kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Semperoper

Semperoper är den tyska staden Dresdens operahus. Den uppfördes som Königliches Hoftheater Dresden.

Operan är belägen vid floden Elbes strand och byggdes 1841 efter ritningar av arkitekten Gottfried Semper. Semper lyckades ge former som stod i harmoni med den närliggande hovkyrkans barockstil och den till slottet Residenzschloss Dresden hörande Zwingerns, slottsflygelns, rokoko. Byggnaden gav därutöver ett helt nytt uppslag, i det att Semper lät dess inre disposition klart och överskådligt uttryckas i dess yttre form.

Operan har blivit förstörd flera gånger under historien. Den drabbades av en brand 1869 (återuppbyggnaden klar 1878), bombades av de allierade 1945, återuppbyggdes och återinvigdes 1985 men fick kraftiga skador under de översvämningar som drabbade Centraleuropa 2002.

Referenser 
  

Operahus i Tyskland
Byggnader och anläggningar i Dresden
Musik i Sachsen
Sext (musik)

Sext är ett musikaliskt intervall på fem diatoniska steg, samt beteckning för den sjätte tonen i en diatonisk skala. Ordet kommer av latinets sextus, ’sjätte’.

Sexten finns liksom tersen i två grundvarianter: stor och liten. Stor sext definierar durtonalitet, medan liten definierar moll. Sexten förekommer ackordiskt framförallt som ters i subdominanten.

Härledning av intervallet

Pythagoreisk stämning

Stor sext
I den pythagoreiska skalan härleds den stora sexten genom att den ligger en kvint upp från den stora sekunden:

Centtalet för den pythagoreiska stora sexten blir således

Liten sext
Den lilla pythagoreiska sexten har en längre härledningskedja. Den hittas en ren kvart ovanför den lilla tersen:

Centtalet för den pythagoreiska lilla sexten blir därmed

Ren stämning

Stor sext
I ren stämning utgår vi från den harmoniska deltonserien och hittar då den stora sexten mellan 3:e och 5:e deltonen (3:5) och motsvaras av frekvensförhållandet

 (stor sext uppåt)

eller 

 (stor sext nedåt)

Centtalet för den rena stora sexten blir

Liten sext
Den rena lilla sexten hittas i stället mellan 5:e och 8:e deltonen:

 (liten sext uppåt)

eller

 (liten sext nedåt)

Centtalet för en liten, ren sext är

Liksvävande temperatur
I liksvävande temperatur definieras alla intervall utifrån den liksvävande halvtonen, som definieras som 1/12 av en oktav.

Stor sext
En stor sext består av 9 liksvävande halvtoner och kan då definieras som 

Centtalet för en liksvävande stor sext är

Liten sext
En liten sext består av 8 liksvävande halvtoner och definieras alltså som

Centtalet för en liksvävande liten sext är

Intervall
Ljudöra

Ljudöra är en apparat som på ett åskådligt sätt visar om ljudnivån i en lokal/rum är hälsosam eller inte. Ljudörat monteras upp på väggen och visar sedan med olika färger när ljudnivån närmar sig eller överskrider den inställda nivån. Den kan anslutas till eluttag, så att om ljudnivån överstiger ett inställt gränsvärde så bryts strömmen. Brukas till daghem, konsertlokaler med mera.

Se även
Buller

Ergonomi
Akustik
Audiologi
Mätinstrument
Säkerhetsföremål
Formel 1-VM 2002

hade 17 deltävlingar som kördes under perioden 3 mars-13 oktober. Förarmästerskapet vanns av tysken Michael Schumacher och konstruktörsmästerskapet av Ferrari. Schumacher säkrade titeln efter att ha vunnit Frankrikes Grand Prix vilket endast var den elfte deltävlingen under säsongen.
Säsongen blev den sista för OrangeArrows som efter Tysklands Grand Prix gick i konkurs.

Vinnare
 Förare:  Michael Schumacher, Tyskland, Ferrari
 Konstruktör:  Ferrari, Italien

Grand Prix-kalender

Team och förare

Slutställning

Förare

Konstruktörer

Externa länkar

Säsonger
Tsaritsa

Tsaritsa (bulgariska: царица; ryska: цари́ца) eller tsarinna, feminin form av titeln tsar; eller titel för kvinnlig gemål till tsar. Titeln har funnits i Bulgarien mellan åren 913 och 1008, mellan åren 1185 och 1422 och från 1908–1946, Serbien mellan 1346 och 1371 och i Ryssland officiellt mellan ungefär 1547 och 1721 och inofficiellt 1721–1917 (då det officiellt kallades kejsarinna). I Ryssland har de mest kända exemplen på en inofficiell tsaritsa varit Ivan IV av Rysslands fruar.

Den sista ryska tsaritsan var Alexandra Fjodorovna som var gift med Nikolaj II. Den sista bulgariska tsaritsan var Giovanna av Italien, fru till tsar Boris III av Bulgarien.

Ordet tsaritsa härstammar från ordet царица (), som kan användas för tsaritsor eller för drottningar av tidigare ryska monarkier. Ordet kommer av den ryska motsvarigheten till drottning.

Se även
Tsarevna, tsarens dotter

Källor

Kungliga titlar
Ingela Agardh

Ingela Gunnel Elisabeth Agardh, född Mothander den 27 oktober 1948 i Sundsvall, död 17 juni 2008 i Malmköping, var en svensk journalist och programledare i TV.

Biografi

Ingela Agardh examinerades 1970 från en av Sveriges journalisthögskolor och blev 1971 reporter på Sveriges Radio i Sundsvall. 1977 började hon på Radio Göteborg. 1979 återvände hon till Sundsvall varpå hon 1980 blev studioreporter och programledare på Sveriges Televisions Aktuellt-redaktion i Stockholm. Hon var även programledare för eftermiddagsprogrammet Hemma och gjorde täta inhopp som programledare för SVT:s Gomorron Sverige samt medverkade som tävlande i frågesportprogrammet På spåret där hon tillsammans med Stefan Holm vann år 2003 och blev tvåa med en poängs marginal 2004. De sista åren var hon verksam som moderator och konferensledare i olika sammanhang.

I sin bok Den största nyheten (2008) berättade Agardh om sin, på äldre dagar, nyfunna kristna tro. Även tidigare hade hon talat om detta.

Privatliv
Agardh var dotter till civilingenjör Arne Mothander och Gunnel Markström. Hon gifte sig 1982 med Veijo Agardh. Hon avled i cancer.

Filmografi
1995 - Som krossat glas i en hårt knuten hand (som sig själv)
2001 - Reuter & Skoog (TV-serie) (som sig själv, ett avsnitt)

Bibliografi
 2008 - Den största nyheten Libris förlag

Källor

Externa länkar
 
Intervju i Aftonbladet "Döden håller mig i handen"

Programledare i Sveriges Television
Svenska journalister under 1900-talet
Födda 1948
Avlidna 2008
Kvinnor
Journalister från Sundsvall
Sommarvärdar 1988
Docka (olika betydelser)

Docka kan syfta på:

 Docka – en leksak som efterliknar en människa
 Dockfilm – en film där motiven är dockor och andra modeller
 Dockteater – en typ teater där rollerna framställs av dockor
 Garndocka – en härva, ett sätt förvara garn, alternativ till nystan och rulle
 Krockdocka – en människoliknande modell som används vid krocktester
 Mundocka – ett inblåsningrör på en säckpipa
 Skyltdocka – en docka som ställs upp i klädaffärens skyltfönster
 Torrdocka – en anläggning för underhåll av fartyg
 Dockning – ett sätt att låsa fast två enheter med varandra, exempelvis rymdfarkoster
Tyst minut

Tyst minut är en vanligt förekommande sorgeceremoni där de närvarande är tysta en kort stund, vanligen från 20 sekunder till några minuter, för att tänka på och visa respekt för en eller flera som har dött. Under en tyst minut upphör normalt också all annan verksamhet, exempelvis kan fordon (som tåg) stå still under minuten, den som arbetar lägger ifrån sig sina redskap och så vidare.

Att delta i tysta minuter är vanligtvis frivilligt.

Några händelser för vilka tysta minuter hållits
I Sverige efter Ådalshändelserna (1931). På begravningsdagen 21 maj hölls fem minuters tystnad i hela landet med start kl 12.00.
I Sverige efter mordet på Olof Palme (hölls 10 mars 1986).
I Sverige efter Estoniakatastrofen (1994)
I Sverige efter 11 september-attackerna i USA. (2001)
I Sverige efter mordet på Anna Lindh (2003)
I Sverige efter bombdåden i Madrid 2004
I Sverige efter Jordbävningen i Indiska oceanen 2004 (tre minuters tystnad).
I Storbritannien på årsdagen efter bombdåden i London 2005.
I Norge, Sverige, Danmark, Finland och Island efter terrorattentaten i Norge 2011
I Jönköping efter Stefan Livs bortgång. (2011)
I Sverige efter skolattacken i Trollhättan (2015)
I världen efter Terrordåden i Paris (2015)
I Sverige efter attentatet i Stockholm, Drottninggatan 2017-04-07 (2017)

Se även
 Parentation

Källor

Sorg
Traditioner
Sovsäck

En sovsäck är en isolerad påse att sova i. Den kan bestå av naturmaterial som bomull, siden eller linne eller vara tillverkad av konstfibrer. Enkla sovsäckar kan användas istället för lakan som skydd för sängkläderna och kommer ofta till användning vid resor.  Stoppade sovsäckar används mest för övernattning utomhus, till exempel i tält eller vindskydd. Sovsäckens fyllning kan utgöras av dun eller konstfiber. Fyllningens isolerande förmåga är viktig när man väljer sovsäck och valet sker med tanke på de tänkta klimatförhållandendena den ska användas vid. För att öka bekvämlgheten kan även en kudde medtagas.

De första sovsäckarna gjordes av renskinn. Sådan sovsäckar, med sovplats för två personer, användes av polarforskare på 1800-talet bland annat Fridtjof Nansen då han skidade över Grönland 1888.

Ordet "sovsäck" finns belagt i svenska språket sedan 1858.

Referenser 

Campingutrustning
Sömn
Dun

Dun är en typ av fjädervävnad på fåglars hud. Dun har en mycket liten vingpenna och saknar eller har vek spole. Den saknar också hakarna på bistrålarna och är därför yviga och luftiga. Dun sitter på i stort sett hela fågelns kropp. 

De första fjädrarna som växer ut på fågeln är dun. Detta dun skiljer sig i viss mån i strukturen från de dun som vuxna fåglar har men tjänar samma syfte. På vissa arter omvandlas dunet till ett slags vitt mjöligt puder som täcker fjäderdräkten. Speciellt ugglor har mycket sådant puder. Vissa arter som exempelvis hägrar har ett speciellt puderdun som hela tiden nybildas och som finns på bröstet, sidorna och stjärten.

Dun som produkt
Dun används industriellt för värmeisolerande textilier och plagg till exempel täcken, kuddar, sovsäckar, västar, jackor och vantar. 

Människor har i århundraden över hela världen använt dun för värmeisolering. Ryska dokument från 1600-talet anger fågeldun bland de varor som sålts till holländska köpmän, och samhällen i norra Norge började skydda ejderbon så tidigt som 1890.

Dun från ejderhona saluförs som det finaste dunet. Det har stor värmeisolerande förmåga och är mycket lätt. När man utvinner dun från ejder tas det ifrån boet under häckningen. Det klassiska sättet är att samtidigt ta 3–4 ägg, för om honan är i god kondition lägger hon då nya ägg och fyller återigen redet med dun. Genom upprepad beskattning på detta sätt kan ett rede ge 75 – 200 gram orensat dun, som efter rensning ger en fjärdedel rent dun. Ejderdun skattas fortfarande av människor på Island, i Skandinavien och i Sibirien. Island stod 2009 för cirka 70 procent av den totala försäljningen av ejderdun på världsmarknaden, vilket i sin tur utgjorde cirka tre ton om året.

Referenser

Noter

Fågelanatomi
Naturfiber
Liljendahl

Liljendahl kan syfta på:

 Liljendal – en kyrkoby/mindre ort i Lovisa stad i landskapet Nyland i Finland
  Liljendahls bruk – ett före detta järnbruk i Rämmens socken, Filipstads kommun, Värmland
Värmeledning

Värmeledning kan syfta på:

 Värmeledning – en rörledning för värme, se fjärrvärme eller centralvärme
 Värmeledning – hur värme leds genom ett material, se konduktion
 Värmeledningsförmåga – egenskapen hos ett material att leda värme
 Värmeledningsekvationen – en partiell differentialekvation med ett antal tillämpningar i fysiken

Se även
 Värmeöverföring – transport av termisk energi inom ett medium eller mellan medier till följd av skillnad i temperatur
 Konduktion – en term inom fysiken som betyder att värme eller elektrisk ström kan förflytta sig genom att ledas i ett material (värmeledning)
Laplaces ekvation

Laplaces ekvation, en partiell differentialekvation med namn efter Pierre Simon de Laplace. Dess allmänna form är 

där  är Laplaceoperatorn. I ett tredimensionellt rum med kartesiska koordinater skrivs ekvationen

. 

En funktion som uppfyller Laplaces ekvation kallas harmonisk.

Laplaces ekvation uppträder ofta i vitt skilda fysikaliska sammanhang när en process uppnått jämvikt, så kallat stabilt tillstånd. Ett exempel är när en uppvärmd kropp/massa når jämvikt, då den inre värmefördelningen inte längre förändras. En sådan kropps värmeledningsekvation är lösning till Laplaces ekvation.

Poissons ekvation är en generalisering av Laplaces ekvation.

Elliptiska partiella differentialekvationer
Harmoniska funktioner
Fourieranalys
Partiell differentialekvation

En partiell differentialekvation, PDE, är en differentialekvation för en funktion vars värde beror av flera variabler, till skillnad från en ordinär differentialekvation som beror av en enskild variabel.

Partiella differentialekvationer används vanligen för att beskriva fysikaliska fenomen, ofta för skalär- eller vektorfält som är beroende av en ortsvektor och ibland tid. Dit hör Laplaces ekvation, Poissons ekvation, värmeledningsekvationen, vågekvationen, Navier–Stokes ekvationer, Schrödingerekvationen och Maxwells elektromagnetiska ekvationer.

Definition
En partiell differentialekvation (PDE) för funktionen  är en ekvation av formen

Exempel

Linjära andra ordningens partiella differentialekvationer 
Partiella differentialekvationer kan delas in i linjära och icke-linjära precis som ordinära differentialekvationer. Här presenteras några klassiska exempel på linjära andra ordningens PDE:er.

 Värmeledningsekvationen/diffusionsekvationen (parabolisk)

 Vågekvationen (hyperbolisk)

 Poissons ekvation (elliptisk)

Specialfallet där  kallas även Laplaces ekvation.

 Euler–Tricomis ekvation används inom studien av transsonisk fart. Ekvationen lyder

Andra ekvationer 

 Dyms ekvation är en ekvation av tredje ordningen uppkallad efter Harry Dym och förekommer i teorin av solitoner. Den är

Lösning
Partiella differentialekvationer kan lösas med algebra i vissa enkla fall. Numerisk lösning av differentialekvationer kan utföras med bland annat finita elementmetoden.

Lösningen anpassas efter begynnelsevärden och randvärden.

Många lösningsmetoder bygger på funktionalanalys.

Integraltransformationer
En integraltransformation kan transformera en partiell differentialekvation till en enklare sådan, exempelvis en separabel. Ett viktigt exempel är Fourieranalys som diagonaliserar värmeekvationen genom att använda egenbasen av sinusoidiska vågor.

Variabelbyte
Ibland kan en PDE reduceras till en annan sådan med känd lösning med ett lämpligt variabelbyte. Exempelvis kan Black–Scholes-ekvation

kan reduceras till värmeledningsekvationen

med variabelbytet

Andra lösningsmetoder
 d'Alemberts metod
 Variabelseparation
 Greenfunktioner

Se även
 Dirichletvillkor
 Existens och entydighet
 Laplacetransformen av differentialekvationer
 Mekanisk vågrörelse
 Ordinär differentialekvation
 Randvillkor
 Variabelseparation

Externa länkar
Hebbes bro och trappor

Hebbes bro är gång- och cykelbro i Stockholm som leder från Hebbes trappor vid Södra Riddarholmshamnen längs järnvägen till Munkbrohamnen i Gamla stan. Bron är 35 meter lång och används till exempel av den som vill ta sig från Riddarholmen till Gamla stans tunnelbanestation.

Bron och trapporna har fått sina namn 1924 och är uppkallade efter Simon Bernhard Hebbe som ägde det Hebbeska palatset strax bredvid på Riddarholmen. Ett alternativt namn som Namnberedningen föreslog var Kloster-Lasses Trappor till minne av Kloster-Lasse, jesuiten Lars Nilsson. Ytterligare ett namnförslag var Myntessvenstrappan efter myntverket som en gång i tiden fanns på Riddarholmen.

Referenser

Externa länkar

Broar i Stockholm
Trappor i Stockholm
Gång- och cykelvägsbroar i Sverige
Byggnader och anläggningar i Gamla stan
Riddarholmen
Släkten Hebbe
ODE

ODE kan syfta på: 

 Ordinär differentialekvation
 Omvärldsdialog och Engagemang, ett projekt för forskare.

Se även 
 Ode  
 

fr:ODE
Kutch Behar



Furstendömets historia
Furstendömet Kutch Behar ligger omkring 40 mil norr om Calcutta, vid den plats där Tista ansluter sig till Brahmaputra.

Bishwa Singha (se regentlängden nedan) ersatte huvudstaden Chikna i bergen med Hingulabas på flodslätten. Senare härskare bedrev krig med bl.a. Manipur, Tripura Ghoraghat och 1661 Dhaka. Rup Narayan ändrade åter huvudstad; huvudstaden fick nu namnet Behar. Under Debendra Narayans styre förbättrades statsförvaltningen. Man hamnade senare under Bhutans dominans, men befriades från detta av Brittiska Ostindiska Kompaniet 1772.

Efter den indiska självständigheten 1947 blev Kutch Behar ett distrikt i delstaten Västbengalen.

Lista över maharajor i furstendömet

Se även
Lista över vasallstater i Brittiska Indien

Externa länkar
 Worldstatesmen - Koch Bihar

Historiska indiska stater

bn:কোচবিহার জেলা
hi:कूचबिहार
it:Distretto di Cooch Behar
nl:Cooch Behar (district)
Politisk geografi

Politisk geografi är den del av kulturgeografin som studerar jordens politiska indelning, särskilt med avseende på stater och statsgränser.

Se även
Lista över självständiga stater
Richfield, Wisconsin

Richfield är en liten stad i delstaten Wisconsin i USA.

Richfield ligger i Washington county, cirka 1 timme med bil från storstaden Milwaukee som är närmaste stora stad. Richfield ligger mycket nära den berömda katolska kyrkan Holy Hill, och man kan se kyrkan från nästan vartenda ställe man befinner sig på i Richfield.

Referenser 

Orter i Wisconsin
Washington County, Wisconsin
Norra Hammarbyhamnen

Norra Hammarbyhamnen är ett bostads- och hamnområde inom stadsdelen Södermalm i Stockholm.

Historik

Bostadsområdet ligger på ett gammalt hamn- och industriområde, och sträcker sig från Östgötagatan via Tullgårdsgatan, Vintertullstorget, Färgargårdstorget och Tegelviksgatan bort mot Nackagatan. Bostadsområdet uppfördes under 1980- och 90-talen. Stora aktörer var Riksbyggen, HSB, JM och Besqab och bland anlitade arkitekter märks Nyréns Arkitektkontor (Mandeln 2 och 3) och Brunnberg & Forshed arkitektkontor (Nektarinen 7). För detaljplanen svarade Stadsbyggnadskontorets planarkitekt Jan Inghe. Den första inflyttningen skedde i oktober 1981.

Norra Hammarbyhamnen, med undantag av kvarteret Hamnvakten, omfattas av projektet Hammarby sjöstad, men vanligen avses med det begreppet området inom stadsdelen Södra Hammarbyhamnen.

Innan bostadsområdet byggdes fanns på platsen hamnbyggnader och magasin, som numera är rivna. De sista hamnkranarna togs bort 1997. Längs kajen mot Hammarby sjö finns dock ännu ett industrispår kvar för järnvägen mellan Södra station och Saltsjöbanans station vid Slussen. Spåret har inte använts på många år. Från Barnängsbryggan går den avgiftsfria Hammarbyfärjan över till Lumabryggan vid Sickla kaj och Henriksdalshamnen.

Panoramabild

Se även
Södra Hammarbyhamnen
Hammarbyhamnen
Hammarby sjöstad
Tullgårdsskolan

Externa länkar

Södermalm
Kvevlax

Kvevlax (Koivulahti på finska) är en kyrkby i Korsholms kommun i Finland, 15 kilometer norrut längs riksväg 8 från Vasa. Kvevlax blev en självständig församling 1857 och var en egen kommun före sammanslagningen med Korsholm den 1 januari 1973.

Kvevlax har en skola (årskurs 1-6) och en förskola, samt ett eftis och även en löparbana, fotbollsplan och en skridskobana.Skidspår och utegym. Dessutom finns två matvarubutiker, en fiskebutik, en blombutik, ett bibliotek, frisör, grill, två bagerier, gym och en bank (Kvevlax sparbank).

Historia 
Kvevlax omnämns för första gången år 1440 i historiska källor. Då fastställde den tillfällige lagmannen i Österbotten, Olof Svärd, rågången mellan Kvevlax och Veikars vid tinget i Mustasaari socken. Eller som namnen då skrevs: mellan "Koiffuelaxboar" och "Witzekurcku" eller "Weickare". 

Vid flygolyckan i Kvevlax 1961 havererade ett flygplan av typen DC-3 och 25 personer omkom på grund av att piloterna druckit för mycket alkohol kvällen före flygningen. Detta är Finlands värsta flygolycka.

Sevärdheter
Kvevlax kyrka, byggdes 1692. Kyrkan har en predikstol från 1696, medan orgeln är betydligt yngre, införskaffades 1975.
Kvevlax UF-lokal invigdes 1949, men ungdomsföreningen bildades redan 1895. Den tidigare UF-lokalen brann ned vintern 1940. 
Minnesmärket över flygplanskraschen.
Moippe by, som med sina stengärdsgårdar är klassad som byggd kulturmiljö av riksintresse.

Källor

Externa länkar
www.kvevlax.com Webbplats om Kvevlax med diverse bilder och en karta från byn. Webbplatsen blev senast uppdaterad 2009.

Före detta finländska kommuner
Korsholm
Orter i svenska Finland
Naturgeografi

Naturgeografi är den naturvetenskapliga delen av geografin, i motsats till kulturgeografi, som är den samhällsvetenskapliga. Naturgeografin behandlar jordytans landformer och de processer som påverkar denna. 

Inom naturgeografin studeras fysisk geografi som behandlar berggrund, mark, terrängformer, vatten, väder och klimat och biologisk geografi som behandlar organismers geografiska fördelning över jordytan. Se även geovetenskap.

Uppdelning

Fysisk geografi 
Fysisk geografi är en sammanfattande benämning på de vetenskaper inom naturgeografin som studerar jorden (berggrund, mark, terrängformer, vatten och klimat), dess miljö och globala förändringar. Den fysiska geografin beskriver vilka processer som styr och hur dessa processer påverkar landskapsutvecklingen.

Geomorfologi 
Huvudartikel: Geomorfologi

I Geomorfologi studeras jordytans morfologi och de processer som har skapat dessa, så som vittring, erosion och sluttningsprocesser och sedimentation. Även olika landformer som rullstensåsar och moränryggar studeras. Denna inriktning har utvecklats och tagit intryck från både geologin och geografin.

Klimatologi 
Huvudartikel: Klimatologi

Klimatologi är studiet av klimatet på lokal, regional och global nivå. Detta innefattar allt från studiet av mikroklimatet på till exempel en vägsträcka för att minska väghalka till globala klimatförändringar. En central fråga för dagens klimatforskning är att klarlägga hur stor del av den globala klimatförändring som sker idag orsakas av mänsklig aktivitet.

Hydrologi 
Huvudartikel: Hydrologi

Inom hydrologin studeras förekomst och processer av vattnet på jordens landområden. Den tidigare termen hydrografi används idag enbart för kartläggningen av hav, sjöar och vattendrag. I Sverige studeras de fysikaliska aspekterna av sötvatten inom ämnet hydrologi och de biologiska och kemiska aspekterna inom limnologi. I andra länder är det vanligt att dessa vetenskapsgrenar behandlas tillsammans.

Oceanografi 
Huvudartikel: Oceanografi

Internationellt sett är oceanografi en benämning studiet av havens geologi, biologi, fysik och kemi. I Norden avgränsas ämnet oftare till att bara inbegripa de fysikaliska och kemiska egenskaperna och processerna. Fysisk oceanografi behandlar havets fysikaliska egenskaper och processer som temperatur och havsströmmar. Kemisk oceanografi studerar den kemiska sammansättningen av havet som salthalt och kvävets kretslopp.

Glaciologi 
Huvudartikel: Glaciologi

Inom glaciologi studeras glaciärer och inlandsisar samt egenskaper hos snö och is.

Biologisk geografi

Biogeografi
Huvudartikel: Biogeografi

I biogeografin studeras organismers geografiska fördelning över jorden. Faktorer som påverkar utbredningen kan till exempel vara naturkatastrofer, kontinenternas förflyttningar, fysiska barriärer, havsnivåförändringar, förändringar i klimat-, vegetations- och terrängförhållanden. Andra faktorer är organismernas förmåga att anpassa sig till rådande miljöförhållandenär.

Se även
 Projekt naturgeografi
 Erosion
 Vittring