kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vaduz

Vaduz är huvudstad i Liechtenstein i Centraleuropa. Kommunen har cirka 5 400 invånare. Vaduz är dock inte landets största kommun då grannkommunen Schaan är något större.

Staden är belägen invid floden Rhen och är parlamentets säte. Staden är känd för sitt postmuseum, sina konstskatter och sin livliga turism.

Staden grundlades 1150, och ända sedan 1300-talet har Vaduz varit säte för Greven av Vaduz. 1719 blev hertigdömet Vaduz och Greven av Schellenbergs marker sammanslagna till landet Liechtenstein. Liechtenstein är en av Europas minsta stater. Vaduz kommun har en area på omkring 1728 hektar och en befolkningstäthet på 324 invånare per km². Av dem som bor i Vaduz är det strax under 60% som kommer ifrån Liechtenstein. 

Borgmästaren i Vaduz är Ewald Ospelt (FBP) sedan januari 2007. Den viktigaste idrottsklubben i Vaduz är fotbollslaget FC Vaduz som spelar i den schweiziska andradivisionen.

Galleri

Referenser

Externa länkar 

 Officiell webbplats
 Turism i Vaduz

 
Europas huvudstäder
La Paz

La Paz (officiellt namn: Nuestra Señora de La Paz) är den tredje största staden i Bolivia och i praktiken dess huvudstad (formellt är dock Sucre huvudstad sedan 1839). Den ligger i Anderna, cirka 3 600 meter över havet, vilket gör den till en av världens högst belägna städer. Staden har en beräknad folkmängd av 835 267 invånare (2008), med övervägande ursprungsbefolkning. Tillsammans med den jämnstora grannstaden El Alto, som fram till den 6 mars 1985 var en del av La Paz, har storstadsområdet över 1,7 miljoner invånare. Den är landets kommersiella och administrativa centrum, och säte för dess regering och parlament. La Paz är en viktig trafikknut för flyg och för järnvägar till bland annat Chile och Argentina. Där finns lätt industri. Staden anlades av spanjorerna 1548.

Historia 
La Paz grundlades 1548 av Alonso de Mendoza på en indiansk boplats kallad Chuquiago. Stadens fullständiga namn var ursprungligen Nuestra Señora de La Paz (Fredens välsignade Jungfru Maria). Namnet sattes till minne av återupprättandet av freden efter Gonzalo Pizarros och hans erövrares uppror mot Blasco Núñez Vela fyra år tidigare. 1825, efter republikanernas slutliga seger vid Ayacucho över den spanska armén under det Sydamerikanska befrielsekriget, ändrades stadens namn till La Paz de Ayacucho (Ayacuchos fred).

1898 blev La Paz regeringens säte, medan Sucre fortsatte att vara den konstitutionella huvudstaden. Förändringen speglade en förflyttning av den bolivianska ekonomin, bort från de uttömda silvergruvorna i Potosí och utvinning av tenn nära Oruro.

Geografi 
La Paz ligger i Choqueyapus floddal, på ungefär 3 600 meter över havet. Staden har stora nivåskillnader, och de olika stadsdelarna ligger inom intervallet 3 300–4 000 meter över havet. På toppen av den angränsande platån väster om staden ligger El Alto och El Alto International Airport. Transportmöjligheterna mellan de båda städerna har utvecklats under senare år.

Yungasvägen, som går mellan La Paz och Yungas, kallas världens farligaste väg.

Klimat 
På grund av den höga altituden där staden är belägen är kallt och torrt väder vanligt året runt, speciellt under vintertiden där temperaturerna kan sjunka till -5 °C. På sommaren regnar det mest på eftermiddagarna. På vintern kan det komma snö på natten som normalt smälter samma dag.

Medeltemperaturen för juli, den kallaste månaden, når maxtemperaturen +12 °C och mintemperaturen -2 °C. November är den varmaste månaden i La Paz, med maxtemperaturer på +15 °C och mintemperatur +3 °C .

Referenser

Externa länkar 

 Delvis översatt version från engelskspråkiga Wikipedia

 
Orter grundade 1548
Orter i La Paz (departement)
Gaborone

Gaborone är huvudstad i Botswana och hade cirka 230 000 invånare vid folkräkningen 2011. Staden är belägen i sydöstra delen av landet, 15 km från gränsen till Sydafrika, och är huvudort i det urbana distriktet Gaborone.

Gaborone är en viktig handelsort och administrationscentrum i Botswana. Staden betjänas av den internationella flygplatsen Sir Seretse Khama International Airport. Här finns ett universitet, samt nationalmuseum och konstgalleri.

Historia 
Gaborone ersatte Mafeking som huvudstad i Bechuanaland 1965. Mafeking låg utanför Bechuanaland (i dagens Sydafrika) och när Botswana skulle bli självständigt behövdes en huvudstad inom landets gränser, då det glest befolkade landet saknade större städer. Vid denna tid var Gaborone bara en mindre landsort och brittisk militär utpost längs järnvägen mellan Mafeking och Bulawayo. Staden planerades och byggdes med brittisk hjälp. Den hette fram till 1969 Gaberones.

Klimat 
Uppmätta normala temperaturer och -nederbörd i Gaborone:

Sport 
Mafolofolo Volleyball Club har sitt säte i staden. Klubben har vunnit de botswanska mästerskapet i volleyboll flera gånger och som bäst blivit fyra i Women's African Club Championship.

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar 

 
Afrikas huvudstäder
Botswanas distrikt
Bujumbura

Bujumbura var fram till 2018 huvudstad i Burundi, då istället Gitega blev huvudstad. Staden är belägen vid Tanganyikasjön vid landets västra gräns mot Kongo. Den är landets största stad och har cirka 600 000 invånare. Den är vidare landets administrativa, infrastrukturella och ekonomiska centrum samt dess huvudsakliga hamnstad och exportcentrum, varifrån exempelvis kaffe, bomull, hudar och tennmalm exporteras. I staden produceras främst cement, textilier och tvål. I regionen bedrivs omfattande jordbruk med odling av bland annat bananer, kassava, majs och bomull.

Historia 
Bujumbura växte fram från att ha varit en liten by då en militär utpost till Tyska Östafrika grundlades där 1889. Efter första världskriget blev staden ett administrativt centrum i det belgiska NF-mandatet Ruanda-Urundi. Staden bytte namn från Usumbura till det nuvarande Bujumbura då Burundi blev självständigt 1962.

Sevärdheter 

Stadens centrum innehåller en stor marknad, landets nationalarena, en stor moské och en katedral. Där finns också flera museer, och i närheten av staden finns Rusizi nationalpark. En sten vid Mugere, Monument Livingstone-Stanley, markerar var David Livingstone och Henry Stanley stannade till på väg från Ujiji.

Från staden går färjor till Kigoma i Tanzania. Staden har även en flygplats och hyser Université du Burundi (grundat 1960).

Kända personer 
Nyamko Sabuni, svensk politiker, före detta jämställdhetsminister och partiordförande för Liberalerna.

Källor

Externa länkar 

 
Orter i Burundi
Orter grundade 1889
Historiska huvudstäder
Sri Jayawardenapura

Sri Jayawardenapura (tamil: ஸ்ரீ சீவகசிந்தாமணி கோட்டே), även känd som Kotte eller Sri Jayawardenapura Kotte, är den administrativa, legislativa, och juridiska huvudstaden i Sri Lanka efter att landets parlament flyttades dit 29 april 1982. Officiellt har den egen status som staden Sri Jayawardenapura, men traditionellt och ofta i folkmun räknas den som en del av, eller detsamma som, Kotte, som är en förort till Colombo och ligger 8 kilometer sydöst om stadskärnan. Enligt 2001 års folkräkning har Sri Jayawardenapura 115 826 invånare.

Historia 
Kotte, som betyder fort, var huvudstad i det gamla kungadömet Kotte mellan 1300- och 1500-talen. Den grundades vid floden Diawanna Oya i träskmarker, som ett fort mot invasioner från kungariket Jaffna på 1200-talet, av en hövding vid namn Alagakkonara.

Kotte var ett så kallat jala durgha (vattenfort), som var formad som en triangel, med floden Diyawanna Oya som formade två sidor, ut efter den tredje sidan fanns en vallgrav och utanför den vallgraven fanns en fästningsvall av sten eller literite. Området utanför vallgraven blev kallad Pitakotte (det yttre fortet), området innanför blev kallad för Ethul Kotte (det inre fortet).

Senare kom staden att bli huvudstad på ön, och döptes om till Sri Jaya Vardhana Pura Kotte. Portugiserna anlände till ön 1505 och 1565 kontrollerade de staden. Då staden flera gånger attackerades från angränsande kungariken övergavs den till slut av portugiserna, som gjorde Colombo till sin nya huvudstad.

Urbaniseringen av Sri Jayawardenapura inleddes under 1800-talet, då de arkeologiska kvarlevorna revs och började användas som byggnadsmaterial, bland annat till att bygga en bro över floden Kelani.

1977 beslutades det att huvudstaden skulle flyttas dit, varpå parlamentsbyggnader började byggas på Duwa, en 50 000 kvadratmeter stor ö i mitten av en konstgjord sjö som skapades genom muddring. Den 29 april 1982 öppnades det nya parlamentskomplexet av president Junius Richard Jayewardene.

Processen att flytta regeringsbyggnader från den före detta huvudstaden Colombo pågår fortfarande.

Externa länkar 
 Wikimapia

Asiens huvudstäder
Orter i Västprovinsen (Sri Lanka)
Windhoek

Windhoek (på tyska: Windhuk, på nama-damara:/aë//gams) är huvudstad och största stad i Namibia, belägen i centrala delen av landet. Staden hade 322 500 invånare vid folkräkningen 2011.

Historia 
Windhoek var ursprungligen basen för en namaquahövding, som besegrade hereroinvånarna i regionen på 1800-talet. Tyskland ockuperade regionen 1885, och den blev ett kolonialt säte 1892, som huvudstad över kolonin Tyska Sydvästafrika. Under första världskriget ockuperades tyska Windhuk av sydafrikanska styrkor.

Ekonomi 
Stadens ekonomi domineras av lätt industri, handel och offentlig verksamhet.

Stadsdelar 
Stadsdelar i dagens Windhoek:
 
Wanaheda, Katutura, Babylon, Soweto, Havana, Onditotela, Eros, Ludwigsdorf, Pioneers Park, Windhoek West, Klein Windhoek.

Borgmästare

Vänorter 
  Lephalale
  Wetzlar
  Trossingen (1997)
  Berlin (2000)
  Havanna (2001)
  Harare
  Richmond, Virginia
  Bremen (2001)
  Shanghai

Källor

Externa länkar 

Windhoek
Afrikas huvudstäder
Manama

{{Stadsfakta 
|namn            = Manama
|annat_namn      = المنامة, Al-Manāmah
|form            = Stad
|motto           = 
|bild            = Road and towers in Manama.jpg
|bildtext        = Manama i juni 2008.
|fana            = 
|sigill          = 
|sigilltyp       = 
|land            = Bahrain
|delstat         = 
|indelning       = Bahrains huvudstadsguvernement
|styre           = 
|styre_titel     = 
|folkmängd       = 380000
|folkmängd_not   = 
|folkmängd_år    = 2014
|grundades       = 1345
|medelhöjd       = 
|yta             = 27
|yta_not         = 
|yta1            = 
|yta2            = 
|yta3            = 
|yta1_text       = 
|yta2_text       = 
|yta3_text       = 
|yta_land        = 
|yta_vatten      = 
|coord           = 
|lat_g =26 |lat_m =13 |lat_s =0 |lat_NS = N
|long_g =50 |long_m =35 |long_s =0 |long_EW = E
|url             = 
|postnummer      = 
|riktnummer      = 
|fotnot          = 
|karta           = Bahrain map.png
|karta_storlek   = 200px
|karta_text      = Manama på kartan över Bahrain
|positionskarta  = 
|karta2          = 
|karta2_text     = 
|karta2_storlek  = 
|tidszon         = GMT
|UTC skilln      = +3
|tidszon_DST     = 
|DST skilln      = 
}}

Manama (arabiska: المنامة, Al-Manāmah'') är huvudstad i Bahrain i Persiska viken och beläget på örikets nordöstliga del. Staden är landets största med omkring 380 000 invånare (år 2014) och ett handels- och finanscentrum.

Staden har broförbindelse med öarna al-Muharraq, Sitrah och Umm al-Nasan. På al-Muharraq ligger Bahrains internationella flygplats. I Mina Salman sydost om staden finns en modern hamn med skeppsvarv och oljeraffinaderi. I Manama finns också Bahrains universitet som grundades 1986 samt ett nationalmuseum. Huvudstadens flygplats Bahrains internationella flygplats () ligger på ön Muharraq, 7 km nordöst om staden. Flygplatsen anlades 1932.

Byggnader 

I Manama finns landets högsta byggnad, Bahrain World Trade Center.

Vänorter

Referenser

Noter

Externa länkar 

 
Asiens huvudstäder
Orter i Huvudstadsguvernementet
Belmopan

Belmopan är huvudstaden i Belize och har cirka 13 000 invånare. Staden ligger 76 meter över havsytan och byggdes upp öst om Belize River i distriktet Cayo, 80 kilometer inåt landet från förra huvudstaden (hamnstaden Belize City). Belmopan byggdes särskilt för att bli landets nya huvudstad, då man ville flytta landets administration från Belize City som nära nog ödelagts av orkanen Hattie 1961. Staden började byggas 1967 och stod färdig 1970 och blev då landets huvudstad. Den är en av världens minsta huvudstäder.

Nationalförsamlingsbyggnaden är byggd för att likna ett mayatempel.

Källor

Externa länkar 

Nordamerikas huvudstäder
Orter i Belize
Planerade huvudstäder
Malabo

Malabo är huvudstad i Ekvatorialguinea och är belägen på ön Biokos norra kust. Staden är ett av landets trettio distrikt och hade 297 000 invånare år 2018.

Historia 
Malabo grundades år 1827 av britterna och hette då Port Clarence. När spanjorerna tog över staden fick den namnet Santa Isabel. Den blev landets huvudstad år 1969 och först år 1973 fick den namnet Malabo.

Geografi

Topografi och hydrografi 
Malabo är beläget på en ö, på gränsen till en sjunken vulkan. Ön ligger norr om fastlandet, i Guineabukten. På ena sidan om Malabo ligger havet och på den andra sidan höga berg.

Klimat 
Malabo har en genomsnittlig temperatur på 25 ⁰C och årsnederbörden ligger på ungefär 1900 mm. Det gör att Malabo har ett av de mindre behagliga klimaten i Guineabukten.

Ekonomi och infrastruktur

Näringsliv

Jord-, skogsbruk och fiske
Malabo är Equatorialguineas centrum för fiskeindustrin.

Energi och råvaror
Det upptäcktes olje- och gasreserver under 1990-talet.

Industri
Ekvatorialguineas nationella oljebolag GE Petroleum har huvudkontoret i Malabo,  därtill har ett flertal internationella företag som knyter an till olje- och gasutvinningen också kontor i Malabo.

Handel
Malabo är Equatorialguineas kommersiella och finansiella centrum. Verksamheten i Malabo består i huvudsak av export av kakao, timmer och kaffe.

Infrastruktur

Transporter
Det finns en internationell flygplats i Malabo. Flygen går bland annat till Bata, på kontinentala Ekvatorialguinea men också till länder i Afrika och Europa, samt till USA. Malabos hamn är en av de djupaste hamnarna i regionen. Där kan flera fartyg lägga till. Det finns också färjetrafik mellan Malabo och fastlandet.

Utbildning och forskning 
I Malabo finns det nationella universitet, vilket grundades år 1955.

Befolkning

Demografi

Migration
Efter upploppen år 1969 emigrerade en stor del av de europeiska invånarna. I mitten av 1970-talet emigrerade även de kontraktsanställda nigerianerna. Under 1980-talet och 1990-talet upptäcktes olja, vilket ledde till att staden återigen började utvecklas.

Kultur

Konstarter

Arkitektur 
Arkitekturen i stadens centrum är präglad av den spanska kolonialtiden och husen är därför byggda i spansk stil. Det finns flera områden med nybyggda villor medan andra delar består av slitna kåkstäder.

Traditioner

Kultursymboler och viktiga personligheter 
Elisabeth-katedralen, Catedral de Santa Isabel, är en romersk-katolsk katedral byggd i nygotisk stil. Katedralen byggdes mellan åren 1897 och 1916.

Källor 

Malabo
Afrikas huvudstäder
Orter i Provincia de Bioko Norte
Orter grundade 1827
Asmara

Asmara (eller Asmera) är Eritreas huvudstad. Staden är belägen i centrala delarna av Eritrea på 2 350 meters höjd, och folkmängden beräknades till cirka 870 000 invånare 2017.

Asmara är en trafikknutpunkt med järnväg till hamnstaden Massawa vid Röda havet, och har en internationell flygplats. Staden har textil-, lädervaru- och livsmedelsindustri. Staden är känd för sin arkitektur som består av tusentals byggnader i futuristisk stil, art-déco stil och modernistisk stil. De byggdes under perioden 1890–1947 då Eritrea var en italiensk koloni. 2016 blev staden klassad som ett världsarv enligt UNESCO, den enda staden i världen att i sin helhet bli tillagd på listan. Bland byggnaderna finns hotell, teatrar, operahus, industribyggnader, museum, bostadshus och kyrkor m.m. Sedan 1948 har Asmara även ett universitet.

Historia 

Asmara grundades genom en union av fyra byar redan på 1100-talet.

Staden var en del av Italienska Eritrea mellan 1889 och 1941. Under det italienska styret var Asmara den afrikanska stad med störst antal italienska invånare. Detta har påverkat stadens arkitektur och många gator och platser har fortfarande italienska namn. Staden ockuperades av britterna 1941, och stod under brittisk administration till 1952. Den var huvudstad i den etiopiska provinsen Eritrea tills Eritrea blev en självständig stat 1993.<div style="clear:left;">

Klimat 
Asmara har ett mildare klimat än övriga landet på grund av sin höga höjd. Juli och augusti utgör Asmaras regnperiod. I sällsynta fall kan det hagla i staden. Det senaste stora snöhaglet var i mars 2014. December till februari är Asmaras torraste månader.

UNESCO Världsarv- Arkitektur 
Den 8 juli 2017 blev hela huvudstaden Asmara listad som ett UNESCO-världsarv, inskriptionen ägde rum under världsarvskommitténs 41:a session.

Staden har tusentals byggnader i futuristisk, art-déco och modernistisk stil som konstruerade under den italienska kolonialperioden av Eritrea. Staden med smeknamnet "La piccola Roma" ("Lilla Rom"), ligger 2350 meter över havet och var en idealisk plats för konstruktion av alla byggnader på grund av sin placering på hög höjd. Italienska och Eritreanska arkitekter använde en kombination av italienska och lokala material vid konstruktionen av byggnaderna.

Byggnader som byggdes inkluderar operahus, teatrar, hotell, villor, biografer, fabriker m.m. Några av exemplar är Asmaras operahus, Villa Roma, Eritreas nationalmuseum, St. Joseph-katedralen m.m.

Källor

Noter

Externa länkar 

 
Afrikas huvudstäder
Världsarv i Eritrea
Banjul

Banjul är huvudstad i Gambia. Staden uppskattades ha  invånare 2020, hela storstadsområdet . Den ligger på Saint Mary's Island, vid Gambiaflodens mynning i Atlanten. Den är en viktig hamn, bland annat för utskeppning av jordnötter.

Historia 
Staden grundades av britter 1816 som en handelsplats, och som en bas för att få ner slavhandeln. På den tiden gick staden under namnet Bathurst, efter Henry Bathurst. Staden bytte namn den 24 april 1973.

Den 22 juli 1994 utspelades en oblodig militär statskupp då president Dawda Jawara störtades och ersattes av Yahya Jammeh. Till minne av den här händelsen byggdes Arch 22 som port till staden. Porten är 35 meter hög och ligger i mitten av ett öppet torg. Inuti porten finns ett textilmuseum.

I staden finns bland annat Gambias nationalmuseum, två katedraler och flera större moskéer.

Ekonomi 
Banjul är det huvudsakliga storstadsområdet i Gambia och är landets ekonomiska och administrativa centrum. Jordnötsproduktion är landets huvudsakliga industri, men även bivax, palmträ, palmolja och hudar skeppas från dess hamn.

Det går färjor från Banjul till Barra. Banjuls internationella flygplats ligger ca 25 km söder om staden.

Storstadsområde 
Till storstadsområdet, Greater Banjul Area, räknas förutom Banjuls stad även det både till yta och invånarantal betydligt större distriktet Kanifing samt ibland hela eller delar av distrikten Kombo North, Kombo South och Kombo Central.

Referenser 

 
Afrikas huvudstäder
Accra

Accra är huvudstad i Ghana. Folkmängden beräknades till cirka 2,3 miljoner invånare 2015, med totalt cirka 4 miljoner i den administrativa regionen Storaccra vid folkräkningen 2010. Större förorter är Ashaiman, Tema och Madina.

Staden är belägen vid Guineabukten i Atlanten i det område som under kolonialtiden kallades Guldkusten.

Historia 
Accra grundades av den etniska folkgruppen Ga i slutet av 1400-talet. Namnet Accra kommer ursprungligen från ordet Nkran, som betyder "myror" på akanspråket. Detta kan tolkas som en hänvisning till de många myrstackar som kan ses i naturen runtomkring Accra. Under en del av sin historia tjänade Accra som ett centrum för handel med Portugal, som byggde ett fästning i staden. Portugiserna följdes sedan av svenskar, nederländare, fransmän, britter och danskar i slutet av 1600-talet.

Platsen där dagens Accra ligger utvecklades till en betydelsefull stad kring Gafolkets ursprungliga stad och kring brittiska, danska och nederländska fästningar och de omkringliggande samhällena: Jamestown nära den brittiska fästningen, Osu nära den danska fästningen Christiansborg (Osu Castle) samt Ussherstown nära den nederländska Ussherfästningen. Det är dessa fyra områden som utgör kärnan i den moderna staden Accra.

Accra intogs av britterna åren 1874 och 1877, i slutet av det andra anglo-asantekriget. Då ersatte Accra Cape Coast som huvudstad för den brittiska kolonin på Guldkusten. Efter byggandet av en järnväg som sammanknöt staden med gruvdriften och jordbruket längre inåt landet blev Accra Ghanas ekonomiska centrum. Stora områden förstördes av jordbävningar åren 1862 och 1939, men staden växte ändå runt en hamn (som numera flyttat till Tema), och senare även ett bryggeri, och expanderade till närliggande städer.

Uppror i Accra inledde år 1948 Ghanas kamp för självständighet, vilket ledde till att Ghana 1957 gjorde sig självständigt från Storbritannien och utropades som en egen nation.

Administrativ indelning 
Accra är indelad i elva underdistrikt:
Ablekuma Central
Ablekuma North
Ablekuma South
Ashiedu Keteke
Ayawaso Central
Ayawaso East
Ayawaso West
La
Okai Koi North
Okai Koi South
Osu Klotey

Transport 
Staden betjänas av Kotokas internationella flygplats - som är Ghanas viktigaste och enda internationella flygplats - både till civila och militära flygtransportsändamål. Kotokas internationella flygplats är även centrum för två av Ghanas tre järnvägslinjer: de till Kumasi och Takoradi.

Referenser

 
Afrikas huvudstäder
Bissau

Bissau är huvudstad i Guinea-Bissau. Staden ligger vid floden Gebas utmynning vid Atlanten, är landets största stad, har den största hamnen och är landets administrativa och militära centrum. Folkmängden uppgår till cirka en halv miljon invånare. Bissau utgör en autonom sektor (sector autónomo) på ungefär samma administrativa nivå som landets regioner, och är indelad i åtta mindre sektorer.

Näringsliv 
Bissau är en viktig hamnstad. I området odlas och utvinns jordnötter, hårdträd, kopra, palmolja, ris och gummi, som exporteras från Bissau. Staden har en internationell flygplats, ett universitet och ett forskningsinstitut.

Historia 
Staden grundades år 1687 av portugiser och var under 1700- och 1800-talen ett viktigt centrum för slavhandel. Staden blev först år 1942 officiell huvudstad i Portugisiska Guinea, efter Bolama, men ersattes mellan 1973 och 1974 av Madina do Boe.

Staden fick stora skador under inbördeskriget 1998-1999, och nästan hela dess befolkning flydde då staden.

Källor

Externa länkar 

 
Afrikas huvudstäder
Pretoria

Pretoria är sedan 1910 Sydafrikas administrativa huvudstad, och idag säte för regeringen och presidenten. Den är belägen cirka 50 kilometer norr om Johannesburg i provinsen Gauteng. Centrala Pretoria hade cirka en halv miljon invånare vid folkräkningen 2001. Storstadskommunen, City of Tshwane Metropolitan Municipality, hade cirka 2,9 miljoner invånare 2011 och inkluderar bland annat de stora förorterna Centurion (i söder), Mamelodi (i öster) och Soshanguve (i norr).

Staden ligger på en tidigare trädlös slätt, 1 360 m ö.h., mellan Magalies- och Witwatersrandbergen, på ömse sidor om Limpopoflodens tillflöde Aapies. Staden är regelbundet anlagd med breda gator och av trädgårdar omgivna hus samt vidsträckta öppna platser.

Staden är säte för en anglikansk biskop och har en katedral, en presbyteriansk kyrka, en holländsk reformert kyrka, nationalmuseum, stadsbibliotek, universitet (grundat 1908 som College, universitet 1930) och veterinärbakteriologisk anstalt. Järnvägsförbindelse med Kapstaden finns sedan 1893, med Port Elizabeth och Maputo sedan 1895.

Pretoria anlades 1855 på mark, som inköpts från boerledaren Marthinius Pretorius (född 1819, död 1901) och uppkallades efter dennes fader, Andries Pretorius (född 1799, död 1853), en av ledarna för boernas "stora uttåg" (groote trek). Pretoria blev 1860 Transvaals huvudstad, men först 1864 säte för dess regering. I Pretoria undertecknades 31 maj 1902 den överenskommelse med boerledarna, som avslutade boerkriget.

Den 26 maj 2005 godkände ett regeringsorgan ett namnbyte till Tshwane. Något beslut därom finns dock ännu inte eftersom det först måste behandlas av regering och parlament. Namnet Tshwane användes för storstadskommunen redan 2001. Det nya namnet på staden är taget från en gammal lokal hövding och betyder "vi är enade".

Klimat

Se även 
790 Pretoria

Källor

Noter

Externa länkar 

 
Afrikas huvudstäder