kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Farmor Anka

Farmor Anka, egentligen Elvira Augusta Anka f. Knös (originalnamn: Elvira "Grandma Duck" Coot), är en rollfigur i Kalle Anka-serierna. Hon skapades av Al Taliaferro på 1940-talet. Hon var gift med den nu avlidne Farfar Anka.

Farmor är en godhjärtad, energisk dam som driver en bondgård utanför Ankeborg tillsammans med den lata drängen Mårten Gås. På gården bor också mössen Jack och Gus (som ursprungligen kommer från filmen Askungen). Hon kör en röd veteranbil med registreringsnummer "1902" som förefaller vara  en Detroit Electric. Hon är den Kalle och hans vänner vänder sig till när de behöver råd, och hon är väldigt bestämd.

Enligt Don Rosa är hon mor till Kvacke Anka, Unkas Anka och Doris Anka samt farmor till Kalle Anka, Della Anka, Knase Anka och Snorke Anka, mormor till Alexander Lukas. Hon är också dotter till Ankeborgs grundares (Cornelius Knös) son Cypranius Knös, som grundade Gröngölingskåren. Några serieskapare har beskrivit henne som syster eller kusin till Joakim von Anka. Enligt släktträdet Don Rosa skapade är han bror till hennes svärdotter.

Farmor Anka och Mårten Gås är de enda återkommande figurerna i Kalle Anka som bor i samma hus fast de är av olika kön.

Referenser 
delvis översatt från engelskspråkiga wikipedia

Noter 

Figurer i Kalle Ankas universum
Fiktiva ankor
Helium-3

Helium-3, He-3, ibland tralphium, är en stabil isotop av helium vars kärna består av två protoner och en neutron.

En intressant egenskap med denna isotop av helium är att den kan fås att reagera med tungt väte (deuterium) och bilda "vanligt" väte och helium, med stor energiproduktion som följd. Man skulle kunna skapa fusionskraftverk baserat på detta.

Helium-3 är extremt sällsynt på jorden, då det har lämnat jordatmosfären under miljardtals år och endast produceras av solen och som biprodukt vid framställning av kärnvapen. Det finns helium-3 på vår månes yta eftersom den inte har någon atmosfär eller magnetfält som hindrar partiklarna från solen, troligen även i gasplaneterna i solsystemet. Det uppskattas finnas upp till 1 miljon ton av det på månen medan behovet att ersätta all energi vi använder på jorden under ett år uppskattas till 75 ton.

Referenser 

003
Dräng

Dräng eller bonddräng kallar vi idag tjänstedrängarna från 1700- och 1800-talet, det vill säga gossar, ynglingar och män, gifta eller ogifta, som till skillnad från daglönare och säsongsarbetare var varaktigt anställda i jordbruket. Deras bostäder kallades drängstuga eller drängkammare.

Enligt legohjonsstadgan, med vissa förändringar i kraft 1664–1926, skulle åbor och jordägare erbjuda "laga försvar" i form av årstjänst för lantarbetare, sedan 1833 från den 1 november till den 24 oktober med ömsesidig uppsägningsrätt den 24 augusti. Arbetsföra personer, som inte försörjdes på annat sätt, var fram till 1885 skyldiga att ta sådan anställning.

Tjänstgöring som dräng, liksom som piga, var den yrkesutbildning som stod till buds för dem som inte lärde ett hantverk som lärling.

I fornsvenskan, liksom i danskan betyder ordet ”ung, ogift man”, men redan i landskapslagarna talas om ”drænger” i betydelsen "tjänare".

Drängar i fiktiva berättelser
Alfred i Astrid Lindgrens Emil i Lönneberga
Mårten Gås i Disneys Kalle Anka
Robert Nilsson i Vilhelm Mobergs Utvandrarserien

Sånger om drängar
"Fattig bonddräng"

Se även
Betjänt
Drängstuga
Lantarbetare
Piga
Statare
Tjänstehjon

Referenser

Noter

Övriga källor 
NE
Nordisk Familjebok

Lantarbetare
Agrarhistoria
Kazan

Kazan (ryska: Казань; uttal: [kɐˈzanʲ], tatariska: Qazan, Казан, arabiska: قازان) är huvudstaden i delrepubliken Tatarstan i Ryssland och har cirka 1,2 miljoner invånare. Staden ligger vid sammanflödet av floderna Volga (tatariska: İdel) och bifloden Kazanka (Qazansu) i centrala europeiska Ryssland. Det är ett viktigt industriellt, kommersiellt och kulturellt centrum och hyser Kazanuniversitetet, grundat 1804. Viktiga näringar är kemisk och elektronisk industri.

Historia 
En föregångare till Kazan var den forntida orten Bulgar. Vikingar nämns här år 921. Den nuvarande staden grundades antagligen i slutet av 1200-talet. Den förstördes av muskovitiska trupper 1399 men återuppbyggdes och tjänade från 1400-talet som huvudstad för det mongoliska Kazankhanatet fram till 1552 då staden införlivades i Tsarryssland av Ivan IV. År 1708 blev staden huvudort i guvernementet Kazan.

Under ett bondeuppror under ledning av Jemeljan Pugatjov 1773 till 1774 brändes staden ner, men återuppbyggdes genom Katarina II:s förtjänst. Efter ryska revolutionen tjänade staden kort som det självständiga Tatarstans huvudstad mellan 1917 och 1920, innan den då införlivades i Sovjetryssland för att bli huvudstad i den autonoma sovjetrepubliken Tatariska ASSR. 

Qolsharifmoskén är en stor känd moské som kännetecknar Kazan.

Stadens administrativa indelning 
Kazan är indelat i sju stadsdistrikt:

Den lilla del landsbygdsbefolkning som redovisades vid folkräkningen 2002 har troligtvis integrerats i något av stadsdistrikten efteråt.

Sport 
Fotbollslaget Rubin Kazan som spelar i den ryska högstaligan Ryska Premier League kommer härifrån. De har vunnit ryska ligan två år i rad, 2008 och 2009. De spelade också för första gången i UEFA Champions League säsongen 2009/2010, där de bland annat mötte FC Barcelona. De spelar sina hemmamatcher på "Central Stadium". Även ishockeylaget Ak Bars Kazan, som spelar i KHL, är från Kazan. Hemmaarena är Tatneft-Arena, med strax under 8800 sittplatser. Världsmästerskapet i bandy för herrar 2005 spelades också i staden, och 2011 var det dags igen.

I staden ligger även Kazans Travbana.

Se även 
Kazans Kreml som 2003 blev uppsatt på Unescos världsarvslista.

Referenser

Noter

Externa länkar 

 Stadens officiella webbplats
 Kazan företag katalog
 Islams historia i Kazan

 
Städer i Ryssland
Östflandern

Östflandern eller Oost-Vlaanderen, provins i Flandern i nordvästra Belgien. Provinsen har 1.505.053 invånare (2018) och en area på 2 982 km² och är en av Europas mest tätbefolkade regioner. Provinsens huvudstad är Gent.

Distrikt och kommuner 
Provinsen delas in i sex distrikt och 65 kommuner (gemeenten).

Distriktet Aalst:
 Aalst
 Denderleeuw
 Erpe-Mere
 Geraardsbergen
 Haaltert
 Herzele
 Lede
 Ninove
 Sint-Lievens-Houtem
 Zottegem

Distriktet Dendermonde:
 Berlare
 Buggenhout
 Dendermonde
 Hamme
 Laarne
 Lebbeke
 Waasmunster
 Wetteren
 Wichelen
 Zele

Distriktet Eeklo:
 Assenede
 Eeklo
 Kaprijke
 Maldegem
 Sint-Laureins
 Zelzate

Distriktet Gent:
 Aalter
 Deinze
 De Pinte
 Destelbergen
 Evergem
 Gavere
 Gent
 Knesselare
 Lochristi
 Lovendegem
 Melle
 Merelbeke
 Moerbeke
 Nazareth
 Nevele
 Oosterzele
 Sint-Martens-Latem
 Waarschoot
 Wachtebeke
 Zomergem
 Zulte

Distriktet Oudenaarde:
 Brakel
 Horebeke
 Kluisbergen
 Kruishoutem
 Lierde
 Maarkedal
 Oudenaarde
 Ronse
 Wortegem-Petegem
 Zingem
 Zwalm

Distriktet Sint-Niklaas:
 Beveren
 Kruibeke
 Lokeren
 Sint-Gillis-Waas
 Sint-Niklaas
 Stekene
 Temse

 
Provinser i Flandern
SQL-injektion

SQL-injektion (engelska SQL injection) är ett sätt att utnyttja säkerhetsproblem i hanteringen av indata i vissa datorprogram som arbetar mot en databas. Injektionen sker genom att en användare skickar in parametrar till en databasfråga, utan att parametrarna transformeras korrekt med avseende på speciella tecken, som escapesekvenser. Med anpassade parametrar kan en användare kringgå inloggningssystem och manipulera data.

Metoden har fått sitt namn av databasfrågespråket SQL.

Exempel 
Ett inloggningssystem skrivet i pseudokod skulle kunna skapa en SQL-sats för att undersöka om ett lösenord (det vill säga systemets indata) är korrekt:
$sqlquery = "SELECT * FROM users WHERE user = '" + $user + "' and password = '" + $password + "'"
Med användarnamnet anna och lösenordet abc123 blir SQL-satsen:
SELECT * FROM users WHERE user = 'anna' and password = 'abc123'

Om en illasinnad användare som lösenord skriver in ' OR '' = ' så blir SQL-satsen i stället:
SELECT * FROM users WHERE user = 'anna' and password = '' OR '' = ''
Jämförelsen längst till höger mellan två tomma strängar kommer alltid att leda till att resultatet blir sant, och användaren kommer alltid att loggas in.

Vissa program eller mjukvaror t.ex: Havij, SQL-Map, SQL-Ninja,Tyrant-SQL söker automatiskt efter injektionspunkter och genererar lämpliga SQL-satser för att exploatera sådana punkter i förekommande fall.

Datasäkerhet
Västflandern

Västflandern eller West-Vlaanderen, Flanderns och Belgiens västligaste provins. Provinsen har  invånare (2018) och är 3151 km² stor. Provinsens huvudstad är Brygge. Carl Decaluwe har varit provinsguvernör sedan 2012.

Distrikt och kommuner 
Västflandern består av åtta distrikt och 64 kommuner.

Bryggedistriktet:
 Beernem
 Blankenberge
 Brygge
 Damme
 Jabbeke
 Knokke-Heist
 Oostkamp
 Torhout
 Zedelgem
 Zuienkerke

Kortrijkdistriktet:
 Anzegem
 Avelgem
 Kortrijk
 Deerlijk
 Harelbeke
 Kuurne
 Lendelede
 Menen
 Spiere-Helkijn
 Waregem
 Wevelgem
 Zwevegem

Diksmuidedistriktet:
 Diksmuide
 Houthulst
 Koekelare
 Kortemark
 Lo-Reninge

Oostendedistriktet:
 Bredene
 De Haan
 Gistel
 Ichtegem
 Middelkerke
 Oostende
 Oudenburg

Roeselaredistriktet:
 Hooglede
 Ingelmunster
 Izegem
 Ledegem
 Lichtervelde
 Moorslede
 Roeselare
 Staden

Tieltdistriktet:
 Ardooie
 Dentergem
 Meulebeke
 Oostrozebeke
 Pittem
 Ruiselede
 Tielt
 Wielsbeke
 Wingene

Veurnedistriktet:
 Alveringem
 De Panne
 Koksijde
 Nieuwpoort
 Veurne

Iepersdistriktet:
 Heuvelland
 Ypern (Ieper)
 Langemark-Poelkapelle
 Mesen
 Poperinge
 Vleteren
 Wervik
 Zonnebeke

Referenser

Externa länkar 

 
Provinser i Flandern
Wiima Oy

Oy Wiima Ab var en finländsk tillverkare av busskarosser i Vanda. Det grundades 1953 i Helsinge socken som Oy Uusi Autokoriteollisuus Ab. År 1964 bytte det namn till Oy Wiima Ab. Ilmari Mustonen (född 1927) köpte Wiima 1979.

Det av Post- och telegrafstyrelsen ägda karossföretaget Ajokki Oy i Tammerfors köpte 1982 de tre karossföretagen Delta Plan Oy, Erikoiskori Oy och Kiitokori Oy. År 1986 köpte Wiimas ägare Ilmari Mustonen Ajokki Group, varefter samtliga dessa företag sammanslogs 1989 till Carrus Oy med huvudkontor i tidigare Wiimas lokaler i Vanda.

År 1998 köptes Carrus, exklusive fabriken Kiitokori i Kausala, av Volvo Bussar AB, varefter företaget namnändrades 2004 till Volvo Bus Finland Oy. År 2001 lades den tidigare Wiima-fabriken i Vanda ned.

Wiima tillverkade bland annat karosser till ett antal bussmodeller med Volvo B58-chassin och en med Scania BR111-chassi med mitt- respektive bakmotor som köptes av Försvarsmakten. Karosserna var specialtillverkade och bussarna med Volvochassier var bland annat försedda med öppningsbara dörrar i bakgaveln, i det fall man behövde konvertera bussen till ambulans. Fordonen hade en betydligt högre markfrigång än vanliga bussar.

Källor

Företagets historia på Carrus Deltas webbplats

Noter

Finländska karossbyggare
Finländska busstillverkare
Finländska tillverkningsföretag
Ej längre existerande busstillverkare
Företag bildade 1933
Företag upplösta 1989
Vanda
Ajokki

Ajokki Oy var en finländsk tillverkare av busskarosser i Tammerfors, som grundades 1942 av en grupp busstransportörer. En fabrik uppfördes i Nekala i Tammerfors under fortsättningskriget. 

Post- och telegrafstyrelsen var en stor kund till Ajokki från första början. År 1951 blev Posten majoritetsägare i företaget. Ajokki förvärvade 1982 karossföretagen Delta Plan Oy, Erikoiskori Oy och Kiitokori Oy. År 1986 köptes Ajokki av ägaren till karossbyggaren Wiima Oy, Ilmari Mustonen (född 1927), som 1989 slog samman all dessa karosseritillverkare till Carrus Oy.

Volvo Bussar Oy blev ägare 1999, till hela Carrus, exklusive Kiitokori-fabriken i Kausala. Företaget namnändrades 2004 till Volvo Bus Finland Oy. 

Ajokkis fabrik i Tammerfors lades ned 2008. Samma år sålde Volvo sedan den återstående fabriken i den finländska delen av företaget, den tidigare Delta Planfabriken i Lundo, till en grupp finländska investerare och medarbetare. Det nya bolaget fick namnet Carrus Delta.

Källor
Milstolpar i Carrus historia på Svensk husshistoria
Ajokki Oy på www15.uta.fi
Företagets historia på Carrus Deltas webbplats

Noter

Finländska busstillverkare
Finländska karossbyggare
Företag bildade 1942
Tammerfors
Delta Plan

Delta Plan  var en finländsk tillverkare i Lundo av busskarosser i den större turist- och långfärdsbussklassen. 

Delta Plan grundades 1936 som Autokori Oy. Det omlokaliserades 1973 till Lundo och omdöptes till Delta Plan Oy. År 979 köpte Delta Plan specialkarossföretaget Erikoiskori Oy i Idensalmi. Bolaget slogs samman med Ajokki och Wiima 1989 och bildade Carrus, som 1998 köptes av AB Volvo och 2004 namnändrades till Volvo Bus Finland Oy.

Volvo sålde 2008 den tidigare Delta Plan-fabriken i Lundo till en finländsk investerargrupp. Det nya företaget fick namnet Carrus Delta Oy.

De största Carrusmodellerna, i de så kallade Carrus Star- och Regal-serierna, vilka utgjorde grunden för den första generationens Volvo 9700, tillverkades av Volvo Bus Finland i före detta Delta Plans fabrik.

Källor
Milstolpar i Carrus historia på Svensk husshistoria
Företagets historia på Carrus Deltas webbplats

Noter

Externa länkar
Carrus Deltas webbplats

Finländska busstillverkare
Ej längre existerande busstillverkare
Finländska karossbyggare
Lundo
Carrus Delta

Carrus Delta Oy är en finländsk tillverkare av busskarosser, med huvudkontor och fabrik i Lundo. Namnet kommer från det latinska ordet för "vagn".

Carrus Delta har sina rötter i det 1936 i Åbo bildade busstillverkande företaget Autokori Oy. Det flyttade 1973 till Lundo och ändrade namn till Delta Plan Oy. Carrus Oy bildades 1989 genom en sammanslagning av karosstillverkarna Ajokki Oy, Delta Plan Oy och Wiima Oy. Carrus hade huvudkontor i Vanda. Ägaren av Wiima, Ilmari Mustonen (född 1927), hade köpt Ajokki av Post- och telegrafstyrelsen 1986, efter det att Ajokki i sin tur 1982 hade köpt Delta Plan Oy, Erikoiskori Oy och Kiitokori Oy.

Carrus hade fem fabriker:
 Wiima Oy i Vanda tillverkade stadsbussen Carrus City, samt – om Tammerforsfabriken hade kapacitetsbrist – vissa andra modeller, som Fifty och Vega. Fabriken lades ned 2001.
 Ajokki Oy i Tammerfors tillverkade regionbussar som Carrus Fifty, Carrus Vega, Carrus Vector och Carrus Regal. Fabriken lades ned 2008.
 Delta Plan Oy i Lundo tillverkade turist- och fjärrtrafikbussar i Carrus Star-serien.
 Erikoiskori Oy i Idensalmi byggde specialfordon, till exempel bokbussar. Fabriken lades ned 1991.
 Kiitokori Oy i Kausala byggde specialfordon, till exempel bokbussar.

År 1996 öppnade Carrus en med Volvo Bussar AB gemensamt ägd fabrik i Wrocław i Polen.

Efter att under ett antal år haft Volvo Bussar som delägare, blev Carrus 1998 ett helägt dotterföretag till Volvo Bussar AB. Utanför köpet av Volvo stod dock fabriken Kiitokori, som kvarstod i Mustonens ägo. 

I augusti 2001 lades den tidigare Viima-fabriken i Vanda ned. År 2002 slutade Carrus bygga bussar på andra chassin än Volvo.

Volvo Bus Finland Oy
Carrus var till 30 september 2008 en del i Volvokoncernen, från 2004 med namnet Volvo Bus Finland Oy. De viktigaste modeller som tillverkades var 8700 (regionsbuss/länstrafikbuss med Volvo B7R/RLE, Volvo B12B/BLE eller Volvo B12M-chassin) samt 9700 som är en direkt utveckling av den tidigare av Delta Star framtagna Delta Star/Carrus Star.

Åter i finländskt ägande
År 2008 lade Volvo ned den tidigare Ajokki-fabriken i Tammerfors och i oktober 2008 sålde Volvo sin återstående finländska karossfabrik, den tidigare Delta Plan-fabriken i Lundo med 300 anställda, till en grupp finska investerare och chefer inom Volvo Bus Finland Oy. Fabriken i Wrocław behölls inom Volvokoncernen.

Namnet på det nya finländska företaget blev Carrus Delta Oy, med huvudkontor i Lundo.

Källor
Milstolpar i Carrus historia på Svensk busshistoria

Noter

Externa länkar
Carrus Deltas webbplats

Finländska karossbyggare
Finländska tillverkningsföretag
Företag bildade 1989
Finländska busstillverkare
Lundo
Journalfilm

En journalfilm är en typ av dokumentärfilm som förr visades på biografer, oftast före en långfilm. Journalfilmen innehöll sammandrag av aktuella händelser från den gångna veckan samt samhällsinformation eller propaganda.

Den första organiserade produktionen av regelbundet utkommande journalfilm tog sin början 1908 i Frankrike. Journalfilmen avlöstes av tv-nyheter på 1950- och 1960-talet.

Det svenska ordet journalfilm är belagt 1939, medan ordböcker från 1936 och 1938 föredrar filmjournal, nyhetsfilm eller veckojournal.

SF-journalen
I Sverige är SF-journalen äldst med startåret 1914, under namnet Svenska Bios veckorevy, senare kallat Svensk filmindustris revy. Dess storhetstid tog slut i och med att televisionen blev vanlig, och efter 1960-talets slut fanns inte mycket journalfilmsproduktion kvar. Nils Jerring arbetade under många år för SF-journalen och hans röst har i Sverige, tillsammans med Gunnar Skoglund, kommit att särskilt förknippas med journalfilm. På grund av tidens bristfälliga ljudteknik talade nyhetsuppläsaren med tydlig artikulation, och rösten lät gäll och nasal vid uppspelning (se även journalfilmsröst).

Svensk Filmindustri (SF) sålde sitt journal- och kortfilmsarkiv från åren 1897-1960 till Sveriges Radio 1964.

Källor

Nationalencyklopedins artikel journalfilm, besökt 29 mars 2008
Svensk filmhistoria på Film Sound Sweden

Externa länkar
Journalfilmer på SVT Play

Journalfilmer på Filmarkivet.se

Filmgenrer
Oostende

Oostende (nederländska Oostende, franska Ostende) är en stad och kommun i Västflandern i Belgien med 71 481 invånare (2018). Staden ligger vid Nordsjökusten och är en av Belgiens viktigaste hamnstäder efter Antwerpen och Zeebrugge. Runt staden finns många havsbad.

Oostende ingår i provinsen Västflandern, i regionen Flandern och i den nederländskspråkiga gemensamheten.

Historik 
Oostende finns först omtalat 1000-talet och var från mitten av 1400-talet starkt befäst. Efter att ha motstått två angrepp från spanjorerna 1583 och 1586 blev staden utsatt för en lång spansk belägring 1601-1604, och gav sig först på Generalstaternas uppmaning. Det var då den sista ort i Belgien, som höll ihop med holländarna under befrielsekriget. 1722-1735 var staden säte för det av kejsar Karl VI grundade Ost- och västindiska kompaniet. 1706 intogs Oostende av engelsmännen under Marlborough och 1746 av fransmännen. Stadens fästningsverk avvecklades efter 1865.

Redan 1838 fick Oostende järnvägsförbindelse med Gent. 

Under första världskriget lyckades tyskarna i mitten av oktober 1914 inta Oostende, där man inrättade en ubåtsbas, som kom att spela en betydelsefull roll under kriget. Trots flera försök att inta staden eller förstöra hamnen lyckades den först under slutoffensiven 17 oktober 1918 fall i ententens händer.

Kommunikationer
Flygplatsen Oostende-Brygges internationella flygplats ligger 5 km sydväst om staden. Den trafikeras uteslutande av charterflygbolag.

Sport
Volleybollklubben Hermes Volley Oostende, vars damlag blivit både belgiska mästare och belgiska cupmästare, har sitt säte i staden.

Källor

Noter

Externa länkar 

Orter i Flandern
Kommuner i Västflandern
Vallonska Brabant

Vallonska Brabant (, ), är en vallonsk provins i centrala Belgien. Provinsen bildades vid delningen av den tidigare provinsen Brabant, i Flamländska Brabant och Vallonska Brabant. Provinsen uppstod officiellt 1 januari 1995 och har 396 636 invånare (1 januari 2016) med en area på 1 093 km². Huvudstad i provinsen är Wavre.

Distrikt och kommuner 
Provinsen består av 1 distrikt (Nivelles; ) och 27 kommuner.

 Beauvechain
 Braine-l'Alleud
 Braine-le-Château
 Chastre
 Chaumont-Gistoux
 Court-Saint-Etienne
 Genappe
 Grez-Doiceau
 Hélécine
 Incourt
 Ittre
 Jodoigne
 La Hulpe
 Lasne
 Mont-Saint-Guibert
 Nivelles
 Orp-Jauche
 Ottignies-Louvain-la-Neuve
 Perwez
 Ramillies
 Rebecq
 Rixensart
 Tubize
 Villers-la-Ville
 Walhain
 Waterloo
 Wavre

Källor

 
Provinser i Vallonien
Ragnvald Knaphövde

Ragnvald Knaphövde, även Ragvald, var kung av Sverige någon gång mellan mitten av 1120-talet och slutet av 1130-talet, föräldrar osäkra. Enligt en sen källa var han son till Olof Näskonung, men han har också på grund av namnet föreslagits vara identisk med Inge den äldres son Ragnvald Ingesson.

I och med Inge den yngres död i början av 1120-talet inleddes en orolig tid i Sverige. Källäget är magert under perioden. Ragnvald blev enligt Västgötalagens kungalängd vald till kung, men slogs ihjäl vid "Karllsepitt" (antagligen Karleby utanför Falköping) efter att ha ridit in i Västergötland på eriksgata utan att ha utväxlat gisslan.

Saxo Grammaticus nämner inte Ragnvald, men meddelar att svearna, efter att götarna hade valt den danske prinsen  Magnus Nilsson till kung, valde en egen kung som götarna senare slog ihjäl. Magnus förekommer dock inte i västgötalagens kungalängd, men Saxos namnlöse kung har i vilket fall identifierats med Ragnvald, och Magnus död 1134 har tillsammans med kung Filips död 1118 använts för att datera Ragnvalds verksamhet.

Tillnamnet knaphövde eller knapphövde, som är ett senare tillägg i västgötalagens kungalängd, kommer möjligen av att Ragnvald skall ha haft ett klotrunt huvud. Ordet förekommer på annan plats, och betecknar då ett dryckeskärl av ett manshuvuds storlek.

Gravkoret över Ragnvald i Vreta klosters kyrka som kom till på Johan III:s tid har trotts vara en produkt av sammanblandning med en bror till Magnus Henriksson, som kan visas ha donerat till klostret. Senare har även andra uppgifter om de gravsatta i kyrkan framförts.

Enligt Laurentius Böker (död 1696) blev Ragnvald begravd i hällkistan Kung Rings grav i Göteborg, vilken senare har daterats till 2400–1800 före kristus (se även Kung Ring).

Källor

Noter

Avlidna 1120-talet
Män
Sveriges regenter
Födda okänt år
Personer i Sverige under 1100-talet
Hylte/Halmstad VBK

Hylte/Halmstad Volleybollklubb (även H/H Volley)  är en volleybollklubb från Hyltebruk och Halmstad i Sverige. Klubben bildades genom en sammanslagning 2012 av Hylte VBK (bildad 1980) och IF Halmstad Volley. Hylte VBK  bildades 1980, med ett ursprung i Drängsereds GoIF.

Herrlaget har, antingen i nuvarande konstellation eller som Hylte VBK, blivit svenska mästare tio gånger: 1995, 1996, 2000, 2001, 2005, 2006, 2013, 2018, 2021 och 2022, medan damlaget blivit svenska mästare tre gånger (2014, 2021 och 2022). Herrlaget har vunnit Grand Prix i volleyboll sex gånger (2000, 2001, 2005, 2008, 2013 och 2021) medan damlaget vunnit tävlingen en gång (2021)

Vid herrarnas mästerskapsvinst den 25 april 2006, besegrade laget Falkenbergs VBK i en femte och avgörande finalmatch. Säsongen 2006/2007 förlorade Hylte dock mot Falkenberg och slutade tvåa, och 2008 tog slutspelet slut redan i kvartsfinalen efter förlust mot Örkelljunga. Damlaget blev svenska mästarinnor 2014. 2017 tog båda lagen silver på Grand Prix som spelades i Uppsala.Säsongen 2017/18 blev Hylte/Halmstad svenska mästare efter att ha besegrat Linköpings VC i tre raka matcher.

Spelare 2020/2021 Herrlaget

Källor
Hylte/Halmstad Volleybollklubb
Hylte Volley (gammal)

Fotnoter

Externa länkar 
Hylte/Halmstad Volley 

Sportklubbar bildade 1980
Hylte/Halmstad VBK