kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Ludvig II av Pfalz-Zweibrücken

Ludvig II av Pfalz-Zweibrücken, född 14 september 1502, död 3 december 1532, var en tysk pfalzgreve. Han var son till Alexander av Pfalz-Zweibrücken och Margareta av Hohenlohe-Neuenstein.

Ludwig var gift med Elisabeth av Hessen, dotter till Vilhelm I av Hessen.

Källor

Barn
 Wolfgang av Pfalz-Zweibrücken, född 1526, död 1569

Tyska furstar
Huset Wittelsbach
Personer i Tyskland under 1500-talet
Födda 1502
Avlidna 1532
Män
Pfalzgreve

En pfalzgreve var en hög ämbetsman i de frankiska och tyska kungarnas tjänst. Han var konungens ställföreträdare och förvaltare av en pfalz (latin palatium, svenska palats), det vill säga en kungsgård där kungarna alltsedan karolingisk tid brukade uppehålla sig och bland annat utöva sina funktioner som domare. 

De flesta pfalzgrevskapen avvecklades senare, men i Sachsen (med residens i Magdeburg) och Lothringen (med residens i Aachen) kvarlevde titeln. Efter år 1400 omtalas dock inte någon pfalzgreve av Sachsen längre. Istället blev det de lothringiska pfalzgrevarnas grevskap som erhöll namnet Pfalz och grevarna av provinsen titeln Pfalz vid Rhen.

Pfalzgrevar av ätten Wittelsbach med direkt anknytning till Sverige 
 Georg Johan I av Pfalz-Veldenz, gift med Anna Maria Vasa (dotter till Gustav Vasa)
 Johan I av Pfalz-Zweibrücken, far till Johan Kasimir
 Johan Kasimir av Pfalz-Zweibrücken, far till Karl Gustav och Adolf Johan
 Karl Gustav av Pfalz-Zweibrücken, kung Karl X Gustav, den första svenska kungen av det pfalziska huset
 Adolf Johan av Pfalz–Zweibrücken, bror till Karl X Gustav

Referenser

Noter

Tryckta källor 
Svensk uppslagsbok 1955

Se även 
 Pfalz-Zweibrücken (hertigdöme)
 Kleeburg

Adelstitlar
Titlar i statsförvaltning
Tysk-romerska riket
Svensk uppslagsbok
Filip Ludvig av Pfalz-Neuburg

Filip Ludvig av Pfalz-Neuburg född 2 oktober 1547, död 22 augusti 1614, var pfalzgreve av Pfalz-Neuburg 1569-1614.

Han var son till Wolfgang av Pfalz-Zweibrücken och Anna av Hessen. Gift med Anna av Kleve.

Barn 
 Wolfgang Wilhelm av Pfalz-Neuburg född 1578, död 1653.
 August, född 1582, död 1632, → linjen Sulzbach, gift med Hedvig av Holstein-Gottorp.

Referenser

Tyska grevar
Huset Wittelsbach
Födda 1547
Avlidna 1614
Män
Wolfgang Wilhelm av Pfalz-Neuburg

Wolfgang Wilhelm av Pfalz-Neuburg (4 november 1578 - 20 mars 1653), son till Filip Ludvig av Pfalz-Neuburg och Anna av Jülich. 

Gift 1) med Magdalena av Bayern (dotter till Vilhelm V av Bayern).

Gift 2) Katarina av Pfalz-Zweibrücken

Barn (i 1:a äktenskapet): 
Filip Wilhelm av Pfalz-Neuburg, född 1615, död 1690.

Referenser

Noter

Externa länkar

Födda 1578
Avlidna 1653
Män
Tyska grevar
Filip Vilhelm av Pfalz

Filip Vilhelm av Pfalz-Neuburg, född 24 november 1615, död 2 september 1690, var pfalzgreve av Pfalz-Neuburg och hertig av Jülich och Berg från 1653 och kurfurste av Pfalz från 1685 fram till sin död.

Biografi
Filip Vilhelm var son till pfalzgreven Wolfgang Wilhelm av Pfalz-Neuburg och Magdalena av Bayern. 

År 1685 avled den regerande kurfursten Karl II, Filip Vilhelms protestantiske kusin. Filip Vilhelm ärvde därefter Kurpfalz och som därmed blev katolskt. Karl II:s syster Elisabeth Charlotte av Pfalz, genom giftemål hertiginna av Orléans och svägerska till Frankrikes kung Ludvig XIV, hade även anspråk på Kurpfalz. Detta var casus belli för den franska invasionen 1688, som utlöste det Pfalziska tronföljdskriget.

Filip Vilhelm efterträddes efter sin bortgång 1690 som kurfurste av sonen Johan Vilhelm.

Familj
Hans första äktenskap med den svensk-polske kungen Sigismunds dotter Anna Katarina Konstantia Vasa blev barnlöst. Efter hennes död gifte Filip Vilhelm om sig med Elisabeth Amalia Magdalena av Hessen-Darmstadt, dotter till lantgreve Georg II av Hessen-Darmstadt och Sofia Eleonora av Sachsen.

Barn 
Han hade 17 barn i det andra äktenskapet, bland andra:
 Eleonora av Pfalz-Neuburg född 1655, död 1720. Tysk-romersk kejsarinna. Gift med kejsar Leopold I
 Johan Vilhelm av Pfalz, född 1658, död 1716. Kurfurste 1690-1716. Gift med Maria Anna Josepha av Österrike och därefter Anna Maria Lovisa av Medici.
 Karl III Filip av Pfalz, född 1661, död 1742. Kurfurste 1716-1742. Gift med Ludwika Karolina Radziwiłł.
 Maria Sofia av Neuburg, född 1666, död 1699. Drottning av Portugal. Gift med kung Peter II av Portugal.
 Maria Anna av Neuburg, född 1667, död 1740. Drottning av Spanien. Gift med kung Karl II av Spanien.
 Dorothea Sofia av Neuburg, född 1670, död 1748. Hertiginna av Parma. Gift med hertig Francesco Farnese.
 Hedvig Elisabeth Amalia av Pfalz-Neuburg, född 1673, död 1722. Gift med Jakob Sobieski (son till Polens kung Jan Sobieski)

Anfäder

Galleri

Referenser

Noter

Externa länkar

Kurfurstar av Pfalz
Huset Wittelsbach
Kandidater till polska tronen
Födda 1615
Avlidna 1690
Män
Hedvig Elisabeth Amalia av Pfalz-Neuburg

Hedvig Elisabeth Amalia av Pfalz-Neuburg, född 18 juli 1673 i Düsseldorf, död 11 augusti 1722 i Ohlau, var en polsk prinsessa, gift med prins Jakob Sobieski, son till kung Johan III Sobieski av Polen, och mor till Kasimira Sobieski och Maria Klementina.

Biografi
Hon var dotter till Filip Wilhelm av Pfalz-Neuburg och Elisabet Amalia av Hessen-Darmstadt. Hennes äktenskap med Jakob Sobieski arrangerades som en allians mellan familjen Sobieski och den tysk-romerske kejsaren, eftersom Hedvig Elisabeth var syster till kejsarinnan Eleonora Magdalena. Utgångspunkten var att Jakob skulle väljas till Polens nästa kung efter sin fars död, med stöd av hoven i Wien och Düsseldorf.  Hedvig Elisabeths svåger, Leopold I (tysk-romersk kejsare), donerade en egendom åt henne i Schlesien, där paret skulle få bo efter ett eventuellt valnederlag, och utnämnde mot 400.000 Gulden hennes make till guvernör i Ohlau.  

Vigseln ägde rum den 25 februari 1691 i Warszawa. Makarna tillbringade sedan vintrarna vid hovet i Warszawa, och somrarna i Schlesien. Hon lät uppföra ett slott i Pilica och anses personligen ha bidragit till blomstringstiden för Ohlau under makens regeringstid där.   

Hedvig Elisabeth fick en god relation till sin svärmor, och tycks även ha haft ett gott förhållande till maken. Jakob Sobieski beskrivs som en perfektionist med hetsigt temperament benägen till att agera förhastat, men Hedvig Elisabeth agerade som hans rådgivare och ska ha utövat en dämpad effekt på hans impulsivitet. Hon sattes under stark press att föda en manlig arvinge, vilket förväntades bättra makens chanser i kungavalet, men misslyckandet att göra detta resulterade i att hon födde dotter efter dotter och tvingades gå igenom en lång rad graviditer som förödde hennes hälsa fram till att hon nästan avled under sin sista förlossning 1717. 

I egenskap av kejsarens släkting agerade hon som Sobieski-familjens agent och kanal till Wien. Under makens misslyckade kandidatur till kungavalet 1697 utverkade hon lån från borgerskapet i Wroclaw till valkampanjen och säkerhet till lånen från kejsarhovet. När hennes make och svåger fängslades 1704 färdades hon till Wien och bad förgäves kejsaren om deras frigivande. När Peter den store föreslog att hennes make skulle uppsättas på den polska tronen med hans hjälp, sände han förgäves en budbärare till henne för att vinna hennes stöd. Efter att hennes dotter Maria Klementina år 1719 hade gift sig med Jakob Stuart mot kejsarens vilja, fängslades Hedvig Elisabeth men frigavs efter ingripande av hennes systrar. Hennes make blev dock förvisad, och kejsaren biföll inte hennes vädjan att han skulle få återvända till Ohlau förrän på hennes dödsbädd.

Referenser

Noter

Externa länkar

Kvinnor
Polska prinsessor
Tyska grevinnor
Födda 1673
Avlidna 1722
Personer i Polen under 1600-talet
Alexander av Pfalz-Zweibrücken

Alexander av Pfalz-Zweibrücken, född 1462, död 1514, var pfalzgreve 1489–1514.

Han var och son till Ludvig I av Pfalz-Zweibrücken och Johanna av Croy. Han var gift med Margareta av Hohenlohe-Neuenstein och far till Ludvig II av Pfalz-Zweibrücken och Ruprecht av Pfalz-Veldenz.

Referenser

Personer i Tyskland under 1500-talet
Personer i Tyskland under 1400-talet
Huset Wittelsbach
Män
Födda 1462
Avlidna 1514
Ruprecht av Pfalz-Veldenz

Ruprecht av Pfalz-Veldenz, född 1506, död 26 juli 1544, son till Alexander av Pfalz-Zweibrücken och Margareta av Hohenlohe-Neuenstein.

Gift med Ursula zu Salm-Kyrburg.

Barn:
Anna av Pfalz-Veldenz, 1540-1586, gift med Karl II, markgreve av Baden-Durlach.
Georg Johan I av Pfalz-Veldenz, 1545-1592, gift med Anna Maria Vasa (dotter till Gustav Vasa).

Källor

Huset Wittelsbach
Män
Födda 1506
Avlidna 1544
Georg Johan I av Pfalz-Veldenz

Georg Johan I av Pfalz-Veldenz, född 11 april 1545, död 18 april 1592, son till Ruprecht av Pfalz-Veldenz och Ursula zu Salm-Kyrburg. Gift med Anna Gustavsdotter Vasa, dotter till Gustav Vasa.

Källor

Huset Wittelsbach
Personer under äldre vasatiden
Födda 1545
Avlidna 1592
Män
Ludvig I av Pfalz-Zweibrücken

Ludvig I den svarte av Pfalz-Zweibrücken, född 1424, död 19 juli 1489, son till Stefan av Pfalz och Anna av Veldenz.

Gift med Johanna av Croy (1435-1504).

Källor

 Willi Wagner: Die Wittelsbacher der Linie Pfalz-Simmern. Ihre Vorfahren, ihre Familien und ihre Grabdenkmäler. Simmern 2003.

Tyska grevar
Huset Wittelsbach
Födda 1424
Avlidna 1489
Män
Rock'n'roll

Rock'n'roll, även rock and roll, som betyder "gunga och rulla", kan härledas från dejting i bilfordon under 1940-talet och 1950-talet och de rörelser som skapas i karossen vid dylika ekivoka sammankomster.  Blev sedermera den ursprungliga ungdomsorienterade musikgenren till den övriga rockmusiken som utvecklades från populärmusiken i USA under 1950-talet och strax spreds till Storbritannien och övriga Europa. Själva ordet "rock'n'roll" hämtades 1953 av den amerikanske radiomannen Alan Freed, från det förstnämnda erotiska slanguttrycket inom rhythm and blues, till sitt radioprogram Moondog's Rock'n'Roll Party. Enligt en annan teori lär jukeboxtillverkaren Rock-Ola genom sitt firmanamn ha inspirerad tillkomsten av begreppet Rock & roll.

Rock'n'roll är en sorts populärmusik som oftast använder sig av sång, elgitarr och ett tungt bakgrundsbeat. Den utvecklades med tiden till många olika högst varierande stilar inom rockmusiken som numera även bara kallas rock. Som ett resultat av detta har begreppet rock'n'roll numera två distinkta betydelser: antingen traditionell rock'n'roll i 1950-talets stil, eller senare övrig rockmusik som skiljer sig avsevärt från den traditionella rock'n'roll-musiken, som till exempel hårdrock/heavy metal och punkrock. En av de grupper som ofta förknippats med Heavy metal och/eller hårdrock, men som själva definierar sig som rock'n'roll är AC/DC, grundat 1973. 

Exempel på en subkultur som ofta förknippas med rock'n'roll är raggare.

Pionjärer inom rock'n'roll 
 Chuck Berry
 Eddie Cochran
 Bo Diddley
 Fats Domino
 Duane Eddy
 The Everly Brothers
 Little Gerhard
 Bill Haley
 Buddy Holly
 Johnny and the Hurricanes
 Jerry Lee Lewis
 Roy Orbison
 Carl Perkins
 Elvis Presley
 Little Richard
 Tommy Steele
 Gene Vincent
 Johnny Cash

Se även 
 Countrymusik
 Popmusik
 Raggare
 Rockabilly
 Rockmusik
 Heavy metal
 Rock and Roll Hall of Fame and Museum

Fotnoter 

Afroamerikansk musik
Musikgenrer
Rockgenrer
Johan II av Pfalz-Zweibrücken

Johan II av Pfalz-Zweibrücken, född 1584, död 1635, son till Johan I av Pfalz-Zweibrücken och Magdalena av Jülich-Cleve-Berg, var en tysk hertig. Han var Pfalzgreve vid Rhen i det historiska hertigdömet Pfalz-Zweibrücken i sydvästra Tyskland, i nuvarande Rheinland-Pfalz.

Gift 1) med Katarina av Rohan. Begravd i alexanderskyrkan i Zweibrücken tillsammans med sin första hustru.

Barn:
Magdalena av Pfalz-Zweibrücken, född 1607, död 1648, gift med Kristian I av Birkenfeld-Bischweiler.

Gift 2) med Louise Juliana av Pfalz, född 1594, död 1640, dotter till Fredrik IV av Pfalz-Simmern och Louise Juliana av Oranien. 
    
Barn:
Katarina av Pfalz-Zweibrücken (1615-1651) född 1615, död 1651, gift med Wolfgang Wilhelm av Pfalz-Neuburg

Referenser

Noter

Externa länkar

Tyska grevar
Födda 1584
Avlidna 1635
Män
Maria av Pfalz

Maria av Pfalz, född 24 juli 1561 i Heidelberg, död 29 juli 1589 i Eskilstuna, var genom giftermål med hertig Karl (senare kung Karl IX) svensk prinsessa med titeln hertiginna av Södermanland. Hon var dotter till kurfursten Ludvig VI av Pfalz-Simmern och Elisabeth av Hessen.

Biografi

Bröllop
Maria var uppfostrad till en övertygad lutheran och äktenskapet med svenske hertig Karl föreslogs just på grund av hennes fostran enligt den augsburgska bekännelsen. Äktenskapet arrangerades av hennes blivande svägerska Anna Maria Vasa. Vid ett besök i april 1578 vid hennes fars hov i Heidelberg anhöll hertig Karl om hennes hand. Överenskommelsen slöts sedan hon mottagit en försäkran om att hon och hennes hov skulle få utöva sin lutherdom fritt i Sverige. Bröllopet ägde rum i Heidelberg den 11 maj 1579. Paret lämnade Tyskland i juli och efter ankomst i Strängnäs i september 1579 mottog Maria trohetsed från ständerna i sitt livgeding och morgongåva; Gripsholms slott, Tynnelsö slott, Räfsnäs kungsgård, Strängnäs stad med Åkers, Selebo och Daga härader samt Överenhörna och Ytterenhörna socknar.

Hertiginna
Maria följde hertig Karl på hans olika resor när hon inte var förhindrad av sina graviditeter. Hon behöll sitt religiösa intresse. År 1585 bad hon sin far att skicka en luthersk predikant till sig och hon uttryckte också missnöje över kalvinismens utbredning i Pfalz. Det finns inget porträtt av henne bevarat. Hon har beskrivits som den sköna Maria; mild och försonande, men sjuklig. Hon födde sex barn av vilka endast ett, Katarina, uppnådde vuxen ålder. Traditionen beskriver äktenskapet som kärleksfullt och hon sades kunna påverka sin make genom att be om nåd för olika personer. Maria ska enligt Karl ha varit så "påläst i Guds helige ord, att näpplig hennes make man kunde finna" och det bedöms också att hon hade inflytande över hans religiösa ställningstaganden och att Karl genom henne blev starkare övertygad lutheran.

Död och eftermäle 
1589 dog Maria på Eskilstuna slott efter en långvarig sjukdom och begravdes i Strängnäs domkyrka. Hertig Karl gifte senare om sig med Kristina av Holstein-Gottorp, som blev Sveriges drottning när Karl kröntes till Karl IX. 

Hertig Karl namngav den 1583 av honom anlagda staden Mariestad och kungsgården Marieholm efter henne.

Barn 
Margareta Elisabet (1580–1585).
Elisabet Sabina (1582–1585).
Ludvig (född och död 1583).
Katarina (1584–1638), gift med pfalzgreven Johan Kasimir av Pfalz-Zweibrücken.
Gustav (född och död 1587).
Maria (1588–1589).

Källor

Noter

Vidare läsning 
 

Personer under äldre vasatiden
Huset Wittelsbach
Födda 1561
Avlidna 1589
Svenska prinsessor
Svenska hertiginnor
Kvinnor
Ludvig VI av Pfalz

Ludvig VI av Pfalz (av grenen Pfalz-Simmern), född den 4 juli 1539, död den 22 oktober 1583, var en tysk kurfurste, son till Fredrik III av Pfalz och Marie av Brandenburg-Kulmbach, gift med Elisabeth av Hessen.

Barn
Maria av Pfalz (1561–1589), hertiginna av Södermanland
Fredrik IV av Pfalz (1574–1610), kurfurste

Referenser

 Alexander Schweickert: Kurpfalz. Kohlhammer, Stuttgart 1997, .

Kurfurstar av Pfalz
Huset Wittelsbach
Personer i Tyskland under 1500-talet
Födda 1539
Avlidna 1583
Män
Fredrik IV av Pfalz

Fredrik IV av Pfalz (av grenen Pfalz-Simmern), född den 5 mars 1574, död den 19 september 1610, var en tysk kurfurste av Pfalz, son till Ludvig VI av Pfalz och Elisabeth av Hessen, gift med  Louise Juliana av Oranien.

Barn
Louise Juliana av Pfalz (född 1594, död 1640; gift med Johan II av Pfalz-Zweibrücken)
Fredrik V av Pfalz (född 1596, död 1632)
Elisabeth Charlotta av Pfalz (född 1597, död 1660; gift med Georg Wilhem av Brandenburg)

Referenser

Noter

Externa länkar

Kurfurstar av Pfalz
Huset Wittelsbach
Personer i Tyskland under 1500-talet
Födda 1574
Avlidna 1610
Män
Stefan av Pfalz

Stefan av Pfalz, född 1385, död 1459, var  pfalzgreve av Simmern och Zweibrücken från 1410 till sin död. 

Han var son till Ruprecht III av Pfalz och Elisabeth av Hohenzollern och gift med Anna av Veldenz.

Barn
Fredrik I av Pfalz-Simmern född 1417, död 1480. pfalzgreve 1459.
Ludvig I av Pfalz-Zweibrücken född 1424, död 1489.

Referenser

Noter

Externa länkar

Tyska grevar
Huset Wittelsbach
Födda 1385
Avlidna 1459
Män
Fredrik I av Pfalz-Simmern

Fredrik I (kallad "Hunsrückaren"; på tyska Friedrich I. der Hunsrücker), född den 24 april 1417, död den 29 november 1480, var en tysk furste. Han var regerande greve av Sponheim 1444–1480 och pfalzgreve av Pfalz-Simmern 1459–1480.

Fredrik var äldste son till pfalzgreven Stefan av Simmern-Zweibrücken och Anna av Veldenz. Hans morfar var Fredrik III av Veldenz och vid dennes död 1444 ärvde dottersonen grevskapet Sponheim. Samma år beslöt fadern om en delning av sitt pfalzgrevskap så att Fredrik vid faderns död 1459 erhöll Simmern medan den yngre brodern Ludvig erhöll Zweibrücken.

Fredrik I stöttade konsekvent kurfursten Fredrik den segerrike av Pfalz i dennes krigföring.

Fredrik I var gift med Margareta av Geldern (1436–1486) med vilken han fick följande barn:
 Katarina (1455–1522), abbedissa i Trier
 Stefan (1457–1489), "domherre" (närmast domprost) i Strasbourg, Mainz och Köln
 Wilhelm (född och död 1458)
 Johan, (1459–1509), efterträdde fadern som pfalzgreve av Simmern
 Fredrik (1460–1518), "domherre" i Köln, Speyer, Trier, Mainz, Magdeburg och Straßburg
 Ruprecht (1461–1507), biskop av Regensburg
 Anna (1465–1517), nunna i Trier
 Margarete (1466–1506), nunna i Trier
 Helena (1467–1555), priorinna i Trier
 Wilhelm (1468–1481), "domherre" in Trier

Fredrik och Margareta fick sina gravplatser i augustinerklostret Ravengiersburg i Ravengiersburg utanför Simmern.

Källor
 Motsvarande artikel på tyskspråkiga Wikipedia (läst 2010-01-10) 

Huset Wittelsbach
Födda 1417
Avlidna 1480
Män
Johan I av Pfalz-Simmern

Johan I av Pfalz-Simmern, född 1459, död 1509, regerande greve av Simmern 1480 until 1509, son till Fredrik I av Pfalz-Simmern och Margareta av Geldern.

Gift med Johanna av Nassau-Saarbrücken.

Barn:
Johan II av Pfalz-Simmern, född 1492, död 1557.

Referenser

Födda 1459
Avlidna 1509
Män
Huset Wittelsbach
Johan II av Pfalz-Simmern

Johan II av Pfalz-Simmern, född 1492, död 1557, greve av Simmern 1509-1557, son till Johan I av Pfalz-Simmern och Johanna av Nassau-Saarbrücken.

Gift med Beatrice av Baden.

Barn
Fredrik III av Pfalz-Simmern

Referenser

Huset Wittelsbach
Födda 1492
Avlidna 1557
Män
Fredrik III av Pfalz

Fredrik den fromme (av grenen Pfalz-Simmern), född 1515, död 1576, var kurfurste av Pfalz 1559-1576 (efter sin avlägsne släkting Otto Henrik). 

Hanvar son till Johan II av Pfalz-Simmern och Beatrice av Baden, och gift först med Marie av Brandenburg-Kulmbach och därefter med Amalia av Neuenahr.

Barn:
Ludvig VI av Pfalz (född 1539, död 1583)
 Johan Kasimir av Pfalz-Simmern (född 1543, död 1592)

Referenser

Kurfurstar av Pfalz
Huset Wittelsbach
Personer i Tyskland under 1500-talet
Män
Födda 1515
Avlidna 1576
Johan Kasimir av Pfalz-Simmern

Johan Kasimir av Pfalz-Simmern, född 7 mars 1543 i Simmern, död 16 januari 1592, var pfalzgreve från 1576 och kurfurste från 1583. Han var son till Fredrik III av Pfalz-Simmern och Maria av Brandenburg-Kulmbach. Gift med Elisabeth av Sachsen.

Referenser

Personer i Tyskland under 1500-talet
Huset Wittelsbach
Födda 1543
Avlidna 1592
Män
Ruprecht III av Pfalz

Ruprecht III av Pfalz, kurfurste av Pfalz 1389, kung av Tyskland 1400. Född 5 maj 1352 i Amberg, död 18 maj 1410 på borgen Landskron nära Oppenheim, son till Ruprecht II av Pfalz och Beatrice av Sicilien.

Gift med Elisabeth av Hohenzollern.

Biografi 

Ruprecht ärvde 1398 sin faders kurvärdighet, framträdde jämte Johan II av Nassau (ärkebiskop av Mainz) som ledare för de med kung Wencel IV missnöjde furstarna och valdes 21 augusti 1400 av Mainz, Trier, Köln och Pfalz till Tysklands kung, sedan de förklarat Wenceslaus avsatt.

Sedan Ruprecht vunnit tämligen allmänt erkännande i Sydtyskland och krönts i Köln (6 januari 1401, först 1407 lyckades han bli krönt i Aachen), begav han sig till Italien för att söka vinna kejsarkronan och hejda Milanos alltjämt växande makt. Men lämnad utan tillräckligt understöd av sina italienska vänner (särskild Florens), måste han 1402 med oförrättat ärende återvända till Tyskland. Varken Ruprechts personliga egenskaper eller hans maktmedel var tillräckliga. Wenceslaus var visserligen för dådlös för att på allvar söka återvinna sin krona, men Ruprechts alla försök att återställa ordning och fred i landet stötte på ett envist motstånd. Hans förre bundsförvant Johan II av Nassau trädde 1405 i spetsen för ett förbund med syfte att värna riksständernas rättigheter mot kronan. Förgäves fordrade Ruprecht förbundets upplösning. Då Ruprecht i den stora kyrkliga striden ställde sig på den romerske påvens sida, erkände konsiliet i Pisa Wenceslaus som rättmätig tysk kung. Ruprecht stod just i begrepp att med vapenmakt hävda sin ställning, då han plötsligt avled. Han är begraven i Heidelberg.

Barn 
I sitt giftermål med Elisabet, dotter till pfalzgreven Fredrik av Nürnberg, hade han 9 barn. Mellan de 4 söner, som överlevde honom, hade han i en huslag av 1410 delat de pfalziska besittningarna.

 Ludvig III den skäggige av Pfalz, född 1378, död 1436, kurfurste 1410.
 Elisabeth av Pfalz, född 1381, död 1408. Gift med Fredrik IV av Habsburg.
 Johan av Pfalz född 1383, död 1443, gift med Katarina av Pommern.
 Stefan av Pfalz född 1385, död 1459. Pfalzgreve 1410.

Referenser 

Huset Wittelsbach
Tysklands regenter
Födda 1352
Avlidna 1410
Män
Personer från Amberg
Johan av Pfalz

Johan av Pfalz, född 1383 i Neunburg, död 14 mars 1443 i Kloster Kastl i Oberpfalz, begravd i St Georg i Neunburg, pfalzgreve i Neuburg och Neumarkt 1410–1443. Son till tyske kung Ruprecht III av Pfalz och Elisabeth av Hohenzollern.

Johan gifte sig i Köpenhamn 15 augusti 1407 med Katarina av Pommern (omkring 1390–1426). Paret fick följande barn:

Kristofer av Bayern (1416–1448), nordisk unionskung

Källor

Personer i Tyskland under 1400-talet
Huset Wittelsbach
Födda 1383
Avlidna 1443
Män
Katarina av Pommern

Katarina av Pommern, född före år 1388, död 12 mars 1426 i Kloster Gnadenberg, var en pommersk furstinna, grevinna av Pfalz som gift med pfalzgreve Johan av Pfalz. Hon var fosterdotter till drottning Margareta. 

Hon var dotter till hertig Vratislav VII av Pommern (stupad 1394/1395) och Maria av Mecklenburg (död 1402/1403) samt syster till Kalmarunionens kung Erik. Hon adopterades samtidigt som brodern år 1388 av sin mormors syster drottning Margareta, i samband med att hennes bror blev Margaretas medregent. Ursprungligen hade Margareta avsett att placera Katarina i Vadstena kloster, precis som sin andra fosterdotter Ingeborg av Holstein, men dessa planera avbröts. 

Det förhandlades sedan om äktenskap mellan henne och prins Henrik av Wales. Dessa förhandlingar sköttes 1401-1404, i samband med att hennes bror planerades att gifta sig med Filippa av England, vilket innebar ett dubbeläktenskap mellan Sverige och England. Förordningar utfärdades som gick ut på att ifall Erik avled utan arvingar, skulle länsherrarna i Danmark hålla sina borgar för Katarinas räkning, vilket innebar att man betraktade Katarina som en potentiell blivande monark. Förhandlingarna fullföljdes för Eriks del, men rann ut i sanden för Katarinas. Anledning är oklar - förberedelserna tycks helt enkelt ha avbrutits och upphörde att nämnas - men Tyskland var ett betydligt viktigare land för Norden att ha diplomatiska förbindelser med än England, med en allians med den tyska kungen mot Hansan, och tyskarna begärde en mindre hemgift. 

På hennes brors bröllop 1406 avslutades Katarinas egna förhandlingar med en annan tilltänkt brudgum och äktenskapskontraktet undertecknades i november 1406 i Lund. Katarina gifte sig i Ribe den 15 augusti 1407 med pfalzgreve Johan av Pfalz (omkring 1383-1443). Paret fick följande barn:

Kristofer av Bayern (1416-1448), nordisk unionskung

Katarina hade i Sverige blivit intresserad av Birgittinorden och grundade 1420 tillsammans med Johan det första birgittinklostret i Bayern, Gnadenberg. Det hade först endast munkar men fick vid året för hennes död tillstånd av påven att bli ett dubbelkloster.

Källor 

Kvinnor
Tyska grevinnor
Avlidna 1426
Födda 1390
Personer i Danmark under 1400-talet