Universitetskansler

Universitetskansler (plural: universitetskanslerer) är en titel för den högste tjänstemannen inom svenskt och finskt universitetsväsen. Från 1964 till 2017 har titeln i Sverige använts om chefen för (i tur och ordning) Universitetskanslerämbetet, Universitets- och Högskoleämbetet, Kanslersämbetet, Högskoleverket och slutligen Universitetskanslersämbetet (UKÄ). Från 1 augusti 2017 tituleras istället chefen för UKÄ generaldirektör.

Sverige 
Ämbeten som de svenska universitetens kanslerer tillskapades på 1600-talet. Under flera hundra år hade de svenska universiteten var sin kansler, i regel boende i Stockholm och en lokal prokansler. Kanslern för universitetet i Greifswald var under merparten av lärosätet svenska tid dock identisk med den lokale generalguvernören över Svenska Pommern. 

Från 1859 kom de båda då kvarvarande lärosätena, Uppsala och Lund, att välja samma person som kansler, under vilken så småningom även Karolinska Institutet inordnades. Dessa ämbeten slogs 1893 samman till en enda kansler för rikets universitet. Ända in på 1930-talet var detta ämbete oavlönat. Kanslern var en individualmyndighet, knuten till innehavarens person, utan biträde av kollegium eller styrelse. Till biträde hade han endast en anställd kanslerssekreterare.  

År 1964 ändrades detta och ett ämbetsverk bildades, som fick den idag åter aktuella benämningen Universitetskanslersämbetet. under ledning av en (med förenklad titel) universitetskansler.

Fram till 1948/1950 fanns även en prokansler vid respektive universitet, i Uppsala var det ärkebiskopen och i Lund biskopen i Lunds stift.

Finland 
Universitetet i Åbo hade så länge Finland utgjorde en del av Sverige en kansler på samma sätt som universiteten i Uppsala och Lund. Den förste innehavaren av uppdraget var greve Per Brahe den yngre (tillträdd 1646). 

Under Finlands ryska tid innehades kanslersuppdraget 1816–1894 av den ryske tronföljaren. Därefter var posten vakantsatt och arbetsuppgifterna utfördes i stället av en av tsaren tillsatt vicekansler, i regel en militär eller ledamot av den finska senaten.

I det moderna Finland har Helsingfors universitet och Åbo Akademi kanslerer utsedda av republikens president i enlighet med vad som stadgas i 1997 års Universitetslag. Även Tammerfors universitet, Åbo universitet och Helsingfors handelshögskola har kanslerer, vars roll dock endast regleras på författningsnivå, ej i lag.

Övriga världen  
Utanför Sverige och Finbland är kanslerstiteln oftast jämförbar med svenska lärosätens rektor, men det kan också beteckna en mer ceremoniell roll som beskyddare.

Vid de medeltida europeiska universiteten existerade titeln kansler som beteckning på den ämbetsman som representerade universitetets överste skyddsherre, det vill säga påven eller monarken, i Tyskland ofta den tysk-romerske kejsaren. Kanslersämbetet utövades oftast men inte alltid av den regionale biskopen. Fortfarande idag existerar titeln Magnus Cancellarius vid katolska universitet som beteckning för kyrkans representant gentemot universitetets styrelse, medan titeln Kanzler idag i Tyskland används om den ämbetsman under rektorn som är chef för universitetets förvaltning.

I Samväldesländerna är the Chancellor oftast en honorärtitel med huvudsakligen ceremoniella och representativa plikter, medan ledningen vid lärosätet utövas av the Vice-Chancellor. Vice-Chancellor är den brukliga engelskspråkiga benämningen på rektorerna vid svenska universitet.

Kanslerer för Uppsala universitet till 1859
 1477-1515 - Jakob Ulvsson
 1622-1645 - Johan Skytte
 1646-1654 - Axel Oxenstierna
 1654-1686 - Magnus Gabriel De la Gardie
 1686-1702 - Bengt Gabrielsson Oxenstierna
 1702-1716 - Carl Piper
 1716-1719 - Arvid Horn (vald 1716 men kallades formellt till posten först 1719)
 1719-1737 - Gustaf Cronhielm
 1737 - Olof Törnflycht
 1737-1739 - Gustaf Bonde d.y.
 1739-1746 - Carl Gyllenborg
 1747-1751 - Arvprins Adolf Fredrik
 1751-1760 - Carl Ehrenpreus
 1760-1764 - Anders Johan von Höpken
 1764-1771 - Kronprins Gustaf
 1771-1783 - Carl Rudenschöld
 1783-1785 - Gustaf Philip Creutz
 1785-1792 - Kronprins Gustaf Adolf
 1792-1796 - Hertig Carl
 1796-1799 - Kung Gustav IV Adolf
 1799-1810 - Axel von Fersen d.y. 
 1810-1818 - Kronprins Carl Johan
 1818-1844 - Kronprins Oscar
 1844-1859 - Kronprins Carl

Kanslerer för Lunds universitet till 1859
 1666-1684 - Gustaf Otto Stenbock
 1684-1685 - Claes Fleming
 1686-1687 - Gustaf Lilliecrona
 1687-1690 - Erik Lindschöld
 1690-1709 - Nils Gyldenstolpe
 1711-1712 - Magnus Stenbock
 1713-1714 - Gustaf Cronhielm
 1714-1728 - Nicodemus Tessin d.y.
 1728-1739 - Carl Gyllenborg
 1739-1742 - Olof Nordenstråle
 1742-1752 - Johan Gyllenborg
 1752-1761 - Nils Palmstierna
 1762-1768 - Carl Gustaf Löwenhielm
 1768-1772 - Gustaf Adolf Hjärne
 1772-1789 - Melker Falkenberg
 1789-1810 - Carl Axel Trolle-Wachtmeister
 8-28 maj 1810 - Prins Karl August
 1810-1824 - Lars von Engeström
 1824-1844 - Kronprins Oscar
 1846-1856 - Kronprins Carl (tilldelad ämbetet 1844) 
 1857-1859 - Gustaf Sparre (tillförordnad)

Svenska kanslerer för universitetet i Greifswald
 1654–1657 – Johan Axelsson Oxenstierna
 1657–1660 – Vakant
 1660–1676 – Carl Gustaf Wrangel
 1676–1679 – Vakant på grund av krig
 1679–1685 – Otto Wilhelm von Königsmarck
 1685–1690 – Vakant
 1690-1698 – Nils Bielke
 1699–1711 – Jürgen Mellin
 1711–1715 – Vakant
 1715–1748 – Johan August Meijerfeldt den äldre
 1748–1767 – Axel Löwen
 1767–1772 – Hans Henrik von Liewen den yngre
 1772–1776 – Fredrik Carl Sinclair
 1776–1791 – Fredrik Vilhelm von Hessenstein
 1791–1793 – A F von Oltoff (vikarie i egenskap av vicekansler)
 1792–1796 – Eric Ruuth
 1796–1799 – Philip von Platen
 1800–1807 – Hans Henric von Essen
 1807–1810 – Vakant; Pommern ockuperat av Frankrike
 1810-1814 – Hans Henric von Essen
 1814–1815 – M F Putbus

Gemensamma svenska universitetskanslerer 1859-1963
 1859–1871 – Gustaf Sparre
 1872–1881 – Henning Hamilton
 1881–1888 – Louis De Geer
 1888–1898 – Pehr von Ehrenheim
 1898 – Erik Gustaf Boström (vald men avsade sig uppdraget)
 1898–1905 – Gustaf Gilljam
 1905 – Gustaf Tamm (vald men avsade sig uppdraget)
 1905–1907 – Erik Gustaf Boström
 1907–1916 – Fredrik Wachtmeister
 1916–1926 – Carl Swartz
 1926–1937 – Ernst Trygger
 1937–1951 – Östen Undén
 1945–1951 – Thore Engströmer (tillförordnad)
 1951–1958 – Arthur Thomson
 1958–1961 – Harald Cramér
 1961–1964 – Bengt Petri

Svenska universitetskanslerer efter 1964
Universitetskanslerämbetet UKÄ
 1964-1969 ämbetsman Nils Gustav Rosén
 1969-1977 ämbetsman Hans Löwbeer

Universitets- och Högskoleämbetet (UHÄ)
 1977-1980 ämbetsman Hans Löwbeer
 1980-1987 professor Carl-Gustaf Andrén
 1988-1992 professor Gunnar Brodin

Kanslersämbetet
 1992-1995 professor Stig Hagström

Högskoleverket (HSV)
 1995-1998 professor Stig Hagström
 1999-2007 professor Sigbrit Franke
 2007-2010 professor Anders Flodström
 2010-2012 docent Lars Haikola

Universitetskanslersämbetet (UK-ämbetet)
 2013-2014 docent Lars Haikola
 2014-2016 professor Harriet Wallberg-Henriksson
 2017- professor Anders Söderholm (med titeln generaldirektör)

Noter

Källor 
Oloph Bexell, "Prokanslersämbetets avveckling och frågan om Nathan Söderbloms utnämning 1914." Nya professorer. Installation 2014. (Acta Universitatis Upsaliensis, Skrifter rörande Uppsala universitet. B. Inbjudningar, 176) , s. 7-41.
 Carl Frängsmyr: "Kanslern och den akademiska friheten - Striderna vid den juridiska fakulteten i Uppsala under 1850-talet" i Lychnos 2005. Abstrakt
 Carl Frängsmyr: "Universitetskanslern som styresman" i Uppsala universitet 1852-1916, del I (Uppsala universitets historia 1793-2000. Acta Universitatis Upsaliensis. Skrifter rörande Uppsala universitet. C. Organisation och historia, 87:1.) (2010) s 109-134.
 Torgny Nevéus: Vägen till UHÄ - Ett nytt ämbetsverks föregångare (UKÅ-rapport 1976:7) Stockholm 1976)

Noter

Akademiska titlar
Högskoleutbildning i Sverige