kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
O Gud, behåll oss vid ditt ord

O Gud, behåll oss vid ditt ord är en tysk psalm, Erhalt uns HERR bey deinem Wort, med fem verser skrivna av Martin Luther, översatt av Olaus Petri till den svenska psalmen Bewara oss Gudh vti tijn Ord.

Inledningsorden 1650 är:
Bewara oss Gudh i tijn Ord
Slå nidh Påwens och Turckens Mord

Melodin är en tonsättning av Martin Luther från 1542. Enligt 1697 års koralbok används samma melodi till psalmen O Gudh rijk af barmhertighet (1695 nr 197). Koralen används numera till Behåll oss vid ditt rena ord (1986 nr 373). Enligt Koralbok för Nya psalmer, 1921 används istället den ursprungliga melodin till psalmen Ack, bliv hos oss, o Jesu Krist (1695 nr 229 eller 1819 nr 120 eller 1937 nr 175) från 1697.

Publicerad i
Göteborgspsalmboken med inledningen Bewara oss Gudh i tijn Ord under rubriken "Om Gudz Ord och Försambling".
1695 års psalmbok som nummer 295 under rubriken "Böne-Psalmar".
Nya psalmer 1921, tillägget till 1819 års psalmbok, som nr 552, under rubriken "Kyrkan och nådemedlen: Guds ord".
Luthersk psalmbok, 1996, som nummer 760 med titelraden "Håll oss, o Herre, vid ditt ord".

Referenser

Noter

Externa länkar
 .

Tyska psalmer
Verk av Martin Luther
Bönepsalmer
Farthållare

Farthållare är en anordning som automatiskt övervakar och reglerar hastigheten för ett fordon.

Funktion 
Genom att öka eller minska gaspådraget bibehåller farthållaren den hastighet fordonet hade när funktionen aktiverades. I vissa fall kan farthållaren även bromsa automatiskt om farten blir för hög eller om man kommer för nära ett framförvarande fordon.

Manövrering 

Farthållaren manövreras med ett reglage som vanligtvis sitter på en spak på rattstången eller med knappar i ratten. När farthållaren är aktiverad kan den inställda hastigheten finjusteras uppåt eller nedåt med hjälp av knappar på reglaget. Fartkontrollen förblir aktiv till dess bromspedalen eller kopplingspedalen (på manuellt växlade bilar) trampas ned, eller till dess att den stängs av på reglaget. Om föraren tillfälligt ökar hastigheten, till exempel vid en omkörning, återgår farthållaren till den inställda hastigheten när gaspedalen åter släpps upp. De flesta farthållare har även en funktion för att återuppta inställd hastighet efter en inbromsning, ofta kallad resume.

Användning 
Farthållaren är särskilt användbar vid långkörningar på stora vägar då man slipper att hela tiden hålla ett öga på hastighetsmätaren samtidigt som högerbenet avlastas. Den är mindre lämplig att användas på mindre vägar som kräver en mer aktiv anpassning av hastigheten.

Moderna personbilar, lastbilar och bussar är i regel utrustade med farthållare.

Referenser 

Bromssystem
Bildelar
Fordonsteknik
Reglerteknik
Fönsterhanterare

En fönsterhanterare är ett program som har till uppgift att övervaka och kontrollera andra datorprograms fönster. Termen används ofta i samband med X Window System som används i framförallt Unix och Unixliknande system såsom GNU/Linux, där användaren ofta själv tillåts välja vilken fönsterhanterare denne vill använda. Andra exempel på fönsterhanterare är GEM och tidiga versioner av Windows.

Fönsterhanteraren har vanligtvis som uppgift att ordna fönstrens position, storlek, stackning och mappning på skärmen, vanligtvis genom användarens interaktiva kontroll. Under X Window System är det skärmhanteraren som ansvarar för programfönstrens ramar, titelbalk, knappar och andra ”dekorationer”. Fönsterhanteraren erbjuder ofta också till exempel virtuella skärmar.

Man skiljer på fönsterhanterare och så kallade skrivbordsmiljöer, som KDE, GNOME och Xfce, vilka i regel inkluderar en fönsterhanterare, men som också tillhandahåller exempelvis filhanteringsprogram, programbibliotek, grafiska element och olika tillämpningsprogram.

Fönsterhanterare för X 
4dwm
5Dwm (fönsterhanterare ursprungen från mwm)
9wm (klon av fönstersystemet i Plan 9)
aewm
aewm++
AfterStep
Blackbox
CTWM
dwm
Enlightenment
evilwm
Fluxbox
FVWM (en virtuell fönsterhanterare, ursprungen från twm)
FVWM95
i3 (Fönsterhanterare baserad på erfarenheter från wmii)
IceWM
Ion
Kahakai
larswm
Luminocity
LWM
Kwin (ursprungligen kallad Kwm, förvald fönsterhanterare i KDE)
Matchbox
Metacity (förvald fönsterhanterare i GNOME sedan version 2.2)
MWM (Motif-fönsterhanterare)
OLWM (och OLVWM)
Openbox
Oroborus
PekWM
PWM
Qvwm (Windows 95/98 look-alike)
Ratpoison
Sawfish (ursprungligen kallad Sawmill)
Scrotwm
Scwm (the Scheme constrained window manager)
twm (Tab/Tom's Window Manager)
uwm
Waimea
Window Maker
WindowLab
WMI (Window Manager Improved)
wmii (Window Manager Improved 2)
Xfwm, förvald fönsterhanterare i Xfce
xmonad, fönsterhanteraren skriven i Haskell
XPwm (fönsterhanterare i skrivbordsmiljön XPde)

Källor

Externa länkar 
 Window Managers for X - en informativ lista över olika fönsterhanterare
Startmotor

Startmotor är vanligen en elektrisk motor som används för att dra igång en större förbränningsmotor. Startmotorn på äldre bilar driver svänghjulet på förbränningsmotorn via en så kallad bendixkoppling som frikopplar startmotorn när förbränningsmotorn startar. Från 1960-talet och framåt har anordningen ersatts av en solenoid som flyttar startmotorns drev så att det får kontakt med svänghjulets kuggkrans. När drevet ligger i rätt läge sluts en kontakt som ger ström till startmotorn. På det sättet minskas slitaget på drevet och kuggkransen jämfört med bendixkopplingen.

Startmotorer i personbilar drivs nästan undantagslöst på 12 volts likström, då detta är nominell spänning från ett bilbatteri. Tidigare var även sex volt vanligt.

Bildelar
Motorer
Normalvektor

En normalvektor är en vektor vars riktning är ortogonal (vinkelrät) mot ett annat objekt, till exempel en annan vektor eller geometriska objekt som linjer och ytor. 
Termen normal användes först inom tvådimensionell euklidisk geometri och avsåg linjer som är vinkelräta mot varandra, men en normal kan definieras för ett godtyckligt antal dimensioner. 

En m-dimensionell vektor i en m-dimensionell rymd som är ortogonal mot samtliga vektorer i ett n-dimensionellt plan är en normalvektor till planet.

För ytor bestämda av en funktion, existerar för varje punkt i vilken den beskrivande funktionen är deriverbar, ett tangentrum, bestående av alla vektorer som tangerar ytan i punkten. Normalvektorerna till ytan är de vektorer som är ortogonala mot tangentrummen.

Normalvektorer är användbara för att projicera en punkt på ett plan och för att spegla en punkt i ett plan.

Beräkning av normalvektorer
Om en yta är given i implicit form som
, 
då ges en normalvektor i punkten (x, y, z) till ytan av gradienten

Om således f definierar ett tredimensionellt plan enligt

är en normalvektor till planet

I ett kartesiskt koordinatsystem kan en normalvektor till två tredimensionella vektorer u och v beräknas som vektorernas kryssprodukt:

Referenser

Linjär algebra
Ytor
Jesu, du, som i din famn

Jesu, du, som i din famn är en doppsalm av Benjamin Schmolck. Den översattes till svenska av Severin Cavallin. 

Melodin är en tonsättning av Johann Rudolph Ahle från 1664 och enligt Koralbok för Nya psalmer, 1921 är det samma melodi som till psalmen Du som var den minstes vän (1819 nr 341) och den ännu äldre psalmen Käre Jesus, vi är här (1695 nr 232 och 1986 nr 406).

Publicerad som
Nr 500 i Svenska Missionsförbundets sångbok 1920 under rubriken "Dop".
Nr 555 i Nya psalmer 1921, tillägget till 1819 års psalmbok under rubriken "Kyrkan och nådemedlen: Dopet".

Tyska psalmer
Doppsalmer
Vallersvik

Vallersvik är en bebyggelse i Landa socken i tätoren Frillesås i Kungsbacka kommun belägen vid en havsvik med samma namn.

Norr om Vallersvik ligger det så kallade Örebroberget, hamnanläggningen Nortorp och Landabukten. Söder om Vallersvik ligger Torstensvik, fagervik, Äspenäs hamn och Löftaån som mynnar i Vändelsöfjorden.

Historia
Vägen ner till Vallersvik anses vara en gammal så kallad tångväg.

Den 21 september 1848 skedde här ett baptistiskt dop (troendedop, vuxendop). De fem som döptes bildade därefter Sveriges första frikyrkoförsamling. Detta skedde i Borekulla, några km från dopstället nere vid havet. Till minne av denna församlingsbildning finns, på berget strax bakom Strandgården, Minnesstenen från 1918. (Det första baptistiska dopet i Sverige genomfördes emellertid redan den 23 juni 1847 i Östansjö några mil väster om Örnsköldsvik.)

Strandgården (som tidigare kallades Ungdomsgården), har under många år använts som lägergård och senare för barn- och ungdomssamlingar.

I Vallersvik och i övriga Frillesås har det funnits flera olika pensionatsrörelser.
Exempelvis den nu nedlagda Terrassen, startade som Henrikssons pensionat och kallades senare Pensionat Vallersvik.

Bebyggelse
Här finns en semester- och konferensanläggning i Vallersvik som Svenska Baptistsamfundet ägde i många år. Anläggningen omfattar huvudsakligen området vid Vallersvikskyrkan (inklusive Kulturhuset, Minnesgården och Vallersgården), samt Änggården, Strandgården och campingen. Verksamheten drivs sedan 2007 av Vallersviks Ekumeniska Församling (Vallersvikskyrkan), med stöd av Föreningen Vallersviks vänner, FVV.

Sommarstugorna i området omges numera av allt fler åretruntbostäder.

Externa länkar
Vad är Vallersvik? (Vallersviks historia) (pdf-fil)
Föreningen Vallersviks vänner

Orter i Kungsbacka kommun
I livets bok, o Fader, skriv

I livets bok, o Fader, skriv är en doppsalm av Carl David af Wirsén. 

Melodin är en tonsättning från Wolfgang Amadeus Mozart. I Koralbok för Nya psalmer, 1921 anges att samma melodi används till psalmerna Så skön en väg ej finns på jord (1921 nr 560) och Jag vet en port som öppen står (1921 nr 581a).

Publicerad som
Nr 133 i Hemlandssånger 1891 under rubriken "Kyrkan".
Nr 556 i Nya psalmer 1921, tillägget till 1819 års psalmbok under rubriken "Kyrkan och nådemedlen: Dopet".

Svenska psalmer
Frillesås socken

Frillesås socken i Halland ingick i Fjäre härad, ingår sedan 1974 i Kungsbacka kommun och motsvarar från 2016 Frillesås distrikt.

Socknens areal är 45,75 kvadratkilometer, varav 43,93 land. År 2000 fanns här 1 985 invånare. I socknen finns tätorten Frillesås med Rya kyrka och fem kilometer öster därom ligger sockenkyrkan Frillesås kyrka.

Administrativ historik
Frillesås socken har medeltida ursprung.

Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Frillesås församling och för de borgerliga frågorna till Frillesås landskommun.  Landskommunen uppgick 1952 i Löftadalens landskommun som sedan 1974 uppgick i Kungsbacka kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Frillesås, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.  

Socknen har tillhört fögderier och domsagor enligt Fjäre härad. De indelta båtsmännen tillhörde Norra Hallands första båtsmanskompani.

Geografi
Frillesås socken ligger innanför Vendelsöfjorden kring Löftaån och med Stora Hornsjön i öster. Socknen består av dalgångsbygd utmed Loftaån och bergsområden däromkring. Stora Hornsjön delas med Idala socken i Kungsbacka kommun, Horreds socken i Marks kommun och Veddige socken i Varbergs kommun.

En sätesgård var Älekärrs säteri.

Fornlämningar
Från stenåldern finns boplatser och från bronsåldern stensättningar. Från järnåldern finns enstaka gravar.

Namnet
Namnet (1559 Fridlessos) kommer från kyrkbyn. Förleden innehåller sannolikt mansnamnet Frithlef. Efterleden är ås syftande på höjdsträckningen norr om den gamla kyrkplatsen.

Befolkningsutveckling

Se även
Frillesås församling
Lista över fasta fornminnen i Kungsbacka kommun (Frillesås)

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

Frillesås socken i Historiskt-geografiskt och statistiskt lexikon öfver Sverige i 7 band, Stockholm 1856-1870
Frillesås-Landa hembygdsförening

Socknar i Fjäre härad
Indelningar i Kungsbacka kommun
D-körkort

D-körkort kallas det körkort som man måste ta för att få köra buss. I Sverige måste man (2012) ha fyllt 24 år för att få göra detta. I Sverige får man redan från 18 års ålder ta körkort för buss om man gör det i Gymnasieskolans transportprogram. Dock är man begränsad att endast köra i linjetrafik där linjens längd är kortare än 50 km.

Från 21 år får man ta körkort utanför Gymnasieskolans Transportprogram. Förutsättningen eftersom man är under 24 år är att man avlägger yrkesprov (Yrkeskompetensbevis) innan man prövar för körkort vid Trafikverket. Från 21 års ålder är man begränsad att köra i linjetrafik där linjens längd är under 50 km om man genomgått 140 timmar lång yrkesutbildning. Har man deltagit i 280 timmars utbildning finns ingen begränsning i vilken typ av trafik man får köra även om man bara är 21 år.

Proven för D-körkort är indelade i ett kunskapsprov och ett körprov. Körprovet innehåller förutom körningen också en säkerhetskontroll och en s.k. utökad säkerhetskontroll.

Se även 
 Körkort i Sverige

Källor

Fotnoter

Busstrafik i Sverige
Frillesås församling

Frillesås församling är en församling i Kungsbacka kontrakt i Göteborgs stift. Församlingen utgör ingår i Löftadalens pastorat och ligger i Kungsbacka kommun i Hallands län.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Församlingen var till 2014 moderförsamling i pastoratet Frillesås, Gällinge och Idala. Pastoretet omfattade mellan 1962 och 1992 även Ölmevalla församling och Landa församling.
Församlingen ingår från 2014 i Löftadalens pastorat.

Kyrkor 
 Frillesås kyrka
Rya kyrka

Se även
Frillesås socken

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats för Löftadalens pastorat

Församlingar i Kungsbacka kommun
Indelningar i Kungsbacka kommun
Mestalla

Mestalla (Estadio Mestalla, Camp de Mestalla) är en fotbollsarena i Valencia, Spanien. 

Den är hemmaarena för fotbollslaget Valencia CF.    Läktarna sägs vara bland världens brantaste, lutningen är inte längre tillåten av Uefa vid nybyggen. Namnet Mestalla kommer från det område som låg strax utanför Valencias gamla stadskärna. Numera är Mestalladistriktet en integrerad del av staden.

Historia 
Stadion uppfördes redan 1923 och hyste ursprungligen 17 000 läktarplatser. Stadion har blivit ombyggd och tillbyggd i omgångar, exempelvis inför VM i fotboll 1982, då Spanien stod som värdland. Mestalla ersatte den första fotbollsplanen som hemmaklubben först nyttjade av Valencia CF i Algirós. Den äldre planen från Algirós omnämns fortfarande i Valencias klubbhymn.

Under perioden 1969 till 1994 kallades Mestalla för Estadí Luis Casanova, efter en legendarisk Valenciaspelare. Señor Casanova fick på egen begäran arenan att återfå sitt ursprungliga namn.

Framtid: Nya Mestalla 
Den tidigare presidenten i klubben, Juan Bautista Soler, initierade projektet att bygga en ny stadion. Konstruktionen av Nou Mestalla (Nya Mestalla) påbörjades år 2007 och skulle färdigställas år 2010. Efter diverse byggstopp på grund av finansiella problem såväl som dödsfall under konstruktionen lades projektet på is på obestämd tid. Endast ett stort betongskelett stod uppfört i västra delen av staden tills 2011. I december 2011 meddelade Valencia CF:s VD Manuel Llorente att bygget skulle återupptas och färdigställas inom två år. Genom finansieringen av Nou Mestalla överlåter Valencia CF gamla Mestalla till den spanska banken Bankia.

Nya Mestalla sägs kunna hysa över 70 000 sittande åskådare och blir rankad i högsta Uefa-klass, så att den även kan hysa Champions League-finaler.

 Namn: Estadio de Mestalla / Camp de Mestalla
 Invigning: 20 maj 1923
 Första match: Valencia CF - Levante UD 1-0
 Antal sittplatser: cirka 55 000 
 Ägare: Valencia CF/Bankia
 Storlek:
 Längd: 105 m
 Bredd: 68 m

Externa länkar 
 The Camp of Mestalla History - Valencia CF:s officiella hemsida om stadion (på engelska)
 futuromestalla.com - Sida ägnad allt som rör Nou Mestalla (på spanska och delvis engelska)

Referenser 

Fotbollsanläggningar i Spanien
Svarta Galten

Svarta Galten är en svensk spelförening med säte i Karlskoga. Föreningen disponerade ett av Sveriges större permanenta lajvområden med ett 15-tal för ändamålet särskilt uppförda hus norr om Karlskoga. Föreningen ägnar sig också åt medeltida hantverk samt figurspel. Svarta Galten håller i Kastaria-kampanjen, en lajvkampanj som startade 2002. 2009 års Kastaria-lajv "Tvinnade band" samlade 175 deltagare. Kastaria är även namnet på en fiktiv kontinent i föreningens spelvärld.

Lajvområde
Lajvområdet omfattade ett 15-tal hus och är omgivet av uppvuxen granskog. Förutom bostadshus och värdshus fanns det en fullt fungerande smedja, ett likaledes fungerande bageri och en om en stavkyrka påminnande kyrkobyggnad som kunde inrymma de flesta roller som bodde i byn. Området hyrdes även ut till andra lajvföreningar och liknande arrangemang. I Kastaria-kampanjens fiktion är området känt som Glimminge.

Vintern 2010 gick Svarta Galtens kontrakt på området ut och de började då med en nedmontering av husen och ett sökande efter ett nytt område.

Kontinenten Kastaria
Kontinenten Kastaria utgörs bland annat av länderna Gregorien, Nord-Ireba, Syd-Ireba och Nedan. De flesta arrangemang i spelvärlden utspelar sig i landet Syd-Ireba, vilket tidigare kallades Kastaria.

Lajv inom Kastariakampanjen 
Kungens Krona (2002)
Kastaria 2004 - Spirans Gunst
Kastaria 2005 - Nyckelns Hemvist
Kastaria 2006 - Tid Av Sorg
Kastaria 2007 - Inom Cirkeln av Stål
Kastaria 2007 - Middag med kardinalskollegiet 
Kastaria 2008 - I Dårskapens Spår
Kastaria 2009 - Tvinnade Band (175 deltagare)
Kastaria 2010 - På Knivens Egg (270 deltagare)

Referenser

Externa länkar 
Svarta Galtens webbplats
Svarta Galtens forum

 
Svenska lajvföreningar
Organisationer bildade 2001
Frank Leboeuf

Frank Lebouf, född 22 januari 1968 i Marseille,  är en fransk före detta fotbollsspelare som spelade som mittback. Under sin karriär spelade han bland annat för RC Strasbourg, Chelsea FC och Olympique de Marseille. 

Leboeuf blev med Frankrikes landslag världsmästare 1998 och europamästare 2000. Han deltog även i VM 2002.

Franska landslagsspelare i fotboll
Spelare i Stade Lavallois
Spelare i RC Strasbourg
Spelare i Chelsea FC
Spelare i Olympique de Marseille
Spelare i Al-Sadd SC
Spelare i Al-Wakrah SC
Spelare i Premier League
Spelare i Ligue 1
Spelare i VM i fotboll 1998
Spelare i VM i fotboll 2002
Spelare i Europamästerskapet i fotboll för herrar 1996
Spelare i Europamästerskapet i fotboll för herrar 2000
Spelare i Fifa Confederations Cup 2001
Män
Födda 1968
Levande personer
Riddare av Hederslegionen
Världsmästare i fotboll
Ford Model A

Ford Model A eller A-Ford kan syfta på:

 Ford Model A (1903–04) – bilmodell som tillverkades av Ford
 Ford Model A (1927–31) – bilmodell som tillverkades av Ford
Lajvområde

Ett lajvområde är den fysiska plats på vilken ett lajv äger rum. Det är vanligen en bit skogsmark, men begreppet används även om lokaler och andra platser där det hålls lajv.

Terminologi
Lajvare säger ofta "på lajvområdet" eller bara "på området" istället för "i lajvområdet". Underförstått med begreppet lajvområde är också att det är det område inom vilket illusionen ska upprätthållas; om det finns ett off-läger i anslutning till lajvet anses det ligga "utanför området".

Ett lajvområde kan vara ett område som används tillfälligt för ett enskilt lajv eller vara ett fast område som ägs eller disponeras av lajvare och där även byggnader avsedda för lajv uppförts.

Lista över lajvområden

Fasta lajvområden i Kanada

Lajvområden med byggnader uppförda enkom för lajv
Québec
 Duché de Bicolline, i  Saint-Mathieu-du-Parc nära Shawinigan
Bicolline-kampanjen

Fasta lajvområden i Sverige

Lajvområden med byggnader uppförda enkom för lajv
Karlskoga kommun
Svarta Galtens område
Stängt. Kastaria-kampanjen

Botkyrka kommun (Tumba)
Moriaberg
Området ägs av Tumba Missionsförsamling och disponeras av föreningen Tu Lajv. Området utgörs av resterna (husgrunder och en äldre stuga), efter missionshuset Moriaberg. På området har föreningen uppfört ett tiotal byggnader. Byn brändes ner till grunden julen 2018. 
 Höganäs kommun (Jonstorp)
 Primus Vicus
 Skapades till Halmstads 700-årsjubileum men flyttade sedan ut till Jonstorp av intresserade. 

Vaggeryds kommun
Basseberg/Berghem
På området finns ett tjugotal byggnader uppförda av föreningar och enskilda lajvare, bland annat ett hus i skiftesverk uppförd av föreningen Juneborg. Området hyrs ut av föreningen Berghems vänner.

Färgelanda kommun
DMF:s område, Kroppefjäll
Disponeras av Dalslands Medeltidsförening.

Skellefteå kommun
Treväga, Tällberg
Kulturföreningen SLI:s lajvområde

Söderhamns kommun
Järvsböle
Ägs av Enhörningen.

Lajvområden med andra typer av byggnader
Norrtälje kommun
Porshanken (drivs och förvaltas av Western-föreningen "Club of Western")
Området utgörs av ett torp vars huvudbyggnad finns kvar. På området finns även kulisser för att ge intryck av en Western bebyggelse.

Ludvika kommun
Härskarringens område
På området finns ett halvdussin knuttimrade mindre byggnader.

Hällefors kommun
Finnstigen
Ett friluftsmuseum med äldre och nyuppförda byggnader. Området används som lajvområde av Enhörningen.

Ofta använda lajvområden utan fasta byggnader
Västerås kommun
Listakärr 
Används av Enhörningen för Eleria-kampanjen.

Övriga områden

Lilla Edets kommun
Thorssonområdet, Hjärtum Stängt
Användes av Lajvsällskapet Romantiska Sagor.

Laholms kommun
Laroks område

Ronneby kommun
RLS-området
Används av Ronneby LajvSällskap.

Karlskrona kommun
Pegas' område

Lindesbergs kommun
Sandtäppan
Privatägt, används av Enhörningen.

Källor
Svarta Galten
Berghem och Berghems vänner
rimusvicus

Lajv
Kammossa

Kammossa (Ptilium crista-castrensis) är en ljusgrön regelbundet fjädergrenad bladmossa. Den blir knappt 10 centimeter hög och växer i granskog där det är ganska mörkt, fuktigt och näringsfattigt. Kammossa är enkel att känna igen direkt i naturen genom att mossplantan (gametofyten) liknar en platt gran i miniatyr.

I Sverige finns den i alla landsdelar utom Gotland. 

Kammossa är Medelpads landskapsmossa.

Externa länkar

Naturhistoriska riksmuseet

Noter

Egentliga bladmossor
Ka Växtindex
Landskapsmossor
Till dig, o milde Jesu Krist

Till dig, o milde Jesu Krist är en nattvardspsalm av Svante Alin.

Melodin är en tonsättning ur Ain schöns newes Christlichs Lyed från 1530, enligt Koralbok för Nya psalmer, 1921 med årtalet 1697 satt inom parentes eftersom melodins ursprungliga tonsättning förändrades något för 1697 års koralbok. Samma melodi används till psalmen Kom, Helge Ande, till mig in (1819 nr 138) med flera.

Publicerad som 
Nr 558 i Nya psalmer 1921, tillägget till 1819 års psalmbok, under rubriken "Kyrkan och nådemedlen: Nattvardspsalm för sjuka".
Nr XV i 1937 års psalmbok under rubriken "Psalmer att läsas".

Svenska psalmer
Nattvardspsalmer
Årgång (Svenska kyrkan)

Svenska kyrkans evangeliebok anger för varje gudstjänstdag vilka bibeltexter som kan läsas i gudstjänsterna. För de flesta gudstjänstdagarna har man valt ut tre grupper av texter för de tre olika läsningarna. Dessa grupper kallas årgångar för att ange hur texter för påföljande dagar hör ihop.

I Svenska kyrkan gäller följande årgångar enligt 2003 års evangeliebok:
1 i advent 2003 - domssöndagen 2004: Andra årgången
1 i advent 2004 - domssöndagen 2005: Tredje årgången
1 i advent 2005 - domssöndagen 2006: Första årgången
1 i advent 2006 - domssöndagen 2007: Andra årgången
1 i advent 2007 - domssöndagen 2008: Tredje årgången
och så vidare.

Eftersom första årgångens texter användes sista året 1983 års evangeliebok gällde börjar denna lista med andra årgången. I nuvarande evangeliebok infördes också ordningen med särskilda serier för Palmsöndagen t o m Påskdagen, en för varje evangelist. De används enligt följande mall:
1 i advent 2003 - domssöndagen 2004: Matteus
1 i advent 2004 - domssöndagen 2005: Markus
1 i advent 2005 - domssöndagen 2006: Lukas
1 i advent 2006 - domssöndagen 2007: Johannes
1 i advent 2007 - domssöndagen 2008: Matteus
och så vidare. Denna lista gäller även för läsningarna ur passionshistorien.

Under 1900-talet kunde årgången beräknas genom att beräkna resten efter division av de två sista siffrorna i årtalet med tre. Exempel: större delen av 1998 gällde andra årgången, då 98 = 3·32 + 2, dvs man får resten 2 när man dividerar 98 med 3.

Svenska kyrkan