kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Earl av Chesterfield

Earlerna av Chesterfield tillhörde en aristokratisk familj från Derbyshire, England. Deras fädernegård var Bretby Hall i Bretby, Derbyshire, och deras släktnamn var Stanhope.

Stephen de Segrave förlänades egendomen Bretby 1209 av Ranulph, earl av Chester. Stephen de Segrave byggde en herrgård och en kyrka i Bretby. 1585 köpte Thomas Stanhope herrgården. 1616 blev hans sonson Philip Stanhope upphöjd till baron Stanhope, och 1628 blev han den förste earlen av Chesterfield.

Den andre earlen skapade trädgårdarna vid Bretby Hall, som av en del ansågs vackrare än trädgårdarna vid Versailles.

Den fjärde earlen (1694-1773) var politiker och statsman.

Den femte earlen rev herrgården och ersatte den med den nuvarande. Den nya byggnaden ritades av sir Jeffrey Wyatville.

Den sjätte earlen var känd som "Racer-earlen" ("racing Earl") och han byggde en racerbana i Bretby.

Den sjunde earlen gillade cricket och skytte. Han byggde en cricketplan och födde upp tävlingsfåglar. Vid hans död ärvdes egendomen Bretby Hall av hans mor, därefter av Lord Portchester och sedan av den femte earlens av Carnarvon fru. Denne earl var den berömde egyptologen som upptäckte Tutanchamons grav.

Titeln övergick dock till en annan gren av familjen. År 1967 dog den siste innehavaren, som också var den siste Earl Stanhope.

Engelska adelstitlar
Gratisprogram

Gratisprogram eller freeware är datorprogram som är kostnadsfria att använda. Till skillnad från spridprogram (shareware) kan gratisprogram användas obegränsad tid och obegränsat antal gånger. I allmänhet avser gratisprogram kostnadsfri proprietär programvara, det vill säga program där användaren inte har tillgång till och rätt att ändra i källkoden. Vanligen innefattas således inte fri programvara i begreppet.

Gratisprogram kan spridas helt enkelt för att programskaparen vill att många ska kunna använda programmet. Numera är de ofta reklamfinansierade annonsprogram, och döljer ibland även spionprogram. Gratisprogram kan också vara begränsade eller äldre versioner av ett program, som syftar till att marknadsföra fullversionen (betalversionen) av samma program. Också fulla versioner av ett program kan spridas kostnadsfritt av motsvarande orsaker för att främja försäljningen av relaterade program eller maskinvara.

Tillverkaren kan ibland kräva att användaren skickar ett vykort till programmeraren, gör en god gärning eller något liknande, eller uppmuntra till en frivillig gåva till utvecklaren. Tillverkaren kan ha satt upp regler för hur programmet får användas kostnadsfritt, såsom "endast för icke-kommersiellt bruk".

Ibland finns det möjlighet att frivilligt donera pengar till utvecklaren.

Historia 
Begreppet freeware användes först av Andrew Fluegelman då han 1982 hade skapat programmet PC-Talk, men inte var villig att betala de kostnader som traditionell försäljning på den tiden var förknippade med. Istället gav han bort sitt program till användarna under beteckningen freeware och sa att de fick betala en summa pengar om de tyckte om det. Senare gick Fluegelman ihop med Jim Button och Bob Wallace och övergav beteckningen freeware i sin marknadsföring till förmån för Wallaces beteckning shareware. Ordet freeware kvarstår dock och är mycket spritt på internet, men har idag en något annorlunda betydelse.

Gratisprogram och shareware var kring 1990 vanligt i datormiljöer där få användare hade tillgång till kompilatorer, och spreds där altruistiskt på samma sätt som fri programvara i Unix-miljöer. De var då särskilt vanliga i universitetssammanhang.

Kända exempel på kommersiella gratisprogram är Adobes Acrobat Reader, som spreds gratis för att sprida PDF-formatet, och Microsofts Internet Explorer, som spreds gratis för att konkurrera ut Netscape Navigator.

Andra distributionsmetoder 
 Shareware är liksom freeware kostnadsfri, men med en stor skillnad; det är programmens "utvärderingsperiod" som är gratis, vill man nyttja programmet efter att tidsperioden löpt ut så skall man betala för detta.

 Fri programvara (engelska free software) är inte att förväxla med freeware då ordet "free" i de båda fallen har olika innebörd. I freeware syftar ordet "free" på att programmet är gratis, i free software på en rad "friheter" som programmet måste uppfylla, bland annat rätten att ändra i programmet och sprida ändrade versioner. Fri programvara behöver inte vara gratis.

Källor

Externa länkar 
 Svenska datatermgruppens definition av gratisprogram

Programvarulicenser
Freewareprogram
Fornhebreiska

Fornhebreiska är den hebreiska som skrevs med det fornhebreiska alfabetet, ett alfabet byggt på det feniciska alfabetet och som omfattar 22 konsonanter. I samband med deportationerna som följde efter Jerusalems fall 587 f.Kr. har hebreiskan börjat skrivas med det arameiska alfabetet.
Se även: bibelhebreiska

Semitiska språk
Hebreiska

en:Archaic biblical Hebrew
Filipposevangeliet

Filipposevangeliet, skrift från 200-talets senare hälft, troligen av syriskt ursprung. Innehåller Jesusord och gärningar samt utläggningar om sakramenten i den valentinska gnostiska traditionen. Skriften är kanske mest känd som en tidig källa för idén att Jesus skulle ha varit gift med Maria Magdalena. Även om detta inte uttryckligen anges i själva dokumentet, beskrivs hon som Jesu "älskarinna" i vissa översättningar.

Litteratur

Eric Segelberg, "The Gospel of Philip and the New Testament." i The New Testament and Gnosis. Essays in Honour of Robert McL. Wilson. London 1983. Även i förf:s Gnostica Mandaica - Liturgica. (Acta Universitatis Upsaliensis. Historia Religionum 1l.) Uppsala 1990.
Eric Segelberg, "The Antiochene Background of the Gospel of Philip." I Bulletin de la Société d'Archéologie Copte 18, 1966. Även i förf:s Gnostica Mandaica - Liturgica. (Acta Universitatis Upsaliensis. Historia Religionum 1l.) Uppsala 1990
 Eric Segelberg, "The Antiochene Origin of the 'Gospel of Philip'" Bulletin de la Société d'Archéologie Copte 19, 1967-68. Även i förf:s Gnostica Mandaica - Liturgica. (Acta Universitatis Upsaliensis. Historia Religionum 1l.) Uppsala 1990
 Eric Segelberg, "The Coptic-Gnostic Gospel according to Philip and its sacramental System." I Numen 7, 1960. Även i förf:s Gnostica Mandaica - Liturgica. (Acta Universitatis Upsaliensis. Historia Religionum 1l.) Uppsala 1990

Externa länkar 
The Gospel of Philip - The Gnostic Society Library 

Apokryfer
Gnosticism
Front

Front kan syfta på:

 Frons (gen. sg. frontis, f.) – latin för "panna". Ordets innebörd är mer eller mindre oklar. De flesta ordböcker översätter ordet till "panna", medan mindre antingen till "huvud" eller "hjärna".
 Front, Italien – ort och kommun i Piemonte, Italien.
 Front (designbyrå) – svensk designbyrå.
 Front (nattklubb) – känd före detta nattklubb i Hamburg.
 Front (Röda armén) – Röda arméns motsvarighet till en armégrupp.
 Frontlinje – en geografisk linje där fientliga styrkor möts.
 Väderfront – en gränszon som skiljer två luftmassor med olika densitet.
Femtekolonnare

Femtekolonnare kommer av det militära arméindelnings-begreppet kolonn och är en nedsättande benämning på underjordisk motståndsrörelse eller enskilda med snarlik verksamhet - både i organiserad och oorganiserad form - särskilt när de lierar sig med en invaderande armé. Begreppet används oftast av deras motståndare som en synonym till förrädare, svikare eller infiltratör. Ett exempel är när en infiltratör förstör så mycket som möjligt inifrån en annan organisation, till exempel i avsikt att förhindra att denna organisation växer till en kraftfull aktör. Sedermera har begreppet även blivit benämning på sabotör och landsförrädare i allmänhet.

Begreppet myntades under spanska inbördeskriget. Då general Francisco Franco och hans falangister i november 1936 närmade sig Madrid i fyra kolonner sades fascister inne i Madrid utgöra en "femte kolonn", som var redo att ansluta sig till dem. Beroende på källa tillskrivs uttrycket någon av de två nationalistiska generalerna Gonzalo Queipo de Llano och Emilio Mola.

Begreppet användes bland annat av Karl Gerhard i kupletten Den ökända hästen från Troja, en satir över Nazityskland och dess anhängare.

Se även
Quisling
Den långa marschen genom institutionerna

Källor

Noter

Tryckta källor
Norstedts uppslagsbok 1948

Politiska termer
Pejorativa termer
Fordon

Ej att förväxla med Farkost. För andra betydelser, se Fordon (olika betydelser)

Fordon (av fora och don) är ett transportmedel som används för att transportera gods och/eller människor och djur på land.. Exempel på fordon är vagn, cykel, bil och släde. Fordon som går på räls benämns järnvägsfordon, övriga fordon kallas vägfordon.

Hjälpmedel som elrullstolar anses vanligen inte vara fordon då deras syfte är att minimera ett funktionshinder och så långt som möjligt ge brukaren samma förflyttningsmöjligheter som en frisk gående. 

En trampbil eller sparkcykel för barn kallas lekfordon och får framföras på gångbana.

Lagstiftning

Sverige 
Den lagstadgade definitionen av flertalet fordonstyper finns i lagen  om vägtrafikdefinitioner och förordningen  om vägtrafikdefinitioner.

Enligt svensk lag delas fordon in i motordrivet fordon, släpfordon, efterfordon, cyklar, sidvagnar, hästfordon och övriga fordon.

Fordon enligt  är transportmedel som är inrättat för färd på marken och inte löper på skenor samt svävare när den framförs över marken.

Se även 
 Anläggningsmaskin
 Elfordon
 Jordbruksmaskin
 Farkost
 Fartyg
 Luftfarkost
 Miljöfordon
 Vätgasfordon

Källor
Fadder

En fadder, gudfar eller gudmor förekommer inom barndöpande kristna kyrkor. Faddrar förekommer även vid dop av vuxna i sådana kyrkor. Faddern är en person som tar på sig uppgiften att vara dopvittne, åtar sig ett särskilt ansvar som förebedjare och kristet föredöme och vägledare för den som döps. Det finns ingen juridisk innebörd i att vara fadder, som fadder har man alltså inget särskilt ansvar gentemot sitt fadderbarn. Vid själva dopakten kan faddern ibland delta i textläsning och böner. Om det är ett barn som döps, kan faddern ibland bära barnet. Dessutom brukar faddern läsa en troendeförklaring på runt 5 minuter där denne berättar om tron denne ska uppfostra barnet till.

Den person man är fadder för kallas guddotter/-son, eller fadderbarn.

Olika kyrkor har olika regler om vilka som får bli faddrar, men ofta krävs att personen är döpt, konfirmerad eller troende.

Historik 
Ursprungligen ingick i fadderskapet också ett uppdrag att gå in som adoptivförälder i händelse av att föräldrarna gick bort eller på annat sätt blev oförmögna att ta hand om det döpta barnet. När fadderfunktionen infördes på 300-talet var en viktig orsak att kristna martyrers barn behövde tas om hand. Fadderskapet som relation sågs förr inom katolska kyrkan som så nära att den utgjorde hinder för äktenskap. Faddern, ursprungligen gudmodern, var också den som främst under medeltiden bar fram barnet vid dopet, eftersom modern ansågs oren under 40 dagar efter förlossningen och således inte fick beträda kyrkan. Enligt 1686 års kyrkolag skulle dopet ske senast 8 dagar efter förlossningen, varför en ställföreträdare för modern krävdes, en gudmor.

I Sverige har faddrarna enbart haft till uppgift att ansvara för barnets religiösa uppfostran. I Svenska kyrkohandboken av 1694 infördes en så kallad fadderfråga eller fadderförmaning, som bibehölls fram till 1894. I praktiken började redan på 1600-talet kyrkan och samhället överta ansvaret för barnets kristliga fostran, och fadder övergick till att bli det samma som dopvittne.

I äldre tider kunde det omfatta många uppgifter. Faddrarna förde barnet till dopet, ordnade doputstyrseln och förväntades ta åtgärder för att skydda barnet mot onda makter och befrämja barnets kommande liv genom olika ageranden. Valet av faddrar var speciellt viktigt eftersom faddrarnas egenskaper enligt folktron ansågs kunna överföras till barnet.

Se även
Kakaltare
Kyrktagning

Referenser

Dop
Kyrkliga titlar
Familj (olika betydelser)

Familj, familjen eller familjer kan syfta på:

Familj
 Familj – en grupp människor som förenas genom blodsband, äktenskap, partnerskap, syskonskap eller samboförhållande
 Kärnfamilj –  i strikt mening en familj som endast består av en man, en kvinna och deras gemensamma biologiska eller adopterade barn
 Politisk familj – ett uttryck som syftar på en ledande krets av politiker
 Regnbågsfamilj – förr i tiden för en familj bestående av människor med flera av världens alla färger och utseenden, numera främst för att benämna hbtq-personers familjer
 Styvfamilj – en familj där barn bor tillsammans med en av sina biologiska (eller adoptiv-) föräldrar och en annan vuxen
 Utvidgad familj – en familj som är större än den socialt normativa kärnfamiljen
 Familj (biologi) – inom biologin är en grupp inom ordningarna
 Familj (matematik) – inom mängdlära (matematik) en speciell sorts mängd

Familjen
 Familjen (samfund) – en nyandlig rörelse, ofta betraktad som en sekt 1968–
 Familjen (film) – en italiensk film från 1986, originaltitel La famiglia
 Familjen (artist) – en svensk artist
 Familjen – en fiktiv dokusåpa i det svenska tv-programmet Hey Baberiba
 Familjen (TV-serie) – en svensk TV-serie från 2002
 Familjen (bok) - en bok om klankriminalitet från 2020

Sammansättningar
 Familjefilm – en film som anses lämplig för barn, men även är riktad till vuxna
 Familjebidrag – ett behovsprövat bidrag
 Familjenamn – den del av en persons namn som anger till vilken familj eller släkt hon eller han hör
 Familjeliv – ett internetforum för vuxna som fokuserar på frågor om graviditet, barn och föräldraliv
Fröväxter

Fröväxter (division Spermatophyta / klassen Spermatopsida) är växter som har frön. Växtriket delades historiskt in i kryptogamer (s.k. "sporväxter") och fanerogamer (fröväxter). Den indelningen är dock inte naturlig (monofyletisk) men termerna används fortfarande. Ett frö består av ett embryo i ett skal, med eller utan näringsvävnad. Se artikeln om frö.

Indelning 
Fröväxter är en naturlig grupp som kan delas in i gruppen vars frön är gömda i en frukt och grupperna vars frön är nakna. Den förra gruppen är de gömfröiga (angiospermer) och de övriga är nakenfröiga (gymnospermer). Gömfröiga växter är den största divisionen och kallas idag blomväxter. Som jämförelse kan nämnas att alla de nakenfröiga grupperna tillsammans omfattar cirka 1000 arter, medan blomväxterna omfattar cirka 300 000 arter (kända).

Fröväxter verkar ha uppstått under yngre Devon och de första kända fossilen är fröormbunkar.

Fröväxter innefattar underdivisionerna:
 Ginkgoer Ginkgophytina
 Kottepalmer Cycadophytina
 Gnetumväxter Gnetophytina
 Barrväxter Pinophytina
 Blomväxter Angiospermae/Angiophytina/Magnoloiophytina

Fröväxter och människor 
Av cirka  fröväxter som uppskattas förekomma på Jorden betraktas ungefär  som ätliga. Av dessa har människan använt cirka  som mat eller som medicinalväxt. Flera nyttoväxter är endast av regionalt betydelse.

Fotnoter

Kärlväxter
Fr Växtindex
Flèche d'or Café

Flèche d'or Café ("Guldpilen"), 102 bis rue de Bagnolet, 75020 Paris (20:e arrondissement), är en nöjeslokal i Paris. Här bjuds det på musik av olika genrer, teater, musik mm.

Lokalen var från början en stationsbyggnad som tillhörde en numera nerlagd järnväg, la Petite Ceinture. Efter det var det en mekanisk verkstad - detta märks om man tittar på inredningen. Man har återanvänt mycket både från järnvägs- och verkstadsepoken.

Se även
Lapin Agile

Kultur i Paris
Byggnader och anläggningar i Paris
Folkets Bio

Folkets Bio är en ideell kulturförening som importerar, distribuerar och visar film från hela världen. Man anordnar också festivaler och aktiviteter som fokuserar på att sätta filmerna i ett sammanhang. Riksföreningen distribuerar även film till andra biografer. 

Folkets Bio grundades år 1973 av filmregissörerna Stefan Jarl och Ulf Berggren för att skapa visningsmöjligheter för svensk film som produceras utanför de stora filmbolagen och dess motsvarigheter i världen. I början hade man stora ekonomiska problem och fick dessutom inte annonsera som biograf i Dagens Nyheter. Numera är organisationen mer förankrad.

Föreningen består av en Riksförening, med huvudkontor på Bergsunds strand 39 i Stockholm, som äger distributionsbolaget samt olika lokalavdelningar som driver biograferna. De fysiska medlemmarna är alla med i Riksföreningen och en lokalavdelning. Varje lokalavdelning är en egen ideell förening.

2020 finns 17 Folkets bio-avdelningar. I Luleå, Umeå, Östersund, Uppsala, Stockholm, Västerås, Göteborg, Västra Frölunda, Tollered, Jönköping, Växjö, Visby, Lund, Malmö och Östra Vemmerlöv.

Se även
Biograf
Biografer i Stockholm
Biografen i Örsundsbro
Folkets bio Umeå

Källor

Vidare läsning

Externa länkar 
Folkets Bio
Folkets Bios historia, berättad av Stefan Jarl

Filmföreningar
Svenska filmbolag
Företag i Stockholms kommun
Företag bildade 1973
Föreningar i Sverige
Mottagare av Guldbaggejuryns specialpris
Friherre

Friherre (av tyska Freiherr) är en adlig titel som också benämns friherrlig värdighet. Benämningen uppkom på 1000-talet inom det Tysk-romerska rikets feodalväsende och betecknade då en läntagare, ein freier Herr (svenska 'en fri herre') direkt lydande under kejsaren. Närmaste internationella motsvarighet, utanför det tysktalande området, är baron.

Sverige 
I Sverige är friherrlig värdighet den näst högsta adliga värdigheten efter greve (båda högadel) men i rang före obetitlad adel. Titeln infördes vid Erik XIV:s kröning 1561, då nio personer upphöjdes till friherrlig värdighet: Sten Eriksson Leijonhufvud till Gräfsnäs, Gustav Olofsson Stenbock till Torpa, Gabriel Krister Oxenstierna till Mörby, Birger Nilsson Grip till Winäs, Lars Ivarsson Fleming till Nynäs, Karl Holgersson Gera till Björkvik och Jöran Holgersson Gera till Ållonö, Klas Kristersson Horn till Åminne och Erik Gustafsson Stenbock till Öresten.

Under åren 1625–1886 introducerades 406 friherrliga ätter (Oscar Dickson upphöjdes 1885 till friherrlig värdighet av Oscar II). År 1991 fortlevde 124 av dessa, varav nio är utgångna på svärdslinjen. Friherrar har rätt till titeln högvälborne, såsom Högvälborne Herr Friherre Lilliehöök.

I Sverige tituleras en friherre muntligt som "baron", men hans hustru alltid "friherrinna". Baron är en titel som egentligen saknas i Sverige, eftersom den bara används i talspråk. Trots detta existerar ett svenskt baroni: Baroniet Adelswärd på huvudgården Adelsnäs i Östergötland.

Drottning Kristina dubbade under sin 10-åriga regeringstid omkring 50 personer till friherrar.

Referenser

Externa länkar 
 Riddarhuset – Historia

Adelstitlar
Fairlight

Fairlight (FairLight, ”FLT”) är en warez- och demogrupp med ursprung i Sverige. Fairlight grundades 1987. Den 21 april 2004 greps flera högt uppsatta medlemmar ur gruppen i en operation ledd av FBI, kallad Fastlink. Enligt ett rykte skedde razzian precis innan Fairlight skulle släppa storspelet Hitman: Contracts. Fairlights ISO-del var dock tillbaka på demoscenen i oktober 2006.

Fairlight har även scendivisioner som arbetar med demoer på plattformarna C64 och pc. Denna verksamhet är inte kriminell.

Källor
 Jazzcat (pseudonym), "The Delight of Eternal Might – The History of Fairlight"

Externa länkar 
 Musik från Fairlight (FTP)
 Demoer från Fairlight (FTP)
 Fairlights egen webbplats

Demoscenen
Faxevallen

Faxevallen var en bandyanläggning i Söderhamn, Sverige, som åren 1930-1976 var hemmaplan för Brobergs IF.

I juli 1930 sattes arbetet igång med idrottsplatsen Faxevallen. Med frivilliga insatser schaktade man och skottade grus. Faxevallen blev den stora vändningen för Brobergs IF. Brobergs IF spelar sedan 1977 på den nyare arenan Hällåsen.

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 Broberg/Söderhamn Bandy - Broberg/Söderhamn Bandy - Historik

Bandyanläggningar i Sverige
Sport i Söderhamn
Sportanläggningar invigda 1930
Sportanläggningar i Söderhamns kommun
1930 i Sverige
Frisksport

Tidningen med samma namn, se Frisksport (tidning)

Frisksport är livsföring ursprungligen syftande till bevarad hälsa och fysiskt, psykiskt och socialt välbefinnande genom enkelt och sunt kosthåll, friluftsliv och kroppsövningar.

Historia

Ordet frisksport användes första gången år 1924 i tidningen Swing av konstnären Marcus Hentzel. Marcus och hans bror Roland Hentzel blev rörelsens pionjärer i Sverige. Deras inspirationskälla var den amerikanska Physical Culture-rörelsen som bildats av Bernarr MacFadden vid sekelskiftet. Även den tyska Wandervogel-rörelsen med dess betoning på det enkla livets värden togs som föredöme för den svenska frisksporten. Physical Culture-rörelsen beskrev "vår kropp som vår underbaraste egendom" och var helt inriktad på vikten av kroppens skötsel. Denna inställning kom i början av 1900-talet att prägla rörelsen även i Sverige med muskeldyrkan och frigymnastik. Friluftsliv och camping omhuldades redan från starten. 

Ett första landsförbund, Svenska Frisk och Kraftsportarförbundet bildades i Stockholm år 1928 men fick en kort livslängd. År 1931 bildas ett nytt frisksportförbund, Järnringen, med en kvinnlig motsvarighet i Silverringen. Ingen av rörelserna hade någon större framgång under sina första år. Det rådde en splittring mellan anhängarna så ytterligare en riksorganisation bildades år 1935, Förbundet för Fysisk Fostran. En stark muskeldyrkan och interna stridigheter präglade den första tiden. År 1936 slogs Järnringen, Silverringen och Förbundet för Fysisk Fostran ihop och bildade Svenska Frisksportförbundet. 

Stridigheterna var dock inte över. År 1935 presenterade Are Waerland en lakto-vegetarisk näringslära. Han förespråkade kokt potatis, råa grönsaker, frukter och kruska (en hälsogröt bestående av korngryn, vetekli, russin och vatten). Waerland och hans anhängare bröt sig efter långvariga diskussioner ur Frisksportförbundet och bildade Allnordisk frisksport, senare omdöpt till Allnordiska förbundet för folkhälsa och sedan 1958 verksamt som Hälsofrämjandet.

Se även
Lista över sporter och idrotter
Friluftsliv

Externa länkar 
 Svenska Frisksportförbundet

Friluftsliv
Förslag

Förslag kan syfta på:

 Förslag (musik) – ton före huvudton
 Proposition – ett förslag om beslut som regeringen respektive statsrådet lägger fram inför riksdagen i Sverige och Finland
 Motion (förslag) – ett förslag till beslut som väcks av en enskild person eller en grupp av personer i en beslutande församling
Falugrafikerna

Falugrafikerna var en grupp grafiker från Falun eller dess närområde, bestående av de fem konstnärerna Stig Borglind, Bertil Bull Hedlund, Hans Norsbo, David Tägtström och Helge Zandén.

Begreppet Falugrafikerna skapades 1942 då utställningen "Fem Falugrafiker" anordnades av Dalarnas konstförening. Det som förenade gruppen var egentligen endast att de var någorlunda jämnåriga, hade utbildat sig på 1910-talet och framförallt att alla hade anknytning till Falun. De var en grupp individualister med helt olika stilar men som hade grafiken som gemensamt konstnärligt uttrycksmedel. Genom sina verk har de gjort Falun till ett begrepp inom den grafiska konsten.

En vanlig missuppfattning är att Axel Fridell tillhörde gruppen. Han var dock död vid tidpunkten för utställningen som gjorde gruppen med de fem då verksamma falugrafikerna till ett begrepp. De fem levande grafikernas utställning följde efter den minnesutställning som Axel Fridell hedrades med i Stockholm och Falun. Fridell var under sin livstid konstnärskamrat med de fem; han kom från Falun och hade varit studiekamrat med Bertil Bull Hedlund vid Konstakademien.

Se även
Axel Tallberg
Konstnär

Litteratur

Konstnärsgrupper i Sverige
Falu ättika

Falu ättika är ett tidigare varumärke för ättika som tillhör Perstorp AB. Falu ättika tillverkades sedan c:a 1910 vid Falu koppargruva och bestod av svavelsyra från gruvan och kaliumacetat från kolugnar i Domnarvet, och tillverkningen pågick där till 1970-talet. På etiketten såg man sedan 1945 en bild av Falujungfrun, som var en svarvad docka som man kunde köpa i staden på 1800-talet. Denna har nytillverkats sedan 1941 och göres nu av Kulturarvet i Falun. Sedan 2005 saluförs inte längre Falu ättika av Perstorp AB, utan företaget säljer endast Perstorp ättika. Bilden av jungfrun är också borta från etiketten.

Referenser

Noter

Källor 
 Made in Dalarna - Dalarnas Hembygdsförbunds årsbok 2000
 Dalarna 2000, Dalarnas Hembygdsförbunds årsbok

Varumärken för dagligvaror