kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Dimackord

Dimackord (från engelskans diminished, förminskad), betecknar ibland treklanger, ibland fyrklanger, uppbyggda genom stapling av små terser. 

Dim7-ackord är en fyrklang som även kallas helförminskat septimackord. Exempelvis är Cdim7 ett C7-ackord där alla toner utom grundtonen har sänkts ett halvtonssteg. Det består således av tonerna c, ess, gess och bessess (klingande a). Ackordet hade i teorin kunnat skrivas Cm6–5, men betecknas C°7 eller Cdim7. 

Notera att avståndet är en liten ters, dvs tre halvtonssteg, mellan varje ton i denna fyrklang. Denna symmetri gör att det bara finns tre dim7-ackord, men med olika grundtoner. C°7 består nämligen av samma toner som E°7, G°7 och A°7, men med grundtonen C. På samma sätt består ackorden C°7, E°7, G°7 och A°7 av samma toner, men har olika grundton. Slutligen är D°7, F°7, G°7 och B°7 samma ackord, men med olika grundton.

I vissa böcker, bland annat flertalet vis- och popnotböcker, kallas ovanstående fyrklang för dimackord, och betecknas Cdim eller C°. I andra böcker, främst inom musikteori för klassisk musik och jazzmusik, skiljer man mellan dim7-ackord och dim-ackord, där det senare är en dimtreklang - en förminskad durtreklang. C° eller Cdim betecknar i detta sammanhang ett förminskat C-durackord, där alla toner utom grundtonen sänkts en halvtonssteg, och består således av tonerna c, ess, och gess. Alternativt kan denna treklang betecknas Cm-5 eller Cm5.

I ett halvförminskat septimackord, som betecknas CØ7 eller Cm75, är alla toner utom grundtonen och septiman sänkta ett halvtonssteg. I fallet CØ7 blir således tonerna c, ess, gess och bess.

Räknat från bastonen består dim-treklangen av: grundton, liten ters, förminskad kvint. En dim7-fyrklang innehåller dessutom en stor sext (detta intervall kallas ibland även förminskad septima). Ett halvförminskat septimackord (Ø7) innehåller istället en liten septima.

Notera att ackordet C7-9 eller C79 (ett septimackord med förminskad nona) kan betraktas som ett D°7/C, dvs som en dimfyrklang bestående av tonerna D, E, G och B, men med basen C.

Källor 

Harmonik
Sus-ackord

Sus-ackord är ett ackord där tersen är utelämnad och ofta ersatt med en ren kvart (sus4) eller en stor sekund (sus2). Sus-ackord bildar varken dur eller moll. Den dissonans som bildas mellan antingen kvart och kvint eller sekund och grundton skapar en spänning som ibland upplöses i motsvarande dur- eller mollackord.

Termen sus kommer från engelska suspended ’kvarhängande’ och syftade ursprungligen i kontrapunkt på noter från ett tidigare ackord som hänger kvar in i ett nytt ackord för att senare upplösas i en konsonans. I modernt bruk syftar termen endast på ett individuellt ackords sammansättning oberoende av sammanhang, och behöver varken vara förberett eller lösas upp.

Varianter

Sus4 
Det vanligaste sus-ackordet är när den tredje tonen i skalan, tersen, i ett dur- eller mollackord höjs till den fjärde tonen, kvarten. Detta betecknas ibland som bara sus, men mer korrekt som sus4. Ett sus4-ackord är alltså uppbyggt av grundton, kvart och kvint, till exempel Csus4: C–F–G.

Sus2 
Om tersen sänks till den andra tonen i skalan (stor sekund) betecknas detta som sus2. Ett sus2-ackord är alltså uppbyggt av grundton, sekund och kvint, till exempel Csus2: C–D–G.

Egenskaper och användning 
I somliga musikstilar kräver sus-ackord att dissonansen upplöses till motsvarande dur- eller mollackord. För Csus4 (C–F–G) betyder det att F–G upplöses till E–G (för C-dur) eller E♭–G (för C-moll). I andra stilar kan ackordet ha en mer självständig ställning. 

Sus4- och sus2-ackord har egenskapen att vara varandras omvändningar; till exempel är Fsus2 (F–G–C) första omvändningen av Csus4 (C–F–G), som i sin tur är andra omvändningen av Fsus2.

Se även 
 Förhållning

Harmonik
Dissonans

Dissonans, musikaliskt intervall, harmoni eller ackord som av flertalet människor upplevs som missljudande, icke välljudande. Motsatsen är konsonans. I harmoniläran brukar man skilja på två typer av dissonanser – betonade och obetonade. De flesta dissonanser brukar "sträva efter" att bli upplösta till en konsonans, vilket skapar avspänning.

Typer av dissonanser

Betonade
 förhållning
 förslag

Obetonade
 genomgångston
 återgångston (eller växelton)
språngton
föruttagning

Se även 
 Deltonserien

Harmonik
Kontrapunkt

en:Consonance and dissonance#Dissonance
Konsonans

Konsonans, musikaliskt intervall, harmoni eller ackord som av flertalet människor upplevs som välljudande. Motsatsen är dissonans.

Se även 
 Deltonserien

Kontrapunkt
Harmonik

it:Consonanza e dissonanza
pt:Consonância e dissonância
sl:Konsonanca in disonanca
Alain Menu

Alain Menu, född 9 augusti 1963 i Genève, är en schweizisk racerförare.

Racingkarriär 
Menu har vunnit British Touring Car Championship två gånger, men tävlar nu för Chevrolet i World Touring Car Championship. Han tog Chevrolets första pallplats i mästerskapet under den första tävlingshelgen på Autodromo Nazionale Monza 2006, när han kom trea i race två. Två tävlingshelger senare, i race två på Brands Hatch, tog han Chevrolets första seger.

Säsongen 2011 var Chevrolet helt överlägsna i World Touring Car Championship, efter att både BMW och SEAT dragit ned sina fabrikssatsningar. Av RML Groups tre förare slutade Menu längst bak, på tredje plats i förarmästerskapet. Under säsongen hade han tagit fyra pole position, satt två snabbaste varv och vunnit fem race.

Referenser

Externa länkar 

Officiell webbplats
Alain Menu på Driver Database.

Födda 1963
Schweiziska racerförare
BTCC-förare
WTCC-förare
Män
Levande personer
Personer från Genève
Latifundium

Ett latifundium (latin, av lātus, "rymlig" + fundus, "lantegendom, gods") i Romarriket var ett stort gods specialiserat på jordbruk för export: spannmål, olivolja eller vin. De var typiska för Magna Graecia och Sicilien, Egypten och nordafrikanska Maghreb samt Hispania Baetica i södra Spanien. Latifundia var det närmaste industrialiserat jordbruk som fanns under antiken, och var baserat på slavarbetskraft. 

"Latifundier" används ofta också om haciendas i det koloniala och postkoloniala Mexiko, Venezuela, Chile (kallat "latifundio" eller bara "fundo") och Argentina.

Källor
 Latifundia i engelskspråkiga Wikipedia 19 juni 2006

Jordbruk
Romerska riket
Hans Lindström

Hans Peter Helmer Lindström, född 4 januari 1950 i Öja i Småland, död 18 januari 2021 i Sankt Peters klosters distrikt i Lund, var en svensk satirtecknare.

Biografi 
Hans Lindström växte upp i bruksorten Gransholm. Efter skolgång i Växjö var han under åren 1968–1979 industriarbetare, betongarbetare, sjukvårdsbiträde och truckförare. Från 1980 utbildade han sig först till ämneslärare på Högskolan i Växjö och blev därefter filosofie doktor vid Lunds universitet 1993 på avhandlingen Skrattet åt världen i litteraturen. Han arbetade som skämttecknare på dagstidningen Arbetet i Malmö. Hans skämtteckningar kännetecknades av absurd humor, men han var också samtidssatiriker. Hans teckningar har senare publicerats i bland annat Dagens Nyheter, Hemmets veckotidning, Hundsport och Uti vår hage men även i en rad album.

Hans Lindström är begravd på Norra kyrkogården i Lund.

Bibliografi

Tecknade album
 Hackad lök, (1998), 
 Kebab, (1998), 
 Kamikaze, (1999), 
 Amore, (2000), 
 Hundar, (2001), 
 Kvinnor, (2002), 
 Jultider, (2002), 
 Folkhemmet, (2002), 
 Barhuvad, (2003), 
 Chic, (2004), 
 Oh, Herregud!, (2004), 
 Déjà vu, (2005), 
 Feminister, (2005), 
 Eklips, (2006), 
 Idyller, (2007), 
 Skurkstreck, (2008), 
 Fläskläpp, (2009),  ; 
 Tuppjuck, (2010),  
 Hans Lindströms samlade undanflykter, (2011),  ;  
 Det är något skumt med den här garderoben, (2012), 
 HBT-frågan inom äldrevården och andra intressanta ämnen,  (2013,  
 Dina hemorrojder syns på Facebook, (2014),

Övrigt 
 Alla barnen- : de värsta nya sjukisarna, (1991),  — red: Karl Nordlander, ill: Hans Lindström 
 Skrattet åt världen i litteraturen, (1993),  — litteraturvetenskap 
 Lindströms almanacka 2007, (2006), 
På dansk: Lindström, utvalg och översättning Jesper Deleuran. (2005) forlaget politisk revy, Köpenhamn

Källor

Noter

Externa länkar
 
 / Intervju med Hans Lindström i "Transportarbetaren"
 Hans Lindström i Expressen.  Läst 5 april 2021.
 / Artikel om Hans Lindström i "Nya arbetaren"

Svenska satirtecknare
Svenska skämttecknare
Svenska tecknare under 1900-talet
Svenska tecknare under 2000-talet
Personer från Öja socken, Småland
Gravsatta på Norra kyrkogården i Lund
Födda 1950
Avlidna 2021
Män
Mary's Boy Child

Mary's Boy Child är en julsång från 1956, i original på engelska skriven av Jester Hairston, framförd av amerikanske Harry Belafonte. Sången handlar om bibelns berättelse hur det gick till då Jungfru Marias son Jesus föddes i Betlehem.

Sången har spelats in av en mängd artister i mängder av olika arrangemang. De mest kända (och framgångsrikaste) är originalet med Belafonte 1956 och västtyska pop/discogruppen Boney M:s version från 1978, den senare i en betydligt "poppigare" version och tillägget "Oh My Lord" till titeln.

Andra mer eller mindre kända versioner förekommer med bland annat Hootenanny Singers (1968), The Brothers Four (1966), Nat King Cole, John Denver (1990), Greg MacDonald, The Merrymen (1969), Jim Reeves (1963), Kiri Te Kanawa (1985), Harry Connick Jr (2005), Pete King Chorale, Nina & Frederik (1959) och Carola (1999) . Mahalia Jackson spelade 1956 in sången under titeln Mary's Little Boy Chile.

Textversioner på norska 
Marias guttebarn är en norskspråkig version.

Textversioner på svenska 
Sången finns i flera svenskspråkiga versioner.

Det hände sig för länge sen 
Denna text finns i sin tur i två versioner, en som bland annat Stefan Borsch spelade in 1981 på sitt julalbum I kväll jag tänder ett ljus och som Kikki Danielsson spelade in på sitt julalbum Min barndoms jular 1987 ("Lyssna, hör du änglasång?"), och en andra textvariant som brukar sjungas i skolorna och kyrkorna ("Ära vare gud i höjden").

Det hände sig i Betlehem 
Det hände sig i Betlehem är en annan text till melodin.

Du är som en sommardag 
Texten Du är som en sommardag spelades in av dansbandet Vikingarna på deras debutalbum Det går som en dans 5 1973. En inspelning av Schytts med samma text låg på Svensktoppen i tio veckor under perioden 6 maj-8 juli 1979, och låg bland annat etta .

Himlens hemlighet 
Texten Himlens hemlighet spelades in av Tommy Körberg på hans julalbum Julen är här från 1989.

Varje människa har ett ljus 
Texten Varje människa har ett ljus spelades in av Jan Malmsjö på hans julalbum Låt mig få tända ett ljus 1987. Denna text beskriver julfirande på norra halvklotet i dag.

Publikation
Julens önskesångbok, 1997, på engelska samt på svenska som "Det hände sig i Betlehem" med text av  Ulla-Henning Lindblad, under rubriken "Nyare julsånger"

Referenser 

Amerikanska julsinglar
Amerikanska julsånger
Låtar framförda av Kikki Danielsson
Musiksinglar 1956
Singelettor i Sverige
Svensktoppsmelodier 1979
Sånger 1956
Engelskspråkiga sånger
Mariasånger
Singlar utgivna på RCA Victor
Låtar framförda av Boney M.
Isdans

Isdans är en gren inom konståkning som är mest som dans på is, vilket hörs i namnet. I isdans gäller det att paret är samspelta och att det verkligen ser ut som om man dansar. Det förekommer inga hopp i isdans.

Man åker tre olika program: 
 det obligatoriska programmet, där man åker en bestämd sällskapsdans, det vill säga alla åker samma dans.
originalprogrammet, där man får några olika danser att välja mellan och då gör flera olika moment som till exempel lyft och stegsekvenser.
 det fria programmet, där man själv får välja program men man har flera moment man måste utföra

Isdans är ofta förknippat med att man dansar i par, men det finns även soloisdans. Det är mycket vanligare med lyft och steg inom isdans – dock inga hopp, som det däremot finns inom paråkning. Lyften inom isdans skiljer sig från lyften inom paråkning genom att herren inom isdans (när han lyfter sin partner) inte får ha händerna över huvudet. Stegsekvenser är vanliga inom isdansen och är oftast obligatoriska, de varierar i svårighetsgrad och mängd.

Ett viktigt moment är att man dansar i takt med musiken. Takten varierar beroende på vad för typ av dans det är. Man kan bland annat dansa vals, tango, polka, foxtrott med mera.

Referenser

Konståkning
Let Love In

För albumet av Goo Goo Dolls, se Let Love In (Goo Goo Dolls-album).
Let Love In släpptes 1994 och är det åttonde studioalbumet från Nick Cave & The Bad Seeds.

Låtlista 

 Do You Love Me?
 Nobody's Baby Now
 Loverman
 Jangling Jack
 Red Right Hand
 I Let Love In
 Thirsty Dog
 Ain't Gonna Rain Anymore
 Lay Me Low
 Do You Love Me? (Part 2)

Medverkande artister 

Nick Cave (sång, piano, elpiano, orgel, tamburin, klockspel, oscillator, låtskrivande)

The Bad Seeds:

Mick Harvey (bakgrundssång, gitarr, orgel, trummor, klockspel, tamburin, shaker, låtskrivande)
Blixa Bargeld (gitarr)
Conway Savage (orgel)
Martyn P. Casey (basgitarr, låtskrivande)
Thomas Wydler (trummor, låtskrivande)

Övriga:

Warren Ellis (fiol)
Spencer P. Jones (bakgrundssång)
Tex Perkins (bakgrundssång)
Rowland S. Howard (bakgrundssång)
Robin Casinder (fiol)
Donna McEvitt (bakgrundssång)

B-sidor & covers  

Do You Love Me? var första singel, med Cassiel's Song och Sail Away som b-sidor. Videon gjordes av John Hillcoat.
Nobody's Baby Now har släppts som promosingel i USA, med I Let Love In som b-sida. 
Loverman släpptes med varierande b-sidor. B-side är en, (I'll Love You) Till The End Of The World en annan. Videon gjordes av John Hillcoat.
Red Right Hand har släppts med That's What Jazz Is To Me och i vissa pressningar Where The Action Is som b-sidor. Videon gjordes av Jesse Dylan.

Red Right Hand har gjorts i två nytappningar, till filmerna Scream 2 och Scream 3. Låten släpptes även som en del i Arxiv X-soundtracket. Den dyker också upp bland annat i filmen Dum & Dummare. Flera covers har gjorts på låten.

Metallica har gjort en välkänd cover av Loverman på albumet Garage Inc.; Martin L. Gore (från Depeche Mode) gjorde en på soloalbumet Counterfeit 2.

Ed Kuepper har gjort en cover av Do You Love Me? på albumet Exotic Mail Order Moods.

Kuriosa 

Nick Cave själv säger inte sällan att Nobody's Baby Now är en av de egna låtar han tycker mest om.

Jesse Dylan, som gjorde videon till Red Right Hand, är son till Bob Dylan.

Då Loverman spelats live har Nick alltid sjungit "M is for Molest me", istället för "M is for Murder me".

Samtliga i bandet deltog i skrivandet av B-side, alla utom Blixa och Martyn Casey i skrivandet av That's What Jazz Is To Me.

Titeln Red Right Hand är en referens till boken Det förlorade paradiset av John Milton.

Musikalbum 1994
Symfoni nr 2 (L Mozart)

Symfoni No. 2 i B-dur. K.17. Komponerad av Leopold Mozart.

Mozarts andra symfoni trodde man tidigare var skriven av Wolfgang, men man har nu attribuerat den till hans far Leopold.
Symfonin är satt för 2 oboer, 2 horn, stråkar och cembalo, den är i fyra satser och är relativt enkelt utförd.

 Allegro
 Andante
 Menuett I & II
 Presto

Klassisk musik
Mozart, Leopold, 02
Bengalialfabetet

Bengalialfabetet är en skrift av abugidatyp, tillhörande gruppen brahmialfabet, och används för att skriva de indiska och bengaliska språken bengali, assamesiska, manipuri och sylheti.

Bengalialfabetet skiljer sig från det mer allmänt använda indiska alfabetet devanagari genom att te sig som mindre fyrkantigt. Det härstammar från den äldre nagariskriften. Den variant av alfabetet som används för assamesiska skiljer sig något från standardskriften. En säregenhet är att konsonantkluster skrivs med olika sinsemellan avvikande tecken. Att fullt ut lära sig skriva med alfabetet kan därför ta tid; det totala antalet tecken och teckenkombinationer är omkring 500. Standardiseringsarbete pågår på flera håll.

En första stor standardisering av detta alfabet utfördes 1778 av Charles Wilkins. Andra indoiranska språk som sanskrit kan i och för sig utan problem skrivas med bengalialfabetet, och detta var också vanligt i äldre tid, när detta alfabet användes i Bengalen med omgivningar, inte minst för sanskrittexter. Sistnämnda faktum har givetvis bidragit till att bengalialfabetet är ett inom Indiens litteratur ofta använt skriftsystem.

Bengalialfabetet 

Liksom andra skriftsystem i Brahmifamiljen så är bengali en abugida vilket innebär att varje konsonant har en medföljande vokal (i det här fallet [ə]). Vokalen kan ändras eller avlägsnas genom att konsonanten förses med diakritiska tecken.

I tabellerna nedan används Wikipedias eget transkriptionssystem, ett system som strävar mer efter att återge ett ords uttal än hur det ursprungligen stavas.

Vokaler

Konsonanter

Tillägg

Talsystem

Externa länkar 
Omniglot

Skriftspråk i Brahmifamiljen
Indiens skriftsystem
Symfoni nr 3 (WA Mozart)

Symfoni No. 3 i Ess-dur, K.18, av Wolfgang Amadeus Mozart. 

Denna symfoni är egentligen inte skriven av Mozart utan av en annan tysk tonsättare, Karl Friedrich Abel, som var bosatt i London där han tillsammans med Johann Christian Bach anordnade konserter. Mozart hade en kopia av symfonin och ändrade lite här och var. Den är även intressant på så vis att det är första gången man använder klarinetter i en symfoni, utöver klarinetterna finns där de sedvanliga hornen, stråkar och cembalo.

 Molto allegro
 Andante
 Presto

 03
The Boatman's Call

The Boatman's Call släpptes 1997 och är det tionde studioalbumet av Nick Cave & The Bad Seeds. Albumet är avsevärt mer lågmält än hans tidigare skivor och texterna genomgående mörka och inte längre så teatrala. The Boatman's Call blev väl mottagen både bland kritiker och publik och sålde väl. Efter skivan åkte Cave och The Bad Seeds på en längre turné, vilket sedan följdes av en längre uppehåll i både turnerande och skivsläpp.

Låtlista
Alla låtar är skrivna av Nick Cave.

Bonuslåtar

Medverkande artister 

Nick Cave (sång, piano, hammondorgel, synt, vibrafon, låtskrivande)

The Bad Seeds:

Mick Harvey (akustisk gitarr, elgitarr, hammondorgel, vibrafon)
Blixa Bargeld (gitarr)
Warren Ellis (fiol, dragspel, piano)
Jim Sclavunos (melodica, trummor, slagverk)
Conway Savage (piano, synt)
Martyn P. Casey (basgitarr)
Thomas Wydler (trummor, maracas)

B-sidor & covers 

Into My Arms släpptes med Little Empty Boat och ibland Right Now, I'm Roaming som b-sidor. Jonathan Glazier och Nick Cave gjorde videon (se nedan)
(Are You) The One That I've Been Waiting For? har Come Into My Sleep, Black Hair (Band Version) samt Babe, I Got You Bad som b-sidor. I vissa pressningar utgår de två senare. Angela Conway gjorde videon.

Into My Arms spelas i filmen The Zero Effect och flera artister har gjort covers.
Även (Are You) The One That I've Been Waiting For? har använts som covermaterial av flera artister.

People Ain't No Good spelas i filmen Shrek 2.

Right Now I'm Roaming, b-sida till Into My Arms, har gjorts i coverversion av Herman Brood. På dennes begravning gjorde U2, i sin tur, en cover av covern.

Det finns en outtake från studion där alla låtar på albumet, samt en del andra, återfinns - i något annorlunda tappningar. Utöver albumlåtarna kan man hitta The Garden Duet; I Do, Dear, I Do; Opium Tea; Sheep May Safely Graze; Wake Up My Lover; Farewell, Goodbye, So Long samt I Got Another Woman Now, Dear bland outtakesen.

Kuriosa 

Både West Country Girl och Black Hair handlar om PJ Harvey, som Cave umgicks med under tiden då albumet spelades in.

Little Empty Boat, b-sidan till Into My Arms, handlar om manlig impotens.

I Shrek 2 uppträder en man med krok istället för ena handen. Han spelar People Ain't No Good på piano i en nedgången bar.

Det sägs att Nick blev missnöjd med videon till Into My Arms och därför själv färdigställde videon, varpå den ursprunglige regissören inte längre kände att han på något sätt skulle kopplas ihop med videon.

Under Michael Hutchence (sångaren i INXS) begravning sjöng Nick Into My Arms.

Nick om Boatman's Call: "I was making a big heroic melodrama out of a bog-standard rejection by a woman..."

Musikalbum 1997
Enångers församling

Enångers församling var en församling i Uppsala stift och i Hudiksvalls kommun i Gävleborgs län. Församlingen uppgick 2006 i Enånger-Njutångers församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Ur församlingen utbröts 12 juni 1798 en del av den då bildade Nianfors församling.

Församlingen var till 1 maj 1915 moderförsamling i pastoratet Enånger och Njutånger som 12 juni 1798 utökades med Nianfors församling. Från 1 maj 1915 till 2006 utgjorde församlingen ett eget pastorat. Församlingen uppgick 2006 i Enånger-Njutångers församling.

Församlingskod var 218407

Kyrkor 
Enångers kyrka
Enångers gamla kyrka

Se även
Enångers socken

Källor

Historiska församlingar i Uppsala stift
Indelningar i Hudiksvalls kommun
Symfoni nr 4 (WA Mozart)

Symfoni No.4 i D-dur K. 19 Komponerad av Wolfgang Amadeus Mozart.

Om man ska vara noga så räknas denna symfoni som Mozarts andra symfoni eftersom den andra och tredje var komponerade av andra kompositörer. Symfonin är klar i form och med en bred första sats i sonatform. Liksom tidigare symfonier finns även här 2 oboer, 2 horn, stråkar och cembalo.

 Allegro
 Andante
 Presto

 04
Enångers gamla kyrka

Enångers gamla kyrka är en kyrkobyggnad i Enånger i Uppsala stift. Den är församlingskyrka i Enånger-Njutångers församling.

Kyrkobyggnad 
Den befintliga kyrkans planform består av rektangulärt långhus och vidbyggd sakristia på norra sidan. Kyrkan erhöll sannolikt sin nuvarande skepnad under 1400-talet och har därefter förändrats i mindre omfattning. Kyrkan är murad av gråsten, men har tidstypiska tegelblinderingar på västgaveln. Ursprunglig perspektivportal i sydväst. Kyrkorummets väggar och samtida stjärnvalv är utsmyckade med kalkmålningar bland annat av målaren Alfabetsmästaren, tidigare känd som Eghil målare. Målningarna i valven har aldrig varit överkalkade och framstår som ett av Sveriges värdefullaste exempel på senmedeltida monumentalmåleri. Kyrkans fasta inredning förnyades under 1700-talets första hälft och är fortfarande väl bibehållen.

Historik 
När Enångers nya kyrka invigdes 1858 så övertogs Enångers gamla kyrka av Hälsinglands fornminnessällskap, som brukade den som museibyggnad. Kyrkan stod mellan 1947 och 2014 under Riksantikvarieämbetets vård och tillsyn och den invigdes för gudstjänstbruk 1952. Idag förvaltas kyrkobyggnaden av Statens fastighetsverk. Den nuvarande stenkyrkan är inte den första på platsen; vid omläggning av golvet 1951 påträffades grunden till raksluten korkyrka - det är möjligt att äldre delar ingår i den nuvarande långhusmuren.

Den 17 april 1999 stals träskulpturerna av Sankt Rochus och ärkeängeln Mikael i en serie av kyrkstölder längsmed norrlandskusten som varade mellan 1994 och 2004. Sammanlagt 19 kapell, kyrkor och museibyggnader blev av med värdefulla konstskatter. Vid en husrannsakan på Teneriffa december 2005 hittade polisen en stor mängd stöldgods, däribland träskulpturen av ärkeängeln Mikael; skulpturen av Rochus är fortfarande försvunnen.

Inredning och inventarier 
 Kalkmålningar från 1400-talet ([ bild]).
 Altarskåp från 1500-talet av Haaken Gulleson med Sankt Rochus ([ bild]).
 Altarskåp från 1500-talet av Haaken Gulleson med Jungfru Maria ([ bild]).
 Altarskåp från 1500-talet ([ bild]).
 Dopfunt av kalksten från 1200-talet ([ bild]).
 Träskulptur från 1500-talet med ärkeängeln Mikael ([ bild]).
 Träskulptur från 1520 av Haaken Gulleson med Anna själv tredje ([ bild]).
 Predikstolens solsymbol innehåller de hebreiska bokstäverna JHWH, dvs. det heliga gudsnamnet som på svenska uttalas Jahve eller Jehova (se bild till höger).

Bilder

Källor

 
 Svenska Kyrka: Enångers gamla kyrka
 Medeltidens bildvärld, Historiska museet.

Vidare läsning

Externa länkar

Kyrkobyggnader i Uppsala stift
Kyrkobyggnader i Hudiksvalls kommun
Byggnadsminnen i Gävleborgs län
Kyrkobyggnader invigda under 1400-talet