Kulturantropologi

Kulturantropologi är läran om människan som kulturell varelse. Inom kulturantropologin studerar man människan i sociala och kulturella sammanhang. Kulturantropologer undersöker de processer som producerar, upprätthåller och förändrar kulturella beteendemönster, samhällsstrukturer och meningssystem.

Fokus 
Trots globaliseringsprocesser uppvisar världens samhällen en enorm variation i sätten att organisera sig socialt, kulturellt, politiskt och ekonomiskt. Kulturantropologer undersöker denna variation i all dess komplexitet, för att få en bredare och djupare kunskap och förståelse om den kulturella människan och världens alla samhällen. Kulturantropologisk forskning kan således fokusera på allt från olika världsbilder och värderingar till olika trosföreställningar och ritualer. Kulturantropologisk forskning fördjupar och komplicerar kunskap om kultur, kulturella tolkningar, värderingar, religion, maktrelationer, känslor, släktskap, genus och många andra ämnen. Kulturantropologi skulle kunna betraktas som 'vetenskapen om folkgruppers kulturer'.

Perspektiv 
Utmärkande för kulturantropologin är ambitionen att sätta social mångfald i centrum och inte utgå från det industrialiserade västerländska samhället som norm. Det kulturantropologiska perspektivet grundar sig i att kritiskt och systematiskt ifrågasätta antaganden, kunskaper och perspektiv som i sammanhanget anses som självklara. Genom kulturantropologins jämförande perspektiv på globala sociala och kulturella variationer möjliggörs fördjupade insikter om hur samhällen, institutioner och sociala beteendemönster kan fungera och förstås. I sin essens belyser kulturantropologiska analyser hur likheter och variationer i människors tänkande och handlande uppstår, upplevs och får för sociala och samhälleliga konsekvenser. Centrala begrepp inom kulturantropologin är kultur, identitet, värderingar, normer, makt och mångfald.

Metodtradition 
De vanligaste forskningstraditionerna inom kulturantropologin är kvalitativa samhällsvetenskapliga metoder, med en särskild betoning på metoderna etnografi, intervju och deltagande observation. Metodologiskt överlappar således ofta kulturantropologernas arbetssätt andra kultur- och samhällsvetares. Den forskningsmetod som används mest inom kulturantropologin är fältarbete, vilket innebär en långvarig och omfattande kvalitativ studie hos exempelvis en folkgrupp eller organisation.

Inom kulturantropologin tillämpar man traditionellt sett ett socialkonstruktionistiskt, kulturrelativistiskt, komparativt och holistiskt analytiskt perspektiv på sociala och kulturella företeelser och fenomen i samhället. Andra analytiska perspektiv som till stor del har utvecklats inom kulturantropologin är hermeneutik, diffusionism, funktionalism, intersektionalitet, postkolonialism, strukturalism, strukturfunktionalism och symbolisk interaktionism.

I Sverige undervisas kulturantropologi främst vid Uppsala Universitet.

Relation till socialantropologi 
Skillnaden mellan socialantropologi och kulturantropologi kan anses vara relativt marginell. Socialantropologi är läran om människan som social varelse, och kulturantropologi är läran om människan som kulturell varelse. Socialantropologer fokuserar på samhällen och sociala strukturer, inom vilka kulturer utgör en del, medan kulturantropologer fokuserar på kulturer och meningssystem, inom vilka de sociala systemen utgör en del. I kontrast till kulturantropologi skulle således socialantropologi kunna betraktas som 'vetenskapen om folkgruppers sociala och samhälleliga förhållanden'. Socialantropologi relaterar därmed mer till samhällsvetenskap och kulturantropologi till humaniora. Men eftersom skillnaderna mellan samhällsvetenskap och humaniora är diffus bör därför också avgränsningarna mellan dessa discipliner i viss mån betraktas som flytande.

Arbetsmarknad 
I likhet med andra kultur- och samhällsvetare arbetar kulturantropologer inom flera olika verksamheter och samhällssektorer. Bortsett från akademin arbetar ofta kulturantropologer med internationell utveckling och humanitärt arbete, migration och integration, mångfald och samhällsutveckling samt journalism och media.

Kända kulturantropologer 
 Arju Appadurai
 Lila Abu-Lughod
 Fredrik Barth
 Ernest Becker
 Ruth Benedict
 Franz Boas
 Pierre Bourdieu
 Philippe Bourgois
 Mary Douglas
 Émile Durkheim
 Thomas Hylland Eriksen
 James George Frazer
 Clifford Geertz
 Erving Goffman
 Max Gluckman
 Ulf Hannerz
 Zora Neale Hurston
 Claude Lévi-Strauss
 Alfred L. Kroeber
 Bronisław Malinowski
 Marcel Mauss
 Margaret Mead
 Lewis Henry Morgan
 Aihwa Ong
 Alfred Radcliffe-Brown
 Roy A. Rappaport
 Renato Rosaldo
 Carl-Ulrik Schierup
 Herbert Spencer
 Linda Stone
 Victor Turner
 Edward Burnett Tylor
 Stephen A. Tyler
 Max Weber
 Eric Wolf

Se även 
 Antropologi
 Beteendevetenskap
 Deltagande observation
 Etnografi
 Etnologi
 Holism
 Kulturrelativism
 Kultursociologi
 Samhällsvetenskap
 Socialantropologi
 Socialkonstruktivism
 Sociologi

Referenser

Antropologi
Kulturvetenskap