Organism

Organismer är fysikaliskt strukturerade materiella objekt som till största del består av organiskt kemiska substanser. Dessa objekt har en rad kännetecken som utgör nödvändiga kriterier för liv. Andra ord för organismer är livsformer och kreatur.

Organismer har stort inflytande på jordens utseende och sammansättningen av planetens atmosfär. Det uppskattas att massan för alla organismer på jorden tillsammans ligger vid 1 850 miljarder ton. 99 procent av denna massa har uppskattas bestå av växter. I nyare uppskattning förmodas dock 30 procent av jordens biomassa utgörs av underjordiska mikroorganismer.

Alla organismer som idag finns på jorden härstammar från andra organismer (evolution). Hur dessa uppkom från den icke levande materien har varit och är fortfarande föremål för intensiv forskning. Biologin är den vetenskapliga gren som befattar sig med organismer och deras utveckling samt liknade objekt (till exempel virus).

Kriterier för organismer 

Enskilda kännetecken för organismer finns även hos andra fysikaliska kemiska system. Därför finns definitionen att celler av i nutid förekommande organismer som är fullt utbildade måste uppvisa alla av dessa kriterier. Utvecklingsstadier av organismer, som sporer, kan sakna enskilda kännetecken.

De viktigaste kriterierna 
 Metabolism i minst en levnadsfas.
 Förmåga att reproducera sig.
 Variabilitet vid reproduktionen som krav för evolutionen.

Andra kriterier

Systematik 
Alla organismer klassificeras antingen inom taxon eller kladistik.

Taxa systematiseras i hierarkisk ordning från domän ner till art på följande sätt:

 Domän
 Rike
 Fylum
 Klass
 Ordning
 Familj
 Släkte
 Art

Domäner 
Organismer indelas enligt  Linnés  systematik i tre domäner:

 Arkéer
 Eukaryoter
 Eubakterier

Sedentär 
Sedentär är en organism som lever fastsittande på en yta. Många marina organismer lever sedentärt. De skaffar ofta föda genom att filtrera ut små partiklar (plankton) ur vattnet.

Organismernas uppbyggnad 

Alla organismer (växter, svampar, djur, med flera) består av celler eller syncytium (celler med flera cellkärnor, finns exempelvis hos flera svampar). Alla celler av en enskild organism föreställer ett komplexartat system. Alla celler och hela organismen avgränsas med ett membran.

I varje cell finns all information för organismens arvsmassa (DNA).

Tidsschema 
Organismer följer ett tidsschema: de föds, de växer, de förändrar sig, de fortplantar sig, de åldras och de dör.

Organismernas kemi 
Organismer består huvudsakligen av vatten och organiska kolförbindelser. Dessutom finns ofta skal- eller stödsystem av mineraler.

Kol, väte och syre är dessa grundämnen som huvudsakligen förekommer i biomolekylerna. Dessutom förekommer kväve, fosfor, svavel, järn, magnesium, kalium, natrium och kalcium i mindre omfattning. Andra grundämnen förekommer bara i spår men är trots allt viktiga för organismerna.

Etymologi 
Begreppet "organism" (från grekiska ὀργανισμός, organismos och ὄργανον, organon) i betydelsen "instrument, verktyg eller organ för förnuft eller uppfattning" förekom först i det svenska språket i skrift 1817. I engelska språket förekom det redan 1703, men i nuvarande betydelse 1834.

Ordet har tre dokumenterade betydelser enligt Svenska Akademiens Ordbok. Den dominerande betydelsen är som sammanfattningen av organen i djur- och växtkroppen med tanke på livsfunktionerna.

I engelska språket har debattens vågor gått hög beträffande den bästa definitionen av organism.

Se även 
 Superorganism

Referenser 

 
Wikipedia:Basartiklar