kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
John-Olof Persson

John-Olof "John-Olle" Persson, folkbokförd John Olof Persson, född 28 augusti 1938 i Västanfors i nuvarande Fagersta kommun, Västmanlands län, död 8 maj 1989 i Oskarshamn, Kalmar län, var en svensk politiker (socialdemokrat).

Persson var finansborgarråd i Stockholms stad 1973–1976 och 1979–1986. 1986 fick han lämna ifrån sig makten under pågående mandatperiod, sedan hans politik hade förlorat Stockholmspartiets stöd i kommunfullmäktige, och efterträddes därvid som finansborgarråd av moderaten Sture Palmgren.

Han var sambo med Anna Hedborg till sin död. Persson omkom i en flygolycka utanför Oskarshamn 1989.

Vidare läsning

Referenser

Externa länkar
 

Svenska politiker under 1900-talet
Borgarråd i Stockholms stad
Personer som omkommit i flygincidenter
Svenska socialdemokratiska kommunalråd
Män
Födda 1938
Avlidna 1989
Personer från Fagersta
Ledamöter i Handelshögskolan i Stockholms direktion
Personer verksamma vid Handelshögskolan i Stockholm
Patria

Patria Oyj är en finsk flygplans- och försvarsmaterielskoncern. Koncernen har en betydande marknadsandel i Norden och i Polen.

Patrias struktur 
 Patria Land & Armament Oy - bepansrade fordon, till exempel Patria AMV och AMV35.
 Patria Weapon Systems - granatkastare- (till exempel AMOS-granatkastarsystemet) och artillerisystem
 Patria Aviation - montering och komponenttillverkning av och för helikoptrar och flygplan
 Patria Advanced Solutions - elektronik- och rymdteknik.

Företagsfakta 
Patria ägs av den finska staten (50,1%) samt det norska försvarskoncernen Norwegian Kongsberg Defence & Aerospace AS (49,9%). Vd är Heikki Allonen. Patria grundades 1997. Företagets historia sträcker sig dock över 80 år tillbaka. Patrias omsättning år 2003 var 259 miljoner euro. Idag (2017) är 2.800 personer anställda.

Svenska Försvarets materielverk gjorde en 2009 en beställning på 113 enhetsstridsfordon med en option för samma antal fordon till, men på grund av ett överklagande från BAE Systems Hägglunds beslutade Länsrätten i Stockholms län att upphandlingen behövde göras om. Den 13 augusti 2010 meddelade Försvarets materielverk att Patria med fordonet Patria XA-360 AMV vunnit den nya upphandlingen, framför bland annat Hägglunds modell Alligator. I avtalet ingår även en industrisamverkan på 100 procent, det vill säga att bland annat motorerna till fordonen kommer att levereras av Scania, pansarstål av SSAB samt skydd av Åkers Krutbruk Protection AB. Totalt rör det sig om 113 fordon med ett beställningsvärde på cirka 2,5 miljarder kr, som ska levereras från 2012 och vara operativa i Armén 2014. Vidare finns det även en option på ytterligare 113 fordon. Dock så stoppade Förvaltningsrätten i Stockholm affären tillfälligt den 23 augusti 2010, efter att schweiziska MOWAG lämnat in en överklagan.

Referenser

Noter

Externa länkar 
Patrias webbplats

 
Finländska fordonstillverkare
Tillverkare av militära fordon
Finländska vapentillverkare
Finländska företag med statligt ägande
Klassisk arkitektur

Klassisk arkitektur betecknar vanligtvis arkitektur som mer eller mindre medvetet härrör från principerna för grekisk och romersk arkitektur i den klassiska antiken, eller ibland ännu mer specifikt, från verk av den romerska arkitekten Vitruvius. Grunden är den antika grekiska arkitekturens tre kolonnordningar: dorisk ordning, jonisk och korintisk, som kompletterades med komposita i Romarriket. Efter antiken har den klassiska traditionen från grekisk och romersk arkitektur varit dominerande i Europa och senare även Amerika, Australien och på andra håll. Även arabisk arkitektur bygger i hög grad på grekiska och romerska förebilder. Klassisk arkitektur förblev dominerande fram till omkring andra världskriget. Under denna långa tid utvecklades många olika stilar inom den klassiska traditionen, till exempel romanik, gotik, barock och 1800-talets nystilar.

Även om klassiska arkitekturstilar kan variera mycket, kan de i allmänhet alla sägas dra nytta av en gemensam "vokabulär" av dekorativa och konstruktiva element. I mycket av västvärlden har olika klassiska arkitektoniska stilar dominerat arkitekturens historia från renässansen till andra världskriget, även om det fortsätter att informera många arkitekter fram till i dag.

Termen klassisk arkitektur gäller också alla typer av arkitektur som har utvecklats till ett mycket förfinat tillstånd, såsom klassisk kinesisk arkitektur eller klassisk Maya-arkitektur. Det kan också hänvisa till vilken arkitektur som helst som använder klassisk estetisk filosofi. Termen kan användas annorlunda än "traditionell" eller "folklig arkitektur", även om den kan dela underliggande axiom med den.

Termen klassicism syftar på strävanden att återgå till en stil som är mer trogen den antika arkitekturen. Klassicism har haft en stark ställning bland annat under sent 1700-tal och under 1920-talet.

Se även
Klassicism
Nyklassicism
Nyantik (arkitektur)
Ny klassisk arkitektur

Arkitektur under antiken
Halton, West Yorkshire

Halton är en stadsdel i östra Leeds, Storbritannien med drygt 21 000 invånare. Halton var ursprungligen en by men växte sedan ihop med Leeds. Norr om stadsdelen ligger Cross Gates, till söder Temple Newsam, till väster Halton Moor och österut Colton.

Stadsdelar i Leeds
Hjalmar Mehr

Hjalmar Leo Mehr, född 19 november 1910 i S:t Matteus församling, Stockholm, död 26 december 1979 på Adelsö i Adelsö församling, Ekerö, var en svensk socialdemokratisk politiker. Som finansborgarråd i Stockholm hanterade han slutfasen av Norrmalmsregleringen, däribland bygget av tunnelbaneuppgången som hotade almarna i Kungsträdgården, som stoppades av folkliga protester ledda av alternativrörelsen.

Mehrs föräldrar, Sara Mobschebna Matles och Bejnes (Bernhard) Abraham Isak Meyerovitj (1877–1938), var judiska immigranter från Kejsardömet Ryssland som träffades i Stockholm 1905.

Karriär
Mehr var finansborgarråd i Stockholms stad 1958–1966 och 1970–1971, Kommunförbundets förste ordförande, samt landshövding i Stockholms län 1971–1977. Han medverkade i Vårbyaffären, en markaffär 1961 då Huddinge kommun och Stockholms kommun köpte mark av varandra och kommungränsen drogs om.

Mehr var ett av de sex namnen i det PM över potentiella säkerhetsrisker som spelade en central roll i Geijeraffären. Han var även ordförande i den statliga utredningen om löntagarfonderna 1976, och kvarstod till 1979 då ordförandeskapet lämnades över till Allan Larsson.

Norrmalmsregleringen
Mehr blev måltavla för mycket av den kritik som växte fram mot framförallt de omfattande rivningarna i Klarakvarteren i centrala Stockholm, som var en följd av Norrmalmsregleringen som beslutades 1945. Mehr förblev emellertid en stark försvarare av förändringarna:

Efter Almstriden kallades han nedsättande för "Almar Ner" av sina kritiker. Mikael Wiehe besjöng honom i sin låt "Trädet" (1992). I texten sägs bland annat "Det fanns en man, en potentat, jag säger inte mehr, men allt han såg i Stockholms stad, det skulle rivas ner...".

Personliga förhållanden 
Hjalmar Mehr gifte sig 1937 med Liselotte Lina Meyer, född 1919 i Hannover. Liselotte Mehr hade i flera år ett kärleksförhållande med den judisk-sovjetiske författaren och propagandisten Ilja Ehrenburg (1891-1967), något som Hjalmar Mehr accepterade. Han upprätthöll också själv vänskapliga förbindelser med Ehrenburg. Liselotte Meyer avled år 1983, fyra år efter Hjalmar Mehr.

Referenser

Noter

Tryckta källor

Webbkällor
Hjalmar Mehrs hemliga sidor, Dagens Nyheter, 2002-05-19
Mehr modernitet, Dagens Nyheter, 2010-03-16

Vidare läsning

Externa länkar

Borgarråd i Stockholms stad
Landshövdingar i Stockholms län
Svenska socialdemokrater
Personer inom stadsplanering
Politiker från Stockholm
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1910
Avlidna 1979
Män
Ledamöter i Handelshögskolan i Stockholms direktion
Personer verksamma vid Handelshögskolan i Stockholm
Motorvägar i Slovenien

Slovenien har motorvägar som till största del är byggda under den tid då det dåvarande Jugoslavien existerade. De flesta slovenska motorvägar är byggda mellan 1960- och 1980-talet. De byggdes till stor del under den tid då Tito styrde Jugoslavien och den främsta avsikten var från början att knyta ihop de olika delarna av det som då var Jugoslavien. Efter att Slovenien blev självständigt fick landet en ekonomi som var bättre än de övriga länderna som separerade från Jugoslavien. Utbyggnaderna av motorvägar har därför fortsatt men i en ganska långsam takt trots landets goda ekonomi. En ny motorväg från Maribor till Ungern är under byggnad. En annan ny motorväg som är under byggnad är en ny motorväg som ska gå från Maribor till Kroatien. Från Ljubljana finns dock redan motorväg till Kroatien. Motorvägen mellan Ljubljana och Belgrad via Zagreb var nämligen en mycket viktig motorväg som skulle binda ihop Jugoslaviens städer och folk.

Sloveniens motorvägsnät möts i huvudstaden Ljubljana där de går längs med en ringled runtom huvudstaden. Motorvägarna i landet går i en nordväst-sydöstlig axel mellan Österrike och Kroatien och en sydvästlig-nordöstlig axel från kusten och Italien till Österrike och i framtiden Ungern och Budapest.

Motorvägssträckor i Slovenien
A1 / E61/E70: Koper - Ljubljana
A1 / E57: Ljubljana - Maribor - (Österrike)
A2 / E70: Ljubljana - Pluska (avbrott) samt Kronovo - (Kroatien)
A2 / E61: Ljubljana - Kranj - Jesenice (avbrott från Podtabor till Jesenice) - (Österrike)
A3 / E70: Divaca - (Italien) motorväg som ansluter mellan motorvägen A1 och italienska gränsen
A4:  Maribor - Ptuj - Gruškovje - (Kroatien) (under konstruktion, klar 2009
A5 / E653: Maribor - Lendava - (Ungern) (under byggnad)

Det finns tre europavägar i Slovenien utöver dem i listan som dock inte är motorvägar: E59, E652 och E751.

Se även
Adriatisk-joniska motorvägen

Externa länkar
http://www.dars.si Slovenska motorvägssällskapets hemsida (även på engelska)
Hjälmared folkhögskola

Hjälmared folkhögskola är en folkhögskola i Hjälmared i Alingsås kommun. Skolan drivs av en skolförening med ideologisk och viss organisatorisk koppling till Evangeliska Fosterlandsstiftelsen. Skolan och dess internat är inrymt i nya och gamla lokaler kring en gammal kungsgård. På skolan går varje år 150-170 studerande varav knappt hälften även bor på skolan. Den driver även vandrarhem i STFs regi.

Galleri

Läsårskurser
Allmän kurs, kan ge grundskole- och gymnasiekompetens
Polisförberedande profil, i samarbete med polismyndigheten i västra Götaland 
Fördjupad allmän profil
Idrotts- och ledarskapskurs
Idrotts- och ledarskapskurs
Hälsocoachutbildning
Medie- och kommunikationskurs
Bibelkurs
Vidgade vyer, pensionärskurs i samverkan med Alingsås församling
SMF, studiemotiverande kurs för arbetslösa i samverkan med Arbetsförmedlingen

Externa länkar
 Hjälmared folkhögskolas webbplats

Folkhögskolor knutna till EFS
Byggnader och anläggningar i Alingsås kommun
John Bolton

John Robert Bolton, född 20 november 1948 i Baltimore, Maryland, är en amerikansk diplomat, advokat och republikansk politiker. Den 23 mars 2018 tillkännagav USA:s president Donald Trump att Bolton skulle ersätta H.R McMaster som USA:s nationella säkerhetsrådgivare. Bolton tillträde posten den 9 april 2018 och lämnade posten 10 september 2019.  

Bolton var tidigare USA:s FN-ambassadör från den 1 augusti 2005 till den 9 december 2006. President George W. Bush tillsatte Bolton till posten när kongressen hade uppehåll och därmed kunde Bolton tillträda på posten trots att hans postering ännu inte blivit bekräftad av senaten. När demokraterna vann en majoritet i senaten i mellanårsvalet 2006 förväntades Bolton inte kunna bli bekräftad av senaten. Vita huset meddelade den 4 december 2006 att Bolton skulle avgå som FN-ambassadör och han avgick formellt den 31 december samma år.  

Bolton är känd för att ha varit en ledande förespråkare av Irakkriget och för att ha gjort en rad kontroversiella uttalanden om bland annat Nordkorea, Iran och FN. Ideologiskt beskrivs han ofta som neokonservativ. Kritiker av Bolton anklagar honom ofta för att vara en krigshök.

Mellan mars 2018 och september 2019 var Bolton nationell säkerhetsrådgivare i Regeringen Trump. Han avgick den 10 september på grund av konflikter med presidenten i utrikesfrågor, som hållningen mot Iran, Nordkorea, Afghanistan och Ukraina. Han skrev efter det en bok om sina upplevelser som säkerhetsrådgivare, som publicerades juni 2020 under namnet The Room Where It Happened.

Referenser

Noter

Externa länkar

Födda 1948
Amerikanska republikaner
Amerikanska diplomater under 2000-talet
Amerikanska advokater
Trumps kabinett
USA:s FN-ambassadörer
Män
Personer från Baltimore
Levande personer
Alumner från Yale Law School
Nationella säkerhetsrådgivare till USA:s president
Cauchy–Riemanns ekvationer

I den komplexa analysen inom matematiken är Cauchy–Riemanns ekvationer två partiella differentialekvationer som bidrar med tillräckliga villkor för att avgöra om en funktion är analytisk i det komplexa talplanet. Ekvationerna har fått sitt gemensamma namn av Augustin Louis Cauchy och Bernhard Riemann.

Låt f(x+iy) = u(x,y) + iv(x,y) vara en funktion i en öppen delmängd av komplexa talplanet ℂ och betrakta u och v som reella funktioner definierade i en öppen delmängd till ℝ2. Funktionen f är då analytisk om och endast om u och v är differentierbara och deras partiella derivator uppfyller Cauchy–Riemanns ekvationer, enligt följande:
     och     

Från ekvationerna följer att u och v måste vara harmoniska funktioner, om de är två gånger differentierbara eftersom de då uppfyller Laplaces ekvation. Ekvationerna kan således ses som villkoren för att ett par harmoniska funktioner kan uppträda som real- och imaginärdelen av en komplex analytisk funktion.

Ekvationerna kan även formuleras mer kompakt som

vilket är samma sak som att Jacobimatrisen skall vara på formen

vilket är en representation av komplexa tal på matrisform. Detta uttrycker den geometriska egenskapen att en analytisk funktion är konform i alla punkter där dess derivata är nollskild, via en kombination av rotation och omskalning.

Polär form 
Istället för att uttrycka en funktion av z på formen f(x+iy) = u(x,y) + iv(x,y) så kan det ibland vara praktiskt att byta referenssystem till det polära koordinatsystemet. Där har man att x = r·cos(θ) och y = r·sin(θ). Således har man att f(z) = u(r,θ) + iv(r,θ) och Cauchy–Riemanns ekvationer kan uttryckas:
     och

Härledning 
Betrakta funktionen f(x+iy) = u(x,y) + iv(x,y). Vi vill beräkna dess derivata i en punkt z₀, vilket vi gör via differenskvoter, först genom att närma oss parallellt med reella talaxeln, och sedan parallellt med imaginära talaxeln.

Längs realaxeln får vi:
{|
|  
|
|-
|
|
|-
|
|
|-
|
|
|}

Detta är två olika differenskvoter, så därför har vi

Längs imaginäraxeln får vi:
{|
|  
|
|-
|
|
|-
|
|
|-
|
|
|-
|
|
|}
vilket återigen är två olika differenskvoter:

Eftersom dessa två derivator måste vara lika så har vi

Eftersom de reella och imaginära delarna måste vara lika var för sig har vi nu att
 och 

vilket skulle bevisas.

Komplex analys
Harmoniska funktioner
Partiella differentialekvationer
Carl Juhlin-Dannfelt (politiker)

Carl "Charlie" Georg Juhlin-Dannfelt, född 30 juni 1880 i Stockholm, död 27 november 1965, var en svensk jurist och politiker (höger).

Juhlin-Dannfelt blev juris utriusque kandidat 1903 och ombudsman i Stockholms Inteckningsgaranti AB 1909 och ledamot av Stockholms stadsfullmäktige från 1913 och dess förste vice ordförande 1927-1931. Han blev auditör 1914, och blev ett av de sex första borgarråden i Stockholms stad med ansvar för drätselroteln 1920-1926. Därefter blev han verkställande direktör för Städernas allmänna brandstodsbolag 1926-1946 och ordförande i Teaterrådet 1942-1951.

Juhlin Dannfelt var son till översten Georg Juhlin-Dannfelt och Ada Lilljebjörn samt var gift med Brita, född Gentele. Han var bror till Curt Juhlin-Dannfelt.

Se även 
Juhlin-Dannfelt

Källor

Noter 

Borgarråd i Stockholms stad
Svenska moderater
Mottagare av Hederslegionen
Riddare av Vasaorden
Jurister från Stockholm
Politiker från Stockholm
Födda 1880
Avlidna 1965
Män
Ugglan
Gustaf Söderlund (politiker)

Gustaf Söderlund, född 20 januari 1890 i Vika församling, Kopparbergs län, död 1 april 1979 i Danderyds församling, var en svensk kommunalpolitiker (högern) och direktör.

Biografi
Söderlund var borgarråd för drätselroteln i Stockholms stad 1926–1931, därefter verkställande direktör i Svenska Arbetsgivareföreningen 1931–1941 och ordförande där 1943–1946, direktör i Skandinaviska Banken 1946–1957 och styrelseordförande där 1957–1961. Han var mannen bakom Saltsjöbadsandan. Han beskrevs av LO-sidan som "fri, öppen och insiktsfull och mottaglig för skäl, en personlighet utan arrogans." 

Han utsågs av Handelshögskoleföreningen till ledamot i Handelshögskolan i Stockholms direktion, lärosätets högsta verkställande organ, 1942–1961. Söderlund är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Källor

Noter 

Borgarråd i Stockholms stad
Svenska moderater
Ledamöter i Handelshögskolan i Stockholms direktion
Personer verksamma vid Handelshögskolan i Stockholm
Personer inom arbetsgivarorganisationer
Svenska politiker under 1900-talet
Personer från Vika socken
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1890
Avlidna 1979
Män
Halvar Sundberg

Halvar Gustaf Fredrik Sundberg, född 19 augusti 1894 i Hedvig Eleonora församling i Stockholm, död 25 september 1973 i Stockholm, var en svensk professor i statsrätt vid Uppsala universitet. Sundberg var också politiker (höger) samt finansborgarråd i Stockholms stad 1936–1940.

Biografi
Sundberg avlade studentexamen vid Norra Latinläroverket i Stockholm 1913, blev juris kandidat vid Uppsala universitet 1919, och juris doktor och docent där 1927 på avhandlingen Den svenska stapelstadsrätten. Han var biträdande sekreterare vid Stockholms stads stadskansli åren 1920-1924, då kusinen och sedermera borgarrådet Yngve Larsson var dess kanslichef och stadssekreterare. Under finansborgarrådstiden var han även ledamot av Tunnelbanedelegerade 1940.

Familj
Halvar Sundberg var son till grosshandlaren Emil Benediktus Sundberg och Ellen Cecilia, född Knaust, samt sonson till Fredrik Sundberg och dotterson till Gustaf Ferdinand Knaust. 

Halvar Sundberg gifte sig 1923 med Margit Hammarberg, född 1900, dotter till rådmannen John Hammarberg och Maria Falk. Tillsammans fick de fem barn: naturvetenskapsprofessorn Malin Falkenmark, juridikprofessorn vid Stockholms universitet Jacob W.F. Sundberg, sophiasyster Ellen-Maria Andrén, lagmannen, docent Brita Sundberg-Weitman och musikprofessorn Johan Sundberg. Från 1930 bodde familjen i Villa Solhem på Djurgården.

Källor

Noter

Externa länkar
 
 

Borgarråd i Stockholms stad
Svenska moderater
Personer verksamma vid Uppsala universitet
Alumner från Uppsala universitet
Hedersledamöter vid Norrlands nation
Svenska jurister under 1900-talet
 Svenska politiker under 1900-talet
Jurister från Stockholm
Politiker från Stockholm
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1894
Avlidna 1973
Män
Rättsläkare

En rättsläkare eller rättsmedicinare är en läkare som har genomgått specialistutbildning i rättsmedicin. En rättsläkare utför rättsmedicinska obduktioner på uppdrag av polismyndigheterna och biträder dessa vid identifiering av avlidna. Rättsläkaren gör även kroppsundersökningar av levande personer som till exempel varit utsatta för eller gjort sig skyldiga till misshandel eller sexuella övergrepp. Rättsläkaren medverkar i brottsplatsundersökningar och uppträder som sakkunnig i domstol. Dessutom avger rättsläkaren yttranden i komplicerade ärenden som rör skador och hur dessa uppkommit.

Se även 
Rättsodontolog
Rättsmedicin
Rättsodontologi

Referenser

Externa länkar 
 Rättsmedicinalverket

Rättsmedicin
Rättsmedicin

Rättsmedicin, även kallad forensisk medicin, är en medicinsk gren som har till uppgift att samarbeta med bland annat rättsvårdande myndigheter för att utreda till exempel brottmål.

Uppdelningar
Rättsmedicin delas upp i allmän rättsmedicin (brottsplatsundersökningar, biomekanik med mera) och speciell rättsmedicin (trubbigt våld, trafikmedicin, asfyktiska dödsfall, faderskapsundersökningar med mera). Rättsmedicin handlar oftast om att hitta dödsorsaken när en människa avlidit oväntat eller som polisen bedömer på ett onaturligt sätt. För att få experthjälp att reda ut vad som hänt kan polis och åklagare vända sig till specialister i rättsmedicin. I Sverige finns sex rättsmedicinska avdelningar fördelade på – Umeå, Uppsala, Stockholm, Linköping, Göteborg och Lund. Varje år får avdelningarna tillsammans fler än 5 000 sådana uppdrag.

Uppdragsgivaren kan begära tre typer av undersökningar av avlidna: rättsmedicinsk likbesiktning, rättsmedicinsk obduktion och så kallad utvidgad rättsmedicinsk obduktion. Polis- eller åklagarmyndighet avgör vilket som är aktuellt i varje specifikt fall. Om man misstänker brott utförs alltid en utvidgad obduktion.

Att utföra en rättsmedicinsk obduktion kan ta mellan någon timme upp till drygt en arbetsdag, beroende på fallets komplexitet. För analyser av blod eller andra kroppsvätskor vänder sig läkaren till Rättsmedicinalverkets avdelning för rättsgenetik och rättskemi i Linköping. När brott kan ligga bakom ett dödsfall besöker rättsläkaren fyndplatsen.

Rättsläkare utfärdar rättsintyg baserade på undersökningar på personer som överlevt allvarliga vålds- och sexualbrott. Även gärningsmannen undersöks, och samtliga skador dokumenteras och bedöms.  Rättsintyget används i polisens fortsatta brottsutredning. Rättsmedicinalverket gör cirka 3 000 kroppsundersökningar på offer och misstänkta varje år.

Terminologi
Post mortem betyder 'efter döden' och är en term som används inom rättsmedicin och polisväsende.

Se även
Rättspsykiatri
Rättsodontolog
Rättsodontologi
Rättsentomologi
Genetiskt fingeravtryck

Referenser

Externa länkar 
 Rättsmedicinalverket
Griftefrid

Griftefrid eller gravfrid kan beskrivas som ett lagstadgat krav på respektfull behandling av det objekt som en avlidens kvarlevor utgör.

Till ansvar för brott mot griftefriden dömes den som obehörigen flyttar, skadar eller skymfligen behandlar lik eller avlidens aska, öppnar grav eller på annat sätt gör skada på kista, urna, grav eller något annat vilorum för de döda. "Brott mot griftefrid" är ett brott som har straffskalan böter eller fängelse i högst två år enligt brottsbalken 16 kap. 10 §.

Se även 
 Nekrofili
 Kannibalism
Gravrätt

Noter 

Fridslagar
Begravningsplatser
Erik Huss

Erik Johan Huss, född 23 juli 1913 på Kungsholmen i Stockholm, död 2 mars 2010, var en svensk politiker (folkpartist) och landshövding.

Huss blev jur.kand. i Stockholm 1938, finansborgarråd i Stockholms stad 1954–1958, kulturborgarråd 1958–1959. VD för Sundsvallsbanken 1960–1961, för Dagens Nyheter AB och AB Expressen 1961–1971, landshövding i Göteborgs och Bohus län 1971–1978, statsråd och chef för industridepartementet (industriminister) 1978–1979. Efter storpolitiken hade Huss styrelseuppdrag i göteborgska nämnder och stiftelser, exempelvis Charles Felix Lindbergs donationsfond, från och med 1986. 

Som hans andliga lärofäder angav Svensk tidskrift Otto Järte och folkpartisten Yngve Larsson.

Familj
Erik Huss var son till generaldirektör Gunnar Huss och Alfhild Huss, född Nord. Han var gift 1938–1952 med fil kand Ann Marie Hedenius, dotter till professor Israel Hedenius och Anna Hedenius, född Bergh. Gift andra gången 22 augusti 1952 med Britta Allvin (1919–1992) i hennes andra giftermål, dotter till poststationsföreståndare Harry Allvin och Eva Allvin, född Johanson. Huss blev sambo 1993 med filosofie magister Kerstin Johnsson (född 1929).

Utmärkelser 

  Kommendör av första klass av Nordstjärneorden, 6 juni 1974.

Källor
Dödsnotis i Sydsvenskan
Minnesruna av Hans Rausing i Sydsvenskan

Fotnoter

Vidare läsning

Externa länkar
Hussföreningen : släkt 

Borgarråd i Stockholms stad
Landshövdingar i Göteborgs och Bohus län
Personer i Liberalerna och Folkpartiet
Sveriges industriministrar
Kommendörer av första klassen av Nordstjärneorden
Svenska jurister
Politiker från Stockholm
Jurister från Stockholm
Födda 1913
Avlidna 2010
Män