kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Miklós Horthy

Miklós Horthy (ungerska vitéz Nagybányai Horthy Miklós, tyska Nikolaus Horthy von Nagybánya), född 1868 och död 1957, var en österrikisk-ungersk sjöofficer, ungersk politiker och militär. Han var Ungerns statschef från 1920 till 1944.

Biografi

Bakgrund
Miklós Horthy föddes 18 juni 1868 i Kenderes i Jász-Nagykun-Szolnok län i dåvarande Österrike-Ungern.

Horthy inträdde efter studier vid sjöstridsskolan i Fiume i den österrikisk-ungerska flottan. Under första världskriget utmärkte han sig som befälhavare på kryssaren Novara, i synnerhet genom anfallet på Otranto maj 1917, där han, efter att ha visat prov på stort personligt mod, blev sårad. 1918 blev han konteramiral och kort före fredsslutet högste befälhavare för österrikisk-ungerska flottan.

Ungerns riksföreståndare
Efter Österrike-Ungerns sammanbrott och utropandet av den ungerska rådsrepubliken samlade Horthy de kontrarevolutionära trupperna – huvudsakligen från sydöstra Ungern. Han var krigsminister i "Andra Szegedregeringen" och dessutom befälhavare för den nyupprättande nationalarmén. Han tågade november 1919 med denna in i Budapest efter de rumänska ockupationstruppernas avtåg. Horthy övertog därefter högsta armébefälet och valdes 1 mars 1920 till riksföreståndare i Ungern.

Som riksföreståndare blev han tvungen att godta freden i Trianon 1920. Detta avslutade formellt första världskriget för Ungerns del, och fördraget stipulerade att Ungern fick avträda två tredjedelar av sitt territorium.

Exkonung Karls upprepade försök att återvinna den ungerska kronan satte Horthy i en svår ställning mellan de ungerska legitimisternas och ententens krav. Vid Karls sista besök utlämnade Horthy honom dock till ententemakterna. Problemet försvann efter Karls död.

Av revanschistiska skäl kom Ungern att under andra världskriget sluta upp på Tysklands sida. När Horthy 1944 hade försökt initiera en brytning med Tyskland, för att rädda sitt land från nederlag och sovjetisk ockupation, avlägsnades han under Operation Panzerfaust från makten av tyskarna. Dessa placerade istället pilkorsaren Ferenc Szálasi i rollen som Ungerns ledare.

Senare år
De sista åren av sitt liv kom Horthy att tillbringa i exil i Portugal. Under denna tid gav han bland annat sitt godkännande till att revitalisera den 1920 instiftade statsorden Vitézi Rend (Vitézorden).

Miklós Horthy var gift med Magdolna Purgly. Han avled 9 februari 1957 i exilen i portugisiska Estoril.

Referenser

Externa länkar 

Ungerska politiker
Ungerska militärer
Riksföreståndare
Mottagare av Serafimerorden
Personer från Kenderes
Födda 1868
Avlidna 1957
Män
Personer i Ungern under andra världskriget
Saturninus

Saturninus, Saint Saturnin, född på 100-talet, död cirka 257, är ett franskt katolskt helgon, martyr, Toulouses första biskop. Hans reliker vördas fortfarande i basilikan Saint-Sernin i Toulouse. Enligt legenden släpades han till döds av en tjur. Han avbildas därför med en tjur.

Helgondag: 29 november

Källor 
 Frithiof Dahlby: Helgondagar, 1958

Franska helgon
Franska biskopar
Kristna martyrer
Män
Franska martyrer
Tvinngarn

Tvinngarn är eventuellt snarlikt blandgarn, men med fokus på att blandningen består av olika tvinnade garner.

Se även

Blandgarn
Blandväv
Melangegarn

Tråd och garn
Fyrås

Fyrås är en by i Hammerdals distrikt (Hammerdals socken) i Strömsunds kommun, Jämtlands län. De tätbebyggda delarna av byn har avgränsats till en småort. Fyrås ligger strax nordväst om byarna Solberg och Viken. Dessa två byar, som också ibland räknas till Fyrås, gränsar i sin tur till Fyrsjön.

Befolkningsutveckling

Noter

Orter i Strömsunds kommun
Småorter i Sverige
Fågelfors

Fågelfors är en tätort i Högsby kommun i Kalmar län, och en kyrkby i Fågelfors socken.

Historik
Jägmästare Axel Bergman sökte i början av 1740-talet efter en plats för ett nytt järnbruk. Efter undersökning gjord av bergmästare Eric Stockenström enades man om en plats vid Klobo och Nötån för en masugn och hammare med två härdar. Privilegierna utfärdades i slutet av 1744 men innan bygget kom igång ville Bergman flytta masugnen några kilometer uppströms ån till sin nyinköpta egendom Foglebo, där den också byggdes. Axel Bergman sålde efter tio år bruket till major Fredrik Åkerhielm och 1760 blev Peter Fredrik Hegardt ägare. Han ersatte masugnen med en ny, belägen vid Alsterån – Hornsö masugn – som var driftklar 1768 och den på Foglebo ägor avvecklades.  Efter P F von Hegardt ägdes bruket 1780–1811 av Henrik af Harmens, 1811–1855 av Henrik Otto af Harmens, därefter dennes arvingar, sist Camille af Harmens Bille-Brahe och hennes make, som 1875 sålde bruket till Melcher Ekströmer, som innehade det till sin död 1923. Bruket gick sedan i arv inom familjen Ekströmer fram till 1975 då en 100-årig era tog slut då företaget uppköptes av investmentföretaget Säfveåns AB. 

Järnbruksdriften var aktiv fram till 1880-talet då man övergick till träindustri. Till en början var snickeritillverkning dominerande, men senare tog produktionen av fabrikstillverkade småhus över. Fogelfors-Hus blev ett välkänt namn över stora delar av Sverige men företaget gick i konkurs 1984. Numera är det pellets-industri samt hyvleri som drivs av Fågelfors Pellets AB. 2019 såldes Fågelfors Pellets och Bruksområdet till Bergs Timber AB. På området finns även idag hustillverkning av Attacus Stomsystem, en koncern med säte i Norrland som köpte upp Företaget Fågelfors Hus Komponent 2011.

Befolkningsutveckling

Samhället
Fågelfors har kyrka, livsmedelsaffär, skola (låg- och mellanstadiet), bibliotek och vandrarhemmet Bruksgården. Båda sjöarna Övresjön och Klobosjön har en badplats. Fågelfors har också en folkpark där fester anordnas på somrarna. Idrottsplatsen i orten Hyltamalm invigdes 1951. Säsongen 2015 spelade herrlaget i div. 4.

Näringsliv
De flesta arbetstillfällen finns nu inom träindustri och mekanisk tillverkning.

Källor 
 Manne Hofrén, Fogelfors bruk 1744-1944. Konturer till en historik. Kalmar 1944.

Externa länkar 
https://web.archive.org/web/20180809201236/http://fagelforsfolketspark.se/

Orter i Högsby kommun
Svenska järnbruk
Bruksorter i Sverige
Tätorter i Sverige
Bokaro (distrikt)

Bokaro, distrikt i den indiska delstaten Jharkhand. Administrativ huvudort är Bokaro Steel City. En ort i distriktet är Radhanagar, födelseplats för Raja Rammohun Roy.

Externa länkar 
 Distriktet Bokaros officiella webbplats

Distrikt i Jharkhand
Radhanagar

Radhanagar (alternativt Radhanagore, bengali: রাধানগর) är en by i den indiska delstaten Västbengalen, och tillhör distriktet Hugli. Byn är födelseplats för reformatorn Rama Mohana Raya.

Orter i Västbengalen
Fåker

Fåker är en tätort i Näs distrikt (Näs socken) i sydvästra delen av Östersunds kommun i Jämtlands län. Fåker station är en station längs inlandsbanan. Vid SCB:s ortsavgränsning 2020 räknade småorten Näs och Ålsta som en del av denna tätort som då av SCB namnsattes till Fåker, Ålsta och Månsta.

Namnet
Namnet Fåker kommer från fóa som betyder rävhona på fornvästnordiska och akr som betyder åker på fornnordiska och just Fåker är sannolikt brukat som öknamn.

Historia
Föreningslokalen Lyransgården totalförstördes i en brand den 10 mars 2009. Lokalen återuppbyggdes och invigdes knappt två år senare, i februari 2011

Befolkningsutveckling

Se även 

 Skute

Noter

Källor 
Statistik från SCB: Tätorter; arealer, befolkning 2005 (uppdaterad 2008-03-11)

Externa länkar 
 Näktenbygden

  

Orter i Östersunds kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Fårösund

Fårösund är den nordligaste tätorten i Gotlands kommun i Gotlands län, belägen cirka 56 kilometer norr om Visby. Fårösund ligger vid havet med utsikt mot Fårö och är välbesökt av turister på sommaren, men ett lugnt och stilla samhälle under hösten, vintern och våren. Från Fårösund utgår Fåröfärjan, den enda förbindelsen mellan Fårö och det gotländska "fastlandet". Fårösund är också namnet på sundet mellan "fastlandet" och Fårö.

Historia
Under Krimkriget hade västmakternas flottor sin Östersjöstation i Fårösund. Redan 1712 hade till försvar av södra inloppet 
till Fårösund byggts ett batteri på södra stranden mitt emot Skarvgrundet och ett blockhus för två stycken 8-pundiga kanoner längre ut på Bungenäs. Efter freden 1721 fick dessa befästningar förfalla. Först 1818 påpekades det från militärt håll, och flera gånger därefter, betydelsen av Fårösund som bland annat örlogshamn. År 1885, då krig mellan Ryssland och England befarades, gällde det att genom anordning av minspärrning och batterier göra Fårösund till krigshamn, varigenom det nu skulle antydas, att Sverige i olikhet mot 1854–1856, ämnade med allvar upprätthålla sin neutralitet. Under våren byggdes därför i största hast ett batteri vid Fårösunds södra gatt för sju stycken 12 cm framladdningskanoner i flottans "fyrarullalådor"; andra kanoner stod nämligen inte till buds. Sedermera byggdes ett dylikt, men något mindre batteri vid norra gattet, och slutligen anlades ett tredje batteri för grövre pjäser sydost om det första. Åren 1900 till 1902 ombyggdes de två första batterierna samt försågs med modernare bestyckning. Sedan 1905 fanns ett kustartilleridetachemang från Vaxholms kustartilleriregemente (KA 1) förlagt till Fårösund, där 1902–1906 ett kasernetablissemang för detsamma uppförts. Försvarspositionen vid Fårösund benämnes från och med 1905 Fårösunds kustposition.

Genom att Gotlands kustartilleriförsvar med Gotlands kustartillerikår (KA 3) etablerades 1937 påbörjades ett uppsving för orten, med bland annat ett eget skeppsvarv. Förbandet som till sist fick namnet Gotlands kustartilleriregemente lades ned 2000. I dag är det gamla regementsområdet civilt och används av många företag som startat sedan regementet lades ned.

Befolkningsutveckling

Personer från Fårösund
Mattias Sunneborn, friidrott
Anton Stuxberg, zoolog

Fotogalleri

Se även
Fårösund (sund)
Fårösunds fästning
Bunge socken

Referenser

Vidare läsning

Externa länkar

Orter i Gotlands kommun
Tätorter i Sverige
Områden och platser i SMHI:s sjöväderrapport
IIS

IIS kan syfta på:

 IIS – en webbserverprogramvara från Microsoft, se Internet Information Services
 IIS – ansvarar för den svenska toppdomänen .se, se Stiftelsen för Internetinfrastruktur
Fällfors

Fällfors är en småort i Fällfors distrikt (Byske socken) i Skellefteå kommun. Genom byn rinner Byskeälven med forsen Fällforsen.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Fällfors finns, kyrka, förskola samt camping och fiske- & aktivitetscenter. Tidigare har det funnits grundskola, bageri, bibliotek, grill, affär och kiosk.

Fällfors hade tidigare en kooperativ lanthandel, åtminstone från 1930-talet tillhörande Byske kooperativa handelsförening. Byske kooperativa uppgick med tiden i Konsum Nord som år 2005 beslutade att lägga ner butiken i Fällfors. I juni 2006 öppnade Fällforsboa som en ny lanthandel i Konsums gamla lokal, delvis som en del av satsningen på Byske Laxdal. Affären lades åter ner i augusti 2008.

Marranäsvältan
Marranäsvältan är en nipa med upp till 50 meter höga erosionsbranter som ligger strax söder om orten.  Sedan isälvar och havet möttes i området, finns stora mängder sand inlagrat i marken. Under Marranäsvältan finns en grundvattenström som tar med sig sand, grus och finare material ned mot älven. Under åren har denna rännil grävt ur en ca 160 meter lång och 30 meter djup ravin som fortsätter att växa bakåt i västligt riktning och idag har närmat sig vägen mellan Fällfors och Norrlångträsk.

Se även
Fällfors flygbas

Noter

Orter i Skellefteå kommun
Tidigare tätorter i Västerbottens län
Småorter i Sverige
Post-målerisk abstraktion

Post-målerisk abstraktion () är en term med ursprung hos den amerikanske konstkritikern Clement Greenberg, i samband med den av honom kuraterade konstutställningen Post Painterly Abstraction 1964. Utställningen på Los Angeles County Museum of Art presenterade nya riktningar inom den abstrakta konsten och "post-målerisk abstraktion" kom att bli ett slags paraplybeteckning för flera abstrakta stilar som härstammade ifrån men sedan mitten av 1950-talet på olika sätt bröt mot den föregående abstrakta expressionismen, såsom hard-edge, stain painting, Washington color painters, systemic painting, minimal painting, färgfältsmåleri och lyrisk abstraktion.

Termen var inte tänkt som "post-målerisk"; den myntades utifrån en definition av "målerisk abstraktion" som "abstrakt expressionism" och den hade därmed även kunnat heta "post abstrakt expressionism". Greenberg tyckte att den abstrakta expressionismen, eller den måleriska abstraktionen som han föredrog att kalla den, hade stelnat och förfallit till upprepande av gester. Den nämnda utställningen var alltså ett sätt att presentera nya riktningar för konsten efter den abstrakta expressionismen. Ett antal av de utställda verken hade faktiskt måleriska inslag, men hanterade på ett annat vis.

Greenberg själv såg positivt på det minskade personliga uttrycket och en större vikt vid formalism, gärna renare färgytor, öppnare lösningar och reducerade uttrycksmedel. Men han uppskattade även den mer subjektivt expressionistiska och måleriska lyriska abstraktionen som också den kom att inkluderas i den post-måleriska abstraktionen.

Efter hand som det abstrakta måleriet fortsatte att röra sig mot olika riktningar, bort från abstrakt expressionism, kom post-målerisk abstraktion som övergripande term för denna utveckling, att från mitten av 1960-talet avlösas av termer för olika rörelser, som minimalism, hard-edge painting, lyrisk abstraktion och färgfältsmåleri.

Exempel på konstnärer 

 Helen Frankenthaler
 Ellsworth Kelly
 Jules Olitski
 Kenneth Noland

 Frank Stella
 Morris Louis
 John Walker

Referenser 

Abstrakt konst
Konstens historia
Modernism
Börsmatchen

Börsmatchen var ett tävlingsprogram i TV4 som gick hösten 2000 med Staffan Ling och Rafaela Bjäringer som programledare. Programmet producerades i samarbete med E*TRADE Sverige AB och Dagens Industri. Bland deltagarna fanns Ernst Billgren, Bo "Löparn" Engwall, Caroline Giertz, Stig Malm och lantbrukaren Göran Karlsson som tidigare hade vunnit Börs-SM.

I och med Börsmatchen gjorde TV4 underhållning av småsparande och det intresse för börsen som uppkommit till följd av IT-bubblan. De tävlande fick 10 000 svenska kronor att investera på börsen och det lag som efter 12 veckor hade fått kapitalet att växa mest fick behålla pengarna. Parallellt med TV-tävlingen pågick även en tävling för tittarna på webben där man kunde satsa 5 000 kronor av eget kapital med chans att vinna en miljon kronor. På webbplatsen fanns även chattar med kändisdeltagarna, resultatlistor, en omröstning om folkets favoritaktie och varje vecka utsågs ”veckans aktie-svensk”.

Några månader tidigare hade TV4 sänt ett program på samma tema med namnet "Aktiekväll med Loket och Unni" som leddes av Leif "Loket" Olsson och Unni Jerndal. Programmet sändes inför Telias börsintroducering och hade som mål att upplysa svenskarna kring vad det innebar att köpa folkaktien. Programmet sågs av 600 000 tittare.

Källor 

Underhållningsprogram i TV4
Voxna kyrka

Voxna kyrka är en kyrkobyggnad i Alfta-Ovanåkers församling, tidigare församlingskyrka i Voxna församling. Den ligger i den gamla bruksorten Voxnabruk, nära Sälmåns utflöde i Voxnan. Kyrkan är den första byggnaden till höger när man kör in mot samhället.

Kyrkobyggnaden
Första och nuvarande kyrkan på platsen uppfördes 1758-1759 och bekostades helt och hållet av bruksherrarna som hade patronatsrätt fram till 1920-talet. Kyrktornet uppfördes 1769. Kyrkan genomgick en restaurering 1863 som var så stor att den kan betraktas som en ombyggnad. Exteriör såväl som interiör omdanades till nyklassicistisk stil. Inner- och ytterväggar brädfodrades och större fönster bröts upp. Kyrkorummet försågs med ett välvt innertak. Ännu en restaurering genomfördes 1928 då de ursprungliga ljusa färgerna återställdes. Interiören fick då en mer klassisk karaktär. 2007 restaurerades kyrkan invändigt.

Inventarier
 Altaret är från 1759.
 Altaruppsats och predikstol är från 1864.
 En brudkrona av förgylld koppar med silverhängen skänktes till kyrkan av brukspatron under slutet av 1700-talet.
 Två kyrkklockor göts år 1880 hos Johan A. Beckman i Stockholm. De vägde 18 centner (765 kg) och 11 centner (467,5 kg). De bekostades av bruksintressenterna.

Orgel
1863 byggde Jon Hedberg, Arbrå en orgel med 10 stämmor.
Den nuvarande orgeln byggdes 1888 av E. A. Setterquist & Son, Örebro. Orgeln är mekanisk med slejflåda. Den har ett tonomfång på 54/25 och ett tutti koppel. Avsynades lördagen 26 maj 1888 av musikdirektör Johan Fredrik Lagergren i Ockelbo. Invigdes söndagen 27 maj 1888. 1988 renoverades orgeln av Bröderna Moberg, Sandviken.

Kororgel
En orgel flyttades hit 1989. Den var byggd 1987-1988 av Birger Forsberg, Uppsala. Orgeln är mekanisk med slejflåda och har ett tonomfång på 54.

Referenser

Tryckta källor

Webbkällor
 
 Ovanåkers församling

Noter

Kyrkobyggnader i Ovanåkers kommun
Kyrkobyggnader i Uppsala stift
Kyrkobyggnader invigda 1759
1759 i Sverige
Door in the Floor

Door in the Floor () är en amerikansk långfilm från 2004 i regi av Tod Williams, med Elle Fanning, Jeff Bridges, Kim Basinger och Jon Foster i rollerna.

Handling 
Barnboksförfattaren och illustratören Ted Cole (Bridges) lever i ett olyckligt äktenskap med Marion (Basinger) efter att två söner dog i en olycka för några år sedan. För att få hustrun att gå med på skilsmässa ordnar han en inneboende, Eddie, som är väldigt lik den ena sonen. Eddie och Marion inleder en sexuell relation.

Rollista

Externa länkar 
  

Filmer 2004
Amerikanska dramafilmer
Engelskspråkiga filmer
Filmer från Focus Features
Ellenö

Ellenö är en småort i Torps socken i Färgelanda kommun i sydvästra Dalsland. Den ligger vid länsväg 172, sex kilometer söder om Färgelanda och 22 kilometer norr om Uddevalla.

Orten fick 1895 en järnvägsstation på Uddevalla-Lelångens Järnväg. Byggnaden finns kvar ännu idag.

Orten har haft poststation, som betjänade stora delar av Torps socken och angränsande delar av Ödeborgs socken, sedan 1875. Först hette den Hedentorp till 30 september 1888, men var belägen på Ellenö gård. Från 1 oktober 1888 fick den heta Ellenö fram till indragningen 26 september 1964.

Noter

Orter i Färgelanda kommun
Småorter i Sverige
Ovanåkers församling

Ovanåkers församling var en församling i Uppsala stift och i Ovanåkers kommun i Gävleborgs län. Församlingen uppgick 2012 i Alfta-Ovanåkers församling.

Administrativ historik 
Församlingen bildades 24 januari 1639 genom utbrytning ur Alfta församling för att därefter till 1759 utgöra ett eget pastorat. 1759 utbröts Voxna församling som en annexförsamling och med Ovanåker som moderförsamling i pastoratet. Den 24 oktober 1775 bildade Voxna församling ett eget pastorat. Den 1 maj 1885 (enligt beslut den 18 april 1884) överfördes Mattsmyra kapellag till Voxna församling.

Den 1 januari 1963 överfördes till Ovanåkers församling från Alfta församling ett obebott område omfattande en areal av 0,04 km² land.

Den 1 januari 1966 överfördes från Ovanåkers församling till Voxna församling ett obebott område omfattande en areal av 0,40 km² land.

År 2002 införlivades Voxna församling.

Ovanåkers församling uppgick 1 januari 2012 i Alfta-Ovanåkers församling.

Pastorat
24 januari 1639 till 1759: Församlingen utgjorde ett eget pastorat.
1759 till 24 oktober 1775: Moderförsamling i pastoratet Ovanåker och Voxna.
24 oktober 1775 till 1 januari 1973: Församlingen utgjorde ett eget pastorat.
1 januari 1973 till 2002: Moderförsamling i pastoratet Ovanåker och Voxna.
2002 till 1 januari 2012: Eget pastorat.

Geografi
Ovanåkers församling omfattade den 1 januari 1952 en areal av 555,33 km², varav 520,13 km² land. Efter nymätningar och arealberäkningar färdiga den 1 januari 1961 omfattade församlingen samma datum en areal av 565,12 km², varav 527,54 km² land.

Organister

Kyrkor 
Mattsmyra kapell
Sankt Olofs kapell
Öjungs kapell
Ovanåkers kyrka
Voxna kyrka

Se även 
 Ovanåkers socken

Källor 

Historiska församlingar i Uppsala stift
Indelningar i Ovanåkers kommun
Alfta församling

Alfta församling var en församling i Uppsala stift och i Ovanåkers kommun i Gävleborgs län. Församlingen uppgick 2012 i Alfta-Ovanåkers församling.

Administrativ historik 
Församlingen har medeltida ursprung. Den 21 januari 1639 utbröts Ovanåkers församling. Församlingen uppgick 2012 i Alfta-Ovanåkers församling. 

Svabensverks kapellag inom Alfta församling hade från 1844 till 1971 separat kyrkobokföring och hade församlingskoden 212002. Området utanför Svabensverk hade koden 212001.

Pastorat
Från medeltiden till 2012: Eget pastorat.

Organister

Kyrkor 
 Alfta kyrka
 Grängsbo lillkyrka
 Svabensverks kyrka

Se även 
 Alfta socken

Källor 

Historiska församlingar i Uppsala stift
Indelningar i Ovanåkers kommun
Färnäs

Färnäs är en ort i Mora kommun. Orten räknades till 2015 som en separat tätort och ingår därefter som en del av tätorten Mora. Det centrala stråket genom Färnäs är Färnäs bygata, som tidigare varit en del av riksväg 70 (ursprungligen 12), vilken nu löper norr om byn.

Historia
Byn antas ha grundats någon gång under 1200-talets andra hälft, men det finns spår av bosättningar redan under järnåldern. Byn finns nämnd i handlingar från år 1325 som "Fyrnaes". På 1500-talet var Färnäs en utpräglad jordbruksby med fina åkermarker. Då bestod byn av mindre byar. Dessa växte senare samman till två huvudbyar, Nordibyn och Sydibyn som under 1800-talet växte samman.
Mycket av den äldre bebyggelsen finns ännu bevarad, och byn finns inte mindre än 35 kända hus från medeltiden och 1500-talet bevarade. Det finns till exempel ett härbre daterat till efter 1298 i Färnäs, samt ett dubbelhärbre byggt av virke fällt 1352-53.

Sista vanliga matvarubutiken i Färnäs (Ica Nära, i folkmun känd som "Krångs") stängdes på grund av dålig lönsamhet strax efter sekelskiftet.

Befolkningsutveckling

Stadsdelen
I Färnäs finns låg- och mellanstadieskolan Färnäs skola. Den nuvarande skolbyggnaden byggdes 1973 och idag går det ungefär 100 elever på skolan, fördelat på förskoleklass upp t o m klass 6. 

En samlingsplats i Färnäs är Färnäs bygdegård, som drivs av Färnäs Bys Bygdegårdsförening.

Sommartid är Färnäs känt för att vara loppistätt.

Näringsverksamhet 

I Färnäs finns dalahästtillverkning vid Färnäs Hemslöjd & Snickerier.

Se även 
Mora socken

Källor

Externa länkar 
 Tidiga snidare och krusares kännetecken samt allmän information kring äldre dalahästar

Orter i Mora kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Riksintressen för kulturmiljövården i Dalarnas län