kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
MP

MP eller mp kan avse:

 MP – en medlem av en lagstiftande församling (engelska: Member of parliament), se Parlamentsledamot 
 MP – en förbandstyp i militära styrkor, se Militärpolis
 MP – ett politiskt parti i Sverige, se Miljöpartiet
MP – Mellanpartierna, gemensam partibeteckning för centerpartiet och folkpartiet i Kalmar läns och Gotlands läns valkrets i valen 1964 och 1968.
 MP – en tidigare morgontidning i Göteborg, se Göteborgs Morgonpost
 MP – en sportklubb i Matteus församling i Stockholm, se UoIF Matteuspojkarna
 MP – en svensk musiker, gitarrist i Gyllene Tider, se Mats Persson (musiker)
 MP – ett telegram som lämnas till adressaten personligen, se mains propres
 MP – en typ av lätt automatvapen som avfyrar pistolammunition, se Maskinpistol
 mp – mezzopiano, en ljudvolym hos musik, se Styrkegradsbeteckningar
 .mp – nationell toppdomän för Nordmarianerna
Ivar Giæver

Ivar Giæver, född 5 april 1929 i Bergen i Norge, är en norsk-amerikansk fysiker och nobelpristagare.

Ivar Giæver och japanen Leo Esaki tilldelades halva prissumman av Nobelpriset i fysik 1973
"för deras experimentella upptäckter rörande tunnelfenomenet i halvledare, respektive supraledare". Den andra halvan tilldelades engelsmannen Brian Josephson.

Giæver är ledamot av Institute of Electrical and Electronics Engineers (IEEE). Han invaldes 1986 som utländsk ledamot av svenska Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien.

Giæver är vetenskaplig rådgivare till den amerikanska klimatskeptiska tankesmedjan The Heartland Institute. Den 13 september 2011 lämnade Giæver American Physical Society på grund av dess ståndpunkt i klimatfrågan.

Källor

Externa länkar

Nobelprize.org, Nobelpriset i fysik 1973
Nobelprize.org, Ivar Giaever - biografi

Nobelpristagare i fysik
Norska fysiker
Amerikanska fysiker under 1900-talet
Klimatskeptiker
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Män
Födda 1929
Levande personer
Alumner från Rensselaer Polytechnic Institute
Norska nobelpristagare
Amerikanska nobelpristagare
Forskare från Bergen
Apache Subversion

Apache Subversion, svn, är ett versionshanteringssystem. Ett versionshanteringssystem håller reda på historik och förändringar och gör det möjligt att backa tillbaka i tiden eller att spåra vem som gjort vad. Dessutom möjliggör det samarbete på samma projekt för utvecklare som är spridda över världen.

Subversion utvecklades ursprungligen för att komma tillrätta med vissa begränsningar i CVS, ett annat vanligt versionshanteringssystem. Flera av utvecklarna är gemensamma mellan projekten.

Se även 
 TortoiseSVN, en grafisk klient för Windows som integreras med Utforskaren och ger en mängd extra kommandon för Subversion-projekt.
 RapidSVN, en grafisk klient för Windows och Linux, skriven med wxWidgets.
 NaughtySVN, en motsvarighet till TortoiseSVN för Nautilus (filhanteraren för GNOME).
 Subclipse, Ett Subversion-plugin för Eclipse.
sventon, en webbaserad repository-browser skriven i Java (Open source).

Externa länkar 
 Subversions hemsida
 Subversions IRC-kanal
 Version Control with Subversion - en gratis bok om hur man sätter upp och använder Subversion.

Versionshanteringssystem
SVN

SVN kan avse:  

 svn – ett versionshanteringssystem, se Apache Subversion 
 SVN – landskod i ISO 3166-1 för Svalbard och Jan Mayen
Rullstolscurling i paralympiska vinterspelen 2006

Rullstolscurling i de paralympiska vinterspelen 2006 vanns av Kanada, som besegrade Storbritannien med 7-4 i finalen. Sverige placerade sig på en tredjeplats, då de slog Norge med 10-2 i matchen om tredje pris. 

Matcherna spelades i Pinerolo Palaghiaccio i Pinerolo, cirka 50 kilometer sydväst om Turin.


Resultat

Gruppspel 

 Omgång 1:
 Storbritannien - Schweiz 3-4
 Danmark - Kanada 3-6
 Sverige - USA 6-4
 Italien - Norge 3-9

 Omgång 2:
 USA-Norge 3-10
 Sverige-Italien 1-7
 Schweiz-Kanada 1-5
 Storbritannien-Danmark 5-3

 Omgång 3:
 Sverige-Kanada 5-4
 Storbritannien-Norge 6-7
 Italien-Danmark 4-5
 Schweiz-USA 2-6

 Omgång 4:
 Danmark-USA 5-4
 Italien-Schweiz 0-14
 Storbritannien-Sverige 7-2
 Norge-Kanada 6-7 Omgång 5:
 Italien-Storbritannien 5-8
 Kanada-USA 4-5
 Danmark-Norge 7-3
 Sverige-Schweiz 5-6

 Omgång 6:
 Schweiz-Danmark 2-8
 Norge-Sverige 4-7
 Kanada-Storbritannien 7-6
 USA-Italien 1-6

 Omgång 7:
 Kanada-Italien 5-3
 USA-Storbritannien 2-5
 Norge-Schweiz 5-4
 Danmark-Sverige 2-10

 Skiljematch:
 Norge-Danmark 4-3

Slutspel 
 Semifinaler:
 Kanada-Norge 5-4
 Storbritannien-Sverige 7-3

 Bronsmatch:
 Sverige-Norge 10-2

 Final:
 Storbritannien-Kanada 4-7

Referenser 
 CBC.ca – Resultat från paralympiska vinterspelen 2006

Paralympiska vinterspelen 2006
2006
Curling i Italien
Pinerolo
Turingpriset

Turingpriset (A. M. Turing award) delas årligen ut av Association for Computing Machinery (ACM) till en person som har bidragit till datorindustrin. Bidraget skall vara av långvarig och stor teknisk betydelse. De flesta av pristagarna har varit datavetare.

Priset är namngivet efter Alan Turing, en brittisk matematiker som anses vara en av den moderna datavetenskapens grundare.

Turingpriset räknas som datavetenskapens Nobelpris. Utmärkelsen åtföljs av en prissumma som åren 2007–2013 var $250,000 från  Intel och Google, sedan 2014 är den $1,000,000 från Google.

Pristagare

Referenser

Noter

Källor
A.M. Turing Award Winners by Year – AMTuring.acm.org

Externa länkar 

Vetenskapspriser
Datavetenskap
Priser och utmärkelser instiftade 1966
Siktlinjesindikator

Siktlinjesindikator, militärförkortning SI (, förtkortat HUD, ungefär "uppsiktsindikator"), avser inom optisk teknik: datoriserad optisk projektion av viktig data som "indikatorer i siktlinjen" på en genomskinlig skärm, exempelvis ett reflexsikte, vindruta eller visir, etc. Tekniken innebär att den som observerar skärmen kan se och ta del av den projicerande informationen i sitt synfält utan att behöva flytta blicken från vyn bortom skärmen. 

Siktlinjesindikatorer har sitt ursprung inom vapenteknik och farkostteknik, och debuterade som funktion hos reflexsikten i nattjaktflygplan under andra världskriget. Den huvudsakliga skillnaden mot traditionella reflexsikten är att en siktlinjesindikator även kan visa rörlig grafik, då traditionellt i form av data för användaren. Idag används siktlinjesindikatorer även inom den civila marknaden och förekommer bland annat hos civilflygplan och personbilar, samt hos vissa fordonshjälmar, etc. En variant av tekniken har även blivit vanlig i datorspel, där viktig information visas som ett skikt av data mellan spelaren och själva spelplanen.

Indikatorexempel 
Exempel på data som visas av siktlinjesindikatorer kan vara:

Hastighet
färdhastighet (ground speed, GS)
verklig kurshastighet (true airspeed, TAS)
avläst kurshastighet (indicated airspeed, IAS)

Position
färdhöjd (altitud)
längdgrad (longitud)
breddgrad (latitud)
anfallsvinkel (angle of attack, AOA)

Allmänt
bränslemängd
färdsträcka
vald funktion med mera

Måldata
målinmätning (target position estimation, TPE)
inmätt målavstånd (distance to target, DTT)
målföljare (target tracker, TGT)
målhastighet (target velocity')
närmandehastighet (closing velocity)
målidentifiering (target identification, TI)

Vapendata
beräknad skottvinkel (trajectory)
beräknad träffspunk (computed impact point, CIP)
peksiktning (constantly computed impact point, CCIP)
framförhållningskorrektör (lead indicator'')
kvarvarande ammunitionsmängd

HUD i bilar 
Inom bilar används siktlinjesindikatorer främst för mörkerkörning. General Motors, och Nissan började erbjuda HUD i vissa bilmodeller 1988–1989, och 1998 års Corvette C5 var den första bilen med färgdisplay. 2003 blev BMW den första europeiska biltillverkaren att erbjuda HUD. HUD blir idag allt vanligare och numera finns detta även i vissa bilmodeller från Citroën, Saab, Honda, Toyota och Lexus. 

Information och annan information som kan visas via HUD kan vara följande: 

Hastighet 
Inställning av farthållare 
Navigation 
Grafiska symboler för att höja förarens uppmärksamhet 

Det finns idag även portabla enheter som kan projicera information på fordonets vindruta, om funktionen ej finns inbyggd i bilen.

Säkerhet 
Tanken med siktlinjesindikatorer är bland annat att höja förarens uppmärksamhet genom olika indikationer antingen via text eller grafiska symboler. Exempelvis kan faror eller högsta tillåtna hastighet visas. Trots detta finns det en studie på att denna funktion i bilar kan vara distraherande för förare.

Referenser

Externa länkar 

Projektorteknik
Maxim Reality

Maxim, tidigare Maxim Reality, egentligen Keith Palmer, född 21 mars 1967 i Peterborough i Cambridgeshire i England, är en brittisk MC mest känd som medlem i The Prodigy. Han kallade sig under 1990-talet för Maxim Reality men bytte senare till endast Maxim, som han även använder i sin solokarriär.

Diskografi
 Hell's Kitchen (2000)
 Fallen Angel (2005)

Pseudonymer
Brittiska rappare
Födda 1967
Män
Levande personer
Leeroy Thornhill

Leeroy Thornhill, född 8 oktober 1968 i Barking, Essex, Storbritannien, tidigare dansare i The Prodigy Har sedan sitt avhopp jobbat solo som Longman och Flightcrank. Numera arbetar han med DJ Hyper tillsammans med ex-prodigy-livemusikerna Jim Davies och Kieron Pepper.

Diskografi 
 Fligthcrank - Beyond All Reasonable Doubt (2001)
 DJ Hyper - We Control (2006)

Brittiska dansare
Födda 1968
Män
Levande personer
Växjö Lakers Ladies HC

Växjö Lakers Ladies HC var damsektionen i Växjö Lakers Hockey. Laget spelade i Riksserien 2008.

Källor

Fotnoter
Universitetssjukhus

Universitetssjukhus är ett sjukhus som förutom sjukvård också bedriver medicinsk forskning och utbildning av olika yrkesgrupper inom sjukvård, exempelvis läkare och sjuksköterskor.

Sveriges universitetssjukhus 
I Sverige finns, sedan universitetssjukhusen i Malmö och Lund bildat en gemensam enhet, sju universitetssjukhus. Varje universitetssjukhus innehar även rollen som regionsjukhus i en av de sex sjukvårdsregionerna. 

 Akademiska sjukhuset, Uppsala
 Karolinska Universitetssjukhuset, Stockholm (Huddinge kommun och Solna kommun)
 Norrlands universitetssjukhus, Umeå
 Sahlgrenska Universitetssjukhuset, Göteborg
 Skånes universitetssjukhus, som är en sammanslagning av de tidigare universitetssjukhusen i Malmö och Lund
 Universitetssjukhuset i Linköping
 Universitetssjukhuset, Örebro

Finlands universitetssjukhus 
Finland är indelat i sjukvårdsdistrikt, som är indelade i fem specialupptagningsområden kopplade till respektive universitetssjukhus:
 Helsingforsregionens universitetscentralsjukhus, Helsingfors (Helsingfors och Nylands sjukvårdsdistrikt)
 Uleåborgs universitetssjukhus, Uleåborg (Norra Österbottens sjukvårdsdistrikt)
 Tammerfors universitetssjukhus, Tammerfors (Birkalands sjukvårdsdistrikt) 
 Kuopio universitetssjukhus, Kuopio (Savolax sjukvårdsdistrikt)
 Åbo universitetscentralsjukhus, Åbo (Egentliga Finlands sjukvårdsdistrikt)

Källor

Sjukvård
 
Sjukvård i Sverige
Sjukvård i Finland
Ishockeylåt

Ordet ishockeylåt (eller hockeylåt) har två skilda betydelser som i viss mån överlappar varandra. Dels är det en sång som handlar om ishockey, ofta skriven för ett visst lag eller en viss turnering. Dels är det en sång, låt eller melodi, ofta en hitlåt känd sedan tidigare, som brukar spelas på ishockeymatcher under spelavbrott.

Sovjetunionens nationalsång kallades skämtsamt för "hockeylåten" eftersom den spelades i samband med Sovjetunionens ishockeylandslags matcher.

Kända ishockeylåtar i första betydelsen
Nu tar vi dom
Den glider in
Svenska hjältar (låt)
Tre kronor (slå oss om ni kan)
The Hockey Song
Här kommer grabbarna

Ishockeylåtar i andra betydelsen
We Will Rock You
Heavens on fire, Kiss
Back in black, AC/DC
Get Ready for This
Live Is Life av Opus

Se även
Fotbollslåt

Ishockeylåtar
Nationalarena

En nationalarena eller ett nationalstadion är en arena där ett landslag spelar sina flesta hemmalandskamper, oftast i cricket, fotboll eller rugby. Begreppet kan även användas inom friidrott för anläggningar där de flesta större tävlingarna i det aktuella landet hålls. Nationalarenan är oftast belägen i huvudstaden eller en annan större ort. Vissa nationalarenor är belägna på den ort i landet där den aktuella sporten har störst fäste, och ofta är nationalarenan landets största arena. Många länder har en huvudstad som också är mycket större än någon annan stad och som är hemvist för TV och de ledande tidningarna. Ofta spelas alla landskamper i den staden för att det anses ge mer PR och mer publik, särskilt om arenan är landets största. I Sverige har Sveriges herrlandslag i fotboll spelat de flesta av sina hemmalandskamper i Stockholmsområdet, fastän den största arenan under åren 1958-2012 låg i Göteborg. Sveriges damlandslag i fotboll fick i april 2009 en egen nationalarena, Gamla Ullevi.

Nationalarena eller landskamper på flera orter?
Systemet med nationalarenor har dock kritiserats. Många tycker det är bättre att landskamper spelas på olika orter så att så många som möjligt skall kunna få se bra landskamper spelas på sin hemort. Många nationalarenor används "till vardags" av ett klubblag. Stora mästerskap som fotbolls-VM och EM hålls inte i en enda stor arena, utan på flera orter.

Exempel på nationalstadion
Nationalstadion (Warszawa)
Pekings Nationalstadion
Ta’ Qali-stadion

Källor

Fotnoter

Sportanläggningar
CF

CF, Cf eller cf kan avse:

 CF – landskod för Centralafrikanska republiken
 CF – en kronisk mag- och lungsjukdom Cystisk fibros 
 CF – ett svenskt fackförbund, se Sveriges Civilingenjörsförbund
 CF – ett digitalt minne, se Compactflash
 CF –  en intresseorganisation för cyklister i Sverige, se Cykelfrämjandet
 Cf – ett grundämne, se Californium
 .cf – toppdomänen för Centralafrikanska republiken
 cf. – kort för latin: confer/conferatur, som båda betyder "jämför"
Disco 91

Disco 91 var en närradiostation i Stockholm grundad 1979 av skivvändarna Jocke B och Mangan S. Stationen sände på två frekvenser i Stockholm, 88.0 MHz, under namnet Disco 88 och 91.1 MHz under namnet Disco 91. Tillsammans med FMAK och MRS-Radio var detta det hippaste man kunde lyssna på i Stockholm tidigt 80-tal. De spelade något så ovanligt för tiden som dansorienterad soul, funk och discomusik, stilar som annars endast gick att höra på diskotekens dansgolv då Sveriges radio nästan helt negligerade musiken.

Under 80-talets andra hälft omvandlades Disco 91 till Studio 102, och flyttade till den nya frekvensen 102.2 MHz över Järfälla-sändaren, som mer riktade in sig på europeisk musik i stället för den tidigare näst intill helt dominerande USA-importerade dansmusiken. Studio 102 ersattes sedan av den nya stationen HIT FM år 1988. Med sitt klubborienterade dansformat har denna Stockholmsbaserade station bidragit till en stor förändring av musikutbudet för svensk radio. I dag återfinns denna typ av musik även på mainstream-stationerna. HIT FM fortsätter att utveckla formatet och kännetecknas av sitt karaktäristiska sätt att mixa ihop låtar. Stationen var en av de första i Sverige att ta steget ut på nätet och kan sedan lång tid tillbaka också höras online.

Externa länkar
http://www.hitfm.com

Svenska närradiostationer
Organisationer bildade 1979
RAB

RAB har flera betydelser:

 figuren i Harry Potter, se R.A.B.
 förkortning för Reichsautobahn, se Motorvägar i Tyskland
 förkortning för Redovisningsavdelning Bergslagen
 stad i Kroatien, se Rab (stad)
 ö i Kroatien, se Rab
Sammanfogning (snickeri)

Sammanfogning är olika metoder att sätta samman arbetsstycken till en produkt. Fogen är kontaktytan mellan arbetsstyckena. Exempel på sammanfogningar är att foga ihop bräder till en låda eller sammanfoga ett bordsben med bordsskivan. Förutom metoderna som beskrivs nedan, så kan också sammanfogningen säkras på olika sätt. Lim, spik, skruv, nit eller en kombination av dessa kan användas.

Gering
Gering är att sammanfoga ett hörn. Används ofta till att foga ihop en ram av något slag.

Gradning

Gradning är en fogning med ett spår i det ena arbetsstycket där det andra kan skjutas in, exempelvis ett hyllplan i en hyllvägg. Med hjälp av en gradsåg snedsågas två grunda spår i hyllväggen på hylltjocklekens avstånd från varandra och med en grundhyvel tas materialet mellan sågspåren bort. Med en gradhyvel hyvlas motsvarande uttag i hyllans ände. Vinkeln på spår och uttag bör vara cirka 70 grader och profilen på spåret kallas laxstjärt. Gradning kan också göras med hjälp av handöverfräs.

Sinkning
Sinkning är en metod att sammanfoga trästycken i lådor för till exempel olika möbler. Sinkning kan utföras manuellt med handsåg, ritsmått och stämjärn, maskinellt med en sinkmaskin eller med en handöverfräs. Det finns många olika slag av sinkning, såsom öppen, halv- och helförtäckt, sockerlåd- och laxstjärtsinkning.

Spont

Spont är en fogning med en not (spår) i det ena arbetsstycket där en lös eller på det andra arbetsstycket utstående fjäder kan skjutas in. Noten skapas med nothyvel och fjädern med falshyvel eller så fräses båda ut. Spontat virke tillverkas för olika paneler och golvträ samt råspont.

Tappning
Tappning kan utföras med enkel eller dubbeltappning manuellt eller maskinellt.

Laskning
En metod som innebär att man sammanfogar ändarna endera med utanpåliggande material eller med uttunning av båda ändarna och hopfogning omlott med lim och/eller fästdon såsom spik, nit, skruv, plugg eller lödning. Se vidare under Laskning

Se även 
Fingerskarv

Externa länkar

Snickeri
Altamonte Springs

Altamonte Springs är en stad i Seminole County i östra Florida, USA. Staden hade 41, 469 invånare (2010). Altamonte är spanska och betyder "höga bergen".

Källor

Orter i Florida
Seminole County, Florida
Harry Lundberger

Harry Albert Olof Lundberger, född 18 februari 1918 i Spånga, död 4 mars 2005 i Tensta, även känd som "Professorn" eller "Motorprofessorn". 

Långt tillbaka i tiden var han tävlingsförare på motorcykel. Motorcykelåkningen avtog förvisso med åren, men Harry vek aldrig från sitt intresse. 
Mest känd blev Professorn för sina gedigna kunskaper och sitt fotografiska minne, vilket kom väl till pass på marknader och sammankomster med Veteranfordon. Professorn visste hur det skulle se ut, han glömde inte ett motorrum om han en gång sett det. Satt tändspolen på en gammal Volvo PV444 på fel ställe så såg han det.

Professorn kändes lätt igen på sitt originella utseende, sin klädsel, sin hjälm och sin moped - det vill säga det som många felaktigt trodde var en moped. Hans fordon var en Honda C90, eller en 90-kubiksversion av Honda Super Cub om man hellre kallar den så. Alltså en motorcykel och inte en moped.

Lundberger är begravd på Spånga kyrkogård.

Källor 
bike.se - Professorn avliden
 Lundberger, Harry Albert Olov på SvenskaGravar.se

Svenska motorcyklister
Personer från Spånga socken
Gravsatta på Spånga kyrkogård
Födda 1918
Avlidna 2005
Män
Alain Marguerettaz

Alain Marguerettaz, född 1962, är en fransk längdskidåkare.

Meriter
 Brons vid paralympiska vinterspelen 2006, längdskidåkning 5 km sittande

Franska längdåkare
Paralympiska bronsmedaljörer 2006
Franska paralympiska bronsmedaljörer
Franska paralympiska deltagare 2006
Män
Födda 1962
Levande personer
Steven Cook

Steven Cook, född 11 juli 1968, en amerikansk längdåkare.

Vinster
Paralympiska vinterspelen 2006    
Guld, längdskidåkning 5 km stående
Guld, längdskidåkning 10 km stående
Brons, längdskidåkning 20 km stående

Amerikanska längdåkare
Paralympiska guldmedaljörer 2006
Amerikanska paralympiska guldmedaljörer
Paralympiska bronsmedaljörer 2006
Amerikanska paralympiska bronsmedaljörer
Amerikanska paralympiska deltagare 2006
Män
Födda 1968
De 39 stegen (film, 1935)

De 39 stegen (originaltitel: The 39 Steps) är en brittisk thrillerfilm från 1935 i regi av Alfred Hitchcock. Filmen är baserad på romanen med samma titel av John Buchan. Robert Donat och Madeleine Carroll med flera medverkar.

Det har funnits tre olika större filmversioner av boken, av vilka Hitchcocks bearbetning har hyllats mest. 1999 kom filmen på fjärde plats på British Film Institutes lista över de 100 bästa brittiska filmerna genom tiderna, medan Total Film 2004 utnämnde den till den 21:a bästa brittiska filmen genom tiderna.

Handling 
Kanadensaren Richard Hannay är på besök i London. Efter en kväll på varieté träffar han Annabella, som säger sig vara förföljd av hemliga agenter. Han erbjuder sig att följa henne hem. Senare på natten mördas Annabella. Hannay vill inte bli tagen av polisen för mordet utan beslutar sig för att själv hitta mördaren. Jakten för honom till de skotska högländerna, samtidigt som han själv jagas av både polisen och spionligan. Under jakten/flykten möter han Pamela, som motvilligt dras med.

Autogiro
Den skotske industrialisten James George Weir, bland annat styrelseordförande i autogiroföretaget Cierva Autogyro Company, pendlade under 1934 till arbetet i Glasgow i en prototypautogiro av modell Weir W.2. Alfred Hitchcock inlemmade flygning med (en modell av) autogiron G-ACVC av typ Cierva C.30 i berättelsen i filmen, i scener som utspelas i Skottland.

Rollista i urval 
 Robert Donat – Richard Hannay
 Madeleine Carroll – Pamela Shaneakwa
 Lucie Mannheim – Annabella Schmidt
 Godfrey Tearle – Professor Jordan
 Peggy Ashcroft – Margaret
 John Laurie – John
 Helen Haye – Mrs. Louisa Jordan, professorns fru
 Frank Cellier – Sheriff Watson
 Wylie Watson – Mr. Memory

Referenser

Noter

Externa länkar 

  - John Buchans roman

Brittiska thrillerfilmer
Filmer 1935
Brittiska filmer baserade på böcker
Skottland på film
Filmer i regi av Alfred Hitchcock
London på film
Engelskspråkiga filmer
Järnväg på film
Filmer som utspelar sig på hotell
Svartvita filmer
Solo Vol. 1

Solo Vol. 1 är ett samlingsalbum av Joakim Thåström släppt i mars 2006. Det innehåller samtliga låtar från de två första soloalbumen, Thåström (1989) och Xplodera mig 2000 (1991). Förutom dessa låtar så finns det även två bonusspår, Märk hur vår skugga av Bellman och Balladen om briggen "Blue Bird" av Hull av Evert Taube, båda inspelade med Imperiet. Albumet är remastrat av Curt-Åke Stefan.

Låtlista
Skiva 1
"Ståaldrigstill"
"Hon o han" 
"Djävulen och jag "
"En perfekt värld" 
"Pang boom krash" 
"Varför är du så tyst" 
"Alla vill till himlen" 
"Döden i Schlager-SM" 
"Karenina" 
"Mästaren och en iskall margarita" 
"I en spegel som jag har" 
"Flicka med guld" 
"Monolog" 
"Lek med mej" 
"Ståaldrigstill (Knädjup Mix)"

Skiva 2
"Märk hur vår skugga" (Imperiet, av Carl Michael Bellman)
"Balladen om briggen 'Blue Bird' av Hull" (Imperiet, av Evert Taube)
"Radio Thåström" 
"Ich liebe dich" 
"Elektrisk" 
"Elvis Presley för en dag" 
"King Kong"
"Miss Huddinge -72"
"Alla har fel (igen)"
"Xplodera mig"
"Fuzzbox"
"Ballad i P-moll"
"Älska dej själv"
"Alla har fel (ännu mera fel) DeeMix"

Samlingsalbum 2006
Album av Joakim Thåström
Svenska samlingsalbum
Svenskspråkiga samlingsalbum
Georg Adolf Koskull

Georg Adolf Koskull, född den 17 april 1780 på Gällaryd, död den 10 april 1829 på Engaholm, var en svensk friherre, domare och landshövding.

Biografi 
Koskull var son till hovjunkaren Otto Anders Koskull (1748–1787) och Amalia Beata Silfversparre (1746–1800). Han blev student i Lund 1795 och avlade juris examen där samma år. Därefter tjänstgjorde han som auskultant i först Göta och sedan Svea hovrätt. Han erhöll fullmakt som häradshövding 1802 och tjänstgjorde från 1807 som assessor i Åbo hovrätt. 1809 blev han lagman på Gotland och påföljande år i Västergötland. Samma år blev han även kammarherre hos drottning Hedvig Elisabeth Charlotta. Han blev riddare av Nordstjärneorden 1818.

Den 26 november 1816 utsågs Koskull till landshövding i Norrbottens län, en post han innehade till 1821 då han begärde avsked. Han hade då året innan övertagit ättens fideikommiss, Engaholm i Småland, efter sin äldre barnlöse bror, kabinettskammarherren Anders Koskull (1775–1820). Georg Adolf avled nio år senare just på Engaholm, också han ogift och barnlös, varefter fideikommisset övergick till en tredje broder, överstelöjtnanten Carl Gustaf Koskull (1782–1846).

Georg Adolf Koskull ligger begraven i Aringsås kyrka. Han har som landshövding givit namn åt orten Koskullskulle inom Gällivare kommun.

Källor

Noter 

Landshövdingar i Norrbottens län
Svenska friherrar
Svenska jurister
Lagmän i Gotlands lagsaga
Lagmän i Västergötland
Svenska kammarherrar
Riddare av Nordstjärneorden
Georg Adolf
Personer under gustavianska tiden
Personer från Gällaryds socken
Födda 1780
Avlidna 1829
Män