kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kristina Karlsdotter (Bonde)

Kristina Karlsdotter (Bonde), född omkring 1432, död före den 25 januari 1500, (troligen omkring år 1493), var en svensk adelsdam och tidvis prinsessa. Hon var dotter till den svenske riksföreståndaren och sedermera kungen Karl Knutsson. 

Gift 1446 med riksrådet, sedermera lagmannen Erik Eriksson (Gyllenstierna) från Danmark, motiverade hon således att han bosatte sig i Sverige och blev hennes fars hovmästare. Hon blev änka 1477. Som änka överlämnade hon, i enlighet med sin fars testamente, en tavla av guld till Vadstena kloster. Hon levde som änka ännu 1492 men hennes exakta dödsdatum och -år är okänt. År 1493 har dock föreslagits som troligt.   

Barn
Nils Eriksson (1457-1495)
Erik Eriksson d.y. (död 1502)
Kerstin Eriksdotter (död 1509), gift med Hans Åkesson (Tott); deras dotter Karin Hansdotter gifte sig med Harald Knutsson Soop och deras dotter Märta Haraldsdotter Soop gifte sig i sin tur med Erik Gustafsson Roos af Hjelmsäter.
Margareta Eriksdotter
Lisbeth Eriksdotter
Birgitta Eriksdotter (död späd)
Abraham Eriksson (död 1514)
Knut Eriksson
Görvel Eriksdotter (död 1495)
Carin Eriksdotter

Källor 

 Historiskt bibliotek utgifvet af Carl Silfverstolpe

Kristina
Kvinnor
Svenska prinsessor
Avlidna 1490-talet
Födda 1432
Kyros

Kyros eller Cyrus (persiska: کورش Kurosh eller کوروش Kurush) är ett persiskt mansnamn som kan syfta på:

Persiska kungar
Kyros I (640–580 f.Kr.), persisk kung
Kyros II (590/576–530 f.Kr.), Kyros den store, den första av de persiska storkungarna och grundare av Persiska riket under akemeniderdynastin
Kyros den yngre (–401 f.Kr), persisk furste; son till Dareios II

Övriga personer
Cyrus Frisch (1969–), holländsk avantgardefilmare
Billy Ray Cyrus (1961–), amerikansk countrysångare och skådespelare
Miley Cyrus (1992–), amerikansk sångerska och skådespelerska
Trace Cyrus (1989–), amerikansk musiker och låtskrivare
Peter Kyros (1925–2012), amerikansk politiker

Övrigt
SS Kyros – ett fartyg som sjönk 18 maj 1917

Persiska förnamn
Kontrabluff

Kontrabluff är ett kortspel som är konstruerat av den brittiske kortspelsspecialisten David Parlett och som presenterades 1977. Det kan beskrivas som en form av poker avsett för två deltagare och är ett spel som erbjuder stora bluffmöjligheter.

Spelet består av ett antal omgångar och avslutas när en av spelarna har uppnått den fastställda vinnande poängsumman. I varje omgång är målet att lägga upp en vinnande pokerhand med hjälp av de tio kort vardera spelaren har på handen. Spelar man om bästa pokerhand, lägger spelarna växelvis ut ett kort i taget till dess de lagt fem kort var eller någon av dem passar. Poäng för bästa hand delas ut i proportion till det sammanlagda antalet utlagda kort. Spelar man i stället om sämsta pokerhand lägger en av spelarna ner fem kort med baksidan uppåt, varefter motspelaren har valet att acceptera denna hand som vinnande eller att syna, det vill säga att utmana genom att själv lägga upp fem kort; i det senare fallet är den vinnande handen värd fler poäng än i det första fallet.

Referenser

Kortspel
1570

1570 (MDLXX) var ett normalår som började en söndag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 9 januari – Ivan IV av Ryssland startar Massakern i Novgorod.

Februari 
 11 februari – Bönderna i Blekinge betalar frivilligt brandskatt och slipper därmed plundring.
 15 februari – Venus i Ockultation med Jupiter; sedan händer det inte igen förrän 1818.
 25 februari – Pius V utesluter drottning Elizabeth I av England med påvebullan Regnans in Excelsis.
27 februari – Danska soldater sätter eld på Växjö.

Juli 
 Juli – Erik XIV med familj förs till Åbo slott.

Augusti 
 21 augusti
 I Baltikum utbryter Nordiska tjugofemårskriget mellan Sverige och Ryssland. Ryssarna är den anfallande parten, eftersom kriget utbryter genom att de går mot Reval.
 Ryssarna börjar belägra Reval. Även de finska gränstrakterna härjas av ryssarna.

December 
 13 december – Nordiska sjuårskriget avslutas med freden i Stettin. Danskarna avstår anspråken på Sverige och svenskarna på Skånelandskapen. Sverige tvingas emellertid betala 150.000 daler för att återfå Älvsborg, vilket kallas Älvsborgs första lösen.

Okänt datum 
 En samling sjöartiklar, med regler för svenska flottan, utfärdas.
 Ett järnbruk anläggs vid Lövsta i Uppland, för inhemsk produktion av järnprodukter.

Födda 
 13 april – Guy Fawkes, brittisk katolsk konspiratör.
 4 maj – Girolamo Rainaldi, italiensk arkitekt.
 15 november – Francesco Curradi, italiensk barockmålare.
 Christina Rauscher, tysk regeringskommissionär.

Avlidna 
 3 oktober – Hieronymus Cock, nederländsk förläggare och grafikhandlare.
 21 november – Doamna Ruxandra Lăpuşneanu, moldavisk regent.
 Abbakka Chowta, regerande indisk drottning av Ullal. 
 Sophie Lykke, dansk länsman.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1565

1565 (MDLXV) var ett normalår som började en måndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 Januari – Svenskarna under Klas Kristersson (Horn) förhärjar Skåne och Halland.

April 
 27 april – Filippinerna blir en del av Vicekungadömet Nya Spanien.

Maj 
 21 maj – Svenskarna besegrar danskarna i sjöslaget vid Pommerska vallen.
 27 maj – Svenska flottan under Krister Horn lägger sig utanför Köpenhamn och uppbär tull från de fartyg som passerar Öresund.

Juni 
 4 juni – Sjöslaget utanför Bukow, mellan svenskarna och danskarna, slutar oavgjort.
 9 juni – Ytterligare en fiende, resterna av Tyska orden (Hovmännen), erövrar Pärnu i Livland från svenskarna.

Juli 
 7 juli – Svenskarna besegrar danskarna i sjöslaget vid Bornholm.
 Juli – Danskarna bränner gamla Lödöse.

Augusti 
 13 augusti – Svenskarna besegrar polackerna i slaget vid Obermühlenberg.
 27 augusti – Svenskarna inleder en belägring av Varberg, och sätter eld på staden.
 28 augusti – Varbergs stad kapitulerar för svenskarna.

September 
 8 september – Cecilia Vasa och hennes man med följe anländer till England efter en tio månader lång resa.

Oktober 
 18 oktober – Danskarna försöker återta Varberg, men detta avbryts.
 20 oktober – Svenskarna besegras av danskarna under Daniel Rantzau i slaget vid Axtorna i Halland.

Okänt datum 
 Fransmannen Pontus De la Gardie går i svensk tjänst.
 Sverige hemsöks av pesten.

Födda 
 6 oktober – Marie de Gournay, fransk författare och feminist. 
 10 november – Laurentius Paulinus Gothus, svensk ärkebiskop 1637–1646.
 Okänt datum – Maria Pita, spansk nationalhjältinna.

Avlidna 
 5 maj – Munjeong, koreansk drottning och regent. 
 9 december – Pius IV, född Giovanni Angelo de' Medici, påve sedan 1559.
 13 december – Conrad Gesner, schweizisk naturforskare.
 Jean Goujon, fransk skulptör.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Frognerparken

Frognerparken är en park i Oslo, Norge.

Frognerparken ligger på 100 hektar som ursprungligen tillhörde godset Frogner Hovedgård i Aker i Oslo. Godset tillhörde på 1800-talet bl.a. släkten Anker och den rika preussiska industrifamiljen Wegner, varav Benjamin Wegner var ägare och generaldirektör för bl.a. Blaafarveværket. 

Oslo kommun köpte egendomen i början av 1900-talet och i herrgårdens byggnader finns nu Oslo Bymuseum. I mitten av parken finns den kända skulpturparken Vigelandsanlegget, som skapades av konstnären Gustav Vigeland i mitten av 1900-talet.

I augusti 2005 samlades mellan 120 000 - 150 000 människor i Frognerparken för en gratiskonsert med bland annat popgruppen A-ha .

Referenser

Externa länkar 

 Norsk presentation av skulpturparken
 Bilder

Platser i Oslo
Parker i Norge
Skulpturparker i Norge
Bogesund

Bogesund kan avse:

 Bogesunds slott – på halvön Bogesundslandet i Vaxholms kommun
 Bogesunds slottskapell – ett kapell som tillhör Vaxholms församling i Stockholms stift
 Bogesundslandet – en halvö i södra Uppland, tillhörande Vaxholms kommun
 Bogesund – tidigare namn på Ulricehamn
 Bogesunds församling – en tidigare församling i Skara stift, 1741 namnändrades till Ulricehamns församling
Blaafarveværket

Blaafarveværket är ett museum och konst- och kulturcentrum i Modums kommun, Buskeruds fylke i Norge med årliga konstutställningar.

Tidigare var det en industri som framställde blåfärg ur koboltmalm och var under första hälften av 1800-talet Norges största industriföretag. Blaafarveværket sysselsatte då omkring 2 000 människor och täckte 70-80 procent av världsmarknaden. Företaget, som grundades av den dansk-norska kungen på 1770-talet, pantsattes 1813 till göteborgsköpmannen Peter Wilhelm Berg. Genom Kielfreden 1814 blev verket norsk statsegendom, och då staten inte kunde lösa ut panten, såldes verket på auktion 1823 till ett tyskt konsortium med bankiren Wilhelm Christian Benecke och senare generalkonsul Benjamin Wegner som ledande medlemmar. Wegner blev ledare för verksamheten. Tiden under deras ägarskap, fram till 1849, räknas som Blaafarveværkets storhetstid. 

Den produkt som framställdes går under namnet smalt och var ett slags krossat glas som infärgats med koboltoxid. Den speciella förutsättningen för verket, koboltmalmen, hämtades från ett gruvområde cirka 5 kilometer från verket, där förgämnet framställdes. I gruvområdet grovkrossades malmen och styckena sorterades manuellt så att de stycken som hade ett synbart innehåll av koboltmineral tillvaratogs och transporterades ner till själva verket. Till stor del skedde detta om vintern, när det var slädföre. 

Efter ytterligare krossning och separation av ofyndig bergart, rostades malmen, det vill säga upphettades under full lufttillförsel. De ingående mineralerna, som utom kobolt också innehöll arsenik och svavel oxiderades, där arseniktrioxid och svaveldioxid avgick i gasfas. Arsenikoxiden kondenserades i ett flera hundra meter långt rökfång, och arsenikoxiden togs tillvara och såldes som en biprodukt från tillverkningen. 

Den koboltoxid som bildades vid rostningen blandades sedan med pottaska (kaliumkarbonat) och kvarts (kiseldioxid) och smältes i en glasugn, krossades efter avsvalning och sorterades i olika fraktioner. Användningsområdet för den färdiga produkten var dels som blått pigment för porslinsindustrin dels som vitmedel vid papperstillvekning.

Det bör nämnas att det pigment som idag går under beteckningen koboltblått, och även kallas Thénards blått, är ett koboltaluminiumsilikat och skiljer sig från det som tillverkades vid Blaafarveværket.

Referenser
Steinsvik, Tone Sinding: Koboltgruvene og Blaafarveværket - en del av den store verden (Modum 2000) 
Hunstadbråten, Kai: Blaafarveværket : bergverk, mennesker og miljø (Drammen 1997) 
Wig, Kjell Arnljot: Eventyret om Blaafarveværket (Drammen 1995)

Externa länkar

Blaafarveværkets webbplats

Industriminnen i Norge
Ej längre existerande norska företag
Konstmuseer och konsthallar i Norge
Modums kommun
Industrimuseer
Arbetslivsmuseer
Gruvmuseer
Baccarat (kortspel)

Baccarat (uttal: [bakara´]) är ett kortspel, förekommande på kasinon, där det vanligen spelas med högre insatser än andra spel, ofta i en egen avskild del av kasinot och omgivet av en lyxbetonad rekvisita. Detta till trots är baccarat ett hasardspel som helt saknar skicklighetsmoment. Ett annat namn på spelet, använt bland annat på svenska kasinon, är punto banco.

Vanligen används sex sammanblandade kortlekar, som läggs i en speciell låda, kallad skon, och från vilken korten dras. Oavsett antalet deltagare delas bara två händer ut, kallade spelarhanden (eller punto) och bankhanden (eller banco). Deltagarna kan satsa på att spelarhanden vinner eller att bankhanden gör det. På många kasinon går det också att satsa på oavgjort.

Vinner gör den hand som kommer så nära 9 poäng som möjligt. Poängen räknas på kortens sammanlagda numeriska värde: ess är värt 1 poäng, nummerkorten efter vad som står på dem, kung, dam och knekt är alla värda 0 poäng. Om summan av korten blir tvåsiffrig stryks den första siffran (en 7:a och en 6:a är alltså värt 3 poäng, inte 13).

Efter att insatserna gjorts delas två kort vardera ut till spelarhanden och bankhanden. Dessa visas upp och de aktuella poängsummorna avgör om ett tredje kort också ska delas ut. Det finns föreskrivna strikta regler för i vilka lägen det tredje kortet ska dras.

Om spelarhanden vinner, betalas till de spelare som satsat på detta en vinst som är lika stor som insatsen. Om bankhanden vinner, blir vinsten densamma, men spelarna måste i det här fallet betala en provision på 5 % till kasinot. Vid oavgjort får spelarna insatserna tillbaka, såvida man inte satsat på oavgjort; i så fall blir vinsten 8 eller 9 gånger insatsen.

Spelet är av franskt ursprung och känt sedan mitten av 1800-talet.

Varianter
I den närbesläktade spelvarianten chemin de fer är det inte kasinot som betalar ut vinster och samlar in förluster, utan i stället är det en av spelarna, i tur och ordning (eller en och samma hela tiden), som agerar bank. Denna spelare lägger upp ett kapital i form av marker framför sig, och de andra spelarna får sedan satsa valfria belopp, upp till motsvarande bankens innehåll.. Chemin de fer betyder "järnväg" på franska och syftar på den förflyttning kortskon gör runt spelbordet.

Baccarat banque, även kallat baccarat med två bord, är den äldsta europeiska varianten. Rollen som bank kan innehas av kasinot eller av någon av deltagarna, som då får betala en avgift till kasinot. En bankhand och två spelarhänder delas ut. Insatserna mot banken görs på någon av spelarhänderna, eller på båda samtidigt.

Olika former av baccarat har under tidens lopp färdats fram och tillbaka över Atlanten, något som har resulterat i vissa variationer i reglerna. Därför kan det som kallas "baccarat" på ett kasino kanske snarare likna det man kallar "chemin de fer" på ett annat.

Baccarat i populärkulturen
I romanen Casino Royale, den första av Ian Flemings böcker om James Bond, har baccaratvarianten chemin de fer – i boken kallad baccarat – en central roll i handlingen.

Referenser

Kortspel
Hasardspel
Kasinospel
Baccarat

Baccarat kan syfta på:

 Baccarat, Meurthe-et-Moselle – kommun i departementet Meurthe-et-Moselle i nordöstra Frankrike
 Baccarat (företag) – franskt  företag för glastillverkning
 Baccarat (kortspel) – kortspel, vanligt förekommande på kasinon

Se även
 Baccara – spansk tidigare sångduo
New South Wales

New South Wales eller Nya Sydwales är Australiens mest folkrika delstat och dess huvudort är Sydney. Delstaten fick sitt namn av kapten James Cook som tyckte sig se likheter mellan Sydneyområdet och Wales. New South Wales ingår  liksom övriga delstater, i Commonwealth of Australia och dess relation med den australiska staten regleras i Australiens konstitution.

Australian Capital Territory med Australiens huvudstad Canberra är en enklav som omges av New South Wales.

Historik 
Kolonin New South Wales grundades den 26 januari 1788 och bestod från början av större delen av den australiska kontinenten. År 1825 blev ön Tasmanien en egen koloni, 1851 var det dags för Victoria och 1859 blev Queensland samt South Australia, som då även omfattade det som idag är Northern Territory, egna kolonier. År 1901 förenades dessa kolonier och Western Australia till staten Australien. New South Wales var från början en ren deportationskoloni och från 1820-talet tilläts även annan invandring. 1842 medgavs New South Wales en egen representation, 1850 skedde den sista fångtransporten av deporterade och 1856 fick New South Wales en egen regering.

Städer  
Delstatens huvudstad är Sydney. Andra stora städer är Newcastle och Wollongong.

Politik och förvaltning
Liksom övriga delstater i Australien har även New South Wales en egen regering som leds av New South Wales premiärminister som är ansvarig inför New South Wales parlament. Australiens monark representeras i delstaten av New South Wales guvernör.

Källor

Fotnoter

Externa länkar

 
Stater och territorier bildade 1788
Calgary

Calgary är en stad belägen i den södra delen av provinsen Alberta i Kanada. Calgary är Albertas folkrikaste stad; själva staden Calgary har 1 096 833 invånare, tätorten har 1 095 404 invånare, medan storstadsområdet har 1 214 839 invånare. Calgary är även den tredje största staden invånarmässigt i Kanada – eller den fjärde efter Vancouver, beroende på hur man räknar.

Staden ligger vid västra kanten av Kanadensiska prärierna cirka 100 km öster om Kanadensiska Klippiga bergen. Här möts floderna Bow River och Elbow River.

En invånare i Calgary kallas för calgarian.

Calgary är ett välkänt resmål för vintersport och ekoturism med ett flertal stora och välbesökta berg i närheten av staden.

Historia

Första bosättarna 
Innan européer bosatte sig i området kring Calgary beboddes det av svartfotsindianerna, som man tror hade bott i området i cirka 11.000 år. År 1787 tillbringade kartografen David Thompson en vinter tillsammans med ett par peiganer, och deras läger låg längs med Bow River.

Industrierna växer fram 
Året 1875 etablerade Kanadas ridande polis en station på platsen som i början betecknades som Fort Brisebois. Orten fick namnet Calgary under det följande året efter en stad på den skotska ön Isle of Mull. Efter ett fredsavtal med flera klaner av ursprungsbefolkningen året 1877 blev orten ett centrum för nötkreatursskötsel. Minnet till denna tid hölls upprätt med rodeofestivalen Calgary Stampede. Calgary fick 1883 järnvägsanslut till landets östra delar och 1886 till Vancouver. Sedan 1884 betecknas Calgary officiellt som stad och ett decennium senare blev orten klassificerad som storstad (city).

Året 1914 hittades i Turner Valley i närheten naturgas och under 1940-talet även petroleum. I samband med dessa upptäckter etablerade sig en omfattande petroleumindustri i Calgary.

Sport 

Calgary var arrangörsort för olympiska vinterspelen 1988. Calgary har ett berömt proffslag i ishockey, Calgary Flames som spelar i NHL. Man har även ett lag i CFL för kanadensisk fotboll, Calgary Stampeders. Calgary arrangerade även juniorvärldsmästerskapen i ishockey 2012 (tillsammans med Edmonton), där det svenska juniorlandslaget vann.

Trafik 
Calgary / Springbank Airport och Calgary International Airport ligger nära staden.

Se även 
 Calgary Dollar
 CKRY-FM, radiostation som sänder countrymusik i Calgary

Källor

Externa länkar 

 City of Calgary
 Officiell turistguide
Edmonton

Edmonton är huvudstad i den kanadensiska provinsen Alberta. Staden har 812 201 invånare, med storstadsområdet 1 159 869. Detta gör Edmontons befolkning till den näst största i Alberta, efter Calgary, och den femte största i Kanada.  Staden, som har en yta av 670 km², är en av de till ytan allra största städerna i Nordamerika. Därför bor en relativt stor andel av befolkningen i storstadsområdet i själva staden och inte i de kringliggande förorterna.

Geografi och klimat
Edmonton har ett relativt torrt inlandsklimat med mycket stora temperaturskillnader mellan årstiderna. I januari ligger medeltemperaturen i staden på -11 °C och i juli på 17,5 °C.

West Edmonton Mall

Stadens kanske mest kända anläggning är West Edmonton Mall, världens femte största köpcentrum. Dess yta ligger på 570 000 m² och kostade cirka 1,2 miljarder kanadensiska dollar att bygga. Det finns över 800 affärer och servicebutiker, samt parkering för mer än 20 000 fordon. Anläggningen har ungefär 23 000 anställda. Varje år besöker 28,2 miljoner människor köpcentrumet, mellan 60 000 och 150 000 per dag beroende på säsong.

Sport
Edmonton arrangerade VM i friidrott 2001 och Samväldesspelen 1978. I staden finns också ett ishockeylag som spelar i NHL, Edmonton Oilers. Ett populärt lag är Edmonton Eskimos som spelar kanadensisk fotboll i CFL.

Trafik 
Edmonton International Airport och Edmonton/Villeneuve Airport ligger nära staden.

Källor

Externa länkar
Skraplott

En skraplott är en typ av lottsedel som är täckt med ett ogenomskinlig skikt. Skiktet skrapas bort med nageln eller ett redskap. Skraplotter täcks av ett ämne (vanligast är latex) som inte kan ses igenom, men lätt kan skrapas bort.

I vissa fall måste hela lottens område skrapas för att se om ett pris har vunnits, eller att avslöja den hemliga koden. Detta är vanligast på skraplotter som ingår i ett lotteri. I andra fall måste utvalda områden skrapas och detta kan till exempel tillämpas i en frågesport där det område som motsvarar det rätta svaret ska skrapas. I dessa fall blir kortet ogiltigt om alltför många områden skrapas. En vinstlott är en lott som innehåller ett pris. En nitlott är en lott som inte innehåller något pris.

Skraplottens ursprung
Den ursprungliga skraplotten framställdes med hjälp av manuella tekniker för slumpval. 1974 började det amerikanska företaget Scientific Games Corporation under ledning av forskaren John Koza och Daniel Bower producera den första datorgenererade skraplotten.

Enkla skraplotter kräver att spelaren matchar tre (eller varierande antal) av samma vinstsummor. Om detta sker vinner spelaren detta belopp. Mer komplicerade skraplotter har ett flertal olika sätt att vinna på ett kort. Andra skraplotter involvera matchande symboler, bilder eller ord eller är anpassningar av populära kortspel som Blackjack, Poker eller Monopol. Spel är också bundna till populära teman som Harley Davidson, Major League Baseball, NASCAR, National Hockey League, Marvel Comics och FIFA World Cup.

För närvarande finns två stora tillverkare av skraplotter: Scientific Games Corporation, med produktionsanläggningar i USA, Chile, Storbritannien, Tyskland, Kanada, Brasilien och Australien, och Pollard Banknote med produktionsanläggningar i USA och Kanada. Det finns även flera andra mindre tillverkare i Nordamerika, Europa och Asien.

Popularitet
Skraplotter är en mycket populär spelform på grund av deras låga kostnad och möjligheten att vinna direkt på skrapet i motsats till att vänta på en rättning som många andra lotterier. Det finns en trend mot dyrare skraplotter (20-30USD) som har vinstsummor som uppgår i miljontals dollar. Däremot säljs i USA många sådana "direkt vinst" skraplotter särskilt i Massachusetts och New York som inte betalar ut vinsten omedelbart utan snarare under många år, utan alternativ att ta ut allt i kontanter.

Det finns även online-versioner av samma spel som använder Flash och Java för att simulera upplevelsen på en dator.
Många online bingo sajter har även skraplotter som extra "sidospel".

Galleri

Svenska varianter
Trisslott
Skrap-Bingo
Skrappyramid
Skrap-Labyrint
Sverigelotten
Miljonlotten

Se även
Spel
Lotteri

Referenser

Externa länkar 

Hasardspel
Tia

Tia har flera betydelser:

 10 (tal) – det naturliga heltal som följer 9 och föregår 11
 Tiokronorsmynt –  ett guldfärgat svenskt mynt
 Svensk tiokronorssedel – en svensk sedel
 TIA – en mild form av slaganfall (eller stroke), se Transitorisk ischemisk attack
 Tia (djur) – ett släkte av fjärilar
 Tialott – skraplott från Svenska Spel
 Tia Maria – spansk likör

Se även 
 Decima – ett ackord om två toner med tio stegs intervall; det vanliga uttrycket bland jazzmusiker.