kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Cyklon

Cyklon kan syfta på:

 Lågtryck (cyklon) – ett område där lufttrycket är lägre än omgivningen
 Tropisk cyklon – ett intensivt lågtryck som bildas över tropiska hav med hög vattentemperatur
 Orkan - norra Atlanten, Karibiska havet, östra Stilla havet
 Tyfon (kinesiska tai fung) - västra Stilla havet utom området runt Australien
 Cyklon (orkan) - Indiska oceanen, inklusive Stilla havet runt Australien
 Anticyklon – ett område där lufttrycket är högre än i omgivningen
 Cyklonrening – teknik för att skilja stoftpartiklar från en luftström
 Zyklon B – vätecyanid, ett insektsgift som även användes vid nazisternas massmord i förintelseläger

Se även 
 Cyklotron – en form av partikelaccelerator
Pylon

Pylon (grekiska stor port) var i fornegyptisk byggnadskonst dubbla porttorn med mellanliggande lägre portparti som flankerade porten till templens förgård. Pylonen som smalnar uppåt har en långsträckt rektangulär planfom. Väggytorna täcks vanligen av reliefer och målningar.

I modern arkitektur används pylon som beteckning på ett högt torn eller en bärande pelare. Ett exempel på svenska byggnadsverk där pylon har använts som ett arkitektoniskt inslag är Högakustenbron över Ångermanälven mellan Kramfors och Härnösands kommuner.

Se även 
Obelisk

Referenser 

Byggnadsdetaljer
Cannes

Cannes (occitanska: Canas) är en kommun och en stad i södra Frankrike, på Franska rivieran i departementet Alpes-Maritimes. Kommunen hade  invånare år .

Centrala Cannes är beläget i en svagt böjd bukt mellan den ursprungliga bosättningen Le Suquet och kasinot längst ute på Pointe Croisette. Längs strandboulevarden La Croisette ligger bland annat de kända lyxhotellen Majestic, Carlton Inter-Continental och Martinez, samt festivalpalatset. Innanför löper shoppinggatan Rue d'Antibes och i väster gränsar Cannes mot orten Mandelieu-la-Napoule.

Cannes är en levande stad året runt, mycket tack vare dess status som internationell konferens- och festivalstad. Staden är också en av de mest exklusiva bostadsorterna på Franska rivieran.

Filmfestivalen i Cannes 

Filmfestivalen i Cannes har arrangerats sedan 1946 och är den mest prestigefyllda i världen. Ett flertal priser delas ut under festivalen, varav de viktigaste är Guldpalmen och Grand Prix.

Sport
Sportklubben AS Cannes kommer från staden. Den har haft herrlag i fotboll och handboll som vanligen legat steget under eliten (med periodvisa undantag som under 1980- och 1990-talen då Zinedine Zidane och Patrick Vieira tidigt i sina karriärer spelade med fotbollslaget). I volleyboll har klubben nått större framgångar, där herrlaget vunnit fler franska mästerskap än någon annan klubb. Generellt är Cannes och områden kring staden ett viktigt centrum för fransk volleyboll. RC Cannes, har vunnit fler franska mästerskap på damsidan än någon annan klubb, inklusive en svit 1997-2015. Från näraliggande orter har även Volero Le Cannet (Le Cannet) och AS Saint-Raphaël Var Volley-Ball (Saint-Raphaël) vunnit mästerskapstitlar i volleyboll.

Bildgalleri

Källor

Noter

Externa länkar 
 Cannes webbplats

 
Kommuner i Alpes-Maritimes
Västliga schismen

För schismen mellan den romerska-katolska och de ortodoxa kyrkorna, se östliga schismen.

Västliga schismen, även kallad occidentala schismen, stora schismen eller påveschismen, är beteckningen på tiden mellan 1378 och 1417, då det rådde allvarliga meningsskiljaktigheter om successionen inom den latinska kyrkan. Den ska inte förväxlas med den stora schism som ledde till en varaktig åtskillnad av de ortodoxa och romerska kyrkorna. I motsats till andra tvister, till exempel schismen under kejsar Fredrik I:s tid, uppstod den här schismen inte under en världslig härskares påtryckningar. Därtill påverkade den hela Västeuropa.

Utgångspunkten var slutet på Avignonpåvedömet genom påve Gregorius XI:s och kurians återvändande till Rom från Avignon. Efter att Gregorius XI dött och påve Urban VI valts uppstod meningsskiljaktigheter i den splittrade kurian, som var under franskt inflytande. Franska kardinaler bestred valet och valde Clemens VII, som främst understöddes i Frankrike, medan Urban erkändes av bland andra kejsar Karl IV och hans efterträdare Wenzel. Det fanns nu två påvar: en i Rom, den andre i Avignon. Det uppstod ett maktspel, som drabbade hela Europa och som ledde till ett raskt förfall av påvedömets auktoritet i moralfrågor.

Det gjordes flera ansatser att bilägga situationen, men alla misslyckades, ända tills ropet på ett koncilium blev allt högre. Konciliet i Pisa 1409 förvärrade emellertid läget. Konciliet i Pisa förklarade påvarna i Rom och Avignon för illegitima och utnämnde sin egen motpåve, Alexander V med säte i Bologna. Då de båda avsattförklarade påvarna, Gregorius XII i Rom och Benediktus XIII i Avignon, inte erkände den nyvalde påve Alexander V eller dennes efterföljare Johannes XXIII, fanns det nu inte längre två, utan istället tre påvar, vilka var och en ansåg sig som rättmätig påve.

I desperation bad kejsar Sigismund motpåven i Pisa, Johannes XXIII, att sammankalla ett nytt koncilium, denna gång i Konstanz (1417). Man lyckades lösa tvisten och en ny påve kunde väljas: Martin V, även om en av de två andra påvarna, motpåven Benediktus XIII, motsatte sig konciliets utslag. Efter att hans bägge efterträdare som motpåve, Clemens VIII och Benedictus XIV, avlidit, var dock schismen slutligiltigt övervunnen. Resultatet av konciliet i Konstanz gav konciliarismen ett starkt uppsving under de följande århundradena.

Den svenske prästen och sedermera ärkebiskopen Yngve Brilioth disputerade 1916 på en avhandling om Den påvliga beskattningen av Sverige intill den stora schismen.

Referenser

Påvedömets historia
Europa under 1300-talet
Europa under 1400-talet
Webby Awards

Webby Awards är en serie utmärkelser till "världens bästa webbplatser" som delats ut sedan 1996. Vinnarna presenteras av The International Academy of Digital Arts and Sciences.

De fyra grundkategorier som utmärkelsen ges ut för är "Websites & Mobile", "Sites & Apps", "Advertising & Media", "Online Film & Video och "Social".
Det finns också en andra kategori utmärkelser, People's Voice Awards'', som motsvarar den första där vinnarna utses genom omröstning.

Referenser

Noter

Externa länkar
 The Webby Awards

Priser
Bug

Bug kan syfta på

 Västra Bug – flod i Ukraina och Polen, delvis gräns mellan Polen och Belarus, även kallad Buh
 Södra Bug – flod helt inom Ukraina som mynnar ut i Svarta havet, även kallad Boh
 Bug (2002) – amerikansk film från 2002, regisserad av Phil Hay och Matt Manfredi
 Bug (2006) – amerikansk film från 2006, regisserad av William Friedkin.

Se även
 Bugg – flera
San (flod)

San är en 433 kilometer lång flod i sydöstra Polen.

Flodens källa ligger i sydöstra delen av Bieszczady nationalpark på den ukrainska sidan av gränsen. San flyter huvudsakligen genom nordöstra Karpaterna men flyter efter staden Jarosław genom låglandet fram till sin mynning i Wisła nära staden Sandomierz.

Kort efter källan bildar floden på en 50 km lång sträcka gränsen mellan Ukraina och Polen. Även ett kort stycke nära Przemyśl fungerar som gräns. Flodens avrinningsområde är 16 860 km² varav 14 390 km² ligger i Polen och resterande del är belägen i Ukraina.

Andra städer som ligger vid floden är bland annat Sanok, Dynów, Przemyśl, Jarosław och Stalowa Wola.

Referenser 

Vattendrag i Polen
Wisłas avrinningsområde
Jaroslav

Jaroslav eller Jarosław kan syfta på.

Personer 
Ett slaviskt namn
 Jaroslav I av Kiev (978–1054), storfurste av Kievriket från år 1019 till år 1054; och furste över Novgorodriket
 Jaroslav II av Kiev (–1180), en monark (storfurste) av Kiev
 Jaroslav II av Vladimir-Suzdal (1191–1246), en monark (storfurste) av Kiev
 Jaroslav III av Tver (1230–1271), en prins över Tver
 Jaroslav Hašek (1883–1923), en tjeckisk författare
 Jaroslav Seifert (1901–1986), en tjeckisk poet
 Jaroslav Rybakov (1980–), en rysk höjdhoppare
 Jaroslav Bába (1984–), en tjeckisk höjdhoppare
 Jaroslav Popovytj (1980–), en ukrainsk tävlingscyklist
 Jaroslav Drobný (1921–2001), en ishockey- och tennisspelare

Geografi 
 Jaroslavl oblast – ett oblast i Ryssland
 Jaroslavl – en stad i Ryssland, 250 km nordost om Moskva
 Jarosław – en stad i Polen

Se även
 Jaroslavl (olika betydelser)
Jarosław

Jarosław (; ukrainska: Ярослав ; jiddisch: יאַרעסלאָוו Yareslov; tyska: Jaroslau) är en stad i sydöstra Polen belägen vid floden San, 100 kilometer väster om Lviv. Staden hade 38 217 invånare (2016).

Vänorter 
Jarosław har följande vänorter:
  Dingelstädt, Tyskland
  Humenné, Slovakien
  Javoriv, Ukraina
  Kőbánya, Ungern
  Michalovce, Slovakien
  Orange, Frankrike
  Svidník, Slovakien
  Uzjhorod, Ukraina
  Vyškov, Tjeckien

Referenser

Externa länkar 

Städer i Nedre Karpaternas vojvodskap
Stadskommuner i Nedre Karpaternas vojvodskap
Tjernivtsi

Tjernivtsi ( ) är en stad vid floden Prut i västra Ukraina. Folkmängden uppgick till 255 929 invånare i början av 2012, på en yta på 153 km². Den är huvudort i Tjernivtsi oblast, som utgör den norra delen av den historiska regionen Bukovina. Staden är en handelsstad och trafikknutpunkt med landsväg- och järnvägsförbindelser och flygplats. Tjernivtsi är biskopssäte och har ett rikt kulturliv.

Historia 
Ett fort ska ha byggts på platsen, på den vänstra flodstranden, av den volyniske storfursten Jaroslav Osmomysl (regerade 1153-1187). Fortet förstördes av mongolerna under Burundai år 1259. Delar av fortet stod kvar och påbyggdes senare, under 1600-talet, men stadskärnan kom i stället att förläggas till den mer strategiska högra flodstranden. År 1359 blev staden med omgivningar del av furstendömet Moldavien. Tjernivtsi omnämns i ett brev skrivet den 8 oktober 1408 av Alexander I av Moldavien till köpmän i Lviv. 

År 1775, efter rysk-turkiska kriget 1768-1774, blev staden tillsammans med övriga Bukovina annekterad av Österrike och fick Magdeburgrättigheter strax därefter. Den 4 mars 1849 blev Tjernivtsi (då Czernowitz), enligt den då inrättade österrikiska konstitutionen, huvudstad i det österrikiska hertigdömet Bukovina. Stadens universitet grundades 1875. I staden hölls 1908 den första språkkonferensen om jiddisch. Då det österrikiska kejsardömet delades år 1918, efter första världskriget, blev Tjernivtsi (som Cernăuţi) del av Rumänien. Den tyskspråkige författaren Paul Celan föddes i staden 1920. Staden intogs av Röda armén i juni 1940 i samband med invasionen av norra Bukovina i andra världskriget. 1941 återtogs den av rumänska styrkor allierade med Nazityskland, men kom återigen under sovjetisk kontroll 1944. Tjernivtsi blev del av Ukrainska SSR i slutet av 1947, och förblev efter Sovjetunionens upplösning 1991 del av Ukraina. 

I Rumänien anses Tjernivtsi (Cernăuţi) ha en rik historia som ett av de viktigaste rumänska kultur- och utbildningscentrumen. Rumänien öppnade ett generalkonsulat i staden i maj 1999.

Sadhora 

Sadhora, som förr var en egen ort men numera är ett distrikt (rajon) i norra Tjernivtsi, är en plats av stor historisk betydelse för de många chassidiska judar som fanns i Ukraina före världskrigen. Orten hette då Sadagora, och troende vallfärdade från hela världen för att få råd av rabbinen Avrohom Yaakov Friedman. Den lilla staden dominerades helt av anhängare till Friedmanns judiska gren. Det finns en stor judisk begravningsplats i utkanten av Sadhora.

Demografi 
Vid den ukrainska folkräkningen 2001 uppgick befolkningen till 236 691 invånare, varav 189 021 ukrainare (79,8 procent), 26 733 ryssar (11,3 procent), 10 553 rumäner och 3 829 moldaver (sammanlagt 6,1 procent), 1 408 polacker (0,6 procent), och 1 308 judar (0,6 procent).

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats

 

Städer i Ukraina
Orter i Tjernivtsi oblast
Kielce

Kielce är en stad i södra Polen, belägen 110 km nordöst om Kraków, vid foten av berget Łysa Góra. Den är residensstad i Świętokrzyskie vojvodskap. År 2014 hade staden 199 475 invånare.

Kielce är en industristad med tonvikt på tung industri och livsmedelsindustri. I närheten av staden bedrivs gruvdrift. Från staden kommer fotbollslaget Korona Kielce.

Historia 

Det är inte känt när Kielce blev till men senast på 1100-talet tillföll Kielce med omkringliggande mark Krakóws biskopar som reste en kyrka benämnd "Sankt Wojciech" (Sankt Adalbert). 
1384 erhöll Kielce stadsprivilegier. År 1496 förlänade kardinal Fryderyk Jagiellończyk Kielce ett stadsvapen: en röd sköld med en gyllene krona, under kronan i samma färg bokstäverna CK, en förkortning av latinska „Civitas Kielcensis” vilket betyder medborgare av Kielce. Staden blev förstörd under det polsk-svenska kriget år 1655 vilket hämmade stadens utveckling men i början av 1700-talet återtog staden sin forna ställning. Staden blev återigen förstörd i samband med det polsk-ryska kriget 1794 då general Tadeusz Kościuszko förlade sin garnison i området.

Staden var österrikisk mellan 1795 och 1815, och rysk mellan 1815 och 1918. Under första världskriget var den besatt av österrikarna från den 15 augusti till den 4 november 1914 och av ryssarna från den 5 november 1914 till den 12 maj 1915, då staden intogs av tyskarna. Under andra världskriget var Kielce ett viktigt område för motståndsrörelser som Armia Krajowa (AK) och Gwardia Ludowa (GL). Stadens befolkning minskade dramatiskt under kriget till följd av massavrättningar av civilbefolkningen, i synnerhet av dem med judiskt påbrå. Före utbrottet av andra världskriget hade staden en judisk befolkning på cirka 28.000, men då Röda armén intog staden i januari fanns bara 400 kvar, varav 18 judar från Wien. 

Den 4 juli 1946 ägde pogromen i Kielce rum då 42 judar dödades och omkring 50 skadades. Dådet utfördes främst av den polska milisen och armén; det är ännu idag oklart vad som orsakade denna tragedi och vilka motiv som låg bakom denna.

Kielce efter andra världskriget 

På 1960-talet upplevde Kielce en snabb utveckling, nya bostadsområden växte fram. 1971 byggdes en amfiteater och 1974 öppnades teknisk högskola i staden. En omfattande ombyggnation av staden genomfördes, bland annat renoverades hela gamla området kring Sienkiewiczgatan.

Sport 
 KS Vive Targi Kielce, herrhandbollslag

Referenser

Externa länkar 

 Webbplats (polska, engelska och tyska)

Städer i Święty Krzyż vojvodskap
Städer med powiatstatus i Święty Krzyż vojvodskap
Narew

Narew är en flod i östra Europa. Den är 438 km lång, rinner upp i Belarus och i Polen ansluter den till Wisła vid Modlin.

Se även 
 Västra Bug

Externa länkar 

Vattendrag i Polen
Vattendrag i Belarus
Wisłas avrinningsområde
John Gotti

John Joseph Gotti Jr, född 27 oktober 1940 i Bronx i New York, död 10 juni 2002 i Springfield, Missouri, var en italiensk-amerikansk maffiaboss.

Bakgrund
Gotti gick under namnet Johnny Boy fram till dess att han blev invigd i Gambinofamiljen år 1976. Han gjorde sig känd som en energisk och effektiv "soldat" inom familjen. Tillsammans med Sammy "The Bull" Gravano låg Gotti bakom mordet på Gambino-bossen Paul "Big Paul" Castellano som ägde rum den 16 december 1985, ett mord som innebar att Gotti kunde ta över posten som boss i Gambino-familjen. Medierna kallade ofta John Gotti för "The Teflon Don" på grund av alla de åtal som han friades ifrån.

1992 åtalades Gotti för bland annat mord och dömdes den 2 april samma år till livstids fängelse. Salvatore Gravano angav Gotti och vittnade i rätten. Gotti försvarades inledningsvis av advokaten Bruce Cutler, som dock blev bortkopplad från fallet av domstolen då han ansågs ha ett för nära och oetiskt samröre med den åtalade. Själv hävdar Cutler att åklagare och domstol såg honom som alltför framgångsrik. 

Gotti avled i fängelset 2002 efter en tids cancersjukdom.

Familjen Gotti har på senare tid på nytt blivit känd efter att hans dotter Victoria Gotti medverkat i dokusåpan Familjen Gotti (originaltitel: Growing Up Gotti), där man fick följa henne och hennes tre söner.

Källor

Maffiabossar
Amerikanska brottslingar
Amerikanska mördare
Födda 1940
Avlidna 2002
Män
Gusev

För kratern på Mars, se Gusev (krater)

Gusev (äldre namn Gumbinnen) är en stad i Ryssland, och är belägen i östra Kaliningrad oblast, nära gränsen till Litauen, öster om Tjernjachovsk och 120 kilometer öster om Kaliningrad. Staden är belägen vid Pissa, en av Pregoljas källfloder. Folkmängden uppgår till cirka 29 000 invånare.

Historia
Staden som tidigare tillhörde Ostpreussen hade en staty av Fredrik Vilhelm I, som gav Gumbinnen stadsrättigheter 1724. Det fanns järngjuteri och maskinfabrik samt några andra industriella anläggningar, samt gymnasium med realskola och en lantbruksskola. 1905 hade staden 14 196 invånare. 

Gumbinnen var också huvudort i regeringsområdet Gumbinnen i den preussiska provinsen Ostpreussen, vid polska gränsen. 1905 hade regeringsområdet en yta på 10 951 km² och 603 485 invånare, tyskar, polacker (masurer) och litauer. 

Staden är känd för slaget vid Gumbinnen som stod här 19-20 augusti 1914, ett av första världskrigets första slag.

Efter Tysklands nederlag i andra världskriget tillföll staden Sovjetunionen och 1946 döptes staden om till minnet av Sovjetunionens hjälte Sergej Ivanovitj Gusev.

Kända personer med anknytning till orten
Christian Daniel Rauch (1777–1857), tysk skulptör
Otto von Corvin (1812–1886), tysk författare
Bruno Bieler (1888–1966), tysk general
Gotthard Heinrici (1886–1971), tysk general

Källor

Noter

Externa länkar

 
Svensk uppslagsbok
Gränsorter i Europa
Stębark

Stębark är en ort i landskapet Ermland-Mausurien i nordöstra Polen, belägen 150 km nordväst från Warszawa. 

Orten, vars tyska namn var Tannenberg, tillhörde tyska Ostpreussen till andra världskrigets slutskede. Den har givit namn till två stora avgörande fältslag: 1410 och 1914.

Slaget vid Tannenberg 1410, i vilket trupper från Tyska orden led sitt första större nederlag mot trupper från samväldet Polen-Litauen, med stöd från tjeckiska, vitryska, ukrainska, tatariska och moldaviska vasaller.   

Slaget vid Tannenberg 1914, som i början av första världskriget utspelade sig mellan Tyskland och Ryssland, då tyskarna under ledningen av Paul von Hindenburg, överlägset besegrade de ryska trupperna. Ryssland gjorde 170 000 i totala förluster, medan Tyskland gjorde 12 000 i totala förluster.

Referenser 

Orter i Ermland-Masuriens vojvodskap
Kuriska sjön

Kuriska sjön, eller Kurisches Haff (ryska: Куршский залив, Kursjskij zaliv; tyska: Kurisches Haff; litauiska: Kuršių marios; lettiska: Kuršu joma; polska: Zalew Kuroński) är en grund strandsjö (lagun) i sydöstra Östersjön, belägen på gränsen mellan Litauen i norr och den ryska exklaven Kaliningrad i söder.

Den avgränsas från Östersjön av Kuriska näset, en 2–3 kilometer bred landtunga, en kedja av sanddyner, nästan utan all vegetation, skiljer lagunen från Östersjön, med vilken det äger samband endast genom Memeler Tief. Dynerna på landtungan, bland de mest storartade i Europa, ända till 62 meter höga, flyttar sig ständigt fram mot strandsjön (årligen omkring 6 meter) och hotar att fylla det, om man inte lyckas hindra deras framryckande.

Sjöns yta uppgår till 1 584 kvadratkilometer, varav 415 kvadratkilometer hör till Litauen och resten till Ryssland. Det största djupet är på 5,8 meter; medeldjupet är 3,8 meter. Floden Njemen mynnar i Kuriska sjön och i dess norra ände ligger staden Klaipėda. 

I Kuriska sjön utmynnar även floderna Dange och Minija samt Pregelarmen Deime. Till följd av de faror, som är förenade med sjöfarten på sjön, kringgår man den genom kanaler: König Wilhelms kanal, från trakten av Memel till Russ, samt Friedrichsgraben och Seckenburgkanalen, mellan Gilge och Deime.

Kuriska sjön hörde tidigare till Preussen och var det största av "de tre preussiska haffen". Hela Kuriska näset togs år 2000 upp på Unescos världsarvslista.

Galleri

Källor

Noter 

Östersjön
Litauens geografi
Kaliningrad
Halvöar i Litauen
Världsarv i Litauen
Halvöar i Ryssland
Världsarv i Ryssland
Världsarv inskrivna 2000
Näs
Kraśnik

Kraśnik  är en stad i Lublins vojvodskap, Polen, belägen 40 kilometer sydväst om Lublin. Staden hade 34 985 invånare (2016). Kraśnik är känd som skådeplats för slaget vid Kraśnik under första världskriget.

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar 

Städer i Lublins vojvodskap
Stadskommuner i Lublins vojvodskap
Vladimir

Vladimir kan syfta på:

 Vladimir (namn) – ett slaviskt mansnamn
 Vladimir-Suzdal – ett medeltida ryskt furstendöme

Geografi

Rumänien 

 Vladimir, Rumänien – en kommun och ort i județet Gorj i Oltenien
 Vladimiru, kommunhuvudort, Gorj, Comuna Vladimir, 
 Vladimir (ort), Dolj, Comuna Goieşti,

Ryssland 

 Vladimir oblast, oblast, 
 Vladimir, Ryssland, oblasthuvudort, Vladimir oblast, 
 Vladimiro-Aleksandrovskoje, ort, Primorje kraj, 

Robotskapade Rumänienförgreningar
Robotskapade Rysslandförgreningar
Ivangorod

Ivangorod (ryska: Ивангород, estniska: Jaanilinn, tyska: Johannstadt) är en stad i västra Ryssland, belägen vid floden Narva, vid gränsen mot Estland, mitt emot estniska Narva. Folkmängden uppgick till cirka 11 000 invånare i början av 2013.

Historia 
Ivangorod har vuxit upp kring Ivangorods fästning som grundades 1492 av prinsen av Moskva, Ivan III Vasiljevitj (Ivan den store) vid gränsen mot Tyskland mittemot staden Narva (dåvarande Tyskland). Den rektangulära fästningen (den första i sitt slag i dåvarande Ryssland) revs ner av svenskarna redan 1496. Efteråt byggdes fästningen om och ut samt förstärktes.

Under tsaren Ivan IV (Ivan den förskräcklige) 1556 delades landet administrativt upp i opritjnina under tsarens direkta styre och земщина (szemshina ?) fortfarande under bojarernas styre (vid utkanterna av landet). Ivangorod hörde till den senare uppdelningen.

1500-talet var oroligt och staden blev upprepade gånger anfallen av tyska, svenska och polska styrkor. 1581-1590 hamnade den under svensk överhöghet. Som konsekvens av förlusten mot ryske prinsen Dimitrij Ivanovitj Khvorostinin blev Sverige av med området 1590. Rysk-svenska Freden i Teusina 1595 formaliserade detta.

Mellan 1612 och 1704 blev staden svensk på nytt. Under det Stora nordiska kriget blev staden rysk igen och följdes av en längre fredlig period. Efter det kriget minskade stadens militära betydelse stegvis, och den övergick till att bli en förstad/förort till staden Narva (båda tillhörde Ryssland då gränsen blev dragen längre västerut).

Under Peter I (Peter den store) 1708 blev området en del av den Ingermanlandska provinsen (1710 bytte provinsen namn till St Petersburgsk). Hela 1800-talet och första halvan av 1900-talet blev stadsdelen omnämnd enbart som den Ivangorodska sidan av Narva.

Mellan november 1917 och maj 1919 var det Ivangorodska området en del av den Ryska Sovjetrepubliken. Den 19 maj 1919 tilldelades Ivangorod med omgivning Estland. Den 2 februari 1920 undertecknades Fredsfördraget i Dorpat och Ryssland erkände Estlands självständighet. 

Efter att Estland ockuperades av Sovjetunionen år 1944 fördes Ivangorod administrativt över från estniska sovjetrepubliken till ryska motsvarigheten. När Sovjetunionen sönderföll och Estland återfick sin självständighet år 1991 vägrade Ryssland erkänna "1918-gränsen" mellan Estland och Ryssland. Från rysk sida menade man att den under sovjettiden ändrade gränsen skulle gälla. Ivangorod tillhör idag därför Ryssland trots att Ryssland och Estland i fredsfördraget i Tartu (Dorpat) den 2 februari 1920 bestämt att bland annat Ivangorod (Jaanilinn) är estniskt territorium.

Vänorter
 Kiviõli, Estland, 1999
 Narva, Estland, 1999
 Karlskoga, Sverige (vänortsavtal avslutad 2022)

Externa länkar

Källor

Orter i Leningrad oblast
Gränsorter i Europa
Fredrik III

Fredrik III kan syfta på

 Fredrik III, tysk kung, "Fredrik den sköne", tysk kung från 1314
 Fredrik III (tysk-romersk kejsare), tysk-romersk kejsare 1452-1493
 Fredrik III av Sachsen, "Fredrik den vise", kurfurste av Sachsen från 1486
 Fredrik III av Pfalz-Simmern, "Fredrik den fromme", kurfurste av Pfalz-Simmern från 1559
 Fredrik III av Holstein-Gottorp, hertig av Holstein-Gottorp från 1616
 Fredrik III av Danmark, dansk och norsk kung från 1648
 Fredrik III av Brandenburg, kurfurste av Brandenburg från 1688, kung av Preussen från 1701 som Fredrik I av Preussen 
 Fredrik III av Hessen-Kassel, lantgreve av Hessen-Kassel
 Fredrik III (tysk kejsare) (1831–1888), tysk kejsare och kung av Preussen från 9 mars 1888