kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
400 meter för herrar i friidrott vid olympiska sommarspelen 2004



Medaljörer

Resultat
Från de åtta kvalheaten gick de två främsta i varje heat samt de åtta snabbaste tiderna därutöver vidare till semifinal.
Från de tre semifinalerna gick de 2 främsta samt de två snabbaste tiderna därutöver vidare till final.

Alla tider visas i sekunder.

 Q innebär avancemang utifrån placering i heatet.
 q innebär avancemang utifrån total placering.
 DNS innebär att personen inte startade.
 DNF innebär att personen inte fullföljde.
 DQ innebär diskvalificering.
 NR innebär nationellt rekord.
 OR innebär olympiskt rekord.
 WR innebär världsrekord.
 WJR innebär världsrekord för juniorer
 AR innebär världsdelsrekord (area record)
 PB innebär personligt rekord.
 SB innebär säsongsbästa.

Omgång 1

Heat 1

Heat 2

Heat 3

Heat 4

Heat 5

Heat 6

Heat 7

Heat 8

Heat-summering

Semifinaler

Semifinal 1

Semifinal 2

Semifinal 3

Semifinalssumering

Final

Rekord

Världsrekord
Michael Johnson, USA, 43,18 s, 26 augusti 1999, Sevilla, Spanien

Olympiskt rekord
Michael Johnson, USA, 43,49 s, 29 juli 1996, Atlanta, Georgia, USA

Tidigare vinnare

OS
1896 i Aten: Thomas Burke, USA – 54,2
1900 i Paris: Maxey Long, USA – 49,4
1904 i S:t Louis: Harry Hillman, USA – 49,2
1906 i Aten: Paul Pilgrim, USA – 53,2
1908 i London: Wyndham Halswelle, Storbritannien – 50,0
1912 i Stockholm: Charles Reidpath, USA – 48,2
1920 i Antwerpen: Bevil Rudd, Sydafrika – 49,6
1924 i Paris: Eric Liddell, Storbritannien, - 47,6
1928 i Amsterdam: Ray Barbuti, USA – 47,8
1932 i Los Angeles: William Carr, USA – 46,2
1936 i Berlin: Archie Williams, USA – 46,5
1948 i London: Arthur Wint, Jamaica – 46,2
1952 i Helsingfors: George Rhoden, Jamaica – 45,9
1956 i Melbourne: Charles Jenkins, USA – 46,7
1960 i Rom: Otis Davis, USA – 44,9
1964 i Tokyo: Michael Larrabee, USA – 45,15
1968 i Mexico City: Lee Evans, USA – 43,86
1972 i München: Vincent Mattews, USA – 44,66
1976 i Montréal: Alberto Juantorena, Kuba – 44,26
1980 i Moskva: Viktor Markin, Sovjetunionen – 44,60
1984 i Los Angeles: Alonzo Babers, USA – 44,27
1988 i Seoul: Steve Lewis, USA – 43,87
1992 i Barcelona: Quincy Watts, USA – 43,50
1996 i Atlanta: Michael Johnson, USA – 43,49
2000 i Sydney: Michael Johnson, USA – 43,84

VM
1983 i Helsingfors: Bert Cameron, Jamaica – 45,05
1987 i Rom: Thomas Schönlebe, DDR – 44,33
1991 i Tokyo: : Antonio Pettygrew, USA – 44,57
1993 i Stuttgart: : Michael Johnson, USA – 43,65
1995 i Göteborg: Michael Johnson, USA – 43,39
1997 i Aten: Michael Johnson, USA – 44,12
1999 i Sevilla: Michael Johnson, USA – 43,18
2001 i Edmonton: Avard Moncur, Bahamas – 44,64
2003 i Paris: Jerome Young, USA – 44,50

Friidrott vid olympiska sommarspelen 2004
Ivan Capelli

Ivan Capelli, född 24 maj 1963 i Milano, är en italiensk  racerförare.

Racingkarriär 

Capelli vann Italienska F3-mästerskapet 1983, Europeiska F3-mästerskapet 1984 och blev formel 3000-mästare 1986. Han debuterade i formel 1 säsongen  och kom under karriären som bäst sjua i formel 1-VM 1988.

F1-karriär

Noter

Källor 

Födda 1963
Italienska racerförare
Italienska Formel 1-förare
Ferrari F1-förare
Jordan F1-förare
Tyrrell F1-förare
Män
Levande personer
Fares Fares

Fares Fares, född 29 april 1973 i Beirut, är en libanesisk-svensk skådespelare. Han har verkat som skådespelare både på scen, på film och på TV. Fares uppmärksammades 2000 i huvudrollen i filmen Jalla! Jalla!, regisserad av brodern Josef Fares. Sedan 2012 har han också medverkat i amerikanska film- och TV-produktioner.

Biografi
Fares, som har syrianskt/assyriskt ursprung, kom med familjen till Sverige 1987 och bosatte sig då i Örebro. Han gick teknisk linje på gymnasiet och hade planer på att utbilda sig till ingenjör. Han kom in på skådespelaryrket när han blev tillfrågad om han ville vara med i en teatergrupp. Han flyttade till Göteborg och gick en tvåårig teaterkurs vid folkhögskolan Wendelsberg i Mölnlycke. Därefter var han under sex års tid engagerad i den fria teatergruppen Teater Tamauer. 

Under studietiden träffade han Torkel Pettersson, mot vilken han spelade huvudrollen i filmen Jalla! Jalla!, regisserad av brodern Josef Fares. Samarbetet de tre emellan fortsatte i 2003 års polisfars Kopps.

2012 inledde Fares en internationell filmkarriär med rollen som legoknekt i actionthrillern Safe House och senare som CIA-agent i Zero Dark Thirty. Han nominerades till en Guldbagge år 2012 för bästa manliga biroll i Snabba Cash II.

År 2016 hade han en roll som Senator Vaspar i den amerikanska filmen Rogue One: A Star Wars Story. År 2017 spelade han i Tarik Salehs långfilm The Nile Hilton Incident. För sin rollinsats i filmen belönades Fares med en Guldbagge i kategorin Bästa manliga huvudroll vid Guldbaggegalan 2018. Sedan 2018 medverkar han i den amerikanska TV-serien Westworld i rollen som datateknikern Antoine Costa. År 2019 spelade han rollen som Bacho, en georgisk soldat, i miniserien Chernobyl.

2022 tilldelades Fares Fares Stockholm filmfestival Achievement Award.

Utöver film och TV har Fares också varit verksam vid olika teatrar. På Göteborgs stadsteater har han gjort Dom (2000) och Köket (2002), på Dramaten Tillbaka till öknen (2001) och på Stockholms stadsteater bland annat Den arabiska natten (2003) och De tre musketörerna (2009).

Familj 
Fares Fares är son till skådespelaren Jan Fares och bror till regissören Josef Fares. Han är vidare kusin till konditorn Roy Fares. Sedan 2018 har han en relation med Clara Hallencreutz; tillsammans har de två söner födda 2019 respektive 2021.

Produktioner

Filmografi

 (även manus)

Teaterroller

Referenser

Externa länkar

 

Svenska skådespelare
Personer från Beirut
Assyrier/syrianer i Sverige
Män
Födda 1973
Levande personer
Guldbaggenominerade
Guldbaggen för bästa manliga huvudroll
Sommarvärdar 2019
Hazet

Hazet är en firma, som tillverkar verktyg.  Den är belägen i Remscheid, Nordrhein-Westfalen, Tyskland. Företaget grundades av Hermann Zerver 1868 och fick sitt namn från grundarens initialer Ha = H (på tyska) och Zet = Z (på tyska).

Externa länkar 

Tyska företag
Företag bildade 1868
Realpolitik

Realpolitik är ett pragmatiskt politiskt synsätt där realistiska resultat anses viktigare än moraliska eller ideologiska principer. Det kan anses vara en synonym till kompromissvillig politik, eftersom kompromisser ofta är en grundförutsättning för att uppnå resultat. Två exempel på realpolitiker är Otto von Bismarck och Henry Kissinger.

Begreppet används ibland i nedsättande syfte, om politik och politiker som agerar utifrån opportunism och skrupelfrihet.

Historiska exempel
Andra halvan av 1800-talet var en formande period för realpolitik. Mellan revolutionsåret 1848 och första världskrigets utbrott 1914 upplevde stora delar av Europa en industrialisering och modernisering, där realism och materialism var två andra slagord. De två nationalstaterna Tyskland och Italien föddes ur en mängd småstater, där realpolitiker i Preussen respektive Kungariket Sardinien stod för de avgörande insatserna. I Sardinien var de viktiga namnen Viktor Emanuel II, Camillo di Cavour och Giuseppe Garibaldi, och deras nationsbygge var inte grundat på en romantisk syn att låta Sardinien dominera över Italien.

Det nybildade Tyska riket växte i styrka genom liknande mål och medel. Ledaren von Bismarck valde att bygga landets internationella relationer på en maktbalans, där Tyska riket slöt ett antal avtal och allianser baserade på realpolitik och inte på det tidigare begreppet raison d'état.

Under 1900- och 2000-talet har namn som Henry Kissinger (från amerikansk höger) och Barack Obama (från amerikansk vänster) använt sig av realpolitiken som medel för att nå sina mål.

Se även 
 Realism (internationella relationer)

Referenser

Typer av politik
Politisk realism
Jakob Eklund

Jakob Anders Eklund, född 21 februari 1962 i Annedals församling i Göteborg, är en svensk skådespelare.

Eklund är son till skådespelarna Olof Eklund och Brit Ångström. Han är utbildad på Teaterhögskolan i Stockholm och har bland annat spelat i William Shakespeares En vintersaga på Dramaten. Eklunds genombrott på film kom när han spelade mot Helena Bergström i Änglagård. Han är även känd som polisen Johan Falk i Anders Nilssons filmer Noll tolerans, Livvakterna, Den tredje vågen samt Johan Falk-serien. Han medverkade också i tv-serien Tusenbröder säsong 2 och 3, som Petter Janovski. Eklund driver det egna filmproduktionsbolaget Långholmen Teater & Film AB.

Han är sedan 2008 gift med Marie Richardson, som han har två barn med.

Filmografi

Teater

Roller (ej komplett)

Referenser

Externa länkar 
 
 Jakob Eklund på Göteborgs stadsteater
 
 

Svenska scenskådespelare
Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska skådespelare under 2000-talet
Guldbaggenominerade
Skådespelare från Göteborg
Födda 1962
Levande personer
Män
Fjäderfä

Fjäderfä är domesticerade fåglar som föds upp för att producera ägg, kött och fjädrar. De vanligaste är medlemmar i överordningen Galloanserae, speciellt i ordningen Galliformes (exempelvis höns, vaktlar och kalkon) och sjöfåglar från familjen Anatidae (exempelvis tamanka och tamgås). Andra exempel är duvor och struts som främst föds upp för sitt kött, och exempelvis fasan som jagas som vilt.

Se även
 Fä

Fjäderfä
Hustle (dans)

Hustle är en dans i 3/4-takt som dansas till disco och pop. Den kan dansas som både pardans och formationsdans. Sången The Hustle av Van McCoy gjorde dansen mycket populär.

Se även 
 Saturday Night Fever

Danser
Stout

Stout (uttal: [staut]) är en mörk, nästan svart överjäst öltyp som är vanlig i Storbritannien och Irland. Kännetecknande är att en förhållandevis stor mängd rostad malt samt rostat omältat korn används i bryggeriprocessen, vilket ger den mörka färgen. Öltypen förknippas ofta med bryggeriet Guinness.

Historik och typer 
Öltypen kommer ursprungligen från Irland och bryggeriet Guinness som från början kallade sitt öl stout-porter (se vidare porter). Ordet stout är sannolikt en kortform av begreppet stout ale eller stout beer, med betydelsen 'kraftigt öl'. Denna överjästa öltyp kännetecknas av sin mörka, nästan svarta färg, smakrikedom, starka beska och torrhet.

Numera brukar man benämna den irländska varianten Irish stout eller dry stout för att skilja den från den brittiska varianten som ofta är sötare. Irish stout har en viss del omältat rostat korn som gör ölet mindre sött än dess närbesläktade öltyp, porter.

Andra kända stout-märken ar Beamish och Murphy.

Under 1990-talet har tillverkarna utvecklat kvävgaspatroner, som har gjort det möjligt att sälja stout på aluminiumburk och flaska med det rätta skummet.

Varianter 
Bland stout kan man finna olika undertyper:
Irish stout eller Dry stout, till exempel Guinness, Murphy's och Beamish med en alkoholhalt på cirka 4 procent.
Imperial stout, en alkoholstark variant ursprungligen från London, tillverkad för export bland annat till tsaren i Ryssland, till exempel Samuel Smith's Imperial Stout. Denna öltyp blev förebild för den svenska, danska, polska, finska, baltiska och ryska portern.
Milk Stout eller Sweet stout, med tillsatt laktos.

Användning 
Imperial Stout passar utmärkt till choklad, liksom porter. Den torrare och mer brända "Irish stoute" är lämpligast att dricka på egen hand.

Speciella stoutvarianter har utvecklats där vissa bryggerier inte nöjde sig med att stouten passade till choklad, utan man ville även inkludera choklad-smaken i ölet. En stout av denna speciella typ är Young Double Chocolate Stout.

Se även

Guinness
Knark (öl)
Porter

Referenser 

Ölsorter
Frost

Frost är iskristaller som bildats av frusen luftfuktighet på kalla ytor som konkreta föremål. Rimfrost bildar snöflingeliknande mönster på plana ytor. Tjäle bildas av att kapillärt bundet vatten fryser och binder samman partiklarna i jorden så den blir hård. Markfrost är den frost som bildas på markytan när denna har en temperatur under noll grader och temperaturen i luften är över noll grader.

Frost bildas vanligen vid högtryck, då vädret är klart eller nästan klart. Om det dessutom är vindstilla så bildas frost ännu oftare. Högt belägna områden är mer utsatta för frost än lägre belägna områden. Öppningar i landskapet i vindskyddade lägen, såsom gläntor och åkrar är ofta känsliga för frost, eftersom vinden där inte har så stor möjlighet att röra om i de lägsta luftskikten. När luftlagren inte blandas om, stannar den kallare och därmed tyngre luften kvar närmast marken. I skogar är markytan inte lika utsatt för frost, eftersom den skyddas av träden.

På de mest frostkänsliga platserna kan frost eller markfrost ibland uppkomma även mitt i sommaren, under den period som växtligheten är som mest aktiv. Frost under odlingssäsongen kan skada grödorna och frost som inverkan på odlingsmarken har därför stor betydelse för jordbruket.

I Sverige är Norrland och nordvästra Svealand de områden som är mest utsatta för frost. Sydsvenska höglandet, Kolmården och det inre av Gotland är andra områden som är relativt frostutsatta. Minst utsatta för frost är syd- och västkusten och områdena omkring de största sjöarna, som Vänern, Vättern och Mälaren.

Bildgalleri

Se även 
Permafrost
Tundra
Dagg

Källor 
SMHI: Frost och markfrost. Läst 5 maj 2023

Meteorologi
Is
Hagel

Hagel är nederbörd som består av runda ispartiklar.

Hagel kan variera i storlek från någon millimeter till flera centimeter, i vissa fall någon decimeter. Hagel bildas genom att regn fryser till is i luften, och växer när vattendropparna rör sig upp och ner i regnmolnet på grund av vindens strömmar. I de lägre delarna är det plusgrader, och i de övre delarna minusgrader. När hagelkornen blir för tunga eller hamnar utanför luftströmmen, faller de till marken. De riktigt stora hagelkornen är sammanklumpningar av många hagelkorn. Teorin om jättehagel bygger på att haglet åker upp och ner i molnet i omgångar och på detta sätt smälter samman med mindre hagel.

Hagel bildas vid kraftig termik (stigande luftströmmar) i cumulonimbus-moln. Vattnet blir underkylt då de färdas högre upp i atmosfären och fryser till vid kontakt av kondensationskärnor. Haglen börjar växa allt mer då det underkylda vattnet kolliderar med iskärnan, på detta sätt bildas det olika skikt runt kärnan. Vid en viss tyngd börjar haglen att falla ner mot marken. De kan förstöra stora odlingar, speciellt inom den tempererade zonen.

Det finns tre typer av hagel:
 Snöhagel eller trindsnö är snöliknande korn på 2–5 mm i diameter som när de studsar mot hårt underlag lätt kan gå sönder.
 Ishagel är oregelbundna isklumpar med klara och vitaktiga skikt om vartannat, större än 5 mm i diameter.
 Småhagel är glaserade, halvgenomskinliga korn som brukar vara mindre än 5 mm i diameter.

Runda hagel med densiteten  kan inte bli större än ungefär 240 g, 8 cm i diameter, då luftströmmen runt haglen förändras vid detta gränsvärde, så att luftmotståndet minskar. Oregelbundet formade hagel med större luftmotstånd kan bli betydligt större vid rätta förhållanden.

De största bekräftade haglen, med en vikt på 1,02 kg, föll i Gulganj i Bangladesh den 14 april 1986, och lär ha dödat 92 personer. I litteraturen förekommer uppgifter om större hagel, till exempel på upp till 4 kg i Kina 1902. Dessa senare uppgifter är inte internationellt accepterade.

M Huc, vol 1, p 12, Travels in Tartary, National Illustrated Library, säger i boken att: "Hagel förekommer ofta i dessa olyckliga distrikt, och hagelstenarnas dimensioner är i allmänhet enorma. Vi har sett några som vägde 5 1/2 kg. Ett ögonblick är stundom nog för att göra slut på hela hjordar. År 1843, under det en av dessa stormar rasade, hörde man i luften ett ljud likasom av en orkan, och därvid nedföll på ett fält, i närheten av ett hus ett isblock, som var större än en vanlig kvarnsten. med bilor höggs den sönder i flera stycken; men fastän solhettan var mycket stark, tog det tre dagar för dessa stycken att smälta fullständigt."

Förekomst av hagel indikerar kraftiga nedåtvindar. Hagel uppstår eftersom isklumparna inte hunnit smälta på vägen ned mot marken, ett resultat av kraftiga nedsvep under Cb-molnet.

Se även 
 Hagelskjutning

Referenser

Noter 

Nederbörd
Imperator

Imperator (latin för "befälhavare" och "diktator") är en titel härstammande från antikens Rom, som också användes som officiell titel (имперáтор) på Rysslands tsarer under åren 1721–1917.

Imperator under Romerska republiken 

Imperator var en titel som tilldelades en segrande fältherre (genom tillrop av soldaterna) efter en överväldigande seger. Detta var nödvändigt för att kunna få ansöka om en triumf hos senaten. Efter sitt triumftåg så förlorade fältherren sin rätt till titeln imperator. 

Några fältherrar utropade till imperator:
Lucius Julius Caesar – 90 f.Kr.
Pompejus Magnus – 84 f.Kr.
Gaius Julius Caesar – 60 f.Kr., 45 f.Kr.
Marcus Junius Brutus – 44 f.Kr.
Lucius Antonius (yngre bror till Marcus Antonius) – 41 f.Kr.

Imperator under Romerska kejsardömet 
Från Augustus tid var titeln för den romerske kejsaren imperator. Titeln var begränsad till denne, men kunde också tilldelas dennes släktingar.

Imperator efter Romerska rikets fall 
Titeln fortsatte att användas efter det västromerska rikets kollaps. Kejsarna i Östromerska riket använde titeln. Karolingerna använda titeln och i Tysk-romerska riket var titeln i bruk fram till dess upplösning 1806. Titeln användes i Kejsardömet Österrike, sedermera Österrike-Ungern, fram till dess upplösande 1918.
I och med skapandet av Ryska kejsardömet började Peter den store kalla sig imperator (ryska (IМПЕРАТОРЪ). Dock fortsatte man i vardagligt språk kalla de ryska härskarna för tsar, som kan härledas från Caesar. Ryska härskarinnor kallades imperatritsa. Dessa titlar användes fram till upplösandet av kejsardömet 1917. 

Brittiska monarker lade sig till med initialerna RI rex imperator (kung-kejsare) efter att ha utropat sig till kejsare av Indien. Georg VI av Storbritannien abdikerade från kejsartiteln den 22 juni 1948. Han var den sista monark som använde titeln.

Referenser 

Romerska titlar
Latinska ord och uttryck
Berit Spong

Berit Gustava Frideborg Spong, född 5 februari 1895 i Framnäs som ligger vid vägen från Skänninge in i Motala (Sveavägen 80) i Vinnerstads socken, Östergötlands län, död 14 juli 1970 på gården Tjälvesta i Snavlunda socken i Örebro län, var en svensk författare.

Biografi
Efter några år i Vinnerstads kyrkskola gick Spong i Motala samskola där hon gjorde sig känd för sina uppsatser. Hennes tidiga dikter trycktes i en lokaltidning. Hon tog realexamen 1913 i Motala och studentexamen 1916 i Uppsala.

Spong blev fil. kand. i Uppsala 1920; hon studerade språk i Tyskland, Frankrike och Italien 1922–1923 och var lärare vid realskolor 1921–1925. Hon blev fil. mag. 1924. Spong var gift med rektorn fil. dr Bertil Malmrot.

De sista 20 åren bodde hon på Tjälvesta gård norr om Askersund.

Bibliografi

Litteraturlista, till texter om Berit Spong
Anderson Agne: "Brinken. (sid 16-25)" - Motalabygd 1992.
Antonsson Birgit: "Om sanningen ska fram. berättelser om den stora rektorsfejden i Strängnäs". - Stockholm 2008.
Bolinder Jean: "Motala 100 år. Berit Spong." - Motala 1981.
Brusewitz Gunnar: "Den otåliga pennan. - Bildligt talat. (sid 160-164)" - Borås 1996.
Hedegård C.N.: "Östergötlands diktare. Berit Spong. (sid 214-215)" - Uppsala 1932.
Linder Erik Hjalmar: "Ny illustrerad svensk litteraturhistoria. (sid 264-265)" - Stockholm 1968.
Linder Sten: "Berit Spong." - Stockholm 1944.
Motala Posten. Berit Spong - 1935-08-20 - 1937-06-21 - 1938-06-15.
Odelberg E.: "Berit Spong, hembygdens diktare. (sid 10-17)" - Motalabygd 1971.
Sommar Carl Olov: "Litterär vägvisare genom svenska landskap - Sörmland. (sid 212-214)" - Malmö 1984.
"Svenska män och kvinnor, del 7. Berit Spong. (sid 153)" - Stockholm 1954.
Söderlund Adolf: "När första boken kom. Berit Spongs debutbok. (sid 18-19)" - Motalabygd 1971.
"Östgöta nation i Uppsala HT.1918-VT.1928. Berit Spong. (sid 98)" - Uppsala 1929.

Recensioner av Berit Spongs böcker i BLM (Bonniers litterära magasin)
Abenius Margit: "Slottet på rullgardinen. Norstedts. 5 kr 75 öre." BLM-1935 (sid 47-48).
Abenius Margit: "Spelet på Härnevi. Norstedts 9 kr 50 öre." BLM-1938 (sid 792-794).
Browallius Irja: "Sju år i Närke. Wahlström & Widstrand. 7 kr 50 öre." BLM-1935 (sid 77-78).
Nyman Thure: "Sommarbrev. Norstedts. 7 kr 50 öre." BLM-1940 (sid 715-716).
Rinman Gunilla: "Ingen sommarhimmel. Norstedts. 21 kr 50 öre." BLM-1958 (sid 75-76).
Runnquist Åke: "Sjövinkel. Norstedts. 14 kr 50 öre." BLM-1949 (sid 723-724).
Stolpe Sven: "Nävervisan. Norstedts. 12 kr 50 öre." BLM-1942 (sid 827-828).
Svensson Georg: "Vårt eget. Norstedts. 13 kr 50 öre." BLM-1951 (sid 84).
Tykesson Elisabeth: "Svarta tavlan. Norstedts. 12 kr 50 öre." BLM-1946 (sid 781-782).
Tykesson Elisabeth: "Bröder i Christo. Norstedts. 16 kr 50 öre." BLM-1952 (sid 705-707).

Priser och utmärkelser 
Övralidspriset 1947

Källor
Sveriges dödbok 1947-2006, (Cd-rom), Sveriges Släktforskarförbund

Noter

Vidare läsning 

Svenskspråkiga författare
Alumner från Uppsala universitet
Svenska författare under 1900-talet
Personer från Vinnerstads socken
Födda 1895
Avlidna 1970
Kvinnor
Författare från Östergötland
Luffare

En luffare är en hemlös, kringvandrande person (jämför vagabond). Istället för att ha en fast bostad färdas den omkring, försörjer sig genom tillfälligt arbete på platsen och sedan reser vidare. Begreppet avser främst en vandrande manlig person under 1800- och början av 1900-talet.

Historia
I Sverige gick luffarna ofta bestämda rutter till vänligare människor inom en socken. För att kunna bege sig utanför socknen krävdes fram till 1860 ett inrikespass. Även i slutet av 1800-talet och början av 1900-talet kunde luffare som under längre tid drev omkring på allmän plats gripas av polisen för lösdriveri, och dömas till böter eller fängelse. Luffarriksdagen i Hallsberg i mars 1921 var ett försök att organisera sig, precis som arbetarorganisationerna redan tidigare gjort. Lösdriverilagen var i kraft från 1885, och avskaffades helt 1965.

Se även 
 Luffarkonferensen i Hallsberg  
 Luffarprickar
 Luffarschack
 Lösdriveri
 Rasmus på luffen
 Resandefolk
 Tågluffning
 Vagabond
 Luffarslöjd

Källor 
 
 Hönsalottas Luffarmuseum www.luffarmuseum.se

Vidare läsning  
 
 
 
 

Subkulturer