kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Teateråret 1955



Händelser

Februari
 17 februari - Ingrid Bergman gästspelar på Stockholmsoperan i Claudels oratorium "Jean d'Arc på bålet" .

Okänt datum
Experimentteatern Studiescenen i Stockholm stänger och avslutar verksamheten.

Priser och utmärkelser
Thaliapriset tilldelas Max von Sydow

Årets uppsättningar

Okänt datum
Lars Berglunds pjäs Babels torn har urpremiär på Dramaten
William Inges pjäs Älska mig, flicka (Bus Stop) har svensk premiär på Alléteatern i Stockholm
Erland Josephsons pjäs Sällskapslek har urpremiär på Göteborgs Stadsteater
Ingmar Bergmans radiopjäs Trämålning från 1954 uruppfördes på scen på Malmö Stadsteater, den var till viss del förlaga till filmen Det sjunde inseglet 1957

Födda
8 juli - Lena Endre, svensk skådespelerska

Referenser

Externa länkar
Debet

Inom bokföring utgör debet den "aktiva" aspekten av en finansiell transaktion som handlar om hur pengarna används, medan kredit är den "passiva" aspekten som handlar om varifrån pengarna kommer. Med andra ord visar debet att pengar har förts till ett visst bokföringskonto, medan kredit visar att pengar har förts ifrån ett visst bokföringskonto.

Vid manuell bokföring är debet den vänstra sidan av ett så kallat T-konto. Vid maskinell bokföring betecknas debet ofta med "+" medan kredit betecknas med "–". Debetsidan i bokföringen visar tillgångar eller utgifter/kostnader (medan den motsatta kreditsidan visar eget kapital/skulder eller intäkter).

Att debitera innebär att i dubbel bokföring föra in en transaktion på debetsidan av ett konto.

Att debitera ett skuldkonto/eget kapital innebär att skulderna / egna kapitalet minskar.
Att debitera ett tillgångskonto innebär att tillgångarna ökar.
Att debitera ett intäktskonto innebär att intäkterna minskar.
Att debitera ett kostnadskonto innebär att kostnaderna ökar.

Referenser

Bokföring
Teateråret 1954



Priser och utmärkelser
Thaliapriset tilldelas Ingvar Kjellson
Operasångaren och konstnären Marianne Mörner tilldelades Litteris et Artibus

Årets uppsättningar

Februari 
18 februari - Herbert Grevenius pjäs Litet bo har urpremiär på Göteborgs stadsteater.

April 
Den absurda teatern kommer till Sverige när Hans Dahlin sätter upp Samuel Beckets I väntan på Godot på Uppsala Stadsteater. Rollerna som luffarna spelades av Ingvar Kjellson och Jan-Olof Strandberg, med Ernst-Hugo Järegård och Bengt Brunskog som Lucky och Pozzo.

December 
3 december - Herbert Grevenius pjäs Litet bo har Stockholmspremiär på Nya Teatern.

Okänt datum 
Siegfried Fischers pjäs Den glade skomakaren uruppfördes på Tantolundens friluftsteater i Stockholm
Ingmar Bergmans pjäs Trämålning uruppfördes som radioteater, den kom att framföras på scen 1955
Johann Wolfgang von Goethes pjäs Faust, der Tragödie zweiter Teil från 1832 uruppfördes på Schauspielhaus i Hamburg
Gunnar Falkås radiopjäs Friarannonsen eller Svekfull kärlek uruppförs i radio

Födda
26 februari - Stina Ekblad, finlandssvensk skådespelerska

Avlidna
4 juni - Jean de Létraz, 57, fransk dramatiker

Referenser

Externa länkar
Teateråret 1953



Priser och utmärkelser
Thaliapriset tilldelas Gertrud Fridh
Gun Arvidsson tilldelas Folkparkernas teaterstipendium

Årets uppsättningar

Januari
3 januari - Samuel Becketts pjäs "I väntan på Godot" har premiär i Paris .

Okänt datum
Eugene O'Neills pjäs Måne för olycksfödda med regi av Olof Molander har premiär på Dramaten,
Frederick Knotts TV-pjäs Slå nollan till polisen (Dial "M" for Murder) uppförds i Stockholm på Intima Teatern

Referenser

Externa länkar
Shelfis

Shelfis är en del av glaciäris som pressats ut i havet över kontinentalsockeln (shelfen) och därför flyter ovanpå havsvattnet. Man räknar en isplatta som shelfis när den höjer sig minst två meter över havsytan, men vanligtvis är den mellan 100 och  tjock. Shelfisen är platt och fri från spänningar. Då is bryts av från shelfisen (kalvning), kan mycket stora isberg, s.k. taffelisberg, bildas.

Till skillnad från havsis, vilken bildas på havsvattnet bildas shelfis på ankar-is som ligger på kontinentalsockeln.

De största shelfisytorna ligger i Antarktis men shelfis förekommer också vid norra Grönland.

 Ross shelfis, som täcker nära hälften av Rosshavet med en yta av ca .
 Filchner Ronne shelfis, som täcker en stor del av Wedellhavet med en yta av ca .
Båda har var för sig en yta som är ungefär som Sveriges yta.

Shelfis och packis 

Shelfis ska skiljas från packis. Den senare är is som förekommer i både arktiska och antarktiska farvatten som genom vindens och vågornas påverkan brutits sönder och packats ihop så att isflak hamnat på varandra eller kantställts. I polarområdena finns packisfält som kan bli över 7 m höga och  stora.

Referenser

Is
glaciologi
Teateråret 1952



Händelser

Okänt datum
Povel Ramel och Felix Alvo startar nöjesföretaget Knäppupp AB 
Karin Kavli blir chef för Göteborgs Stadsteater

Priser och utmärkelser
Thaliapriset tilldelas Jarl Kulle
Torsten Ralf utnämndes till hovsångare
Georg Årlin Malmö Thalia 1952  för "Whistler" i "Hederligt folk" ( Ab Påhls Choklad numera från Kvällsposten)

Årets uppsättningar
 2 mars - Pablo Picassos pjäs Åtrån fångad i svansen sätts upp av det ambulerande teatersällskapet The Living Theatre på Cherry Lane Theatre i Greenwich Village.

Okänt datum
Børge Müller och Arvid Müllers revy med regi av Stig Lommer Vi spelar igen ... uruppförs på Folkteatern i Stockholm

Externa länkar
Svärtinge

Svärtinge är en tätort i Norrköpings kommun och sedan 2020 även med mindre del i Finspångs kommun. Samhället ligger 10 km nordväst om Norrköping, längs riksväg 51 mot Finspång på den norra sidan av sjön Glan.

Befolkningsutveckling

Samhället
Tidigare fanns mest sommarstugor och mindre hus byggda på skogstomter i Svärtinge. Nu är permanentbostäder vanliga. Service som finns på orten är bland annat låg- och mellanstadieskola, fritidsgård, förskolor, kyrka, idrottsplats, elljusspår, badplats, butik, café, frisör, restaurang och idrottsförening.

Alldeles norr om Svärtinge finns en mängd mindre skogssjöar, varav vissa lämpar sig för såväl bad som fiske.

Noter 

Orter i Norrköpings kommun
Tätorter i Sverige
Orter i Finspångs kommun
Trimix

Trimix är andningsgas som består av olika blandningar av syre, kväve och helium som används som andningsgas vid teknisk dykning.

Syftet med att blanda helium i andningsgasen är att detta är betydligt mindre narkotiskt än kväve (och även syre) är. Därmed minskar risken för djupberusning. Helium blir heller inte giftigt vid förhöjda partialtryck, som syre blir. Dessutom är det lättare att andas under högt tryck. Man kan därför dyka betydligt djupare med trimix än med både luft och nitrox.
Ett annat syfte med trimix är att en liten del kväve i heliox motverkar HPNS (High Pressure Nervous Syndrome) genom att öka narkosverkan från andningsgasen.

Till nackdelarna hör att helium är dyrt och svårt att få tag på.

 
Helium
Dingersjö

Dingersjö är en tidigare tätort i Sundsvalls kommun med 856 invånare (2010). Sedan 2015 är orten en del av tätorten Kvissleby.

Befolkningsutveckling

Se även 
Njurunda socken

Noter

Externa länkar 
  - Dingersjö 1:67, MEDBORGARHUSET KUSTEN I STOCKVIK

Orter i Sundsvalls kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Njurunda tätortsområde
Dingtuna

Dingtuna är en tätort i Västerås kommun och kyrkbyn i Dingtuna socken.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Dingtuna finns Dingtuna kyrka, en skola årskurs F- 6, en kvarn, en pizzeria och ett äldreboende samt idrottsplatsen Tingsliden. Den gamla stationsbyggnaden härbärgerar sockengillet.

Antalet invånare ökade under 1960- och 1970-talen. Dingtuna har alltmer kommit att präglas närheten till Västerås. Dagpendlingen dit är betydande för alla åldersgrupper.

Kommunikationer
Dingtuna gamla stationshus invigdes 1876 ett par år efter att järnvägen Köping–Västerås tagits i bruk. Persontrafiken upphörde 1966 men återupptogs 1995. Förbindelserna numera är dock med Ludvika–Fagersta och Västerås och från nya perronger cirka 150 m väster om den gamla stationsbyggnaden.

Källor

Externa länkar 
 

Orter i Västerås kommun
Tätorter i Sverige
Diseröd

Diseröd, tidigare Romelanda, är en tätort i Kungälvs kommun och kyrkbyn i Romelanda socken.

Namnet
Byn i anslutning till kyrkan heter Diseröd, och är en ort i kommundelen Romelanda. Under en lång period användes båda dessa namn på orten, ibland även idag.

I dagligt tal benämns området från Kungälv till kommungränsen mot Lilla Edet som Romelanda medan själva orten benämns Diseröd. Man kan därför säga att orten Diseröd är en del av området Romelanda som ligger i Kungälvs kommun.

Namnet Diseröd stavades Disserödt 1568, Dijseröödh 1697 och blev normalstavat först 1811. Betydelsen av förleden Dis- kan härledas till kvinnonamnet Dīs eller Dīsa och efterleden -röd är en äldre, vanlig benämning på röjd plats, röjning (röd eller rud).

Befolkningsutveckling

Samhället
Romelanda kyrka ligger här.

Idrott
Föreningen Romelanda UF har sin anläggning Romevi i Diseröd.

Personer från orten
Komikern Björn Gustafsson är uppvuxen i Diseröd.

Källor 

Tätorter i Sverige
Orter i Kungälvs kommun
Heliox

Heliox är en andningsgas som är en  blandning av helium och syre (oxygen) som används som andningsgas vid teknisk dykning. Helium är dock en dyr gas. Därför används trimix i betydligt större utsträckning.

Andningsgas
Helium
ro:Heliox
Ekängen, Linköpings kommun

Ekängen är en tätort i Linköpings kommun vid sjön Roxen i Rystads socken.

Historia
Området bestod fram till början av 1900-talet av torp och små gårdar. Åren 1912-1914, under egnahemsrörelsen, såldes de första tomterna vid utgården Stensätter. Under 1920 och 1930-talen fick Linköpings välbärgade upp ögonen för Ekängen och många större sommarvillor uppfördes under denna tid. Med tiden ökade intresset för permanentboende i Ekängen. Efter att området flyttats från Åkerbo landskommun till Linköpings kommun 1971 började man arbeta med planlösningar för Ekängen. Området har sedan dess fått ett stadigt ökande invånarantal. 2003 startades en grundskola i Ekängen, Ekängsskolan. 2013 stod ytterligare en grundskola klar, Bärstadskolan. Bärstadskolan inrymmer årskurs FK till Åk 1. Annandag påsk 2012 invigde biskop Martin Modéus kyrkan S:t Martin i Ekängen .

Befolkningsutveckling

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 Ekängen, en bygd i förvandling - Ortsbor berättar om gångna tider Redaktörer Hans Agnarsson, Britt Bergström, Christina Dahlgren, KåGe Gunnarsson, Arne Henricson, Iris Nilsson, Björn Taberman

Orter i Linköpings kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Emtunga

För företaget, se Emtunga (företag).
 

Emtunga är en tätort i Vara kommun. I orten finns företaget Apply Leirvik Emtunga AB. Namnets ursprung är oklart, möjligen går det tillbaka på ett släktnamn och skulle då betyda ungefär 'de strävsamma'.

Befolkningsutveckling

Se även
Önums socken

Noter 

Tätorter i Sverige
Orter i Vara kommun
Enhagen-Ekbacken

Enhagen-Ekbacken är en av SCB avgränsad och namnsatt tätort i Västerås kommun, Västmanlands län. Tätorten omfattar bebyggelse i Enhagen och Ekbacken belägna sydväst om Västerås vid västra stranden av Västeråsfjärden.

Befolkningsutveckling

Se även
Västerås-Barkarö socken

Noter 

Orter i Västerås kommun
Tätorter i Sverige
Falerum

Falerum, tätort i Åtvidabergs kommun. Orten ligger i norra Småland (Tjust), men ingår sedan 1971 i Östergötlands län. Falerum är mest känt för sitt möbelvaruhus och sitt kläd- och skovaruhus, men här tillverkas även kök.

Befolkningsutveckling

Samhället
Stockholms diskontobank hade ett kontor i Falerum. Kontoret var beläget i en villa på Uknavägen 50. Denna bank övertogs av Göteborgs bank år 1917. År 1949 övertogs Göteborgsbankens kontor av Skandinaviska banken. SE-banken avyttrade kontoret i Falerum år 1981.

I samhället finns ett räddningsvärn inom Räddningstjänsten Östra Götaland.

Se även
Gärdserums socken

Noter 

Orter i Åtvidabergs kommun
Tätorter i Sverige
Fagersanna

Fagersanna är en tätort i Tibro kommun vid Örlens strand. Fagersanna ligger cirka 10 km från Tibro.

Befolkningsutveckling

Samhället
Centrum består av stationsbadet och en matbutik som är en Obemannad butik, öppet dygnet runt. 

Fagersanna hade tidigare en järnvägsstation på Karlsborgsbanan som öppnade för trafik år 1876. År 1986 lades persontrafiken på järnvägen ner. Stationshuset finns ännu kvar (år 2021).

Idrott
I samhället finns fotbollsklubben Fagersanna IF som har sin hemmaarena, Fagervi IP, i Björkhult.

Se även 
Ransbergs socken

Noter 

Tätorter i Sverige
Orter i Tibro kommun
Filsbäck

Filsbäck är en tätort belägen sex kilometer öster om Lidköping. Det är ett villasamhälle beläget intill Vänern i Sävare socken.

Historia 
Filsbäck har fått sitt namn efter Filsbäcken som flyter genom området. Filsbäcken har runnit som ett undanskymt lopp genom tät vegetation och kan därför ha fått sitt namn från fornvästnordiskans ord fylsn som betyder "gömställe".

Två domarringar finns öster om Filsbäck på Filsbäcks gårds ägor. Den ena består av 8 stora gråstensblock som bildar en 16 meter i diameter stor ring. Den andra stensättningen har 9 stenar inklusive en bautasten. I närheten har även urnegravar med brända ben, kol och aska påträffats. Gamla kungagravar ska också finnas i anslutning till ringarna.

Filsbäcks gård har anor tillbaka till medeltiden och är närmare 600 år gammal. Den omnämns i skrifter som säteri redan år 1371, då riddaren Leho Offradson ägde gården efter att ha övertagit den efter sina föräldrar. På 1870-talet fanns ungefär tjugo torp och backstugor runt gården, bl.a. Helde och Ravelstorp.

I början av 1900-talet byggdes sommarstugor i Filsbäck.

Befolkningsutveckling

Samhället 
Filsbäck består av två villaområden, kallade "Gamla området" och "Nya området", som ligger på varsin sida av Stenåsvägen. "Gamla området" byggdes på 1970-talet och "Nya området" några år senare och består till viss del av kedjehus. I "Gamla området" lever gamla torpnamn kvar som gatunamn som till exempel Stenåsvägen, Smedtorpsvägen, Myråsvägen och Raveltorpsvägen. Nya området har båtliv och vatten i gatunamnen som Paddelvägen, Kanotvägen, Simvägen, Dykvägen, Jollevägen osv. 

Filsbäcks gård ligger i Filsbäck liksom Fritztorp, Johannesbacken och Lilla Hyn.

Invid orten finns en badplats innerst i Kinneviken och en camping.

Kommunikationer
Filsbäck har en station på Kinnekullebanan.

Sport 
Filsbäcks golfbana är en 12-hålsbana. Det finns även luftgevär- och elektronskyttebana på området. Det finns även en större golfbana i Filsbäck, öster om samhället.

Noter

Externa länkar
 Filsbäcks intresseförening

Tätorter i Sverige
Orter i Lidköpings kommun
Finkarby

Finkarby är en tätort i Nykvarns kommun. Orten är belägen mellan Södertälje och Strängnäs i norra Sörmland. Finkarby ligger på det smala landområdet mellan Svealandsbanan/E20 och Gripsholmsviken i Mälaren. I närheten ligger Taxinge-Näsby slott. I Finkarby finns både åretruntboende och sommargäster.

Befolkningsutveckling

Se även
Taxinge socken

Noter 

Orter i Nykvarns kommun
Tätorter i Sverige
Tidigare småorter i Sverige
Fiskebäckskil

Fiskebäckskil är en tätort i Lysekils kommun, belägen på Skaftö i Bohuslän på södra sidan av Gullmarns mynning, mittemot Lysekil.

Historik

Samhället har sedan 1500-talet vuxit fram som fiskeläge på Skaftölandet, på västra sidan av en djupt inskuren havsvik ("kil" på gammal bohuslänska). På östra sidan av samma vik ligger fiskeläget Östersidan, som uppstod som ett "systersamhälle" till Fiskebäckskil och nu är en del av tätbebyggelsen.

Under det expansiva 1800-talet omvandlades det till ett burget skepparsamhälle, med Bohusläns största fraktflotta. När lönsamheten minskade inom skeppsfrakten började man inrikta sig på det framväxande badortslivet, och samhället har under 1900-talet alltmer blivit en renodlad sommarort. 

Fiskebäckskil var beläget i Morlanda socken/Fiskebäckskils socken, senare i Skaftö socken och orten ingick efter kommunreformen 1862 i Fiskebäckskils landskommun. I denna inrättades för orten 29 januari 1886 Fiskebäckskils municipalsamhälle som upplöstes 31 december 1951 när landskommunen uppgick i Skaftö landskommun.

Befolkningsutveckling

Samhället 
Klubbans biologiska station, som drivs av Uppsala universitet, ligger på Östersidan. 

Kristinebergs marina forskningsstation, grundades på orten 1877 av Kungliga Vetenskapsakademien.

Kända personer 
Ortens mest berömda profil var Carl Wilhelmson. Han föddes 1866 som son till en styrman och blev en känd konstnär. Carl Wilhelmsons villa med ateljé kan beskådas än i dag och han är begravd utanför Fiskebäckskils kyrka.

Bildgalleri

Källor

Noter

Vidare läsning

Videoproduktion

Externa länkar

Orter i Lysekils kommun
Tätorter i Sverige
Fiskelägen
Tidigare småorter i Sverige
Fjärås kyrkby

Fjärås kyrkby är en tätort i Kungsbacka kommun i Hallands län och som namnet säger, kyrkby i Fjärås socken.

Befolkningsutveckling

Samhället
I Fjärås centrum finns främst villakvarter och man har betydande utpendling, främst till Kungsbacka och Göteborg. Det finns bland annat en vårdcentral (invigd 2006), livsmedelsaffärer och ett fritidscenter med simhall. Utbildning bedrivs i de två grundskolorna Bräckaskolan (klass 0-5) och Smedingeskolan (klass 6-9).

Fjärås kyrka ligger uppe på Fjärås bräcka i södra delen av Fjärås kyrkby.

Källor

Noter

Orter i Kungsbacka kommun
Tätorter i Sverige
Flisby

Flisby är en tätort i Nässjö kommun i Jönköpings län, kyrkort i Flisby socken. 

Orten förlorade 2015 sin status som tätort på grund av att folkmängden gått ner till under 200 invånare. 2018 var den åter över 200 invånare och blev åter klassad som tätort.

Orten ligger utmed Södra stambanan men inga tåg stannar här längre.

Befolkningsutveckling

Föreningar
Aktiva föreningar i Flisby är Flisby Amatörerna, Flisby Samhällsförening, Flisby Bygdegårdsförening, Flisby Sportklubb, Flisby Skytteförening, Röda Korset, Flisby LRF och Flisby Hembygdsförening

Noter 

Orter i Nässjö kommun
Tidigare småorter i Sverige
Tätorter i Sverige
Fornåsa

Fornåsa är en tätort i Motala kommun och kyrkby i Fornåsa socken, på Östgötaslätten söder om sjön Boren.

Strax söder om Fornåsa finns byn Boberg som var Bobergs härads första tingsställe.

Befolkningsutveckling

Samhället
Tätorten breder ut sig väster om Fornåsa kyrka, längs vägen mellan Motala och Berg. Gatunamnet "Järnvägsgatan" påminner att Mellersta Östergötlands Järnväg (invigd 1897) har haft en station här.

Noter 

Orter i Motala kommun
Tätorter i Sverige
Fotö

Fotö är en ö och tätort i Öckerö kommun i Göteborgs norra skärgård. 

På ön växer idegranen, lokalt benämnd barlind. På östra sidan av Fotö finns en badplats, och sydsidan hyser en skyddad hamn. Från öns högre delar kan Vinga ses vid klar väderlek.

Befolkningsutveckling 
Den tidigast kända, permanenta bosättningen på Foto härrör sig från 1600-talet. En Lars Pedersson (1635-1695) var då gift med en kvinna som hette Berta. De hade fyra barn. Troligen fanns boplatsen i närheten av den nuvarande "gamla hamnen." 

År 1880 uppgick befolkningen till 98 invånare, år 1900 till 166, år 1920 till 221 och år 1940 till 243. Bostadsbyggandet växte från den gamla hamnen mot nordost, främst marken i dalgångarna. Så var det fram till början av 1960-talet. Genom att en väg anlades till bryggan vid Annasten - mitt emot Hönö Klova - utvecklades byggandet kraftigt. Den nya fiskehamnen på Söö-holmen samt färjeförbindelsen, kom också till på 1960-talet. Samtidigt drogs det en väg över berget, vilket skapade en helt ny bostadsbebyggelse. På 1980-talet expanderade bebyggelsen till området söder om Söö-sundet.

Kommunikationer
Fotö har broförbindelse till Hönö genom Fotöbron, som invigdes 1993.
Även bussar går från Fotö till färjeläget vid Hönö Pinan, som i sin tur är förbundet med Hisingen genom en tätt trafikerad bilfärjeled.

Sevärdheter 
Ödekyrkogården på ön Klätten är en begravningsplats från 1500-talet. På platsen begravdes sjömän, som förts iland för att gravsättas. Klätten låg längs en av Nordeuropas viktigaste handelsleder och Klätthamnen var en ankarplats för avtagsleden in mot Göteborg.

På Söö norr om Fotö finns flera tomtningar från tidig medeltid eller högmedeltid, vilka användes av fiskare under många generationer. Genomförda arkeologiska undersökningar gav ganska få fynd, men bland fynden fanns flinta, brända däggdjursben, järnfragment och ett knivblad av järn.

Fotös gamla hamn är en veckar plats för turister att promenera kring och i Fotös nya hamn kan man spana på öns fiskeflotta.

Fotö i TV
Under sommaren 2010 spelade SVT in sin 12 avsnitt långa serie Svaleskär på ön.

Se även
Öckerö socken

Noter

Vidare läsning

Externa länkar 

Orter i Öckerö kommun
Bohusläns öar
Öar i Öckerö kommun
Tätorter i Sverige
Fredriksdal, Nässjö kommun

Fredriksdal är en tätort i Nässjö kommun i Jönköpings län.

Historia
När järnvägen Halmstad – Nässjö öppnats 1882 beslutades att en station skulle anläggas vid Sjöafall beläget mellan Nässjö och Malmbäck.
Kungen Oscar II som hade kopplingar till Fredriksdals Säteri beslutade att stationen skulle namnges Fredriksdal.
Fredriksdals station invigdes 1898 och lades ner 1967. 

På Granön i den närbelägna Fredriksdalasjön går gränsen mellan Njudung och Tveta.

Befolkningsutveckling

Se även
Barkeryds socken

Referenser

Externa länkar
sida om orten

Orter i Nässjö kommun
Tätorter i Sverige
Svenska Akademiens teaterpris

Svenska Akademiens teaterpris instiftades i samband med Kungliga Dramatiska Teaterns 175-årsjubileum år 1963. Priset utdelas av Svenska Akademien som belöning till scenartister, regissörer och dramatiska författare. Prisbeloppet är 75 000 kronor (2019).

Pristagare i urval

1963 – Alf Sjöberg
1964 – Inga Tidblad
1965 – Elisabeth Söderström
1966 – Agne Beijer
1967 – Ingen utdelning 
1968 – Max von Sydow
1969 – Ulf Palme
1970 – Kent Andersson, Bengt Bratt
1971 – Ingen utdelning 
1972 – Anders Ek
1973 – Stig Torsslow
1974 – Jan-Olof Strandberg 
1975 – Gunn Wållgren och Lena Nyman
1976 – Mariane Orlando och Birgit Cullberg
1977 – Georg Rydeberg
1978 – Olof Widgren
1979 – Irma Christenson
1980 – Ulla Sjöblom och Georg Funkquist
1981 – Karin Kavli
1982 – Herbert Grevenius
1983 – Allan Edwall
1984 – Michael Meschke
1985 – Keve Hjelm
1986 – Margareta Hallin
1987 – Erland Josephson
1988 – Ingvar Kjellson
1989 – Nils Poppe
1990 – Peter Oskarson 
1991 – Anita Björk 
1992 – Jan Malmsjö
1993 – Margaretha Krook
1994 – Jarl Kulle
1995 – Ernst-Hugo Järegård
1996 – Sif Ruud
1997 – Per Verner-Carlsson 
1998 – Sören Brunes 
1999 – Lena Endre 
2000 – Sven Lindberg 
2001 – Björn Granath 
2002 – Gunnel Lindblom 
2003 – Suzanne Osten
2004 – Ingvar Hirdwall
2005 – Staffan Göthe
2006 – Krister Henriksson
2007 – Stina Ekblad 
2008 – Mats Ek
2009 – Agneta Ekmanner 
2010 – Pernilla August 
2011 – Staffan Valdemar Holm och Bente Lykke Møller
2012 – Suzanne Reuter 
2013 – Karl Dunér
2014 – Iwar Wiklander
2015 – Thommy Berggren
2016 – Sven Wollter
2017 – Rikard Wolff
2018 – Hans Klinga
2019 – Ann Petrén
2021 – Marie Göranzon
2022 – Peter Andersson

Referenser

Noter

Externa länkar 
Fullständig förteckning över Akademiens priser

Svenska teaterpriser
Svenska Akademien
Priser och utmärkelser instiftade 1963
Frändefors

Frändefors är en tätort i Vänersborgs kommun, Dalsland och kyrkbyn i Frändefors socken.

Frändefors IF har ett herrlag i fotboll som 2023 spelar i div 6 Dalsland.

Befolkningsutveckling

Noter 

Tätorter i Sverige
Orter i Vänersborgs kommun
Frödinge

För livsmedelsföretaget med samma namn, se Frödinge Mejeri.

Frödinge är en tätort i Vimmerby kommun i Kalmar län, kyrkort i  Frödinge socken.

Orten är kanske mest känd för Frödinge Mejeri AB som gör ostkakor, tårtor och dessertpajer. 160 personer är anställda av företaget.

Frödinge kyrka är en sevärdhet. På orten finns också ett sågverk med 33 anställda.

 Befolkningsutveckling 

 Noter 

Externa länkar
 Frödinge i Carl Martin Rosenberg: Geografiskt-statistiskt handlexikon öfver Sverige'', Stockholm 1882-1883

Orter i Vimmerby kommun
Tätorter i Sverige
Fröjered

Fröjered är kyrkbyn i Fröjereds socken och en småort i Tidaholms kommun, Västra Götalands län.

Fröjereds kyrka ligger här.

I Fröjered finns en skola med dagis och grundskola till årskurs 6.

Källor 

Orter i Tidaholms kommun
Småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Västra Götalands län