Natt och Dag

{{Adelsätt
| släktnamn = Natt och Dag
| bild = 
| vapenbeskrivning = Adelsätten Natt och Dags vapensköld: 'Delad i guld och blått. Hjälm: Sex påfågelfjädrar mellan två fänikor.
| bild2 = Nattochdagvapen1625.jpg
| bildbeskrivning2 = Adelsätten Natt och Dags vapensköld på Svenska riddarhuset.
| nämnd = förde skölden från 1287
| stamfar = riddaren Nils Sigfridsson
| adlad = Svensk uradel
| introducerad = 1631
| introducerad_år= 1625
| värdighet = Adlig
| nr = 13
| utslocknad =
| utslocknad_år =
| sista_manliga_medlem =
| sista_kvinnliga_medlem =
| url = nattochdag.org
}}
Natt och Dag är en månghövdad svensk uradlig ätt från Östergötland, varav den adliga ätten nummer 13, känd från 1280 enligt Riksarkivet, utgör den äldsta nu levande svenska, adliga ätten.

 Historik 
Marsken och riksrådet Erengisle Näskonungsson och hans bror Karl Näskonungsson har i äldre litteratur angetts vara söner till den 1281 omtalade riddaren Näskonung Bengtsson och tillhörde då troligen en äldre gren av ätten Natt och Dag. Liksom sin bror förde han ett vapen med en delad sköld liknande ätten Natt och Dag.

Släktens äldste kände stamfader var riddaren, riksrådet och lagmannen i Värend, Nils Sigridsson (dominus Nicholao Sigridæson, död tidigast 1299), känd sedan 11 maj 1280, när han erhåller gården Ringshult i Torpa socken (nuvarande Liljeholmen i Blåviks socken, Östergötland). Nils Sigridsson var släkt med lagmannen i Tiohärad, Folke Karlsson (Lejonbalk) och övertog detta ämbete från honom efter 1285.

Sitt testamente gjorde han den 16 juli 1299 och förordnade då att han skulle begravas i Askeby kloster bredvid sin maka. Från dennes sonsons sonsons son, riksrådet, riddaren och lagmannen i Närke, Magnus Bengtsson (död mellan 1473 och 1477) härstammar den nu kända ätten. Dennes sonsons sonson introducerades på Riddarhuset 1625.

Namnet Natt och Dag anspelar på kontrastskillnaden mellan det blå och det gyllene fältet i vapenskölden. Genealogen Rasmus Ludvigsson kallade ätten på 1500-talet Dag och natt. I en uppräkning över släkter hos Riddarhuset 1632 kallas den slächten som föhra Natt och Dagh. Det är dock först i början av 1700-talet som medlemmarna själva börjar skriva sig Natt och Dag. Fram till dess använde de patronymika.  

I början av 1500-talet präglades svenska mynt med ätten Natt och Dags vapen, med anledning av att medlemmar av släkten var riksföreståndare.

Ätten var länge betydelsefull vid området Njudung i Småland där den residerade på slotten Eksjöhovgård, strax utanför nuvarande Sävsjö. Natt och Dags betydelse för området återspeglas i Sävsjö kommuns vapen där ättens vapensköld utgör den botten på vilken en bild av Eksjöhovgård finns återspeglat.  

Gabriel Anrep, en släktforskare på 1800-talet, spekulerade:

År 2020 hade 126 personer i Sverige efternamnet Natt och Dag.

 Friherrliga ätten Natt och Dag 

Den nu utdöda friherrliga ätten hade nummer 23 i Riddarhuset. med Åke Axelsson Natt och Dag som dess förste friherre. Denna friherrliga ätt utslocknade med Carl Axelsson (Natt och Dag) 1647–1664, student i Uppsala.

En annan friherrlig ätt från släkten, Sture nr 187, är likaså utslocknad.

 Medlemmar i urval 
 Nils Sigridsson (Natt och Dag), riddare, omtalad 1280–99
 Bo Nilsson (Natt och Dag) död efter 1322, lagman och riksråd
 Bo Bosson (Natt och Dag) död 1389–91, riksråd
 Märta Bosdotter (Natt och Dag), död 1414, gift med Algot Månsson Sture, mor till riksrådet Anund Algotsson Sture
 Nils Bosson (Natt och Dag) till Åkerö, väpnare, död mellan 1433 och 1436
 Knut Bosson (Natt och Dag), död 1436, biskop i Linköping
 Sten Bosson (Natt och Dag), död 1411, riksråd
 Bengt Stensson (Natt och Dag), död 1450–1451, riddare och riksråd
 Magnus Bengtsson (Natt och Dag) död 1473–1477, riddare och riksråd, mördade Engelbrekt Engelbrektsson
 Birgitta Månsdotter (Natt och Dag)
 Johan Månsson (Natt och Dag) död 1520, riddare och riksråd, avrättad i Stockholms blodbad.
 Måns Johansson (Natt och Dag) (1500–1555), riddare och riksråd
 Nils Månsson (Natt och Dag) (död 1554)
 Nils Nilsson (Natt och Dag) (1554–1613), hovmästare och häradshövding
 Ivar Nilsson (Natt och Dag) (1590–1651), ämbetsman och landshövding
 Nils Stensson (Natt och Dag), död 1439, marsk och riksråd
 Bo Stensson (Natt och Dag), död efter 1469
 Märta Bosdotter (Natt och Dag), gift med Peder Arvidsson Ribbing
 Nils Bosson (Sture), död 1494
 Svante Nilsson (Sture), död 1512, riksföreståndare
 Sten Sture den yngre, död 1520
 Åke Axelsson (Natt och Dag) (1594–1655), riksråd och lantmarskalk
 Barbro Åkesdotter (Natt och Dag) (död 1680), ägare till Åkeshovs slott 1655–1662
 Axel Turesson (Natt och Dag) (1621–1647), kammarherre och landshövding
 Carl Persson (Natt och Dag) (1628–1694/1695), godsherre
 Arfvid Ifvarsson (Natt och Dag) (1633–1683), ämbetsman
 Gustaf Persson (Natt och Dag) (1627–1688), kammarråd
 Christina Nilsdotter (Natt och Dag) (1580–1642), drottning Kristinas fostermor
 Otto Natt och Dag (1794–1865), militär och författare
 Axel Wilhelm Magnus Natt och Dag (1826–1900), militär och riksdagsman
 Svante Natt och Dag (1861–1906), sjömilitär, riksdagsman
 Åke Natt och Dag (1899–1969), ämbetsman, generaldirektör
 Åke Natt och Dag (direktör) (född 1951), direktör
 Niklas Natt och Dag (född 1979), författare

 Galleri 

 Se även 
 Adelsätter
 Hammerstaätten
 Natt, Natt (mytologi)
 Dag, Dag (mytologi)
 Natt och dag (växt)

 Referenser 
 Noter 

 Källor 
 Svenska adelns ättartaflor ifrån år 1857'', Del II : von Nackreij-Örnskiöld, F.U. Wrangel, Otto Bergström, Norstedt, Stockholm 1900, s. 2f

Externa länkar 

 Ätten Natt och Dag – officiell webbplats
 Genealogi för ätten Natt och Dag

Medeltida svenska ätter
Svenska adelsätter
Svenska friherrliga ätter
 
Ugglan