kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
CJK

CJK är en engelsk akronym för Chinese, Japanese, Korean, det vill säga de tre stora asiatiska språken kinesiska,  japanska och koreanska.

Förkortningen innebär inte att själva språken är nämnvärt lika, utan syftar på att de använder liknande skriftsystem, baserat på kinesiska tecken, och används framförallt inom datorsammanhang som Unicode, där de tre kinesiskbaserade skriftsystemen har kopplats samman till ett enda.
Detta är antagligen den största kontroversen som Unicode har genomfört, då flera klagomål har framförts från de berörda länderna på grund av sammanfogningen. Ett problem är att samma tecken ibland skrivs olika i de olika språken (eller i historiska texter eller annan specifik kontext), vilket Unicode inte beaktar på något särskilt smidigt sätt.

Se även 
 alfabet

Externa länkar 
 CJK.INF

Källor
Denna artikel baserades ursprungligen på material från Free on-line dictionary of computing, använt med deras tillstånd.

Akronymer
Ord och fraser på engelska
Se, kärlet brast, och oljan är utgjuten

Se, kärlet brast, och oljan är utgjuten är en passionspsalm av Nathan Söderblom från 1928. Psalmen publicerades i 1937 års psalmbok och blev oförändrad intagen i 1986 års psalmbok. Vers 1 är inspirerad av en text av Karl von Gerok från 1857. Melodi av Patrik Vretblad 1938.

Texten syftar på hur en kvinna smorde Jesu huvud med dyrbar, välluktande olja strax innan hans lidande började. Judas Iskariot klagade på slöseriet och tyckte att hon borde ha gett pengarna till de fattiga i stället, men Jesus tog henne i försvar (Matt. 26:6-13, Mark. 14:3-9, Joh. 12:1-8).

Publicerad som
Nr 72 i 1937 års psalmbok under rubriken "Passionstiden".
Nr 445 i 1986 års psalmbok under rubriken "Fastan".
Nr 82 i Finlandssvenska psalmboken 1986 under rubriken "Fastetiden".

Svenska psalmer
Passionspsalmer
Ture Dahlö

Nils Ture Dahlö, född 24 mars 1895 i Stockholm-Näs socken Uppland, död 9 oktober 1970 i Stockholm, var en svensk konstnär, målare och grafiker.

Ture Dahlö studerade vid Althins målarskola 1917-1918. Han har målat figurer, till exempel En smålänning, landskap från Småland och Dalarna, hamnmotiv med mera. Han var medlem i Färg och Form.

Dahlö är representerad i Moderna museet, Göteborgs konstmuseum, Malmö museum med flera.

Referenser

Noter

Övriga källor 
Sveriges dödbok 1947-2006, (cd-rom), Sveriges Släktforskarförbund

Svenska grafiker under 1900-talet
Födda 1895
Avlidna 1970
Män
Svenska målare under 1900-talet
Inspektor

Se även Inspektor (förvaltare).

Inspektor eller Inspector (uttal: in'spektor) är hos studentnationerna i Helsingfors, Lund och i Uppsala titeln på nationens överhuvud. Inspektor har en övervakande roll och ska främja nationens intressen. Inspektor skall vara en akademisk lärare och har av hävd oftast varit en professor. 

Inspektorsposten tillkom i Uppsala år 1663 som ett sätt för universitetet att hålla uppsikt över studenterna, detta sedan man insett att de försök som gjorts att förbjuda nationsväsendet var fruktlösa.

Inspektor är hos flera nationer dessutom styrelsens ordförande och brukar närvara vid nationernas stämmor (även kallade landskap eller nationsmöte), gasquer, baler och många andra tillfällen, samt representerar också ofta nationen utåt tillsammans med kuratorerna. Det är oftast inspektor som tackar för maten vid middagar, och vid slutet av varje termin hemförlovar denne nationens medlemmar (landsmännen), enligt gammal tradition. 

Inspektorer förekommer numera även vid andra universitet och högskolors nationer samt i vissa studentkårer. I de senare har inspektor utöver hedersuppdrag ofta även en roll som besvärsnämnd och stadgetolkare.

Somliga nationer och studentkårer har valt att även utse en proinspektor. En proinspektor är ofta inte, såsom en inspektor, hämtad ur kretsen akademiska lärare (i främsta rummet professorer) vid universitetet. Proinspektorn skall biträda inspektorn och ofta bidraga med speciell yrkeskunskap.

Vid Lunds universitet finns inrättat ett inspektorskollegium bestående av inspektorer och proinspektorer vid nationerna. Kollegiet träffas vanligtvis två gånger per termin och är en till nationerna rådgivande församling.

Läroverken
En inspektor fanns till mitten av 1900-talet vid varje svenskt läroverk. Titeln är dock numera knuten till universitetsvärlden.

Referenser

Uppsala universitet
Lunds universitet
Studentnationer i Lund
Studentnationer i Uppsala
Studentkårer
Akademiska titlar
Regeringskansliets förvaltningsavdelning

Regeringskansliets förvaltningsavdelning (FA) är en del av Regeringskansliet och är dess gemensamma resurs för administrativa frågor som rör flera departement. Inom Förvaltningsavdelningen hanteras bland annat IT-, arbetsgivar-, arkiv-, säkerhets- och kommunikationsfrågor. Chef för Regeringskansliets förvaltningsavdelning är förvaltningschefen i Statsrådsberedningen.

Bakgrund
Från 1983 och fram till den sista december 1996 hette detta regeringskansliorgan Regeringskansliets förvaltningskontor (RF).

RF var - liksom departementen - en egen myndighet och fick sitt namn den 1 oktober 1983. Den hade dock ursprungligen inrättats som Departementens organisationsavdelning (OA), i och med regeringsformen 1974, men bytte namn i oktober 1983, då de mindre myndigheterna Sekretariatet för personalpolitiska frågor (PP, inrättat 1978) och Regeringskansliets personalpolitiska delegation (RPD, inrättat 1979, men benämnt Regeringskansliets förhandlingsdelegation (RFD) 1979-1982) gick upp i det.

Till en början sorterade förvaltningskontoret under Kommundepartementet/Civildepartementet, men sedan en omorganisation vid årsskiftet 1996/1997 är det en fristående del av Regeringskansliet. Då chefen för Förvaltningsavdelningen inte är ett statsråd, utan förvaltningschefen i Statsrådsberedningen, kan inga regeringsärenden härröra från Förvaltningsavdelningen. Om ett ärende som rör Förvaltningsavdelningen ska beslutas av regeringen, som t.ex. vissa tillsättningsärenden eller utlämnanden av allmänna handlingar, förs ärendet på Statsrådsberedningens lista och föredras av statsministern eller ett annat statsråd efter förordnande av statsministern.

Ledning

Förvaltningsdirektör
Sture Wallmon 1984-1996

Förvaltningschefer
Gunilla Olofsson 1997-2002    
Gunnar Holmgren 2002-2005    
Jan Landahl 2005-2010      
Anna-Karin Jatko 2010-2016  
Mikael Granholm 1 juli 2016 - 31 maj 2021
Hans Bäck (t.f.) 1 juni 2021 -  27 mars 2022
Henrik Holmér  28 mars 2022 -

Källor

Externa länkar 
Regeringskansliet, organisation

Internetkällor
Striderna i Rosenbad. Om trettio års försök att förändra Regeringskansliet. Magnus Erlandsson. Stockholm University. Department of Political Science. 2007. Sidan 70. 
Riksarkivet, Statsdepartementens gemensamma organ. Regeringskansliets förvaltningskontor. Förteckning. Ordnat och förtecknat av Terese Lundin, våren 2007. RKA- projektet.

Tryckta källor
Sveriges statskalender mellan 1984 och 1996.

Regeringskansliet
Arnöhuvuds naturreservat

Arnöhuvud är ett naturreservat i Uppsala län som bildades år 1977. Naturreservatet förvaltas av Länsstyrelsen i Uppsala län.

Reservatet omfattar halvön Arnöhuvud på nordvästra Skolandet, en yta omfattande 250 hektar, varav 80,5 på land. Området domineras av en barrskogsklädd mäktig rullstensås som utgör en del av Uppsalaåsen. På åsens sluttningar finns tydliga fornstrandlinjer och flera fornlämningar. Inom reservatet finns strövstigar och eldplatser.

Referenser
Länsstyrelsen

Externa länkar

 Upplandsstiftelsen

Naturreservat i Håbo kommun
Naturskyddsområden bildade 1977
Aspbo naturreservat

Aspbo är ett naturreservat i Uppsala län. Det är beläget ungefär 3 kilometer nordost om Österbybruk och har en area på 27 hektar. Ägare och förvaltare av naturreservatet är Östhammars kommun.

Vid norra stranden av Stordammen ligger en öppen björkbacke. Tidigare betades området, idag finns här bad- och campingplats. Den barrträdsdominerade omgivningen tränger på och på sina ställen finner man mindre partier med tallskog. Området ska skötas så att den öppna karaktären bibehålls och badstränderna hålls tillgängliga. Aspbo blev naturreservat år 1972, på initiativ av dåvarande Dannemora kommun.

Referenser
Länsstyrelsens beskrivning

Naturreservat i Östhammars kommun
Naturskyddsområden bildade 1972
Aspbladsmossens naturreservat

Aspbladsmossen är ett naturreservat i Uppsala län i Sverige. Naturreservatet, vars yta uppgår till 32 hektar, ligger cirka 6 kilometer ost-sydost om Knutby. Ägare till naturreservatet är Hargs bruk, och förvaltningen sker av Länsstyrelsen i Uppsala län. Aspbladsmossen är ett Natura 2000-område.

Aspbladsmossen är ett varierat och orört myrområde omgivet av barrskog. På mossarna växer ljung, vilket är ganska ovanligt i Uppland. Runt mossarna finns laggkärr och sumpskogar. Aspbladsmossen avvattnas mot norr till Herrgårdsdammen, en så kallad glup, det vill säga en tidvis vattenfylld sänka med underjordiska till- och utlopp. Glupar är särskilt vanliga i Uppland. I skogen runtom finns övergivna kolbottnar och kolarkojor. Naturreservatet Ryttarhagen ligger ganska nära Aspbladsmossen.

Källor
Aspbladsmossen - ljungmarker, information på Länsstyrelsen i Upplands läns webbplats

Noter

Naturreservat i Uppsala kommun
Natura 2000-områden i Uppsala län

Naturskyddsområden bildade 1998
Laggkärr

Laggkärr eller lagg är ett kärr som omger en högmosse.

Då en högmosse ligger nedanför en sluttning kan denna, på grund av vitmosstorvens stora uppdämningsförmåga, inte dräneras via högmossen. Vattnet som rinner nerför endera sluttningen blir alltså liggande ovanför mossens rand. Det samma gäller där mossen spärrar av mindre sänkor.

Laggkärret är ofta bara några meter brett, då det kan dräneras längs mossens kant, men ger goda växtbetingelser för fukttåliga arter och har ofta strödda buskar av al, sälg och björk. Allteftersom mossen växer flyttas också laggbältet. Se vidare Högmossars arealtillväxt.

Se även
Kärr
Mosse
Våtmark

Våtmarker
Glup

Glup är en tidvis vattenfylld sänka med underjordiska till- och utlopp. Glupar är speciellt vanliga i Uppland.

Glup används också dialektalt för att beskriva en mindre kräkning eller spya.

Externa länkar
 Föreningen skogen

Geologi
Vattenansamlingar
Andersby ängsbackars naturreservat

Andersby ängsbackar är ett naturreservat i Uppsala län, 205 hektar stort, varav 136 hektar land. Det ligger vid Dannemorasjön, cirka 5 kilometer söder om Österbybruk. Det är ett gammalt kulturlandskap där människan och hennes djur har funnits sedan järnåldern. Här finns ett stort sammanhängande ädellövskogsparti. Området är småkuperat och Vattholmaåsen, en rullstensås, löper rakt igenom området. Växt- och djurlivet är mycket artrikt och det förekommer ekologisk forskning i området.

Externa länkar
Länsstyrelsens beskrivning

Naturreservat i Östhammars kommun
Naturskyddsområden bildade 1987
Kärr

Ett kärr är en typ av våtmark: en myr vars vatten huvudsakligen kommer från den anslutande fastmarken. De näringsämnen som därmed finns tillgängliga sätter sin prägel på vegetationen. Kärr kan vara allt mellan näringsfattiga och extremt rika på näring. Indelningen av kärr brukar göras efter lutningsgrad och/eller strukturmönster. Kärren kan även delas in efter vattnets mineralhalt. Några exempel är fattigkärr, intermediära kärr, rikkärr och extremrikkärr.

En speciell typ är även källkärr, där vattentillförseln i kärret är beroende av grundvatten som tränger upp från en källa, antingen belägen strax ovanför kärret eller, om vattentrycket är tillräckligt stort, kan kärret på plan mark istället bildas kupolformigt runt källan.

Uddvitmossa, som aldrig förekommer på mossar, är en viktig skiljeart mellan mossar och kärr. Några svampar inom kärren är olika sorters skivlingar.

Topogena kärr 
Plana eller mycket svagt sluttande kärr. Enligt våtmarksinventeringens definition ingår kärr med en lutning upp till 3 procent.

Soligena kärr 
Sluttande kärr med lutning på mellan 3 och 8 procent. Lutningen framträder tydligt vid flygbildstolkningen. Kärrtypen är tämligen allmän i nederbördsrika områden i Västsverige och Norrland.

Backkärr 
Kraftigt sluttande kärr med en lutning på mer än 8 procent.

Strängflarkkärr 

Kärr med tydliga parallella strukturmönster av upphöjda strängar som dämmer upp mellanliggande blötare flarkar.

Se även 
 Lista över nordiska vegetationstyper

Referenser 

Våtmarker
Växtekologi
Biotoper
Vattenansamlingar

de:Moor#Niedermoore
nl:Veen (grondsoort)#Laagveen
Blandmyr

Blandmyr är en myr som karaktäriseras av en mosaikartad blandning av kärr- och mosseelement. Blandmyrar förekommer i de mellersta och norra delarna av Sverige.

Övergången mellan blandmyr och mosse är flytande och oftast diffus. Myrar med mossestrukturer (i form av strängar, öar och tuvor) på ett blötare golv eller med tydliga flarkar, tolkas som blandmyr. Blandmyrarna namnges beroende på strukturmönstret.

Strängblandmyr
Blandmyr med mossesträngar som ofta bildar ett parallellt eller svagt bågformat strukturmönster på ett kärrgolv. Om myren sluttar svagt kan mossesträngarna dämma flarkar med kärrvegetation.

Ö-blandmyr
Blandmyr med öar av mossetyp som ligger utspridda på ett kärrgolv.

Blandmyr av mosaiktyp
Blandmyren saknar ett orienterat strukturmönster. Mosseelementen ligger oregelbundet spridda på ett kärrgolv eller i en mosaikartad blandning med kärrelementen.

Våtmarker
Blekeområde

Blekeområde är en våtmark av typ myr, som vid lågvatten framträder som öppna och vidsträckta blekefält. Blekeområdena förekommer i kalkrika trakter och har därmed en mycket begränsad geografisk utbredning.

Bleke är en tät, något kornig jordart som består av nästan rent kalkslam. Blekets färg kan skifta i olika nyanser, ofta i gult och består till 80-90 procent av kalciumkarbonat. Med avtagande kalkhalt övergår bleket i kalkgyttja och alggyttja.

Våtmarker
Tåg (olika betydelser)

Tåg eller TÅG kan syfta på:

 Tåg – ett spårfordon, eller flera sammankopplade, som endast kan framföras på en järnväg
 Tågfärd – en teknisk term för det färdsätt som tåget framförs med
 Tågfärdväg – en teknisk term för tåges plannerade rutt genom järnvägsväxlar
 Tunnelbanetåg – ett väsentligen underjordiskt järnvägssystem med eldrivna tåg
 Tåg (tidning) – namnet på en tidning som handlar om järnvägar
 Tågväxter – en familj växter
 Tåg (växter) – ett släkte fleråriga örter i familjen tågväxter
 Tågvirke –  ett samlingsnamn för olika typer av längre sammanhängande knippen tvinnade, mer sällan flätade, fibrer
 Tid åt Gud-verksamheten (TåG) - utbildning av kristna ungdomsledare

Se även
 Fälttåg – en större militär operation
 Korståg – en serie av religiöst inspirerade europeiska fälttåg
 Luciatåg – ett tillfälligt sammansatt följe som uppför en traditionell svensk musikalisk föreställning
 Lämmeltåg –  ett vandringståg bestående av fjällämlar
 Polygontåg – en sammanhängande (men ej nödvändigtvis sluten) kurva bildad av sträckor som sammanbinder ett antal punkter
 Vikingatåg – en kombination av såväl plundring som handel
Målar Erik Eliasson

Målar Erik Eliasson, född 9 maj 1754 i Utanåker, Rättviks socken död där 3 april 1811, hålls som en av de främsta dalmålarna. Han är främst känd för sina vackra skåpmålerier, t.ex. Rosmålat skänkskåp med signering: »Målat af Erik Eliasson År 1780« Nordiska museet  inventarienummer 149 712, samt rosmålat skänkskåp daterat 1780 med signatur på bakstycket, Nordiska museets inventarienummer 183 342.

Eliason gifte sig 1776, och tog sig senare namnet Åkerblom. Från 1789 var han korpral vid den i Dalarna upprättade frikåren, och tog 1790 anställning vid Kungliga artilleriet i Stockholm, där han vistades fram till 1796. Under hans tid i Stockholm, levde hans familj i stor fattigdom på Målarsgården. Målar Erik Eliasson sysslade både med skåp- och kistmåleri som med tapetmåleri. Han är en av de främsta företrädarna för den utveckling som 1770-1798 förde dalmåleriet från en enkel urna med blommor till fulländat interiörmåleri.

Källor 
 Dalmålningar i urval, Svante Svärdström

Andersson, Roland. (2007). Dalmåleri : dalmålarna - deras liv och verk. Dalarnas fornminnes- och hembygdsförbund och Dalarnas museum i samarbete med Nordiska museet. Sidan 328 ff.

Noter

Se även
Kurbits
Winter Carl Hansson

Personer från Rättviks socken
Män
Dalmålare
Födda 1754
Avlidna 1811
Winter Carl Hansson

Winter Carl Hansson född 28 mars 1777 i Yttermo by i Leksands socken, Dalarnas län, död där 13 maj 1805, var en dalmålare från Leksand.

Biografi
Winter Carl Hansson föddes och växte upp i byn Yttermo som äldste son med fem yngre syskon. Fadern var Winter Hans Hansson var skolmästare uppsyningsman, modern Margareta Larsdotter barnmorska. Gustaf Ankarcrona, som var den förste som studerade Winter Carl Hanssons liv, hade noterat att modern var från Utby, och tolkade det som Utby i Rättviks socken, och såg det som förklaring till sammansmältningen mellan Rättviks- och Leksandsmåleri i Winter Carl Hanssons konst. I själva verket var hon från Utby i Leksands socken, den senare genom Dalälvens errodering av strandbrinken försvunna byn. Carl gifte sig aldrig och dog ung, 28 år gammal. Dödsorsak angavs i kyrkobokföringen som "bröstfeber eller förkylning".

Måleri
Winter Carl Hansson började måla redan i 14-årsåldern och hade alltså en aktiv period mellan 1791 och 1805. Det är känt att Winter Carl Hansson målat i Leksands och Rättviks socknar samt även i Folkärna i södra Dalarna, men vad man vet har han inte företagit målarresor utanför Dalarna. 

Gustaf Ankarcrona, som forskade om Winter Carl Hanssons måleri i början av 1900-talet, såg honom som  en av de främsta bland dalmålarna och som stilbildare. Han verkade i en tidig fas när dalmåleriet var under utveckling. Han anses vara påverkad av Jufwas Anders Ersson, en av de tidigaste dalmålarna. I sin tur har han påverkat många senare dalmålare och har varit mycket betydelsefull för målarna från den till Yttermo närliggande byn Ullvi. Särskilt har han påverkat Back Olof Andersson.  

Winter Carl Hansson målade både lösa föremål och dekorationsmåleri på väv, papper eller träpanel. Han målade även dörrar och möbler. Ofta, som typiskt är för dalmåleriet, i sammanhängande rumsinredningar. Runt 60 målningar är bevarade. Återkommande motiv är Bröllopet i Kana, Salomos dom och det motiv han kanske är mest känd för, Ålderstrappan. Karakteristiskt för Winter Carl Hansson är de kottformade träden och klädedräkt i gustaviansk stil. Han använde sig av olika bårder men anses stå för ursprunget till det som sedan kom att bli känt som Ullvi-bården (en karaktäristisk sicksackbård nedtill på målningen).

Källor

Litteratur

Se även
Dalmåleri
Kurbits

Externa länkar
 Danielsgården, Rättvik.

Dalmålare
Personer från Leksands socken
Födda 1777
Avlidna 1805
Män
Dalmålare

Dalmålare Det äldsta belägget för själva termen dalmålare daterar sig till 1901 enligt Svenska akademins ordbok (SAOB): "Används vid skildring av förhållandena under något äldre tid, i synnerhet vid mitten af 1800-talet: person som har till yrke att göra dalmålningar". Skalden Erik Axel Karlfeldt gjorde dalmålarna mer populära genom verken Dalmålningar på rim (1901) samt Hösthorn (1927). Ordet dalmålning daterar sig också till 1901 enligt SAOB och beskrivs som: "av allmogeman i Dalarna utförd målning med ämne hämtadt ur den heliga historien eller ur allmogens eget liv och kännetecknad af sina granna färger och sin naiva och drastiska uppfattning".

I överförd betydelse betecknar dalmålning en svensk konststil från landskapet Dalarna. Dalmåleriets storhetsperiod ägde rum under det sena 1700- och 1800-talet. Dalmåleriet fick sin särprägel bland annat genom flitigt bruk av kurbits-dekorationer. Stilen anknyter till konsthantverk som utförs i allmogestil. 

De idag kända dalmålarnas antal uppgår till ca 150 målare, främst från Rättvik och Leksand. Antalet personer som målade är betydligt högre eftersom det i flera fall är känt att även målarnas familjer deltog i arbetet. Av deras produktion är ungefär 3 500 målningar registrerade i museer, hembygdsgårdar och hos privatpersoner. De tre största samlingarna finns på Nordiska museet, Dalarnas museum och i Leksands kulturhus.

Se även 
 Allmogestil
 Folkkonst
 Kurbits
 Svensk konst

Referenser 

Dalarna
Erik Danielsson

Erik Danielsson, född 12 oktober 1776 i Gopa, Bjursås socken, Dalarna, död 28 mars 1838 i Svärdsjö socken, var en svensk konstnär och dalamålare. 

Danielsson har inslag av både Leksands- och Rättviksmåleri i sina verk. De mest kända målerierna gjorde han tillsammans med kollegan Mats Persson Stadig i Svärdsjö kyrka. Det var även i Svärdsjö som han tillbringade sin senare del av livet.

Dalmålare
Män
Födda 1776 
Avlidna 1838
Personer från Bjursås socken
Ifwares Daniel Andersson

Ifwares Daniel Andersson (född 8 januari 1799, död 25 december 1870) var en dalmålare som var född i byn Rovgärdet i Rättviks socken. Han var bosatt i Västberg. Hans signatur var DAS. Gift 4 juni 1823 med Dahl-Kerstin Andersdotter (född 20 oktober 1800 i Östbjörka, Rättvik, död 22 december 1865 i Rättvik). Far till Ifwares Anders Danielsson d.y. (född 25 januari 1825, död 18 februari 1918).

Källor
Rättviks kommun ang. Danielsgården

Dalmålare
Personer från Rättviks socken
Födda 1799
Avlidna 1870
Män
Dalarnas fornminnes- och hembygdsförbund

Dalarnas fornminnes- och hembygdsförbund (DFHF) är ett samlande organ för hembygdsrörelsen i Dalarna.

Förbundet är en sammanslutning av lokala hembygds- och fornminnesföreningar eller andra inom förbundets område verksamma föreningar med motsvarande syften.

Dalarnas fornminnes- och hembygdsförbund har till uppgift att
värna om Dalarnas och dess bygders kulturhistoria 
verka för vården av kultur och miljö 
främja den lokalhistoriska forskningen 
arbeta för barn och ungdom 
samverka med länsstyrelsen, kommuner, folkrörelser och kulturvårdande organisationer 
anordna kurser, seminarier och konferenser

Hembygdsgårdarnas historia i Dalarna började 1908 då en parstuga från 1776 uppfördes av hembygdsföreningen i Hedemora. Dalarnas Hembygdsförbund bildades år 1915 på Gustaf Ankarcronas gård Holen i Tällberg, och slogs år 1930 samman med Dalarnas fornminnesförening (bildad 1862) och man bildade Dalarnas fornminnes- och hembygdsförbund.

Dalarnas fornminnes- och hembygdsförbund utgör tillsammans med Landstinget Dalarna stiftare till Stiftelsen Dalarnas museum.

Källor

Noter

Externa länkar
 Dalarnas hembygdsförbunds webbplats

Dalarna
Hembygdsförbund
Organisationer bildade 1930
Landskapsdjur

Varje landskap har ett antal landskapssymboler som skall vara speciella för just den delen av Sverige.

Landskapsdjur röstades fram av en jury med WWF:s generalsekreterare som ordförande och H. M. Konungen som hedersledamot. De offentliggjordes på en presskonferens i konserthuset år 1988. I några fall sammanfaller de med respektive landskapsfågel och landskapsfisk.

Källor
Naturhistoriska riksmuseet – Landskapsdjur

Externa länkar 
 Landskapsdjur - En resa genom Sverige Votum & Gullers Förlag

Djur
Landskapsdjur
Landskapsinsekter

Varje landskap har ett antal symboler som skall vara speciella för just den delen av Sverige. 

Landskapsinsekterna är utvalda av Sveriges Entomologiska förening år 1998.

Källor

Externa länkar
Sveriges Entomologiska förening

 
Insekter
Fälttåg

Fälttåg, härtåg eller krigståg äldre benämning på en större militär operation då ett lands militära styrkor sattes in i krig mot annan militär styrka för att uppnå ett krigsmål. Historiskt betecknar det även rent bokstavligt en större operation utförd av en specifik här. Numera används uttrycket oftast bildligt, till exempel ett fälttåg mot knarket.

Krigföring
Svenska landskapsstenar

Vart och ett av de 25 svenska landskapen har en landskapssten (landskapsbergart), en bergart som kan anses som karakteristisk för landskapet.  Landskapsstenarna utsågs 1989 av Sveriges geologiska undersökning efter förslag från berggrundsgeologer.

Se även
Finländska landskapssymboler

Källor

Noter