kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Vetenskapsåret 1904



Händelser

Astronomi 
Okänt datum -  Edward Walter Maunder ritar det första "fjärilsdiagrammet" över solfläckarna.
Okänt datum -  Lick Observatory upptäcker en måne (Himalia) till Jupiter.

Fysik 
Okänt datum -  John Ambrose Fleming uppfinner radioröret.

Medicin 
Okänt datum -  Adrenalin produceras för första gången artificiellt av Friedrich Stolz.

Geografi 
 10 januari - Den Första svenska Antarktisexpeditionen under Otto Nordenskjöld återvänder till Stockholm.

Pristagare 
 Copleymedaljen: William Crookes
 Darwinmedaljen: William Bateson
 Lyellmedaljen: Alfred Nathorst
 Nobelpriset: 
 Fysik: John William Strutt
 Kemi: William Ramsay
 Fysiologi/medicin: Ivan Pavlov 
 Polhemspriset: Carl Lundgren och Sigurd Nauckhoff
 Sylvestermedaljen: Georg Cantor
 Wollastonmedaljen: Albert Heim

Födda 
 26 januari - Ancel Keys, dietist
 20 mars - B.F. Skinner, psykolog
 22 april - Robert Oppenheimer, fysiker
 5 juli - Ernst Mayr, evolutionsbiolog
 28 augusti - Secondo Campini
 11 november - J.H.C. Whitehead, brittisk matematiker

Avlidna 
 10 maj - Henry Morton Stanley, upptäcktsresande
 13 februari - Octave Callandreau, fransk astronom.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Skimning

Skimning (av engelskans skimming) är en form av kontokortsbedrägeri där en bedragare använder en avläsare för att stjäla kortuppgifterna på ett kontokort. Bedragaren kan sedan använda kortuppgifterna för att genomföra betalningar på internet, utan att ha tillgång till själva kortet.

Trådlös skimning 
Trådlös skimning innebär att med en NFC-läsare trådlöst läsa av och stjäla kortuppgifter. Många mobiltelefoner har idag inbyggda NFC-läsare och det finns även NFC-läsare som ansluts via USB till en dator. Metoden är avsedd för att stjäla kortuppgifter till kontaktlösa kort, populärt kallas dessa för "blippkort". Kortuppgifterna på kontaktlösa kort är okrypterade vilket gör att en bedragare kan läsa av kortuppgifterna utan att betalkortet behöver lämna offrets plånbok. Läsavståndet är upp till 1 meter.

Skimning via kortterminal 
En mer avancerad form av skimning är att montera speciell elektronisk apparatur på en bankomat eller annan kortterminal och sedan läsa av kortuppgifterna samt PIN-koden. Därefter gör man en kort-kopia som tillsammans med PIN-koden kan användas för att genomföra betalningar eller uttag utan att ha tillgång till originalkortet.

Begränsningar 
Den tre- eller fyrsiffriga säkerhetskoden kan inte läsas av trådlöst. Det är uppskattningsvis 43% av alla webbshoppar som inte kräver säkerhetskoden för att genomföra ett köp.

Förekomst av skimning i Sverige 
I Sverige har problemen med kortbedrägerier ökat kraftigt under åren 2012-2019. Antalet anmälda fall uppgick till cirka 128 000 år 2019. Det är ett av Sveriges allra vanligaste brott och utreds sällan.

Skydd mot skimning 
Det finns en typ av skyddskort som stoppar trådlös skimning. Skyddskortet är i samma storlek som ett vanligt betalkort och placeras i plånboken med korten som ska skyddas. Skyddskortet innehåller en störsändare som stör ut skimningsutrustning och förhindrar avläsning. 

Det finns även speciella plånböcker i metall som blockerar kommunikationen mellan det kontaktlösa betalkortet och avläsaren. 

Det finns inget sätt för kortanvändare att skydda sig mot skimning när bedragare har monterat avläsningsutrustning i en kassaterminal.

Källor

Noter

Bedrägeri
Tillgrepp

en:Credit_card_fraud
ru:Кардинг
Pagig

Pagig är en ort och tidigare kommun i regionen Plessur i den schweiziska kantonen Graubünden. Pagig ligger i mellersta delen av Schanfiggdalen, på bergskedjan Hochwangkettes sydsluttning, cirka 500 meter ovanför Plessur-floden. 

2008 lades Pagig ihop med den östra grannen Sankt Peter till den nya kommunen Sankt Peter-Pagig, som i sin tur från och med 2013 ingår i kommunen Arosa, vars huvudort ligger drygt en och en halv mils körväg sydost om Pagig. Många arbetspendlar till kantonshuvudstaden Chur, som ligger en dryg mils körväg västerut.

Byn var rätoromanskspråkig fram till slutet av 1500-talet, då tyska språket helt tog över genom inflytande från walsertyskarna i byarna längre upp i dalen. Pagig har aldrig haft någon egen kyrka, utan socknat till Sankt Peter som blev reformert 1530.

Källor

Noter

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Arosa

Arosa är en ort och kommun i regionen Plessur i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen har  invånare ().. Den omfattar större delen av  Schanfiggdalen, i vars innersta del samhället Arosa, kommunens huvudort, ligger. 

Kommunen fick sin nuvarande omfattning 2013, då kommunerna Calfreisen, Castiel, Langwies, Lüen, Molinis, Peist och Sankt Peter-Pagig lades ihop med Arosa, som dittills endast omfattat orten Arosa med närmaste omgivning.

Orten Arosa
Arosa hade före kommunsammanslagningen 2 199 invånare (2012).

Historia
En av rätoromaner bebodd gård är nämnd 1222. I början av 1300-talet började tyskspråkiga walser flytta in från Davos, varvid det rätoromanska språket trängdes undan. Arosa hörde administrativt till Davos ända fram till 1851, då det bildade en egen kommun. Kommunikationerna till Davos var bättre än till Chur, fram till slutet av 1800-talet, då vägnätet i Schanfigg byggdes ut. 1914 öppnades också järnvägslinjen Arosa-Chur.

Befolkningen i Arosa hade under 1800-talet minskat till drygt 50 personer, och det var den minsta kommunen i hela Schanfigg. Detta förändrades drastiskt när turismen började växa på orten på 1870-talet, och Arosa lanserades som kurort av den tyske läkaren Otto Herwig, som 1888 öppnade ett sanatorium. 1900 hade invånarantalet stigit till 1 070.

Vintersport
Samhället Arosa är en känd skidort, och turism är den helt dominerande näringskällan. 1938 togs den första skidliften i bruk och 1956 invigdes en linbana till Weisshorn. Pisternas sammanlagda längd uppgår till 60 km och betjänas av 13 liftar, vilket gör platsen till ett medelstort schweiziskt skidområde. Längsta nedfarten mäter 2653 meter.

Sedan slutet av 2013 finns en linbaneförbindelse mellan Arosa och Lenzerheide.

Religion
1493 fick Arosa sin första kyrka, och gick över till den reformerta 1528. Den stora inflyttningen medförde att katolicismenen återigen vann insteg i Arosa, och fick en egen kyrka 1936.

Se även
Arosa Lenzerheide
1304 Arosa

Källor 

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Odilon Barrot

Camille Hyacinthe Odilon Barrot, född 19 september 1791, död 6 augusti 1873, var en fransk politiker. Han var premiärminister 1848-1849.

Under första hälften av 1800-talet arbetade Barrot för en fransk konstitutionell monarki och motarbetade republikanernas strävanden. 

Barrots var i sin ungdom hängiven den Bourbonska restaurationen, men övergick redan 1815 till oppositionen och deltog i agitation och bildade flera politiska sällskap, något som gjorde att han tvingades genomgå flera rättegångar under 1820-talet. Han deltog aktivt i julirevolutionen 1830 och blev efter denna prefekt i departementet Seine. Han bekämpade Casimir Périer, och anslöt sig till den "dynastiska vänstern", verkade före en utvidgning av rösträtten och understödde därför Thiers regering, dock utan att nå sitt mål. Mot den konservativa ministären Molé bildade han av samtliga oppositionspartier den ryktbara koalitionen 1838-39. Sedan deputeradekammaren visat sig ovillig att utsträcka valrätten, blev Barrot 1847 en av upphovsmännen till reformbanketterna. Under andra republiken blev han Louis-Napoleons förste premiärminister med tvingades av denne att avgå och blev fullkomligt överrumplad av statskuppen 1852. Barrot drog sig därefter under flera år (fram till 1861) tillbaka från politiken. Hans sista politiska gärning av betydelse var, när han med sitt aktade namn stödde Olliviers och Palikaos krigspolitik. Den tredje republiken gav honom posten som president i statsrådet.

Se även 
 Frankrikes historia

Källor 
 Svensk uppslagsbok. Malmö 1939

Noter

Externa länkar

Frankrikes regeringschefer
Frankrikes statsråd
Franska politiker
Födda 1791
Avlidna 1873
Män
Vetenskapsåret 1905



Händelser

Fysik
14 mars - I Tyskland presenterar vetenskapsmannen Albert Einstein sin relativitetsteori, vilken gör både tid och rum till något relativt medan endast ljusets hastighet är konstant och därmed lägger han grunden till 1900-talets fysik .
Okänt datum - Albert Einstein publicerar fyra vetenskapliga artiklar. Tre av dessa anses var för sig vara tillräckliga för att vinna Nobelpriset. Dessa tre behandlade den speciella relativitetsteorin, fotoelektrisk effekt och brownsk rörelse. I den fjärde kommer han fram till att som en konsekvens av relativitetsteorin är massa en form av energi, E=mc².

Teknik
Okänt datum - Reginald Fessenden uppfinner superheterodynmottagaren.

Pristagare
Bigsbymedaljen: John Walter Gregory 
Copleymedaljen: Dmitrij Mendelejev
Davymedaljen: Albert Ladenburg
Lyellmedaljen: Hans Reusch
De Morgan-medaljen: Henry Frederick Baker
Nobelpriset: 
Fysik: Philipp Lenard
Kemi: Adolf von Baeyer 
Fysiologi/medicin: Robert Koch
Wollastonmedaljen: Jethro Justinian Harris Teall

Födda
18 mars - Thomas Townsend Brown, fysiker
27 mars - Elsie MacGill, luftfartsingenjör
11 augusti - Erwin Chargaff, biokemist
31 augusti - Robert Bacher, kärnfysiker

Avlidna 
 18 juni - Per Teodor Cleve, kemist
 20 augusti - Franz Reuleaux (född 1829), tysk maskiningenjör och rektor för Tekniska högskolan i Berlin.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Grüsch

Grüsch är en ort och kommun i regionen Prättigau/Davos i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen har  invånare (). Den ligger i nedre delen av dallandskapet Prättigau. I kommunen finns också orterna Valzeina och Fanas. Dessa orter var tidigare självständiga kommuner, men inkorporerades 1 januari 2011 i Grüsch.

Källor 

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Prättigau

Prättigau (äldre stavning Prätigau, rätoromanska Partens) är ett landskap bestående av floden Landquarts ungefär fyra mil långa dalgång i nordligaste delen av den schweiziska kantonen Graubünden. Det utgör en del av distriktet Prättigau-Davos och har 15 138 invånare (2013). Största ort är Klosters, som ligger längst upp i dalen.

Språk
Befolkningen talade ursprungligen rätoromanska. Omkring år 1300 vidtog en omfattande inflyttning av walsertyskar från Davos. De byggde först nya gårdar i högt belägna gles- eller obebyggda områden, men spred sig senare även till de redan bebyggda byarna nere i dalbottnen. På så vis bredde deras språk ut sig bland befolkningen, och tog så småningom över. I mitten av 1500-talet var Prättigau helt germaniserat, och än idag präglas dialekten av det walsertyska idiomet.

Religion
Reformationen antogs av samtliga kyrkor i Prättigau under perioden 1524-1593. Som en följd av inflyttning är numera var sjunde invånare katolik, och det har byggts katolska kyrkor i Seewis (1900), Klosters (1922, nuvarande byggnad 1964) och Schiers (1965), samt ett kapell i Küblis (1965).

Historia

Upproret i Prättigau
Inom ramen för det trettioåriga kriget drabbades Prättigau av österrikisk ockupation 1621. Året därpå vidtog en tvångskatolisering, ledd av kapucinpatern Fidelis av Sigmaringen. Den reformerta läran förbjöds, och befolkningen tvingades bevista katolska gudstjänster. Detta ledde till vad som på tyska kallas Prättigauer Aufstand ("upproret i Prättigau"). Allmogen samlade sig till ett folkuppbåd som drev ut ockupationstrupperna och mördade pater Fidelis. Som en hämndaktion begav de sig sedan över den österrikiska gränsen in i dalen Montafon, där de plundrade befolkningen. Dette ledde dock till att Österrike skickade en här med 10 000 man, som lade stora delar av Prättigau i aska. Därpå följde en bister vinter med svält, och dessutom ett utbrott av pest, som kallas Der Hungerwinter in Graubünden 1622/23 och krävde tusentals dödsoffer i Graubünden.

Näringsliv
Tidigare var lantbruk och skogsbruk de viktigaste näringarna, men numera utgör turism, industri och handel betydligt viktigare inkomstkällor. En stor del av de förvärvsarbetande pendlar ut till Davos och Chur.

Indelning
Prättigau är fördelat på tio kommuner:

Externa länkar
 Prättigau Online
 Region Prättigau

Källor
Historisches Lexikon der Schweiz

Schweiz geografi
Klosters

Klosters (före 2021: Klosters-Serneus, rätoromanska: Claustra ) är en ort och kommun i regionen Prättigau/Davos i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen har  invånare (). Den ligger överst i dallandskapet Prättigau och har flera stationer vid Rhätische Bahn.

Kommunens orter är huvudorten Klosters med de sammanväxta ortsdelarna Platz och Dorf, Saas, Selfranga, Äuja, Monbiel, Serneus och Mezzaselva. Orten Klosters är sedan 1870-talet en turistort. Den första tiden endast för sommarturism, men sedan 1904 även för vinterturism.

Indelningshistorik 
Under medeltiden utgjorde övre delen av Prättigau det feodala länet Klosters, som 1436 anslöt sig till det då bildade Zehngerichtenbund, och därmed kom att bli en del av nuvarande Graubünden. Där utgjorde det ett tingslag, (ungefärligen motsvarande ett svenskt härad), som 1638 delades i två: Klosters Innerschnitz, omfattande Klosters och Serneus, samt Klosters Ausserschnitz, omfattande Conters im Prättigau, Küblis, Saas och delar av Sankt Antönien (Ascharina och Rüti).

1851 delades kantonen in i kretsar och kommuner. Klosters Innerschnitz blev då krets Klosters, där Klosters och Serneus utgjorde var sin kommun, som redan 1865 slogs ihop till en enda, Klosters-Serneus. Klosters Ausserschnitz gjordes till krets Küblis.

2016 införlivades grannkommunen Saas im Prättigau, som dittills hade tillhört krets Küblis. Samma år genomförde kantonen en indelningsreform, varvid distrikt och kretsar avskaffades och ersattes av regioner. Därmed ingår Klosters-Serneus i region Prättigau/Davos. Kretsarna kvarstår endast som valkretsar. Den 1 januari 2021 ändrades kommunnamnet från Klosters-Serneus till Klosters.

Språk och religion 
Kyrkan blev reformert 1526, och under samma period trängde tyska språket undan det rätoromanska, som en följd av att walser flyttat in i området från Davos, grannen i söder. Sedan 1921 finns återigen en katolsk kyrka i Klosters. Idag är en fjärdedel av invånarna katoliker, till stor del beroende på inflyttning.

Vintersport 
Det alpina skidområdet är gemensamt med Davos och har omkring 110 nedfarter (vilka utgör runt 300 kilometer pistlängd), 57 skidliftar, högsta liftburna åkhöjden 2844 meter över havet och högsta fallhöjden 1284 meter. Skidområdet är indelat i fem liftsystem – Parsenn, Jakobshorn, Rinerhorn, Pischa och Madrisa – plus några spridda släpliftar och backar runtomkring i dalområdet, kallat Davos/Klosters Dorf.

Övrigt 
Det brittiska kungahuset brukar förlägga sina vintersemestrar till Klosters.  Även Greta Garbo tillbringade bortåt 30 somrar här. Hon promenerade mycket i trakten och konsulterade gärna ortens läkare.

Referenser

Noter

Externa länkar 

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Vintersportorter i Schweiz
Fideris

Fideris är en ort och kommun i regionen Prättigau/Davos i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen har  invånare (). Den ligger i mittre delen av dallandskapet Prättigau.

Källor 

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Fanas

Fanas är en ort och tidigare kommun i nedersta delen av dalföret Prättigau i den schweiziska kantonen Graubünden. Den införlivades 2011 med den större grannkommunen Grüsch.

Källor 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Jenaz

Jenaz är en ort och kommun i regionen Prättigau/Davos i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen har  invånare (). Den ligger i mittre delen av dallandskapet Prättigau.  I kommunen finns även orten Pragg-Jenaz.

Källor 

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Valzeina

Valzeina är en ort och tidigare kommun i nedersta delen av dalföret Prättigau i den schweiziska kantonen Graubünden. Den införlivades 2011 med den större grannkommunen Grüsch.

Källor 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Conters im Prättigau

Conters im Prättigau är en ort och kommun i regionen Prättigau/Davos i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen har  invånare (). Den ligger i övre delen av dallandskapet Prättigau.

Källor 

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Küblis

Küblis är en ort och kommun i regionen Prättigau/Davos i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen har  invånare (). Den ligger i övre delen av dallandskapet Prättigau.

Källor 

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Bill Plympton

Bill Plympton, amerikansk animatör. Född i 30 april 1946, Portland, Oregon, USA. Hans mest spridda filmer är de som följde med på cd-skivan för Windows 95.

Filmografi

Animerade långfilmer
 The Tune (1992)
 I Married a Strange Person! (1997) 
 Mutant Aliens (2001)
 Hair High (2004)
 Idiots And Angels (2008)
 Cheatin' (2014)

Live-action features
 Walt Curtis, the Peckerneck Poet (1997)
 J. Lyle (1993)
 Guns on the Clackamas (1995)

Animerade kortfilmer
 The Great Turn On (1968)
 Lucas the Ear of Corn (1977)
 Boomtown (1985)
 Drawing Lesson #2 (1985)
 Love in the Fast Lane (1985)
 Your Face (1987)
 One of Those Days (1988)
 How to Kiss (1989)
 25 Ways to Quit Smoking (1989)
 Plymptoons (1990)
 Tango Schmango (1990)
 Dig My Do (1990)
 The Wise Man (1990)
 Draw (1990)
 Push Comes to Shove (1991)
 Nosehair (1994)
 How to Make Love to a Woman (1995)
 Smell the Flowers (1996)
 Boney D (1996)
 Plympmania (1996)
 Sex & Violence (1997)
 The Exciting Life of a Tree (1998)
 More Sex & Violence (1998)
 Surprise Cinema (1999)
 Can't Drag Race with Jesus (2000)
 Eat (2001)
 Parking (2001)
 Twelve Tales of Christmas (2001)
 Guard Dog (2004)
 The Fan & The Flower (2005)
 Guide Dog (uppföljare till Guard Dog, 2006)
 Shuteye Hotel (2007)

Samlings-dvd
 Avoid Eye Contact, Vol. 1
 Avoid Eye Contact, Vol. 2
 Bill Plympton's Dirty Shorts
 Plymptoons: The Complete Early Works Of Bill Plympton (1992)
 Mondo Plympton (1997)
 Bill Plympton's Dog Days (2009)

Musikvideor
 Peter Himmelman – "245 Days" (1990)
 Kanye West – "Heard 'Em Say"  (2005)
 "Weird Al" Yankovic – "Don't Download This Song"  (2006)
 Parson Brown – "Mexican Standoff"  (2008)
 "Weird Al" Yankovic – "TMZ"  (2011)

Reklamfilmer
MTV public service announcement "Acid Rain" (1989)
Trivial Pursuit (1990-91)
Sugar Delight (1990)

Referenser

Externa länkar
 Bill Plympton On-Line
 

Amerikanska animatörer
Födda 1946
Män
Levande personer
Seewis im Prättigau

Seewis im Prättigau är en ort och kommun i regionen Prättigau/Davos i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen har  invånare (). Den ligger i nedre delen av dallandskapet Prättigau. 

Orten Seewis ligger på en terrass högt över dalgången. I kommunen finns även orterna Schmitten och Pardisla som ligger nere vid floden Landquart.

Källor 

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Mathieu Molé

Mathieu Molé, fransk statsman, anfader till Louis Molé, född 1584, död 1656, var liksom sin far och farfar en tid "conseiller" vid parlamentet (överdomstolen) i Paris, utnämndes 1614 till generalprokurator, 1641 till förste president vid nämnda parlament och 1650 till sigillbevarare. 

Under fronden (1648-1652) och andra partistrider på denna oroliga tid värnade Molé med orubblig fasthet parlamentets självständighet och värdighet samt ådagalade vid flera tillfällen det största personliga mod. En kort tid avlägsnad från makten, blev Molé likväl snart åter sigillbevarare samt behöll detta ämbete till sin död. Hans memoarer utgavs i Paris 1854-1856 av Champollion-Figeac.

Externa länkar

Franska politiker
Födda 1584
Avlidna 1656
Män
Luzein

Luzein är en ort och kommun i regionen Prättigau/Davos i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen har  invånare (). Den ligger i mittre delen av dallandskapet Prättigau. 

Kommunen består dels av orterna Pany, Luzein, Buchen och Putz i floden Landquarts dalgång, dels av St. Antönien i en sidodal. St. Antönien var tidigare en egen kommun, men inkorporerades 1 januari 2016 i Luzein.

Källor 

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Thomas Robert Bugeaud de la Piconnerie

Thomas-Robert Bugeaud de la Piconnerie, hertig av Isly, född 15 oktober 1784 i Limoges, död 10 juni 1849 i Paris, var en fransk marskalk.

Bugeaud deltog i Napoleonkrigen, och efter Napoleons fall arbetade han med att förbättra jordbruket i sina hemtrakter Périgord.

Efter julirevolutionen 1830 återupptog han sin militära karriär och gjorde då vad han kunde för att motverka demokratin i Frankrike. 1834 var han inblandad i en duell och blev därför attackerad av politiska motståndare och kritiserad i pressen. Hans åsikter om utveckling av jordbruket och industrin respekterades dock av alla partier.

Under 1840-talet tjänstgjorde han i Algeriet, där han hade deltagit i kolonialkriget från och med 1836, och under hans ledning växte antalet franska kolonister i provinsen från 17 000 till 100 000.

Under februarirevolutionen 1848 försökte han krossa upproret men kringskars av sina order. Han blev samma år tillfrågad att kandidera som president mot Louis Napoleon Bonaparte, men avböjde.

Se även 
Frankrikes historia

Bugeaud
Bugeaud
Bugeaud
Män
Personer från Limoges
Storkorset av Hederslegionen
Sankt Antönien

Sankt Antönien är en ort och tidigare kommun i distriktet Prättigau/Davos i den schweiziska kantonen Graubünden. Kommunen bestod av ortsdelerna Sankt Antönien Platz, Rüti och ett antal mindre byar i övre delen av Sankt Antöniental, en sidodal till Prättigau.

Historik
Dalen var obefolkad fram till 1300-talet, då den började uppodlas och befolkas av tyskspråkiga walser från Klosters. 1370 byggdes en kyrka, vilken sedan 1524 är reformert. När kantonen 1851 indelades i kommuner blev Sankt Antönien uppdelat på tre kommuner: Sankt Antönien Ascharina, Sankt Antönien Castels och Sankt Antönien Rüti. De två sistnämnda slogs 1979 ihop till Sankt Antönien, till vilken även Ascharina anslöt sig 2007. Slutligen införlivades Sankt Antönien med grannkommunen Luzein år 2016.

Källor

Noter

Externa länkar

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Schiers

Schiers är en ort och kommun i regionen Prättigau/Davos i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen har  invånare ().. Den ligger i nedre delen av dallandskapet Prättigau.

Källor 

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Saas im Prättigau

Saas im Prättigau, kort Saas, är en ort och tidigare kommun i regionen Prättigau/Davos i den schweiziska kantonen Graubünden. Den ligger i översta delen av dalföret Prättigau och införlivades 2016 med den större grannkommunen Klosters-Serneus.

Källor

Externa länkar 

Orter i Graubünden
Tidigare kommuner i Graubünden
Furna

Furna är en ort och kommun i regionen Prättigau/Davos i kantonen Graubünden, Schweiz. Kommunen har  invånare (). Den ligger i mittre delen av dallandskapet Prättigau.

Källor 

Kommuner i Graubünden
Orter i Graubünden
Ludvig Filip, greve av Paris

Ludvig Filip Albert av Orléans, franska Louis Philippe Albert d'Orléans, greve av Paris, född 24 augusti 1838 i Tuileriepalatset , Paris, död 8 september 1894 på Stowe House , Buckinghamshire, var sonson till kung Ludvig Filip I som son till Ferdinand Filip och Helena av Mecklenburg-Schwerin. Han blev tronarvinge då hans far avled i en droskolycka 1842.

Efter februarirevolutionen 1848 försökte Ludvig Filip I göra honom till sin efterträdare, men den andra republiken kom emellan och tog hans plats. Efter kejsardömets fall var Ludvig Filip ivrig anhängare av fusionismen mellan de stridande riktningarna inom huset Bourbon. Han blev efter grevens av Chambord död 1883 tronpretendent för Frankrikes samtliga monarkister.

Familj

1864 gifte han sig med sin kusin Marie Isabelle av Orléans, infanta av Spanien, med vilken han fick åtta barn:

 Amélie av Bourbon-Orléans (1865–1951). Hon gifte sig med Karl I av Portugal 1886.
 Ludvig Filip Robert, hertig av Orléans (1869–1926).
 Hélène av Orléans (1871–1951). Hon gifte sig med Emmanuel Filiberto, andre hertig av Aosta 1895.
 Charles av Orléans (1875–1875).
 Isabelle av Orléans (1878–1961). Hon gifte sig med Jean av Orléans, hertig av Guise 1899.
 Jacques av Orléans (1880–1881).
 Louise av Orléans (1882–1958). Hon gifte sig med prins Carlo av Bourbon-Bägge Sicilierna 1907. Genom hennes dotter Maria de las Mercedes de la Bourbon, blev hon mormor till kung Juan Carlos I av Spanien. 
 Ferdinand av Orléans, hertig av Montpensier (1884–1924). Han gifte sig med Marie Isabelle Gonzales de Olañeta et Ibaretta, tredje markisinna av Valdeterrazo 1921.

Noter

Externa länkar

Personer i Frankrike under 1800-talet
Pretendenter till Frankrikes tron
Huset Bourbon-Orléans
Franska prinsar
Födda 1838
Avlidna 1894
Män
Personer från Paris