som publicerade ett arbete inom sannolikhetsteori.

Studier
Genom sin far Constantijn Huygens lärde sig Christiaan känna många inflytelserika inom naturvetenskap till exempel René Descartes. Christiaan Huygens uppfostrades hemma av privatlärare tills han var 15 år gammal; Descartes hjälpte ofta till med att utbilda unge Christiaan i matematik. Från 1645 till 1647 studerade Huygens matematik och juridik vid universitetet i Leiden. Hans lärare var Frans van Schooten. Han fortsatte sedan sina studier vid kollegiet i Breda. År 1649 reste Huygens till Danmark, där han hade hoppats på att fortsätta till Sverige för att besöka Descartes. Tyvärr hindrades han av vädret från att fortsätta resan.

Arbete
Huygens första publicerade arbeten var matematiska problem. År 1651 gjorde han ett arbete som visade felet i ett bevis för cirkelns kvadratur, det vill säga att med linjal och passare konstruera en kvadrat med samma area som en cirkel. Först på 1800-talet visades detta vara omöjligt. Huygens började intressera sig för teleskop och linser. År 1655 upptäckte han en av Saturnus månar (Titan) med en av sina egenslipade linser. Samma år besökte han Paris för första gången.

År 1656 upptäckte Huygens att Saturnus ringar inte alls var stillastående satelliter som Galileo Galilei trodde. Samma år tog han patent på pendeluret. Efter en uppmaning av Blaise Pascal skrev han 1657 en bok om sannolikhetsteorin, som är det första verk man känner till om ämnet.

År 1666 accepterade Huygens en inbjudan från Colbert att bli medlem av Académie royale des sciences. Senare samma år när han kom till Paris upptäckte han att akademin ännu inte organiserats.

År 1676 blev han sjuk och reste till hemstaden Haag där han stannade i två år. År 1678 reste han tillbaka till Paris där han förklarade och arbetade med ljusets brytning.

På grund av dålig hälsa återvände han för gott till Haag 1681. Dock gjorde han ett besök i England där han träffade bland andra Newton. Strax efter det besöket publicerade han ett arbete om ljusets vågnatur, vilket motsade Newtons partikelteorier. Han formulerade Huygens princip som säger att varje punkt på en vågfront är källan till en ny våg. Denna princip kan användas för att härleda formler och förklara fenomen som reflektion och refraktion inom optiken. Under sina sista levnadsår intresserade sig Huygens för frågan om utomjordiskt liv.

Namngivet efter honom
Asteroiden 2801 Huygens är uppkallad efter honom.

Kratern Huygens på planeten Mars är uppkallad efter honom. 

Berget Mons Huygens på månen har fått sitt namn efter honom.

År 2005 landade en europeisk rymdsond med namnet Huygens på Saturnus måne Titan.

Källor

Externa länkar

 

Födda 1629
Avlidna 1695
Män
Nederländska matematiker
Nederländska astronomer
Nederländska fysiker
Personer från Haag
Nederländska forskare under 1600-talet
Alumner från Leidens universitet
Astronomer under 1600-talet
Ljudvallen

Begreppet ljudvallen uppstod när flygplanens hastighet började närma sig ljudets hastighet. När flygplan närmar sig ljudhastigheten, uppstår en kraftig motståndsökning och dessutom förskjutning av tryckcentrum och förändring av rodereffekten. Det blev en "vall" som var svår att komma igenom med den äldre tidens teknik.

Ett flygplan sägs passera ljudvallen när det accelererar till en hastighet överstigande ljudets hastighet. Ljudhastigheten i jordens atmosfär varierar enbart med lufttemperaturen. Vid 15 °C är ljudets hastighet 1224 kilometer i timmen (340 m/s). På grund av problemen när flygplanen närmade sig ljudhastigheten togs ett nytt begrepp fram, Mach-talet. Machtalet är flygplanets hastighet i förhållande till ljudhastigheten i omgivande luft. Ett flygplan som flyger i Mach 1, rör sig alltså med ljudets hastighet. Mach 2 betyder att det flyger dubbelt så fort som ljudet utbreder sig.

I vatten och i metaller går ljudet betydligt fortare, cirka 1500 m/s respektive mellan 1200 och 6300 m/s beroende på vilken metall det är.

När ett flygplan rör sig med en hastighet omkring ljudets, kan tryck- och temperaturskillnader orsaka spektakulära kondensationseffekter.  Fenomenet beror på de plötsliga tryckförändringar som den omgivande luften utsätts för när flygplanet passerar. Vid farter nära ljudhastigheten är tryckskillnaderna mycket stora och i de områden där trycket plötsligt sjunker, minskar även temperaturen och luften fäller ut fukten den inte kan behålla i form av vattendroppar. En förutsättning är då att luftfuktigheten är tillräckligt hög och luftens daggpunkt ligger nära lufttemperaturen.

En motsvarande effekt ses ofta vid lägre fart inifrån trafikflygplan. Kondensationseffekterna kan uppstå när flygplanet går in för landning i fuktigt väder. Då syns ofta dimstråk över vingen eller smala dimvirvlar vid de utfällda klaffarnas ytterändar.

Ljudbang
Vid hastigheter över ljudets skapas en tryckvåg kring det föremål som färdas fortare än den naturliga vågutbredningshastigheten i mediet det färdas i. Tryckstegringen framför flygplanet ger upphov till en stötvåg, som när den når marken uppfattas som en kraftig och plötslig explosion, en så kallad ljudbang. Det efterföljande ljudets frekvens blir förskjutet på grund av dopplereffekten. 
Ljudbangen har varit ett hinder för supersoniska civilflygplan. Eftersom den kraftiga tryckvågen kan vara mycket störande på marken under, till och med byggnader kan förstöras, har civil flygning med överljudsfart endast tillåtits över hav eller obebyggda områden. Ljudbangen har också använts för att skrämmas med sonic bombs.

Se även
Chockvåg
Ljusvallen
Transsonisk fart

Externa länkar 

Strömningsmekanik
Flyg
European Graduate School

European Graduate School, EGS, (tyska: Europäische Universität für Interdisziplinäre Studien), är en högskola i Schweiz grundad 1994. Studenterna utbildas på distans och under kortvariga vistelser i Saas-Fee i Schweiz. Utbildningen sker på engelska.

Högskolan har två fakulteter: Arts, Health and Society Division och Media and Communication Division.

På Konst, hälsa och samhällsfakulteten undervisar man bland annat i konstterapi, fredsbyggande och konfliktlösning. Fakulteten för media och kommunikation har program inom konst, filosofi, film, litteratur, och studier i internet ur ett tvärvetenskapligt perspektiv. 

På EGS undervisar och gästföreläser ett stort antal namnkunniga filosofer, konstnärer, författare och filmregissörer, bl. a Giorgio Agamben, Chantal Akerman, Alain Badiou, Jean Baudrillard, Catherine Breillat, Judith Butler, Diane Davis, Manuel De Landa, Claire Denis, Tracey Emin, Peter Greenaway, Donna Haraway, Shelley Jackson, Claude Lanzmann,  Paul D. Miller a.k.a. DJ Spooky that Subliminal Kid, Jean-Luc Nancy, Cornelia Parker, Avital Ronell, Volker Schlöndorff, Agnès Varda, Victor J. Vitanza, Hubertus von Amelunxen, John Waters, Krzysztof Zanussi, Siegfried Zielinski och Slavoj Žižek.

Externa länkar 
European Graduate School
Media and Communications Division
Arts, Health and Society Division

Skolor i Schweiz
Utbildningsinstitutioner bildade 1994
Valais
Slumpvandring

Slumpvandring kan avse:

 Slumpvandring – partiklar som verkar röra sig slumpmässigt ett medium, se Brownsk rörelse
 Slumpvandring – en metod att skapa fraktaler, se itererande funktionssystem
 Slumpvandring (bok) – en bok av Majgull Axelsson
Gurjara-Pratihara

Gurjara-Pratiharas var en hinduisk härskardynasti från 700-talet till 1100-talet, grundad av Nagabhata I, med Kannauj, vid Ganges, som huvudstad. Nådde under kung Bhoja (836-890) och kung Mahenjapala (890-910) sin storhetstid, och riket sträckte sig då från Gujarat till Bengalen. Angreps på 900-talet av Rashtrakutariket och besegrades definitivt av Mahmud av Ghazni, som plundrade och brände Kannauj 1018.

Referenser 

Historiska indiska stater
Indiska dynastier
Indien under 700-talet
Indien under 800-talet
Indien under 900-talet
Indien under 1000-talet
Indien under 1100-talet
Khajuraho

Khajuraho är en stad i den indiska delstaten Madhya Pradesh, och tillhör distriktet Chhatarpur. Folkmängden uppgick till 24 481 invånare vid folkräkningen 2011.

Khajuraho var huvudstad för härskardynastin Chandella från 800-talet och fram till 1100-talet. Staden är mest känd för sin stora mängd hinduiska och jainistiska tempel, och för att den återupptäcktes, täckt av tät djungel av en brittisk officer 1838, efter att ha övergivits under 1300-talet.

Källor

Externa länkar 

Världsarv i Indien
Orter i Madhya Pradesh
Världsarv inskrivna 1986
Hydronefros

Hydronefros beskriver en ensidig eller dubbelsidig vidgning av njurbäckenet. Hydronefros uppstår när det uppkommer ett hinder för det normala urinavflödet, vilket gör att trycket i njurbäckenet ökar och njurbäckenet vidgas. 

Hinder för urinavflödet kan uppkomma av olika orsaker; medfödda anatomiska avvikelser, fibros, uretärstenar eller tumörväxt. 

Symtombilden beror på om avflödeshindret uppkommit akut eller funnits under längre tid (kroniskt), om hindret ger ett komplett eller delvis avflödeshinder samt om endast ena eller båda njurarna påverkas.  

Ett klassiskt exempel på ett akut uppstått avflödeshinder orsakas av att en njursten passerat till urinledaren där den blockerar urinavflödet. När trycket i njurbäckenet ökar, njurbäckenet vidgas (d.v.s. hydronefros uppstår) uppstår kraftig smärta i flanken på den sidan och typiskt kommer i intervaller pga att muskulaturen och peristaltik i urinledaren arbetar mot hindret. Om hydronefrosen utvecklats under en längre tid kan symtombilden vara mer diffus; ge ett visst obehag eller inte ge några symtom alls. 

Risken för infektion i njuren ökar vid avflödeshinder och det är viktigt att upptäcka i tid. 

För att diagnositicera och visualisera hydronefros kan olika radiologiska modaliteter användas: konventionell röntgen, ultraljud, datortomografi eller magnetresonanstomografi. 

Njur- och urinvägssjukdomar
Monza

Monza är en stad och kommun i den italienska regionen Lombardiet och huvudort i provinsen Monza e Brianza. Kommunen hade  invånare (2018) och gränsar till kommunerna Brugherio, Cinisello Balsamo, Concorezzo, Lissone, Muggiò, Sesto San Giovanni, Vedano al Lambro och Villasanta.

Staden är historiskt mest känd för sin katedral i vilken järnkronan förvaras. Här ligger racerbanan Autodromo Nazionale Monza där man bland annat kör Italiens Grand Prix.

Katedralen i Monza anses grundad av Theodolinda och ombyggdes med praktfull marmorutsmyckning på 1300-talet av Matteo da Campione. I Theodolindas kapell, med fresker från 1400-talet förvaras domskatten, varibland särskilt märks järnkronan. Rådhuset härrör från 1200-talet. Utanför Monza ligger Villa reale, ett före detta kungligt lustslott, sedan 1922 säte för konstakademin.

Källor

Externa länkar 
 Monzas officiella webbplats

Kommuner i provinsen Monza e Brianza
Orter i Lombardiet
Platser med Kristi pinoredskap
Urinvägscancer

Urinvägscancer är cancer som utgår från urinvägarna, det vill säga i urinblåsa, urinledare eller urinrör. Cancerformen är vanligare i västvärlden än söder om Egypten, i vilket land den är som vanligast. De flesta som drabbas är män, och i synnerhet äldre personer.

Urinvägscancer är vanligen av formen övergångsepitelcancer, skivepitelcancer, eller adenocarcinom, vilka samtliga är olika slags carcinom. 

Symtom på urinvägscancer är blod i urinen (hematuri), polyuri, ryggsmärta, och nedre magsmärta.

Riskfaktorer är hög ålder, rökning, att utsättas för cancerframkallande ämnen, tidigare genomgången cancerbehandling, och att vara ärftligt predisponerad för cancer.

Snäckfeber (schistosomiasis, bilharzios) som är långt gången kan orsaka urinblåsecancer. Infektionssjukdomen snäckfeber förekommer framför allt i tropiska och subtropsiska länder, och urinblåsecancer är den vanligaste cancerformen i Egypten och vissa andra länder i Afrika samt vissa länder i Mellanöstern vilket har kopplats till snäckfeber.

Urinblåsan och urinvägarna måste undersökas med cystoskop och biopsi ska tas, dessutom bör datortomografi göras. 

Behandling är antingen kirurgi eller cellgifter.

Referenser

Urogenital cancer
Nakfa

Nakfa (Nfk - Eritrean nakfa) är den valuta som används i Eritrea. Valutakoden är ERN. 1 nakfa = 100 cents.

Valutan infördes 1997 och ersatte den etiopiska birr och har fått sitt namn från staden Nakfa som var huvudort för dåtidens befrielsefront Eritrean People's Liberation Front.

Användning
Valutan ges ut av National Bank of Eritrea - NBE som grundades 1993 och har huvudkontoret i Asmara.

Valörer
mynt: inga nakfamynt men väl 100 cents mynt
underenhet: 1, 5, 10, 25, 50 och 100 cents
sedlar: 1, 5, 10, 20, 50 och 100 ERN

Externa länkar

 om Centralbanken NBE som i nuläget saknar egen webbsida
 bild på NBE
 ERN sedlar
 Aktuell kurs från XE.com

Eritreas ekonomi
Afrikanska valutor
Guernica

Guernica (baskiska och officiellt: Gernika) är en stad i Baskien i norra Spanien. Staden är numera inkorporerad med grannorten Lumo till Gernika-Lumo (tidigare på spanska: Guernica y Luno). Samhället hade 16 224 invånare år 2009.

Historia
Staden har sedan medeltiden varit kulturellt centrum för regionen. Under en ek (Gernikako Arbola, 'Guernica-trädet'), planterad på 1300-talet, samlades representanterna i byarna till ting. Dagens träd är det fjärde i ordningen:

"Faderträdet" – planterat på 1300-talet, överlevde 450 år.
"Det gamla trädet" (1742–1892) – omplanterat 1811. Stammen är bevarad i ett litet tempel i den omgivande trädgården.
Det tredje trädet (1858–2004) – omplanterat 1860, överlevde bombningarna 1937 men tvingades bytas ut efter svampangrepp. Biscayas styresmän har sett till att gro upp flera reservträd från trädets ekollon.
Det nuvarande trädet (framgrott 1986) – omplanterat på dess "faders" plats 25 februari 2005.

Bombningarna under inbördeskriget 
Staden utsattes den 26 april 1937 för terrorbombning av den tyska Kondorlegionen ur Luftwaffe. Detta skedde under spanska inbördeskriget, och vid tillfället omkom cirka 200–300 människor. 

Initiativet till bombningen togs av Francisco Franco, ansvarig för planering och genomförande var Wolfram von Richthofen.

Efterspel 
Pablo Picasso har skildrat händelserna i en mycket omtalad målning som i original numera återfinns på Museo Reina Sofía i Spaniens huvudstad Madrid. Målningen som kallas "Guernica" är 3,45×7,7 meter. Den visades på Moderna Museet i Stockholm 1956 under en rundresa i Europa. En reproduktion av målningen återfinns i FN:s högkvarter i New York.

Den svenske statsministern Olof Palme tog upp bombningarna av Guernica i sitt jultal 1972, då han påtalade likheter mellan terrorbombningarna av Guernica och USA:s terrorbombning av Hanoi.

Bildgalleri

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar 

  (på baskiska, spanska och engelska)

Baskien
Orter i Baskien
Spanska inbördeskriget
Struma

Struma innebär att sköldkörteln är förstorad (hypertrofi), vilket innebär att det är ett slags organomegali. Förstoringen kan vara knölig eller diffus, och uppkomma på ena eller båda sidorna.

Struma definieras för kvinnor som att sköldkörteln är större än 18 ml och för män att den är större än 25 ml.

Orsaker
Orsaker till struma är jodbrist, giftstruma, Graves sjukdom (Basedows sjukdom), adenom i tyreoidea, eller genetiska faktorer. Struma med eller utan giftstruma förekommer ofta vid akromegali. Även miljöfaktorer kan bidra. Vid struma kan sköldkörteln ha underfunktion, överfunktion eller normal funktion.

Grader
Det finns tre olika grader av sköldkörtelförstoring:
 grad I: förstoringen kan kännas, men syns bara då patienten lutar huvudet bakåt
 grad II: synligt förstorad sköldkörtel
 grad III: stor sköldkörtel, samtidigt symtom: dyspné (andnöd), dysfagi (sväljsvårigheter)

Symptom 
Struma kan ofta konstateras genom att titta på halsen. Sväljsvårigheter, obehagskänsla och heshet kan förekomma. Detta på grund av tillväxten av sköldkörteln och det tryck som då kan utövas på matstrupen. Även luftstrupen kan vara tilltryckt.

Undersökning 
Finnålspunktion för cytologi och scintigrafi av sköldkörteln bör göras. Scintigrafi gör att områden med minskat och ökat jodupptag visualiseras. Tyreoideastimulerande hormon (TSH) och tyroxin (T4) mäts i blodprov.

En diffus struma är en (inte helt säker) indikation på till exempel Basedows sjukdom eller tidig jodbrist, medan en nodulär struma ("knölstruma") indikerar till exempel toxisk multinodulär struma, sköldkörteladenom eller stor struma av jodbrist Struma är också ett symtom på Jod-Basedows sjukdom och Wolff-Chaikoffs effekt, två olika tillstånd som beror på för stort intag av jod.

Behandling 
Ofta behövs ingen behandling då farliga sjukdomar kunnat uteslutas. Kirurgi görs ibland vid mycket förstorad sköldkörtel (grad III).

Se även
 Struma ovarii

Referenser

Externa länkar 
 

Sköldkörtelsjukdomar
Hypertrofi
Trillian (litterär figur)

Trillian, en litterär figur i Douglas Adams romaner om Liftarens guide till galaxen. Trillian är en jordbo precis som Arthur Dent och hade lyckan att lämna jorden med Zaphod Beeblebrox några månader före jordens undergång då vogonerna pulvriserade jorden för att bygga sin intergalaktiska motorväg.

Det är inte omöjligt att det har funnits en "affär" mellan Trillian och Arthur. Då författaren i den fjärde boken ställer frågan om det eventuellt "blev någonting" blir svaret: "Sköt er själv."

I filmen "blir det" definitivt "någonting" mellan Arthur och Trillian, medan Zaphod besvarar inviterna från sin kvinnliga vicepresident Questular Rontok.

Egentligen heter Trillian Tricia McMillan men tog sig namnet Trillian då det lät mera "rymd-aktigt"

Figurer i Liftarens guide till galaxen
Fiktiva figurer introducerade 1978
Blåeld

Blåeld (Echium vulgare) är växtart i familjen strävbladiga växter (Boraginaceae). Den är den enda i Sverige vilt förekommande arten ur släktet snokörter, även om blå snokört (Echium plataginuem) sällsynt kan uppträda tillfälligt kring trädgårdar där den odlas som prydnadsväxt.

Beskrivning 
Blåeld är en högväxt (upp till 120 cm hög) ört med mycket styv och seg, i regel ogrenad stjälk. Stjälken är upprätt och täckt av nedåtriktade, styva hår samt i basen rödaktiga borsthår som kan upplevas stickande, särskilt om stjälken strykes mothårs. Blåeldens blad är lansettformade och spridda med en tydlig mittnerv. Även bladen är täckta av styva, liggande hår varpå deras färg kan upplevas som grågrön. Blommorna är stora och svagt klockformade med ett snedskuret bräm. Blommorna är röda under tidiga utvecklingsstadier, men blir himmelsblåa strax efter blomningens start och samlade i en axlik blomställning. Ståndarna är utskjutande ur blomman och ser blåröda ut då pollenet är blått medan ståndaren i övrigt är röd. En av ståndarna, den bakersta (i mittlinjen eller symmetriplanet), är mindre än de övriga. Eftersom ståndarna är långt utskjutande, är pollenet inte väl skyddat. Blåeld blommar i juni-juli.

Blåeld är i regel en bienn växt, men kan under goda år föröka sig under groningsåret varpå den vissnar.  

Den särskiljs från blå snokört genom att blåeldens blommor är jämnt håriga medan blå snokört enbart har blommor med hår på nerver och i blommans kant. Vidare har blå snokört enbart två utskjutande ståndare. I övrigt är blåelden svår att missta för någon annan i Sverige förekommande art.

Ekologi 
Blåeld trivs på torra, grusiga ruderatmarker såsom torra grusbackar, vägkanter, järnvägsbankar och marker med kraftig markstörning och god dränering t.ex. byggarbetsplatser och parkeringsplatser. Blåelden utgör en lokalt viktig nektarkälla för bin.

Utbredning 
Blåeld förekommer tillfälligt i stora delar av landet, men är enbart allmänt förekommande upp till Götaland. Detta gäller även för Norge och Finland. Den förekommer allmänt genom stora delar av Europa samt västra Asien och har spridits av människan till Nordamerika. I Washington har den klassificerats som en invasiv art

Kulturhistoria 
I delar av landet har blåeld odlats som prydnadsväxt, men Ingvar Svanberg menar att den i Skåne alltid betraktats som ett ogräs, vilket upptecknade namn från 1700-talet visar på: järnört och klåkunter. Klåkunta syftar enligt Svanberg på dess sträva, rivande hår samt att blomman liknar ett kvinnligt könsorgan. Vidare berättas att man på Gotland kokade bladen och blommorna för att ge till boskapen.

Linné imponerades av blommande blåeld i stor mängd under sin skånska resa 1749: "Blå med den högsta färg betäckas de sluttande fält av Echium, att inte präktigare kan tänkas.". Harriet Hjort anger att den i 1700-talets England beskrevs som "en vandrande pest". Nyman anger att den kan komma att bli nyttig för att binda sand.

Namnvariationer och lokala namn  
Blåtistel 
Snokört 
Majstänger (Gotland)
Sugtopsar (Gotland)
Blåtoppar (Gotland)
Sugblommor (Gotland)
Snokört
Blåeld (Gotland)

Referenser

Externa länkar 
Den Virtuella Floran

Strävbladiga växter
Bl Växtindex
Blågull

För andra betydelser, se Jakobs stege. 

Blågull, Blåljus (Polemonium caeruleum) eller Jakobs stege är en art i familjen blågullsväxter. Arten förekommer vilt i en stor del av den norra tempererade zonen, i Indien, Japan, Kashmir, Korea, Mongoliet, Nepal, Pakistan, Kina, Ryssland, Europa och Nordamerika. I Sverige är vilda populationer inskränkta till Norrland inklusive Lappland, där den växer på ängar; längre mot söder finns den dock både i Norge (till Hedemarken) och i Finland (till Finska viken).

Den är antagligen mest bekant som flerårig trädgårdsväxt med de högblå (ibland vita) blommorna och parbladiga bladen.

Synonymer
Polemonium caeruleum lus. laxiflorum Regel
Polemonium caeruleum subsp. caucasicum (Busch) Avet.
Polemonium caeruleum subsp. laxiflorum (Regel) Koji Ito 
Polemonium campanulatum Fr.   
Polemonium caucasicum Busch   
Polemonium elatum Salisb. nom. illeg.  
Polemonium gracile Fisch.   
Polemonium himalayense Baker [1889]  
Polemonium lacteum Lehm.   
Polemonium laxiflorum (Regel) Kitamura  
Polemonium vulgare Gray nom. illeg.

Källor

Externa länkar
 Den virtuella floran - Blågull

Blågullsväxter
Bl Växtindex
Tiggarranunkel

Tiggarranunkel (Ranunculus sceleratus) är en art i familjen ranunkelväxter. 

Den är en ettårig ört och kallas även "vattensmörblomma", eftersom den inte trivs på torr mark, utan endast i stillastående vatten med dy, vid kanten av dammar och vattengropar, i avloppsdiken och liknande. Örtståndet är kalt och ljusgrönt, mjukt och saftigt. Stjälken är pipig. Blomningen är mycket rik och varar hela sommaren till in på hösten, i förening med stark förgrening. Kronbladen är mycket mindre men fruktsamlingen större och rikare än hos andra ranunkler i Norden. Kronbladens honungsgrop saknar täckfjäll.

Växtens svenska namn och det vetenskapliga (av ordet scelus, brott) syftar på att tiggare använde denna växt för att skapa sår på kroppen för att på så sätt väcka människors medlidande. Saften av flera arter Ranunculus är hudirriterande och tiggarranunkel är allra värst .

Synonymer

Svenska synonymer 
 Blåsranunkel, som kommer av att dess skarpa saft inom en timmes tid ger upp blåsor på människans hud och därigenom åstadkommer svårläkta sår.
 Vattensmörblomma.

Vetenskapliga synonymer 
Batrachium sceleratum (L.) Th.Fr. ex A.Pihl
Hecatonia palustris Lour. 		
Hecatonia scelerata (L.) Fourr. 		
Ranunculus apiifolius St.-Lag. 		
Ranunculus apiophyllus St.-Lag. nom. illeg.
Ranunculus sceleratus var. anfrayi Corb. 
Ranunculus sceleratus var. minimus DC.	
Ranunculus sceleratus var. umbellatus DC.

Referenser

Externa länkar 
 Den virtuella floran - Tiggarranunkel

Ranunkelväxter
Ti Växtindex
Giftiga växter