kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Barolo

Barolo är en DOCG för vin i Piemonte i norra Italien. 

Vingårdarna ligger på ett litet, sluttande, höglänt område som omges av Langhebergen. Jorden består av kalkhaltig märgel med mer eller mindre inslag av magnesium, mangan och järn. Barolo är granne med Barbaresco.

Vinerna måste enligt reglerna bestå till 100 % av druvan Nebbiolo, men (olagliga) undantag förekommer. Vinerna måste också ha en alkoholhalt på minst 13 volymprocent.  Vidare måste en Barolo lagras i minst 3 år och i 5 år för att få kallas "Riserva".

Det finns två huvudtyper: Traditionella och moderna. Traditionell Barolo är mycket sträv och kräver åtskilliga års lagring på flaska för att mjukna. I viner av den modernare stilen skördas druvorna senare (när tanninerna mognat). Dessutom används mer fatlagring av högre andel ny ek. Detta gör att vinerna går att dricka unga, men även dessa moderna viner kan vinna mycket i smak och komplexitet genom att lagras.

Nebbiolo-baserade viner är generellt ljusa i färgen, dock kan unga, barriquelagrade Baroloviner vara mörkare. Doften är i unga viner mycket fruktig. Efter några års flasklagring kommer dofter av svamp och höstlöv.

Varje år, andra helgen i september, genomföres en Barolofestival i den lilla byn Barolo. Då provsmakas den senaste släppta årgången och de flesta vinmakare håller öppet hus.

Referenser 

Italienska viner
Shanghai Aircraft Manufacture Factory

Shanghai Aircraft Manufacture Factory tillverkade på 1970-talet Kinas första stora flygplan Shanghai-Y10. Heter idag Shanghai Aviation Industrial Company och har även kallats Shanghai Aircraft Company. De tillverkar även andra produkter såsom svävare.

Källor

Kinesiska flygplanstillverkare
Shanghai Y-10

Shanghai-Y10 (på kinesiska yunshi , "transport [modell] 10"), Kinas första inhemskt byggda större flygplan var en kopia av Boeing 707 konstruerad i två exemplar under 1970-talet av Shanghai Aircraft Manufacture Factory. Kineserna köpte in ett antal B707:or och började kopiera, när Shanghai Y-10 var färdigt för provflygning 1980 så var allt efterliknat utom motorerna som de tog ifrån en Boeing 707 de köpt. Detta plan provflögs runtom hela Kina, men kom aldrig att massproduceras. Ett av de två planen står idag permanent uppställt på Shanghais flygplats.

Passagerarflygplan
James FitzJames, 1:e hertig av Berwick

James FitzJames, förste hertig av Berwick, född 21 augusti 1670 i Moulins i Allier, död 12 juni 1734 i Philippsburg i nuvarande Baden-Württemberg, var en utomäktenskaplig son till Jakob II av England och Arabella Churchill, syster till John Churchill, 1:e hertig av Marlborough. Av sin fader fick han titeln hertig av Berwick-upon-Tweed. 

James FitzJames uppfostrades i Frankrike och började sin militära bana i kejsarens tjänst i Ungern, men hemkallades av fadern 1687. Efter Jakobs fall som regent deltog James FitzJames i fälttåget på Irland, bland annat i slaget vid Boyne, men gick därefter i fransk tjänst. Han deltog i spanska tronföljdskriget, blev 1702 generallöjtnant och fick 1704 överta befälet i Spanien, och kuvade 1705 hugenottupproret i Cevennerna, och blev 1706 marskalk av Frankrike och fick samma år åter befälet i Spanien. 

Hans seger i slaget vid Almanza 1707 tryggade Filip V:s tron. James FitzJames blev som belöning pär av Frankrike och hertig av Liria och Xereca i Spanien. Under de följande åren hade han befälet på olika fronter. 1709-12 försvarade han framgångsrikt Frankrikes sydöstra gräns. 1718 förde hertigen av Berwick befälet över den franska armé, som marscherade in i Spanien. Hertigen av Berwick stupade i polska tronföljdskriget då han träffades av en kanonkula under belägringen av Philippsburg 12 juni 1734. 

De memoarer som efter hans död utgavs under hans namn, var bara för tiden fram till 1715 författade av honom själv.

Gift 1:o 1695 med lady Honora de Burgh (d. 1698). Gift 2:o med Anne Bulkeley (d. 1758).

Barn:

 James Francis Stuart-FitzJames-Stuart, 2:e hertig av Berwick m.m. (1696-1738) 

Dessutom 10 barn

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939

Kungligheters utomäktenskapliga barn
Riddare av Strumpebandsorden
Brittiska hertigar
Franska fältmarskalkar
Alumner från Paris universitet
Personer som stupat i strid
Födda 1670
Avlidna 1734
Män
Svensk uppslagsbok
Henrik FitzJames

Henrik FitzJames, född i augusti 1673, död i december 1702 var en oäkta son till Jakob II av England och Arabella Churchill, syster till hertigen av Marlborough.  Han föddes vid St. James's Square, Westminster, Middlesex, England.  Han var bror till James FitzJames, 1:e hertig av Berwick, den franske generalen.  Han gifte sig med Marie Gabrielle D’Audibert 20 juli 1700.

FitzJames utnämndes till hertig av Albemarle av fadern 21 januari 1696, men titeln erkändes bara av jakobiterna.

Födda 1673
Avlidna 1702
Kungligheters utomäktenskapliga barn
Män
Mary Tudor (1673–1726)

Lady Mary Tudor, född 16 oktober 1673, död 5 november 1726 i Paris, var en engelsk adelsdam och utomäktenskaplig dotter till kung Karl II av England och skådespelerskan Moll Davis. Hon blev känd för sitt skandalomsusade liv.

Biografi
Mary Tudor fick sitt namn och sin titel år 1680. Hon deltog i uruppförandet av John Blows opera Venus and Adonis då den uppfördes vid hovet, där hon uppträdde i rollen som Cupido mot sin mor som Venus.  

Hon gifte sig tre gånger: först 1687 med Edward Radclyffe, 2:e earl av Drewentwater (1655-1705), därefter 1705 med godsägaren Henry Graham (död 1707), och 1707 slutligen med major James Rooke (död 1773).  
Hon blev mor till James Radclyffe, 3:e earl av Derwentwater (1689–1716), Lady Mary Tudor Radclyffe, Charles Radclyffe (3 september 1693 – 8 december 1746) och Francis Radclyffe. Två av hennes söner blev välkända jacobiter.

Referenser
 Foundations of English Opera
 Purcell: a biography, av Jonathan Keates
 A Biographical Dictionary of Actors, Volume 4, Corye to Dynion: Actresses ... av Philip H. Highfill, Kalman A. Burnim, Edward A. Langhans

Noter

Externa länkar

Födda 1673
Avlidna 1726
Kungligheters utomäktenskapliga barn
Kvinnor
Lars Hård (film)

Lars Hård är en svensk dramafilm från 1948 i regi av Hampe Faustman. Som förlaga har man författaren Jan Fridegårds romantrilogi om Lars Hård, vilken består av Jag Lars Hård 1935, Tack för himlastegen 1936 och Barmhärtighet 1936.

Om filmen 
Filmen premiärvisades den 30 augusti 1948 på biograf Saga i Enköping och biograf Royal i Stockholm. Inspelningen av filmen skedde 1947 med ateljéfilmning vid Sandrew-Ateljéerna i Stockholm, med exteriörer från Långholmen i Stockholm och Lindö herrgård i Vallentuna av Carl-Eric Edlund. Filmen har visats vid ett flertal tillfällen i SVT, bland annat i april 2019.

Rollista i urval 

 George Fant – Lars Hård
 Adolf Jahr – Johan Hård, Lars far 
 Elsa Widborg – Lars mor 
 Eva Dahlbeck – Inga, trädgårdsmästarpraktikant 
 Ulla Smidje – Maj, trädgårdsmästarpraktikant 
 Nine-Christine Jönsson – Eva 
 Rut Holm – kuskens hustru, Hårds granne 
 Torsten Bergström – kusken 
 Hugo Björne – sotaren 
 Carl Ström – vaktkonstapel på Långholmen 
 Erik "Hampe" Faustman – fängelsepastorn 
 Tord Bernheim – vakt på tvångsarbetsanstalten 
 Sif Ruud – barnavårdsmannen 
 Ann Mari Uddenberg – Marta 
 Arne Källerud – Oskar, Martas kille
 Artur Rolén – Andersson, statare 
 Gustaf Lövås – fånge på tvångsarbetsanstalten
 Axel Högel – fånge på tvångsarbetsanstalten

Musik i filmen 
 "O tysta ensamhet'', sång Gösta Gustafson 
 "Arholmavalsen (Sommarsolen glöder, staden känns så kvalmig)", kompositör Albin Carlsson, text H. S-s, instrumental
 "Herre, låt din vita duva", sång Adolf Jahr 
 "Men hon längtar", sång Adolf Jahr
 "Å så rulla vi på kuttingen igen", text Emil Norlander, sång Adolf Jahr 
 "Det var på Capri vi mötte varandra", kompositör Will Grosz, engelsk text Jimmy Kennedy, svensk text Sven-Olof Sandberg, framförs visslande av John Norrman

Referenser

Externa länkar 
 
 

 

Filmer 1948
Filmer i regi av Hampe Faustman
Svenska dramafilmer
Svenska filmer baserade på romaner
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1940-talsfilmer
Andreas Ekström

Andreas Johannes Kirsebom Ekström, född 29 oktober 1975 i Fjärås församling i Hallands län, är en svensk journalist, författare och föreläsare.

Biografi 
Andreas Ekström har sedan 1998 varit verksam på Sydsvenska Dagbladet, men också i egen regi. Han utsågs till "Årets talare" i Sverige 2019. Ekström bloggade regelbundet under pseudonymen Hemliga Pappan mellan augusti 2005 och maj 2008 och har haft en blogg i eget namn med inriktning på journalistik, medier, digitalisering och upphovsrättsfrågor i olika former sedan 2003.

Debutboken Ordlekar år 2004 var en egen produktion i begränsad upplaga. Hösten 2006 utgavs förlagsdebuten Hemliga pappan, innehållande omarbetat bloggmaterial kompletterat med nyskrivna texter. Våren 2008 utkom Lunds universum, gjord tillsammans med fotografen och fotografiprofessorn Per Lindström, som även finns i engelsk utgåva med titeln The Universe of Lund. En bok med samlade författarintervjuer ur Sydsvenskan utkom på Atlas förlag i januari 2010. Bokens titel är Jag kräver att ni läser vaket och långsamt. Samtal med författare.

En reportagebok om Google, företagets image och dess inverkan på samtida kultur och medier utkom 2010, med namnet Google-koden. Ekström skrev tillsammans med Johanna Koljonen en bok om Carola Häggkvist som utkom 2012, också utgiven på norska som Carola; fanget i en stormvind.

Essäboken Att hitta från 2018 handlar om människans ständiga sökande, på internet och i livet, men dessutom om författarens framtida levertransplantation. Den utkom på engelska som On Finding i april 2019, översatt av Kira Josefsson. Delar av manuset användes i en scenproduktion som sattes upp på Lunds stadsteater i december 2019, med titeln Min nästa lever. 2020 utgavs en bok om mat och matminnen, med titeln Gör nu bara exakt som jag säger! och undertiteln 77 texter om mat från nån som just börjat lära sig lite och därför tror att han vet allt. 2022 utkom essäboken Bekvämlighetens tyranni med undertiteln Hur vi förlorade makten över vår tids stora revolution.

Ekström har vid sidan av sina kärnämnen kultur och digitalt samhällsliv engagerat sig i organdonationsfrågan och har själv genomgått en levertransplantation 2020. Han är gift med vetenskapsjournalisten och författaren Lisa Kirsebom.

Bibliografi 
 2004 – "Ordlekar"
 2006 – "Hemliga pappan"
 2008 – "Lunds universum"
 2010 – "Jag kräver att ni läser vaket och långsamt. Samtal med författare"
 2010 – "Google-koden"
 2012 – "Främling. En bok om Carola"
 2018 – "Att hitta"
 2020 – "Gör nu bara exakt som jag säger!"
 2022 – "Bekvämlighetens tyranni"

Priser och utmärkelser 
 2016 – Årets talargenombrott
 2019 – Årets talare i Sverige
 2020 – Löfbergska litteraturpriset

Referenser

Externa länkar 

 Andreas Ekströms hemsida
 Carolaboken – blogg ihop med Johanna Koljonen
 Andreas Ekström i Libris

Svenska journalister under 1900-talet
Svenska författare under 2000-talet
Svenska journalister under 2000-talet
Svenskspråkiga författare
Svenska bloggare
Portal: Internet i Sverige
Personer från Kungsbacka kommun
Födda 1975
Levande personer
Män
Hypertrofi

Hypertrofi är den medicinska termen när en vävnad eller ett organ är förstorad (organomegali), och kallas också organförstoring eller vävnadsförstoring. Vid hypertrofi ökar organets storlek på grund av att cellerna förstoras och organet eller vävnaden ansamlar vätska, medan neoplasi innebär att ett organ förstoras till exempel på grund av tumörer.

Hypertrofi induceras primärt i terminalt differentierade celltyper som ett svar på ökad arbetsbelastning, och det kan vara normalt eller ett tecken på sjukdom. Exempelvis hypertrofi av hjärtmuskeln kan ske på grund av arteroskleros eller höjt blodtryck. Men vanlig träning ger också förstorat hjärta (idrottshjärta), som en fysiologisk anpassning, liksom fallet är då myometriet tillväxer vid graviditet.

Sacroplasmisk hypertrofi innebär att muskelstorleken expanderar på grund av förökad volym av sakroplasmisk vätska i muskelcellerna. 

Myofibril hypertrofi innebär att muskelstorleken expanderar på grund av att cellerna förstoras.  

Kroppsbyggare, den grupp av tränande människor som främst eftersträvar hypertrofi, tränar generellt sett med mer måttliga vikter och ganska kort vila mellan seten vilket ger en hög metabolisk stress. Styrkelyftare fokuserar istället på att träna med tunga vikter och längre vila mellan intervallerna. Vilken metod som ger optimal hypertrofi är dock oklart, eftersom både mekanisk spänning, metabolisk stress och små skador i musklerna är faktorer som påverkar hypertrofin.

Enligt en översiktsstudie verkar en lite längre setvila vara något bättre för den som eftersträvar hypertrofi, men skillnaden i muskelökning mellan längre och kortare setvila verkar inte vara särskilt stor. Bevisen för att det ena eller det andra skulle vara mer fördelaktigt är dessutom tunt.

Se även
 Ödem

Noter

Hypertrofi
Träningsfysiologi
Hyperplasi

Hyperplasi (av grekiskans plassein, forma) är vävnadsökning av ett organ (organomegali). Innebär en ökning av cellantalet i en vävnad på grund av cellnybildning, exempelvis prostatahyperplasi. När celler istället ökar i storlek kallas det hypertrofi.

Hyperplasier tillhör i många fall normalfysiologin. Exempelvis är den ökade blodkroppsmängden vid höghöjdsträning en hyperplasi. Efter partiell leverincision kan organet regenereras hyperplastiskt, liksom den kvarvarande njuren efter en ensidig nefrektomi. Vid graviditet får sen hyperplasi av bröstkörtlarna. 

Ett annat exempel på patologisk hyperplasi är psoriasis där en kronisk inflammation i huden ger ett tjockare hudskikt som lätt brister och flagnar (se vidare hyperkeratos).

Se även
Ödem
Hyperplasi
Dysplasi

Dysplasi är en patofysiologisk förändring i vävnader, ofta ett förstadium till neoplasi (ofta cancer). Till skillnad från malign neoplasi (cancer) är dysplasi reversibel och vävnaden kan återgå till sitt normala tillstånd. Dysplasi är karakteriserat av cytologiska förändringar av epitelceller i malign rättning dock utan tecken på invasion i omgivande stroma. 

Dysplasier uppträder som ett svar på yttre retning av en vävnad. Exempelvis vid infektion av humant papillomavirus i livmoderhalsen uppträder ofta en dysplasi, men försvinner spontant när virusinfektionen avklingar.

Dysplasier kännetecknas anatomiskt av förändrad cytologi, ofta i kombination med förändrad vävnadsarkitektur. 

Dysplasi i en vävnad upptäcks lätt i mikroskop då cellernas storlek i dysplastisk vävnad är olika och då dess kärnor har förstorats. 

Histologi
Tumörer
Patologiska processer
Patologiska kroppsliga tillstånd
Neoplasi

Neoplasi är en autonom, irreversibel, tumörartad nytillväxt av celler utan fysiologisk funktion. En neoplasi är således en grupp av celler som förlorat sin normala tillväxtreglering, orsaken kan vara en mutation i arvsmassan orsakad av virusinfektion, elektromagnetisk strålning med kort våglängd (till exempel gammastrålning) eller kemikalier.

Neoplasier brukar delas in i
 benigna (godartade)
 maligna (elakartade)

Begreppet neoplasi används ofta synonymt med malign tumör (cancer) i medicinsk litteratur, även om en neoplasi inte behöver vara elakartad.

Referenser

Se även 
 Cancer
 Tumör
 Dysplasi

Onkologi
Patologiska processer
Benign tumör

Benign tumör är, till skillnad från en malign tumör, en godartad tumör som inte sprider sig. En benign tumör kan likväl orsaka skada genom att den kan trycka in i omkringliggande vävnader och organ. Däremot tenderar den inte att metastasera, det vill säga sprida dottersvulster i kroppen, eller invadera vävnad.

Då tumör i ordets rätta bemärkelse kan översättas till knöl, räknas även vanliga födelsemärken och leverfläckar till benigna tumörer.

Utöver de tumörer som nämns i tabellen är även bland annat myom en form av godartad tumör.

Källhänvisningar 

Benigna tumörer
Lösker man

Lösker man (även löskekarl; fornsvenska løsker, ogift) är en juridisk term som enligt ålderdomligt språkbruk betyder "en man som inte är bofast", det vill säga en lösdrivare.  Begreppet står i motsats till markägare. 

Inom svensk juridik har termen lösker man länge brukats. Ett exempel är bestämmelsen "Nu kan löskær man skeno göra, ok orkar ei til þriggia marka, þa skal han fangas sum för ær sakt ok haldas en manaþa dagh" i Magnus Erikssons landslag, vilket motsvaras av "Kan lösker man skeeno göra, oc orkar ey til III mark, tha scal han fangas oc haldas een maanadh", från paragraf 37 i kung Kristofers landslag från år 1442. 

I 1734 års lag stadgades följande förbehåll gällande brottet självtäkt (i detta fall att återta sina stulna eller tappade föremål från annan) i missgärningsbalken: "doch må han thet återtaga af then, som är lösker man, eller misstänckt at wilja rymma, eller ther stulit gods å färska gierning finnes" (paragraf 52). I Kungl. Maj:ts förordning från 1864, om strafflagens införande, stadgas ett (efter språklig modernisering) identiskt förbehåll gällande samma brott: "dock må han det återtaga av den, som är lösker man eller misstänkt att vilja rymma, eller där stulet gods å färsk gärning finnes".

När man år 1962 antog brottsbalken (vilken trädde i kraft år 1965) beslutade man att ovan nämnda bestämmelse från den kungliga förordningen alltjämt skulle vara i bruk. Även om bestämmelsen, vilken innehåller lösker man, kan vara ett obsolet stadgande, så är det möjligt att se den som gällande rätt.

Idén är att envar får återta gods som lösker man innehar som effekt av färsk gärning. Detta återtagande av företrädesvis gods kallas för löskermansåtertagande.

Se även
De svenska böndernas sociala ställning

Referenser

Externa länkar

Svensk rättshistoria
Metaplasi

Metaplasi är en (pato)fysiologisk process i cellvävnader där en mogen differentierad cellform ersätts av en annan mogen differentierad cellform. Exempel på metaplasier är skivepitelmetaplasi i livmoderhalsen eller lungorna hos rökare och glandulär metaplasi i matstrupen. 

Med andra ord försvinner mogen yttre vävnad från en del av kroppens yta samtidigt som den "invaderas" av en annan. Detta leder till att vävnaden på den platsen får andra egenskaper. Livmoderhalsgångens yta har normalt ett slembildande cylindriskt epitel, vid metaplasi ersätts detta med flerskiktat plattepitel och den slembildande funktionen uteblir. Samma gäller bronkerna hos rökaren då de utsätts för retningarna från tobaksröken. Vid metaplasi i matstrupen ersätts plattepitel å andra sidan med slembildande cylinderepitel och strukturen hos strupens yta påminner om tarmen. Metaplasier kan vara förstadier till cancer men behöver inte vara det.  

Intestinal metaplasi kan, enligt Läkemedelsboken, vara ett förstadium till magsäckscancer (adenocarcinom).

Referenser

Histologi
Cancer
Patologiska processer
Patologiska kroppsliga tillstånd
Utomkvedshavandeskap

Utomkvedshavandeskap, även känt som ektopisk graviditet eller extrauterin graviditet, är en graviditetskomplikation där embryot får fäste utanför livmodern. Symptomen är klassisk buksmärta och blödningar. Färre än 50 % har dock bägge dessa symptom. Smärtan kan beskrivas som skarp, trubbig eller krampaktig. Smärtan kan även sprida sig till axeln om blödning ut i buken har skett. Allvarlig blödning kan resultera i en snabb hjärtrytm, svimning eller chock med tillhörande cirkulatorisk svikt. Fostret överlever i princip aldrig.

Riskfaktorer för ektopisk graviditet är bäckeninflammation, som ofta är orsakad av klamydiainfektion; rökning; och assisterad befruktning. De som tidigare har haft en ektopisk graviditet löper mycket högre risk att drabbas igen. De flesta ektopiska graviditeter (90 %) sker i äggledaren, vilket kallas tubal graviditet. Implantation kan också uppstå på livmoderhalsen, äggstockarna, eller i buken. Upptäckt av ektopisk graviditet sker vanligtvis via blodprover för humant koriongonadotropin (hCG) och ultraljud. Det kan krävas multipla test. Ultraljud fungerar bäst när det görs inifrån slidan. Ett antal andra tillstånd med liknande symptom är: missfall, ovarialtorsion, och akut blindtarmsinflammation.

Utomkvedshavandeskap kan förebyggas genom att minska antalet riskfaktorer, till exempel klamydiainfektion, genom screening och behandling. Vissa fall kan klaras upp utan behandling, men kunskapsläget bakom när detta gällde var oklart vid en undersökning år 2014. Användning av läkemedlet metotrexat fungerar lika bra som kirurgi i vissa fall. Särskilt har det god effekt när nivåerna av beta-HCG är låga och storleken av ektopin är liten. I de fall äggledarna brister, det finns fetala hjärtslag eller vid rubbade vitalparametrar rekommenderas typiskt sett kirurgi. Kirurgin kan ske laparoskopiskt (titthålskirurgi) eller genom ett större snitt, då känt som laparotomi. Behandlingsutfallet är i allmänhet gott.

Förekomsten av utomkvedshavandeskap är kring 1 till 2 procent av dem med normal befruktning i de utvecklade länderna, men kan vara så pass hög som 4 procent bland dem som gör assisterad befruktning. Utomkvedshavandeskap utgör den vanligaste orsaken till mödradödlighet under graviditetens första trimester, och cirka 10 % av alla graviditetsrelaterade dödsfall. I den utvecklade världen har utfallet förbättrats, medan prognosen fortfarande är dålig i utvecklingsländer. Risken att dö ligger i den utvecklade världen på mellan 0,1 och 0,3 procent medan det i utvecklingsländer är det mellan en och tre procent. Den första kända beskrivningen av utomkvedshavandeskap gjordes av Albucasis på 1100-talet.

Se även 
 Graviditetskomplikationer
 In utero
 In vitro

Referenser 

Sjukdomar och komplikationer vid graviditet
Akuta sjukdomstillstånd