kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tomas Sjödin

Tomas Sjödin, född 6 augusti 1959 i Gudmundrå församling, är en svensk författare och pastor.

Han föddes i Kramfors och växte upp inom pingströrelsen, där han senare verkade som pastor och förkunnare. Han har också arbetat med tv-produktion för pingströrelsens bolag TV-Inter. Sedan mitten av 1990-talet har Sjödin huvudsakligen varit verksam som skribent och författare.

Sjödins skrivande, såväl böcker som krönikor i diverse tidningar och tidskrifter, är ofta självbiografiskt och har en tonvikt på vardagen. Som en röd tråd genom de självbiografiska böckerna finns livet med, och förlusten av två av hans söner som båda två avled i unga år av en hjärnsjukdom. Sjödin återvänder inte sällan till författaren Birger Norman i sina böcker, inte minst i romandebuten Tusen olevda liv finns inom mig (2011).

Han var Sommarpratare 2004 och 2006 och Vinterpratare 2011, 2013, 2014, 2016 samt 2018. Julen 2013 gästade Tomas Sjödin SVT:s julvärd Petra Mede och våren 2013 medverkade han i SVT-programmet När livet vänder, med Anja Kontor. 2005 gjorde han debut som sångtextförfattare på albumet "Hemlängtan" i samarbete med Manna från Göteborg.

Sjödin är också känd från olika ekumeniska sammanhang där han ofta medverkat som föreläsare, inspiratör och förkunnare. Hans samarbete med biskop emeritus Martin Lönnebo i bland annat TV-gudstjänster och bok är en del av detta. Tomas Sjödin är sedan årsskiftet 2005-2006 anställd som pastor vid Smyrnakyrkan i Göteborg som är Sveriges näst största pingstförsamling.

Bibliografi 
Osminkat - om längtan efter församlingens sanna ansikte, 1993 
Den fallna manteln: Frank Mangs: en röst i sin tid - en utmaning i vår tid, 1995 
När träden avlövas ser man längre från vårt kök, 1996 (Cordia)
Den enklaste glädjen, 1998 (Cordia)
Reservkraft, 2001 (Cordia)
Eftervärme, 2003 (Cordia)
Väder, vind och livets allvar, 2005, medförfattare Martin Lönnebo (Cordia)
Ett brustet halleluja, 2008, (Cordia)
Jag lutar åt Gud, 2010, (Libris)
Tusen olevda liv finns inom mig, 2011, (Libris)
Det händer när du vilar, 2013, (Libris)
Det är mycket man inte måste, 2015, (Libris)
Den som hittar sin plats tar ingen annans, 2016 (Libris)
Lita på att det ljusnar, 2019 (Libris)
Jag har slagit upp mitt tält i hoppets land: dag för dag med The Message, 2022 (Libris)
Därutöver krönikör i bland annat Göteborgs-Posten, Dagen, Trots Allt, med flera tidningar och tidskrifter.

Priser och utmärkelser 
2002 – C S Lewis-priset 
2011 och 2013 – Av svenska folket framröstad till vinterpratare
2015 – H.M. Konungens medalj av 8:e storleken i högblått band
2021 - Birger Norman-priset

Referenser

Externa länkar
Författarpresentation på Libris förlag
Författarpresentation på bokförlaget Verbum
Tomas Sjödin, Vinterpratare i Sveriges Radio

Svenskspråkiga författare
Födda 1959
Svenska författare inom kristen litteratur
Män
Levande personer
Sommarvärdar 2004
Sommarvärdar 2006
Personligheter inom svensk pingströrelse
Svenska pastorer
Mottagare av Hans Majestät Konungens medalj
Personer från Kramfors
Vintervärdar 2017/2018
Fotevik

Fotevik är en havsvik i sydvästra Skåne, i anslutning till Höllviken. I området hölls Halör marknad fram till slutet av 1100-talet.

I Fotevikens mynning ut mot Höllviken finns under vatten en närmare trehundra meter lång trä- och stenspärr, Foteviksspärren, vilken började byggas i slutet av 900-talet. Detta stora byggnadsverk har utförts på kunglig order, troligtvis som skydd för den skånska ledungsflottans hamn längre in i Foteviken. Vid arkeologisk utgrävning 2009 påträffades också rester efter en ej färdigställd ringborg, så kallad trelleborg, från slutet av 900-talet ute på Lilla Hammars näs. Den 4 juni 1134 utkämpades slaget vid Foteviken mellan kung Niels av Danmark och tronpretendenten Erik Emune, som avgick med segern. 

Det rika fågellivet i området uppmärksammades tidigt, speciellt då infångandet av falkar. 1529 fick falkeneraren Peder Willomssen av kungen ensamrätt att på fyra år bedriva falkfångst i Lilla Hammar "mot avgift som han brukar erlägga".
Kungen hade stort egenintresse i denna jakt vilket framgår då han 1550 ger order till länsherren Mogens Gyldenstjärna att tillse falkfångarna i hans län att de inte fick sälja sina infångade falkar ("gerfalke") förrän de har varit i Köpenhamn och erbjudit kungen dem.

När Anders Tidström gjorde sin Skåneresa 1756 reste han från Vellinge till Lilla Hammars by över den då grunda Foteviken:

"Från Hvellinge reste vi ned till och tvärs öfver viken, som var mindre än ½ fjerdingsväg och ett godt stycke från landet. Berättades att Kung Carl XII här ridit ner en häst. Han red för långt ut der det var sankblött; en bonde hemtade pistolerna och fick en dukat i drickespengar."
 
Vid Foteviken fanns en järnvägsstation utmed linjen Vellinge-Skanör-Falsterbo, och under början av linjens livstid var detta den enda stationen i anslutning till Höllvikens samhälle, som inte fick någon station förrän 1910 i form av en mindre hållplats.

Sedan 1995 hittar man Fotevikens Museum vid Foteviken.

Se även
 Foteviksområdet (naturreservat)

Källor
 Sven Rosborn: Den skånska historien. Vikingarna. Malmö 2004.
 Danske kancelliregistranter till 1550.
 Resande över Ljungen. Reseberättelser från Falsterbohalvön och Ljungen under 170 år. Kulturföreningen Calluna 1998.

Externa länkar
 Samtliga äldre källor om slaget vid Foteviken
 Sven Rosborn: Vikingatiden på Lilla Hammars näs, Vellinge kommun.

Vellinge kommun
Vikar i Sverige
Dagobert Krikelin

Dagobert Krikelin (Dagwood Bumstead i original), äkta make till seriefiguren Blondie i serien med samma namn. Dagobert bor tillsammans med sin fru, sonen Alexander, dottern Babsan och hunden Daisy i en vanlig amerikansk förort. Han arbetar under den koleriske direktör Julius Dittling på ett kontor någonstans. Tillsammans med grannen Herbert Perman har han trevliga och mindre trevliga sysslor. Störs titt som tätt av den retlige ungen Elon. Dagobert har idag mer eller mindre tagit över seriens huvudroll från sin fru. Han är känd för sin speciella frisyr och sina stora nattmackor (Dagobertmacka). Tecknad av Chic Young.
Dagobert fyller år 20 juli, eller 21 april, enligt serierna från de datumen.

Andra framträdanden
Dagobert gör ett cameoframträdande i Gustaf livs levande.

Referenser

Se även
Dagobertmacka

Amerikanska seriefigurer
Seriefigurer introducerade 1933
Bill Nilsson

Bill Adolf Nilsson, även kallad "Vilde Bill", född 17 december 1932 i Hallstavik, Häverö församling, Stockholms län, död där 25 augusti 2013, var en svensk motocrossåkare. Han blev världsmästare i 500 cc motocross år 1957 på märket Crescent (en modifierad AJS) och år 1960 på en Husqvarna. 

Till detta kan i VM-sammanhang läggas fyra individuella silvermedaljer och fyra lag-guld. Fyra gånger blev han också svensk mästare och två gångare vinnare av Novemberkåsan.

Nilsson tävlade för MK Orion och utsågs till stor grabb år 1955.

Externa länkar
 Aktuell Motorsport - Bill Nilsson
 Dödsnotis

Referenser

Födda 1932
Svenska motocrossförare
Män
Avlidna 2013
Personer från Häverö socken
MK Orion

MK Orion är en motorklubb i Hallstavik i Norrtälje kommun i Sverige. Klubben bildades 1930 och är väl mest känd för sitt speedwaylag Rospiggarna.

Klubbens sektioner 
Bilsport
BMX
Enduro
Motocross
Speedway

Klubbens stora namn 
Bill Nilsson
Bengt Söderström
Jeff Nilsson

Hallstavik
Motorklubbar i Sverige
Sportklubbar bildade 1930
Dimljus

Dimljus kan syfta på:
 Dimstrålkastare – det främre dimljuset på ett fordon
 Dimbakljus – det bakre dimljuset på ett fordon
Dimstrålkastare

Dimstrålkastare kallas det främre dimljuset på ett fordon. De är lampor som sitter antingen separerade från halvljuset eller tillsammans med detta. Eftersom dessa lampor inte är avskärmade, upplevs de som starkare än halvljuset och kan därför blända andra trafikanter. Dimstrålkastarna tänds med en strömbrytare på instrumentpanelen. Vanligtvis tänds en lampa på instrumentpanelen när dimstrålkastarna är aktiverade.

Montering av dimstrålkastare 
De svenska reglerna för montering av dimstrålkastare följer EU:s och lyder som följer: dimljusen ska monteras i par, symmetriskt och måste sitta fast ordentligt, så de inte vibrerar. Vidare ska de placeras högst 40 centimeter in från ytterkanten av bilen och sitta minst 25 centimeter upp från vägbanan, dock får de inte monteras högre än huvudstrålkastarna. Dimstrålkastarna ska luta nedåt minst två procent, för att inte blända mötande fordon, något som bilprovningen kontrollerar vid besiktningen.

Användning av dimstrålkastare 
Det råder olika lagar om användningen av dimstrålkastare i olika länder.

Sverige 
Dimstrålkastarna får i dagsljus alltid användas i stället för halvljus men aldrig tillsammans med detta.

Ett undantag gäller motorcyklar, som i dagsljus får använda dimljus och halvljus enligt EU-direktiv. (Direktivet medger även användning i mörker, men enligt svensk tolkning gäller det endast i dagsljus.)
 
Bötesbeloppet för att bryta mot detta ligger på   I mörker får dimstrålkastarna endast användas vid nedsatt sikt, såsom vid dimma eller kraftig nederbörd, och även då utan halvljus. Om inga siktproblem föreligger får endast halvljus användas. Förbudet för användande av halvljus och dimstrålkastare tillsammans infördes år 1995 med anledning av att det bländar och ger mötande trafik kortare siktsträcka.

Lagtext 
Utdrag ur Trafikförordning (1998:1276) 3 kap. Bestämmelser för trafik med fordon: 

67 § Lyktor och strålkastare får inte användas på sådant sätt att andra förare kan bländas. 

71 § Vid färd på väg med bil, motorredskap klass I, tung terrängvagn, motorcykel eller moped klass I får i stället för halvljus användas annat ljus som är tillräckligt för att uppmärksamma andra trafikanter på fordonet. Detta gäller dock inte vid färd under mörker, i gryning eller skymning eller när väderleksförhållandena eller andra omständigheter föranleder att halvljuset behöver vara tänt. I dimma och vid kraftig nederbörd får dimljus användas i stället för halvljus. Sådant ljus som avses i första stycket, dimljus eller halvljus får inte användas samtidigt. Förbudet gäller inte vid färd med motorcykel under dagsljus.

Australien 
I Australien får dimljus (såväl dimstrålkastare som dimbakljus) användas endast när ett fordon körs i dimma eller under andra farliga väderförhållanden som ger upphov till begränsat siktförhållande. Denna lag dock skiljer sig åt i olika delstater.

New South Wales 
I delstaten New South Wales får dimljus användas när siktförhållandet försämras, till exempel vid regn eller dimma, men även när det är mycket rök eller damm.

Referenser

Externa länkar
Trafikförordningen.

Fordonsbelysning

en:Automotive lighting#Front fog lamps
Dimbakljus

Dimbakljus kallas det bakre dimljuset på ett fordon. De är ett eller två, varierar på olika fordon, starka (vanligen 21 watt) lampor som sitter antingen i bakljuset eller bakom ett separat rött glas, monterat på annat ställe på fordonets bakdel. Detta tänds med en strömbrytare på fordonets instrumentpanel. Vanligtvis tänds en lampa på instrumentpanelen när dimbakljuset är aktiverat för att upplysa föraren om detta faktum. 
Dimbakljusen får användas endast vid dimma, kraftig nederbörd eller liknande förhållanden. Kraftig nederbörd ska nog tolkas som kraftigt snöfall, då ljusen reflekteras i regn och bländar andra trafikanter. Om man misstänker att sikten är så nedsatt att bakomvarande fordon kan ha problem att se det egna fordonet i god tid ska dimbakljuset användas. När det bakomvarande fordonet kommer ifatt det egna fordonet så pass att inga siktproblem föreligger ska dimbakljuset släckas, för att tändas på nytt när det bakomvarande fordonet eventuellt har kört förbi. Detta gäller även om man själv kör förbi ett annat fordon. Grundregeln är att man inte får blända andra trafikanter.

Svenska regler för dimbakljus

I Sverige är dimbakljus ej obligatorisk utrustning. Om ett fordon har dimbakljus, måste dock en kontrollampa för detta finnas.

Nedan ett utdrag ur trafikförordningen (1998:1276) 3 kap. Bestämmelser för trafik med fordon: 

67 § Lyktor och strålkastare får inte användas på sådant sätt att andra förare kan bländas.

72 § Vid färd på väg får dimbakljus användas endast i dimma, vid kraftig nederbörd eller under därmed jämförliga siktförhållanden och på sådant sätt att förare av bakomvarande fordon inte bländas.

Källor
 Trafikförordningen.

Fordonsbelysning
Peter Halldorf

Peter Halldorf, född 21 juni 1958,  är en svensk författare och tidigare pastor i Pingströrelsen, som (2021) är verksam på Nya Slottet i Bjärka-Säby i Vists socken, söder om Linköping.

Biografi 
Halldorf är redaktör och ansvarig utgivare för tidskriften Pilgrim. Pilgrim har sin redaktion i Linköping. Halldorf var fram till 2017 föreståndare för Ekumeniska Kommuniteten i Bjärka-Säby, och medverkar fortfarande (2022) vid retreater och ekumeniska möten som kommuniteten arrangerar på olika platser i Norden. Han är författare till ett stort antal böcker om lärjungaskap, det inre livet och den tidiga kyrkans historia. 

Peter Halldorf har  studerat ökenfäderna, kyrkofäderna och ortodoxa kyrkornas teologi, samt även helgelserörelsen och radikalpietismen. Inte minst Flodbergskretsens radikalpietistiska mystik har intresserat honom, och han har skrivit en bok om denna vänkrets, Hädanefter blir vägen väglös 1997.

Inflytandet från  historiskt rotad, klassisk spiritualitet är grunden för hans undervisning. Biskop emeritus Martin Lönnebo har betytt mycket för honom. De delar samma intresse för östkyrkan.

Halldorf var redaktör för den ekumeniska frikyrkliga tidningen Trots Allt på 1990-talet, och kretsen kring den påverkade hans utveckling. Han är nära vän med Magnus Malm och Ylva Eggehorn från tiden i Nytt Liv/Trots Allt. 

Halldorf är en ekumenisk frontgestalt i svensk frikyrklighet, med ett långvarigt och nära samarbete med såväl svenska kyrkan som med den katolska och ortodoxa kyrkan. År 2022 utsågs han till hedersdoktor vid Lunds universitet med motiveringen att han haft ”ett stort genomslag i svensk kristenhet och väsentligt ökat olika kristna gruppers förståelse för varandra”. 

Halldorf var sommarpratare i Sveriges radio 1998.

Familj 
Peter Halldorf är gift med psykoterapeuten och relationsexperten Christina Halldorf och far till teologen Joel Halldorf. Han är son till pastor Samuel Halldorf.

Priser och utmärkelser 
2003 – Emmauspriset
2003 – Martin Lönnebos spiritualitetspris
2004 – Emmauspriset 
2009 – C S Lewis-priset 
2015 – H.M. Konungens medalj av 8:e storleken i högblått band "För framstående insatser inom ekumeniken".
2022 – Promoverad till teologie hedersdoktor vid Lunds universitet

Bibliografi (i urval)

 (tillsammans med Joel Halldorf)

Referenser

Externa länkar

Vidare läsning
Jørgen Sejergaard, "Peter Halldorf - hans teologi og de andelige strømninger i tiden", artikel i tidskriften Reformatio (Danmark) oktober 2007, nr 3, s.77-87
Surprised by Sacraments" by Dale M. Coulter in First Things http://www.firstthings.com/blogs/firstthoughts/2013/11/surprised-by-sacraments/

Personligheter inom svensk pingströrelse
Svenska teologer under 2000-talet
Sommarvärdar 1998
Födda 1958
Män
Levande personer
Svenska författare inom kristen litteratur
Författare från Östergötland
Mottagare av Hans Majestät Konungens medalj
Personer från Norrköping
Miriam

Mirjam, alternativt Miriam, är ett kvinnonamn med hebreiskt ursprung.

Etymologi 
Mirjam kom till svenskan via grekiskans Μαριαμ (Mariam) som i grekiska varit samma namn som Μαρια (Maria). Detta var också det judisk-arameiska namn som Jesu mor hade, som på svenska kallas för Maria. Till arameiskan har namnet kommit från hebreiskans מִרְיָם (Miryam). 

Den franska varianten är Marie eller den tyska formen Maria, vilket också män kunnat heta sedan medeltiden. Till de europeiska språken har Maria kommit via latinet som favoriserat formen Maria snarare än Mariam. Mirjam finns också på grund av sina rötter i semitiskt språk och religion också i arabiskans مريم (Maryam), vilket är Koranens version av namnet Maria. 

Några föreslagna tolkningar av namnets hebreiska betydelse har varit vacker, hav av bitterhet, rebellisk och efterlängtat barn. Namnet skulle kunna ha kommit från Egypten och i så fall ha kopplingar till orden mry (älskade) och mr (kärlek).

Popularitet i Sverige 
Namnet var populärt i Sverige på 1920-talet. På 1990-talet fanns namnet bland de 150 vanligaste tilltalsnamnen, fast då oftare stavat Miriam. Den 31 december 2005 var totalt 5 584 personer folkbokförda i Sverige med namnet Mirjam eller Miriam, varav 3 023 med det som tilltalsnamn/förstanamn. År 2003 fick 91 flickor namnet, varav 54 fick det som tilltalsnamn/förstanamn.

Namnsdag: 1 juli, (sedan 1993, 1986-1992: 5 juli).

Personer med namnet Mirjam/Miriam 
 Miriam Aïda, sångerska
 Miriam Bryant, sångerska
 Miriam Cani, sångerska
 Mirjam Israel, psykolog
 Miriam Makeba, sydafrikansk sångerska
 Miriam Margolyes, brittisk skådespelerska
 Mirjam Ott
 Miriam Richards, brittisk psalmförfattare
 Mirjam Tuominen, finlandssvensk författare

Se även 
 Bibeln, Gamla Testamentet: Andra och Fjärde Moseboken
 Kristen mytologi

Externa länkar 
 Svenska Akademien
 Behind the name
 Nordic names

Noter 

Kvinnonamn
Namn från Bibeln
Fabien Barthez

Fabien Alain Barthez, född 28 juni 1971 i Lavelanet, Frankrike, är en före detta fotbollsspelare som spelade som målvakt.

Han spelade i franska fotbollslandslaget i EM 2004 och målvakt i det franska ligalaget Olympique de Marseille och engelska Manchester United. Han har spelat flest VM-matcher av alla spelare i Frankrike.

Den 4 oktober 2006 meddelade Barthez den franska tidningen L'Équipe att han lägger av med fotbollen. Efter att ha spelat i VM-slutspelet i Tyskland 2006 fick han inget nytt kontrakt och lade då av med fotbollen. I december 2006 värvades han för comeback för att rädda franska ligans bottenlag FC Nantes Atlantique kvar i högsta divisionen.

Meriter 
Champions League-mästare 1993 med Olympique de Marseille
VM i fotboll: 1998, 2002, 2006
Världsmästare 1998
EM i fotboll: 1996, 2000, 2004
Europamästare 2000
 Världens bästa målvakt 2000

Hemma-VM 1998 
Barthez var en nyckelspelare i VM 1998. Han släppte bara in ett mål fram till semifinalen där han släppte in sitt andra och sista mål för turneringen. Barthez höll nollan i finalen som Frankrike vann mot Brasilien med 3–0.

Referenser 

Franska fotbollsmålvakter
Franska landslagsspelare i fotboll
Spelare i Toulouse FC
Spelare i Olympique de Marseille
Spelare i AS Monaco FC
Spelare i Manchester United FC
Spelare i FC Nantes Atlantique
Spelare i Ligue 1
Spelare i Premier League
Spelare i Europamästerskapet i fotboll för herrar 1996
Spelare i VM i fotboll 1998
Spelare i Europamästerskapet i fotboll för herrar 2000
Spelare i VM i fotboll 2002
Spelare i Fifa Confederations Cup 2003
Spelare i Europamästerskapet i fotboll för herrar 2004
Spelare i VM i fotboll 2006
Födda 1971
Levande personer
Män
Riddare av Hederslegionen
Världsmästare i fotboll
Hamina

Hamina kan dels syfta på:

 Hamina – det finska namnet på en stad vid Finska viken i landskapet Kymmenedalen, se Fredrikshamn, Finland
 Hamina-klassens robotbåtar – en fartygsklass bestående av robotbåtar som används av den finska marinen
Tågarp

Tågarp kan syfta på
 Tågarp, Burlövs kommun – en by i Burlövs socken
 Tågarp, Falkenbergs kommun – en gård i Vinbergs socken
 Tågarp, Hörby kommun
 Tågarp, Svalövs kommun – en tätort i Svalövs kommun
 Tågarps hed – ett naturreservat i Burlövs kommun
 Glemminge-Tågarp – en by i Ystads kommun
 Tågarp, Simrishamns kommun – en by i Simrishamns kommun, i närheten av Östra Tommarp
Frej (namn)

Frej är ett mansnamn med nordiskt ursprung. Frej var fruktbarhetsgud och en av vanerna inom den  nordiska mytologin. Ordet betyder ”herre” eller ”härskare”.

Namnet har aldrig varit riktigt vanligt men fick ett uppsving på 1990-talet sedan det kommit med i svenska almanackan för första gången 1986. Den 31 december 2007 fanns det totalt 630 personer i Sverige med namnet Frej/Frey/Frei, varav 342 hade det som tilltalsnamn. År 2003 fick 19 pojkar namnet, varav 9 som tilltalsnamn.

Namnsdag: 23 januari (sedan 2001). Innan dess var det 30 maj (1993–2000) och innan dess 19 september (1986–1992).

Personer med namnet Frej
 Frej Klemming, arkitekt och konstnär
 Frej Larsson, musiker och rappare
 Frej Lindqvist, skådespelare, manusförfattare och regissör
 Frej Ossiannilsson, professor och entomolog
 Frey Svenson, läkare, professor i psykiatri

Se även
 Freja – motsvarande kvinnliga namnform.
 Farbror Frej - Rollfigur i Galenskaparna och After Shave

Mansnamn
Doktor Dolittle (film, 1967)

Dr. Dolittle är en amerikansk musikalfilm från 1967 i regi av Richard Fleischer. I huvudrollerna ses Rex Harrison, Samantha Eggar, Anthony Newley och Richard Attenborough. Filmen är baserad på Hugh Loftings barnbok om veterinären doktor Dolittle som kan tala med djur.

Om filmen 
Leslie Bricusse skrev den glada och medryckande musiken, bland annat "My Friend The Doctor", "If I Could Talk To The Animals" och "Fabulous Places".

Filmen blev mycket dyr att spela in och filmbolaget 20th Century Fox höll på att gå i konkurs på grund av de dyra inspelningskostnaderna.

Dr. Dolittle vann två Oscars vid Oscarsgalan 1968: bästa specialeffekter och bästa sång för "Talk to the Animals". Den vann även en Golden Globe: bästa manliga biroll i en spelfilm (Richard Attenborough).

År 1998 kom en ny film om Dr. Dolittle, denna gång med Eddie Murphy i huvudrollen.

Rollista i urval 
 Rex Harrison - Doktor John Dolittle
 Samantha Eggar - Emma Fairfax
 Anthony Newley - Matthew Mugg
 Richard Attenborough - Albert Blossom
 Peter Bull - General Bellowes
 Muriel Landers - fru Blossom
 William Dix - Tommy Stubbins
 Geoffrey Holder - William Shakespeare X
 Portia Nelson - Sarah Dolittle
 Norma Varden - Lady Petherington
 Ginny Tyler - Polynesia (röst)

Källor

Externa länkar 
 
 
 
 

Filmer 1967
Amerikanska komedifilmer
Amerikanska musikalfilmer
Amerikanska fantasyfilmer
Engelskspråkiga filmer
Filmer baserade på barnböcker
Filmer från Twentieth Century Fox
Filmer i regi av Richard Fleischer
Freja (namn)

Freja är ett kvinnonamn med nordiskt (isländskt) ursprung. Namnet kommer från det urnordiska ordet frauja med betydelsen fru eller härskarinna.  På isländska har namnet formen Freyja och i fornsvenskan Fröja. Ytterligare stavningsalternativ är Freya, Freia och Freija.

Freja är fruktbarhetsgudinna och syster till Frej i den nordiska mytologin.

Namnet har förekommit som dopnamn Sverige sedan 1800-talet och blev liksom Frej populärt efter att det introducerades i almanackan 1986.

Den 29 januari 2021 fanns det 8 551 personer i Sverige med namnet Freja. Motsvarande siffror för varianten Fröja var 26.

Namnsdag: 23 januari (sedan 2001). Innan dess fanns namnet i almanackan den 19 september under åren 1986–1992, men var borta ur almanackan 1993–2000.

Personer med namnet Freja 
Freja Beha Erichsen, dansk fotomodell
Freja Lindström, svensk skådespelare
Freja Ryberg, svensk skådespelare
Freya Tingley, australiensk skådespelare

Se även
 Frej
 Freja (olika betydelser)
 Freja (kalender)
 Freja – Sagan om Valhalla

Källor

Kvinnonamn
Fornnordiska kvinnonamn
Livets bok

Livets bok kan avse:

 Livets bok – endast de människor som har sitt namn skrivet i denna tänkta bok skall klara sig, se Uppenbarelseboken
 Livets bog – en bok av Martinus Thomsen