kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Anders Forsslund

Björn Anders Forsslund, född 5 september 1946 i Bromma, är en svensk sångare och musiker. 

Anders Forsslund sjunger, spelar kontrabas och dragspel och har bland annat varit medlem i den svenska popgruppen The Mascots och teatergruppen Fria Proteatern. Julen 1989 var han programledare för jullovsmorgonprogrammet Midvinterbio, där han spelade övervintrade rockaren Andy Vincent, som mekade med sin morsas MC, spelade bas och sjöng till exempel Blackberry Way och Blueberry Hill på svenska, samt berättade historier om hur rocken i Norra Ängsbyn kom till, eller om Göte som lovade att inte spela piano på ett år. 

Han har arbetat med musikteater och kabaréer, bland annat den hyllade Owe Thörnqvist-kavalkaden Svartbäckens ros på Uppsala Stadsteater. Anders Forsslund var värd för radioprogrammet Sommar den 26 juli 1984. 2005 gav han ut CD-albumet Rävsteg. På sin 75-årsdag, 2021, släppte han CD-albumet Slavisk dans. 

Anders Forsslund är verksam i bland annat FJK, Svenska Lyxorkestern, Gladpack, Tvenne och Handklaver och Basfiol.Han skriver låtar och uppträder också tillsammans med Malin Berglund från Hallstavik. Han är utbildad på Scenskolan och vid Kungliga Musikhögskolan i Stockholm och har arbetat som musiklärare på Svartsö i Stockholms skärgård. Där leder han också Psalmorkestern, som uppträder tre gånger om året sedan 2002 och lockar en jättepublik på ön. 

Anders Forsslund arbetar också med musik i palliativ vård och med kommunikationsutveckling.

Filmografi

Källor

Externa länkar 
 Anders Forsslund artist
 Anders Forsslund Rävsteg
 
 

Svenska musiker inom populärmusik
Svenska kontrabasister
Sommarvärdar 1984
Födda 1946
Levande personer
Män
Glasomvandlingstemperatur

Glasomvandlingstemperatur, Glastransitionstemperatur eller bara Glastemperatur (Tg) är den temperatur då storskaliga segmentrörelser kan ske i polymerkedjorna, med andra ord: materialet mjuknar vid uppvärmning över denna temperatur. För oorganiska amorfa material som glas är denna punkt mitten av det temperaturintervall inom vilket materialet smälter. För polymerer, oftast termoplaster, är det den punkt där materialet övergår från ett läderartat till ett glasartat tillstånd. Under glasomvandlingstemperaturen är plaster amorfa (som glas) och spröda eftersom polymerkedjorna är låsta i sina konformationer. Ovanför Tg är temperaturen tillräckligt hög för att samordnade kedjerörelse ska äga rum. Materialet blir mjukt och helt eller delvis kristallint.

Plaster har även en smältpunkt, Tm.

Termoplaster kan vara delkristallina eller amorfa. Det som beskrivs ovan gäller endast för amorfa plaster. En delkristallin plast behöver inte mjukna för att den närmar sig glasomvandlingstemperaturen. Endast de amorfa delarna i den delkristallina plasten påverkas.

Se även
Plast
Polymer

Referenser 

Polymerer
Fasta tillståndets fysik
Cruising

Cruising är ett engelskt ord som åsyftar segling, motorcykel- eller bilåkning för nöjet av själva färden, och där något mål för färden sällan finns. Jämför ordet nöjeskryssning där man, ombord på en båt, roar sig och där resans rutt inte alltid är så viktig.

En av världens största cruisingar är den som arrangeras i samband med Västerås Summer Meet. 

Cruising kan även avse raggning bland homosexuella.

Källor

Nöjen
Robert Donat

Friedrich Robert Donat, född 18 mars 1905 i Withington, Manchester, Storbritannien, död 9 juni 1958 i London, var en brittisk skådespelare.

Biografi 
Robert Donats far var polsk invandrare, hans mor engelska. Han led av svår stamning och som elvaåring började han ta tallektioner, vilket resulterade i att han fick en osedvanligt vacker röst som så småningom skulle göra honom till en av Storbritanniens främste skådespelare.

16 år gammal gjorde han scendebut och spelade sedan med i Shakespeareuppsättningar och andra klassiska roller vid landsortsteatrar innan debuten i London 1930. Donat, som var en lång, mörk och stilig man, uppmärksammades snabbt av olika filmproducenter. Han gjorde sin filmdebut 1933 med Kvinnorna kring kungen av Alexander Korda.

Efter en kort Hollywood-karriär kom han tillbaka till Storbritannien och gjorde Hitchcocks De 39 stegen (1935). Han kom sedan att medverka i flera av Storbritanniens bästa filmer under 1930-talet. År 1939 vann han en Oscar för bästa manliga huvudroll för sin roll i Adjö, Mr Chips, där han under filmens gång åldrades från 25 till 83 år.

Donat hindrades i sin filmkarriär av astma och dåligt självförtroende. Han avvisade fler filmroller än han antog. Under inspelningen av sin sista film Värdshuset Sjätte Lyckan var han allvarligt sjuk och klarade nätt och jämnt av inspelningen med hjälp av syrgastuber. Ironiskt nog var hans sista replik i filmen: "We shall not see each other again, I think. Farewell." Han avled 53 år gammal, innan filmen haft premiär.

Filmografi i urval

Externa länkar 

Brittiska skådespelare under 1900-talet
Oscar för bästa manliga huvudroll
Födda 1905
Avlidna 1958
Män
Alingsås församling

Alingsås församling är en församling i Alingsås pastorat i Kullings kontrakt i Skara stift i Svenska kyrkan. Församlingen ligger i Alingsås kommun i Västra Götalands län

Administrativ historik 

Församlingen bildades 1967 genom sammanläggning av Alingsås stadsförsamling, Alingsås landsförsamling, Bälinge församling och Rödene församling.

Från 1967 är församlingen moderförsamling i pastoratet Alingsås, Ödenäs och Hemsjö.

Kyrkor 
 Bälinge kyrka
 Christinae kyrka
 Landskyrkan
 Noltorpskyrkan
 Stockslyckekyrkan

Se även
Alingsås socken
Alingsås stad

Källor

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Församlingar i Skara stift
Indelningar i Alingsås kommun
Formsprutning

Formsprutning är den viktigaste metoden för framställning av plastdetaljer. Metoden används för bearbetning av termoplaster men är idag användbar även för termoelaster, härdplaster och elaster. Alla vanliga plastmaterial kan bearbetas genom formsprutning; homogena såväl som cellulära liksom material med fyllmedel eller fiberarmering.

Bilden till höger gestaltar hur typiska formsprutningsmaskiner kan se ut. Maskinerna består av en sprutenhet och en formlåsningsenhet samt en för varje produkt unikt formverktyg. Sprutenheten matas med granulerad/mald plast i en tratt som leder ner till en uppvärmd cylinder. Smälttemperaturen ligger i de flesta fall mellan ca. 175 och 300 grader C. Temperaturen är beroende av materialtyp. Plasten drivs fram av en skruv som också fungerar som kolv. Plasten smälts och doseras i en diskontinuerlig process. Formlåsningsenheten är stängd tills att tillräckligt mycket plast smält och rätt tryck byggts upp (50-150 MPa). Formen, som oftast är tvådelad, fylls med "smältan" (den smälta plasten) som kyls, sedan öppnas formen när plasten har stelnat. De vanligaste maskinstorlekarna har en låskraft från ca. 30 ton till ca. 1000 ton men det finns maskiner från något tons storlek upp till 8000 ton.

Det är mycket viktigt att hela formen fylls och att smältan inte stelnar på vägen. Plasten blir då spröd vilket gör att den lätt går sönder. Viktiga faktorer är därför smältans temperatur, trycket i sprutenheten, formens temperatur, kyltiden och själva formens dimensioner och utformning.

Om töjningen i materialet överstiger elasticitetsgränsen så kallad plasticering, så medför det att materialet inte fjädrar tillbaka till sin ursprungliga form vid avlastning. Det vill säga det uppstår bestående deformation.

Formverktyg 
Enligt Svensk Standard benämns verktyg vid plastbearbetning helst form men formverktyg är tillåtet och har kanske blivit den vanligaste benämningen. Formverktyget är det centrala i formsprutningsprocessen. Ett rätt utformat formverktyg är avgörande för detaljens kvalitet och produktionens ekonomi. 

Formens uppgift vid bearbetning av termoplaster är följande:

 att distribuera den smälta plasten i formverktyget
 att forma den smälta plasten i ett formrum till önskvärd geometri
 att kyla den formade smältan till en solid detalj genom temperering
 att befria detaljen från formen med hjälp av ett utstötarsystem

Se även 
 gjutning
 plast
 polymer
 strängsprutning

Källor 

Plast
Material
Tillverkning
Luis Alvarez

För den spanske konstnären, se Luis Alvarez y Catala

Luis Walter Alvarez, född 13 juni 1911 i San Francisco, död 1 september 1988 i Berkeley, Kalifornien, var en amerikansk fysiker. 1968 tilldelades han Nobelpriset i fysik för sina studier av de partiklar som bildas i partikelacceleratorer.

Luis Alvarez lade även, tillsammans med sin son Walter, fram en teori om att massutdöendet vid krita/tertiär-gränsen för 65 miljoner år sedan berodde på ett meteoritnedslag. Meteoriten anses vara den som orsakade Chicxulubkratern under Yucatánhalvön i Mexiko.

Asteroiden 3581 Alvarez är uppkallad efter honom och hans son.

Källor

Externa länkar

Nobelprize.org, Nobelpriset i fysik 1968
Nobelprize.org, Luis Alvarez - biografi
Om Luis Alvarez

Nobelpristagare i fysik
Amerikanska fysiker under 1900-talet
Födda 1911
Avlidna 1988
Forskare från San Francisco
Män
USA:s energidepartement
Alumner från University of Chicago
Personer med anknytning till Manhattanprojektet
Amerikanska nobelpristagare
If It's All I Ever Do

Efter segern i Fame Factory våren 2003, släppte då 24-årige Anders Johansson sitt debutalbum mot början av sommaren samma år. Skivan If It's All I Ever Do innehåller pop/rock-låtar skrivna både av honom själv och Alexandra och innehåller bland annat hiten Without You plus en cover på Bryan Adams 
80-talsballad Heaven. Skivan blev en succé och sålde guld.

Låtförteckning
(* tyder på singel)

 Without You*
 She Said
 Lost And Found
 Sooner Or Later
 If It's All I Ever Do*
 Save You
 It's Over
 Thousand Miles
 Too Many Nights
 Where Were You
 Heaven
 Last Flight Out
 She Loves Me

Musikalbum 2003
Trädgränsen

Trädgränsen är en sammanbindningslinje mellan de yttersta eller översta enskilda träden intill ett trädlöst område. Det trädlösa området är i Sverige oftast kalfjäll eller tundra, men på andra ställen går trädgränser också mot exempelvis stäpp eller öken. Observera att trädgränsen avser enskilda träd. Skogen avgränsas av skogsgränsen.

Trädgränsen i kallare områden anses gå där medeltemperaturen den varmaste månaden är cirka 10 °C. De härdigaste träden behöver denna temperatur för att växa och föröka sig. På vindexponerade platser krävs högre temperatur. I bergstrakter finns en trädgräns på en viss höjd, något högre på sydsluttningar och vindskyddade lägen än andra lägen. Den går i Sverige vid mellan 700 – 1100 meters höjd över havet, högre i södra fjällen och lägre i norra. Den högsta trädgränsen i världen finns på 5 000 meters höjd i Bolivia. I polarområdena finns i stället en trädgräns mot polen, till exempel en bit söder om norska Finnmarks kust.

Trädgränsen flyttar sig uppåt i olika områden på grund av det föränderliga klimatet. De svenska fjällen får därav allt mindre kalfjäll.

Se även
Polarklimat
Odlingsgräns
Fjäll

Referenser

Noter 

Träd
Klimatologi
Frits Zernike

Frits Zernike, född 16 juli 1888 i Amsterdam, död  10 mars 1966 i Amersfoort, var en nederländsk fysiker och professor vid universitetet i Groningen.

Biografi
Zernike var son till Carl Fredrik August Zernike och Antje Dieperink. Båda föräldrarna var lärare i matematik, och han delade speciellt sin fars passion för fysik. Han studerade kemi (huvudämne), matematik och fysik vid universitetet i Amsterdam. År 1912 tilldelades han ett pris för sitt arbete med opalescens i gaser. 

År 1913 blev Zernike assistent till Jacobus Cornelius Kapteyn vid astronomiska laboratoriet universitetet i Groningen och 1914 var han ansvarig tillsammans med Leonard Salomon Ornstein för härledning av Ornstein-Zernike-ekvationen i kritisk punkt-teori. År 1915 fick han en tjänst inom teoretisk fysik vid samma universitet och 1920 befordrades han till professor i teoretisk fysik.

År 1930 forskade Zernike om spektrallinjer och upptäckte att de så kallade streckade linjer, som uppträder till vänster och höger om varje primär linje i spektra skapas med hjälp av ett diffraktionsgitter, och har sin fas förskjuten från den primära linjen med 90 grader. Det var på en fysik- och medicinkongress i Wageningen 1933 som Zernike första gången beskrev sin faskontrastteknik för mikroskopi. Han utökade sin metod till att testa figurer i konkava speglar. Hans upptäckt lade grunden till det första faskontrastmikroskopet, som byggdes under andra världskriget.

Zernike tilldelades Nobelpriset i fysik 1953 för den av honom angivna faskontrastmetoden och särskilt för sin uppfinning av faskontrastmikroskopet.

Nedslagskratern Zernike på månen och asteroiden 11779 Zernike är uppkallad efter honom.

Källor

Externa länkar

 Nobelprize.org, Nobelpriset i fysik 1953
 Nobelprize.org, Frits Zernike - Biografi

Nobelpristagare i fysik
Nederländska fysiker
Personer verksamma vid universitetet i Groningen
Födda 1888
Avlidna 1966
Män
Personer från Amsterdam
Alumner från Amsterdams universitet
Christopher Östlund

Christopher Östlund, född 9 oktober 1966 i Uppsala, är en svensk entreprenör, grundare och ägare av ett flertal tidskrifter i Sverige och utomlands. 

Christopher Östlund är son till skulptören Staffan Östlund och Kärsti, född Cederblad; han är vidare brorson till Britt Mogård och båtkonstruktören Ruben Östlund.

Östlund har studerat ekonomi vid Uppsala universitet och Stockholms universitet. Han började sin karriär i mediabranschen då kommersiell tv startade i slutet av 80-talet. Han startade tidningen Plaza Magazine 1994. Han påbörjade sin internationella tidningsutgivning 2002, med det första svenska magasin som lanserats utomlands.

Tidskrifter
 Plaza Magazine (1994)
 Plaza Interiör (1995)
 Plaza Kvinna (1994)
 Hem Ljuva Hem (1999)
 Hem Ljuva Hem Trädgård (2001)
 Vimmel (2002) 
 Plaza Magazine International UK-Europe (2002). Ges ut i över 45 länder. 
 Plaza Magazine International US-edition (2002). Ges ut i över 45 länder.
 Plaza Magazine Deutschland (2004). Ges ut i Tyskland.
 Ditt Nya Paradis (2005)
 Stora Husguiden (2005)
 Plaza Kök & Bad (2005)
 Tove Älskade Hem (2005)
 Plaza Koti (2006) Inredningstidning på finska som utkommer varje månad.
 Oma Koti Kullan Kallis (2006) 
 Plaza Watch (2006) Tidning som utkommer 3 gånger per år, på engelska
 Plaza Arabic (2006) 
 Plaza Arabic in English (2009) 
 Plaza Deco (2010) 
 Sverige Runt (2011) 
 Plaza Uomo (2012) 
 Plaza Watch Sverige (2012) 
 Plaza Uomo UK/Europe (2012) 
 Plaza Uomo USA (2013)

Övriga företag
Han är också grundare av flera andra medieföretag, bland andra Station 5 AB, Tv7 AB, Lotsatorgruppen i Sverige AB och Plaza Publishing Group AB. Därutöver är han ägare till tidningen Gourmet, i bolaget FWT. Hans bolag är även en av de största ägarna i musikbolaget Heartbeats och minoritetsägare ägare i Bovision.

Källor

TS-kontrollerad upplaga enligt Tidningsstatistik AB Hem Ljuva Hem
 enligt Tidningsstatistik AB Samtliga tidningar
Antal läsare per nummer enligt Orvesto enligt TNS Sifo/Orvesto
 Vinnare av Guldbladet 2013 Plaza Publishing Group
 Omsättning i bolagen
 Pressmeddelande om förvärv av Bovision

Externa länkar 
Christopher Östlunds webbplats
"Plaza till Mellanöstern"  artikel i Svenska dagbladet , 2006-07-05

Personer inom Sveriges näringsliv under 1900-talet
Födda 1966
Män
Levande personer
Näringslivspersoner från Uppsala
Samus

Samus () är en ort i Tomsk oblast i Ryssland. Den ligger vid floden Tom 20 kilometer från Seversk. Orten ligger under Seversks administration och har cirka 6 000 invånare.

Referenser

Noter

Orter i Tomsk oblast
Plaza

Plaza kan avse:
 Plaza – en öppen plats, se torg
 Plaza Magazine – ett livsstilsmagasin
 Plaza (biograf, Göteborg) – en biograf i Göteborg 1941–1968
 Plaza (biograf, Stockholm) – en biograf som låg i kvarteret Resedan 1931–1973
 Teater Plaza – en teater i biografen efter ombyggnad 1984
Skogsgränsen

En skogsgräns är ett övergångsområde för skog, det vill säga sammanhängande trädbestånd, mot områden som saknar trädbestånd. Exempel på skogsgränser i Sverige är t.ex. de gränser man hittar mellan björkskog och kalfjäll. I Sverige har de polära, alpina respektive maritima skogsgränserna definierats.

Sett ur svenska perspektiv så är skogsgränsen den höjd över havet i fjällen dit skogen når, mellan 600 och 1000 meter över havet, medan trädgränsen är gränsen för var enstaka träd står vilket är cirka 100 meter högre. Skogsgränsen i fjällen bildas av fjällbjörkskogar.

Ekologi 
Då skogsgränser är dynamiska dvs. de rör sig över tid, så utgör de en viktig indikator för hur världen påverkas av klimatförändringar. Skogsgränsforskning har på senare år blivit väldigt relevant i och med att klimatförändringar hamnat på agendan.

Effekter på skogsgränser 
Skogsstyrelsen skrev i sin årsrapport 2020 att torrt väder, parasiter, ökad avverkning samt röta påverkat skogsarealer och således gjort att Sveriges skogsgränser minskat. I årsrapporten erhåller skogsstyrelsen dessutom att mindre areal skyddsvärd skog nedan gränsen för fjällnära skog skyddats under 2020 jämfört med de senaste 20 åren. Detta har varit till följd av att fler ansökningar om avverkning ovan gränsen har kommit in efter ett domslut under 2019.

Referenser 

Skog
Klimatologi
Alastair Sim

Alastair Sim, född 9 oktober 1900 i Edinburgh, Skottland, död 19 augusti 1976 i London, England, var en brittisk skådespelare.

F.d. professor i uppfostran, gjorde han sin scendebut i London vid 30 års ålder och han var 35 år när han gjorde filmdebut.

Han var en synnerligen begåvad komediaktör. Med sitt sätt att uttrycka sig och sin oefterhärmliga mimik introducerade han en helt ny komedistil på såväl scen som film.

Filmografi (urval)
Riverside Murder (1935)
The Terror (1938)
Inspektör Hornleigh (1939)
Kanske ett brott (1948)
Rampfeber (1949)
Snurriga skolan (1950)
Skratt i paradiset (1951)
Andarnas natt (1951)
Det är från polisen (1954)
The Belles of St. Trinian's (1954)
Skola för skojare (1960)
Miljonärskan (1960)

Referenser

Externa länkar 
 
 

Brittiska skådespelare under 1900-talet
Födda 1900
Avlidna 1976
Män
Skådespelare från Edinburgh
Substansvärde

Substansvärde är ett företagsekonomiskt begrepp inom området företagsvärdering. Det används ofta som en värdering av investmentbolag (såsom de svenska Investor eller Industrivärden), som i sin tur är värdet på den del av de producerande bolagens tillgångar investmentbolagets ägande representerar. Substansvärdet är värdet på det bokförda egna kapitalet plus skillnaden mellan tillgångarnas bokförda värde och deras marknadsvärde (marknadsvärdet är ofta högre).

På börsen är de flesta investmentbolag värderade med en substansrabatt.

Varför inte helt enkelt bokfört eget kapital? 
Anledningen till att man inte värderar investmentbolaget till företagets bokförda egna kapital är helt enkelt att tillgångarna på balansräkningen inte alltid återger tillgångarnas marknadsvärde. Marknadsvärdet är lätt att se för publika bolag som handlas för ett publikt värde varje vardag.

Om bolaget inte finansierades med lånat kapital skulle substansvärdet vara tillgångarnas (läs aktiernas) marknadsvärde (enligt dagskursen för innehav i publika bolag och enligt godtyckligt värde för innehav i privata bolag). Lånat kapital finansierar ofta inte mer än 25 % av tillgångarna i investmentbolag, så den enkla formeln kan ge ett ungefärligt värde.

Intäktsgenerering 
Om man antar att en krona i sysselsatta tillgångar (kapital) genererar 1 krona i intäkter om året så genererar Investor AB:s kapital 100 mdkr om året i försäljning (intäkter).

Finansiell ekonomi
Serumamyloid A

Serumamyloid A (SAA) är en familj av apolipoproteiner förknippade med high-density lipoprotein (HDL) i plasma. Dessa proteiner produceras huvudsakligen i levern. Det finns fyra olika isoformer av SAA, som uttrycks på olika nivåer eller som svar på inflammatoriska stimuli. SAA1 och SAA2 är akutfasprotein medan SAA4 uttrycks i relativt konstant koncentration. SAA3 är en pseudogen och bildar alltså inte ett funktionellt protein.

Bevarande av dessa proteiner i hela serien av ryggradslösa djur och ryggradsdjur tyder på att de spelar en mycket viktig roll hos alla djur.

Hos vissa människor kan SAA1 och 2 bilda amyloid, vilket är ett proteinaggregat som deponeras i olika vitala organ, t.ex. mjälte, lever, njure, och hjärta och kan leda till AA-amyloidos. Deponeringen leder slutligen till organsvikt och död. Anledningen till att amyloid bildas är inte säker, men det har visats att förhöjda nivåer av SAA krävs under lång tid, vilket kan ske hos patienter med t.ex. reumatoid artrit eller familiär medelhavsfeber.

Det finns idag över 21 kända protein som kan ge upphov till amyloid. SAA är bara ett av dem.

Blodproteiner
Immunförsvarsproteiner
Klave

Klave kan syfta på:

 Klave (mynt) – frånsidan på ett mynt
 Klave (mätinstrument) – ett instrument som liknar ett mycket stort skjutmått för mätning av diameter på träd eller stockar
 Klave (producent) (1995–), en svensk houseproducent och DJ
 Kreatursklave – ett boskapsredskap som användes för att begränsa kreaturs rörelsefrihet
 Kuberingsklave – ett mätdon inom skogsbruket för att mäta rundvirkes och trädstammars diameter
Stjärnkammaren

Stjärnkammaren (eng. Star Chamber, lat. Camera stellata) var namnet på en engelsk överdomstol som erhöll sin första instruktion av Henrik VI år 1453. Rättsskipning i Stjärnkammaren omtalas dock redan i en stadga från 1341.

Stjärnkammaren fick betydligt utvidgad makt under Henrik VII och Henrik VIII. Denna domstol, som sannolikt hade sitt namn efter det med stjärnor målade taket i sessionsrummet, var egentligen ett utskott av rådet, men berodde till sin sammansättning i hög grad av kungens godtycke. På Henrik VII:s och Henrik VIII:s tid lades under dess domvärjo sådana förbrytelser, som ansågs alltför allvarliga för att behandlas av de vanliga domstolarna. Gränserna för dess jurisdiktion var till den grad obestämda, att - som juristen W. Hudson skrev på 1600-talet - "alla förbrytelser kunde där undersökas och bestraffas, om kungen ville". 

I strid mot vanlig lag ägde Stjärnkammaren rätt att döma efter hörsägen och nyttja tortyr, och någon jury förekom inte vid dess rättskipning. Den kunde ådöma alla slags straff utom dödsstraff. Sålunda organiserad, användes den särskilt av de stuartska kungarna (förra hälften av 1600-talet) som ett kraftigt medel till den individuella och nationella frihetens förtryckande, medan den däremot under deras företrädare av huset Tudor mestadels brukats i ordningens tjänst mot stormännens självsvåld och som ett medel att undvika dessas otillbörliga inflytande på de vanliga domstolarnas juryer. Domstolen upphävdes 1641, samtidigt med den lika förhatliga Höga kommissionen av Långa parlamentet.

Källor

Englands historia
Ej längre existerande domstolar
Tudoreran
Riskkapital

Riskkapital, även kallat för riskvilligt kapital, är ett samlingsnamn för kapital som riskeras vid investeringar och omfattar alla tillskott av kapital i ett företag som inte är lån.

Riskkapitalinvesteringar kan ske enligt ett antal strategier där två huvudtyper är tillväxt och utköp. Tillväxtkapital (en. venture capital) investeras i ofta nystartade bolag med hög risk, hög potential, tillväxtambitioner och stort behov av nytt kapital för att ta nästa steg i bolagets utveckling. Typiska sektorer där tillväxtkapital är vanligt förekommande är bioteknik, informationsteknologi, mjukvara och miljöteknik. Utköp (en. buy-outs) omfattar generellt investeringar med ett starkt inslag av lånefinansiering i mognare företag. Värde skapas genom effektivisering och omstrukturering av verksamheten samt genom finansiell hävstång.

Ordlista
 LBO Leveraged Buy-Out. Belånat uppköp.
 LCO Leveraged Cash-Out. Belånad cash-out. Soliditeten sänks medvetet, vars syfte i princip är att företaget tvingas förbättra effektiviteten. Jämför T. Boone Pickens – "raider" under 70- och 80-talen.
 MBO Management Buy-Out. Ledningen köper upp firman, ibland tillsammans med en riskkapitalist.
 MBI Management Buy-In. En extern grupp köper in sig i bolaget och tar över ledningen.

Se även
 Investmentbolag
 Investmentbank
 Riskkapitalbolag

Referenser

Finansväsen
Finansiell ekonomi