kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ofvandahls

Ofvandahls är ett anrikt kafé och konditori i korsningen av S:t Olofsgatan (tidigare Järnbrogatan) och Sysslomansgatan i Uppsala. Namnet kommer sig av att grundaren Erik Ofvandahl döpte om sig själv och kaféet efter sin hemort. Huset är kulturminnesmärkt.

Historia 
Erik Ofvandahl hade börjat sin bana som konditor i Sala 1877 och drev konditori och damkafé i olika lokaler i staden, men kaféets början brukar härledas till året efter, 1878. 1885 flyttade verksamheten till Uppsala, närmare bestämt Östra Ågatan 31 där man numera hittar Güntherska. Annonserna i Upsala samma år försäkrar att: "..med damkafé menas ett första klassens serveringsställe så rangerat att damer och herrar kan trivas [gott].."Vid tiden för flytten fanns redan fyra konditorier och ett flertal kaféer etablerade i Uppsala, varav det mest namnkunniga torde ha varit just Güntherska. Man antog namnet Kafé Dahlia och erbjöd bland annat surströmmingssexor. Under en period därefter användes namnen Erik Anderssons konditori och Kafé Dahlia tillsammans. Efter att Erik Andersson bytt namn till Ofvandahl efter sin hemort och blivit en erkänd diktare och talare bytte så även caféet slutligen namn till Ofvandahls. Verksamheten flyttade sedan 1905 till Sysslomansgatan 5 där kaféet finns kvar än idag.

Ofvandahl var känd även som pekoralist och utgivare av en rad diktsamlingar som nöjeslästes av Uppsalastudenterna. Rörelsen drevs från 1949 till 1971 av Erik Ofvandahls döttrar, Ragnhild och Anna. Verksamheten visade sig 1971 övergå till V-Dala nation enligt Annas testamente, men man valde att sälja kaféet istället för att driva det vidare själva. Sven Wiklund drev sedan kaféet i ett kvartssekel innan han 1990 bestämde sig för att sälja det vidare. Ännu på det tidiga 1990-talet hade Ofvandahls bordsbetjäning. Kaféet drevs i ytterligare ett kvartssekel av Tommy Kuhlman innan det i samband med hans pensionering 2018 såldes och genomgick en mindre renovering under sommaren året efter.

Kaféet idag
En av bakelserna i utbudet är studentska, likaså tryffelmussla. Linnébakelsen, en turkos medaljong med Carl von Linnés profil i marsipan, är en av konditoriets mest berömda skapelser. Konditoriet serverar även smörgåsar och enklare luncher samt har butiksförsäljning av kaffebröd, tårtor, matbröd och konfektyrer.

Trots att skyltning upplyser om att det är "läxläsning förbjuden" tar många chansen att ägna sig åt skolarbete i den anrika miljön.

Ofvandahls i kulturen
Konditoriet är känt också för högläsning av poesi och har i flera år arrangerat poetry slam. Numera hålls poetry slam på Reginateatern i samma stad. En vanlig "öppen scen" förekommer och har utgjort ett stående inslag under den årligen återkommande Kulturnatten i Uppsala i september.

Sånger 
 Ofvandahls besjungs av Owe Thörnqvist i sången Ett litet rött paket.
Ulf Peder Olrog skrev sången "På Ofvandahls konditori", samt lämnade en liten strof efter sig, som kan beskådas på en skylt på en vägg på Ofvandahls:

Referenser

Anmärkningar

Noter

Källor 
 "Ofvandahls historik" från ofvandahls.se

Externa länkar

 Officiell webbplats
 Gamla bilder från Upplandsmuseet på Digitalt Museum

Kaféer i Uppsala
Företag bildade 1878
Erik Ofvandahl

Erik Ofvandahl, född 11 januari 1848 i Ovandal, Stora Tuna socken, Dalarna, död 7 november 1949 i Uppsala, var en svensk konditor samt även pekoralist och debattör.

Biografi
Erik Ofvandahls föräldrar var hemmansägaren Färj Anders Ersson och Anna Jansdotter. Ofvandahl, som fram till 1898 hette Andersson, blev gesäll inom bageriyrket 1871 och var åren 1877–1885 konditor i Sala innan han startade först Anderssons Damcafé och därefter det så småningom berömda konditoriet Ofvandahls i Uppsala. Där blev han även landsman av Västmanlands-Dala nation. Under 55 år, perioden 1877–1932, bedrev han också konditoriverksamhet vid Sätra brunn i Västmanland.

Ofvandahl gjorde sig känd för sin pekoraldiktning, sina politiska inlägg på vers samt för sina av debattlusta fyllda aktiviteter inom liberala studentföreningen Verdandi, där hans debattinlägg vittnade om ett starkt rättspatos och socialt engagemang.

Han är begravd på Uppsala gamla kyrkogård.

Ofvandahl i litteraturen
Birger Sjöberg tillägnade Ofvandahl en dikt, I himlens klara sal, som inleds:

Dikten lästes i Sveriges Radio på Ofvandahls 100-årsdag 1948.

Bibliografi

Källor

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 
Bilder från Upplandsmuseet
Roland Agius: "Erik Ofvandahl" – arkiverad 2022 på Internet Archive

Svenska konditorer
Svenska författare
Svenskspråkiga författare
Sätra hälsobrunn
Personer från Stora Tuna socken
Uppsaliensare
Svenska hundraåringar
Gravsatta på Uppsala gamla kyrkogård
Födda 1848
Avlidna 1949
Män
Näsbyholms slott

Näsbyholms slott är ett slott i Gärdslövs socken i Trelleborgs kommun.

Godset drivs som fideikommissaktiebolag och omfattar cirka 2 000 hektar.

Historia 
Från början låg Näsbyholm på en hög holme i Näsbyholmssjön, som förvandlades till en halvö, när nästan hela sjön dikades ut 1872. Slottet var väl befäst och bestod av tre byggnader kring en gård. Mittpartiet var ett starkt stenhus, försett med ett fyrkantigt torn med tjocka murar. Det byggdes av ärkebiskop Birger Gunnersen i slutet av 1400-talet. Flyglarna var av korsvirke. En vindbrygga förband ön med fastlandet. På 1860-talet revs det gamla slottet, men något nytt slott byggdes inte, utan endast en större borgerlig byggnad. Efter en brand 1955 byggdes en ny huvudbyggnad, och 1994 tillkom den östra flygeln. Delar av den utdikade sjön återställdes 2004.

Förste kände ägaren var riddaren Jens Nielsen Galen, far till ärkebiskopen Peder Jensen, död 1355. Tuve Andersen Galen sålde godset 1409 till ärkebiskopen Jakob Gertsen Ulfstand i Lund. Därefter tillhörde det ärkestiftet. Vid reformationen drog det in till kronan 1536 och lämnades i förläning, tills Sten Bille till Vanås 1574 bytte till sig egendomen. Genom gifte kom den till släkten Beck och 1744 genom arv till danske kaptenen Christian Henrik von Finecke, som 1756 gjorde Näsbyholm till fideikommiss. Genom gifte kom det till Conrad von Blixen. Barnen tog även moderns namn och kallade sig von Blixen-Finecke. Fideikommisset avvecklades 2021. Gårdens personal år 1918 utgjordes av omkring 70 personer.

Ägarlängd 
 –1355 Jens Nielsen (Galen)
 Anders Jensen (Galen)
 –1400 Tuve Andersen (Galen)
 1400–1410 Jacob Gertsen Ulfstand
 1410–1536 Ärkebiskopen i Lund
 1574–1586 Sten Bille till Vanås
 1586 – Elisabet Bille, född 14 april 1576, död 11 februari 1656, gift med Sivert Beck till Förslev (1566–1623)
 Tage Andersen Thott, gift med Elisabet Beck, dotter till Sivert Beck.
 Arild Svab, gift med Margrete Beck, dotter till Sivert Beck.
 Johan Beck, son till Sivert Beck.
 –1744 Jörgen Beck, brorson till Johan Beck
 1744–1756 Christian Henrik von Finecke, systerson till Jörgen Beck.
 1756–1781 Margareta von Finecke, gift med Conrad Christoffer von Blixen.
 1781–1819 Conrad Christian von Blixen
 1819–1829 Carl Philip von Blixen-Finecke
 1829 Conrad von Blixen-Finecke
 1829–1873 Carl von Blixen-Finecke
 1873–1919 Fredrik von Blixen-Finecke
 1919–1940 Carl Emil Theodosius von Blixen-Finecke
 1940–1950 Carl-Fredrik Gustaf von Blixen-Finecke
 1950 – Dick von Blixen-Finecke

Se även
Näsbyholms län

Källor

Noter 

Slott i Skåne
Byggnader och anläggningar i Trelleborgs kommun
Fideikommissaktiebolag
Fideikommiss i Sverige
Ätten von Blixen
Bror von Blixen-Finecke

Bror Fredrik von Blixen-Finecke, född 25 juli 1886 på Näsbyholms slott, Gärdslövs församling i nuvarande Trelleborgs kommun, död 4 mars 1946 i Gårdstånga, Eslövs kommun, var en svensk friherre, storviltjägare och författare. 

Han var son till Fredrik von Blixen-Finecke, tvillingbror till Hans Gustaf och sonson till Carl von Blixen-Finecke. Deras far brukade presentera dem som "Det här är Hans och hans bror Bror". Under studietiden i Lund fick Hans och Bror ett underhåll från sin far på 100 kronor. Villkoret var att utgifterna skulle redovisas. Den första kostnadsredovisningen lär ha sett ut så här: "Bläck, papper och pennor 2 kronor, Övrigt 98 kronor" 

Under många år var Bror en välkänd safariguide och storviltjägare. 

Bland de personer som följde med på hans expeditioner var Ernest Hemingway och prinsen av Wales (sedermera Edvard VIII). 

År 1914 gifte han sig i Mombasa, Kenya med sin syssling Karen Blixen (född Dinesen). Paret skilde sig 1925.

1928 gifte han om sig med Jacqueline Harriet "Cockie" Alexander., ett äktenskap som 1935 också slutade med skilsmässa efter att Bror von Blixen haft en förbindelse med Eva Dickson 1932.

1936 gifte sig Bror von Blixen i New York med Eva Dickson. Eva Dickson inledde 1937 en bilresa från Stockholm till Peking via Silkesvägen, en resa hon avbröt i Indien efter att i Kalkutta ha medicinerats med bland annat arsenik. På vägen tillbaka till Sverige avled hon 1938 i en bilkrasch i Bagdad, vilket Bror von Blixen tog mycket hårt.

Blixen lämnade Afrika 1938 och återvände till Sverige, där han dog 1946, vid en ålder av 59 år, efter en bilolycka där han var medpassagerare.

Tvillingbrodern Hans blev sedermera löjtnant vid Skånska dragonregementet. Han omkom i en flygolycka under en övning på Malmslätt den 26 september 1917.

Bror von Blixen-Finecke spelades av den österrikiske skådespelaren Klaus Maria Brandauer i filmen Mitt Afrika. Mitt Afrika bygger på Karen Blixens självbiografiska bok Den afrikanska Farmen.

Bibliografi
Nyama : (vilt) (1936)
Brev från Afrika (1943),

Litteratur om Bror von Blixen-Finecke
Aschan, Ulf: Baron Blixen : ett porträtt av baron Bror von Blixen-Finecke, (1986), 
Arnold, Tonni: Bror Blixen : en eventyrer, (1992), 
Arnold, Anastassia: Bror Blixen : en eventyrer, (2006),

Referenser

Noter

Svenska militärer under 1900-talet
Födda 1886
Avlidna 1946
Tvillingar
Personer som omkommit i trafikolyckor
Män
Svenska friherrar
Bror
Dansk adel
Personer från Gärdslövs socken
Spansk fluga

Spansk fluga, en cirka 2 centimeter lång metalliskt gulgrön eller blågrön  skalbagge (Lytta vesicatoria) i familjen Meloidae.

Utbredning 
Den är vanlig i södra och sydöstra Europa. Den har gått tillbaka i Mellan- och framför allt i Nordeuropa. I Sverige finns den på Öland och eventuellt fortfarande på Ven i Skåne.

Levnadssätt 
De vuxna insekterna är värmeälskande, dagsaktiva djur som främst lever av ask, syren och kaprifolväxter.

Larven lever som parasitoid i larvbon av solitära bin, där den först förtär ägget och sedan den föda som var avsedd för bilarven. Den kan också tränga in i angränsande bon och förtära larver och föda. Den nykläckta larven är slank och lättrörlig. När den väl har installerat sig i biboet förvandlas den och blir kort och tjock.

Kommersiell användning  
Namnet kommer sig av att spanjorerna exporterade skalbaggarna i torkad form till apotek över hela Europa. Den torkade skalbaggen var ett ryktbart läkemedel som bland annat rekommenderades av den svenske sjuttonhundratalsläkaren Nils Rosén von Rosenstein.

Förfalskningar har förekommit med bland annat liknande skalbaggar, såsom guldsmed (Cetonia aurata), Cetonia aenea, myskbagge (Cerambyx moschatus) samt de små gröna skalbaggarna Chrysomela viridis och Chrysomela fastuosa.

Spansk fluga skulle hjälpa mot huvudvärk, "i alla hetsiga Febrar, mot Tandvärk, när den kommer af Rheumatisme, i alla Utslags-febrar, i Inflammations-febrar, i Fluss på ögon och öron, i Höftvärk".

Denna skalbagge innehåller ett ämne (kantaridin) som i form av liniment är irriterande för huden och ökar blodgenomströmningen, vilket kan kännas underlättande vid muskelvärk, reumatism och liknande. Har också använts som afrodisiakum (potenshöjande medel) för män. Ännu i den 9:e Svenska farmakopén (1908, möjligen även någon senare utgåva) fanns spansk fluga och spanskflugepreparat kvar (droppar, liniment, plåster och salvor). På grund av de svåra njurskador som ämnet förorsakar har detta bruk i stort sett upphört, men enstaka dödsfall har förekommit i modern tid.

Se även
Blistersalva

Referenser

Externa länkar 

Oljebaggar
Abortframkallande medel
Studentska

Studentska är en äldre benämning på kvinnlig student. 

Studentska är även namnet på en Uppsala-bakelse. Bakelserna är gjorda av mördeg, med grön glasyr ovanpå och chokladtryffel inuti. Namnet uppges komma av dess oskyldigt pastellgröna yttre och syndigt mörka inre.

Se även 
Upplandskubb

Bakelser
Till Adam Brombergs minne

Till Adam Brombergs minne (Adamspriset) är ett kulturpris instiftat av Brombergs förlag år 2000. Adam Bromberg grundade Brombergs Bokförlag 1975 och var verksam som bokförläggare fram till sin död 1993. Prissumman på 50 000 kr ska delas ut årligen.

Priset tillfaller "en person, en organisation eller en institution som med entusiasm, engagemang och idérikedom arbetar för boken och läsandet".

Pristagare 
2000 – Christina Monthan Axelsson
2001 – Stewe Claeson
2002 – Lars Burstedt och Mats Wahl
2003 – Bengt Berg och Mathias Engdahl
2004 – Bok & Bibliotek
2005 – Anders Bodegård
2006 – Bengt Göransson och Ingemar Fasth
2007 – Yrsa Stenius
2008 – Carl Otto Werkelid
2009 – Katarina Ewerlöf, Krister Henriksson, Per Myrberg, Stina Rautelin och Helge Skoog
2010 – Martina Lowden
2011 – Bokhora
2012 – Jenny Lindh

Källor
Brombergs förlag Till Adam Brombergs minne

Externa länkar
Brombergs förlag

Kulturpriser i Sverige
Priser och utmärkelser instiftade 2001
Skytteanum

Skytteanum är ett kanikhus i kransen runt Uppsala domkyrka (på Dombergets västra strand). Huset är idag ett byggnadsminne.

Historia

Delar av byggnaden härrör från 1300-talet och har ingått i tegelringmuren på Domberget (runt domkyrkan). Till fastigheten hör också en lägre nyare byggnad, som numera huvudsakligen fungerar som arbetsrum för personal vid statsvetenskapliga institutionen. I själva Skytteanum finns bibliotek (främst Gyllenhielmska biblioteket), lärosalar och arbetsrum för samma institution. Den södra sidan av Skytteanum inramas av en trädgård, på vars andra sida affärsbebyggelsen vid Drottninggatan finns.

Skytteanum inköptes av den Skytteanska stiftelsen som bostad åt innehavaren av den Skytteanska professuren i vältalighet och statskunskap, som inrättades av Johan Skytte genom en donation år 1622. Det är idag Uppsala universitets enda tjänstebostad, och innehas för närvarande av professor Li Bennich-Björkman.

Fasaden pryds av ankarslutsbokstäverna H I S F R F M N T G, vilka står för Herr Iohan Skytte Friherre Riksråd Fru Maria Nääf Till Grönsöö. Personerna som åsyftas är Johan Skytte och hans fru Maria Näf, som bodde i huset under 1600-talets början.

Valvgatan
Genom Skytteanum går Valvgatan. Gående och cyklister tillåts passera direkt från Fyristorg upp mot Riddartorget och Värmlands nation. Tidigare har genomfarten även trafikerats av motorfordon, men detta upphörde på 1960-talet.

Referenser

Noter

Vidare läsning

Sundquist, Nils (1934). "Hur Skytteanum växte fram. Ur det gamla uppsalahusets äldsta historia" i Upsala Nya Tidning 24 december 1934

Se även  
Gillbergska genomfarten
 Byggnadsminnen i Uppsala län
Uppsala domkyrka

Externa länkar
 Skytteanum från Uppsala Akademiförvaltning

Byggnadsminnen i Uppsala kommun
Byggnader vid Uppsala universitet
OD

OD, Od eller od kan avse: 

 Od – en gud i nordisk mytologi
 Od, Herrljunga kommun –  kyrkby i Ods socken i Herrljunga kommun
 Od (lok) – en serie elektrolok vid Statens Järnvägar
 OD – en svensk manskör, se Orphei Drängar
 ODF – ett öppet dokumentformat, se OpenDocument
Sophie von Knorring

Sofia Margareta "Sophie" von Knorring, född Zelow 28 september 1797 på Gräfsnäs, Erska socken, Älvsborgs län, död 13 februari 1848 på Skålltorp, Skärvs socken, Skaraborgs län, var en svensk friherrinna och författare.

Biografi
Hon var dotter till hovmarskalk Christian Göran Zelow och Helena Sophia Gripenstedt, och gift 1820 med dåvarande major, senare överste friherre Sebastian von Knorring.

Knorring debuterade anonymt 1834 med romanen Cousinerna, en realistisk skildring i herrgårdsmiljö där kärleken ställs mot pliktens krav. Cousinerna följdes under pseudonymen "Förf. till Cousinerna", såsom Vännerna (1835), Qvinnorna (1836) och Axel (1836), som är en fortsättning på Cousinerna. Illusionerna (1836), är en realistisk och spirituell skildring av det mondäna sällskapslivet i Stockholm åren 1812–13, som mycket påverkades av Germaine de Staëls besök. Med Ståndsparalleller (1838), som delvis är en folklivsskildring försökte Knorring utöka sin ämneskrets och närma sig den liberala oppositionen. Samuel Ödmanns Hågkomster var inspirationskälla till hennes skildringar av allmogen och prästerskapet. Bland hennes övriga romaner märks Tante Lisbeths 19:e testamente (1838), Skizzer (1841 och 1844) samt Förhoppningar (1843). Torparen och hans omgifning (1843) var den första bonderomanen i svensk litteratur. Uppfattningen av bönderna, "dessa naturmänniskor" är rousseauansk och idealiserad, Denna romans tendens riktade sig mot Carl Jonas Love Almqvists Det går an men förfelade sin verkan.

Hon är en av pionjärerna för den realistiska romanen på svenska. Tillsammans med Carl Jonas Love Almqvist, August Blanche, Fredrika Bremer och Emilie Flygare-Carlén dominerade Sophie von Knorring 1830- och 1840-talens svenska realistiska roman.

Bibliografi

 Fulltext: Göteborgs universitetsbibliotek, Projekt Runeberg.

 - Trolofningen af Författarinnan till Kusinerna

 - Översättning.

Valda och samlade verk

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 

 
 
 
 

Svenska författare under 1800-talet
Svenskspråkiga författare
Svenska friherrinnor
Födda 1797
Avlidna 1848
Kvinnor
Bureätten
Stek

Den här artikeln handlar om stek som livsmedel. För stek i betydelsen knut, se knop.

Stek är ett utskuret stycke kött som är stekt eller skall anrättas med stekning. Ofta avser man bakdelen av ett däggdjurs (särskilt nötkreaturs) slaktkropp, men också andra större styckningsdetaljer (även fisk och fågel) kan stekas.

Oftast används stek av nötkreatur eller hjortdjur. Samma styckningsdetalj erhålls också från tamgris och vildsvin, men kallas då skinka. Nötkreaturs stek kallas rostbiff, efter engelskans roast beef. Stek brukar traditionellt anrättas i ugn och ätas på söndagar – så kallad söndagsstek eller helgstek.

Referenser 

Kött

en:Roast
Odinslund (park)

Odinslund är en park i stadsdelen Fjärdingen i centrala Uppsala, och är stadens äldsta offentliga promenadplats. Dess tre alléer av almar planterades 1759 av Carl von Linné. 

Odinslund är belägen efter den gamla medeltida utfarten ur Uppsala söderut mot Flottsund. Namnet Odinslund kom från Johannes Schefferus, som i likhet med flera andra 1600-talsforskare menade att Uppsala tempel legat på nuvarande Uppsala domkyrkas plats och placerade templets offerlund här. Ännu på 1770-talet framfördes dessa tankar av Johan Ihre, men anses numera föråldrade.

I den norra delen av lunden som mynnar ut vid Uppsala domkyrka (framför Helga Trefaldighetskyrkan) står en obelisk som invigdes den 6 november 1832 till minne av Gustav II Adolf, och skänktes av Karl XIV Johan. Lundens södra del vetter mot Drottninggatans korsning med Övre Slottsgatan, där Clasonska gården ligger, och universitetsbiblioteket Carolina Rediviva.

Odinslund var under 1800-talet en viktig samlingsplats för studentsången i Uppsala och har också gett namn åt sångsamlingen Odinslund och Lundagård.

Parken är för många uppsalabor förknippad med konstnären och skulptören Staffan Östlund. I hans ateljé och galleri på den västra sidan av Odinslund har det under många år varit kulturnatt med utställning. Hans hus är från 1700-talet och den stora trädgården har ett flertal stora och spektakulära skulpturer. Staffan Östlund hade sin ateljé här sedan mitten av 1950-talet. I de hus där Staffan Östlunds hade sin ateljé har både August Strindberg och Karin Boye bott när de studerade vid Uppsala universitet.

Invid Odinslund finns två av Uppsalas hotell: Akademihotellet i den anrika byggnad som har adress Övre Slottsgatan 5 samt Villa Anna, inrymt i huset med adress Odinslund 3. Villa Anna öppnades 2009 och Akademihotellet 1996.

Under 2000-talet har Uppsala universitet och Uppsala studentkår velat bygga studentbostäder i området, vilket lett till en debatt i Uppsala. Flera politiska partier har motsatt sig planerna, något som även Riksantikvarieämbetet och föreningen Vårda Uppsala gjort.

Källor
 David Erlandsson (2011). "Vi möts i Odinslund: en undersökning om värdet av en plats" Kulturgeografiska institutionen, Uppsala universitet

Noter

Externa länkar 
Odinslund på Riksantikvarieämbetet
Bilder på Upplandsmuseet

Parker i Uppsala
Januari

Januari är årets första månad i den gregorianska kalendern och har 31 dagar. Den innehåller årets 1:a till 31:a dag. Namnet kommer från lat. Januãrius, "helgad åt Janus". I Sverige kallades januari förr för torsmånad (se gammelnordiska kalendern), i Danmark för glugmåned. Torsmånad är en förvrängning av torremånad. Namnets ursprung är oklart, se dock Torre och Goe för en mytologisk förklaring. I Sydsverige och Danmark är namnet istället förknippat med månaden mars och guden Tor. 

Tillsammans med februari är det årets kallaste månad. Under 1961–1990 varierade medeltemperaturen för januari månad i Sverige från -16° (Kiruna) och 0° (Skånes sydkust). Mellan juli och januari månad inträffar de största skillnaderna i dygnsmedeltemperatur med 30,8° (Jokkmokk) och 30,7° (Vittangi). Medelnederbörden är 160 mm (där Stora och Lilla luleälven bildas, nordvästra Lappland) och 20 millimeter på ett flertal platser (Lapplands skogsland, Stockholmsregionen, med flera)

Det händer i januari

Högtider 
 Nyårsdagen den 1 januari.
 Trettondedag jul den 6 januari
 Martin Luther King Day i USA den tredje måndagen i januari.
 H.M. Konungens namnsdag den 28 januari, vilket är en allmän flaggdag.

Politik 
 Fram till 1996 brukade budgetpropositionen till Sveriges riksdag presenteras omkring den 10 januari. Sedan dess presenteras den i september/oktober.
 Sedan 1937 brukar USA:s nyvalda presidenter tillträda sitt ämbete den 20 januari året efter valåret. Ursprungligen brukade detta ske den 4 mars året efter valåret.
 Förintelsens minnesdag den 27 januari

Sport

Handboll 
 VM för herrar (udda år) och EM för herrar (jämna år) avgörs normalt i januari.

Ishockey 
 Europeiska klubbmästerskapet i ishockey spelas.

Samband 
 Januari börjar alltid på samma veckodag som oktober, om det inte är skottår. Om det är skottår börjar januari på samma veckodag som april och juli.

Se även 

 Nisan, första månaden i den Judiska kalendern
 Muharram, första månaden i den muslimska kalendern

Referenser

Externa länkar 

 Januaris medeltemperatur i Sverige 1961–1990
 Januaris medelnederbörd i Sverige 1961–1993
 Tor och torsmånad (ursprungligen om mars) – Institutet för språk och folkminnen.
Maj

Maj är årets femte månad i den gregorianska kalendern och har 31 dagar. Den innehåller årets 121:a till 151:a dag (122:a till 152:a vid skottår). Namnet kan komma från latinets Maius och därmed den romerske guden Jupiter (Jupiter Maius), eller från den romerska gudinnan Maia som förkroppsligade tillväxt.

Maj kallades förr i Sverige för blomstermånad i de södra delarna och lövmånad i de norra delarna (se gammelnordiska kalendern). Substantivet maj kan även syfta på gröna löv och gröna kvistar, och annan grönskande smyckning (även t.ex. kransar och lövade stänger), som man smyckade personer och föremål med. Att maja innebär att pryda med gröna kvistar eller lövruskor, att löva.

Det händer i maj

Högtider 
 Första maj firas i många länder den 1 maj.
 3 maj firar Polen sin nationaldag.
 9 maj firas Europadagen.
 17 maj firar Norge sin grundlagsdag.
 Mors dag firas i Sverige sista söndagen i maj.

Musik

Populärmusik 
 Eurovision Song Contest brukar anordnas i maj.

Sport 
 Elitloppet på Solvalla travbana hålls sista söndagen i maj.

Fotboll 
 Finalerna i bland annat Uefa Europa League och Uefa Champions League spelas.

Samband 
 Maj börjar aldrig på samma veckodag som någon annan av årets månader, oavsett om det är skottår eller inte.

Källor

Externa länkar