kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Stormufti

Stormufti, ämbetsman i muslimska länder utsedd och auktoriserad av staten för att vara den högste rådgivaren i frågor om islamisk praxis, i huvudsak tolkningsfrågor rörande religiös lag (sharia). Stormuftin är i regel överordnad alla andra muftier i en jurisdiktion. Det utlåtande en stormufti ger kallas fatwa.

Ämbetet förknippas främst med sunniislam samt ibaditisk islam.

Historia
Det var det Osmanska riket som etablerade systemet med en mufti överordnad samtliga andra. Stormuftin av Konstantinopel sågs sedan sent 1500-tal som överhuvud för det religiösa etablissemanget och innehade inte bara ämbetets prestige utan praktiskt byråkratiskt och juridiskt ansvar. Därifrån spreds systemet till bland annat Egypten under Muhammed Ali och idag finns 16 länder med en officiellt erkänd stormufti.

Nutida stormuftier
 Den nuvarande stormuftin av Saudiarabien utses av landets monark och är sedan 1999 Abdul-Aziz Al al-Sheikh. Landets stormuftiämbete har gått i arv hos den mäktiga släkten Al ash-Sheikh sedan Saudiarabiens grundande.
 Stormuftin av Syrien utses av landets president och är sedan 2005 Ahmad Badreddin Hassoun. Han är en av landets främsta sunnitiska förespråkare av president Bashar al-Assad.

Se även 
 Mufti
 Mulla
 Imam

Källor

Personligheter inom islam
Religiösa yrken
Nederländska språk

Nederländska språk eller lågfrankiska språk är en språkfamilj eller ett dialektkontinuum av tre västgermanska språk som härstammar från 1600-talets nederländska, nämligen nederländska (även kallad holländska), flamländska (ibland ansett som en eller flera dialekter av nederländskan) och afrikaans. Kring 1990 talades nederländska språk som förstaspråk av cirka 27 miljoner människor.

Språkträd
Indoeuropeiska språk 
Germanska språk 
Västgermanska språk 
Lågtyska-nederländska 
Nederländska språk
Afrikaans
Nederländska 
Flamländska

Se även
Lista över mest talade språk
Nederländsk-svensk ordbok på webben

Källor

Germanska språk

da:Nederlandsk
nds:Nederlannsch
Magellanska molnen

Magellanska molnen är två satellitgalaxer till Vintergatan samt ett vätgasmoln. De är synliga på södra stjärnhimlen. De bär namnen Stora och Lilla magellanska molnet samt Magellanska strömmen. Namnet har de fått från sjöfararen Ferdinand Magellan.

Stora magellanska molnet 

Stora magellanska molnet är en dvärggalax i omloppsbana kring Vintergatan. Det befinner sig på ett avstånd av cirka 50 000 parsec (160 000 ljusår), har en diameter på ungefär 1/20 och cirka 1/10 av antalet stjärnor jämfört med vår galax. Även om formen är ganska oregelbunden har den spiralstruktur och den klassas idag ofta som en stavspiralgalax.

En teori säger att molnet tidigare var en stavspiralgalax som slets sönder av Vintergatans gravitation. Den har fortfarande en central stavstruktur, och är den fjärde största medlemmen av den lokala galaxhopen, efter Andromedagalaxen, Vintergatan och Triangelgalaxen, i den ordningen.

Den är synlig som ett svagt lysande objekt på södra stjärnhimlen, mellan stjärnbilderna Svärdfisken och Taffelberget. Den upptar cirka 6E på himlen. Den är döpt efter Ferdinand Magellan, som observerade de båda magellanska molnen under sin världsomsegling. Han var dock inte den förste - redan omkring 964 omnämns den av astronomen 'Abd Al-Rahman Al Sufi i hans bok om fixstjärnor.

Objekt i Stora magellanska molnet 
Inom molnet finns Tarantelnebulosan, det mest aktiva stjärnbildningsområdet i den lokala galaxgruppen.

I galaxen finns också stjärnan HD 33579, en vit/gul hyperjätte som är en av mycket få kända stjärnor som befinner sig i området "Yellow Evolutionary Void" i Hertzsprung-Russell-diagrammet.

Lilla magellanska molnet 
Lilla magellanska molnet är en mindre galax, som ligger på avståndet 200 000 ljusår i stjärnbilden Tukanen. Galaxen är ungefär hälften så stor som Stora magellanska molnet.

Det lilla molnet är långsträckt i synlinjens riktning, och det är troligt att tidvattenkrafter åstadkommit de utdragna formerna vid närpassager.

Magellanska strömmen 
Magellanska strömmen kallas det vätgasmoln som sträcker sig från Vintergatan och sammanbinder de båda Magellanska molnen.

Referenser

Externa länkar 

 SU Astronomiska termer - M
 ESO: VISTA blickar genom det Lilla magellanska molnets dammslöjor incl. Fotos & Animation

Galaxer
Magellanska molnen
Louise av Danmark

Louise av Danmark, född 1750 på Christiansborgs slott i Köpenhamn, död 1831 i Gottorp, var dotter till Fredrik V av Danmark och Louise av Storbritannien. Hon gifte sig 1766 i Köpenhamn med sin kusin, Karl II av Hessen-Kassel.

Biografi 
Prinsessan Louise föddes 30 januari 1750 på Christiansborgs slott, danska kungafamiljens dåvarande huvudresidens på ön Slotsholmen i centrala Köpenhamn. Hon var femta barnet och tredja dottern till kung Fredrik V av Danmark och drottning Louise av Danmark-Norge.

Hennes äktenskap arrangerades då den blivande  maken var hennes regerande brors favorit, men den vänskapen avslutades snart efter bröllopet och paret flyttade 1767 till Hanau och då maken blev guvernör för Schleswig Holstein flyttade de till Gottorp. 1770 fick hon egendomen Louisenlund, som namngavs efter henne, av sin bror. 

1772 utnämndes maken till Norges guvernör och paret flyttade till Oslo. De blev under den första tiden så populära att det sades att norrmännen gärna hade velat ha dem som kungapar, men snart fann Oslo det oerhört ekonomiskt tyngande att försörja och underhålla paret. Louise flyttade med maken till Louisenlund 1774 och bodde sedan där och i Gottorp resten av sitt liv.

Barn
 Maria Sofia Fredrika av Hessen-Kassel, (1767-1852) , gift med Fredrik VI av Danmark
 Wilhelm (1769-1772)
 Fredrik (1771-1845) gift morganatiskt 
 Juliane Louise Amalie (1773-1860)
 Christian (1776-1814) 
 Louise Karolina av Hessen-Kassel, (1789-1867) , gift med Wilhelm av Glücksburg; de blev stamfader och stammoder till det nuvarande danska kungahuset.

Referenser

Källor

Externa länkar 

Danska prinsessor
Huset Oldenburg
Födda 1750
Avlidna 1831
Kvinnor
Magdalena Karlsdotter (Bonde)

Magdalena Karlsdotter (Bonde) av Sverige, trol. född under år 1445, död omkring 24 augusti 1495, var en svensk och norsk prinsessa. Hon var dotter till kung Karl Knutsson (Bonde) och drottning Katarina Karlsdotter (Gumsehuvud).

Biografi 
Magdalena var ett av nio barn till Karl Bonde. Hon var svensk prinsessa 1448-57 och 1464–65 och var även norsk prinsessa 1449–50. Hennes bröllop med Ivar Axelsson (Tott) hölls på Nyköpingshus i Nyköping den 21 september 1466. Det var ett dubbelbröllop, där även hennes mans dotter från hans första äktenskap, Beata, gifte sig samma dag. Paret fick endast ett barn under deras äktenskap; Margareta, som dog vid endast sex års ålder. Magdalena var återigen svensk prinsessa 1466-70.

Magdalens make fick ett löfte av hennes far att bli regent efter hans död, men vid faderns död 1470 misslyckades han med att överta makten. På rådsmötet i Vadstena planerade oppositionen en kupp för att ta kungen tillfånga. De misslyckades, men tog i stället Magdalena till fånga. Då maken 1476 medgav att han hade blivit lovad Gotland i förläning av den danske kungen, blev han av det svenska rådet ansedd för en förrädare. 1481 utbröt öppen konflikt och Magdalena tillfångatogs av hans fiender. Hon blev senare frigiven, och paret bosatte sig på Gotland. Då hon släpptes, lät maken måla hennes porträtt, vilket är ett av de allra äldsta i sitt slag i Sverige. Porträttet målades troligen i Visby. Paret tvingades år 1487 att lämna Gotland av den danske kung Hans, och maken avled strax därpå.       

Efter makens död 1487 bosatte sig Magdalena på sin egendom, herrgården Bosgård, belägen nära Söderköping i Östergötlands län, där hon avled omkring den 24 augusti 1495. Hon var den enda av sina nio syskon som överlevde fadern. Vissa källor anger att hon blev begravd i närheten av Sankt Franciskus altare i det franciskanerkloster som fanns i Söderköping fram till dess att det revs strax efter Gustav Vasas reformation i Västerås 1527.

Referenser 
 Magdalena Bonde (Karlsdotter)
 Lars-Olof Larsson: Kalmarunionens tid
 Dick Harrison: Karl Knutsson
 Anteckningar om svenska qvinnor 
 Nordisk familjebok

Externa länkar
 Biografi med färgbild

Bondeätten   
Kvinnor
Norska prinsessor
Svenska prinsessor
Födda 1445
Avlidna 1495
Personer i Sverige under 1400-talet
International Data Group

International Data Group (IDG) är en utgivare av IT-relaterad information. Företaget grundades i Boston år 1964 och finns i 97 länder. Företaget ger ut över 300 datortidningar runt om i världen. Dotterbolaget IDG Sverige startades 1985 när IDG tog över Nova Medias utgivning av datatidningar. Dessförinnan hade Nova Media och IDG US sedan 1983 ett samriskföretag för lanseringen av Computer Sweden. Bengt Marnfeldt var VD och sedermera styrelseordförande perioden 1985-2008.

2021 köpte riskkapitalbolaget Blackstone IDG för 1,3 miljarder dollar.

Nuvarande VD för IDG Sverige är sedan hösten 2018 Joakim Allwin. Dessförinnan var det Kit Gould som samtidigt var VD för IDG UK. Han tog över 2015 efter Christer Björkin (tillträdde 2011) som efterträdde Lars Dahmén, vars företrädare var Bengt Marnfeldt.

Tidningar och varumärken i Sverige 

 CIO Sweden
 Computer Sweden
 idg.se
 Macworld
 M3
 PC för alla

Referenser

Externa länkar
IDG Sverige
IDG Media Sverige
IDG Global Corporate Site

Amerikanska medieföretag
Företag bildade 1964
Röstläge (sång)

Ett röstläge (stämma) är ett frekvensomfång (register) som används vid sång. Beroende på individuella förutsättningar, skolning och träning kan en sångare sägas ha ett eller flera röstlägen. Röstläget liksom klangfärgen kan förändras beroende på sångarens utveckling och ålder.

Röstlägen 
Den traditionella indelningen i röstläge är från hög till låg: sopran, alt, tenor, baryton och bas. Ibland, framförallt i operamusik, talar man också om mellanlägen: mezzosopran (mellan alt och sopran), tenorbaryton och basbaryton.

Röstlägen är egentligen inte förknippade med sångarens kön. I gosskörer sjunger pojkar sopran och både pojkar och vuxna män kan där sjunga altstämman. När vuxna män sjunger alt kallas de altister eller countertenorer. En del blandade körer har också kvinnliga tenorer. Manliga sopraner (sopranister, falsettister och kastrater) var vanliga under barocken men falsettister förekommer också i vår tid i ensembler som specialiserat sig på äldre vokalmusik och i sånggrupper som Chanticleer, King's Singers och Take 6.

I körsång är den vanliga indelningen från hög till låg: sopran, alt, tenor och bas. Om körsatsen består av fler än fyra stämmor delas oftast stämmorna in i förstasopran (sopran 1), andrasopran (sopran 2), etc., men ibland används också i körmusik beteckningarna mezzosopran, baryton, etc. vid stämdelningar.

På engelska heter altstämman i körer oftast contralto. Kontraalt på svenska betecknar oftast en mycket låg kvinnlig alt. Sopranstämman i engelsk musik för gosskör betecknas oftast treble.

Röstfack
Röstläge bör inte förväxlas med röstfack, som är en beteckning på den typ av röst som ett visst sångparti eller en roll kräver. Där förekommer ytterligare begrepp som till exempel koloratursopran, lyrisk tenor, etc. Röstfacket är beroende av partiets tessitura och register.

Omfång

Vuxna
Omfång och register för den mänskliga sångrösten varierar från person till person, det finns dock förutsägbara skillnader i röstläge mellan kvinnor, män och barn. När män och kvinnor sjunger samma melodi i samma tonart sjunger män vanligtvis en oktav lägre. Kvinnor och barn sjunger i samma oktav men kvinnor har större omfång och kan ofta sjunga lägre toner. Vuxnas röster brukar delas in enligt följande:

Barns sångröster 
Barns röster är ljusare än vuxnas vilket kan vara ett problem när barn ska sjunga tillsammans med vuxna. Att barnen sjunger på de vuxnas villkor kan leda till att barnen tystnar, eller att de pratsjunger, brummar, piper, mumlar eller skriker med risk för heshet och skador på stämbanden.

Röst- och instrumentomfång 
Nedan redovisas en jämförelse mellan den mänskliga rösten och olika musikinstrument.

Referenser

Se även 
Blandad kör
Damkör
Manskör
Stämning (musik)

Sång
Körsång
Rösten

de:Stimmlage
en:Vocal range
fr:Voix (musique classique)
it:Estensione (voce)
pt:Extensão vocal
simple:Vocal range
vi:Âm vực
Gutår, båd natt och dag

Gutår, båd natt och dag, Till Cajsa Stina eller Fredmans epistel n:o 1 är en visa av Carl Michael Bellman. Den ingår i Fredmans epistlar och anses vara skriven 1770.

Bakgrund 
Texten har både talade prosapartier och sjungen vers. Melodin är en menuett av okänt ursprung som även använts till Fredmans epistel n:o 59.

Handling 
Texten var den första Bellman skrev där han använde den målande stil som han tidigare utnyttjat i bland annat Epistel n:o 22, Glasen darra mellan knogen, till att beskriva en realistisk krogmiljö. Det är den sist skrivna av de epistlar där den ursprungliga idén att parodiera Pauli brev fortfarande tydligt finns kvar: prosapartierna tar formen av en predikan till brännvinets lov, och de redan vid tillfället ålderdomliga ordformerna med  bland annat dativändelser ("bordenom") och ordval som "friliga" för "sannerligen" kontrasterar mot den vardagliga scenen liksom den enkla supvisa som introduceras.

Den teknik som för första gången används, där Fredman med repliker riktade till olika personer i rummet beskriver vad som sker skulle återkomma i bland annat Epistel n:o 59, Till Lokatten, och Epistel n:o 33, Om Fader Movitz överfart till Djurgården

Versen innehåller bland annat raden: Fukta din aska; fram bränvins flaska.

Källor

Noter

Externa länkar

 

Verk av Carl Michael Bellman
Dryckessånger
Hannibal Lecter

Dr. Hannibal Lecter, med.dr, även Hannibal the Cannibal, är en fiktiv psykiater, seriemördare och kannibal, skapad av författaren Thomas Harris.

Hannibal figurerade i filmen Röda draken från 1986, då spelad av Brian Cox och senare i När lammen tystnar 1991, Hannibal 2001 och Röd drake 2002, då spelad av Anthony Hopkins, samt Hannibal Rising 2007. I TV-serien Hannibal spelas figuren av Mads Mikkelsen. Samtliga baserade på böckerna av Thomas Harris; Röda draken, Hannibal och När lammen tystnar.

Hannibal Lecter föddes år 1933 i Litauen. Hans föräldrar var mycket rika; hans far var greve och hans mor en välboren italienska. Hannibal Lecter hade en lillasyster, Mischa, som blev mördad och uppäten av tyska desertörer under andra världskriget, vilket försatte unge Hannibal i ett långt traumatiskt tillstånd. Att Lecter själv också åt av sin älskade lillasyster gjorde saken än mer traumatisk. På grund av detta upplever han, att han är den värsta av alla dåliga människor, och han har förlorat all respekt för mänskligt liv. Hannibal själv undkom, men blev besatt av hämndbegär, sökte upp alla männen inblandade i systerns död under kriget och mördade dem.

År 1975 arresterades Lecter av FBI-agenten William "Will" Graham och han spärrades in på mentalsjukhus.

1983 blev Hannibal i När lammen tystnar förflyttad till ett fängelse i Memphis och lyckades fly - en process som krävde 5 liv. Senare i Hannibal skildras hur Lecters liv i stillhet i Florens bryts när han blir jagad av ett av sina tidigare offer (Mason Verger), som är besatt av tanken på hämnd.

Clarice Starling från När lammen tystnar är en huvudfigur även i denna bok.

Rollfiguren sägs bygga på flera verkliga seriemördare, bl.a. Ted Bundy som intervjuades i sin cell under jakten på andra seriemördare. Även den brittiske seriemördaren Robert Maudsley är en av inspirationskälla.

Källhänvisningar

Externa länkar 
The Hannibal Lecter Studiolo

Litterära figurer från USA
Filmfigurer
Fiktiva mördare
Kannibalism i fiktion
Fiktiva figurer introducerade 1981
Fiktiva föräldralösa barn
Hannibal, Missouri

Hannibal är en stad i Missouri i USA. 

Staden är belägen i den östligaste delen av delstaten vid Mississippifloden som är gränsflod mot delstaten Illinois och ca 130 km nordost om huvudstaden Jefferson City.

Hannibal är den ort, där Mark Twain växte upp, och platsen där händelserna i hans böcker Tom Sawyers äventyr (1876) och Huckleberry Finns äventyr utspelar sig.

Av befolkningen lever ca 14% under fattigdomsgränsen. 

Orter i Missouri
Marion County, Missouri
Ralls County
Hannibal

Denna artikel handlar om den karthagiske fältherren. För andra betydelser, se Hannibal (olika betydelser).

Hannibal Barkas, puniska:  , född 247 f.Kr. i Karthago, död 183 f.Kr. i Libyssa (nuvarande Gebze i Turkiet), var en karthagisk fältherre. Han var son till Hamilkar Barkas och bror till Hasdrubal Barkas och Mago Barkas. På puniska betyder hnb'l (vilket är det puniska ordet för Hannibal) "Baals gunstling". 

Han anses vara en av de absolut främsta fältherrarna genom tiderna. Han har givit upphov till flera olika taktiker och flera generaler har hämtat inspiration från honom, bland dem Napoleon I och Wellington.

Asteroiden 2152 Hannibal är uppkallad efter honom.

Biografi 
Hannibal följde år 237 f.Kr. med sin far som förde en här mot Spanien, efter att ha svurit en ed vid Zeus-altaret (förmodligen rör det sig om Baals altare), att aldrig bli romarnas vän. Vid faderns död år 229 f.Kr. tog hans svåger Hasdrubal den sköne över armén, men då denne blev mördad av en gallisk lönnmördare utsågs Hannibal av armén till överbefälhavare.

Mest känd är Hannibal för att ha fört med 37 elefanter över alperna 218 f.Kr. under det andra puniska kriget. Han låg även bakom Roms största nederlag någonsin i slaget vid Cannae 216 f.Kr.

År 202 f.Kr. besegrades Hannibal i slaget vid Zama i dagens Tunisien av Publius Cornelius Scipio, sedermera kallad Scipio Africanus. Hannibal flydde österut till seleukidkungen Antiochos III den stores hov där han gick i tjänst. Sedan seleukiderna lidit nederlag mot romarna i slaget vid Magnesia år 190 f.Kr. flydde Hannibal ännu en gång, nu norrut till Bithynien.

Hannibal begick självmord genom att inta gift i Bithynien 183 f.Kr. under hotet om utlämning till Rom.

Källor

Noter

Tryckta källor

Externa länkar 

Hannibal Barca and the Punic Wars
Ancient History Sourcebook: Polybius (c. 200 – after 118 BCE): The Character of Hannibal

Puniska krigen
Karthager
Födda 247 f.Kr.
Avlidna 183 f.Kr.
Män
Personer som begått självmord
Hamilkar Barkas

Hamilkar Barkas, fältherre, från Karthago, född 270 död 228 f.Kr., far till Hannibal Barkas. Möjligen ättling till Baal, kung av Tyrus under 700-talet f.Kr. Förde 237 f.Kr. en här mot Spanien. Han lämnade då Afrikas jord (i sällskap med sin nioårige son Hannibal) för att aldrig mer beträda den.

Barn 
 En dotter, gift med Bomilkar.
 En dotter, gift med Hasdrubal den sköne mellan 241 och 237 f.Kr.
 En dotter (av Flaubert i romanen med samma namn kallad Salammbô), förlovad med furst Naravas av Numidien.
 Hannibal Barkas (Hannibal) härförare, född 247 f.Kr. (på puniska betyder Hnb'l Gunstling från Baal).
 Hasdrubal Barkas härförare, död 207 f.Kr. vid Metaurus.
 Mago Barkas död 203 f.Kr. på ett skepp på väg hem till Karthago.

Om dessa barn lär Hamilkar ha sagt: "Dessa är de unga lejon, som jag dragit upp för Roms sammanbrott!"

Födda 270 f.Kr.
Avlidna 228 f.Kr.
Karthager
Män
Bomilkar

Bomilkar var en amiral i Karthago 215-212. Han var gift med en dotter till Hamilkar Barkas och son till Hanno (deltog i sin morbror Hannibal Barkas krig mot Rom, och har fått stor del av förtjänsten till vinsten vid slaget vid Cannae år 216.).

Karthager
Män
Födda 200-talet f.Kr.
Avlidna 200-talet f.Kr.
Hannibal Hamlin

Hannibal Hamlin, född 27 augusti 1809 i Paris, Massachusetts (i nuvarande Maine), död 4 juli 1891 i Bangor, Maine, var en amerikansk jurist och politiker. Han var USA:s vicepresident under Abraham Lincolns första mandatperiod (1861–1865).

Biografi 
Hamlin inledde 1836 sin politiska karriär med att bli invald i underhuset i delstatens lagstiftande församling, Maine House of Representatives. Han lämnade delstatens representanthus 1841 och var sedan ledamot av USA:s representanthus 1843–1847. År 1851 flyttade han till Bangor där hans hus fortfarande finns kvar. Sedan 1933 har huset periodvis använts av Bangor Theological Seminary som rektorsresidens.

Hamlin var ledamot av USA:s senat 1848–1857, 1857–1861 och 1869–1881. Han inledde sin politiska karriär som demokrat och stödde partiets presidentkandidat Franklin Pierce i 1852 års presidentval. Han bytte 1856 parti till Republikanska partiet. Strax efter partibytet valdes han som republikan till guvernör i Maine. Han tillträdde som guvernör 8 januari 1857 men avgick redan i slutet av februari samma år för att återvända till senaten.

Som Lincolns vicepresident var han inte presidentens närmaste rådgivare, men han var en av dem som krävde förkunnandet av Emancipation Proclamation, presidentens kungörelse över slavarnas frigörelse. Inför 1864 års presidentval bestämde sig Lincoln för att byta vicepresident och valde Andrew Johnson som sin medkandidat den gången.

Efter tiden som vicepresident satt Hamlin ytterligare tolv år i senaten och ledde sedan USA:s diplomatiska beskickning i Spanien 1881–1882.

Hamlins grav finns på Mount Hope Cemetery i Bangor. Hamlin County i delstaten South Dakota har fått sitt namn efter Hannibal Hamlin.

Referenser

Externa länkar 

Amerikanska politiker under 1800-talet
Födda 1809
Avlidna 1891
USA:s vicepresidenter
Guvernörer i Maine
Ledamöter av USA:s senat från Maine
Ledamöter av USA:s representanthus från Maine
Amerikanska diplomater
Män
Amerikanska demokrater
Amerikanska republikaner
Personer från Oxford County
Hannibal Goodwin

Hannibal Williston Goodwin, född den 21 april 1822 i Taughannock, New York, död den 31 december 1900, var en amerikansk präst och amatörfotograf. Han uppfann och sökte patent på rullfilmen 1887.

Källor

Amerikanska uppfinnare
Alumner från Union College
Personer från Tompkins County
Födda 1822
Avlidna 1900
Män