kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Stefan Dahlén

Hans Stefan Dahlén, född  2 juli 1920 i Tåsjö, då i Västernorrlands län, död 19 april 1986 i Österhaninge församling, Stockholms län, var en svensk kompositör och musiker (dragspel).

Biografi
Stefan Dahlén deltog i flera av den tidens dragspelstävlingar, som bestod av nationella mästerskap och landskamper, de senare mot Finland och Norge. 1940 blev han svensk mästare och 1949 även nordisk mästare.

På skivmärket Musica gjorde han 1949 en inspelning tillsammans med gitarristen Sten Carlberg och basisten John Jändel samt 1951 ett solonummer där han i St Louis Blues använde sig av såväl dragspel som solovox. På skivmärket Sonora spelade han 1946 tillsammans med Erik Frank in ett antal populära dragspelsnummer, bland annat Säkkijärven polka, och samma år medverkade han även i långfilmen 100 dragspel och en flicka.

Stefan Dahléns födelseplats, byn Lövvik i Tåsjö socken, ligger i landskapet Ångermanlands nordvästligaste del vid Tåsjön, som är en av Ångermanälvens källflöden. Dahléns samhörighet med folket vid "Dragspelsälven" (Ångermanälven) kan därmed anses belagd.

Han var sedan 1954 gift  med Sigbritt Söderberg, född 1928 i Bergsjö, Gävleborgs län.

Referenser

Externa länkar
Stefan Dahlén på Svensk mediedatabas
Ångermanälven - "Dragspelsälven"
Skivomslag (1957)

Svenska kompositörer under 1900-talet
Svenska dragspelare under 1900-talet
Personer från Tåsjö socken
Födda 1920
Avlidna 1986
Män
Ivan Thelmé

Fritz Ivan Thelmé Thelmér, ursprungligen Olsson, född 7 augusti 1911 i Borgsjö församling i Västernorrlands län, död 5 januari 1967 i Råsunda församling i Solna stad, Stockholms län, var en svensk musiker (dragspel). Han var son till spelmannen Jon-Erik Öst och far till Mona, Jan och Barbro Thelmé tillsammans med hustrun pianisten Alice Vidlund.

Thelmé var en av sin tids främsta dragspelare och vann även titeln nordisk dragspelsmästare 1935. Han komponerade runt 130 melodier, spelade in ett 50-tal 78-varvare som soloartist och tillsammans med bland andra Hans-Erik Nääs och turnerade runt i Sverige som dansmusiker. Han avled i en trafikolycka och är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Filmmusik

Källor
Legendariske nordiske dragspelsmästaren Ivan Thelmé, 1911-1967 : en naturmänniska med rätta draget! (bok + ljudkassett) - Jan Olsson (Swede-star 1991)

Noter

Externa länkar
Ivan Thelmé (07.08.1911 - 05.01.1967) på webbplatsen Svensk underhållningsmusik, revyer och film 1900–1960

Svenska musiker under 1900-talet
Svenska dragspelare under 1900-talet
Män
Födda 1911
Avlidna 1967
Personer som omkommit i trafikolyckor
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Personer från Borgsjö socken
Gunnar Tigerström

Sten Gunnar Tigerström, född 25 april 1914, död 27 april 1958 i Oscars församling, Stockholm, var en svensk kompositör och flygingenjör.

Filmmusik 
1946 – Peggy på vift

Externa länkar 

Svenska manusförfattare under 1900-talet
Svenska sångtextförfattare
Män
Födda 1914
Avlidna 1958
Personer från Stockholm
Nils Gustaf Granath

Nils Gustaf Hampus Teodolf Kasimir Granath, född 27 juli 1896 i Finspång, död 26 april 1937, var en svensk kompositör, sångtextförfattare och affischdesigner.

Externa länkar

Svenska kompositörer under 1900-talet
Svenska sångtextförfattare
Män
Födda 1896
Avlidna 1937
Personer från Finspång
Italica

Staden Italica, norr om dagens Santiponce, 9 kilometer nordväst om Sevilla i Spanien, grundades enligt traditionen 206 f.Kr. av den romerske generalen Publius Cornelius Scipio Africanus för att inhysa romerska soldater som sårats i slaget vid Ilipa, där Karthagos armé besegrades under det andra puniska kriget. Namnet Italica anknöt möjligen till soldaternas italienska ursprung.

Italica var födelseort för de romerska kejsarna Trajanus och Hadrianus. Hadrianus var generös mot sin hemstad, som han gav ställning som  colonia, och anlade nya tempel, däribland ett Trajaneum till Trajanus ära, och återuppbyggde offentliga byggnader. Italicas amfiteater var 160 meter lång och hade plats för 25 000 åskådare - hälften så många som flaviska amfiteatern i Rom - och var den tredje största i imperiet. Stadens romerska befolkning beräknas till 8.000. Spelen och teaterföreställningarna som bekostades av den lokala aristokratin var ett sätt att etablera status.

Floden Guadalquivirs flodbädd skiftade och gjorde Italica isolerat och staden började krympa redan på 200-talet. Västgoterna använde Italica som befästning och senare blev staden biskopssäte. När morerna 711 angrep den Iberiska halvön började stadens förfall.

Senare växte Sevilla upp i närheten och ingen modern stad byggdes på Italicas plats. Därför är Italica en ovanligt välbevarad romersk stad i Hispania Baetica. Den övergivna staden användes länge som stenbrott. Utgrävningar gjordes första gången på 1700-talet, från 1781, särskilt under 1788, och åter från och med 1862, vilka fortgår än i dag.

Den moderna orten Santiponce ligger över den "gamla staden" från republikens tid och den förromerska iberiska staden. Den välbevarade staden är den nya staden (nova urbs) som anlades under Hadrianus översyn. Bland sevärdheterna i den delvis utgrävda staden finns, förutom amfiteatern, mosaikgolv, statyerna över Venus, Diana och Trajanus (originalen finns i det arkeologiska museet i Sevilla och på orten finns bara kopior), varma källor med offentliga bad (endast delvis utgrävda), samt den rekonstruerade romerska teatern utanför staden.

Referenser

Litteratur 
 A. Garcia y Bellido: Colonia Aelia Augusta: Itálica, Madrid 1960.

Externa länkar

Fornminnen i Spanien
Romerska städer
Oliwa

Oliwa, även känd som Oliva på svenska, är en stadsdel i Gdańsk i Polen, med cirka 20 000 invånare (2004). Första gången Oliwa nämns är i samband med grundandet av klostret år 1186. Här slöts 1660 freden i Oliva.

1926 införlivades Oliva med staden Danzig.

Oliwakatedralen finns också här.

Källor

Fotnoter

Gdańsk
Astyanax

Astyanax (grekiska: Αστυάναξ) är i grekisk mytologi Hektors och Andromaches son. Under det trojanska kriget dräptes han genom att bli kastad från stadsmuren.

Referenser

Personer i grekisk mytologi
Harry Erneclou

Harry Erneclou, född Harry Alfred Eberhard Erneklou 13 augusti 1919 i Övre Ulleruds socken, Värmland, död 12 oktober 2004, var en svensk (sångtext-)författare. Han var gift med Anna-Stina Erneclou till sin död. De fick sonen Alfred Erneclou.

Källor 
SFI

Svenska sångtextförfattare
Personer från Övre Ulleruds socken
Födda 1919
Avlidna 2004
Män
Olle Jacobsson

Olle Jacobsson, född 3 april 1915 i Eksjö, död 3 november 1966, var en svensk kompositör och musiker (trumpet) och orkesterledare. Han spelade i bland annat Åke Fagerlunds, Thore Ehrlings och Seymour Österwalls orkestrar.

Filmografi, roller som musiker

Referenser 
 "Olle Jacobsson (03.04.1915 - 03.11.1966)". 78-varvare. Läst 14 mars 2018.
 "Jacobsson, Olle – trumpetare". Orkesterjournalen. Läst 14 mars 2018.

Svenska kompositörer under 1900-talet
Män
Födda 1915
Avlidna 1966
Svenska jazztrumpetare
Personer från Eksjö
Carl Axel Lundvall

Carl Axel Lundvall, född 30 juni 1840 i Kristianstad, död 26 april 1909 i Stockholm, var svensk militärmusiker och kompositör. 

Lundvall komponerade bland annat marscher och har tillskrivits Södermanlands regementes marsch.

Svenska kompositörer under 1800-talet
Svenska kompositörer under 1900-talet
Födda 1840
Avlidna 1909
Män
Musiker från Kristianstad
Albin Carlsson

Axel Albin Mauritz Carlsson (egentligen Karlsson), född den 13 november 1880 i Össeby-Garns församling, död den 6 oktober 1958 i Stockholm, var en svensk försäkringstjänsteman, amatörmusiker (dragspel och munspel) och kompositör verksam i Eskilstuna.

Carlsson är mest känd som den formelle upphovsmannen till melodin Arholmavalsen, vilken han framförde första gången vid en fest på Arholma pensionat där han vistades sommaren 1909. Melodin hade Carlsson dock troligen i praktiken lärt sig av en fiskare på just Arholma. Carlssons melodi försågs samma år med text av en annan pensionatsgäst, apotekaren Herman Svenonius. Senare (1912) fick den en annan, mer känd text, troligen skriven av varietéartisten Johan Lorenz Österlund, och det var med denna senare text den första gången publicerades 1913. Den första skivinspelningen av melodin skedde 1914 men var rent instrumental.

Källor
 Myggans nöjeslexikon, band 1 (Höganäs 1989), sidan 170f (artikeln "Arholmavalsen").
 Jerker Persson: "Arholmavalsernas historia" i Våra Öar - Stort och smått från Björkö-Arholma Hembygdsförening 8 2006, sidan 4f.
 Albin Carlsson i SMDb
 Albin Carlsson i SFDb (Arholmavalsen har förekommit i flera svenska filmer)

Svenska kompositörer under 1900-talet
Födda 1880
Avlidna 1958
Män
Personer från Össeby-Garns socken
Bäckebol Center

Bäckebol Center är ett handelsområde som ligger en bit utanför Göteborgs centrum på Hisingen. Området ägs av Trophi Fastighets AB.Här finns 22 butiker på 95 000 m². 

Ursprunglig ägare var KF Fastigheter.

Under 2008 öppnade Media Markt (senare Power) sitt andra varuhus i Göteborg i Coop Byggs gamla lokaler. År 2010 lämnade Mio området, men kom tillbaka 2013. KF Fastigheter sålde Bäckebol Home center till Starwood Capital Group i november 2013.Sedan september år 2016 är Trophi Fastighets AB ägare av Bäckebol Homecenter efter att ha köpt upp det ifrån Starwood Capital Group.

Referenser

Externa länkar 
 

Köpcentrum i Västra Götalands län
Hispania Baetica

Hispania Baetica eller enbart Baetica var under antiken en romersk provins i södra Hispania (Iberiska halvön), geografiskt ungefär motsvarande dagens Andalusien i Spanien. Senare, under morisk tid på 800-talet, blev Baetica en del av Al-Andalus. Huvudstad var Corduba, som idag heter Córdoba.

Hispania Baetica gränsade i väster till provinsen Lusitania (ungefär dagens Portugal), och i norr till den av kelter språkligt-kulturellt dominerade romerska provinsen Hispania Tarraconensis. 

Före införlivandet i Romarriket fanns i det som skulle bli Baetica en ursprungsbefolkning, ett keltiskt tryck från norr, enstaka grekiska kolonier, men desto fler feniciska hamnstäder vid kusten. Staden Gadir (dagens Cadiz) grundades av fenicierna (feniciska "גדר", ungefär "muromgärdad stad") 1104 f.Kr. och är Europas äldsta permanent bebodda stad. Fenicierna använde kolonin i sin handel med Tartessos, en stadsstat som arkeologer tror har varit belägen någonstans nära mynningen av floden Guadalquivir, cirka tre mil nordväst om Cadiz.I det bergiga område som skulle bli Baetica fanns flera bofasta iberiska stammar som bör ha talat ett språk besläktat med det som talades i Tartessos. Geografen Claudius Ptolemaios benämnde språket turdetanska. Han omnämnde även bland folkgrupperna i Baetica helleniserade turdulier med sin stad Baelon i inlandet på tryggt avstånd från de kustnära puniska (feniciska) handelskolonierna. , 

Romarna kom till halvön redan 218 f.Kr. och fick kontroll över i princip hela Ishfania (som det feniciska namnet på halvön ursprungligen kan ha varit), efter andra puniska kriget (kriget mot "punicus", dvs. feniciernas ättlingar i Kartago och dess besittningar) år 201 f.Kr. Izpania var dock ganska oberoende i nästan 200 år. År 197 f.Kr. – när Rom blivit republik – delades halvön in i Hispania Citerior och Hispania Ulterior, och den sist nämnda provinsen hade inte Rom någon riktig kontroll över. Först under kejsar Augustus tid (27 f.Kr. – 14 e.Kr.) inleddes en romanisering på allvar. Hispania Ulterior delades i två delar: Hispania Baetica och Hispania Lusitania, medan Citerior fick namnet Hispania Tarraconensis.

Se även 
 Betiska kordiljäran

Referenser 
  

Romerska provinser
Picenum

Picenum eller Regio V Picenum var ett område och region i Italien under romerska rikets tid. I Augustus regionindelning (7 f.Kr.) hade den nummer V.  

Picenum var ursprungligen folkslaget piceners område. Landskapet latiniserades snabbt från 200-talet f. Kr. under Roms styre, en del av befolkningen tvångsförflyttades till Lucania, och medborgarkrigen på 80-talet f. Kr. innebar slutet för en picenska kulturen. Picenum var födelseplats för bland andra Pompejus, hans far Pompeius Strabo och Cicero. Regionen låg i nuvarande Marche i Italien.

Källor 

Italiens geografi
Italienska områden
John F. Kennedy, Jr.

John F. Kennedy, Jr., kallad John-John, född 25 november 1960 i Washington D.C., död 16 juli 1999 utanför Martha's Vineyard, Massachusetts, var en amerikansk advokat och chefredaktör. Han var son till president John F. Kennedy och Jacqueline Kennedy Onassis.

Biografi
Kennedy Jr föddes strax efter att fadern, John F. Kennedy, hade valts till president. Den 22 november 1963 mördades hans far och dåvarande president i USA. Tre dagar senare, samma dag som han fyllde 3 år, begravdes president Kennedy på Arlingtonkyrkogården. Ett fotografi visar hur John-John gör honnör inför sin mördade fars kista.

Han läste juridik och arbetade ett tag som biträdande distriktsåklagare. 1995 grundade han den politiska tidskriften George för vilken han var chefredaktör. I september 1996 gifte han sig med Carolyn Bessette (1966–1999). Hon hade arbetat som PR-kvinna för modefirman Calvin Klein när hon träffade Kennedy Jr, men slutade arbeta då de gifte sig.

John F. Kennedy, Jr. omkom i en flygolycka på väg till en kusins bröllop, då hans privatplan havererade i havet vid Martha's Vineyard nära Cape Cod i Massachusetts. Vid olyckstillfället omkom även hans hustru och hennes syster, Lauren Bessette. John F Kennedy Jr blev 38 år gammal. Hans kropp påträffades fortfarande fastspänd i pilotsätet.

Källor
John F. Kennedy Jr., Heir to a Formidable Dynasty Katharine Q. Seelye. The New York Times 19 juli 1999. Läst 11 november 2016.

Noter

Tryckta källor

Externa länkar 
 

John F. Jr.
Personer som omkommit i flygincidenter
Män
Födda 1960
Avlidna 1999
Personer från Washington, D.C.
Amerikanska jurister
Alumner från Brown University
Fixedsys

Fixedsys är ett icke-proportionellt Windows-typsnitt. Namnet betyder fixed system, men uttalas ofta "fixed size" på engelska eftersom glyferna har en fixerad (fast) bredd. Det är det äldsta typsnittet (teckensnitt, enligt Microsofts vokabulär) i Windows och var systemtypsnitt i Windows 1.0. och 2.0. För Windows 3.x ersattes Fixedsys av MS Sans Serif.

Fixedsys försöker efterlikna det ASCII-typsnitt som visas under uppstartsprocessen av de flesta PC-datorer.

I Windows 95, Windows 98 och Windows ME var Fixedsys förvalt typsnitt i systemens ordbehandlare Notepad. I Windows 95 kunde detta typsnitt inte bytas ut.

Exempel
Följande stycke text kommer att visas i Fixedsys om du har det installerat på ditt system. Om inte kommer ett Serif-teckensnitt att användas (såvida du inte ställt in webbläsaren att visa ett egenvalt typsnitt):

Engelska är ett västgermanskt språk som uppkom genom fornengelskans påverkan av nordiska och normandiska erövrare. Idag är engelska världens tredje mest talade språk efter kinesiska och hindi. Cirka 400 miljoner människor har engelska som modersmål. Det är även ett viktigt lingua franca.

Externa länkar
https://web.archive.org/web/20120204155028/http://fixedsys.moviecorner.de/?l=1 TrueType-version av Fixedsys under GNU General Public License

Typografi
Typsnitt
Hilary Lunke

Hilary Lunke, född Hilary Homeyer 7 juni 1979 i Edina i Minnesota är en amerikansk professionell golfspelare.

Som amatör ställde Lunke upp i sju U.S. Women's Amateur Championships och 1997 och 1999 blev hon tvåa i Women's Western Amateur. Hon var medlem i de amerikanska Curtis Cup och World Amateur-lagen. När hon studerade på Stanford University vann hon All-American fyra gånger och universitetsmästerskapen två gånger med deras idrottsförening Stanford Cardinal. 2001, innan hon blev professionell, vann hon South Atlantic Amateur champion.

Hon blev professionell 2001 och medlem på LPGA-touren 2002. Den 7 juli 2003 besegrade hon Kelly Robbins och Angela Stanford i ett 18-håls särspel och vann därmed US Womens Open vilket även var hennes första seger på LPGA-touren. Under tävlingen var hennes make Tylar hennes caddie. Efter den segern har inte Lunke lyckats så bra och hon har missat kvalificeringsgränsen i många tävlingar.

Externa länkar
Profil på LPGA Tour

Amerikanska golfspelare
Kvinnor
Födda 1979
Levande personer
Personer från Edina, Minnesota
Idrottare från Minnesota
Idrottare i Stanford Cardinal
Alumner från Stanford University
Rosenius

Rosenius är ett svenskt efternamn, som den 31 december 2013 bars av 254 personer bosatta i Sverige. Den i eftertiden mest kände med detta namn var väckelsepredikanten Carl Olof Rosenius.

Personer med efternamnet Rosenius
 Agatha Rosenius (1814–1874), psalmförfattare
 Bengt Rosenius (1918–1979), officer i flygvapnet, generalmajor
 Carl Rosenius (1897–1981), finländsk läkare
 Carl E. Rosenius (1869–1942), arkitekt
 Carl Olof Rosenius (1816–1868), väckelsepredikant, skribent, psalmförfattare
 Efraim Rosenius (1855–1932), journalist
 Elisabeth Rosenius (1848–1889), grundare av Föreningen för sömmerskor
 Erik Rosenius (1667–1738), präst, "stamfar till fyra adliga ätter"
 Erik Anders Rosenius (1814–1866), präst, hovpredikant
 Frank Rosenius (född 1940), sjöofficer, viceamiral
 Josef Rosenius (1853–1930), präst, författare
 Martin Rosenius (1825–1901), teolog, professor
 Nils Rosenius (1898–1972), ämbetsman
 Paul Rosenius (1865–1957), läkare, ornitolog och författare
 Ragnhild Rosenius (född 1932), arkitekt
 Åke Rosenius, flera personer
 Åke Rosenius (illustratör) (född 1965), illustratör och serietecknare
 Åke Rosenius (VD) (född 1957), VD och häcklöpare

Carl Olof Rosenius släktträd (urval)
 Anders Rosenius, komminister i Nysätra, Västerbottens län
 Carl Olof Rosenius (1816–1868), väckelsepredikant
+ Agatha Rosenius (1814–1874), psalmförfattare, gift med Carl Olof Rosenius
 Carl David Rosenius, civilingenjör
 Carl E. Rosenius, (1869–1942), arkitekt
 Josef Rosenius (1853–1930), komminister, författare
 Efraim Rosenius (1855–1932), redaktör
 Martin Rosenius (1825–1901), teolog, professor
 Paul Rosenius (1865–1957), läkare, ornitolog

Källor

Svenska efternamn
Gens Aelia

Gens Aelia, Aelii, eller Aeliska ätten, var en plebejsläkt i Romerska riket. 

 Publius Aelius Paetus, konsul 337 f.Kr.
 Gaius Aelius Paetus, konsul 286 f.Kr.
 Publius Aelius Paetus, konsul 201 f.Kr.
 Sextus Aelius Paetus Catus, 198 f.Kr.
 Publius Aelius Ligus, konsul 172 f.Kr.
 Quintus Aelius Paetus, konsul 167 f.Kr.
 Quintus Aelius Tubero, folktribun 130 f.Kr.
 Lucius Aelius Stilo, filolog
 Lucius Aelius Tubero, officer och historiker, omkring 58 f.Kr.
 Quintus Aelius Tubero, jurist, omkring 46 f.Kr.
 Gaius Aelius Gallus, ståthållare i Egypten, som 25 f.Kr. genomförde ett fälttåg till Arabia felix
 Quintus Aelius Tubero, konsul 11 f.Kr.
 Lucius Aelius Lamia, konsul 3
 Sextus Aelius Catus, konsul 4
 Lucius Aelius Seianus, praetorianprefekt under Tiberius
 Lucius Aelius Lamia, sedan 70 förste make till Domitia Longina
 Publius Aelius Traianus Hadrianus (Hadrianus), kejsare
 Lucius Aelius Caesar, Hadrianus arvinge, konsul 137
 Lucius Aelius Aurelius Commodus (Commodus), kejsare
 Lucius Aelius Verus, medkejsare till Marcus Aurelius
 Aelius Herodianus, grammatiker vid Marcus Aurelius tid
 Aelius Aristides, retoriker
 Aelius Dionysius, lärd
 Aelius Donatus, grammatiker
 Aelius Spartianus, historiker
 Gaius Aelius Gallus, jurist eller grammatiker
 Aelius Theon

 Aelia Paetina, dotter till Sextus Aelius Catus och andra fru till kejsar Claudius
 Aelia Flacilla, första fru Theodosius I
 Aelia Galla Placidia, dotter Theodosius I
 Aelia Pulcheria Augusta, syster Theodosius II

 Aelia Augusta är det romerska namnet på Augsburg
 Aelia Capitolina var det romerska namnet på Jerusalem

Pons Aelius, som nu heter Ponte Sant'Angelo, är en bro i Rom, som byggdes av kejsar Hadrianus.

Personer i Romerska riket
Romerska namn
Allan Eriksson

Det finns flera personer med namnet Allan Eriksson:

Allan Eriksson, direktör och politiker, se Allan Eriksson (direktör)
Allan Eriksson, kompositör och musiker, se Allan Eriksson (kompositör)
Allan Eriksson, diskuskastare, se Allan Eriksson (diskuskastare)
Allan Eriksson, författare, se Allan Eriksson (författare)
Gösta Westerlund (musiker)

Bror Gösta Westerlund, född 21 september 1907 i Njurunda församling, Västernorrlands län, död 4 juni 1980 i Älvsjö, var en svensk kapellmästare och musiker (dragspel).

Westerlund omnämns i Povel Ramels Birth of the gammeldans från revyn På avigan (1966). Han är begravd på Skogskyrkogården i Stockholm.

Källor 
 Westerlund, Bror Gösta på SvenskaGravar.se

Svenska dragspelare under 1900-talet
Svenska kapellmästare
Svenska musiker under 1900-talet
Personer från Njurunda socken
Gravsatta på Skogskyrkogården i Stockholm
Födda 1907
Avlidna 1980
Män
Patricia Meunier-Lebouc

Patricia Meunier-Lebouc, född 16 november 1972 i Dijon i Frankrike är en professionell golfspelare. Hennes efternamn som ogift var Meunier och hon är gift med Antoine Lebouc som var en professionell golfspelare på PGA European Tour under 1990-talet.

Meunier-Lebouc blev professionell 1994 och spelade till en början på Ladies European Tour där hon i juni 2005 hade vunnit sex tävlingar. Hon slutade bland de tio bästa i penningligan 1997 och 2000. 2001 blev hon medlem på den amerikanska LPGA-touren där hon i november 2005 hade vunnit två tävlingar.

Hon vann majortävlingen Kraft Nabisco Championship 2003. 2000 blev hon den förste franske spelaren som deltog i Solheim Cup och hon var med i det europeiska laget även 2003. Hon har fortsatt att spela några tävlingar varje år på Europatouren.

Meriter

Majorsegrar
2003 Kraft Nabisco Championship

Övriga proffssegrar
1994 English Open (Europatouren)
1997 Irish Open (Europatouren), Praia D'el Rey European Cup (lagtävling)
1998 Air France Open (Europatouren)
2000 Ladies French Open (Europatouren), Ladies Austrian Open (Europatouren)
2002 State Farm Classic (LPGA-touren)

Externa länkar
Officiell webbplats
Profil på LPGA Tour
Profil på Ladies European Tour



Franska golfspelare
Kvinnor
Födda 1972
Levande personer
Personer från Dijon
Stoppa sabbet

Stoppa sabbet var Televerkets kampanj under 1980-talet i kamp mot vandaliseringen av telefonkiosker i Sverige. Kampanjen startade 1980. Under kampanjen ritade skolbarn teckningar som sedan användes som affischer. 

Kampanjen Stoppa sabbet bekostade även Staffan Hildebrands film Stockholmsnatt (1987), där huvudpersonen Paolo Roberto bland annat slår sönder tre telefonkiosker. När huvudpersonens lillebror senare i filmen utsätts för misshandel går det inte att ringa till SOS Alarm då alla de närmaste telefonkioskerna är sönderslagna.

Referenser 

Antivåldskampanjer
Telefoni
Förstörelse
Sverige under 1980-talet