kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Harry Roeck-Hansen

Harry Roeck-Hansen, ursprungligen Hansen, född 13 juni 1891 i Sankta Gertruds församling i Stockholm, död 8 augusti 1959 i Engelbrekts församling i Stockholm, var en svensk skådespelare, teaterdirektör och regissör.

Biografi 
Harry Roeck-Hansen var son till grosshandlaren Hans Friedrich Hansen och bror till Kurt Roeck-Hansen. han avlade studentexamen i Stockholm 1911 och studerade vid Dramatens elevskola 1911–1914. Han var engagerad vid Dramatiska teatern 1914–1917 och vid Lorensbergsteatern i Göteborg 1917–1919. Därefter ägnade han sig en tid åt affärsverksamhet, samtidigt som han hade en del tillfälliga engagemang som skådespelare. 1925–1927 var han förste regissör, skådespelare och konstnärlig ledare för Svenska teatern i Helsingfors och övertog 1927 ledningen för Blancheteatern som han drev till 1955. Han drev dessutom Djurgårdsteatern 1929, Folkteatern i Stockholm 1931 samt 1935–1936 tillsammans med Per Lindberg Vasateatern.

Han filmdebuterade 1917 i Georg af Klerckers film Ett konstnärsöde. Han kom att medverka i drygt 15 filmproduktioner. 

Han var gift 1919–1946 med skådespelaren Ester Roeck-Hansen och andra gången från 1946 med skådespelaren Ruth Stevens. 

Roeck-Hansen är begravd på Norra begravningsplatsen i Stockholm.

Filmografi i urval

Regi

Teater

Roller (ej komplett)

Regi (ej komplett)

Referenser

Noter

Källor

Externa länkar 
 
 

Svenska scenskådespelare
Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska teaterchefer under 1900-talet
Svenska teaterregissörer
Skådespelare från Stockholm
Regissörer från Stockholm
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1891
Avlidna 1959
Män
Svenska filmregissörer
Heimer

Denna artikel handlar om den forngermanske hjälten Heimer. Se också IF Heimer och Henrik Heimer.
Heimer eller Heme, isländska Heimir, är en forngermansk hjälte, som oftast nämns tillsammans med kämpen Vidga, och då denne återgår på den gotiske hjälten Vidigoia i förra hälften av 300-talet, torde också Heimer vara av gotisk börd. Den angelsaxiska dikten Widsið nämner Wudga och Hāma som gotiska kämpar mot hunnerna i Weichselskogen, vilken trakt var goternas äldsta kända bostad. Då Heimer och Vidga under sagans utveckling omväxlande förbands med de gotiska kungarna Ermanarik och Teoderik, uppfattades de alltmer som förrädare, och så skildras de i Didrikssagan. I Völsungasagan är Heimer fosterfar till Brynhild och i Ragnar Lodbroks saga fosterfar till Aslaug, Brynhilds dotter med Sigurd Fafnesbane. Han dolde barnet för fienderna i en harpa och vandrade som spelman, tills han vid Spangereid i Norge dödades under sömnen av Åke och Grima, som trodde harpan innehöll skatter.

Namnet Heimer 

Namnformen Heimer med accent 1 är en modernisering av det fornnordiska Heimir. Namnet Heimir är en ija‑stam, och skulle, om det fortlevt i svenska språket, ha haft formen Heme med ordslut på ‑e och accent 2; jämför Börje, som utvecklats ur fornsvenska Birghir. Formen Heimer har anslutits till a‑stammarna, som, om nominativändelsen ‑r bevarats i svenska (till exempel i ”slarver”), har accent 1 och svarabhaktivokalen ‑e‑. Formen Heimer uttalas i nutida svenska som om den återginge på ett enstavigt fornnordiskt Heimr, men den fornnordiska formen var tvåstavigt Heimir, vilket skulle ge accent 2 i nutida svenska.

Namnet Heme finns i Sverige belagt i sockennamnet Hemmesjö.

Källor

Referenser

Personer i islänningasagorna
Ugglan
Noak

Noak med alternativa stavningar Noach och Noack men med gemensamt uttal är  den äldre namnformer för bibelgestalten Noa och det på 2000-talet populära förnamnet Noah. De används som förnamn för män och vad beträffar Noack även som efternamn. Denn31 december 2022 var följande antal personer folkbokförda i Sverige med namnen:

 Noak: förnamn 263, tilltalsnamn 175
 Noach: förnamn  4, tilltalsnamn  2
 Noack: efternamn 66, förnamn 4, titlltalsnamn 2

Personer med förnamnet  Noach
 Noach Georg Dandenelle (1766–1849), svensk präst
 Noach Nystedt (1782–?), svensk tonsättare

Personer med efternamnet Noack
 Angelika Noack (född 1950), östtysk roddare
 Astrid Noack (1888–1954), dansk skulptör
 Hermann Noack – flera personer knutna till
 Hermann Noack Bildgisserei – tyskt konstgjuteri grundat 1897
 Kurt Noack (1893–1945), tysk tonsättare
 Robert Noack (född 1983), svensk sångare

Källor

Se även
 Noas ark (olika betydelser) – grensida
 Noaks ö – brittisk animerad Tv-serie för barn 1997–1999
 Gubben Noach – dryckesvisaav Bellam, omformad som barnvisa
 Noachis Terra – Noaks land, område på planeten Mars

Svenska förnamn
Mansnamn
Shaquille O'Neal

Shaquille Rashaun O'Neal, född 6 mars 1972 i Newark, New Jersey, även känd under smeknamnen "Shaq", "The Diesel" och "The Shaqtus" är en amerikansk före detta basketspelare och före detta rappare. Han spelade på positionen som center och är, med sina 2,16 m och 147 kg en av NBA:s tyngsta spelare någonsin.

Basketkarriär 

Shaquille O'Neal draftades 1992 som nr 1 av Orlando Magic. Han gjorde omedelbart succé i Orlando och lämnade laget för Los Angeles Lakers efter finalen 1995, då Orlando blev slagna av Houston Rockets med 4-0 i matcher.

År 1996 blev han utnämnd till en av de 50 bästa basketspelarna genom tiderna, trots att han då bara hade spelat fyra år i NBA.

Under början av 2000-talet ledde han sin klubb Los Angeles Lakers till tre raka NBA-mästerskap (2000, 2001 och 2002. Han blev dessutom utnämnd till finalens mest värdefulla spelare vid alla de tre vinsterna.

År 2006 vann Shaquille O'Neal ett nytt mästerskap med sitt Miami Heat. Han var otroligt värdefull för sitt lag när de nådde ända fram, dock var han inte stjärnan i Miami Heat utan spelade en hjälpande roll till Dwyane Wade.

Från 2010 fram till slutet av sin basketkarriär spelade Shaquille i Boston Celtics. Den 1 juni 2011 avslutade O'Neal sin karriär som basketspelare.

Internationellt
1994 ingick han i USA:s Dream Team II när de vann guld vid världsmästerskapet, som spelades i Hamilton och Toronto i Ontario i Kanada.

Vid sidan av basketen 
Han har även medverkat och producerat några kända filmer. Bland annat medverkar han i Scary Movie 4 (2006).

Han har även släppt fyra rapalbum.

Privatliv 
Shaquille O'Neal var gift med Shaunie Nelson mellan 2002 och 2009 och de fick fyra barn. Shaquille hade sedan tidigare ett barn tillsammans med sin exflickvän Arnetta Yardbourgh.

Lag 
Orlando Magic (1992–1996)
Los Angeles Lakers (1996–2004)
Miami Heat (2004–2008)
Phoenix Suns (2008–2009)
Cleveland Cavaliers (2009–2010)
Boston Celtics (2010–2011)

Meriter 

 VM-guld 1994
 OS-guld 1996
 Årets nykomling i NBA 1993
 MVP i grundserien 1999-2000 (en röst ifrån att vara den första helt eniga MVP:n)
 NBA-mästare 2000, 2001, 2002, 2006
 Mest värdefulle spelare spelare i NBA finalen 2000, 2001 och 2002

Diskografi

Referenser

Noter

Externa länkar 

 
 ShaqAttaq

Amerikanska basketspelare
Amerikanska olympiska guldmedaljörer
Olympiska guldmedaljörer 1996
Tävlande vid olympiska sommarspelen 1996 från USA
Tävlande i basket vid olympiska sommarspelen 1996
Män
Födda 1972
Spelare i Orlando Magic
Spelare i Los Angeles Lakers
Spelare i Miami Heat
Spelare i Phoenix Suns
Spelare i Cleveland Cavaliers
Levande personer
Personer från Newark, New Jersey
Alumner från Louisiana State University
Idrottare i LSU Tigers
Mikael VIII Palaiologos

Mikael VIII Palaiologos (grekiska: Μιχαήλ Η΄ Παλαιολόγος), född 1223, död 1282, bildade en ny dynasti i Kejsardömet Nicaea som den politiska eliten från Konstantinopel flytt till efter det fjärde korståget år 1204. 

Mikael VIII Palaiologos kunde år 1261 återerövra Konstantinopel från det Latinska riket och åter göra Konstantinopel till bysantinsk huvudstad. Han retirerade från Mindre Asien på grund av turkarna och dog år 1282.

Referenser

Födda 1223
Avlidna 1282
Nicaeas kejsare
Män
Henrik Heimer

Henrik Valentin Heimer, född 14 december 1866 i Östra Nöbbelövs församling, Kristianstads län, död 8 februari 1920 i Helsingborgs Maria församling, Helsingborgs stad, Malmöhus län,
var en svensk kompositör och musikdirektör.

Biografi
Heimer, som var son till en organist, avlade själv organistexamen i Lund 1883, musikdirektörsexamen vid Musikkonservatoriet i Stockholm 1892, musiklärarexamen där 1894 och organistexamen där 1897. Han var organist i Västra Karups och Torekovs församlingar 1885–98 och i Nyköpings östra församling 1898–1901, musiklärare vid högre allmänna läroverket i Skara 1899–1901 och vid högre allmänna läroverket i Helsingborg från 1901 och organist vid Sankta Maria kyrka i Helsingborg från 1904. Han utgav sång-, orgel- och pianokompostioner, bland annat musiken till Harald Jacobsons text Sverige är mitt allt på jorden.

Källor

Svensk biografisk kalender I. Malmöhus län (Gullberg, Hjalmar - Uggla, Torsten, utg., 1919), sid. 134f.

Externa länkar
På Statens musikbibliotek finns Heimers efterlämnade papper arkiverade.

Noter 

Svenska organister under 1800-talet
Svenska organister under 1900-talet
Svenska kyrkomusiker
Svenska musikpedagoger
Svenska klassiska kompositörer under 1800-talet
Svenska klassiska kompositörer under 1900-talet
Svenska musiker under 1800-talet
Svenska musiker under 1900-talet
Personer från Östra Nöbbelövs socken
Födda 1866
Avlidna 1920
Män
Ester Roeck-Hansen

Ester Linnéa Roeck-Hansen, omgift Stenhammar, ogift And, född den 12 augusti 1897 i Uddevalla, död 14 juni 1987 i Oscars församling i Stockholm, var en svensk skådespelare.

Ester Roeck-Hansen var dotter till maskinmästaren Karl Oskar Andersson. Efter genomgången folkskola utbildade hon sig i Göteborg i sång och teater för Lotten Seelig 1916–1918. Hon scendebuterade 1916 hos Axel Engdahl vid Folkteatern i Göteborg och stannade där till 1918. Samma år deltog hon i Nils Arehns turné och tillhörde Hjalmar Selanders sällskap vid Nya Teatern i Göteborg. Under de närmast följande åren studerade hon teater i Tyskland och England. År 1923 återvände hon till scenen och var då engagerad hos Ernst Eklund vid Komediteatern, Blancheteatern och Vasateatern, från 1927 tillhörde hon Blancheteaterns ensemble. Där gjorde hon bemärkta framträdanden bland annat som Eleonora i Påsk och Viola i Trettondagsafton. Hon filmdebuterade 1926 i Sigurd Walléns Dollarmillionen, och hon kom att medverka i drygt tio filmer. 

Ester Roeck-Hansen var gift 1919–1946 med skådespelaren och teaterchefen Harry Roeck-Hansen. Från 1969 till sin död var hon gift med arkitekten Ulf Stenhammar (1914–2005), son till arkitekten Ernst Stenhammar och skådespelaren Anna Flygare. Hon är begravd på Norra kyrkogården i Uddevalla.

Filmografi i urval

Teater

Roller (ej komplett)

Regi

Rollfoton

Referenser

Noter 
<references>

</references>

Källor 
 Kända Stockholmare, Israel Goldmann, Birgit Wennberg, IGO-Förlaget, Stockholm 1936.
 
 Östgötateaterns arkiv

Externa länkar 

Svenska scenskådespelare
Svenska skådespelare under 1900-talet
Mottagare av Litteris et Artibus
Personer från Uddevalla
Födda 1897
Avlidna 1987
Kvinnor
Sverige är mitt allt på jorden

Sverige är mitt allt på jorden är en fosterländsk svensk sång med text av Harald Jacobson, publicerad i diktsamlingen Fallande blad 1901, och musik av Henrik Heimer.

Se även
Folksångstävlingen

Källor

Externa länkar

Stamsånger
Svenska patriotiska sånger
Asterix drar i fält

Asterix drar i fält (fr. Astérix Legionnaire) är det tionde i en serie av klassiska seriealbum, skrivna av René Goscinny och illustrerade av Albert Uderzo, båda fransmän, vars huvudperson är den modige gallern Asterix. Serierna publicerades  30 november 1966–6 april 1967 som följetong i Pilote och kom ut som seriealbum på franska 1967. Den första svenska albumutgåvan trycktes 1971.

Handling 
Obelix beter sig konstigt – han äter bara två vildsvin och missar totalt att slå ner en romersk patrull. Först när Asterix, Miraculix och Obelix träffar en vacker ung galliska (Lillefix/Lillfixan) och Obelix inte får fram ett ord, förstår Miraculix och Asterix vad som står på – Obelix är kär. Tyvärr är hon redan förlovad med en stilig ung man som kämpar mot Julius Caesars trupper i främmande land. Obelix lovar att de ska hämta hem honom, och det enda sättet att göra det på är att ta värvning hos romarna.

Asterix och Obelix nästlar sig in bland romarna, men deras legionärsträning är hopplöst långsam, och de tvingas skynda på saker för att kunna komma iväg till striden. De omges av en udda kombination av egyptier, greker, goter och tolkar som prövar deras överordnade till max.

Kulturreferenser 
Piraterna råkar alltid illa ut i Asterix äventyr. I detta album lider de skeppsbrott två gånger. Serierutan som visar piraterna på en flotte efter deras skepp blivit sänkt första gången är en parodi på 1800-talsmålningen Medusas flotte. Nästa gång blir deras skepp förvisso inte sänkt, men de tvingas navigera upp på torra land.

På sidan 21 finner vi en vitsande belgier som tagit värvning i den romerska legionen, som har en hårtofs som är misstänkt lik en annan seriefigur, Tintin. Han nämner där en papegoja, vilket förmodligen syftar på den papegoja som Kapten Haddock får som gåva av Bianca Castafiore.

Den första översättningen till svenska av detta album gavs ut 1971. Senare gjordes en ny översättning som gavs ut under 1980-talet. Av dessa två översättningar anser vissa att den äldre översättningen är den bättre, med bättre flyt i språket och med korrektare svenska militära termer. Även vissa namn är olika i översättningarna. I den äldre heter den vackra galliska kvinnan "Lillefix", medan i den senare heter hon "Lillfixa". Egyptiern heter "Tennis" i den äldre versionen och "Setomatch" i den senare.

Referenser

Asterixalbum
Seriealbum 1967
Serieåret 1966
Serieåret 1967
Helle Winther

Ernst Gustaf Helle Winther, född 31 mars 1922 i Trelleborg, död 15 september 2005 i Stockholm, var en svensk barnskådespelare.
 
Winther var verksam mellan 1930 och 1938 och medverkade i 12 filmproduktioner.

Filmografi

Teater

Roller

Referenser

Externa länkar
 
 

Svenska barnskådespelare
Födda 1922
Avlidna 2005
Män
Personer från Trelleborg
Josefs stam

Josefs stam, en av Israels tolv stammar, härstammande från Josef, Jakobs son. I Egypten uppdelades Josefs stam i två stammar, Efraim och Manasse, med stöd av Jakobs välsignelse (1 Mos. 48:8-21).

Israels stammar
Josef
Set (gud)

Set eller Seth; (som också stavas som Setesh, Sutekh, Setekh och Suty), arabiska: ست; är en gud i egyptisk mytologi, bror till Osiris och Isis, son till Geb. 

Seth stod i motsatsförhållande till sin bror Osiris; Seth förknippades med den sterila öknen och Osiris med den bördiga nildalen. Rivaliteten mellan bröderna uppstod när deras far lät dela Egypten mellan dem, och Seths avund gjorde till slut att han mördade sin bror. I berättelsen om konflikten (återfinns bland annat i Jumilhac-papyrusen) beskrivs hur Seth lurade in sin bror i en blykista som han lät kasta i Nilen och hur Osiris maka Isis sedan jagas av Seth.

I denna konflikt kan man läsa in rivaliteten mellan olika makt- och kultcentra i det gamla Egypten. Seth var ursprungligen en gud som tillbads över hela landet, men undanträngdes av andra kulter till ett begränsat område i övre Egypten. I senare tillkomna berättelser beskrivs också hur Set strider med Horus, Isis son, om den egyptiska tronföljden. Till Sets försvar kan nämnas att han försvarade Ra mot ormen Apep.

Se även 
Myten om Osiris och Isis

Referenser

Gudar i egyptisk mytologi
Krigsgudar
Olga Andersson

Olga Teresia Andersson, född 1 oktober 1876 i Hedvig Eleonora församling, Stockholm, död 6 november 1943 i Stockholm, var en svensk skådespelare.

Biografi
Andersson var elev vid Operans balett i Stockholm 1885-1894, och var engagerad hos Albert Ranft från 1894. Bland hennes roller märks Lisa i Lycko-Pers resa, Miss Gardiner i Texas Jack, Nemea i Jorden runt på 80 dagar och Annie i Frans Hedbergs Hin och smålänningen. 1907-1912 verkade hon vid Dramaten i Stockholm, och under 1930- och 1940-talen turnerade hon mycket i folkparkerna.

Andersson filmdebuterade 1920 i Ragnar Rings kortfilm Herrskapet Stockholm ute på inköp. Hon kom att medverka i drygt 30 filmproduktioner.

Hon avled hastigt på 41:ans buss i närheten av Stureplan då hon var på väg till Oscarsteatern i Stockholm där hon medverkade i Tre valser. Sufflösen Gerda Boman fick rycka in och överta hennes roll.

Filmografi 

 1920 – Herr och fru Stockholm
 1925 – Hennes lilla majestät
 1926 – Fänrik Ståls sägner-del I
 1926 – Fänrik Ståls sägner-del II
 1927 – Hans engelska fru
 1927 – En perfekt gentleman
 1930 – Den farliga leken
 1933 – Giftasvuxna döttrar
 1933 – En melodi om våren
 1935 – Kanske en gentleman
 1935 – Flickornas Alfred
 1936 – På Solsidan

 1936 – Kvartetten som sprängdes
 1938 – Du gamla du fria
 1939 – Frun tillhanda
 1939 – Filmen om Emelie Högqvist
 1940 – Hennes melodi
 1942 – Fallet Ingegerd Bremssen
 1942 – Man glömmer ingenting
 1943 – I mörkaste Småland

Teater

Roller (ej komplett)

Referenser 
Källor
 Myggans nöjeslexikon, band 1 (Höganäs 1989)

Fotnoter

Externa länkar 

 
 

Svenska scenskådespelare
Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska skådespelare under 1800-talet
Skådespelare från Stockholm
Födda 1876
Avlidna 1943
Kvinnor
Land, du välsignade

"Land, du välsignade" är en svensk fosterländsk sång med text av Elisabet Björklund och musik av Ragnar Althén (1923). Den blev känd genom ett antal inspelningar av Jussi Björling, den senaste från 1959, och har långt senare spelats in i nya versioner av bland andra vikingarockgruppen Ultima Thule (2016). 2021 framförde Philip Jalmelid "Land, du välsignade" i samband med Riksmötets öppnande.

Sången ingår i samma nationalromantiska tradition som bland andra "Sverige" av Verner von Heidenstam och Wilhelm Stenhammar. Den ingick 1943–1949 i det urval av stamsånger som fastställts av Kungl. Maj:t för att läras in inom musikundervisningen vid alla landets skolor, och publicerades 1943 i 24:e upplagan av sångboken Sjung svenska folk!.

Sångens titel har återvänds i en rad sammanhang, exempelvis i första delen av Ragnar Casparssons memoarer från 1962 och Riksutställningars stora vandringsutställning från 1973. I båda fallen andas rubrikvalen ironi och kritisk distans, och detsamma gäller den bok med titeln Land du välsignade? som år 2001 gavs ut av SOM-institutet vid Göteborgs universitet.

Källor 

Svenska patriotiska sånger
Galen vetenskapsman

En galen vetenskapsman, galen professor eller galet geni är en arketypisk rollfigur i fiktiva berättelser. Figuren är nästan alltid en man, men även kvinnliga exempel förekommer. Förebilden är Victor Frankenstein ur romanen Frankenstein av Mary Shelley från 1818.

Den galne vetenskapsmannen är extremt intelligent, men har bristande moral och kan framstå som psykopatisk. De motiveras ofta av hämndbegär och arbetar oftast ensamma eller med en assistent. 

En galen vetenskapsman påminner om, men är inte helt lik, ett ondskefullt geni. Ondskefulla genier skiljer sig från galna vetenskapsmän genom att de förra är slugt beräknande, sadistiska och kan vara socialt kompetenta, medan de senare är asociala och mycket väl kan ha mänsklighetens bästa för ögonen, men kanske inte inser sina handlingars konsekvenser.

Galna vetenskapsmän i fiktion
 Baxter Stockman – Teenage Mutant Ninja Turtles
 Dexter – Dexters laboratorium
 Carl A. Rotwang – Metropolis (1927)
 Doktor Viktor von Doom – Marvel
 Dr. No – Agent 007 med rätt att döda
 Doktor Grym – Piff och Puff – Räddningspatrullen
 Doctor Heinz Doofenshmirtz – Phineas och Ferb
 Doktor Octopus – Spindelmannen
 Doktor Sivana – Captain Marvel
 Dr. Strangelove – Dr. Strangelove eller: Hur jag slutade ängslas och lärde mig älska bomben
 Dr Wily – Mega Man
 Karbunkle – Biker Mice from Mars
 Mr Freeze – Batman
 Poison Ivy – Batman. Utmärkande genom att vara galen vetenskapskvinna.
 Professor Farnsworth – Futurama
 The Sims, där "galen vetenskapsman" är det högsta yrket en spelfigur kan ha i vetenskapskarriären.
 Victor Frankenstein – Frankenstein
 Yuri – Command & Conquer: Red Alert 2
Duncan Jones

Se även
 Den virrige professorn

Källor

Stereotyper och arketyper
Victor Frankenstein (film)

Victor Frankenstein (även under titeln Terror of Frankenstein) är en svensk-irländsk skräckfilm från 1977 i regi av Calvin Floyd, som även producerat filmen och även skrivit dess manus tillsammans med Yvonne Floyd. Manuset baseras på Mary Shelleys roman Frankenstein från 1818.

Filmen har beskrivits som den Frankenstein-filmatisering som är mest trogen Shelleys roman.

Rollista (i urval) 
Leon Vitali - Victor Frankenstein
Per Oscarsson - Monstret
Nicholas Clay - Henry Clerval
Stacy Dorning - Elizabeth
Jan Ohlsson - William (Victors lillebror)
Olof Bergström - Victors far
Mathias Henrikson - Walton
Håkan Söderberg - Waltons far
Ruben Jonsson - Victors Farbror

Referenser

Externa länkar 
 

Filmer 1977
Irländska skräckfilmer
Svenska skräckfilmer
Engelskspråkiga filmer
Filmer i regi av Calvin Floyd
Frankenstein-filmer
Svenska filmer baserade på romaner
Irländska filmer baserade på böcker
Engelbrektsmarschen

Engelbrektsmarschen är en svensk fosterländsk sång med text av August Blanche och musik av Jacob Niclas Ahlström. Den ingick ursprungligen i det historiska skådespelet Engelbrekt och hans dalkarlar av Blanche. 

Sången var förr mycket populär, som numera delvis har fallit i glömska. Marschen ingick i "Engelbrekt och hans dalkarlar" som handlade om allmogeledaren och rikshövitsmannen Engelbrekt Engelbrektsson (ca 1390-1436), som hyllades som nationalhjälte i Engelbrektsvisan från 1470-talet, vars sista åtta strofer bildar Biskop Thomas frihetssång. En verklig kult av frihetshjälten Engelbrekt uppstod sedan visan publicerats 1828. Som ett led i denna Englbrekts-kult uppfördes Blanches skådespel på Kungl Teatern 1846. Från detta skådespel är numera endast Engelbrektsmarschen känd. Texten "Tågom fram uti striden för fädernesland" är av Blanche. Höjdpunkten på den utdragna hyllningen av Engelbrekt inträffade på 1930-talet med minnesfester, framförallt ett stort Engelbrektsjubileum i Dalarna midsommardagen 1934 med högtidstal av kronprinsen. 

Av gamla program och journalfilmer framgår att Engelbrektsmarschen förr var mycket vanlig vid nationella fester och manifestationer, men nu tycks ha förlorat sin ställning till förmån för tex  Marcia Carolus Rex. Under minnesfesterna vid riksdagens 500-årsjubileum 1935 förekom givetvis Engelbrektsmarschen, spelad av K 1:s musikkår vid riksdagens festmiddag på Grand Hotell den 28 maj mellan "Marcia Carolus Rex" och Stenhammars "Sverige". Då Engelbrektsstatyn vid Stockholms stadshus invigdes på Engelbrektsdagen den 27 april 1932 spelades bland annat Engelbrektsmarschen av Engelbrekts folkskolas gossorkester under H Isaksson. Marschens numera minskade förekomst kan möjligen hänga samman med försvinnandet av folkskolornas musikkårer på 1960-talet, vilka hade marschen i sin repertoar.

Melodin har även använts till flera andra sånger och visor. K.G. Ossiannilsson använde melodin till sin Ungdomsmarsch som skrevs 1903 och kom att användas flitigt inom Socialdemokratiska Ungdomsförbundet. Detta tills författaren blev nationalist och således lämnade Socialdemokraterna vilket resulterade att sången ströks ur tidens sångbok. Melodin har även använts till flera sånger inom den svenska nykterhetsrörelsen och i omskriven version av svenska nazister under andra världskriget.

Trots dess politiska användande belastades inte sången nämnvärt och förblev populär hos den breda allmänheten. Tecken på detta kan ses i att den antogs som Stockholms landstormsförbunds marsch, och sedan Hemvärnet kommit till 1940, fick den bilda melodi till Hemvärnssången ("För vårt hem, för vår bygd, för vårt fädernesland"). Sången har fått viss ökad popularitet bland Sverigedemokratiska kretsar där den ibland sjungs med sin originaltext. En version som spelats in är av det Sverigedemokratiskt sympatiserande bandet Ultima Thule.

Se även 
Engelbrektsvisan
Vill du våga en dust?

Källor

 Militärmusiksamfundet om Engelbrektsmarschen

Noter

Engelbrekt Engelbrektsson
Stamsånger
Svenska patriotiska sånger
Verk av August Blanche