6 juni

Den här artikeln handlar om datumet 6 juni. I Sverige är det nationaldag sedan 1983 och från 2005 även helgdag. För årliga firandet av Sveriges dag och tidigare "svenska flaggans dag", se Sveriges nationaldag.

6 juni är den 157:e dagen på året i den gregorianska kalendern (158:e under skottår). Det återstår 208 dagar av året.

Återkommande bemärkelsedagar

Nationaldagar 
 s nationaldag (innan 1983 svenska flaggans dag)

Namnsdagar

I den svenska almanackan 
 Nuvarande – Gustav och Gösta
 Föregående i bokstavsordning
 Candida – Namnet fanns, till minne av en romersk martyr från 300-talet, på dagens datum före 1774, då det utgick.
 Gusten – Namnet infördes på dagens datum 1986, men utgick 1993.
 Gustav – Namnet förekom tidvis på både 6 juli och 9 december, innan det 1708 flyttades till 27 mars. 1774 flyttades det till dagens datum, där det har funnits sedan dess, även i formen Gustaf, till minne av att Gustav Vasa valdes till svensk kung denna dag 1523.
 Gösta – Namnet infördes på dagens datum 1986 och har funnits där sedan dess.
 Föregående i kronologisk ordning
 Före 1774 – Candida
 1774–1900 – Gustav eller Gustaf
 1901–1985 – Gustav
 1986–1992 – Gustav, Gusten och Gösta
 1993–2000 – Gustav och Gösta
 Från 2001 – Gustav och Gösta
 Källor
 Brylla, Eva (red.): Namnlängdsboken, Norstedts ordbok, Stockholm, 2000. 
 af Klintberg, Bengt: Namnen i almanackan, Norstedts ordbok, Stockholm, 2001.

I den finlandssvenska almanackan 

 Nuvarande (revidering 2020) – Gustav, Gösta, Ava, Gustava

 I föregående i revideringar
1929 – Gustav, Gustava
1950 – Gustav, Gösta
1964 – Gustav, Gösta
1973 – Gustav, Gösta, Gustava
1989 – Gustav, Gösta, Gustava
1995 – Gustav, Gösta, Gustava
2000 – Gustav, Gösta, Gustava
2005 – Gustav, Gösta, Gustava
2010 – Gustav, Gösta, Gustava
2015 – Gustav, Gösta, Gustava
2020 – Gustav, Gösta, Ava, Gustava

Händelser 
 1523 – Den 27-årige adelsmannen och upprorsledaren Gustav Eriksson (Vasa), har sedan 1521, som ledare för befrielsekriget mot danskarna, varit Sveriges riksföreståndare. Denna dag blir han, under ett riksmöte i Strängnäs, vald till Sveriges kung. Även om hela Sverige ännu inte helt är i svenska händer (Stockholm intas först på midsommarafton, den sista svenska borgen Viborg faller i svenska händer först 10 oktober och freden sluts först året därpå) brukar kungavalet ses som det symboliska slutet på Sveriges medlemskap i Kalmarunionen, vilket symboliserar landets nyvunna självständighet. Därför firas 6 juni sedan 1915 som svenska flaggans dag och sedan 1983 som Sveriges nationaldag.
 1654 – Sveriges regerande drottning Kristina abdikerar från den svenska tronen vid en ceremoni i rikssalen på Uppsala slott och därmed avslutas Vasaättens tid på den svenska tronen, på dagen 131 år efter att dess förste medlem Gustav Vasa blev kung. Kristinas abdikation grundar sig dels i det faktum, att hon vill bli katolik, vilket är förbjudet i det strängt protestantiska Sverige, dels att hon inte vill gifta sig för att skaffa en tronarvinge. Efter mycket motstånd från ständerna har hon 1649 lyckats få sin kusin Karl Gustav utnämnd till tronföljare och denne blir kung och kröns samma dag med kunganamnet Karl X Gustav. Med honom tillträder den pfalziska ätten, som kommer att inneha tronen till 1720.
 1683 – Den engelske forskaren Elias Ashmole låter öppna sin samling böcker och antikviteter, däribland uppstoppade djur, i Olde-Ashmole-byggnaden i Oxford för allmänheten. Detta blir grunden till The Ashmolean Museum som blir världens första museum för allmänheten och inträdespriset varierar beroende på hur länge man tänker vara där. Museet finns än idag (), men den nuvarande byggnaden är från 1897.
 1809 – En ny svensk regeringsform antas, då tre av de fyra ståndens talmän undertecknar den (bondeståndet dröjer ytterligare några veckor) och riksföreståndaren hertig Karl stadfäster den. Därigenom avskaffas gustavianska tidens kungliga envälde och Sverige får istället en regeringsform grundad på maktdelningsprincipen (makten delas mellan kungen och riksdagen). Den medeltida ståndsriksdagen bibehålls, trots att de radikala vill införa tvåkammarriksdag. Under ledning av ett statsråd på nio ledamöter (som blir till- och avsatta av kungen), ska den sammanträda vart femte år. Kungen har den verkställande (styrande) makten, i det att han utfärdar administrativa och ekonomiska förordningar, men han ska ta råd från statsråden och statssekreterarna, som är ansvariga inför riksdagen och inte kungen. Sveriges riksbank och Riksgäldskontoret underställs riksdagen, som helt och hållet får den beskattande makten. Kungen och riksdagen delar på den lagstiftande makten, medan den dömande helt läggs på Högsta domstolen. Visserligen ska kungen utse domare, men domstolsväsendet blir självständigt genom att utsedda domare blir oavsättliga. Slutligen tvingas adeln avstå från sina företrädesrättigheter till statliga ämbeten. Sedan hertigen har stadfäst den nya grundlagen väljs han till Sveriges kung med namnet Karl XIII. Dock är detta endast en tillfällig lösning, då den 60-årige kungen är gammal, skröplig och barnlös, varför frågan om en ny tronföljare återstår att lösa.
 1844 – Tygförsäljaren George Williams grundar på St. Paul’s Churchyard 72 i London föreningen Kristliga Föreningen av unga män (förkortat KFUM; ). Han är upprörd över de fruktansvärda förhållandena för unga arbetare i den brittiska huvudstaden och skapar därför föreningen, för att de ska ha någonstans att ta vägen, ”som inte leder dem i frestelse”, och att man där ska kunna praktisera kristna principer, genom att utveckla ”en sund själ i en sund kropp”. Kvinnovarianten på föreningen (KFUK, ) grundas 1855 och svenska avdelningar av föreningarna grundas 1885 (kvinnor) respektive 1887 (män). Idag är mansföreningen med 58 miljoner medlemmar världen över världens största och äldsta ungdomsrörelse.
 1907 – Det tyska kemiföretaget Henkel & Cie börjar i sin huvudort Düsseldorf marknadsföra Persil, som blir världens första tvättmedel för hushållsbruk. Tidigare tvättmedel har mest bestått av pulvriserad tvål, men Henkels kemister har funnit ett sätt att sammanföra blekmedlet natriumperborat med grundtvättmedlet silikat och enligt reklamen skapas därmed bubblor, som ”gör tvättbrädans jobb”.
 1912 – Vulkanen Novarupta i Alaska får ett utbrott, som varar i tre dagar och är det största i världen under 1900-talet (till exempel 10 gånger så stort som Mount Saint Helens utbrott 1980).
 1944 – De allierade inleder Operation Overlord, genom vilken brittiska, amerikanska och kanadensiska styrkor från södra Storbritannien far över Engelska kanalen och landstiger i Normandie i norra Frankrike. Därmed påbörjas den allierade befrielsen av det av Nazityskland ockuperade Europa och man öppnar ”andra fronten” på kontinenten, vilket den sovjetiske ledaren Josef Stalin länge har efterfrågat, för att avhjälpa Röda arméns kamp mot tyskarna på östfronten. Dagen går till historien som D-dagen eller Den längsta dagen.
 1970 – Experimentkärnreaktorn R1 på Kungliga Tekniska högskolan i Stockholm stängs av, efter att ha körts i nästan 16 år (sedan 1954). Den har varit Sveriges första kärnreaktor, som har skapats för att experimentera med kärnkraft, men då andra svenska kärnreaktorer nu har tillkommit behöver man inte längre ha någon reaktor på KTH.
 1973 – Den svenska riksdagen antar i en första omröstning en ny svensk regeringsform. Eftersom det är en ny grundlag behöver den antas i två omröstningar med riksdagsval emellan, men då ett val hålls redan i september samma år kan den andra omröstningen hållas redan 27 februari året därpå, varpå regeringsformen träder i kraft 1 januari 1975. I den nya grundlagen byts den gamla inledningsformuleringen ”Kungen äger att allena styra riket” ut mot ”All offentlig makt utgår från folket” och kungen får endast ceremoniella uppgifter. Detta blir alltså första gången, som regeringsformen officiellt anger, att Sverige är en parlamentarisk och konstitutionell monarki, trots att kungen inte har utövat någon makt sedan 1914 och parlamentarismen har införts 1917.
 1982 – Israel inleder en invasion av Libanon efter att palestiniern Abu Nidal den 3 juni har försökt mörda Israels ambassadör i Storbritannien Shlomo Argov. Genom att driva ut den palestinska befrielseorganisationen PLO ur Libanon och installera en pro-israelisk regering hoppas Israel, som premiärminister Menachem Begin uttrycker det, få till en 40-årig fred. Sedan den israelvänlige presidentkandidaten Bashir Gemayel i september har blivit mördad grusas de israeliska planerna och gerillatrupper bekämpar sedan den israeliska ockupationen av södra Libanon i 18 år, fram till 2000.
 1993 – Mongoliet håller sitt första direkta presidentval.
 2003 – Den nybyggda  sjösätts i Göteborgs hamn. Fartyget är en replik av den ostindiefarare, som sjönk vid inloppet till Göteborgs hamn 1745 och byggandet av det nya fartyget har pågått sedan 1995. 2005–2007 genomför man en seglats i de gamla ostindiefararnas spår fram och tillbaka till Kina.

Födda 
 1436 – Johannes Regiomontanus, tysk matematiker och astronom
 1519 – Andrea Cesalpino, italiensk botaniker, filosof och naturvetare
 1539 – Katarina, svensk prinsessa, grevinna av Ostfriesland 1559–1599
 1599 – Diego Velázquez, spansk barockmålare
 1606 – Pierre Corneille, fransk dramatisk skald, känd som ”den franskklassiska tragedins fader”
 1733 – Lorens Pasch den yngre, svensk målare
 1755 – Nathan Hale, amerikansk officer, patriot och revolutionär
 1795 – Bedford Brown, amerikansk demokratisk politiker, senator för North Carolina 1829–1840
 1826 – Sixten Flach, svensk godsägare, kabinettskammarherre och riksdagspolitiker
 1850 – Ferdinand Braun, tysk fysiker, mottagare av Nobelpriset i fysik 1909
 1856 – Gustaf Ranft, svensk skådespelare
 1861 – Joseph M. Terrell, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i Georgia 1902–1907 och senator för samma delstat 1910–1911
 1872 – Alexandra av Hessen ("Alix"), Rysslands tsaritsa 1894–1917 (gift med Nikolaj II)
 1875 – Thomas Mann, tysk författare, mottagare av Nobelpriset i litteratur 1929
 1884 – Gustav Möller, svensk socialdemokratisk politiker, Sveriges socialminister 1924–1926, 1932–1936, 1936–1938 och 1939–1951 samt handelsminister 1938–1939
 1886 – Hjalmar Nilsson, svensk agronom, rektor och högerpolitiker
 1893 – Calle Jularbo, svensk dragspelsmusiker
 1896 – Italo Balbo, italiensk flygpionjär och fascistisk politiker
 1898 – Ninette de Valois, brittisk ballerina och koreograf
 1901
 Helmuth Stieff, tysk generalmajor (avrättad 1944)
 Sukarno, indonesisk politiker, Indonesiens premiärminister 1945–1949 och president 1949–1967
 1903 – Aram Chatjaturjan, armenisk tonsättare
 1909 – Isaiah Berlin, brittisk filosof och politisk teoretiker
 1915 – Miriam Davenport, amerikansk målare och skulptör
 1916 – Jack Miller, amerikansk republikansk politiker och jurist, senator för Iowa 1961–1973
 1917 – Maria Montez, amerikansk skådespelare
 1918
 Kenneth Connor, brittisk skådespelare
 Edwin G. Krebs, amerikansk biokemist, mottagare av Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1992
 1924
Lill Arncloo, svensk skådespelare
 Göran Malmqvist, svensk språkforskare, översättare och sinolog, ledamot av Svenska Akademien 1985-2019
 1926 – Lars Ekborg, svensk skådespelare
 1927 – Bengt Schött, svensk skådespelare
 1928 – R.D. Wingfield, brittisk deckarförfattare
 1929 – Sunil Dutt, indisk skådespelare och politiker
 1930 – Annalisa Wenström, svensk skådespelare
 1931 – Rolf Bengtson, svensk skådespelare, sångare och komiker
 1932 – Billie Whitelaw, brittisk skådespelare
 1933 – Heinrich Rohrer, schweizisk fysiker, mottagare av Nobelpriset i fysik 1986
 1934 – Albert II, kung av Belgien 1993–2013
 1943 – Richard Smalley, amerikansk kemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 1996
 1944
 Phillip A. Sharp, amerikansk genetiker och molekylärbiolog, mottagare av Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1993
 Tommie Smith, amerikansk friidrottare
 1945 – Allen Boyd, amerikansk demokratisk politiker, kongressledamot 1997–2011
 1947
 David Blunkett, brittisk labourpolitiker, parlamentsledamot 1987–, Storbritanniens inrikesminister 2001–2004
 Robert Englund, amerikansk skådespelare
 1948
 Rocco Buttiglione, italiensk politiker och professor i statsvetenskap
 Jürgen Marcus, tysk sångare
 1952 – Marsha Blackburn, amerikansk republikansk politiker, senator för Tennessee 2019–
 1955 – Stefan Sauk, svensk skådespelare
 1956 – Björn Borg, svensk tennisspelare och klädformgivare, bragdmedaljör
 1958 – Paul Burrell, brittisk betjänt, skribent och mediepersonlighet, betjänt vid brittiska hovet
 1959 – Marie Richardson, svensk skådespelare
 1961
 Tom Araya, amerikansk musiker, sångare och basist i gruppen Slayer
 Aldo Costa, italiensk ingenjör
 1963
 Jason Isaacs, brittisk skådespelare
 Anthony Starke, amerikansk skådespelare
 1964 – Jay Bentley, amerikansk musiker, basist i punkgruppen Bad Religion
 1967 – Paul Giamatti, amerikansk skådespelare
 1971 – Magnus Dahlberg, svensk kompositör och filmmusikarrangör
 1972 – Marko Kiprusoff, finländsk ishockeyspelare
 1973 – Jackie Arklöv, svensk legosoldat och mördare
 1975 – Niklas Sundström, svensk hockeyspelare
 1978
 Carl Barât, brittisk musiker, frontman och gitarrist i gruppen Dirty Pretty Things
 Judith Barsi, amerikansk barnskådespelare
 1979
 Emil Lindroth, svensk musikproducent och skådespelare
 Shanda Sharer, amerikansk flicka och mordoffer
 1984 – Igor Cukrov, kroatisk sångare
 1985 – Jane Moran, australisk vattenpolospelare
 1987 – Niklas Hjalmarsson, svensk ishockeyspelare
 1994
 Moa Lignell, svensk sångare och låtskrivare
 Jenny Rissveds, svensk mountainbikecyklist, OS-guld 2016
 2001 – Rayan Aït-Nouri, fransk-algerisk fotbollsspelare

Avlidna 
 1803 – Josiah Tattnall, amerikansk demokratisk-republikansk politiker och militär, senator för Georgia 1796–1799 och guvernör i samma delstat 1801–1802
 1832 – Jeremy Bentham, brittisk jurist och filosof, grundare av utilitarismen och rättspositivismen
 1833 – Alexander Buckner, amerikansk jacksonisk politiker, senator för Missouri sedan 1831
 1855 – Andrew Parsons, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i Michigan 1853–1855
 1861 – Camillo di Cavour, italiensk statsman, Italiens premiärminister sedan 17 mars 1861
 1870 – Ferdinand von Wrangel, rysk friherre, amiral och sjöfarande
 1878 – Robert Stirling, brittisk präst och uppfinnare av stirlingmotorn
 1922 – Lillian Russell, amerikansk sångare och skådespelare
 1928 – John D. Works, amerikansk republikansk politiker och jurist, senator för Kalifornien 1911–1917
 1937 – William Henry Thompson, amerikansk demokratisk politiker och jurist, senator för Nebraska 1933–1934
 1938 – Rafael Guízar Valencia, mexikansk romersk-katolsk biskop och helgon
 1940 – Arthur Zimmermann, tysk politiker, Tysklands utrikesminister 1916–1917
 1941 – Louis Chevrolet, amerikansk racerförare, grundare av bilmärket Chevrolet
 1946 – Gerhart Hauptmann, tysk författare, mottagare av Nobelpriset i litteratur 1912
 1948 – Louis Lumière, fransk uppfinnare, tillsammans med sin bror Auguste skapare av filmen
 1955 – Joseph Jefferson Farjeon, engelsk författare, dramatiker och manusförfattare
 1956 – Hiram Bingham III, amerikansk upptäckare, historiker och politiker, senator för Connecticut 1924–1933 och guvernör i samma delstat 1925
 1961 – Carl Gustav Jung, schweizisk psykiater, psykolog, författare, idéhistoriker och mystiker
 1962 – Yves Klein, fransk målare, skulptör och performanceartist
 1963 – William Baziotes, amerikansk konstnär inom abstrakt expressionism
 1968
 Randolph Churchill, brittisk konservativ politiker, parlamentsledamot 1940–1945
 Robert F. Kennedy, amerikansk demokratisk politiker och jurist, USA:s justitieminister 1961–1964 (mördad)
 1969 – Rafael Osuna, mexikansk tennisspelare
 1976 – J. Paul Getty, amerikansk oljemagnat och konstsamlare
 1982 – Gösta Rodin, svensk regissör, manusförfattare och filmklippare
 1984
 Albert Deborgies, fransk vattenpolospelare
 Peter Höglund, svensk skådespelare
 1986 – Marrit Ohlsson, svensk skådespelare och dansare
 1991 – Stan Getz, amerikansk jazzsaxofonist
 1993 – James Bridges, amerikansk regissör
 1996 – George D. Snell, amerikansk immunolog, mottagare av Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1980
 1999 – Berta Hall, svensk skådespelare
 2000 – Håkan Lidman, svensk häcklöpare, bragdmedaljör
 2001 – Ami Priyono, indonesisk skådespelare och regissör
 2005
 Anne Bancroft, amerikansk skådespelare
 Dana Elcar, amerikansk skådespelare
 2006 – Billy Preston, amerikansk soulmusiker och kompositör
 2009 – Jean Dausset, fransk immunolog, mottagare av Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1980
 2011 – Nils-Bertil Dahlander, svensk trumslagare och jazzmusiker
 2012
 Vladimir Krutov, rysk hockeyspelare
 Monica Lind, svensk skådespelare och sångare
 2013
 Jerome Karle, amerikansk kemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 1985
 Esther Williams, amerikansk simmare och skådespelare
 2014 – Lorna Wing, brittisk psykiater, forskare om autism och Aspergers syndrom
 2015 – Richard Johnson, brittisk skådespelare
 2016 – Peter Shaffer, brittisk författare, dramatiker och manusförfattare
 2021 – Ei-ichi Negishi, japansk kemist, mottagare av Nobelpriset i kemi 2010

Källor

Externa länkar