kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Terach

Terach (eller Tera i 1917 års svenska översättning) var enligt Gamla testamentet patriarken Abrahams far.

Enligt Första Mosebok var Terach son till Nahor, som var son till Serug, som var son till Regu, som var son till Peleg, som var son till Ever, som var son till Sela, som var son till Arpaksad, som var son till Sem, som var son till Noa. Första Mosebok berättar hur Terach utvandrade från staden Ur med sin familj och slog sig ned i staden Haran i nordvästra Mesopotamien. I Haran fick Abraham Guds befallning att utvandra till Kanaan.

Förutom Abraham hade Terach även två söner, Haran, Nahor samt en dotter, Sara. Terach omnämns i 1 Mos. 11:24-32 och Jos. 24:2. Enligt Bibeln blev han 205 år.

Teras ättlingar 
Släktträdet är något förenklat jämfört med den information som finns i Bibeln; flera personer som i stort sett endast nämns en gång och saknar betydelse är borttagna, detta gäller särskilt Nahors ättlingar.

Personer i Gamla Testamentet
Kaldeen

Kaldeen, även Kaldéen (lat. Chaldœa), var ett område i sydöstra Mesopotamien, nämnt som Abrahams hemland. Gamla testamentets Kasdim är hebreiskans uttryck för kaldéer eller babylonier. Kaldeen omfattade egentligen från början södra Babylonien men kom efter hand att bli synonymt med hela Babylonien.

Kaldéerna var ett semitiskt folk som efter 11:e århundradet f. Kr. västerifrån trängt in i Babylonien där de bosatt sig under egna furstar. De var delade på en mängd småstater vilkas furstar ständigt försökte att komma i besittning av de gamla babyloniska residensstäderna, särskilt Babylon och var i ständiga strider med Assyrien. Efter att ofta ha slagits tillbaka nådde de slutligen sitt mål 626 f.Kr. då en kaldeisk dynasti med Nabu-apla-usur, Nabopolassar, besteg Babylons tron. Nabopolassar lyckades skapa en allians med mederna, mot Assyrien och år 612 f.Kr. föll den assyriska huvudstaden Nineve i alliansens händer. Det assyriska riket upplöstes när de sista resterna av assyrier besegrades i Harran 609 f.Kr. och Assyriens besittningar i Syrien och Juda rike tillföll Babylonien. 

På grund av kaldéernas maktställning i Babylonien kom detta land i senare tid att benämnas Kaldeen och dess invånare i allmänhet kaldéer. Det kaldeiska rikets gränser växlade och på höjden av sin makt nådde det till Armenien i norr, Mediens berg i öster, Persiska viken, Arabiens och Afrikas öknar i söder och Medelhavet i väster.

Den persiske kungen Kyros II marscherade mot Babylon år 539 f.Kr. och den välbefästa staden intogs utan strid. Landet blev därefter en del av Perserriket.

I antikens Rom blev namnet kaldé (chaldœus) liktydigt med astrolog och spåman, eftersom astrologin hade sitt hemland i Babylonien och dess representanter i Rom oftast var österlänningar.

Källor 
    

Mesopotamien
Platser i Bibeln
Ludovico Cigoli

Ludovico Cigoli (egentligen Ludovico Cardi da Cigoli), född 21 september 1559 i Cigoli, Italien, död 8 juni 1613 i Rom, var en italiensk målare och arkitekt under manierism och ungbarock.

Cigoli lärde sig måla i Cristofano Alloris ateljé och undervisades i arkitektur av Bernardo Buontalenti men tog även intryck av Santi di Tito och Jacopo da Pontormo. Efter 1604 bodde han mestadels i Rom. I sina senare verk hade han frigjort sig från den florentinska manierismen. Hans verk utgörs till största delen av religiösa kompositioner, och påminner stilmässigt om Federico Barocci.

En tavla med Den helige Franciscus finns på Nationalmuseum
 i Stockholm.

Källor 
 Svensk uppslagsbok, Lund 1931

Noter

Externa länkar

 

Italienska barockmålare
Avlidna 1613
Män
Födda 1559
Representerade vid Nationalmuseum
Tadjoura

Tadjoura (arabiska: تاجورة, Tājūrah, somaliska: Tajuura, afar: Tagórri) är en stad vid Tadjouraviken i Djibouti. Staden hade 14 820 invånare (2009). Den är huvudstad i regionen Tadjoura.

Staden var tidigare ett sultanat, under 1800-talet en viktig hamnstad och handelsplats för bland annat slavar och elfenben. Efter att Frankrike tog kontroll över Djibouti (Franska Somaliland) förbjöds slavhandeln 1889 och efter att järnvägen invigdes minskade Tadjouras betydelse.

Hamnen renoverades och återinvigdes 2000.

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar 

Orter i Djibouti
Pakistan International Airlines

Pakistan International Airlines (PIA) grundades 1955 och är Pakistans statliga flygbolag för inrikes och internationell trafik. Bolagets "hub" (hemmaflygplats) ligger i Karachi.

Flotta
Flygplanstyper PIA använt sig av är bland annat:

 Airbus A300
 Airbus A310
 Airbus A320
 ATR 42
 Boeing 707
 Boeing 720
 Boeing 737
 Boeing 747
 Boeing 777
 Convair 240
 DHC-6 Twin Otter
 Douglas DC-3/C-47
 Douglas DC-10
 Fokker F-27 Friendship
 Hawker Siddeley Trident
 L-1049 Super Constellation
 Vickers Viscount

Källor

Externa länkar 

Pakistanska flygbolag
SAA

SAA kan ha flera betydelser:

South African Airways, ett sydafrikanskt flygbolag.
Sex Addicts Anonymous, ett tolvstegsprogram för sexmissbrukare.
Stabiliserings- och associeringsavtal
 SAA - IATA:s kod för flygplatsen i Saratoga, Wyoming, USA
Scandinavian Aviation Academy, en av Skandinaviens största flygskolor.
Serum amyloid A
Ulleråkers sjukhus

Ulleråkers sjukhus, under en period kallat Upsala hospital, var ett mentalsjukhus i Uppsala.

Historik 
Ett tidigare kronobränneri på Ulleråkersområdets norra del blev platsen för Uppsala hospitals- och lasarettsinrättning 1811. Hospitalet fick karaktären av ett psykiatriskt sjukhus 1861 och året därpå etablerades här Sveriges första psykiatriska universitetsklinik. 

I början av 1900-talet hade sjukhuset utökats till att bland annat innehålla en asyl med 800 vårdplatser för kroniskt psykiskt sjuka. Namnet Ulleråkers sjukhus tillkom 1931 när sjukhuset blev ett statligt sinnessjukhus för Uppsala och Stockholms län, med 1 250 vårdplatser. På 1970-talet hade antalet vårdplatser ökat till 1 400. En särskild inrättning, Kronåsens sjukhus, var länge förlagd till och samorganiserad med Ulleråkers sjukhus. Kronåsen var avsett för barn- och ungdomar till och med tonåren med särskilt svår psykiatrisk problematik och hade stora delar av Mellansverige som upptagningsområde. Sjukhuset är nedlagt sedan flera år.

År 1988 upphörde Ulleråkers sjukhus att vara en egen förvaltning och blev en del av Akademiska sjukhusets psykiatridivision. Sedan dess har antalet vårdplatser reducerats och när den sista psykiatriska verksamheten flyttades från Ulleråker fanns cirka 100 slutna vårdplatser. Vården bedrivs idag till största delen vid psykiatriska öppenvårdsmottagningar, behandlingshem samt med insatser av rehabiliteringsteam.

Kända personligheter på Ulleråkers sjukhus

Personal 
Bengt Berggren, 1921–1997, överläkare
Jan "Moltas" Erikson, 1932–1988, svensk underhållare och psykiater
Lars Gunne, 1923–2020, professor i psykiatri
Gustaf Kjellberg, 1827–1893, professor i psykiatri
Eva Lagerwall, 1899–1960, rättsläkare vid rättspsykiatriska kliniken
Herman Lundborg, 1868–1943, docent i psykiatri, professor i rasbiologi
Emmy Rappe, 1835–1896, sjuksköterskepionjär
Frey Svenson, 1866–1927, professor i psykiatri
Henry Sälde, 1916–1983, överläkare och sjukhuschef

Patienter 
Gustaf Fröding, 1860–1911 (patient 1899–1905), skald. Pjäsen Sjung vackert om kärlek handlar om Frödings tid på Ulleråker.
Ernst Josephson, 1851–1906 (patient 1888–1889?), konstnär
Helge Söderblom, 1896 - 1932, skådespelare 
Christer Pettersson, 1947–2004, känd missbrukare och våldsbrottsling

Galleri

Se även 
Medicinhistoriska museet i Uppsala

Källor 
Ulleråker kan ge plats åt bostäder. UNT 20 september 2008.
Ulleråkers historia

Noter 

Mentalsjukhus i Sverige
Byggnader och anläggningar i Uppsala
Pastisch

En pastisch är något som i stil eller utförande är följsamt eller tydligt inspirerat av en äldre stil eller av ett specifikt äldre verk. Exempelvis kan en konstnär måla "som Rembrandt" under eget namn. En pastisch kan också låna detaljer från olika konstverk och ställa samman dem på ett nytt sätt. Pastischer förekommer också inom andra konstyttringar såsom musik, litteratur, film, teater och arkitektur. Pastischer kan använda arkaismer och anakronismer.

I pastischen används efterbildandet som ett konstgrepp. Detta skiljer det från den rena imitationen (se plagiat), liksom från parodin (där man driver med förlagan). En hommage kan vara gjord på liknande sätt, och för att likna en angiven förlaga. En hommage är dock avsedd som hyllning. 

Ordet pastisch kommer från franskans pastiche med samma betydelse, ursprungligen från italienskans pasticcio. Grundbetydelsen är 'pastej' eller 'blandning'.

Se även
Pekoral
Plagiat
Förfalskning
Replik
Parafras
Parodi
Travesti
Fanfiction

Referenser 

Konsttermer
Litterära termer
Chevrolet Caprice

Chevrolet Caprice, personbil som tillverkades 1965 till 1996 av General Motors. Det första året presenterades bilen som en lyxigare variant av Chevrolet Impala. 1966 presenterades bilen som en egen modell.

Chevrolet Caprice fanns både i sedan- och kombimodell. Sedanversionen användes ofta som taxi- och polisbil i USA. Caprice bytte kaross ett flertal gånger, 1977 kom en till det yttre betydligt mindre kaross, men mer större innerutrymmen än tidigare. En tvådörrars kupéversion tillkom detta år. Denna kantiga kaross inspirerade Volvo när de formgav sin 760 som kom 1982. Andra källor vill göra gällande att det var Pontiac 6000 som inspirerade Volvo under chefs designer Jan Wilsgaard.

1991 ändrades Caprice igen, och fick då en strömlinjeformad kaross. Bilmodellen slutade tillverkas 1996 och var under hela sin livslängd mekaniskt sett i stort sett oförändrad, med separat ram, längsmonterad sex- eller åttacylindrig v-motor och bakhjulsdrift.

Chevrolet Impala som byggdes mellan 1958 och 1985 återuppstod igen 1994-1996,2000 till dags dato 
Bilen hette beroende på utrustning och motor från o med 1991 års modell: Chevrolet Caprice, Buick Roadmaster eller Oldsmobile Cutlass Cruiser. 94 - tillkom även Chevrolet Impala på samma platta.

Externa länkar
 Caprice.se

Caprice
Bakhjulsdrivna fordon
Thutmosis IV

Menkheperure Thutmose IV, eller Thutmosis IV var den åttonde faraonen i den artonde dynastin i Egypten under tiden för Nya riket. Thutmosis IV regerade från 1397 f.Kr.–1388 f.Kr..

Biografi
Han var son till Amenhotep II och Tiaa och man vet inte särskilt mycket om hans tioåriga regeringstid. Thutmosis IV genomgick militärutbildning, och genomförde sin politik troligen till största delen med hjälp av militären. Han kvävde ett uppror i Nubien omkring 1392 f.Kr. och på en stentavla står han omnämnd som Syriens erövrare. Han färdigställde vid templet i Karnak en obelisk som Thutmose III hade påbörjat, som med sina 32 fm då var den högsta i Egypten.

Thutmose IV:s mest hyllade gärning var restaureringen av Sfinxen i Gisa och det efterföljande överlämnandet av Drömstentavlan. Enligt Thutmose IV:s redogörelse på Drömstentavlan var det då han var ute på en jaktutflykt som han stannat för att vila vid Sfinxen, som då var begraven upp till halsen i sand. Han somnade snart och drömde att Sfinxen talade om för honom att om han rensade bort sanden skulle han bli näste farao. Efter att ha åstadkommit detta placerade han en stentavla med detta budskap mellan två av Sfinxens tassar. 
Vissa egyptologer anser att eftersom hans far, Amenhotep II, inte utsåg Thutmose IV till sin medregent, hade han heller inte för avsikt att göra honom till tronföljare och genom att fixa sfinxen och skriva texten på Drömstentavlan så gav Thutmose sig legitimitet som näste regent.

Thutmoses namn i hieroglyfer utläses dḥwty-ms - Djehutymes. Han namn skrivs dock i allmänhet Thutmose, Thutmoses eller Thutmosis efter den grekiska stavningen. Namnet betyder "Thoth bar honom". Vid sitt trontillträde tog han till namnet Menkheperure, som betyder Grundare av Ras skepnader.

Thutmosis IV begravdes i KV43 i Konungarnas dal, men hans mumie flyttades till KV35 under Egyptens tjugoförsta dynasti.

Referenser

Noter

Tryckta källor 

Faraoner
Födda 1400-talet f.Kr.
Avlidna 1300-talet f.Kr.
Män
Personer i Egypten under 1400-talet f.Kr.
Personer i Egypten under 1300-talet f.Kr.
Tes

Tes, från latinets thesis, av grekiska ϑενςιı (ställande, sättande, läggande), är ett påstående eller en åsikt som kan försvaras, bevisas eller vederläggas. Tesen bygger på argumentationens premisser.

Användning 
Inom argumentationen är tesen den teori en person håller och försvarar med hjälp av olika argument. Man använder ofta en eller flera teser i en debattartikel. Ett påstående som inte är falsifierbart (går att motbevisa) eller är axiomatiskt (självklarhet) betraktas vanligen inte som teser. Inte heller påståenden som är vaga eller misslyckas med att framkalla intresse hos en läsare brukar anses vara goda teser.

Andra användningar 

1517 skickade munken Martin Luther (1483-1546) en lista på 95 teser till ärkebiskopen Albrekt av Magdeburg och Mainz. Dessa teser var påståenden som innehöll kritik mot den katolska kyrkan. Från den tidpunkten brukar reformationen anses ha börjat, något som gav upphov till protestantismen.

Enligt Friedrich Hegel (1770-1831) kunde historieutvecklingen beskrivas som en samling teser. I och med att en tes uppstod, uppstod i samma stund dess motsats, en antites. Resultatet av tesen och antitesen kallas syntesen och är det som driver utvecklingen framåt. Till exempel framkallade tesen kapitalismen andra samhällsformer, kognitionspsykologin den socialkonstruktivistiska forskningen och en lag en annan. Ett annat sätt att formulera det är att tesen representerar "det accepterade läget gäller tills samstämmigheten blir för mycket och motkrafter börjar bildas", antitesen syftar på när "det rakt motsatta vill göra sig gällande", och syntes är när "[d]et nya införlivas med det gamla och harmoni gäller åter". Den här teorin om historieutvecklingen kallas ofta dialektik.

Se även 
 Progymnasmata
 Hypotes

Referenser 

Retorik
Termer inom logik
Påståenden
Monomer

Monomer är inom kemin utgångsmolekylen vid polymerisation. Monomererna (”mono”: en enhet/del) sammanfogas till långa molekylkedjor genom polymerisationen och resultatet blir en polymer med monomeren som upprepande enhet.

Se även 
 Dimer
 Oligomer
 Plast
 Polymer

Källor 

 

hu:Molekula#Monomer
Tallvik

Tallvik är en  tätort i Överkalix kommun, belägen norr om Kalixälven och på östra sidan av Ängesån. Tallvik har broförbindelse över Ängesån till Hällan och E10, och broförbindelse till centralorten Överkalix över Kalixälven. Väster om Tallvik ligger Vännäsberget, och norr om Tallvik går riksväg 98 till Nybyn. Tätorten gränsar i söder till sjöarna Görjevarpavan och Tallviksavan.

Före 2015 bestod tätorten av området öster om riksväg 98 och industriområdet och bostadsområdet väster om riksväg 98 tillhörde småorten Norra Tallvik.

Historia

Administrativa tillhörigheter
Tallvik ligger i Överkalix socken som bildade Överkalix landskommun i samband med kommunreformen 1863. I samband med kommunreformen 1971 ombildades kommunen till Överkalix kommun, som Tallvik har tillhört sedan dess.

Befolkningsutveckling 

I samband med tätortsavgränsningen 1975 avgränsades tätorten på den nya ekonomiska kartan.

Småorten Norra Tallvik

På grund av förändrat dataunderlag hos Statistiska centralbyrån så är småortsavgränsningarna 1990 och 1995 inte jämförbara. Befolkningen den 31 december 1990 var 126 invånare inom det område som småorten omfattade 1995. Vid småortsavgränsningen 1995 var andelen fritidshus högre än 50 % av samtliga byggnader i småorten. Från 2015 ingår småorten Norra Tallvik i tätorten och småorten har upplösts.

Näringsliv
I Tallvik finns metallindustrin Isolamin AB och Verkstadsindustri I Norr AB samt bageriet Bröderna Olofsson. I Tallviks östra del ligger dessutom Överkalix hälsocentral som drivs av Norrbottens läns landsting.

Noter 

Orter i Överkalix kommun
Tätorter i Sverige
Tandsbyn

Tandsbyn är en tätort i Lockne distrikt (Lockne socken) i Östersunds kommun.

Tandsbyn ligger invid E45 cirka 20 kilometer söder om Östersund. Inlandsbanan korsar Tandsbyn.

Personer från orten 
Författaren Per Nilsson-Tannér föddes och växte upp i Tandsbyn

Befolkningsutveckling

Näringsliv
Tandsbyn har några industrier, till exempel Strålfors Tandsbyn AB. Tidigare hade Husqvarna AB (Tandsbyns mekaniska verkstad) tillverkning på orten. Numera finns Tandsbyns Mekaniska Verkstad i Husqvarnas gamla lokaler, legotillverkning och montering sker åt Husqvarna. I lokalerna finns även Fixit maskin och verktyg samt Fixit Transmission AB som specialtillverkar drivaxlar och drevsatser till motorsport. På orten finns även Mickes Cykel och Motor i den gamla järnhandeln.

Noter 

  

Tätorter i Sverige
Postorter i Sverige
Orter i Östersunds kommun
Lockne distrikt
Tidö-Lindö

Tidö-Lindö är en tätort i Västerås kommun.

Tidö-Lindö var från början ett fritidshusområde på en ö i Mälaren. Numera är där i stor utsträckning åretruntboende och det är inte många sommarstugeägare kvar. 

På Västerängen finns bland annat en fotbollsplan, basketbollplan, lekpark med mera.

Befolkningsutveckling

Se även
Rytterne socken

Noter 

Orter i Västerås kommun
Tätorter i Sverige
Tillberga

Tillberga  är en tätort i Västerås kommun som ligger strax norr om Västerås.

Historia
Tillberga tillkom som en järnvägsknut vid Stockholm–Västerås–Bergslagens Järnvägar och tog över namnet från kyrkbyn i Tillberga socken, nuvarande Tillbergaby, fast orten kom att ligga i Hubbo socken.

Befolkningsutveckling

Näringsliv
Numera fungerar Tillberga som en förort med bostadsområden till Västerås. I Tillberga finns även en av norra Europas modernaste järnvägsdepåer för underhåll samt en kriminalvårdsanstalt.

Idrott
Här finns ett bandylag, TB Västerås (Tillberga bandy Västerås) och samt föreningen Tillberga IK (TIK) som är en samlingsförening för fotboll, innebandy och handboll. 

Bandyn i Tillberga har gamla anor. Redan på 1920-talet kom ungdomar att idka denna idrott. På den tiden fanns inga direkta isbanor utan kärret vid den så kallade "Hästhagen" (Böseberg) samt Sörby och Mälby ängar fick utgöra spelplats för ungdomarna under vintern. Bandyn kom på allvar att starta 1931 då Tillberga Bandy anlade den första isbanan på gamla Hubbovallen.

Kända personer
Tillberga är födelseort för rockmusikern Little Gerhard.

Se även 
 Tillberga socken
 Tillberga kyrkby

Noter

Externa länkar  

Orter i Västerås kommun
Tätorter i Sverige
Timmele

Timmele är en tätort i Ulricehamns kommun och kyrkbyn i Timmele socken belägen åtta kilometer norr om Ulricehamn.

Historia 
Det har funnits bebyggelse på platsen under lång tid, eftersom Ätran rinner genom orten och Ätrastigen passerade här. I Timmele socken finns det många fornlämningar från stenåldern och framåt. Vid det gamla vadstället över Ätran finns vackra s.k. hålvägar, som leder ner till Ätran. Hålvägarna i Timmele är Sveriges bäst bevarade hålvägar det vill säga ridvägar som blivit djupa sänkor genom århundradena. Här var en viktig knutpunkt mellan Ätrastigen och en av huvudvägarna mellan Jönköping och Göta älvs mynning. 

På 1600-talet anlades en gästgivaregård här och den fasta tingsplatsen för Redvägs härad. Kyrkan byggdes ursprungligen i mitten på 1100-talet.

Vid kyrkan finns Timmele miniby, som i skala 1:10 åskådliggör hur Timmele by såg ut vid tiden för laga skifte 1880–1884. Minibyn har uppförts av byalaget i Timmele by.

Ortnamnet 
Ortnamnet, skrivet Timella sokn 1424, kan kanske innehålla dialektordet hälla, som betyder 'berghäll, klippa'.

Timmele har haft flera olika namn genom åren, bl.a. Tymmela och Timmelhed. Timmele har det hetat sedan tidigt 1900-tal. När den första järnvägen togs i bruk 1874 lades stationen i byn Lena och därför kom järnvägs-, post- och telegrafadress under lång tid att vara Lena.

Befolkningsutveckling

Samhället 
I Timmele finns det en högstadieskola, Ätradalsskolan, och en låg- och mellanstadieskola samt flera förskolor. Förutom skolor finns det en idrottsanläggning med fotbollsplan. Mitt i centrum ligger en livsmedelsaffär, Ica Handelsboden.

Timmeleparken är en av landets få bevarade folkparker. När närbelägna Ulricehamns Betong köpte mark för att bygga ut ingick parken i köpet, men istället för att riva parken, valde företaget att rusta upp den och hyra ut den. Idag används parken för allt från veteranbilsträffar till motionsdans. 

Timmele hembygdsförening äger och sköter hembygdsgården Gästgivaregården, som byggdes omkring 1790 och där gästgiveri och skjutshåll pågick till början av 1900-talet.

Idrott
Här finns en idrottsförening, Timmele idrottsförening. Timmeles fotbollslag spelar i division 5 Ulricehamn. Boxningsklubben Grizzly BK har sin lokal i Timmele.

Timmele i film
Timmele nämns i filmen Änglagård - andra sommaren då huvudrollsinnehavarna åker till "Timmeledansen". Scenen från "Timmeledansen" i filmen är dessvärre inte inspelad i Timmele. I filmen Änglagård – tredje gången gillt förekommer Timmele flygfält.

Utbildning 

 Ätradalsskolan (årskurs 7-9)
 Timmele skola (årskurs F-6)

Näringsliv 
Större företag i tätorten:

 Ulricehamns Betong AB, 110 anställda (april 2011)

Kända personer med anknytning till Timmele 

Leif Andrée, skådespelare.
Marcos Ubeda, kompositör, producent och musiker.
Fredrik Birging, nyhetschef på MTG Radio och nyhetsankare i Rix FM, Lugna Favoriter och Star FM.
Jenny Johansson, orienterare.

Noter

Externa länkar 
 Timmele minibys webbplats
 Timmele hembygdsförening
 Ulricehamns kommuns informationssida

Tätorter i Sverige
Orter i Ulricehamns kommun
Timmersdala

Timmersdala är en tätort i Skövde kommun och kyrkbyn i Timmersdala socken i Västergötland.

Timmersdala ligger 21 kilometer nordväst om Skövde och ligger vid sjön Lången. 

Namnet Timmersdala har sitt ursprung i "Tymmetzdal" (1453).

Befolkningsutveckling

Samhället
I byn ligger Timmersdala kyrka, ett ålderdomshem och vårdcentral. I närheten ligger Silverfallen.

Idrott
Ortens fotbollsklubb heter Tymer IF.

Noter 

Tätorter i Sverige
Orter i Skövde kommun
Timsfors

Timsfors är en tidigare tätort i Markaryds kommun i Kronobergs län. Vid 2015 års tätortsavgränsning hade bebyggelsen vuxit samman med Markaryds tätort.

Historia 
Thimsfors anlades som järnbruk av sjökaptenen Anders Thim (1769-1820) år 1798. Han utnyttjade läget vid den närliggande ån Lagan för att förse bruket med energi. Senare började man tillverka papper på bruket, vilket man gjorde ända fram till 2006. Runt om fabriken växte ett småskaligt brukssamhälle fram med affärer och en skola.

Timsfors kapell är en kyrkobyggnad på orten.

Befolkningsutveckling

Näringsliv 
Tidigare var pappersbruket Smurfit Kappa Lagamill (tidigare Munksjö Lagamill), där man tillverkade wellpapp av returpapper, en stor arbetsplats i kommunen. Större delen av verksamheten lades dock ned 2006.

Lagamills pappersbruk anlades 1896, och Lagamills AB bildades 1921. Det förvärvades 1931 av Munksjö AB, som 1993 fick irländska  Smurfit Kappa Group som huvudägare.

Kraftstationen i Thimsfors byggdes 1897 för att förse pappersbruket med energi. Större ombyggnader har utförts 1925, 1951 och 1986. År 1983 sålde Munkfors AB Timsfors kraftverk till Sydkraft. Idag ägs anläggningen av Norska Statkraft. Timsfors har 7 aggregat med en maximal effekt på 2,9 MW. Årsproduktionen är 13 GWh.

Se även
Markaryds socken

Noter

Externa länkar

Orter i Markaryds kommun
Svenska järnbruk
Tidigare tätorter i Sverige
Tjuvkil

Tjuvkil är en tätort i Kungälvs kommun i Västra Götalands län. 

Tjuvkil ligger utmed väg 168 cirka 16 kilometer väster om Kungälv i Lycke socken. Vid Tjuvkils huvud finns det en båthamn för fritidsbåtar och en aktiv kappseglingsklubb. 

Här ligger fornborgen Tjuvkils huvud.

Tjuvkil ligger längs med kusten och har ett antal badplatser. Tidigare var Tjuvkil till mesta del ett sommarhus område men har nu blivit ett tätorts område fullt med heltids bostäder. Tjuvkil är sista fastlandet innan de grupper öar som leder till Marstrand. Tjuvkil har en aktiv fritidsförening som håller årligen Midsommarfirande och strandrengörning.

Namnet
Namnet har inget med stöld eller pirater att göra, utan är en utveckling från norskans tioffakyl (1354) som förmodas betyda "tvåviken" eller dubbelviken (jämför tjog, tjugo på svenska med tyve på norska). Orten har alltså sitt namn efter sina två nästan identiska vikar som fanns från och med sen järnålder.

Befolkningsutveckling

Bilder

Noter

Se även
Lycke socken

Externa länkar

Orter i Kungälvs kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige