kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
The Blair Witch Project

The Blair Witch Project är en amerikansk skräckfilm från 1999 i regi av Daniel Myrick och Eduardo Sánchez.

Handling 
Tre ungdomar beger sig ut i USA:s vildmark för att göra en dokumentär om den lokala legenden "The Blair Witch" ("Blair-häxan"). 

Utrustade med videokameror, bandspelare, proviant och tält ger de sig in i Black Hills Forest i Maryland, där de sedan försvinner spårlöst. Ett år senare hittas deras kamerautrustning och resultatet blev denna film.

Om filmen 
Filmskaparna använder berättargreppet funnen film (engelska found footage) som innebär att filmen utgörs av dokumentära sekvenser som spelats in utan manus. The Blair Witch Project var inte först med detta (exempelvis Cannibal Holocaust från 1980 är en föregångare) men det var den första stora kommersiella framgången med detta sätt att berätta på och den inspirerade ett flertal filmer i liknande stil. Bland dessa kan nämnas filmerna Cloverfield och REC.

Allt foto kommer från rollfigurernas egna handhållna kameror och dialogen är improviserad.

Blair Witch Project hade i början av 2008 omsatt 250 miljoner dollar, vilket motsvarar 10 000 gånger dess budget. Räknat i intäkter gör det filmen till en av världens mest lönsamma filmproduktioner någonsin.

År 2000 fick filmen en uppföljare i Blair Witch 2 som dock inte använde konceptet funnen film. 2016 hade ytterligare en uppföljare premiär, Blair Witch.

Marknadsföring 
The Blair Witch Project marknadsfördes först som en dokumentär, dvs som att händelserna i filmen verkligen hade ägt rum i verkligheten. Innan filmen släpptes publicerades det tidningsartiklar om de tre ungdomarna som enligt utsago hade försvunnit i den mytomspunna skogen och att videoinspelningar tillhörande dem hade hittats, men detta var alltså bara marknadsföring för filmen.

Rollista (i urval) 
 Heather Donahue - Heather Donahue
 Joshua Leonard - Joshua 'Josh' Leonard
 Michael C. Williams - Michael 'Mike' Williams
 Bob Griffin - Short Fisherman
 Jim King - Interviewee
 Sandra Sánchez - Waitress
 Ed Swanson - Fisherman With Glasses

Externa länkar 
 Officiell webbplats
 

Amerikanska filmer 1999
Amerikanska skräckfilmer
Amerikanska fiktiva dokumentärfilmer
Maryland på film
Amerikanska spökfilmer
Häxor på film
Engelskspråkiga filmer
Bajamaja

Bajamaja AB är ett företag som främst tillhandahåller flyttbara utomhustoaletter, vilka ofta används vid till exempel byggarbetsplatser, badstränder, golfplatser eller stora evenemang.

Företaget 
Bajamaja AB registrerades år 2001 och ägs av Frederic Olsson. Bolaget är lokaliserat i Tomelilla. Till Bajamaja AB hör samarbetspartners Several AB och Sanifix AB. Den senare grundades år 1991 i samband med Vattenfestivalen i Stockholm och marknadsför Bajamajan samt den flyttbara toaletten Holken som båda har samma konstruktion. Sanifix finns i Kungsängen och grundades av bröderna Erik och Håkan Dahlström. Several AB registrerades år 1995 och har samma ägare som Bajamaja AB.

De tre företagen har delat upp den svenska marknaden för flyttbara toaletter under sig. Bajamaja AB har hand om bland annat Skåne, Småland och Blekinge, Sanifix AB är verksam i bland annat Stockholm, Sundsvall och Örebro medan Several AB sköter marknaden i bland annat Göteborg, Jönköping och Trollhättan.

Namnet 
Bajamaja har med tiden blivit en folklig benämning för portabla toaletter och finns med i Svenska Akademiens ordlista över svenska språket (bajamaja=flyttbar toalett).

Noter

Källor 
 Bajamaja AB
 Solidinfo: Bajamaja AB.
 Solidinfo: Sanifix AB.
 Solidinfo: Several AB.

Svenska företag
Toaletter
Network operating system

Ett NOS (Network Operating System) är ett operativsystem anpassat för nätverk. Man har tillgång till funktioner för att dela information och hårdvara exempelvis filer och skrivare. Man har också funktioner som tillåter en att administrera och serva datorer i nätverket via en central dator som också kallas server.

Dagens vanligaste NOS är Linux och Windows Server (senaste versionen är 2012), tidigare versioner kallades Windows NT.

Operativsystem
Bladel

Bladel är ett litet samhälle i södra Nederländerna. Med inslag av gammalmodig stil är det som en rundresa i en saga av hagar med minihästar och får, vägar av klappersten och små söta hus. Orten har 15 597 invånare (februari 2012).

Ligger ungefär 25 minuters bilresa från staden Eindhoven med dess 200.000 invånare och därifrån cirka två timmar med tåg till Amsterdam.

I denna del av Nederländerna hålls en årlig karneval (runt februari) där paradtågen med stora paradvagnar (som byggs nya varje år) rullar på gatorna, spelande till musik och utklädda, glada holländare. På kvällen är det kalas för alla åldrar där man klär ut sig till vad man vill. Karnevalen varar i fem dagar. 

Kommuner i Noord-Brabant
Orter i Noord-Brabant
NOS

NOS, Nos, NoS, nos eller n.o.s. kan syfta på olika saker:

 NOS – en avdelning inom National Oceanic and Atmospheric Administration (NOAA), se National Ocean Service
 NOS – statlig TV-kanal i Nederländerna, se Nederlandse Omroep Stichting
 NOS – ett operativsystem anpassat för nätverk, se Network operating system
 NOS – ett system som sprutar in N2O (lustgas) i insuget till en motor  från engelska Nitrous Oxide System, se lustgassystem
 NOS –  enzymer som katalyserar produktionen av kväveoxid från L-arginin från engelska nitrous oxide synthase, se kväveoxidsyntas
 NOS – ett uttryck som ofta används inom medicinsk diagnostik från engelska "Not Otherwise Specified", se Utan närmare specifikation 
 NOS – ett operativsystem för enklare mobiltelefoner, se Nokia OS
 Nos – luktorgan hos däggdjur.
Serieförlag

Ett serieförlag är ett förlag som specialiserat sig på att publicera tecknade serier. Förlaget ansvarar för tryckning och distribution av ett verk. Ett serieförlags verksamhet skiljer sig åt beroende på vilken typ av serier de publicerar. Stora serieproducenter som ger ut sina serier i häftesform och på regelbundna publiceringsdatum (t.ex. serier som Batman eller Kalle Anka), arbetar på liknande sätt som en tidningsutgivare. Förlag som i första hand producerar album eller illustrerade noveller av enskilda författare arbetar mer som ett bokförlag.

Serieförlag i urval

Frankrike och Belgien
Bamboo
Casterman
Dargaud
Les Humanoïdes Associés
Le Lombard

Sverige

Serietidningar och -album
 Albumförlaget
 Bonnier Carlsen
 Egmont Kärnan
 Bokförlaget Semic
 Seriefrämjandet

Dagspresserier
Bulls Press

USA

Serietidningar och -romaner
 Dark Horse Comics
 DC Comics
 IDW Publishing
 Image Comics
 Marvel Comics

Dagspresserier
 King Features Syndicate

Se även
Syndikering

Referenser

Noter

Översättning
Stookie

Stookie är en skotsk TV-serie från 1985.

Om TV-serien
Stookie regisserades av David Andrews. Manuset skrevs av James Graham och Allan Prior. Serien sändes i svensk TV under slutet av 1980-talet.

Rollista 
 Mark McKeown – Tom McEwan
 Stephen Cotter – David Munro
 Ewen Emery – polis
 Garrick Hagon – Sawyer
 Stuart Hepburn – PC Hendrie
 David McKay – Stookie Doyle
 Melanie McLean – Kirsty Munro
 Leonard O'Malley – 'Big' Harper
 Caroline Paterson – Eve Peel

Externa länkar
 

Brittiska TV-serier från 1980-talet
Resa i det okända

Resa i det okända (originaltitel: The Odyssey) är en kanadensisk TV-serie från 1992–1995 som handlar om en kille vid namn Jay som ligger i koma sedan han fallit ner från ett träd. Medan han ligger i koma så drömmer han konstiga drömmar där han upplever ett äventyr i en värld utan vuxna. Han drömmer att han träffar Alpha (Ashley Rogers) som är en av hans bästa vänner i verkligheten, och Flash (Tony Sampson) som är hans värsta fiende. Men i drömmen hjälper Flash Jay som en vän med att hitta Jays pappa som varit död i 5 år.

Serien hade svensk premiär i början på 90-talet och gick sedan i repris i sommarlovsprogrammet Salve.

Rollista

Källor

Externa länkar
 
Kanadensiska TV-serier från 1990-talet
Barnprogram på TV
TV-seriestarter 1992
TV-serieavslutningar 1994
Engelskspråkiga TV-serier
TV-program i CBC Television
Häcklöpning

Häcklöpning, häck, löpgren inom friidrott. Officiella distanser är 100 m för damer, 110 m för herrar och 400 meter för bägge könen. (Till och med OS 1968 löpte damerna 80 m.)

Rekord

Regler
 10 häckar skall passeras på den egna banan. För ungdomsklasser med kortare avståndet varierar antalet häckar från 5 upp till 10 st.
 Det ena benet får dras lite utanför häcken, men inte så att det stör löparen på banan intill, eller att benet "släpar" och går lägre än häcken
 Det är tillåtet att riva häckarna, så länge som detta inte sker avsiktligt
I övrigt gäller samma regler som för övrig banseparerad löpning inom friidrott.

Höjder och avstånd utomhus 
I listan nedan står K för damer, F för flickor, M för herrar och P för pojkar. Observera att veteranklasser kan ha andra distanser och häckhöjder, samt att distanser och häckhöjder för juniorklasser kan skilja sig länder emellan. För häckhöjderna gäller en tolerans på plus/minus 0,3 cm.

Höjder och avstånd inomhus

Se även
 60 meter häck
 100 meter häck
 110 meter häck
 400 meter häck
 200 meter häck
 300 meter häck
 Hinderlöpning

Referenser

Häcklöpning
Brasiliens riksvapen

Brasiliens riksvapen har funnits sedan Brasilien blev en republik i slutet av 1800-talet.

Riksvapnet består av ett emblem omgivet av grenar av kaffe och tobak, som båda är viktiga grödor i Brasilien. I den blå cirkeln i mitten finns stjärnbilden Södra korset och de 27 stjärnorna vid cirkelns kant representerar Brasiliens 26 delstater och det federala distriktet. På det blå bandet finns Brasiliens officiella namn (República Federativa do Brasil) och det datum då den federativa republiken skapades, 15 november 1889.

Till sin form har riksvapnet en hel del likheter med socialistiska emblem, men de designades först långt senare på 1900-talet.

Brasiliens nationalsymboler
Riksvapen i Sydamerika
Heraldiska vapen med stjärnor
Heraldiska vapen med svärd
Formel 1-VM 1981

hade 15 deltävlingar som kördes under perioden 15 mars-17 oktober. Förarmästerskapet vanns av brasilianen Nelson Piquet och konstruktörsmästerskapet av Williams-Ford.

Vinnare 
 Förare:  Nelson Piquet, Brasilien, Brabham-Ford
 Konstruktör:  Williams-Ford, Storbritannien

Grand Prix 1981

Grand Prix utanför VM 1981

Stall, nummer och förare 1981

Slutställning förare 1981

Slutställning konstruktörer 1981

Externa länkar

Säsonger
Stämgaffel

Stämgaffeln är ett enkelt redskap för att frambringa en fast tonhöjd. Den består av en U-formad metallbit med ett litet handtag och två långa skänklar. När gaffeln slås mot något sätts skänklarna i vibration, vilket skapar en svag, sinusliknande ton. En stämgaffel ger efter en tid ifrån sig bara en frekvens, vilket gör den lämplig att ge referens- eller stämton då man stämmer instrument och för att ge ton vid a cappella-sång.

Historia
Stämgaffeln uppfanns av den engelske lutspelaren John Shore år 1711.

Användning 
Eftersom stämgaffeln inte har någon egentlig resonanskropp är ljudet från den mycket svagt. För att uppfatta tonen måste den hållas nära, eller mot huvudet. Ett vanligt sätt är att hålla den mot kindbenet. Detta gör att den kan användas under pågående konserter utan att höras för publiken.

Man kan också placera gaffeln mot något som ger resonans, till exempel en låda. Lådan fungerar då som ett slags förstärkare till ljudet från stämgaffeln.

I sångsammanhang har stämgaffeln stor användning, medan dess funktion vid stämning av instrument allt oftare ersatts med stämapparater.

Typer 
Den vanligaste frekvensen är 440 Hz, men även varianter i 442 eller 444 Hz förekommer. Samtliga dessa tre används för att intonera ett ettstruket a. Andra tonhöjder förekommer sporadiskt.

Härledning av frekvensen 
Stämgaffelns frekvens beror på dess dimensioner och materialet den är gjord av:

där:
  är stämgaffelns n:te delton, {n=1,2,3...}
  är den n:te positiva roten av , som följer av gränsvilkoren till skänklarnas konsolbalkstruktur.
 A är tvärsnittsarean på skänklarna
 L är längden på skänklarna
 E är materialets elasticitetsmodul
  är materialets böjtröghetsmoment
 ρ är materialets densitet

Källor

Se även 
Stämning (musik)
Normalton
Strukturakustik

Externa länkar

Akustik
Musikutrustning
Sinustakykardi

Sinustakykardi är ett medicinskt observandum, som innebär att hjärtat slår för snabbt (takykardi) men med bevarad sinusrytm.

Ett normalt hjärta har sinusrytm, det vill säga att det slår i viss takt och att hjärtats elektriska impulser skapar vissa återkommande kurvor som kan ses vid EKG. Normal sinusrytm ska i normalfallet inte ge högre hjärtfrekvens i vila än 100 slag per minut för vuxna, medan barn kan ha högre normalpuls. När sinuskurvorna är normala, men hjärthastigheten för snabb, kallas tillståndet sinustakykardi. Sinustakykardi för vuxna har 100-150 slag per minut, och hjärtslagen bör kännas starka vid pulsmätning. Vid sinustakykardi är det vanligt med palpitationer, hyperhidros, yrsel och trötthet.

Sinustakykardi kan ha psykiska orsaker, till exempel stress, upphetsning eller ångest, och beror då på att hjärthastigheten blir högre genom ett påslag av autonoma nervsystemet, i synnerhet genom adrenalin. Det kan också bero på chock, och uppkomma för att kompensera för, eller undvika, blodtrycksfall. Det är ett vanligt tecken vid smärta, feber, anemi, giftstruma, hypoxi, och efter att ha tagit stimulantia såsom nikotin eller koffein. Sinustakykardi uppkommer också normalt under fysisk träning. Dock kan det samtidigt vara ett tecken på hjärtsvikt, och bör därför undersökas av läkare.

Se även 
 Hjärtfrekvens
 Paroxysmal takykardi
 Takyarytmi

Källor
 http://www.mauvila.com/ECG/ecg_sinus.htm
 http://www.medterms.com/script/main/art.asp?articlekey=9743
 https://web.archive.org/web/20130703062837/http://www.ahealthstudy.com/diseases/sinus-tachycardia

Arytmier
Stress
NM

NM, Nm och nm kan syfta på

 NM – sporttävlingar där deltagarna kommer från Nordens stater, se Nordiska mästerskap
 NM – årliga idrottstävlingar i Norge, se Norska mästerskap
 NM – mästerskap öppna för deltagre från Norrland, se Norrländska Mästerskapet
 Norrländska mästerskapet i boxning, instiftat 1924
 Norrländska mästerskapet i cykelsport, instiftat 1933
 Norrländska mästerskapet i fotboll 1926–1953, de senare åren under namnet Norrländska seriemästerskapen
 Norrländska mästerskapet i friidrott, instiftat 1945, åtminstone vissa år under namnet Norrländska elitspelen
 Norrländska mästerskapet i handboll, instiftat 1942
 Norrländska mästerskapet i orientering, instiftat 1942
 Norrländska mästerskapet i simning, instiftat 1933
 NM – en svensk kombinerad TV-spelstidskrift och serietidning, se Nintendo-Magasinet
 NM – en amerikansk delstat, se New Mexico
 NM - Nationalmuseum, Stockholm

Måttenheter
 Nm – SI-enheten för vridmoment, se newtonmeter
 nm – en längdenhet, se nanometer

Källor
Ben (skelett)

Ett ben är en fast del av skelettet, som består av benvävnad. Ben kan bildas på två sätt, genom direkt benbildning eller indirekt benbildning.

Det största benet hos människan är lårbenet och det minsta är stigbygeln.

Olika typer av ben

Rörben 
Rörben är cylinderformade ben som innehåller benmärg.

Platta ben 
Platta ben är släta ben, som i skallen, skulderbladen, bröstet och bäckenet. Dessa har oftast en skyddande funktion.

Se även
 Osteologi

Referenser

Externa länkar 

Skelettet
Autódromo Juan y Oscar Gálvez

Autódromo Juan y Oscar Gálvez (även känd som Autódromo Buenos Aires), tidigare Autódromo 17 de Octubre (1952-1955), Autódromo Municipal de la Ciudad de Buenos Aires (1955-1989) och Autódromo Oscar Alfredo Gálvez (1989-2008), är en racerbana belägen i Buenos Aires i Argentina. Banan, som byggdes , ligger i en park söder om staden. Här kördes Argentinas Grand Prix under tjugo säsonger mellan 1953 och 1998.

I närheten av Autódromo Juan y Oscar Gálvez finns också en kartingbana.

F1-vinnare

Externa länkar 
 

Racerbanor i Argentina
Formel 1-banor
Sportanläggningar invigda 1952
Kungsgatan

Kungsgatan kan syfta på.

 Kungsgatan (film) – en svensk dramafilm från 1943 i regi av Gösta Cederlund
 Kungsgatan (roman) – en roman från 1935, skriven av Ivar Lo-Johansson

Gator
 Kungsgatan, Borås
 Kungsgatan, Eskilstuna
 Kungsgatan, Göteborg
 Kungsgatan, Jönköping
 Kungsgatan, Karlstad
 Kungsgatan, Luleå
 Kungsgatan, Lund
 Kungsgatan, Malmö
 Kungsgatan, Norrköping
 Kungsgatan, Ronneby
 Kungsgatan, Stockholm
 Kungsgatan, Uddevalla
 Kungsgatan, Umeå
 Kungsgatan, Uppsala
 Kungsgatan, Örebro
 Norra Kungsgatan – en gata i Gävle, se Rådhusesplanaden, Gävle

Se även
 Kungsvägen
Ruth Stevens

Ruth Astrid Frideborg Stevens, omgift Roeck Hansen, född Nilsson 21 mars 1903 i Norrköping, död 27 mars 1989 i Engelbrekts församling i Stockholm, var en svensk skådespelare.

Biografi 
Stevens inledde sin verksamhet vid teatern hos Ernst Rolf 1927. Hon engagerades av Gösta Ekman vid Vasateatern 1932–1937. Hon filmdebuterade 1931 i Ivar Johanssons Skepparkärlek och kom att medverka i nästan 20 film- och TV-produktioner. 

Hon var gift första gången 1928–1933 med skådespelaren Gösta Stevens och andra gången 1946 med teaterchefen Harry Roeck-Hansen. I samband med sitt andra äktenskap lämnade hon teatern, men hon gjorde på äldre dagar några enstaka roller på film och i TV.

Stevens är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Filmografi i urval 

 

 (kortfilm)

Teater

Roller (ej komplett)

Radioteater

Roller

Källor

Externa länkar 
 
 

Kvinnor
Födda 1903
Avlidna 1989
Svenska scenskådespelare
Svenska skådespelare under 1900-talet
Skådespelare från Norrköping
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Duke Kahanamoku

Duke Paoa Kahinu Mokoe Hulikohola Kahanamoku, smeknamn "The Big Kahuna", född 24 augusti 1890 i Honolulu, Hawaii, död 22 januari 1968 i Honolulu, Hawaii, var en amerikansk simmare och surfare.

Kahanamoku brukar ofta betecknas som uppfinnaren av den moderna surfingsporten, men han är förmodligen mer känd i världen som flerfaldig OS-guld-medaljör och världsrekordhållare.

Mellan de olika olympiska spelen 1912,  1920 och 1924 och därefter reste han runt i världen (framförallt i USA och i Australien) och hade simuppvisningar och passade samtidigt på att göra reklam för surfingsporten.

När han inte var på simturnéer tjänstgjorde Kahanamoku som sheriff i Honolulu, Hawaii mellan 1932 och 1961. Han medverkade, främst i mindre roller, i ett antal spelfilmer och dokumentärfilmer inspelade i Hollywood med regissörer som John Ford och Victor Fleming.

Referenser

Amerikanska surfare
Amerikanska simmare
Amerikanska olympiska guldmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 1912
Olympiska guldmedaljörer 1920
Amerikanska olympiska silvermedaljörer
Olympiska silvermedaljörer 1912
Olympiska silvermedaljörer 1924
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1912 från USA
Tävlande i simning vid olympiska sommarspelen 1912
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1920 från USA
Tävlande i simning vid olympiska sommarspelen 1920
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1924 från USA
Tävlande i simning vid olympiska sommarspelen 1924
Födda 1890
Avlidna 1968
Män
Idrottare från Hawaii
Personer från Honolulu
Indian Airlines

Indian Airlines var ett av Indiens ledande statsägda flygbolag, innan det slogs samman med Air India 2011. Bolagets IATA-förkortning var IC.

Indian Airlines grundades 15 juni 1953 som ett resultat av att Indiens regering och parlament beslutat nationalisera hela flygbranschen i Indien. Air India blev det bolag som skulle sköta internationell trafik, medan Indian Airlines skulle sköta inrikestrafiken.

Vid grundandet inkorporerades Deccan Airways, Airways - India, Bharat Airways, Himalayan Aviation, Kalinga Air Lines, Indian National Airways, (en del av gamla) Air India, Air Services of India i Indian Airlines, som på så sätt ärvde en flotta om 74 DC-3 Dakotas, 12 Vickers Viking, 3 DC-4:or och diverse mindre flygplan. Flygplanstypen Vickers Viscounts införskaffades 1957 och Fokker F-27 Friendship 1961.

Indiska flygbolag
Indiska företag med statligt ägande
Flygbolag bildade 1953
Kungsgatan, Uddevalla

Kungsgatan är en gågata i centrala Uddevalla. Dess huvudstråk, från Kungstorget till bussterminalen Kampenhof, är centrum för den affärsverksamhet som finns i staden.

Byggnader och anläggningar i Uddevalla
Gågator i Sverige
Kungsgatan, Uppsala

Kungsgatan är en trafikerad gata i centrala Uppsala. Den går från Spårvinkeln, på gränsen till Svartbäcken, från nordväst mot sydost, till Kungsängsleden. Drottninggatan har vid den tänkta korsningen med Kungsgatan bytt namn till Vaksalagatan. Gatan går mellan järnvägen och Fyrisån, parallellt med de båda. 

Kungsgatan bildade tillsammans med Strandbodgatan, Kyrkogårdsgatan och Skolgatan gränsen för den stadskvadrat som utgjorde staden från och med stadsplanen 1643 fram till slutet av 1800-talet. Längs dessa gränsgator byggdes en sammanhängande rad av sädeslador som utgjorde stadens gränser gentemot den kringliggande landsbygden. På kartor från 1600- och 1700-talet refereras därför samtliga av dessa stadsgränsgator till som Ladugatan. Längs den nuvarande Kungsgatan löpte sedan stadsplanen 1643 det så kallade stadsdiket, varför gatan under 1850-talet började kallas för Stadsdiksgatan. Efter att Uppsala centralstation uppförts vid gatan år 1866, och en ny järnväg dragits längs gatan, fick Kungsgatan sitt nuvarande namn. Vid det laget hade den större delen av det gamla stadsdiket tagits bort.

Kända byggnader och platser längs Kungsgatan 
 Mikaelskyrkan - Skolgatan 26
 Gamla Missionskyrkan - Kungsgatan 16
 Raoul Wallenbergskolan (gamla Balderskolan) - Kungsgatan 18
 Nannaskolan - Kungsgatan 22
 Svenska kyrkans mission - Kungsgatan 28
 S:t Johannis kyrka - Kungsgatan 30
 Kvarteret Svanen
 Stadshuset, Uppsala
 Uppsala stadsteater
 Uppsala centralstation
 Lindvalls kaffe

Referenser

Gator i Uppsala
Kopula

Kopula är ett verb som nästan helt saknar semantiskt innehåll och som har en grammatisk funktion i  satser för att binda ihop subjekt och predikativ. Inom grammatiken kallas det också för "bindeverb". Det vanligaste exemplet på kopula i språk är olika motsvarigheter till vara. Inte alla världens språk har kopula, som till exempel arabiskan och vissa sociolekter av amerikansk engelska.

Kopula i svenskan
I svenskan kan det även bestå av "bli", "heta", med flera. Exempel:

Jag är brevbärare.
Hon heter Ingrid.
Det blir fel.

Utelämnat kopula i ryskan
Modern ryska hör till de språk som helt saknar kopula och kan binda ihop subjekt och predikativ utan något verb. På ryska skulle meningen "Jag är brevbärare" bli "Я почтальон", direkt översatt: "Jag brevbärare". Ett annat sätt att analysera denna sats är att ansätta en nollform av kopulan i presens; i preteritum och futurum är former av verbet "быть" (vara) obligatoriska. (Jfr nollmorfem.)

Fram till 1800-talet användes 
"есть"  som bindeord i presens. Det betyder numera "det finns".

Vara i germanska språk

Referenser 

Verb
Syntax
Insticksprogram

Ett insticksprogram, insticksmodul, plug-in eller tilläggsprogram är ett datorprogram som inte körs fristående utan installeras som ett tillägg i ett annat program. Insticksprogrammet tillför det andra programmet nya egenskaper.

Ett historiskt exempel på insticksprogram är Adobe Flash Player som laddades ner och installeras i en webbläsare. När det var aktiverat i webbläsaren kunde man se särskild grafik i webbläsaren som webbläsaren i sig inte hade stöd för. Insticksprogram kan vara specialskrivna för ett särskilt program, men det förekommer även insticksprogram som fungerar tillsammans med flera program. Till exempel finns det virtuella ljudeffekter och instrument, vilka följer den av Steinberg utvecklade standarden VST (Virtual Studio Technology), som kan användas i alla ljudredigeringsprogram och musikprogram som stödjer VST-standarden.

Många program är skrivna som ett ramverk, där sedan användaren själv kan ladda ner de insticksprogram som önskas från fristående företag eller utvecklare.

Referenser