kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Kafferosteri

Ett kafferosteri är en anläggning där man rostar kaffebönor, vilket är ett led i processen för att framställa kaffe.

Rostningsprocessen
Kafferostning förändrar de kemiska och fysiska egenskaperna hos de gröna kaffebönorna så att de blir rostade kaffe-produkter. Det är rostningen som åstadkommer den karaktäristiska kaffesmaken genom att göra så att de gröna kaffebönorna blir större och får annan färg, smak, doft och densitet. Orostade bönor innehåller likartade syror, proteiner och koffein som de som har rostats, men saknar smak. De måste utsättas för värme för att dessa kemiska reaktioner ska komma till stånd.

Eftersom grönt kaffe är mindre föränderligt än rostat kaffe är det vanligt att man väntar med rostandet till strax före användningen. På detta sätt minskar man den tid som kaffet är på väg och kan därmed lagerhålla det under längre tid totalt. En stor majoritet av världens kaffe rostas kommersiellt och i stor skala, men en del kaffedrickare rostar sitt kaffe hemma så att de kan få det färskt och styra vilken smak det ska få, genom att välja blandning av bön-typer.

Mikrorosterier
Ett mikrorosteri är ett småskaligt kafferosteri: Dessa har ofta direktkontakt med odlarna och betalar ett flera gånger högre inköpspris än de större kafferosterierna för att främja utveckling av kvalitet, odlingsmetoder och arbetsvillkor för de anställda. Prisskillnaden kompenseras delvis av att man minimerar antalet mellanled i grossistkedjan.

Kafferosterier

Kafferosterier i Sverige
De svenska kafferosterierna har i flera fall tydligt regionala marknader. Exempel på detta är Lindvalls kaffe med huvudsaklig spridning i Uppland och Zoégas med huvudsaklig spridning i Skåne. Tills för ett par decennier sedan var dessa märken så gott som omöjliga att få tag på utanför sina hemmamarknader i Uppland respektive Skåne men detta har med tiden luckrats upp. En del av förklaringen till att kafferosterier förblivit inriktade på regionala marknader ligger i skillnader i dricksvattnets beskaffenhet i olika delar av Sverige. I Skåne med på sina håll hårt grundvatten dominerar mörkrostat kaffe då denna rostning fäller ut de smakaromer som annars inte skulle ha fällts ut om kaffet hade varit ljus- eller mellanrostat.

Historiska kafferosterier 
KF:s kafferosteri i Nacka som producerade Cirkelkaffe (nedlagt 1995)

Källor

Kaffe
 
Livsmedelsindustri
Lindvalls kaffe

Lindvalls kaffe är ett kafferosteri i Uppsala. År 1891 öppnade västgöten Eric Lindvall och hans fru Josefina en kolonialvaruhandel med kryddor, te och kaffe i Tierp men flyttade efter en tid till Uppsala. Företaget hade ursprungligen lokala agenturer bland annat för Ramlösa mineralvatten och Shell bensin.

Kaffeverksamheten växte och kolonialrörelsen avyttrades slutligen till AB G.A. Sandström. 

1914 flyttade man in i lokalen vid järnvägen, i korsningen Kungsgatan/Strandbodgatan och hade stickspår till fabriken. Magasinet med rosteri från 1914 i nationalromantisk stil ritades av arkitekt Victor Holmgren. Det tillbygges med kontor 1920 och garage 1934, båda ritade av stadsarkitekten Gunnar Leche. Rosteriet med dess glaslanternin på taket är från 1940 och ritades av Per Bohlin.

1947 började lokalerna bli för små och man byggde nya bredvid de gamla. I samband med att Strandbodgatan byggdes om 2007-2011 kom Uppsala kommun och företaget överens om en flyttning av företaget till en nybyggnad i Boländerna senast 2011 på grund av de sättningsskador som har uppstått och kommer uppstå av den nya Strandbodgatan samt att det nuvarande läget inte medger någon expansion av företaget. En av de äldre delarna, lagerlokalen närmast järnvägen, revs 2009. 

Eric Lindvall Uppsala blev ursprunget till det så kallade ELU-kaffet liksom den i reklamen kända Kaffe-Linda. Idag drivs företaget av fjärde generationen, har 20 anställda och är kunglig hovleverantör. Förutom sitt eget kaffe tillverkar Lindvalls även kaffe åt olika lågprismärken samt till viss del åt andra rosterier. Med en marknadsandel på 3 procent är företaget ett av de minsta kafferosterierna i Sverige. I Uppsala har man dock en marknadsandel på 30 procent.

Grundaren Eric Lindvall ligger begravd på Uppsala gamla kyrkogård.

Källor
 Lindvalls kaffe  från Uppsala industriminnesförening

Noter

Externa länkar

 Roland Agius: "Lindvalls Kaffe"

Företag i Uppsala
Byggnader och anläggningar i Uppsala
Svenska kafferosterier
Varumärken för dagligvaror
Företag bildade 1891
Måreväxter

Måreväxter (Rubiaceae) är en stor växtfamilj med omkring 600 släkten och mer än 10 000 arter, varav flera är medicinalväxter.

Kännetecken 

Måreväxter är ett släkte av ett- eller fleråriga örter, i varmare delar av världen även buskar och träd, med korsvis motsatta, skenbart kransställda blad och ett varierande antal bladlika stipler. Blommorna är vanligen små och gula eller vita. Frukten är oftast en tvådelad klyvfrukt, där delfrukterna liknar nötter eller stenfrukter. Även riktiga stenfrukter, liksom bär och kapslar förekommer.

Undersläkten 
Tre undersläkten är allmänt accepterade:
 Cinchonidinae - med pantropisk utbredning.
 Ixoridinae - med pantropisk utbredning.
 Rubioideae - de är vanligen örter och förekommer i hela världen.

Utbredning 
Måreväxter finns över hela världen. I Sverige förekommer tre släkten, måresläktet (Galium), färgmåresläktet (Asperula) och maddsläktet (Sherardia).

Övrigt 
En ekonomiskt viktig medlem i måresväxter är kaffesläktet (Coffea). Familjen innehåller även en lång rad prydnadsväxter.

Referenser

Noter

Webbkällor 
 Den virtuella floran - Mårväxter

Trikolpater
Må Växtindex
Nybroviken

Nybroviken är en vik av Saltsjön som ligger mellan Blasieholmen och Östermalm i Stockholm. Fortsättningen mot öst fram till Djurgårdsbron är Ladugårdslandsviken. Namnet kommer från en tidigare bro som gick i Nybrogatans förlängning över dagens Nybroplan till Blasieholmen som då ännu inte blivit landfast. Vid Nybroviken ligger turbåtar som sommartid trafikerar Stockholms skärgård och längst in vid Nybroplan finns en hållplats för Djurgårdsfärjan.

Historik

Ladugårdslandsviken sträckte sig fram till 1800-talet betydligt längre in mot land än dagens Nybroviken. Både området för dagens Berzelii park och Birger Jarlsgatan upp mot Stureplan var delar av viken. Kring 1640 anlades en bro mellan Ladugårdslandet och Blasieholmen, Ladugårdslandsbron, som även kallades Nya Bron eller Nybron. 

Till viken innanför bron hade Träskrännilen sitt utlopp. Den kallades Packaretorgsviken efter Packaretorget (dagens Norrmalmstorg), eller i folkmun Katthavet. Träskrännilen följde dagens Birger Jarlsgatan och avvattnade Träsket vid dagens Eriksbergsplan som i sin tur var en del av utloppet från Brunnsviken. Avskrädet som följde med denna "avloppsledning" och det skräp som slängdes i direkt gjorde att vikens inre del snabbt både växte igen och blev ökänd för sin smuts.

När man pratade om att ersätta Ladugårdslandsbron med en järnbro fann Karl XIV Johan att man lika gärna kunde fylla igen det allt mer stinkande Katthavet. I slutet av 1830-talet beslöt man därför att fylla ut området innanför bron och att också ersätta denna som nu blev mer av en kaj eller en hög vägbank än en bro. 1848 var arbetena avslutade och fyra år senare började man att iordningställa Berzelii park. 

Fyllningsmassornas tryck på Nybrons östra sida blev med åren för stor och 1868 utfylldes även en del av viken öster om Nybron (nuvarande Raoul Wallenbergs torg) samtidigt fick Nybroviken sin rundade form med strandgatan Nybrohamnen. Nybrokajerna ritades av arkitekt Fredrik August Lidströmer.

Övrigt
Under vintrarna 1883–1904/05 var Nybroviken känd för sin skridskobana på vinterisen där bland andra de kungliga roade sig till levande musik. Folklivet där är besjunget av Povel Ramel i visan "Titta det snöar".
Ståplats i Nybroviken är ett uttryck som betyder ungefär "att bli dränkt genom att ens fötter gjutes fast i betong och man därefter nedsänks i vatten".

Panorama

Referenser

Noter

Källor

Se även
Nybrokajen
Nybroplan
Nybrogatan
Ladugårdslandsviken

Externa länkar

Norrmalm
Östermalm
Vikar i Sverige
Nybrokajen

Nybrokajen, tidigare Norra Blasieholmshamnen, Stockholm, är kajen och gatan utmed Nybrovikens södra sida på Blasieholmen. Nybrokajen gränsar till Berzelii park och Raoul Wallenbergs torg. Vid kajen ligger ett flertal fartyg från Strömma Kanalbolaget, exempelvis M/S Gustafsberg VII.

Historik

I en skrivelse till drätselnämnden 1876 önskade en del privatpersoner och företag att det genom utfyllnader skapade gaturummet skulle heta Berzeliigatan, vilket tillstyrktes av nämnden. Men stadsfullmäktige tyckte annorlunda och gav kajen och gatan namnet Norra Blasieholmshamnen som pendang till Södra Blasieholmshamnen. År 1933 ändrades namnet till Nybrokajen.

Byggnader
Längs Nybrokajen finns ett antal intressanta byggnader:
 Tullhuset
 Hotel Strand
 Nybrokajen 11,  Musikaliska Akademiens stora sal, men fram till början av 1960-talet var det också adressen till Kungliga Musikaliska Akademien (och Ackis).

Se även
Ladugårdslandsbron

Källor

Externa länkar

Gator och torg på Norrmalm
Blasieholmen
Strand hotell

Strand hotell är ett vanligt hotellnamn i Sverige. Hotell med detta namn finns i bland annat Arild, Borgholm, Dalarö, Malmö, Umeå, Visby och Norrköping.

Se även
 Hotel Strand, Stockholm
 Strand Hotell Borgholm

Hotell i Sverige
Strand Hotel

Radisson Collection Strand Hotel, eller Strand Hotel, är ett hotell beläget vid Nybrokajen 9 på Blasieholmen i Stockholm, uppfört 1911-1912 efter ritningar av arkitekt Ludwig Peterson inför de olympiska spelen som hölls i huvudstaden. Hotellet har 169 rum och sviter som renoverades 2017-2018 bland annat Greta Garbos och Ingrid Bergmans favoritsvit. För den nutida verksamheten sörjer den belgiska hotellkedjan Radisson Collection Hotels and Resorts.

Hotellet ägdes länge under 1900-talet av Svenska Frimurare Orden, vilka sålde det men köpte tillbaka det 2011.

Historik 

Hotellet grundades av tidigare hovmästaren på Grand Hôtel, Julius Grönlund, med förste köksmästare Albert Köhl, också från Grand Hôtel. Strand Hotel blev snabbt innestället för nöjesprofiler, konstnärer, designers, musiker och kreatörer. Strand Hotel var Greta Garbos och Ingrid Bergmans favorithotell och välbesökt av celebriteter som Frank Sinatra, Audrey Hepburn, Lady Gaga, JustD och Zara Larsson.

Byggnad
Den tornkrönta byggnaden ansluter i material, Höganästegel och fri behandling av medeltidsformer, rundbågefris, krenelerade murar med mera till det 1930 rivna grannhuset, Höganäsbolagets magasinsbyggnad (1891), med samma arkitekt. Komplexet med dess tornpartier kom att kallas Lilla Bastiljen..

År 2017 påbörjades en helrenovering av Strand Hotel i samarbete med prisade arkitektbyrån Wingårdhs och Doos architects. Renoveringen färdigställdes 2018 i samband med namnbytet till Radisson Collection Strand Hotel.

Litteratur

Referenser

Externa länkar

Officiell webbplats

Hotell i Stockholm
Blasieholmen
Byggnader och anläggningar på Blasieholmen
Tuve Galen

Tuve Galen, ca 1320 – ca 1400, dansk riddare och dansk riksmarsk, gälkare i Skåne 1376–1383, herre till Turestorpsö och Näsbyholms slott. Son till Anders Jensen till Näsbyholm. 

Han var den första i sin ätt som antog släktnamnet Galen, som var en av fem grenar av Hvide-ätten (Skjalm Hvides ätt). Släkten Galen bar en fem gånger delad vapensköld i blått och vitt. 

Genom att hävda skånska särintressen kom han att spela en betydande roll när skåningarna 1381 slöt separatfred med den svenske kungen Albrekt av Mecklenburg.

År 1400 sålde han Näsbyholm till ärkebiskopen i Lunds stift Jacob Gertsen Ulfstand.

Familj
Gift med Ingefred Pedersdatter til Färlöv. Barn:
Anders Galen, väpnare.
Ingefred Tuesdatter Galen 
Tuesdatter Galen 
Peder Galen

Berättelser om Tuve Andersen Galen 
 Flensmarck, Tor (2009). Drömmen om ett rike : frälseupproret. – Kristianstad : Monitorförlaget. Libris 11727895. – (Roman om den skånska adelns kamp mot drottning Margareta på 1380-talet)
 Ivarsson, Karl (1977). Tuve Galen på Turesö. // Byahornet (ISSN 0345-1887). – 1977:1, s. 30–32. – (Berättelse om hur Tuve försöker bygga en väg tvärs över Börringesjön vid Skyttanäbben, där det idag finns rester av en befästningsanläggning)

Referenser

Noter 

Tuve Galen
Män
Födda 1300-talet
Avlidna 1400-talet
Danska marskar
Classic kaffe

Arvid Nordquist Classic kaffe är ett varumärke för kaffe från Arvid Nordqvist H.A.B..

Historik
Varumärket Classic kaffe introducerades 1961 samtidigt som företaget (då under ledning av Arvid Nordquists son Bengt) öppnade sitt första egna kafferosteri.

Marknadsandelar 
Classic var under en längre period Sveriges fjärde mest sålda kaffemärke, men efter Gevalia, Löfbergs och Zoégas (undantaget butikernas egna märken). Ibland har Classic legat nära Zoégas i försäljningsstatistiken. Märket har dock varit mer populärt i Stockholm än i landet som helhet.

Sedan början av 2015 har dock Arvid Nordquist gått om Löfbergs, och är därefter Sveriges tredje mest sålda kaffemärke.

Marknadsföring 
Eftersom Classic kostar mer än konkurrenterna har varumärket positionerats som ett mer exklusivt alternativ. En slogan som användes i annonser under 1990-talet löd "En nyans rikare". Den amerikanska fotomodellen Rosemary McGrotha medverkade för att marknadsföra märket i dessa annonser.

År 2002 förändrades Classic för att attrahera en yngre målgrupp. Bland annat byttes de mörkbruna förpackningarna ut mot en ljusare design med pastellfärger.

Källhänvisningar

Externa länkar 

 Arvid Nordquist Classic Kaffe

Svenska kafferosterier
Varumärken för dagligvaror
Jacob Gertsen (Ulfstand)

Jacob Gertsen Ulfstand, död 18 april 1410, var ärkebiskop i Lunds stift från 1392 till sin död.

Jacob Gertsen var kanik i Roskilde 1385. Han var även sekreterare åt drottning Margareta. Därigenom kunde han avancera till ärkedjäkne vid Lunds domkyrka och till slut blev han 1392 ärkebiskop. Tillsammans med den svenske ärkebiskopen Henrik Karlsson krönte han i Kalmar 1397 drottning Margaretas ännu omyndiga släkting Erik av Pommern till kung över hela Norden. 

Jacob Gertsen ägde Näsbyholms slott, och när han dog 1410 tillföll godset ärkebiskopssätet. Hans bror Henrik Gertsen var stamfader till den adelssläkt som så småningom tog sig namnet Ulfstand.

Källor
 

Danska ärkebiskopar
Biskopar i Lunds stift
Födda 1300-talet
Avlidna 1410
Män
DBL
Personer i Danmark under 1300-talet
Personer i Danmark under 1400-talet
Präster under 1400-talet
Packhusgränd

Packhusgränd är en gränd i östra delen av Gamla stan i Stockholm. Den fick sitt nuvarande namn 1733 där den omnämns på Petrus Tillaeus Stockholmskarta.

Beskrivning 
Gränden sträcker sig mellan Österlånggatan i väster och Skeppsbron i öster. Packhusgränd hette tidigare Urbansgränden (år 1606, Urbanus grandhen) efter Urban Michelsson som vid 1500-talets slut hade ett hus vid gränden. Gränden har fått namn efter ett packhus, som byggdes i slutet av 1600-talet på den tomt i kvarteret Argus, vilken staden 1686 inköpte för Tullverkets räkning. Här uppfördes Tullhuset mellan 1783 och 1790 efter ritningar av Eric Palmstedt.

Bostadshuset Packhusgränd nr 6 är resultatet av en omfattande ombyggnad som utfördes 1939 efter ritningar av arkitekt Gunnar Morssing. Över entréporten finns en utsmyckning i koppar och mässing visande husnummer "6" flankerat av två delfiner, däröver en text: "Detta hus No 12 i kv. Phoebus uppfördes år 1939".

Källor

Se även 
 Tullgränd
 Packartorget på Norrmalm
 Gator och torg i Gamla stan

Externa länkar 

Gator och torg i Gamla stan
Argus

Argus kan syfta på

 Argus – ett latinskt namn på Argos (jätte)
 Argus (kårparti) – ett kårparti vid Uppsala studentkår under slutet av 1970- och början av 1980-talet
 Then Swänska Argus – en tidskrift utgiven 1732-1734 av Olof von Dalin
 Argus (tidning) – en tidning utgiven 1820-1836
 Nya Argus – en finländsk tidskrift
 Kvarteret Argus ett kvarter i Gamla stan i Stockholm 
 Argus (album) – ett musikalbum av rockgruppen Wishbone Ash
 S 100B Argus – namnet på svenska flygvapnets radarspaningsflygplan
 Argus (företag) – en tidigare tysk bil- och flygmotortillverkare
Argus (kulturcentrum) - Falkenbergs kunskaps- och kulturcentrum
Christian Henrik von Finecke

Christian Henrik von Finecke var dansk gardeskapten. Han var systerson till Jörgen Beck, ägare till Näsbyholms slott, död 1744. Då ärvdes egendomen av Christian Henrik von Finecke, vilken 1756 gjorde Näsbyholm till fideikommiss för dottern Margareta von Finecke (1724-1781) och hennes man, Conrad Christoffer von Blixen.

Se även
Släkten von Blixen

Personer under frihetstiden
Män
Födda 1600-talet
Avlidna 1700-talet
Carl Philip von Blixen-Finecke

Carl Philip von Blixen-Finecke (före 1794 endast von Blixen), född den 3 mars 1749 i Stralsund, död den 23 april 1829 på Zastrow, var en tysk-svensk-dansk friherre och officer.

von Blixen var son till den pommerske friherren Conrad Christoffer von Blixen (1716–1787), vilken som officer i svensk tjänst erhöll svenskt adelskap genom naturalisation 1755, och dennes hustru Margareta Catharina von Finecke (1724–1781).

Militär karriär
Carl Philip von Blixen blev kadett i Karlskrona 1756 och volontär vid Drottningens livregemente till fot 1760. Vid det senare blev han förare 1761 och sergeant 1763. Sistnämnda år övergick han till artilleriet, först i Kristianstad, senare i Stockholm och slutligen i Malmö. Inom detta vapenslag avancerade han till underlöjtnant 1764. Efter några år vid faderns värvade regemente, Blixenska regementet, i Stralsund blev han 1775 kapten i armén, återvände 1778 till Drottningens livregemente men lämnade detta 1786 för att bli major vid Konungens eget värvade regemente. Han blev överstelöjtnant i armén 1788, sekundmajor vid Livgardet samma år och överste såväl i armen som vid Konungens eget värvade regemente 1792. Slutligen erhöll han generalmajors avsked 1795. År 1810 erhöll han generallöjtnants namn, heder och värdighet.

Godsinnehav
von Blixen var herre till godsen Zastrow, Zestlin, Göslow och Trissow i Tyskland, till Näsbyholm i Sverige och till Anderup och Dallund på Fyn i Danmark. Det sista, vilket han ärvt som fideikommiss av sin mors släkt von Finecke, gav honom 1794 kunglig tillåtelse att för sig och sina efterkommande antaga namnet von Blixen-Finecke. 1802 blev han även naturaliserad dansk adelsman.

Familj
Carl Philip von Blixen gifte sig 1791 på Kavlås i Hömbs socken med friherinnan Sofia Magdalena von Essen (1767–1837), dotter till kammarherre Fredric Ulric von Essen och dennes hustru Anna Charlotta Kruuse af Verchou. De fick följande barn:

 Conrad Fredrik Christian von Blixen-Finecke (1791–1829), löjtnant, kammarherre; gift med Charlotta Lovisa Gyllenkrok; flera barn.
 Teodor Carl Gustaf von Blixen-Finecke (1793–1827), major, adjutant; ogift.
 Anna Charlotta von Blixen-Finecke (1794–1853), ogift.
 Carl Filip Reinhold von Blixen-Finecke (1795–1844), överjägmästare; ogift.

Utmärkelser
  Riddare av Svärdsorden 21 augusti 1790.
  Kommendör av Vasaorden 28 maj 1801.
  Kommendör med stora korset av Vasaorden 15 augusti 1803.
  Storkorset av Dannebrogsorden 28 oktober 1809.
  Riddare av Preussiska Johanniterorden 1816
  Riddare och kommendör av Kungl. Maj:ts orden (riddare av Serafimerorden) 1816.

Källor
 Gustaf Elgenstierna: Den introducerade svenska adelns ättartavlor, band 1 (Stockholm 1925), sidorna 432–433.

Svenska militärer under 1700-talet
Tyska friherrar
Svenska friherrar
Dansk adel
Födda 1749
Avlidna 1829
Män
Riddare och kommendör av Kungl. Maj:ts Orden
Mottagare av Serafimerorden
Riddare av Svärdsorden
Kommendörer av första klass av Vasaorden
Kommendörer med stora korset av Vasaorden
Storkorset av Dannebrogorden
Mottagare av Tyska Johanniterorden
Conrad von Blixen-Finecke

Conrad Fredrik Christian von Blixen-Finecke, född 18 november 1791 på Näsbyholms slott, Malmöhus län, död 24 oktober 1829 där, var en svensk-dansk friherre, kammarherre, militär och godsägare. Han var son till generallöjtnanten friherre Carl Philip von Blixen-Finecke och far till den danska utrikesministern friherre Carl von Blixen-Finecke.

Biografi 
Conrad von Blixen-Finecke utsågs redan vid ett års ålder som fänrik vid Svea livgarde, men tillträdde befattningen med lön först 1810. År 1812 befordrades han till löjtnant vid Livgardet till häst. von Blixen-Finecke bevistade 1813–14 års krig i Tyskland och skickades av kronprins Karl Johan såsom kurir till Stockholm med underrättelse om kejsar Napoleons avsägelse. Han fick avsked 1815 och utsågs till kammarherre. Vid sin fars död i april 1829 blev han fideikommissarie till Dallund i Danmark och Näsbyholms slott i Skåne.

Familj 
Conrad von Blixen-Finecke tillhörde den friherrliga ätten von Blixen-Finecke nr 258. Han var son till generallöjtnanten friherre Carl Philip von Blixen-Finecke och friherrinnan Sofia Magdalena von Essen. Han gifte sig den 10 december 1814 i Växjö med friherrinnan Charlotta Lovisa Gyllenkrok, dotter av majoren friherre Axel Ture Gyllenkrok och grevinnan Charlotta Mörner af Morlanda. De fick två söner och två döttrar. Det äldsta barnet, hovjägmästaren friherre Carl von Blixen-Finecke var under en kort period Danmarks utrikesminister och ärvde faderns båda fideikommiss.

Utmärkelser 

   Riddare av Kungl. Svärdsorden, 24 april 1814.

Referenser 

Svenska friherrar
Danska friherrar
Conrad
Svenska officerare
Svenska militärer under 1800-talet
Svenska kammarherrar
Svenska godsägare under 1800-talet
Riddare av Svärdsorden
Personer från Gärdslövs socken
Födda 1791
Avlidna 1829
Män
Kafé

Ett kafé, café eller fik är en inrättning som serverar kaffe (och ofta andra drycker) med kaffebröd eller annan lättare förtäring. Ibland är detta kombinerat med egen tillverkning, ett så kallat konditori, som bakar kaffebrödet på kaféet och normalt även har annan försäljning.

Historik 
Den tidigaste uppgift man har vad avser ett kaffehus är det i Mekka i slutet av 1400-talet. Man vet också att två kaffehus öppnade i Konstantinopel år 1554. I Persien öppnades de första kaféerna under Shah Tahmasp I:s långa styre (1514–1576). En viktig förklaring till kaféernas spridning i Mellanöstern var att de rivaliserande osmanska och safavidiska stormakterna höll handelsvägarna säkra och uppmuntrade handelsutbyte med exotiska varor och kryddor.

Den franske resenären Jean Chardin som besökte Persien på i slutet av 1600-talet ger en levande skildring av kaféer (qahvekhâne) i städerna Isfahan och Tabriz. Han skriver att kaféerna från början främst besöktes av överklassen men att de efter hand fick en mer folklig prägel. På kaféet tillbringade välbärgade män i städerna fritiden och man hängav sig både åt allvarliga diskussioner om politik och åt lättsamma spel, som backgammon och schack. Vandrande dervischer höll predikningar och sagoberättare och diktare högläste ur de persiska eposen.

Köpmän förde med sig kaffet till västvärlden, och år 1647 finns de första noteringarna om att det finns kaffehus i Venedig. 1650 rapporteras om ett kafé i Oxford, 1677 i Hamburg och 1685 i Wien. 

Café Procope i Paris (1686), Zum Arabischen Coffe Baum i Leipzig (1711) och Café Florian i Venedig (1720) är bland Europas äldsta kaféer som ännu är i drift. 

I Sverige var Stockholm först med kaffehus på tidigt 1700-tal.. Sundbergs konditori i Stockholm grundades 1785 och har funnits i samma lokaler sedan 1793. Några svenska kaféer som fyllt hundra är Broqvist Konditori i Växjö (1876),  Café Ofvandahls i Uppsala (1878) och Junggrens Café i Göteborg (1895). Vad vi idag kallar konditorier, tog fart med de så kallade schweizerierna i början av 1800-talet.

Se även 
 Kafeteria
 Fika
 Internetkafé
 Mangakafé
 Science Café
 Caféprogram
 Antikafé
 Wienerkafé

Referenser

Noter

Källor 
 R. Hattox, Coffee and Coffeehouses. The Origin of a Social Beverage in the Medieval Near East, Seattle, Wash., 1985.

Externa länkar 
 Coffee, Encyclopaedia Iranica, Volume 5, Fasc. 8, sid. 893-896.
 Bildblogg om idag aktiva 50-talscaféer i Sverige
 En artikel om både kaffehistoria och moderna kaféer i Helsingborg

Kaffe
Kaféer
Restauranger