Jämlikhet

Jämlikhet, eller social jämlikhet, är ett socialt tillstånd där alla människor inom ett visst samhälle eller inom en viss isolerad grupp har samma status och respekt, att alla människor är lika mycket värda. Begreppet ingår i det franska mottot frihet, jämlikhet, broderskap. Motsatsen till jämlikhet är ojämlikhet.

Ideologiskt och politiskt har begreppet olika innebörd. Begreppet jämlikhet är liksom andra politiska värdeord, t.ex. rättvisa, jämställdhet och mångfald, mycket mångtydigt. Det tyder inte minst begreppets användning idag av partier från höger till vänster. Litet hårdraget finns två kontrasterande synsätt på jämlikhet; som utfall och som möjligheter. I liberalismens jämlikhet ingår individens rätt till egen och fri utveckling. I socialismens jämlikhet ingår allas lika möjligheter och rätt till del av materiella och kulturella värden. Politiskt är jämlikhetens viktigaste manifestation den allmänna och lika rösträtten. Jämlikhet kan även inbegripa ekonomisk jämlikhet, vilket enligt socialismen är till exempel utjämning mellan de olika samhällsklasserna samt lika lön för lika arbete.

Jämlikhet är ofta förknippat med lika fördelning. Lika fördelning är dock inte synonymt med jämlikhet. Sven Ove Hansson definierar i rapporten "Rättvisa och effektivitet – en ESO-rapport om idéanalys" begreppet jämlikhet som "en lika fördelning som görs av rättviseskäl". Enligt Per Sundgren är ökad jämlikhet inom ramen för den rådande kapitalistiska ordningen numera det centrala politiska projektet för Socialdemokraterna. I motsats står Moderaterna som enligt Per Sundgren ser jämlikhet som hinder för den jämlikhet som Moderaterna eftersträvar. Moderaternas jämlikhet handlar om den enskilde individens möjlighet till personlig utveckling, en utveckling som hotas av för långt driven ekonomisk utjämning och en för stor offentlig sektor.

Folkpartiet gav 2013 uttryck för följande rättviseideal som motsätter sig lika fördelning:

Jämför man citatet från Folkpartiet med vad Socialdemokraterna 2021 skrev i "Underlagsrapport från partiets arbetsgrupp för fördelningspolitik för jämlikhet och rättvisa" så framgår skillnaden i rättviseideal och inställning till lika fördelning och jämlikhet tydligt:

Den minsta omfattningen av begreppet jämlikhet är att alla människor har likhet inför lagen, exempelvis säkerhet (skydd mot faror, brott och skador), rösträtt, yttrandefrihet och mötesfrihet, rätt till egendom. Jämlikhet innebär också lika möjligheter och skyldigheter, vilka omfattar samhället i sin helhet.

Enligt Ronald Dworkin har alla seriösa politiska teorier samma grundläggande värde, nämligen jämlikhet. Inom politisk teori finns en grundläggande idé om jämlikhet vilken är att människor skall behandlas “som likar”. 

Professor Per Bauhn resonerar i sin rapport "Bortom missunnsamhetens etik: argument för ett rättighetsbaserat jämlikhetstänkande" kring tre definitioner av jämlikhet: 

 Jämlikhet som likabehandling
 Jämlikhet i utfall
 Jämlikhet i rättigheter

Per Bauhn argumenterar för att jämlikhet i rättigheter är en moraliskt försvarbar form av jämlikhet, om än villkorad och begränsad. Han menar också att frågor kring förtjänst och ansvar bör påverka vårt tänkande kring jämlikhet.

Olika politiska teorier har olika syn på vad ekonomisk jämlikhet jämlikhet innebär. Så här uttrycker Will Kymlicka det: “Medan vänstersympatisörer anser att likhet i fråga om inkomster eller rikedom är en förutsättning för att människor skall behandlas som likar, anser högersympatisörer att lika rättigheter att disponera sitt arbete och sin egendom är en förutsättning för att människor skall behandlas som likar”.

Eric Kaufmann, Londonbaserad professor och forskare med fokus på invandring, etnicitet och populism menade 2019 att det i Sverige de senaste åren skett en glidning i begreppet jämlikhet, bort från lika möjligheter och mot lika utfall. På så sätt har termen kommit att alltmer utgöra en antites till rasism och sexism

Jämlikhet eller strävan efter jämlik fördelning av resurser som ideal inbegrips av vissa i begreppet liberal demokrati.

Lagen 

Likhet inför lagen innebär att lagen gäller för alla invånare. Alla skall vara lika inför bestämmelserna i lagen om vad som gäller för individens handlingar i olika situationer och för individens rättigheter, etcetera.

I Sverige regleras i Diskrimineringslagen  invånarnas lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. Lagens nuvarande utformning trädde i kraft den 1 januari 2009.

I den första artikeln i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna från 1948 beskrivs att ”Alla människor är födda fria och lika i värde och rättigheter”. Även EU:s stadgar rymmer internationella överenskommelser för likabehandling, icke-diskriminering och mänskliga rättigheter. Den nationella lagstiftningen ska tolkas i enlighet med internationella överenskommelser. Principen om allas lika värde och rättigheter ligger till grund för Diskrimineringslagen.

Skillnaden i definition mellan jämlikhet och jämställdhet 
Det är skillnad på jämlikhet och jämställdhet. Jämställdhet handlar om jämlikhet mellan könen (oftast på gruppnivå), medan jämlikhet kan syfta på vilka individer eller grupper som helst, t.ex. social-, ekonomisk-, och politisk bakgrund.

Se även 
 Antirasism
 Egalitarism
 Egenmakt
 Rättvisa
 Internationalism
 Jämställdhet
 Lika möjligheter
 Människovärde
 Ojämlikhet

Referenser

Externa länkar 

Diskriminering
Rättvisa
Social status