kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
James Hilton

James Hilton, född 9 september 1900 i Leigh, Greater Manchester, död 20 december 1954 i Long Beach, Kalifornien, var en brittisk författare, känd för bland annat sin roman om en gammal lärare, Goodbye, Mr. Chips, 1934 (Adjö Mr. Chips!, 1935, 1973) och romanen om den mytomspunna platsen Shangri-La, Lost Horizon, 1933 (Blå månen, 1935; Bortom Horisonten, 1982).

Hilton studerade vid universitetet i Cambridge och arbetade sedan som journalist. Han debuterade 1920 med romanen Catherine Herself.

Flera av hans romaner har filmatiserats. Hilton var bosatt i Los Angeles under senare tid, där han även skrev filmmanuskript, bland annat för Mrs Miniver 1942.

Bibliografi (utgivet på svenska) 
 Catherine herself (1920)
 Catherine (översättning Astrid Borger, Lindqvist, 1950)
 Dawn Of Reckoning (även utg. som Rage in heaven (1925) [filmatiserad som Rage in heaven 1941 (regi W.S. Van Dyke)]
 Himlens vrede (översättning Harald Johnsson, Hökerberg, 1933)
 The silver flame (Three loves had Margaret) (1928)
 Hemlig kärlek (översättning Aslög Davidson, B. Wahlström, 1954)
 And now goodbye (1931)
 Och nu farväl (översättning Thure Nyman, Bonnier, 1936)
 Murder at school (Titel i USA Was it murder?) (1931)
 Var det mord?: detektivroman (översättning Ragnhild Hallén, Lindqvist, 1949)
 Var det mord? (översättning Ingrid och Tryggve Emond, Bra böcker, 1983)
 Lost horizon (1933)
 Blå månen (översättning Louis Renner, Bonnier, 1935). Ny uppl. 1973 med titeln Bortom horisonten
 Knight without armour (1933)
 Riddare utan rustning (översättning Einar Thermænius, Bonnier, 1938)
 Riddare utan rustning (översättning Stina och Olle Dalström, Bra böcker, 1966) 
 Good-bye, Mr. Chips! (1934)
 Adjö, mr Chips!: en kort roman (översättning Gunnar Mascoll Silfverstolpe, Bonnier, 1935)
 Adjö, mr Chips (översättning Birgit och Mårten Edlund, Trevi, 1973)
 We are not alone (1937)
 Vi är inte ensamma (översättning Gunnar Mascoll Silfverstolpe, Bonnier, 1938)
 Random harvest (1941)
 Slumpens skördar (översättning Louis Renner, Bonnier, 1941)
 The story of Dr. Wassell (1944)
 Historien om doktor Wassell (översättning Louis Renner, Bonnier, 1944)
 So well remembered (1945)
 Att alltid minnas (översättning Sonja Bergvall, Bonnier, 1946)
 Nothing so strange (1947)
 Intet är så sällsamt (översättning Håkan Bergstedt (pseudonym för Nils Holmberg), Bonnier, 1948)
 Morning journey (1951)
 Resa i gryningen (översättning Nils Holmberg, Bonnier, 1952)
 Time and time again (1953)
 Allt går igen (översättning Nils Holmberg, Bonnier, 1954)

Priser och utmärkelser 
 Hawthornden Prize 1934 för Lost horizon

Externa länkar 
 
 

Brittiska författare
Engelskspråkiga författare
Oscar för bästa manus efter förlaga
Födda 1900
Avlidna 1954
Män
Gösta Robsahm

Gösta Robsahm född  11 september 1911 i Arboga, död 27 december 2003 i Hjo , var en svensk målare, tecknare och konservator. 

Robsahm kom till Hjo vid fem års ålder. Efter examen vid Högre allmänna läroverket i Linköping 1931, studerade han vid Tekniska skolan i Stockholm 1932-1936 och blev under studietiden antagen till Liljevalchs vårsalong (1933). 1938 deltog han i en utställning i USA och hade del i väggmålning till ”The New Sweden Historical Exhibit” i Delaware.

Sin första egna separatutställning hade han i Karlskoga 1943. 1954 gjorde han den officiella affischen och poststämpeln till Jubileumsutställningen i Hjo. Han kallades i en konstrecension en gång för ”intimist”, något som beskriver hans konstnärskap ganska väl; en känsla för de små, intima detaljerna i tillvaron. Det var främst som naturmålare, i olja och akvarell, han gjorde sig känd. Men han skapade sig också ett namn som illustratör och var en skicklig tecknare och skissare. Otaliga är alla de affischer, hyllningsadresser, broschyrillustrationer, kartor, brevhuvuden, släktvapen, reklamteckningar etc. som bär hans signatur. 

Det var dock inte enbart som konstnär och illustratör Gösta Robsahm blev erkänd, utan också som konservator. Han var delaktig i ett flertal restaureringar av gamla kyrkor och slott, förutom att han också reparerade skadade konstverk och antikföremål samt dekorerade och förgyllde golvur, gungstolar, skåp och liknande möbler. Dessutom har han gjort flera stildekorationer och vägg- och takmålningar i slott och herrgårdar, bland annat i Vadstena slott, Margretelunds slott i Åkersberga, Lagmansholms herrgård vid Vårgårda, Slättered utanför Falköping  och Östanå herrgård utanför Gränna. I Hjo finns väggmålningen i entrén till Hjo Energi (målad 1973) kvar. 

Hans sista utställning – "Ett konstnärsliv" - var retrospektiv och visades i Sveasalen i Hjo Kulturhus oktober 1999.

Gösta Robsahm ligger begravd på Hjo kyrkogård.

Svenska målare under 1900-talet
Personer från Arboga
Födda 1911
Avlidna 2003
Män
Svenska tecknare under 1900-talet
Svenska konservatorer
Volkswagen Tarek

Volkswagen Tarek, en bilmodell från Volkswagen lanserad 2002.

Prototyp framtagen för Rally Dakar 2004. Bilen utvecklades i samarbete med ItalDesign-Giugiaro-gruppen. Prototypen är en rörkonstruktion med kaross av kolfiber. Bilen har en extrem fjädringsväg på 70 cm. Motor: 1,9 liter TDI som utvecklar 218 hkr/160 kw. Enligt reglerna får en startklar bil inte väga mindre än 1160 kg, VW Tarek väger trots sin ultralätta konstruktion 1280 kg. Med reservhjul som väger 50 kg per styck och 250 liter diesel plus övriga lösa delar, blir matchvikten 1,7 ton.

Externa länkar 
https://web.archive.org/web/20040608194144/http://www.touareg-dakar.com/

Tarek
Fyrhjulsdrivna fordon
Hedmark

Hedmark () är ett område i Norge, en valkrets vid val till Stortinget och ett tidigare norskt fylke. Den 1 januari 2020 blev det tillsammans med Oppland fylke en del av det nya fylket Innlandet fylke. Det gränsar i öster mot Värmlands län, Dalarnas län och Jämtlands län. Det har en yta på 27 388 km² och cirka 194 000 invånare (2013). Hamar var fylkets administrativa centrum.

År 1781 bildades Hedemarkens Amt och år 1918 ombildades amtet till Hedmark fylke.

Hedmarks fylke indelades i tre distrikt: Hedmarken (huvudort Hamar), Glåmdalen (huvudort Kongsvinger) och Østerdalen (huvudort Elverum).

Historisk utveckling av antalet invånare 
 1645: ca. 12 000
 1665: 19 760
 1769: 48 389
 1801: 61 389
 1815: 60 529
 1865: c:a 120 000
 1890: 118 587
 1910: 133 965
 1930: 157 372
 1950: 172 467
 1976: 183 655
 2006: 188 545

Kommuner

Referenser

Historiska norska fylken
Innlandet fylke
Lars Molin

Lars Molin kan syfta på

 Lars Mohlin (född 1962), journalist, chefredaktör Ystads Allehanda
 Lars Molin (författare) (1942–1999), svensk författare, dramatiker och regissör
 Lars Molin (ishockeyspelare) (född 1956), "Molla", svensk ishockeyspelare och -tränare
 Lasse-Maja (1785–1845), välkänd tjuv under tidigt 1800-tal
 Laurentius Molin (1657–1723), svensk präst
Teateråret 2004



Händelser

Januari
15 januari – Anders Franzén blir ny chef och VD för Stockholmsoperan.

Okänt datum
Ulf Larsson startar Nya Casinoteatern i Stockholm
Operan säljer Vasateatern

Priser och utmärkelser
O'Neill-stipendiet tilldelas Irene Lindh 
Thaliapriset tilldelas koreografen Birgitta Egerbladh
Cullbergstipendiet tilldelas dansaren Jens Östberg 
Svenska Akademiens teaterpris tilldelas Ingvar Hirdwall
Lil Terselius tilldelas den kungliga medaljen Litteris et Artibus för framstående insatser som skådespelare.
Kjell Ingebretsen tilldelas den kungliga medaljen Litteris et Artibus för framstående konstnärliga insatser som dirigent och operaledare

Guldmasken 

Se vidare Vinnare och nomineringar

Årets uppsättningar

Januari
16 januari – Dramatiseringen av Selma Lagerlöfs Körlkarlen, i regi av Richard Günther, har premiär på Teater Galeasen i Stockholm .
30 januari – Klas Abrahamssons Malmöiter, i regi av Alask Moe, har premiär på Malmö dramatiska teater .

Mars
12 mars – Två Hamletföreställningar har premiär samma kväll i Sverige, i Stockholm och Uppsala .

April
17 april – Dramaten i Stockholm firar Harry Martinson 10 år med pjäsen Tre knivar från Wei .

November
2 november – Premiär för TV-pjäsen Att sörja Linnea med Per Oscarsson och Malena Engström.

December
December – Pjäsen Efter Fredrik har på världs-AIDS-dagen urprmeiär på Ateleriteatern i Göteborg .

Okänt datum
Bamse, världens starkaste och snällaste björn i Gunnebo sommarspel

Avlidna
30 juli – Viveca Bandler, finlandssvensk teaterregissör
11 september – Fred Ebb, amerikansk musikaltextskrivare
14 september – Ove Sprogøe, dansk skådespelare
28 november – Marianne Nielsen, svensk skådespelerska.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Nicolas Baudeau

Nicolas Baudeau, född 1730, död omkring 1792, var en fransk nationalekonom och abbé. Han grundlade 1765 i Paris en tidskrift, Éphémérides du citoyen, i vilken han bland annat bekämpade fysiokraternas läror. Genom hans övergång till motståndarnas åsikt blev emellertid tidskriften, som från 1773 bar namnet Nouvelles éphémérides économiques, den fysiokratiska skolans egentliga organ. Baudeau tjänstgjorde därefter som redaktör till 1768 och från 1773 tills tidskriften upphörde
1776. Baudeau korresponderade med flera utländska statsmän, bland andra riksrådet Carl Fredrik Scheffer.

Källor
 

Franska nationalekonomer
Födda 1730
Avlidna 1792
Män
Ugglan
Nymalthusianism

Nymalthusianism, neomalthusianism (av grek. neos, ny) är ett begrepp vars innebörd skiftat. Medan Malthus fokuserade på matförsörjningen fruktar moderna neo-malthusianer en mer generell befolkningsökningsrelaterad brist på mat, vatten, energi och andra naturresurser, dvs överbefolkning. Det senaste halvseklet har neo-malthusianism väsentligen stått för antaganden om att en envis befolkningsökning leder till tilltagande miljöförstöring, brist på naturresurser, mänskliga umbäranden och förtida död. 

Begreppets äldre användning:
en praktisk rörelse samt en teoretisk lära som förespråkar en inskränkning av familjernas storlek genom användning av preventivmedel, till skillnad från Malthusianismen som talar för sena giftermål och sexuell återhållsamhet och som drevs av Thomas Robert Malthus. 

Nymalthusianismen uppenbarade sig som folksed i Frankrike i slutet av 1800-talet där den tog sig formen av det s.k. tvåbarnssystemet. I början av 1900-talet började denna rörelse att breda ut sig till större delen av västvärlden. Nymalthusianismen spreds som teoretisk lära först i Storbritannien, där "Malthusian league" bildades 1877 på grund av Annie Besants arbete. Senare kom den att predikas av en mängd nationalekonomer och filantroper i alla länder som det bästa medlet för att bekämpa fattigdomen. 

I Sverige förespråkades nymalthusianismen av bland andra Knut Wicksell och Hjalmar Öhrwall, vilka utvecklade nymalthusianismen utifrån socialekonomiska och rashygieniska synpunkter.

Referenser

Vidare läsning

 

 - Svarsskrift efter polemik mot ovanstående föredrag.

Ekonomisk historia
Demografi
Nymfagog

Nymfagog (grekiska, av nymfe, brud, och agein, föra), ’brudförare’, som i antikens Grekland förde bruden till brudgummen på ett bröllop. Ordet användes dock endast i fråga om ett andra eller senare äktenskap. Vid första äktenskapet var det en paranymfos, som på en vagn förde brud och brudgum till den senares bostad.

Källor 

Antikens Grekland
Äktenskap
Paraply

Paraply (franska parapluie, mot regn), paraflax eller regnskärm är en anordning som skall skydda från regn och består av en hopfällbar skärm med handtag.

Vid regnväder kan ett paraply vara både ett alternativ och komplement till regnkläder. Paraply kan även medtagas vid risk för (plötsligt) regn, då det ofta går snabbt att veckla ut.

Paraplyer (liksom parasoller) var i bruk redan hos forntidens assyrier, egyptier, kineser och perser, men då förbehållna endast åt furstar och andra högt uppsatta personer. I Europa började paraplyer komma till användning på 1500-talet.

En liknande anordning som främst är tänkt att ge svalkande skugga mot solen kallas parasoll.

Se även 
 Galonbyxor
 Paraplyorganisation
 Šestine-paraply

Källor

Externa länkar 

Accessoarer
Nederbörd
Kineser

Kineser eller kines kan avse:

 Kineser – invånare eller personer med medborgarskap i Kina
 Kineser – invånare eller personer med medborgarskap i Taiwan
 Kineser – person med kinesiskt språk som modersmål eller härstamning från Kina, se Kina (region)
 Hankineser – benämningen på den dominerande etniska gruppen (90%+) i Kina och Taiwan

Se även
 Kina (olika betydelser)
Personer i Sverige födda i Kina

Kinas samhälle
Taiwans samhälle
 
WP:Projekt Kina
Parapet

Parapet (Italienska parapetto, av parare, skydda, parera, och petto, bröst), bröstning, bröstvärn, till exempel på en mur, en balkong, en bro, en kaj och så vidare.

Se även
Parapeten, en byggnad i Helsingborg
Fönsterbröstning

Källor

Byggnadsdetaljer
Parafernalier

Parafernalier eller paraphernalia (bona paraphernalia), latin av grekiska paraferna, av para, bredvid, och ferne, hemgift, det vill säga vad en furstes maka för med sig i boet förutom hemgiften och som är uteslutande hennes egendom, som till exempel utstyrselartiklar och klenoder.

I allmännare mening begagnas detta uttryck, särskilt i engelskan, för prålande utstyrsel, bjäfs och grannlåter över huvud taget.

I vissa sammanhang används ordet i betydelsen "tillbehör", jfr engelskans "drug paraphernalia".

Källor

Äktenskap
Universitetslärare

En universitetslärare är en lärare som undervisar på ett universitet. Universitetslärare kan ha olika titlar eller tjänster beroende på deras utbildningsgrad och övriga kvalifikationer. Universitetsadjunkten innehar en grundutbildning från universitet (magister- eller kandidatexamen), universitetslektorn innehar doktorsexamen och professorer innehar också doktorsexamen och kan många gånger vara utnämnda till docenter.

Akademiska titlar
Norrland (olika betydelser)

Norrland kan syfta på:

Geografi

Sverige 
 Norrland – en av Sveriges tre landsdelar
 Norrlands län – ett ståthållardöme år 1620–1634 
 Region Norrland – ett förslag till region i statliga utredningar, se Länssammanslagningar i Sverige (2000-talet)
 Norrland (by) – en by i Kramfors kommun, Ångermanland

Finland 
 Norrland, Vittisbofjärd – ett område i Vittisbofjärd, Finland

Kultur 
 Norrland (bok) – en bok av författaren Po Tidholm

Militär
 Nedre Norrlands militärområde – ett svenskt militärområde åren 1942–1993.
 Norrlands artilleribataljon – ett svenskt artilleriförband åren 1919–2004
 Norrlands artilleriregemente – ett svenskt artilleriregemente åren 1893–1997.
 Norrlands dragonregemente – ett svenskt kavalleriförband åren 1893–2004.
 Norrlands helikopterbataljon – ett svenskt helikopterförband åren 1998–2000.
 Norrlands helikopterskvadron – ett svenskt helikopterförband åren 2000–2005.
 Norrlands ingenjörbataljon – ett svenskt ingenjörförband åren 1905–2004.
 Norrlands ingenjörkår (gamla) – ett svenskt ingenjörförband åren 1914–1927.
 Norrlands kustartilleriförsvar – ett svenskt kustartilleriförband åren 1942–1986.
 Norrlands luftvärnsbataljon – ett svenskt luftvärnsförband åren 1942–2004.
 Norrlands signalbataljon – ett svenskt signalförband åren 1954–2004.
 Norrlands trängbataljon – ett svenskt trängförband åren 1893–2004.
 Norrlandskustens marindistrikt – ett svenskt marinförband åren 1928–1957.
 Norrlandskustens marinkommando – ett svenskt marinförband åren 1986–2000.
 Norrlandskustens örlogsbasavdelning – ett svenskt marinförband åren 1966–1986.
 Övre Norrlands flygbasområde – ett svenskt flygbasförband åren 1942–1957.
 Övre Norrlands militärområde – ett svenskt militärområde åren 1942–1993.

Se även 
Nya Norrland – en socialdemokratisk dagstidning som utgavs 1907-1999
Norrlandet – en bebyggelse i Gävle kommun
Nordland fylke – ett norskt fylke
Norrlanda – flera betydelse
S/S Norrland
Norrland (by)

Norrland är bostadsområde i tätorten Lugnvik, som tidigare var en by Bjärtrå socken i Kramfors kommun i Ångermanland.

Demografi och geografi 
Mittemot Kramfors, på Ångermanälvens östra sida bildar landet en halvö. Byn ligger i halvöns inre, bördiga delar.

Historik 
På fastigheten Norrland 4:14 återfinns en grupp om fyra gravhögar. På Norrland 4:6 ligger en gravhög som mäter cirka 3 meter i höjd och 24 meter i bredd.

På gården Norrland 4 tillkom och fortlevde den svenska släkten Nordlander under mer än 300 år.

Se även
 Bjärtrå socken

Orter i Kramfors kommun
Gyllenpistol

Gyllenpistol var en svensk adelsätt och sedermera friherrlig ätt. Gyllenpistol blev introducerad 1647, och utgången 1692. Som friherrlig släkt blev den utgången 1766.

Släktens stamfader, Johannes Richterus, föddes i Tyskland där han blev filosofie och medicine doktor innan han med kejserlig rekommendation anställdes vid svenska hovet som livmedikus. Hans skrev sig till Långbro i Brännkyrka.

Med sin första hustru, den tyska adelsdamen Eva Sabina von Wilsberg, fick han sonen Henrik Richter (1614-1656), som började som page hos Gustav II Adolf, inträdde i Upplands kavalleri där han hade rangen löjtnant när han 1646 adlades med namnet Gyllenpistol. Ätten introducerades året därefter på nummer 347. Han fick slutligen rangen ryttmästare vid Livregementet, men stupade 1656 i Polen. Henrik Richter Gyllenpistol skrev sig till Långbro, Abbotsnäs och Hornsund. 1640 gifte han sig med sin styvsyster, Catharina Maria Bonnat. Döttrarna gifte sig Feltreuter, Planting-Gyllenbåga och Wattrang.

I äktenskapet föddes tre söner varav en dog späd. Den yngre av de kvarlevande sönerna, Johan Gyllenpistol till Abbotsnäs, Hornsund, Nästorp och Risa var ryttmästare vid Livregementet och avled 1676 till följd av skador han ådragit sig 1676 i Malmö. Han gifte sig med friherrinnan Helena von der Linde av släkten von der Linde och fick med henne fem döttrar, av vilka tre blev gifta i släkterna Björnberg, De la Motte och von Strokirch.

Hans äldre bror Carl Gyllenpistol upphöjdes till friherre 1692, varmed den adliga ätten blev utgången. Carl Gyllenpistol var generalmajor över kavalleriet och landshövding. Han skrev sig till Abbotsnäs, Skedevi, Skalltorp och Bokvarn. Hans första hustru var en Rosenflycht och den andra en Rosenstråle. I första äktenskapet föddes tre söner, varav två levde till vuxen ålder. Den äldste av dem var kapten i holländsk tjänst men ogift. Den andre var kapten vid Livdragonerna men stupade ogift i Narva. I andra äktenskapet föddes sex döttrar och en son som överlevde barnaåren. Sonen ifråga, Adolf Gyllenpistol, var överste men ogift och den siste manlige ättlingen med namnet varmed han slöt ätten på svärdssidan när han avled 1766. Av sin mor hade han ärvt Skalltorp och hälften av Rosenstrålska godset Sonstorp.

Adolf Gyllenpistols systrar gifte sig Stöltenhielm, Fuchs och Kagg till vilka släkter de Gyllenpistolska egendomarna övergick.

Källor
 Gabriel Anrep, Svenska adelns Ättar-taflor

Svenska adelsätter
Svenska friherrliga ätter
Handelshistoria

Handelshistoria är den gren av historien som berör handelns förflutna. 

Handel har funnits som ett inslag från civilisationernas födelse. Långt innan direktkontakter skett mellan kulturer har varor förmedlats längs vidsträckta handelsvägar och genom åtskilliga byten. Handel har varit en förutsättning för specialisering och större produktionsenheter.

Hanelshistoriska böcker 
 Handelsbilder

Externa länkar 
 Projekt Mercurius
 ICA-historien

Ekonomisk historia
Handel
Näringslivshistoria

he:סחר בינלאומי#התפתחות הסחר הבינלאומי
Näringslivshistoria

Näringslivshistoria är ett begrepp som innefattar hela näringslivets historia, det vill säga historien om företag, företagande och företagarorganisationer, samt allt som berör dessa, till exempel yrkesliv, produkter, varumärken, personalföreningar, industrimän med mera.

Näringslivshistoria är ett bredare begrepp än till exempel ekonomisk historia eller företagshistoria. Näringslivshistoriens handlingar vårdas av Sveriges näringslivsarkiv, vilka är sammanslutna i Näringslivsarkivens Förening. Tidskriften Företagsminnen är Sveriges ledande organ för näringslivshistoria.

Se även 
handelshistoria
industrihistoria
företagshistoria
Centrum för Näringslivshistoria
Arbetarrörelsens arkiv och bibliotek
TAM-Arkiv (TCO och Sacos arkiv)

Externa länkar 
Näringslivshistoria.se Centrum för Näringslivshistoria med tusentals artiklar om näringslivets historia (artiklarna dock lite svårfunna – sök under forskning)
Näringslivsarkivens Förening, NAF
Tidskriften Företagsminnen

Näringslivshistoria
PKU

PKU kan syfta på:

 PKU, en sjukdom, se fenylketonuri
PKU-test, ett prov som görs på nyfödda barn i Sverige
PKU-registret, en biobank vid Karolinska sjukhuset för födda i Sverige efter 1975
IATA:s kod för Sultan Syarif Kasim II Airport, Pekanbaru, Sumatra, Indonesien.
Mameluckerna

Mameluckerna kan avse:

 Mamluker – slavsoldater som användes av de muslimska kaliferna och andra islamiska härskare i Orienten
 Mamluksultanatet (Kairo) – ett rike i Nordafrika och Mellanöstern under senmedeltiden 1250–1517
 Mamlukdynastin i Delhi – styrde Delhisultanatet 1211–1290
 Mamelucker – ett underplagg för damer i form av underbyxor
Aspen

Aspen kan syfta på:

 Aspen (biograf) ‒ biograf i Aspudden
 Aspen (tidskrift) – en konstpublikation utgiven av Phyllis Johnson 1965–1971
 Aspen Institute – en amerikansk tankesmedja
 Operation Aspen – ett initiativ av det svenska utrikesdepartementet för att få till stånd förhandlingar mellan FNL och USA i det pågående Vietnamkriget

Geografi
 Aspens station ‒ en järnvägsstation i Lerums kommun, 
 Aspen, Colorado ‒ en stad i USA, 
 Aspen – ett smeknamn för en stadsdel i södra Stockholm, se Aspudden,

Insjöar i Sverige
Aspen, Lerums kommun, sjö i Lerums kommun och Partille kommun,  (4,66 km²)
Aspen (Svarteborgs socken, Bohuslän), sjö i Munkedals kommun,  (67,2 ha)
Aspen, Östergötland, sjö i Boxholms kommun och Mjölby kommun,  (13,2 ha)
Aspen, Botkyrka kommun, en sjö,  (1,41 km²)
Aspen (Hölö socken, Södermanland), sjö i Södertälje kommun,  (11,9 ha)
Aspen, Katrineholms kommun, sjö i Katrineholms kommun,  (1,32 km²)
Aspen, Västmanland, sjö i Lindesbergs kommun,  (1,54 km²)
Stora Aspen, sjö i Fagersta kommun,  (5,92 km²)
Aspen (Lungsunds socken, Värmland), sjö i Filipstads kommun och Storfors kommun,  (1,35 km²)
Aspen, Säffle kommun, sjö i Säffle kommun,  (3,45 km²)
Aspen, Medelpad, sjö i Timrå kommun,  (9,59 ha)

Listor över Sveriges insjöar baserat på namn
Hänga gubbe

Hänga gubbe är en penna- och papperslek för två eller flera deltagare. Spelet går ut på att gissa bokstäver i ett ord vars bokstäver initialt är helt dolda, men som visas som ledtrådar när spelaren lyckats gissa på dem. Spelet finns även elektroniskt.

Regler 
Den första spelaren, spelledaren, tänker på ett ord. Den drar sedan lika många horisontella streck som antalet bokstäver i ordet på pappret. De övriga deltagarnas uppgift är att gissa det rätta ordet genom att i tur och ordning föreslå bokstäver. Om den föreslagna bokstaven finns i ordet skriver spelledaren in bokstaven på rätt plats eller platser över strecken. Finns bokstaven inte i ordet får spelledaren istället rita ett streck till den figur som när den är färdigställd kommer föreställa en hängd streckgubbe. För att det inte ska gissas på samma bokstav flera gånger brukar felaktiga bokstäver noteras någon annanstans än på strecken. Hur många gissningar man har kan variera mellan spel, men det vanliga är omkring 10 gissningar.

Spelet avslutas på ett av två följande sätt:

 En av deltagarna gissar det rätta ordet.
 Spelledaren färdigställer den hängande gubben innan någon gissat det rätta ordet.

Referenser 

Sällskapsspel
Lekar