Samuel Stadener

Nils Samuel Stadener (), av honom själv skrivet Sam. Stadener, född 30 mars 1872 i Asarum i Blekinge län, död 6 augusti 1937 i Malmö, begravd utanför Växjö domkyrka, vid dess sydvästra hörn, var en svensk  biskop, politiker (liberal) och ecklesiastikminister.

Biografi 
Samuel Stadener, som var son till folkskolläraren Nils Svensson och Anna Cajsa Lidh, tog examen i teoretisk teologi och praktisk teologi 1893 vid Lunds universitet och följde 1894 upp med en folkskollärarexamen. Han blev teologie kandidat 1898, prästvigdes 1900 och kom att få sin första tjänst vid Svenska Sofiaförsamlingen i Paris 1901-1905; han efterträdde där Nathan Söderblom. Han var kyrkoadjunkt i Sankt Pauli församling i Malmö 1905-1909, kyrkoherde i Ystad 1909-1924 och kyrkoherde i Sankt Peters klosters och Norra Nöbbelövs församlingar utanför Lund 1924-1927. 

Under tiden i Malmö blev han politiskt aktiv liberal och satt i stadsfullmäktige där 1907-1909 och i Ystad 1911-1914. Han var riksdagsledamot i första kammaren 1912-1917 för Malmöhus läns valkrets och tillhörde då Liberala samlingspartiet. I riksdagen var han bland annat vice ordförande i första kammarens första tillfälliga utskott 1912-1913. Stadener engagerade sig som riksdagsman inte minst i kyrkopolitik.

Stadener promoverades till teologie doktor 1923 och vigdes till biskop i Strängnäs 1927. Fem år senare flyttade han till Växjö, där han verkade som biskop fram till sin död. När Carl Gustaf Ekman bildade sin andra minoritetsregering 1930 utsåg han Stadener till statsråd och chef för ecklesiastikdepartementet.

Tysklandsvän 
Stadener var på 1930-talet inblandad i debatten om den svenska kyrkans förhållande till den tyska kyrkan och den nazistiska regimen. Såsom tysklandsvän gjorde han en för den lutherska kyrkans vidkommande positiv tolkning av det politiska skeendet i Nazityskland och kom på kant med den antinazistiska opinionen när han bland annat uttalade sig till förmån för den tyska hitlertrogne riksbiskopen Ludwig Müller och den naziinfluerade rörelsen Deutsche Christen. Han var den ende biskopen i Norden som inte bojkottade Müllers installation som riksbiskop 1933. Han reste dock inte dit.

Utmärkelser och ledamotskap

1916: Ledamot av Vasaorden
1928: Ledamot av Nordstjärneorden
1930, 28 november: Kommendör av Nordstjärneorden
1936, 6 juni: Kommendör med stora korset av Nordstjärneorden
Örnkorsets orden, 1:a graden
Storkorset av Sankt Olavs orden

Familj 
Stadener fick två barn tillsammans med Hedvig Maria (Hedda) af Klinteberg (1869–1936). Nils Stadener (1902–1978) gift med deckarförfattarinnan Ingegerd Stadener och Greta (gift Olofson).

Stadener och hans Hedvig Maria (Hedda) af Klinteberg är begravda utanför den södra kyrkmuren vid Växjö domkyrka.

Se även 
Lista över biskopar i Strängnäs stift
Lista över biskopar i Växjö stift

Källor
 Tvåkammarriksdagen 1867–1970 (Almqvist & Wiksell International 1986), band 3, s. 274
 Clarence Nilsson: "Sam. Stadener som kyrkopolitiker" (Skrifter utgivna av Svenska statsvetenskapliga föreningen,  Uppsala 1964)
 N. S. Lundström: 1872 års män (Hasse W Tullbergs Boktryckeri, Stockholm 1927), s. 173

Vidare läsning

Externa länkar
 

Ledamöter av Sveriges riksdags första kammare för Liberala samlingspartiet
Svenska teologer under 1900-talet
Sveriges ecklesiastikministrar
Personer från Asarums socken
Födda 1872
Avlidna 1937
Män
Mottagare av Örnkorset
Biskopar i Växjö stift
Biskopar i Strängnäs stift
Svenska präster under 1900-talet