kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Liselotte Neumann

Liselotte "Lotta" Neumann, född 20 maj 1966 i Finspång i Östergötland, är en svensk professionell golfspelare. Hon vann 1988 US Women's Open som första svenska vinnare av en golf-major. Totalt vann hon tretton internationella segrar under sin karriär, och från 1990 till 2000 deltog hon sex gånger i Solheim Cup.

Biografi
Neumann provade som liten på många olika bollsporter, bland annat fotboll, men det blev golfen som skulle bli hennes val. 1978 vann hon som 12-åring sin första juniortävling, Colgate Cup, och när hon var 15 år blev hon svensk seniormästare. Hon vann ytterligare SM- och juniorsegrar innan hon blev professionell på Ladies European Tour 1985. 1988 kom hon med på den amerikanska LPGA-touren och blev samma år den första svenska golfaren som vann en major, US Women's Open. Totalt vann hon tretton internationella segrar under våren 1988–2004.

Neumann har alltid hållit bra kontakt med sin hemmaklubb, Finspångs GK, och har ett flertal gånger bjudit in världsspelare till klubben.

Neumann spelade i Solheim Cup vid sex tillfällen åren 1990, 1992, 1994, 1996, 1998 och 2000.

Meriter

Majorsegrar
1988 – US Women's Open

LPGA-segrar
1991 – Mazda Japan Classic
1994 – Minnesota LPGA Classic, Weetabix Womens British Open, GHP Heartland Classic
1996 – Chrysler-Plymouth Tournament of Champions, PING Welch’s Championship, First Bank Presents the Edina Realty LPGA Classic
1997 – Welch’s Championship, Toray Japan Queens Cup
1998 – Standard Register PING, Chick-fil-A Charity Championship
2004 – Asahi Ryokuken International Championship

Segrar på Europatouren
1991 – IBM Ladies Open
1992 – Sunrise Cup
1993 – Hennessy Ladies' Cup
1994 – Hennessy Ladies' Cup, Trygg Hansa Ladies' Open
1995 – Trygg Hansa Ladies' Open

Övriga segrar
1987 – Singapore Open
1992 – World Team Championship
1995 – Australian Open

Utmärkelser
1988 – Årets nykomling på LPGA-touren
1994 – Årets golfare i Sverige, Golf World's Most Improved Golfer

Referenser

Externa länkar
Liselotte Neumann på LPGA
Liselotte Neumann på Ladies European Tour
Liselotte Neumann på Finspångs GK

Svenska golfspelare
Födda 1966
Kvinnor
Levande personer
Personer från Finspång
Barometern Oskarshamns-Tidningen

Barometern Oskarshamns-Tidningen är Smålands största lokala tidning, med huvudsaklig spridning i sydöstra delen av landskapet. Den har stor spridning också på Öland. Tidningen utkommer måndag till lördag i cirka 43 000 exemplar och uppskattas ha runt 110 000 läsare dagligen. Den har två upplagor, Barometern och Oskarshamns-Tidningen.

Tidningen har sedan bildandet av Allmänna valmansförbundet 1904 varit högertidning, idag med beteckningen moderat.

Huvudredaktionerna finns i Kalmar och Oskarshamn. Det finns även lokala redaktioner i Högsby, Mönsterås, Nybro, Torsås, Emmaboda, Färjestaden samt Borgholm i Kalmar län. Tidningen har 150 anställda och ingår sedan den 1 september 2003 i koncernen Gota Media AB. Chefredaktör och ansvarig utgivare är Anders Enström.

Historia 

Kalmartidningen Barometern grundades 1841 av Jon Engström som var dess förste chefredaktör.

Tidningens i modern dagspress mycket ovanliga namn förklarades redan i provnumret. Det sägs där, att redaktionen ville "växelvis tillkännage både sina egna och publikens strödda tankar om åtskilliga ämnen och Barometern-namnet har i sådan mening blivit valt." Såsom en välkalibrerad meteorologisk barometer upplyste om lufttryck och väderlek skulle läsaren i tidningen förvänta sig kunna få en rättvisande information om det politiska och samhälleliga lufttrycket.

Under Engströms tid var bland andra Oscar Patric Sturzen-Becker, Pehr Thomasson, Karl af Kullberg och August Wilhelm Stjerngranat medarbetare i tidningen. År 1851 överläts tidningen till Anders Petersson, som följd av sonen Hjalmar Petersson och sonsonen Gustaf Petersson ledde tidningen fram till 1934. 1912 blev Barometern sexdagarstidning. Bland senare medarbetare märks Oscar Swahn samt redaktörerna Gösta Thalén,  Hilding Wibling och Tage Forsberg.

I november 1962 köptes Oskarshamns-Tidningen som år 1963 blev en avläggare till Barometern. Den 16 mars 1963 trycktes det sista numret av OT i Oskarshamn.

Chefredaktörer 
Fram till 1963 enbart chefredaktörer för Kalmartidningen Barometern.
Hjalmar Petersson, 1875-1919
Gösta Thalén, 1919-1938
Hilding Wibling, 1938-1954
Tage Forsberg, 1955-1972
Olof Westin, 1972-1985
Matti Häggström, 1985-1991
Anders Wendelberg, 1992-1997
Lennart Holmerin, 1997-2000
Gunilla Sax (ursprungligen Andreasson), 2000-2013
Anders Enström, 2013-ff

Referenser

Vidare läsning
Manne Hofrén, Barometern 1841-1966. Bild ur en 125-årig tidnings historia. Kalmar 1966.

Externa länkar
 Barometerns webbplats
 Oskarshamns-Tidningens webbplats

Tidningar startade 1841
Svenska dagstidningar
Svenskspråkiga dagstidningar
Media i Oskarshamn
Media i Kalmar
Piteå-Tidningen

Piteå-Tidningen eller PT (även kallad Världsbladet i folkmun) är en lokal dagstidning i Piteå med omnejd grundad 1915. 

Piteå-Tidningen AB ägs av arbetarrörelsen i Pite älvdal, lokala fackföreningar och enskilda personer. Tidningen har en socialdemokratisk ledarsida. Styrelseordförande är Marita Björkman Forsman och vd Sebastian Sandsten, samt ansvarig utgivare Mari Gustafsson.

I december 2019 såldes Piteå-Tidningen och bildade tillsammans med Norrbottens Media (Norrländska Socialdemokraten och Norrbottens-Kuriren) och Norran det nya mediebolaget Norr Media AB. Norr Medias majoritetsägare är Norrköpings Tidningars Media AB (NTM), en av Sveriges största mediekoncerner för lokalpress. I samband med samgåendet flyttades Piteå-Tidningens administrativa funktioner till central koncernnivå. Vd för hela Norr Media blev Mats Ehnbom.

Centralredaktionen finns i Piteå och en lokalredaktion i Älvsbyn. Tillsammans med Norra Västerbotten är tidningen delägare i nyhetsbyrån Nyheter i Norr som även bevakar kommunerna Arvidsjaur och Arjeplog.

Tidningen trycks i 12 800 exemplar (TS 2017). För synskadade kommer tidningen även som taltidning. Den är den största tidningen i Pite älvdal i konkurrens med liberala Norra Västerbotten samt länstidningarna Norrländska Socialdemokraten och Norrbottens-Kuriren.

Piteå-Tidningen är även delägare i Norr Media AB som äger länstidningarna Norrländska Socialdemokraten, Norrbottens-Kuriren och Norran.

Se även 
 Lista över socialdemokratiska tidningar i Sverige

Externa länkar
 Piteå-Tidningens webbplats

A-Pressen
Dagstidningar startade 1915
Svenska dagstidningar
Svenskspråkiga dagstidningar
Catrin Nilsmark

Catrin Nilsmark, född 30 augusti 1967 i Göteborg, är en svensk professionell golfspelare. Hon är gift med finansmannen Per-Uno Sandberg och har två egna barn från tidigare äktenskap.
Nilsmark blev professionell 1987 på Ladies European Tour och kom med på den amerikanska LPGA-touren 1995.

Hon blev den yngsta Solheim Cup-kaptenen någonsin när hon 2003 utnämndes till att leda Europalaget som vann det året och hon var även kapten för laget 2005. Hon deltog som spelare i tävlingen 1992, 1994, 1996, 1998 och 2000.

När hon inte spelar golf är hon föreläsare inom ledarskap och teambuilding. Hon deltog i den andra säsongen av TV-programmet Mästarnas mästare i SVT. 1987 blev hon också utsedd till Göteborgs lucia.

Meriter

Segrar på LPGA-touren
1999 Valley of the Stars Championship

Segrar på Europatouren
1994 Ford Classic
1998 Praia d'El Rey European Cup
1999 Evian Masters

Segrar på Teliatouren
1991 Höganäs Ladies Open
1997 Lerum Ladies Open, Öhrlings Match-SM

Amatörsegrar
1984 Orange Bowl, Swedish Junior Championship

Externa länkar
Catrin Nilsmark på Bränninge GCC
Catrin Nilsmark på Ladies European Tour
Catrin Nilsmark på LPGA
Catrin Nilsmark på Golfdata.se



Svenska golfspelare
Födda 1967
Kvinnor
Personer från Lerums socken
Levande personer
Per Lindqvist

Per Arne Lindquist, född 13 februari 1929 i Jakobs församling i Stockholm, död 29 augusti 2002 i Solna, var en svensk sångare och skådespelare.

Biografi 
Lindqvist fick sitt genombrott tillsammans med brodern Ulf Lindqvist på en nattklubb i Rom 1952. Bröderna spelade fyrhändigt piano och sjöng evergreens. Per Lindqvist spelade Freddie i My Fair Lady på Oscars 1959 och var med i andra operetter. Han övergick senare till reklambranschen. Han medverkade även i Hasse Tellemars populära radioprogram Refrängen. 

Per Lindqvist är gravsatt i minneslunden på Skogskyrkogården i Stockholm.

Filmografi

Teater

Roller (ej komplett)

Referenser

Noter

Externa länkar 
 

Svenska sångare
Deltagare i Melodifestivalen 1963
Svenska skådespelare under 1900-talet
Sångare från Stockholm
Skådespelare från Stockholm
Gravsatta på Skogskyrkogården i Stockholm
Födda 1929
Avlidna 2002
Män
Brakel (adelsätt)

Brakel, gammal livländsk adelsätt, introducerad på Riddarhuset som adlig ätt nr 1979. Släkten härstammar från slottet Brackel utanför Dortmund. Med Tyska orden kom släkten till Livland där den äldsta kände släktmedlemmen ryttmästaren Didrik Brakel levde under början av 1500-talet. 

En ättling till honom, Georg Antoni Brakel (1627-1686) kom 1643 till Sverige och blev överste för Kronobergs och Tavastehus regemententen. Hans sonsons söner naturaliserades och introducerades på det svenska riddarhuset 1756. På manssidan utslocknade ätten i Sverige 1937. 

Den introducerades på det finländska riddarhuset 1818.

Under namnet von Brackel är ätten intagen på livländska och kurländska riddarhusen under nr 12 och 147. I Bayern har ätten immatrikulerats såsom friherrlig 1839-12-29.

Kända medlemmar av släkten
Karl Adolf Brakel

Källor

Noter 

Ugglan
Bayerska adelsätter
Finländska adelsätter
Livländska adelsätter
Svenska adelsätter
Rethymno

Rethymno eller Rethymnon (grekiska Ρέθυμνο) är en stad på ön Kreta med runt 50 000 invånare. Den är huvudstad i prefekturen Nomós Rethýmnis.

Rethymno är ett populärt turistmål. Staden är känd för sin vackra venetianska hamn från 1600-talet, fortet fortezza samt bevarad uråldrig byggnadsarkitektur. I staden finns också ett universitet.

Referenser 

Orter på Kreta
Roma (1972)

Roma är en italiensk film från 1972 i regi av Federico Fellini. Filmen skildrar 1900-talets Rom ur Fellinis ögon.

Filmen spelades in i Rom mellan mars 1971 och februari 1972. Den hade världspremiär den 14 mars 1972 vid filmfestivalen i Cannes.

Rollista (i urval)
Peter Gonzales som Fellini
Fiona Florence som den unga prostituerade flickan
Pia De Doses som prinsessan Domitilla
Marne Maitland som guide
Renato Giovannoli som kardinal Ottaviani

Externa länkar

Filmer 1972
Filmer i regi av Federico Fellini
Italienska dramafilmer
Italienskspråkiga filmer
Rom på film
Filmmusik av Nino Rota
Järnväg på film
Vägtransport på film
Karl Adolf Brakel

Karl Adolf Brakel, född den 30 mars 1774 i Nokia i Finland, död där den 21 augusti 1861, var en finsk militär.

Karl Adolf Brakel tillhörde adelsätten Brakel och var son till Otto Mauritz Brakel. Han var far till Carl Gustaf Brakel.

Brakel deltog i ryska kriget (1788–90) och finska kriget (1808–09). Han utnämndes 1789 till fänrik vid Björneborgs regemente, blev 1804 löjtnant och 1809 kapten, och med den graden fick han avsked från svenska armén. 1819 fick han en rysk majorstitel. 

På sin ålderdom skrev han ned minnen från fälttågen och lät redan under sin livstid åtskilliga författare använda dessa anteckningar. Efter Brakels död utgavs minnesanteckningarna i sin helhet.

Han omnämns i Johan Ludvig Runebergs Döbeln vid Jutas.

Bibliografi 
Anteckningar över 1789–1790 samt 1808–1809 årens fälttåg i Finland : efter författarens död utgifna, J. Simeliis förlag, Helsingfors, 1862.

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939.

Externa länkar

Svenska militärer under 1800-talet
Personer från Nokia
Födda 1774
Avlidna 1861
Män
Den Stora Toddydagen

Den Stora Toddydagen (Dies Toddyum Magna, Dies, DTM) är en av Medicinska Föreningens vid Lunds universitet stora högtider, som sammanfaller med premiären på Toddyspexet. Festen finns inskriven i Medicinska föreningens statuter från 1894 vid sidan av Den Lilla Toddydagen (Dies Toddyum Parva, Dies Toddyum Magna in Memorial). 

Historien om denna fests ursprung daterar sig tillbaka till 1830-talet. En till Lund inrest odalman skulle besöka sin son som studerade medicin. Fadern frågade sin son vad klockan var, men det visade sig då att sonen pantsatt sitt fickur. Bonden donerade då på stående fot ett solitt golvur (Toddyklockan) på det att pantsättning i det närmaste skulle omöjliggöras. Dessutom kunde man antaga att sonen skulle tillbringa en viss tid i lärosalen, om han ville veta hur mycket klockan var. Uret deponerades på dåvarande anatomicum, men finns numera i Medicinska föreningens lokaler, Locus Medicus Lundensis, Tunavägen 5, Lund. Av tacksamhet och till minne av denna goda gärning hedrade studenten och hans vänner bonden med en skål i toddy, den vanligast förekommande spritdrycken på den tiden. 

Den del av Dies som drabbar lokalbefolkningen mest är försäljningen av Toddybladet, en parodisk tidskrift som entusiastiskt säljs av Toddygumborna under dagen, under mer eller mindre ordnade former. Tidigare skedde försäljning även i Malmö. 

Kringaktiviteter på Toddydagen är  Toppspelet, Toddymilen, Guldregnet och Rävens lopp i Lundagård.

Lunds universitet
Svensk studentkultur
Toppspel i Lund

Toppspelet är ett arrangemang för toppspel anordnat av Lunds Akademiska Toppspelssällskap (LATS), en förening bestående av medlemmar från Toddyspexarna, Toddydagsutskottet och Toddybladets redaktion. Det äger rum i Lund, vanligen klockan 14.00 efter Toddylunchen, på  Stora Toddydagen framför Akademiska Föreningen i Lundagård.

Spelarna samlas först för mönstring och inspektion av spelmundering. Därefter utses Soparna vilka utgörs av noviser, dvs förstaårs-spexare. Dessa utrustas med sopkvastar samt vid behov skyfflar. Därefter utses presenningspresidenter - också de förstaårs-spexare. Vidare delar Piskmästaren ut piskor till övriga spelare och tar själv hand om toppen. Normalt utses även en Toppmästare med uppgift att på Piskmästarens signal sätta snurr på toppen. Därefter defilerar spelarna i en ordnad kolonn till spelplatsen, anförda av Standarbäraren, Piskmästaren och Toppmästaren. Under vägen sjungs Topp-sången (obs! ej att förväxla med Toppsången från Toddyspexet Dalai Lama).

Påbjuden klädsel för spelarna är grova skor och knä- eller lårhöga grova strumpor. Äppelknyckarbyxor av vadmal, skjorta, väst samt kavaj i grovt tyg, gärna tweed hör också till. Ingen Toppspels-klädsel är komplett utan fluga samt huvudbonad. Beroende på speltyp (engelsk eller tysk) brukas understundom även tunna läderhandskar.

Enligt Piskmästarens instruktioner placerar så presenningspresidenterna ut den särskilda spel-presenningen som utgör spelplan. Beroende på mängden ärtor, snö och annat beordras Soparna fram för att preparera och rengöra spelplanen. När Piskmästaren finner att spelplanen är färdig kan spelet börja. Piskmästaren inbjuder två spelare som ställer upp sig mitt emot varandra på spelplanens kortsida. Man kan även spela double, dvs fyra spelare och även mixed-double med kvinnliga spelare. Toppmästaren sätter snurr på toppen genom att snurra upp piskans lösa del runt toppen och sedan snärta iväg den så att den snurrar runt sin egen axel. Det gäller nu för spelarna att hålla toppen i spinn. Detta kan göras genom flera pisktekniker; backhand, forehand, dubbelhand, tumme vid sidan av piskan, tumme på piskan, engelskt och tyskt spel och så vidare.

Referenser

Noter 

Svensk studentkultur
Viken, Höganäs kommun

Viken är en tätort huvudsakligen inom Höganäs kommun, men med en mycket liten del i Helsingborgs kommun i Skåne län.

Historia 
Viken har sitt ursprung under medeltiden, då det fanns en by med kapell på området. Runt år 1700 fanns det ca 60 hushåll i Viken. Pesten på 1710-talet drabbade byn hårt och ungefär en tredjedel av befolkningen dog. Från 1800-talet och framåt utvecklades Viken till en sjöfartsort med stora segelfartyg som trafikerade all världens hav. I modern tid har dock näringen avtagit, även om fisket spelar viss roll. I övrigt trafikeras hamnen mest av privatbåtar.

Viken är kyrkby i Vikens socken och ingick efter kommunreformen 1862 i Vikens landskommun. I denna inrättades för orten 7 oktober 1921 Vikens municipalsamhälle. Landskommunen och orten uppgick 1952 i Väsby landskommun där municipalsamhället upplöstes 31 december 1964. Orten ingår sedan 1971 i Höganäs kommun.

Befolkningsutveckling

Samhället
I likhet med ett antal andra samhällen längs kusten på Kullahalvön har Gamla Viken kvar sitt medeltida gatunät och det finns många korsvirkeshus bevarade från 1600- och 1700-talen.

I byn finns ett stort antal företag och affärsverksamheter som matvarubutiker, frisersalonger, småbåtshamn, flera restauranger, festlokaler och ett konditori. Det finns även en kommunal grundskola med årskurserna 1-9 (Vikenskolan) samt en friskola med årskurserna 1-6 (Vikens montessori).

I den nordöstra delen av Viken ligger golvföretaget Välinge Innovations utvecklingscenter och huvudkontor.

Till kulturminnena hör bland annat Sophiamöllan från 1838 (Wikens qvarn). Kvarnen förvaltas numera av Stiftelsen Sophiamöllan och körs regelbundet på helgerna under sommarmånaderna. I Gamla Viken finner man även museet Paul Jönska gården, ursprungligen uppförd som skeppargård omkring 1880. Det finns även ett Sjöfartsmuseum i Vikens hamn.

I Viken finns också Vikens kyrka som är församlingskyrka i Vikens församling.

I övrigt finns ett antal föreningar, inklusive Wikens Båtsällskap (WBK), Vikens IK, Vikens Tennisklubb och Vikens Bastubadare.

Söder om Viken ligger Domsten-Viken naturreservat, en kusthed som var en del av den gemensamma betesmark som kallas Kulla fälad.

Bilder

Se även
Carl-Eric Björkegren
Rune Andréasson

Källor

Externa länkar 

Orter i Höganäs kommun
Orter i Helsingborgs kommun
Fiskelägen
Tätorter i Sverige
Sevärdheter i Skåne
Riksintressen för kulturmiljövården i Skåne län
Större korsnäbb

Större korsnäbb (Loxia pytyopsittacus) är en fågel i familjen finkar (Fringillidae) som tillhör korsnäbbsläktet Loxia.

Utseende och läte 
Större korsnäbb är bara något större än mindre korsnäbb och mäter 16–18 centimeter. Den är svår att skilja från mindre korsnäbb men den har grövre hals, och proportionellt större huvud och näbb. Likt de andra arterna inom släktet har den korslagda näbbhalvor och dess näbb har en höjd som är ungefär lika med underkäkens längd och båda näbbhalvorna är ungefär lika grova.

I alla dräkter är vingarna och stjärten mörka till svartaktiga med ljusgrå bräm. Adulta hanar är i övrigt främst tegelröda men fjäderdräkten kan individuellt variera med mer inslag av grågröna, bruna, eller orangegula toner. Den adulta honan har grågrön ovansida, gulgrön övergump och ljusgrå underdel, med grönaktig anstrykning på bröstet och kroppssidorna. Juvenilen är grönaktigt gulgrå, med kraftigt svartaktigt streckad undersida.

Läte 
Större korsnäbb är talför och låter ofta. Den har ett lockläte som är mycket likt mindre korsnäbbens, men är i genomsnitt hårdare och mörkare, utan ett inskjutet "l" som mindre korsnäbb ofta har: typp-typp-typp.... Sången består av drillande ljud och lågt kvitter uppblandat med det typiska locklätet.

Utbredning och systematik 
Större korsnäbb häckar i Skandinavien, Baltikum och i europeiska Ryssland. Den är en stannfågel men under vissa vintrar, vid så kallade invasionsår, gör delar av populationen längre förflyttningar och kan då uppträda så långt söderut som i Centraleuropa.

För flera arter inom släktet Loxia råder det diskussioner kring deras taxonomiska status. Skotsk korsnäbb (Loxia scotica) behandlas exempelvis som en egen art, bland annat av British Ornithologists Union (BOU), medan andra hävdar att det rör sig om samma art som större korsnäbb.

Ekologi 
Större korsnäbb häckar i tallskog eller i blandad barrskog med ett rikt inslag av tall. Den placerar sitt skålformiga bo högt upp i en tall. Den lägger i snitt två till fyra ägg, men kullar på fem ägg har rapporterats. Äggen ruvas av honan i 14–16 dygn. När äggen kläckts tar båda föräldrarna hand om ungarna tills de är flygga efter ungefär 25 dygn.

Status och hot 
Arten har ett stort utbredningsområde och en stor population med stabil utveckling. Utifrån dessa kriterier kategoriserar IUCN arten som livskraftig (LC). I Europa, som omfattar mer än 95 % av artens utbredningsområde, tros det häcka mellan 424 000 och drygt 1,5 miljoner par. Även i Sverige tros beståndet vara stabilt och livskraftigt.

Taxonomi och namn 
Större korsnäbb beskrevs vetenskapligt som art 1793 av Moritz Balthasar Borkhausen. Dess artnamn pytyopsittacus betyder "tallpapegoja", en kombination av grekiska πιτυς, pitus, eller πιτυος, pituos för "tall" och ψιττακος, psittakos, för "papegoja". Arten har även kallats kryssnäbb.

Noter

Externa länkar 

 Läten på xeno-canto.org
 

Fåglar i palearktiska regionen
Finkar
Söderköpings församling

För församlingen med detta namn som fanns före 1953, se S:t Laurentii församling.

Söderköpings församling var en församling i Linköpings stift inom Svenska kyrkan i Söderköpings kommun. 
Församlingen uppgick 1 januari 2010 i Söderköping S:t Anna församling.

Administrativ historik
Namnet återfanns som ett namn S:t Laurentii församling hade till 1953, och namnet återkom 1 januari 2005 genom sammanslagning av S:t Laurentii församling, Drothems församling och Skönberga församling, och bildade då ett eget pastorat. Församlingen uppgick 1 januari 2010 i Söderköping S:t Anna församling. 

Församlingskod var 058201.

Kyrkor
 Sankt Laurentii kyrka
 Drothems kyrka
 Skönberga kyrka

Referenser

Historiska församlingar i Linköpings stift
Indelningar i Söderköpings kommun
Spånga kontrakt

Spånga kontrakt är ett kontrakt i Stockholms stift inom Svenska kyrkan. 

Kontraktskoden är 1313.

Administrativ historik
Kontraktet bildades 1995 av församlingar som ingått i Bromma kontrakt

Spånga församling som 2010 namnändrades till Spånga-Kista församling
Hässelby församling 
Vällingby församling 
Kista församling som 2010 uppgick i Spånga-Kista församling

Referenser

Kontrakt i Stockholms stift
Alex Kidd

Alex Kidd är en TV-spelsfigur som medverkade i sex egna spel, och var Segas maskot, innan Sonic the Hedgehog tog över 1991. Han kännetecknas av ett apliknande utseende.

Spel

Källor

Fotnoter

Externa länkar

Fiktiva figurer introducerade 1986
Segafigurer
Huvudpersoner i datorspel
Fiktiva män i datorspel
Hatra

Hatra (لحضر, al-Ḥaḍr) är en arabisk ruinstad i Ninawa som har tillhörde både Partien och Romarriket. Staden är omkring 90 km sydväst om Mosul i Irak.

Hatra byggdes sannolikt ursprungligen av Seleukiderna under 200- eller 100-talet f.Kr. Staden blev huvudstad för det första arabiska kungariket under influens från Partien. Hatra hade sin blomstringsperiod som en viktig handelsstad fram till 100-talet e.Kr.. Flera gånger blev hatra angripet och motstod två belägringen frun Romerska riket år 116/117 av från under kejsar Trajanus och 198/199 under Septimius Severus. Staden föll år 240 till Sasaniderna och kung Shahpour I.

Vid utgrävningarna som påbörjades år 1951 hittade man tio tempel och i dessa en stor mängd skulpturer främst av gudar, men också statyer av kungar, drottningar och kända personer som placerats på tempelområdena. Den konstnärliga utformningen av skulpturerna framstår som en egendomlig blandning av hellenistiska , romerska samt partiska stilar av arkitektur.

I maj 2015 rapporterade flera nyhetsmedia att Islamiska staten förstört historiska monument i Hatra.. Förstörelsen finns även publicerad på video.

Hatra citadell blev 1985 listat av Unesco som kultureld världsarv, och är sedan 2015 även listat som hotat kulturellt världsarv.

Galleri

Se även
 Lista över Iraks kulturarv

Referenser

Noter

Externa länkar

Fornminnen i Irak
Hotade världsarv
Världsarv i Irak
Världsarv inskrivna 1985