kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
1280

1280 (MCCLXXX) var ett skottår som började en måndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Maj 
 9 maj – När den norske kungen Magnus Lagaböter dör efterträds han som kung av Norge av sin son Erik.

Augusti 
 Augusti – Upproriska stormän (se under Avlidna) avrättas i Stockholm, vilket avslutar det tredje folkungaupproret.

Okänt datum 
 Domkapitlet i Växjö är belagt i källorna från detta år.
 Katedralen i Chartres färdigställs.
 Alsnö möte, där Alsnö stadga införs, hålls under hösten troligtvis den 27 september.

Födda 
 Birger Magnusson, kung av Sverige 1290–1318.
 Edward Bruce, storkonung av Irland 1315–1318 (född omkring detta år).
 Blanka av Anjou, drottning och regent av Aragonien och Sicilien.

Avlidna 
 2 maj – Trugot Torstensen, dansk ärkebiskop sedan 1276.
 9 maj – Magnus Lagaböter, kung av Norge sedan 1263.
 22 augusti – Nicolaus III, född Giovanni Gaetano Orsini, påve sedan 1277.
 Augusti (avrättade efter Folkungaupproret)
 Birger Filipsson (Aspenäsätten).
 Johan Filipsson (Aspenäsätten).
 Johan Karlsson till Fånö.

Externa länkar
1248

1248 (MCCXLVIII) var ett skottår som började en måndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Mars 
Mars – Birger Magnusson blir kung Eriks jarl.

December 
28 december - En kraftig stormflod drabbar Nordsjökusten.

Okänt datum 
Holmger Knutsson avrättas som en följd av slaget vid Sparrsätra år 1247.
Kyrkomötet i Skänninge äger rum. Häri får den svenska kyrkan en fastare organisation och det kyrkliga celibatet införs. Dessutom ges präster rätt att testamentera förvärvad egendom till kyrkan utan släktens samtycke.
Före detta biskop Thomas av Finland skänker sina böcker till Sigtuna dominikankloster.
Uppförandet av Kölnerdomen påbörjas, det kommer dock dröja hela 632 år innan den färdigställs.
Kristofer I av Danmark gifter sig med Margareta Sambiria av Pommerellen.

Födda 
Agrippina av Slavonien, storhertiginna av Polen.
Blanka av Artois, drottning av Navarra.

Avlidna 
Ulf Fase, svensk jarl.
Kunigunda av Hohenstaufen, drottning av Böhmen

Externa länkar
1247

1247 (MCCXLVII) var ett normalår som började en tisdag i den Julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum 
Knut Långes son Holmger Knutsson gör uppror mot Erik den läspe och halte i vad som kallas Första folkungaupproret. Han besegras dock i slaget vid Sparrsätra. Följande står att läsa i Sigtunaannalerna: "Detta år förlorade Upplands bondemenighet vid Sparrsätra segern och friheten, och dem blev pålagda spannmål, skeppsvist och andra skatter."
Den påvlige legaten Wilhelm av Sabina kommer till Sverige.
Franciskanermunkar slår sig ner i Uppsala.
Wilhelm av Holland (död 1250) blir motkonung i Tyskland.

Födda 
 Isabella av Aragonien, drottning av Frankrike 1262–1271, gift med Filip III

Avlidna 
 Sune Folkesson (Bjälboätten).
 Ermesinda av Luxemburg, regerande grevinna av Luxemburg

Externa länkar
Etna

Etna (sicilianska: Muncibeddu) är Europas högsta aktiva vulkan, som är belägen vid Siciliens östra kust i Italien. Vulkanen reser sig cirka 3 357 m ö.h.

Etna hade sitt kraftigaste kända utbrott 1669 och har även under 1900-talet haft stora utbrott, bland annat 1971. 

Under vintern är Etnas vulkankägla oftast snötäckt.

Geografi 

Europas högsta, största och mest aktiva vulkan ligger på Siciliens östkust precis där Europas och Afrikas kontinentalplattor kolliderar. Vulkanen är ofta i ett åtminstone milt eruptionstillstånd, men det brukar gå ett par år mellan de utbrott då Etna spottar lava ner för berget. Mellan åren 1998 och 2021 fick Etna omkring 200 utbrott.

Annars kommer det också jättelika rökringar fram ur vulkanen. Lavan gör att sluttningarna nedanför vulkanberget är mycket bördiga och lämpar sig väl för till exempel vinodlingar.

Historik
Etna, eller ”Muncibeddu” som berget heter på sicilianska, har varit mer eller mindre aktiv i 500 000 år. Uppskattningsvis 6000 år f. Kr. kollapsade vulkanbergets östra sida och en krater som nu kallas ”Valle del Bove” bildades. Detta sammanbrott skapade en jättetsunami som tros ha sköljt över flera bebodda platser kring Medelhavet. Ett stort utbrott inträffade 1669, då flera byar och städer totalförstördes. Invånarna i Catania var också illa ute men man hade byggt murar runt staden och över stora vägar, vilket delvis bromsade lavans framfart. Västra sidan av staden förstördes dock.

Uppmärksammade utbrott

Två utbrott skedde i augusti 2021 och ett inleddes den 16 februari samma år och dessförinnan den 18 oktober 2019. Ett utbrott startade den 20 juli 2019. Innan det, den 5 januari 2012, skedde ett utbrott då en 5 000 meter hög pelare av aska sköt upp ur vulkanen. Lava sågs också rinna från en ny krater. Dessförinnan skedde ett utbrott den 13 januari 2011. Det varade i två timmar och ledde inte till några skador på människor. Catanias flygplats fick dock lov att stänga en tid på grund av askmoln.

Källor

Externa länkar
Videoövervakning av Etna (italienska)

Berg 3000 meter över havet eller högre
Vulkaner i Italien
Stratovulkaner
Berg i Italien
Världsarv i Italien
Dekadvulkaner
Orsasjön

Orsasjön är en sjö i Orsa och Mora kommuner i Dalarna som genomlöps av Oreälven och ingår i . Sjön är  meter djup, 14 km lång, 6,5 km bred, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet.

Orsasjön står i förbindelse med, och avvattnas till, Siljan (också 161 m ö.h.) genom ett av Oreälven och Österdalälven bildat sund, Orsälven eller Moranoret.

Delavrinningsområde 
Orsasjön ingår i delavrinningsområde (677538-143271) som SMHI kallar för Utloppet av Orsasjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 313 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Orsälven (Oreälven) som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 2, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 2 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (26 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 8 procent av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över insjöar i Mora kommun
 Lista över insjöar i Orsa kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 

Insjöar i Dalälvens avrinningsområde
Insjöar i Dalarna
Insjöar i Mora kommun
Insjöar i Orsa kommun
Österdalälvens avrinningsområde
Insjöar i Sverige om minst 10 kvadratkilometer
Väsman

Väsman är en sjö i Ludvika kommun i Dalarna och ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet.

Sjöns längd är omkring 14 km lång i nordvästlig-sydöstlig riktning och bredd är omkring 1,5–6 kilometer. Väsman genomflyts av Kolbäcksån.

Tidigare gick ångbåtstrafik på sjön (se Sunnansjö hamn). Vid östra stranden av Väsman låg Brunnsviks folkhögskola fram till 2013 då den flyttades till Borlänge.

Under sjön ligger en omfattande järnmalmsfyndighet, som uppskattats till 640 miljoner ton och som företaget Nordic Iron Ore 2011 uppgav att man vill försöka starta brytning av. I sin diktning kallar Dan Andersson Väsman för Vaina sjö.

Delavrinningsområde 
Väsman ingår i delavrinningsområde (667561-146051) som SMHI kallar för Utloppet av Väsman. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Räknas de 53 avrinningsområdena uppströms in blir den ackumulerade arean  kvadratkilometer. Kolbäcksån som avvattnar avrinningsområdet har biflödesordning 3, vilket innebär att vattnet flödar genom totalt 3 vattendrag innan det når havet efter  kilometer. Avrinningsområdet består mestadels av skog (56 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 5 procent av avrinningsområdet.

Bilder

Se även 
 Lista över insjöar i Ludvika kommun
 Cykelleden Väsman runt.
 Sunnansjö hamn
 Väsman–Barkens Järnväg

Källor

Externa länkar 

 
 
 

Insjöar i Norrströms avrinningsområde
Insjöar i Dalarna
Insjöar i Ludvika kommun
Kolbäcksåns avrinningsområde
Insjöar i Sverige om minst 10 kvadratkilometer
Kolbäck

Kolbäck  i sydöstra Västmanland är en tätort i Hallstahammars kommun.  

I Kolbäck finns metall- och verkstadsindustri. Kolbäcksån flyter genom samhället.

Ortnamnet 

Namnet Kolbäck betecknade ursprungligen en närliggande bäck, vars vatten ansågs vara svart som kol. Förklaringen att Kolbäcken (numera ofta kallad Oxelbybäcken) skulle fått sitt namn efter biskop Kol från Strängnäs, som deltog på Birger Jarls sida under slaget vid Herrevadsbro, vederläggs av historikern Lars Gahrn. 

Hembygdsföreningens grundare och förste ordförande Karl Arne Ragnar framförde en teori om ortnamnet. I den teorin ska förledet "Kol" syfta till den kulle som fanns där kyrkan nu ligger. Ett av argumenten som talar för den teorin är att Kolbäck enligt Svensk uppslagsbok stavades "Kulbeck" 1331.

Historia 
Historiskt har Kolbäck varit ett skjutsställe med gästgiveri och tingsplats för Snevringe härad. Gästgiveriet finns kvar och drivs än idag som hotell. Tingshuset är idag privatbostad.  

I samband med att Strömsholms kanal färdigställdes 1795 blev Kolbäck en omlastningsstation för varor som fördes från norra Bergslagen med båt och jordbruksprodukter från kringliggande byar för vidare transport med båt via Borgåsund ut i Mälaren till Stockholm.

Under 1800-talets sista decennier utvecklades Kolbäck till ett stationssamhälle. Alltjämt är stationshuset ortens självklara mittpunkt. Där passerar även den gamla landsvägen Köping-Västerås, E 18:s föregångare och samtidigt samhällets affärsgata. Den betydligt äldre kyrkbyn ligger längre söderut, i det slättlandskapet utmed Kolbäcksån.

Känd händelse 
Slaget vid Herrevad (Herrevadsbro) år 1251, befäste Birger jarls makt i Mellansverige och ledde till grundandet av Stockholm.

Befolkningsutveckling

Utbildning 
I Kolbäck finns det två skolor. Vallbyskolan från förskoleklass upp till årskurs 3 och en högstadieskola, Tunboskolan, från årskurs 4 till årskurs 9.

Sport 
 Kolbäcks VK, KVK, är Kolbäcks mest framgångsrika idrottsklubb, och även en av Sveriges inom volleybollen med flera svenska mästerskap både på herr- och damsidan.
 Fotbollsklubben SK91 bildades genom en sammanslagning av Kolbäcks AIF och Sörstafors SK.
 Kaif hockey (Kolbäcks AIF) lades ner när Hallstahammars kommun valde att bygga en ishockeyhall i Hallstahammar istället för i Kolbäck där det fanns en hockeyförening, vilket inte fanns i Hallstahammar. Sune Wretling, som spelat i landslaget, har spelat i Kolbäcks AIF
 Mölntorps IK, brottning och judo. Förr även bandy och volleyboll.
 Kolbäck Hyzers, frisbeegolf.
 Kolbäcks Atletklubb, Kraftsport (ursprungligen Tyngdlyftning, på senare tid Klassisk Styrkelyft)
 Birjer Jarls Dartklubb 1251, dartförening startad 2007
 Mälardalens dansklubb, en framgångsrik dansförening inom BRR-danserna.

Se även
Kolbäcks socken

Noter

Externa länkar 
 
 Hallstahammars kommun

Tätorter i Sverige
Orter i Hallstahammars kommun
Hallstahammars kommun

Hallstahammars kommun är en kommun i Västmanlands län. Centralort är tätorten Hallstahammar.

Kommunen ligger vid Strömsholms kanal/Kolbäcksån.

Administrativ historik 
Kommunens område motsvarar socknarna: Berg (större delen), Kolbäck, Svedvi och Säby. I dessa socknar bildades vid kommunreformen 1862 landskommuner med motsvarande namn. 

I Svedvi landskommun inrättades 8 december 1939 Hallstahammars municipalsamhälle, vilken upplöstes när landskommunen 1943 ombildades till Hallstahammars köping. 

Vid kommunreformen 1952 bildades storkommunen Kolbäck (av de tidigare kommunerna Kolbäck, Rytterne och Säby) medan större delen av Bergs landskommun uppgick i Hallstahammars köping.

Hallstahammars kommun bildades vid kommunreformen 1971 av Hallstahammars köping samt huvuddelen av Kolbäcks landskommun (Kolbäcks och Säby församlingar). 

Kommunen ingick från bildandet till den 1 april 2001 i Köpings domsaga och ingår sedan dess i Västmanlands domsaga.

Kommunen ingår sedan 2010 i Förvaltningsområdet för finska.

Kommunvapnet 
Blasonering: Sköld delad av silver, vari en bjälkvis ställd svart hammare, och av rött, vari tre kugghjul av silver, ställda två och ett.

Detta vapen utarbetades av dåvarande Riksheraldikerämbetet. Hammaren symboliserar Hallsta kopparhammare och kugghjulen senare industrier i området. Det fastställdes för köpingen av Kungl Maj:t 1948 och registrerades för kommunen i PRV 1986.

Befolkningsutveckling

Indelningar

Fram till 2016 var kommunen för befolkningsrapportering indelad i ett enda område, Hallstahammar-Kolbäcks församling.

Från 2016 indelas kommunen i följande distrikt, vilka motsvarar socknarna:
Berg
Kolbäck
Hallstahammar
Säby

Tätorter
Vid tätortsavgränsningen av Statistiska centralbyrån den 31 december 2015 fanns det fyra tätorter i Hallstahammars kommun.

Centralorten är i fet stil.

Kommunikationer 
E18 och länsväg 252 passerar genom kommunen.

Järnvägsstationer med persontrafik finns i Hallstahammar (Bergslagspendeln) och Kolbäck (järnvägslinjen Sala-Oxelösund, Mälarbanans tåg stannar inte vid stationen). 

VL sköter busstrafiken till Västerås och Köping. Lokala linjer och busstrafik med Surahammars kommun trafikeras av den nolltaxerade Brukslinjen.

Politik

Kommunstyrelsen 

Källa: Hallstahammars kommun: Politik och demokrati: Kommunstyrelsen: Ledamöter i kommunstyrelsen och dess utskott Läst 10 april 2023

Källa: Hallstahammars kommun: Politik och demokrati: Kommunstyrelsen Läst 20 december 2020

Kommunfullmäktige 

Källa: Hallstahammars kommun: Politik och demokrati: Kommunfullmäktige Läst 20 december 2020

Nämnder

Kommunen har även en valnämnd och en överförmyndarnämnd.

Källa: Hallstahammars kommun: Politik och demokrati: Nämnder Läst 20 december 2020

Mandatfördelning i Hallstahammars kommun, valen 1970–2018

Se även
Lista över insjöar i Hallstahammars kommun
Naturreservat i Hallstahammars kommun
Lista över fornlämningar i Hallstahammars kommun
Personer med anknytning till Hallstahammars kommun

Källor

Externa länkar 
 Hallstahammars kommun

Sveriges kommuner
 
Finska förvaltningskommuner
Idre

Idre (sydsamiska: Eajra) är en tätort i  Älvdalens kommun och kyrkbyn i Idre socken vid Idresjön i nordvästra Dalarna, 30 km nordväst om Särna. I Idre flyter Storån och Sörälven samman och bildar Österdalälven där Idresjön utgör den första sträckan.

Den största vägen till och från Idre är riksväg 70.

I fjällområdena kring Idre bedrivs renskötsel av Idre sameby, som är Sveriges sydligaste sameby.

Befolkningsutveckling 
År 1990 definierade SCB ett område öster om tätorten som småort med småortskoden S6949. Detta område hade då 69 invånare på en yta av 10 hektar. Sedan dess har området ingått i tätorten Idre.

Sportorten
Idre är en vintersportort med anläggningar i fjällen kring samhället. Den största av dessa är Idre Fjäll. Idre är Sveriges fjärde största vintersportort efter Åre, Sälen och Vemdalen.

Idre har också en sommarsäsong med orientering, golf, fjällvandring, ridning och sportfiske som största aktiviteter.

Näringsliv 
I Idre finns en Ica-butik (Idre Bua) och en Coop-butik. Coop var tidigare en Konsumbutik som drevs av Konsum Norra Dalarna (baserat i Älvdalen). Efter att föreningen år 2012 fått problem med butiken drevs den istället av en franchisetagare. Den 1 november 2015 uppgick Konsum Norra Dalarna i Coop Mitt.

Idre hade tidigare ett sparbankskontor tillhörande Länssparbanken Dalarna. Swedbank lade ner kontoret i Idre år 2012.

Systembolaget bestämde år 1999 att man skulle öppna en butik i Idre, men lokalproblem gjorde att det kom att dröja fjorton år innan man år 2013 faktiskt kunde öppna. Man tog då över Swedbanks tidigare plats i Icas ut- och ombyggda fastighet.

Se även 
 Idre socken

Referenser

Externa länkar 

Orter i Älvdalens kommun
Vintersportorter i Dalarnas län
Tätorter i Sverige
Särna

Särna är en tätort i Älvdalens kommun i nordvästra Dalarna, vid Österdalälven, 70 km från norska gränsen. Orten hade 719 invånare år 2010. Orten genomkorsas av riksväg 70 samt Länsväg 311 (Sälen–Tännäs)

Huvudnäringen är turism.

Historia 
Särna tillhörde tidigare Norge men besattes 1644 av 200 bönder från Mora och Älvdalen ledda av Daniel Buskovius, varvid orten blev svensk. Förvärvet bekräftades officiellt först genom 1751 års gränsreglering.

Särna hade järnvägsanslutning genom Limedsforsen-Särna Järnväg 1928–1972.

Befolkningsutveckling

Evenemang
Vecka 29 varje sommar anordnas Festveckan i Särna, med marknad, tivoli, olika bygdedagar samt Särna Watercross (snöskotertävling på Särnasjöns vatten). 

Under sommaren anordnas också välbesökta danser på parken Sågudden.

Näringsliv 
I Särna finns en Coop-butik. Den drevs länge av en lokal konsumentförening, Konsum Norra Dalarna. Den 1 november 2015 uppgick Konsum Norra Dalarna i Coop Mitt. Vid övertagandet hade föreningen butiker i Älvdalen, Särna och Idre.

Kopparbergs enskilda bank öppnade ett avdelningskontor i Särna mot slutet av år 1903. Den 1 april 1906 öppnade även Kopparbergs läns sparbank ett kontor i Särna. Länssparbanken Dalarna lade ner i Särna år 1977. Kopparbergs enskilda bank köptes senare av Göteborgs bank. Götabanken fanns kvar i Särna in på 1980-talet och det var under en period bankens nordligaste kontor. Båda bankkontoren har senare lagts ner.

Galleri

Se även 
 Särna socken

Noter

Externa länkar 
 Särna Turistförening
 Mer information om Särna

Orter i Älvdalens kommun
Tätorter i Sverige
Njupeskär

Njupeskär är ett vattenfall i nordvästra Dalarna, som bildats av Njupån. Här finns ett av Sveriges högsta vattenfall. Njupeskär har en fallhöjd på 93 meter, varav 70 meter fritt fall.
Njupeskär och dess omgivning ingår i Fulufjällets nationalpark (tidigare naturreservat).

Ifrågasatt status som Sveriges högsta vattenfall 
Claes Grundsten skrev 2014 en artikel i Svenska Turistföreningens tidskrift Turist, där han ifrågasatte huruvida Njupeskär verkligen kan behålla sin status som Sveriges högsta vattenfall. Enligt artikeln har de namnlösa tvillingfallen i Stora Sjöfallets nationalpark en högre total fallhöjd.

Bilder

Referenser

Externa länkar

 Mer information om Mörkret, Fulufjället

Vattenfall i Sverige
Vattendrag i Älvdalens kommun
Vattendrag i Dalarna
Fånö

Fånö (stavas även Fånöö) är ett gods i Löts socken vid västra stranden av Ekolsundsviken av Mälaren, i nuvarande Enköpings kommun.

Gårdens historik

Fånö ägdes från 1248 av den gamla Fånöätten. På 1400-talet var ätten Trolle ägare av Fånö och från 1580-talet ägdes egendomen av ätten Oxenstierna.

Den 16 juni 1583 föddes Axel Oxenstierna på Fånö, vilket han ärvde år 1630. Sedan gick godset som arv genom flera släkter (Horn, Krus, Sparre, Adlerfelt, Rålamb). Det köptes 1839 av friherre Per Adolf Tamm. Hans sonson, brukspatron Hugo Tamm, lät år 1873-1876 uppföra den nuvarande huvudbyggnaden, som även kallas Fånö slott. Till arkitekt anlitade han Johan August Westerberg.

Parken och allén
På 1600-talet anlades en barockpark och vid sidan om den en omkring 800 meter lång ekallé som ledde ner mot syd till en djurgård. Där fanns upphuggna skjutgator i skogen för att underlätta jakten. På 1700-talet tillkom en engelsk park mot Notholms udde och på slutet av 1800-talet anlades den nuvarande engelska parken med dess promenadvägar. 

Ekallén, som även kallas Axel Oxenstiernas allé, används numera som promenadstråk med mycket höga naturvärden. Den är sedan år 2006 riksintresse för naturvård och ingår i EU-satsningen Natura 2000. Till parken hör även en bokskog som Hugo Tamm lät plantera. Den självföryngrar sig och betraktas vara Sveriges nordligaste. Plantorna togs från Maltesholm i Skåne.

Ägarlängd (urval)
 Johan Karlsson (Fånöätten)
 Trolle
 Oxenstierna
 Horn
 Krus
 Sparre
 Adlerfelt
 Rålamb
 Hugo Tamm
 Fånö gods ägs sedan 1996 av Jan Larsén och Caroline Larsén

Forntid
Ett antal fornlämningar av olika slag finns runtom i området, bland annat en stensättningliknande lämning som återfinns i en barrskogsmark, vid ett åkerhörn. Lämningen, som är ganska övervuxen med björkar och andra buskartade träd, är fem meter i diameter, 0,4 meter hög och med en mittgrop, gjord av huvudstora stenar. 

Ett par gravfält återfinns också liksom allehanda lösa fornlämningar, stensättningar med mera. Bland annat finns ett gravfält med 20 fornlämningar varav en är en antagen terrassering, tre är rektangulära stensättningar medan resten är runda sådana. Ett par hällristningar återfinns också, mest skålgropar inhuggna på hällar eller lösa block och sällan mer än två åt gången.

Bilder

Källor
 
Enköpings kommun: Fånöö slott.

Externa länkar

 Fånöö Orangeri

Byggnader och anläggningar i Enköpings kommun
Herrgårdar i Uppland
Max Högqvist

Max Högqvist, född 12 augusti 1840 i Stockholm, död 13 juli 1872 i Kina, var en svensk köpman, teaterproducent och skådespelare. 

Högqvist var utomäktenskaplig son till kung Oscar I av Sverige och Norge och skådespelerskan Emilie Högqvist. Han var verksam som köpman och tjänstgjorde som vice konsul för Sverige och Norge i Shanghai där han även var teaterproducent och själv framträdde på scen..

Högqvist avled 1872 i Kina av hjärtslag.

Källor

Födda 1840
Avlidna 1872
Svenska kungligheters utomäktenskapliga barn
Män

en:Max Högquist
Hjalmar Högqvist

Hjalmar Högqvist, född den 18 juni 1839 i Hamburg, död 15 februari 1874 i London (Kyrkobokförd i Göteborgs domkyrkoförsamling), var äldste utomäktenskaplige son till kung Oscar I av Sverige och Norge och skådespelerskan Emilie Högqvist. Han använde periodvis efternamnet Franson-Högqvist där det första ledet syftade på faderns andranamn Frans.

Kungasonen Hjalmar fick en god start i livet: hans far avsatte en betydande förmögenhet till hans uppehälle och sedan modern dött 1846 skickades han att uppfostras i Hamburg. Då han blev myndig erhöll han egendomen Flo i Västergötland och gifte sig 1863 med Emilie Amalia Hafström (1836-1907), tillhörig en känd Göteborgssläkt. Paret fick två döttrar: Klara Edit Emilia Högqvist (1865-1901) och Agda Thekla Charlotta Högqvist (1867-1870).

Hjalmar Högqvist visade sig dock oförmögen att sköta sin ekonomi och sin gård, och tvangs lämna denna. Han arbetade därefter som postexpeditör på västra stambanan innan han gick till sjöss som superkargör på en av Wilsonlinjens Englandsbåtar. På en av dessa resor avled han i London.

Källor
 Ulf Sundberg: Kungliga släktband (Lund 2004)

Svenska kungligheters utomäktenskapliga barn
Födda 1839
Avlidna 1874
Män
Personer från Hamburg

en:Hjalmar Högquist
Lista över årtal

Lista över årtal är uppdelad i:

 Lista över årtal före Kristus – år 999 f.Kr. till år 1 f.Kr.
 Lista över årtal efter Kristus – från år 1 e.Kr. och framåt.