kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Emrys

Emrys Merlin var i brittisk, keltisk mytologi en delvis historisk gestalt som tagit många drag från den brittisk-romerske Ambrosius Aurelianus.

I en berättelse hotades Emrys till livet av Vortigern eftersom han inte lyckades bygga ett slott. Emrys upptäcker så att orsaken är de två drakar som bor under byggplatsen. När de grävs fram utkämpar de en strid med varandra. Emrys lyckas förutse att den röda draken, som befann sig i underläge, skulle vinna över den vita. Den röda draken har blivit Wales symbol, och en höjd nära Snowdon bär fortfarande Emrys namn.

Personer i keltisk mytologi
Endukugga

Endukugga var en sumerisk underjordsgud som tillsammans med gestalten Nindukugga gav upphov till Enlil.

Se även
Gilgamesheposet

Källor
Senior, Michael (1995). Vem är vem i mytologin: 1200 mytologiska gestalter från hela världen. 3. uppl. Stockholm: Rabén Prisma
Gudar i mesopotamisk mytologi
Gilgamesh

Gilgamesh var en hjälte i forntida mesopotamisk mytologi och huvudpersonen i Gilgamesheposet, en episk dikt skriven på akkadiska under det andra årtusendet före Kristus Han var möjligen en historisk kung av den sumeriska stadsstaten Uruk, som efter sin död upphöjdes till halvgud. Hans styre skulle förmodligen ha ägt rum någon gång i början av den tidiga dynastiska perioden, ca. 2900–2350 f.Kr. 

Gilgamesh-eposet återupptäcktes i Ashurbanipals bibliotek 1849. Efter att ha översatts i början av 1870-talet orsakade det omfattande kontroverser på grund av likheter mellan delar av det och den hebreiska bibeln. Gilgamesh förblev mestadels obskyr fram till mitten av 1900-talet, men sedan slutet av 1900-talet har han blivit en alltmer framstående figur i modern kultur.

Biografi 
Gilgamesh var möjligen den tredje kungen i Uruk i Sumer i nuvarande Irak.

Han var sonson till Enmerkar, son till Lugalbanda, far till Ur-Nungal. Gilgamesh efterträddes av sin son Ur-Nungal som regerade i 30 år: "Gilgamesh, vars far var en vålnad, härskare av Kulaba, regerade i 126 år".

Gilgamesh lät bygga ett tempel till Ninlil i Nippur, och möjligen var det han som lät uppföra murarna i Uruk.

Se även 
 Adapa
 Mytologi: Dömda hjältar
 1812 Gilgamesh

Källor

Externa länkar 
 Gilgamesh på mytologi.nu
 Gilgamesh på Svenska Gnostiska biblioteket

Sumeriska regenter
Mesopotamisk mytologi
Halvgudar
Mytologiska hjältar
Gudar i mesopotamisk mytologi
Affirmation

Affirmation (av latin affirmatio, ’försäkran’) synonymt med "bekräftelse". Exempel är att "beröm", "lön" och annan form av positiv återkoppling även ger positiv affirmation. Man blir alltså mer benägen att upprepa handlingar som ger positiv affirmation.

Exempel på en affirmation 
Jag, Karl, är lycklig och tillfredsställd med mig själv. Jag har ett kärleksfullt och harmoniskt förhållande med Pamela. Vi är lyckliga med varandra och känner oss trygga i vår relation. Vi känner verkligen att vi älskar varandra. Allt detta sker genom den plan som livet har för oss båda och allt är för vårt eget bästa.

Se även
suggestion

Källor 
Store norske leksikon/affirmasjon

Alternativmedicin
New Age
Wallenberg (efternamn)

Wallenberg är ett efternamn, som bärs av bland annat en svensk släkt från Östergötland och där medlemmar sedan 1800-talet haft framträdande ställningar inom svenskt näringsliv. Offentlig statistik tillgänglig i september 2017 uppger att 486 personer med efternamnet Wallenberg var bosatta i Sverige.

Personer med efternamnet Wallenberg
 Alice Wallenberg (1858–1956), norsk-svensk donator
 André Oscar Wallenberg (1816–1886), bankman, sjöofficer, publicist och politiker
 Anna Wallenberg (1838–1910), landskaps- och porträttmålare
 Axel Wallenberg, flera personer
 Axel Wallenberg (1958–2011), företagsledare
 Axel Wallenberg (industriman) (1874–1963), industriman och diplomat
 Axel Wallenberg (skulptör) (1898–1996)
 Berit Wallenberg (1902–1995), arkeolog, konsthistoriker, fotograf och donator
 Dennis Wallenberg (född 1986), counter-strikespelare
 Elsa Wallenberg (1877–1951), tennisspelare
 Erik Wallenberg (1915–1999), forskare och uppfinnare
 Gustaf Oscar Wallenberg (1863–1937), affärsman, diplomat och politiker
 Gustav Wally, ursprungligen Wallenberg (1905–1966), dansör, skådespelare, regissör och teaterchef
 Hans Wallenberg (1891–1949), skol- och språkman
 Ivan Wallenberg (1917–1990), jurist
 Jacob Wallenberg, flera personer
 Jacob Wallenberg (1892–1980), bankman och företagsledare
 Jacob Wallenberg (född 1956), företagsledare
 Jacob Wallenberg (författare) (1746–1778), präst, författare, kåsör och poet
 Knut Agathon Wallenberg (1853–1938), bankman, politiker och filantrop
 Marc Wallenberg (1924–1971), bankman
 Marcus Wallenberg, flera personer
 Marcus Wallenberg (1744–1799), präst
 Marcus Wallenberg (1774–1833), biskop och författare
 Marcus Wallenberg (1781–1822), komminister
 Marcus Wallenberg (1864–1943) företagsledare och bankdirektör
 Marcus Wallenberg (1899–1982), bankman och företagsledare
 Marcus Wallenberg (född 1956), näringslivsprofil
 Marianne Wallenberg (1893–1978), hustru till finansmannen Marcus Wallenberg
 Nannie Wallenberg (1885–1962), fosterdotter till Knut och Alice Wallenberg
 Nita Wallenberg (1896–1966), förlovad med konstnären Nils Dardel
 Oscar Wallenberg (1872–1939), direktör och kapten
 Otto Wallenberg (1889–1965), trafiktekniker och kommunalpolitiker
 Patrik Wallenberg (född 1977), ishockeyspelare
 Peder Wallenberg (född 1935), arkitekt och affärsman
 Peter Wallenberg, flera personer
 Peter Wallenberg (1926–2015), företagsledare, industri- och finansman
 Peter Wallenberg (född 1959), företagsledare och racerförare
 Petter Wallenberg (född 1977), artist, författare och klubbarrangör
 Raoul Wallenberg (1912–1947), arkitekt, affärsman och diplomat

Referenser 

Efternamn
Borgare

Borgare (tyska: Bürger), även borgerskap eller (franska) bourgeoisie, avsåg ursprungligen en innehavare av burskap, det vill säga personer med rättighet att bedriva näringsverksamhet, handel och hantverk, ofta inriktat på en särskild ort. Vilka näringar staden hade, om utrikeshandel fick bedrivas och vilka borgarna fick upphandla av, reglerades av stadsprivilegier. Borgarna lydde under stadslagar.

Borgare ägde rätt att delta i stadens beslutande organ som leddes av borgmästaren och stadsrådet, samt rätt att dömas efter stadslagen. De betalade förmögenhetsskatt (borgerlig tunga). De kunde dessutom vara delaktiga i förvaltningen av försvarsmakten, brandsäkerheten, nattvakten och kyrkan.

Etymologi, bakgrund och historik 
Ordet borgare kommer av det tyska ordet Bürger, "borginvånare". Under medeltiden använde man i stället oftast begreppet byaman. Den kvinnliga motsvarigheten till borgare är borgerska. Dessa borgare kunde vara fiskarborgare, köpmän eller hantverkare. 

Historiskt har borgerskap i Sverige även avsett en stads beslutande församling; en föregångare till dagens kommunstyrelser. 

Borgerskap kan även betyda borgarståndet som samhällsklass, se nedan.

Borgarståndet i Sverige 

Borgarna utgjorde i någon egentlig mening under medeltiden inget stånd i Sverige. Genom de särskilda stadslagarna kom dock borgarna att tillhöra en egen grupp liknade borgarståndet i andra länder. I Sverige var troligen borgarna representerade redan vid Arboga möte 1435.

Modern tid (1800-talet och framåt) 
I modern svenska är ordet borgare också liktydigt med sympatisör till något av de fyra borgerliga partierna. Betydelseförskjutningen beror till en del på de borgerliga partiernas fokus på näringslivet. Inom socialistisk terminologi avses med medlem av bourgeoisien, "borgarklassen".

Marxistisk betydelse. 
Inom marxistisk politik, ekonomi och samhällsteori avser bourgeoisie den borgerliga, egendomsägande samhällsklassen. Den står enligt Marx i motsats till den proletära klassen, alltså arbetarklassen, som i ett kapitalistiskt samhälle endast äger sin förmåga till lönearbete.

Regionala variationer

London 
City of Londons lokala myndighet(en) utfärdar än i dag borgarebrev. Detta har en viss betydelse, då man måste vara borgare för att ha rätt att delta i stadens styre. Sedan 1996 har borgarbrev utfärdats även till icke-brittiska medborgare.

Se även
 Stadga om rikets borgerskaps trolovningar, bröllop, barnadop och begravningar, samt klädedräkter
 Borgerlig

Källor 

Samhällsklasser
Borgarståndet
Bostongurka

Bostongurka är ett varumärkesord för en inläggning som innehåller bland annat hackad gurka, lök, paprika, senapsfrö och andra kryddor. Bostongurka lanserades av Felix år 1952 och registrerade det som varumärke 1979. Den finns i flera varianter och konkurrerande företag saluför liknande inläggningar under namn som hackad gurka och gurkmix.

Historia
Bostongurka är en svensk uppfinning som kom till 1951 då Herbert Felix, dåvarande chef för AB Felix, ville ta vara på gurksnuttar i produktionen. Den nya gurkmixen var tänkt att användas till snabbmat, en tanke han fick efter en resa till USA. Efter att företaget haft en intern namntävling kom Herbert Felix sekreterare med det vinnande förslaget – Bostongurka.

Varumärkesstrid
Bostongurka är sedan 1979 ett registrerat varumärke och tillhör Orkla Foods Sverige AB. År 1999 började Björnekulla att sälja en gurkmix som de kallade Bostongurka. Det ledde till att Felix dåvarande ägare Procordia drog Björnekulla inför rätta för varumärkesintrång. Björnekulla hävdade att varumärket degenererat och blivit en varutypbeteckning och inte längre kunde ägas som varumärke. Inför de rättsliga prövningarna gjordes flera undersökningar om allmänhetens och andra intressenters uppfattning om ordet.

Tingsrätten i Stockholm gick på Procordias linje och menade att ordet inte kunde anses vara generiskt, eftersom majoriteten av marknadsaktörerna, det vill säga konkurrenter och distributörer, visste att det var ett varumärke. Björnekulla valde att överklaga, år 2001, till Svea hovrätt. Hovrätten skickade frågan till EG-domstolen, som i ett förhandsutlåtande år 2004 gav ett visst stöd åt Björnekullas möjlighet att använda ordet bostongurka eftersom de menade att det var viktigare att majoriteten av brukarna såg "bostongurka" som ett ord för en typ av livsmedel.

Efter sex års rättslig tvist, och innan hovrätten kom med ett utslag, nådde slutligen parterna förlikning så att det aldrig kom ett domslut. Björnekulla slutade använda ordet "bostongurka" om sina produkter, och Procordia fortsätter hävda att det är ett varumärke. Några månader efter förlikningen ändrade Björnekulla namnet på sin produkt till hackad gurka.

Källor

Externa länkar 
Gurka på Felix.se

Inläggningar och konserver
Varumärkesord
Svenska varumärken
Produkter lanserade 1952
Orkla Foods Sverige
Qumran

Qumran (arabiska: خربة قمران, hebreiska: חירבת קומראן, Khirbet Qumran) är en ruin belägen på en torr platå knappt 3 km från Döda havets nordvästra strand i Västbanken. Qumran antas som regel ha varit en esséisk bosättning och i ett antal grottor i dess närhet har de så kallade Dödahavsrullarna påträffats. Qumran är också en nationalpark i Israel samtidigt som den är uppsatt på Palestinas tentativa världsarvslista.

Historik och fyndtolkning 
Qumran uppfördes möjligen under Johannes Hyrkanus regeringstid (134–104 f.Kr.) och förstördes sannolikt år 68 av den tionde romerska legionen, Legio X Fretensis, under ledning av Vespasianus i samband med legionens ankomst till Judeen under det judisk-romerska kriget (66–70/73).

Sedan fyndet med början år 1947 av nästan 900 handskriftsrullar, där de flesta är skrivna på pergament, har omfattande utgrävningar av bosättningen genomförts. Cisterner, möjligen ett fåtal judiska rituella badplatser och begravningsplatser har upptäckts, tillsammans med en matsal eller ett samlingsrum och skräp från en övre våning, av vissa påstådd ha varit ett scriptorium, samt ugnar för lergods och ett torn. Vissa forskare hävdar även att det fanns ett bibliotek i grottorna. Andra forskare menar att grottorna fungerade som skyddsrum för de som var bosatta i området.

Många forskare tror att platsen beboddes av en judisk sekt, företrädesvis esséerna. Andra har föreslagit att det var en villa för en rik familj eller att det var ett judiskt fort och tidvis en anläggning för krukmakeri. En stor begravningsplats upptäcktes vid den norra delen av området. De flesta gravarna innehåller kvarlevor av män, men även en del kvinnor har påträffats. Endast ett fåtal av gravarna har grävts upp, eftersom det enligt judisk lag är förbjudet att gräva ut gravplatser. Över tusen kroppar ligger begravda på Qumrans begravningsplats. En ytterligare obelagd hypotes är att kropparna fördes till Qumran för att begravas eftersom nedgrävning var lättare där än i de omgivande bergstrakterna.

Noter och referenser

Se även
Dödahavsrullarna
Essenerna

Externa länkar

Virtuell tur kring Qumran 
Fotografier från Qumran 

Västbanken
Israels geografi
Palestinas geografi
Fornminnen i Israel
Nationalparker i Israel
Tentativa världsarv i Palestina
Terrängkörningslagen

Terrängkörningslagen  säger i korthet att körning i terräng med motordrivet fordon för annat ändamål än jordbruk eller skogsbruk är förbjuden på barmark i hela landet. Körning på snötäckt mark är däremot oftast, men inte alltid, tillåten, om detta kan ske utan att skada mark eller vegetation.

Körning i terräng med motordrivet fordon för annat ändamål än jordbruk eller skogsbruk är förbjuden i hela landet

1. på barmark,

2. på snötäckt skogsmark med plant- eller ungskog, om det inte är uppenbart att körningen kan ske utan risk för skada på skogen,

3. på snötäckt jordbruksmark, om det inte är uppenbart att körningen kan ske utan risk för skada på marken.

Inom de delar av fjällområdet som regeringen bestämmer är körning i terräng med motordrivet fordon förbjuden även på annan mark än som anges i första stycket. Lag (1996:1551).

Förutom Terrängkörningslagen bör även hänsyn tas till att det i lokala trafikföreskrifter kan finnas begränsningar, exempelvis att parkering kan vara mer eller mindre generellt förbjuden vid sidan av vägar, som till exempel på torg och i parker, till skillnad mot andra platser där terrängkörning i begränsad mängd (några fåtal meter från vägar) och parkering i nära anslutning till vägar, brukar tillåtas. 

Körning i terräng ingår alltså inte i allemansrätten och man får inte heller köra fritt på egen mark. Länsstyrelsen kan utfärda dispenser.

Terrängkörningslagen kompletteras av , som bland annat innehåller ett antal generella undantag från förbudet. Specialregler för Försvarsmakten finns i .

Golfbana räknas per definition i lagen som terräng. Det gör att till exempel den vanliga golfbilen inte är tillåten att använda utan dispens vid golfspel. För att få dispens så ska en ansökan lämnas till Länsstyrelsen och den ska skickas på remiss till Naturvårdsverket. Grunder för dispens brukar vara att det är för handikappade och användande av elfordon är en positiv faktor. I Sverige är det endast några få golfbanor som fått dispens beviljad.

I lagen definieras att det är motordrivet fordon. Vissa motordrivna fordon klassas som cykel och omfattas således inte av terrängkörningslagen. . Många eldrivna golffordon, till exempel vissa golfmopeder, tillhör den här gruppen.

Källor 

Golfcruiser
Svenska Golfförbundet
Sveriges Radio, Golfklubbar i Halland bryter mot lagen

Se även 
Terrängfordon

Litteratur 

Sveriges lagar
Vägtrafik i Sverige
Yen

Yen (¥ – Yen) är den valuta som används i Japan i Asien. Valutakoden är JPY. Det japanska namnet på valutan är en (円).

Valutan infördes 1871 i samband med Meiji-restaurationen och samtidigt infördes också guldmyntfot i Japan. Underenheterna sen (hundradels yen) och rin (tusendels yen) togs ur omlopp redan år 1954.

Etymologi 
Valutan har fått sitt namn från det japanska ordet för "cirkel". Det japanska uttalet är "en", stavningen och uttalet "yen" är standard i svenskan. Detta uppkom genom en portugisisk translitteration som inkluderade bokstaven y, på grund av en romanisering som tillåter stavning av ord som inkluderar kana-tecknet ゑ (ye/we). Men det aktuella uttalet i detta fall var alltså e.

Användning 
Valutan ges ut av Bank of Japan / Nippon Ginkō – BOJ som ombildades 1871 och har huvudkontoret i Tokyo.

Mynt i cirkulation

Sedlar i cirkulation

Externa länkar 

 Centralbanken BOJ
 JPY sedlar
 Historik över yen-kursens utveckling

Japans ekonomi
Asiatiska valutor
Wikipedia:Basartiklar
WP:Projekt Japan
Endymion

Endymion var i grekisk mytologi en vacker yngling med vanan att sova på ett berg. Mångudinnan Selene upptäckte honom på berget och förälskade sig i honom. Tillsammans fick de femtio döttrar, som vardera rådde över en av månens faser (enligt antik grekisk uppfattning hade månen femtio olika faser).

I senare tids bildkonst och diktning var det Artemis alias Diana som betraktades som mångudinnan, och som blev Endymions älskade och mor till hans femtio döttrar - detta trots att Artemis/Diana i alla andra myter alltid framställs som jungfrulig. I en variant av endymionmytologin blev guden Hypnos kär i Endymion och gjorde så att han inte kunde sluta sina ögon under sömnen, så att Hypnos kunde beundra den unge mannens ansikte med ständigt öppna ögon.

Referenser 

Personer i grekisk mytologi
HBTQ-mytologi
En-Kai

En-Kai eller Ngai är den ende eller den högste guden i massajers, kikuyus och kambas religion.

Enligt Kikuyus trosuppfattning, är det en manlig gud som har sin boning i berget Kirinyaga.

Kambafolket menar att Ngai bor någonstans i ett undanskymt gömställe, som ingen känner till var det ligger.

Maasaierna har visserligen varit föremål för kristen mission, men många praktiserar likväl fortfande sin traditionella religion. Maasai tror att detta högsta väsen är guden i Solen och kärleken, och dessutom var världens skapare. En utbredd uppfattning är att Ngai gifte sig med Olapa, mångudinnan.

Se även 
 Owo
 Tanukujen

Källor

Externa länkar 
Religiösa uppfattningar hos Massajerna
Ngai, Kikuyus höggud.

Gudar i afrikansk mytologi
Artesisk brunn

En artesisk brunn är en typ av borrbrunn (rörbrunn) där vattnet stiger upp över jordytan. Det beror på att det vattenförande jordlagret är inneslutet mellan ler- eller berglager som vattnet inte tränger igenom och står i förbindelse med högre belägna underjordiska vattensamlingar. 

Om röret skärs av en meter under vattnets naturliga stighöjd så avrinner en kvantitet som motsvarar brunnens "specifika kapacitet". Denna kvantitet är konstant och betecknar den vattenmängd som fås för varje meters sänkning av vattenståndet i brunnen, dock med korrigering för tryckförluster vid vattnets strömning in i och genom röret.

När grundvatten på ett naturligt sätt kommer ut genom en svag punkt i jordarten så kallas den en artesisk källa.

Historia 
Namnet "artesisk brunn" kommer från namnet på den franska provinsen Artois, där den första brunnsborrningen i Europa utfördes år 1126 vid klostret Lillers. Artesiska brunnar har även borrats i modern tid. Åtskilliga artesiska brunnar har borrats till stort djup och lämnat vatten av ganska hög temperatur. I Passy, en förstad till Paris, fanns det i början av 1900-talet en brunn som lämnade en vattenmängd av över 200 liter per sekund med en temperatur av 28 °C från ett djup av 586 meter. Andra brunnar har borrats till 1 000 meters djup och däröver. Även i Sverige har det funnits artesiska brunnsanläggningar. Ett exempel var en vattenledning som färdigställdes i Malmö 1902. Den var baserad på tillgodogörande av en grundvattenström i Torrebergaåns dalgång med omkring 90 meter djupa rörbrunnar, från vilka vattnet med självtryck rann den 9 km långa vägen till det äldre verket vid Bulltofta.

Trivia 
 Varuhuset Harrods i London har i sin källare två artesiska brunnar som kan förse huset med vatten, om det behövs.

Se även 
 Abessinisk brunn
 Grundvatten
 Fontän

Referenser 

Hydrogeologi
Brunnar
Enki

Enki (son till An och Anum/Nammu, Gift med Ningikusa, far till Ningal) var en sumerisk gud vars namn på akkadiska var Ea. Denne troddes ha sitt huvudsakliga säte i den sydliga mesopotamiska stadsstaten Eridu, och ansågs ha kontroll över sötvattenresurser samt besitta magiska krafter. Han avbildas ofta med två amforor där vattnet till Eufrat och Tigris rinner ut. 

Som vishetsgud gjorde han så att mänskligheten undgick att förgöras helt av den syndaflod, vilken framkallades av gudavärldens missnöje med människorna. Detta genom att berätta för Atrahasis genom en vägg att detta skulle ske.

Referenser 

Gudar i sumerisk mytologi
Enkidu

Enkidu var en säregen gestalt i mesopotamisk mytologi. Han beskrivs som naturlig, vild och obefläckad av civilisationens krav men samtidigt som sårbar, lättkorrumperad och dödlig.

Enkidu formades i lera av gudarna som sällskap åt den till två tredjedelar gud och till en tredjedel mänskliga Gilgamesh. Han uppfostrades i ödemarken men förfördes av en sköka som tog honom med till Uruk där han mötte kung Gilgamesh i en brottningsmatch. Vänskapen mellan dem avbryts av Enkidus död: 

 "Min broder! Fast du är mig kär, vill de taga dig ifrån mig." 

Gilgamesh drabbas av insikten att det var ett misstag att rycka Enkidu från sin naturliga miljö och drivs in i sitt desperata sökande efter odödlighet.

Se även
 Gilgamesheposet

Källor

Mesopotamisk mytologi
Enlil

Enlil sumerisk gud vars tempel låg i staden Nippur. Hans namn (sum. en-líl) har av sumerologen Thorkild Jacobsen tolkats som "Herren Vind". Ursprungligen skrevs dock Enlils namn en-é, vilket betyder "husets herre". Enlil var kungen i den sumeriska och gammalbabylonisks gudavärlden. Han var bror till Enki och hans far var Anu. Hans ställning togs så småningom över av Marduk under medelbabylonisk tid. Enlil var den gud som testade Abrahams lydnad genom att be honom offra Abrahams son Isaac, samma förlopp som återfinns i gamla testamentet.

Se även 
 Atrahasiseposet
 Gilgamesheposet

Källor

Gudar i mesopotamisk mytologi
Ennugi

Ennugi var i mesopotamisk mytologi vattendragens gud och kallades ibland "kanalinspektören".

Se även
 Gilgamesheposet

Källor
 
Gudar i mesopotamisk mytologi
Enok

Enok (hebreiska: חֲנוֹךְ, Ḥanokh; tiberiansk hebreiska: Ḥănōḵ; ashkenazi, jiddish: jHenosch, arabiska: اخنوخ), Henok i Bibel 2000, Hanok i 1917 års översättning vilket även är det egentliga namnet, var namnet på två personer i bibeln som levde före syndafloden. Den ene var son till Kain och den andre var en profet som var farfars far till Noa.

Enok, Kains son 
När Kain dödat sin bror Abel drog han österut till landet Nod och fick där med sin hustru en son som han kallade Enok (eller Hanok), han byggde även en boplats där och uppkallade den efter sin son till Enok (eller Hanok). Enok kom sedan att få en son som hette Irad.

Enok, profeten 
Enok var son till Jered och far till Methusalem och sägs ha vandrat med Gud i trehundra år efter att han fått sin son vid 65 års ålder, innan han till slut upptogs till himlen, se Henoksböckerna. I Judasbrevet 14–15 och i Första Henoksboken 1:9 tillskrivs Enok en profetia, en uppgift som – om såväl den som den bibliska historieskrivningen är sann – måste ha överlevt Syndafloden. Namnet Enok har hebreiskt ursprung och kan betyda ’invigd’ eller 'undervisning'. I Koranen går han under namnet Idris.

Namnet Enok i Sverige 
I äldre tiders almanackor (före 1901) hade Enok namnsdag den 3 januari. Den 27 april 1986 återinfördes det men utgick återigen 2001.

Antal personer i Sverige med namnet Enok var år 2009 cirka 435, varav 72 använde det som tilltalsnamn.

Se även 
 Gamla Testamentet: Första Moseboken
 Idris
 Enok, en serie av Gösta Gummesson.

Referenser

Profeter
Personer i Gamla Testamentet
Mansnamn
Namn från Bibeln
Epimetheus

Saturnus måne med samma namn hittas på Epimetheus (måne)

Epimetheus ("den som tänkte efteråt", "efterklok") var en titan i grekisk mytologi, bror till Prometheus och den som tog emot kvinnan Pandora som gåva från Zeus.

Källor 

Gudar i grekisk mytologi