kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Luc Alphand

Luc Alphand, född 6 augusti 1965 i Briançon, Frankrike, är en fransk före detta alpin skidåkare som sedermera började med rally. Han vann den alpina världscupen 1997. Alphands största merit i rally är segern i Paris–Dakar-rallyt 2006.

I juni 2009 skadades han allvarligt vid en motorcykeltävling i Frankrike, varpå han avslutade motortävlandet. Han är far till  Estelle Alphand, som tävlar för Sverige i den alpina världscupen.

Källor

Fotnoter

Franska idrottare under 1900-talet
Franska idrottare under 2000-talet
Franska rallyförare
Franska alpina skidåkare
Män
Födda 1965
Levande personer
Personer från Briançon
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1988 från Frankrike
Tävlande i alpin skidåkning vid olympiska vinterspelen 1988
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1992 från Frankrike
Tävlande i alpin skidåkning vid olympiska vinterspelen 1992
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1994 från Frankrike
Tävlande i alpin skidåkning vid olympiska vinterspelen 1994
Neglinge

Neglinge är ett bostadsområde inom Saltsjöbaden, Nacka kommun, Stockholms län. Området hörde ursprungligen till godset Erstavik och förvärvades år 1891 av finansmannen K.A. Wallenberg i syfte att bilda ett villasamhälle som sedermera kallades Saltsjöbaden. 

Neglinge gränsar i norr till Igelboda, i söder till Tattby, i väster till Ljuskärrsberget och i öster till Baggensfjärden. Mitt i området ligger Neglingeviken (även kallad Neglingemaren), som är en utlöpare av Baggensfjärden.

Historia
Namnet härrör från en by med tre gårdar (Östergården, Mellangården och Västergården) som lydde under Erstaviks fideikommiss och som första gången nämns i skrift 1369. Delar av byns bebyggelse står fortfarande kvar medan Västergården har givit plats åt Saltsjöbadens köpings kommunalhus från Saltsjöbadens tid som självständig köping 1909-71.

Station för Saltsjöbanan

I Neglinge har Saltsjöbanan en station och här ligger Neglingedepån, där banans vagnhall och trafikledning är placerad. Avståndet till station Slussen är 14,0 kilometer.

Referenser

Externa länkar

Saltsjöbaden
Verbano Cusio Ossola

Verbano Cusio Ossola är en provins i regionen Piemonte i Italien. Verbania är huvudort i provinsen.

Provinsen skapades 1992 genom en delning av provinsen Novara.

Administration 
Provinsen Verbano Cusio Ossola är indelad i 74 comuni (kommuner). Alla kommuner finns i lista över kommuner i provinsen Verbano-Cusio-Ossola.

Källor 

Provinser i Piemonte
Klingavälsån

Klingavälsån (Klingavallsån, Klingvallsån, Klingaå) är ett vattendrag i södra delen av Skåne, biflöde till Kävlingeån.

Det finns två naturreservat i Lunds och Sjöbo kommuner: Klingavälsån-Karup, Klingavälsåns dalgång och Vombs ängar.

Längden var tidigare 37 kilometer men efter rätning av fåran under 1830-talet är den nu något kortare. Fåran gjordes åter meandrande 2014. Avrinningsområdet är 240 km². Utflödet varierar mellan 0,5 m³/s under sommaren och 10 m³/s under vintern. Medelvattenflödet under året är 2,2 m³/s.

Klingavälsån utgör avlopp för Sövdesjön, söder om Sjöbo, men avvattnar genom denna även Snogeholmssjön och Ellestadssjön. Dessutom får ån vatten från en mängd mindre biflöden som strömmar ner från Romeleåsen i söder. 

Från Sövdesjön rinner ån huvudsakligen i nordvästlig riktning tills den viker av norrut över Vombs ängar och flyter ut i Kävlingeån. 

Väster om Ilstorp har ån ett mycket meandrande lopp med rikt fågelliv.

Hela åns lopp inklusive Sövdesjön är skyddat genom Ramsarkonventionen.

Vattendrag i Sjöbo kommun
Vattendrag i Skåne
Ramsarområden i Sverige
Kävlingeåns avrinningsområde
Solsidan

Solsidan kan syfta på:

Platser
Solsidan, Ekerö kommun – en tätort i Stockholms län
Solsidan, Nacka kommun – ett villaområde i Saltsjöbaden, Stockholms län
Solsidan, Båstads kommun – ett fritidshusområde söder om Torekov i Båstads kommun
Solsidan (kraftverk) - ett solcellskraftverk nära Tvååker i Varbergs kommun

Kommunikationer
Solsidans station – en station på Saltsjöbanan i Solsidan, Nacka kommun

Media
Solsidan (TV-serie) – en svensk komediserie på TV4
Solsidan (film) –  en svensk komedifilm från 2017

Begrepp
Solsidan (metafor) – som metafor för välbärgad förort etc.

Se även
 På Solsidan

Referenser
Solsidan, Nacka kommun

Solsidan är ett villaområde och en station för Saltsjöbanan i Saltsjöbaden, Nacka kommun. Bebyggelsen uppfördes huvudsakligen under 1930- till 1950-talen. TV-serien Solsidan från 2010 utspelar sig i området.

Historia och bebyggelse
De centrala delarna av Solsidan täcker de forna inägorna hos hemmanet Vårgärdet. Det är tidigast belagt i skrift 1587 (Wårdkerr) men låg öde redan på 1720-talet. Därav kommer namnet på havsviken Vårgärdssjön och Vårgärdsvägen. Gårdens bebyggelse låg i sluttningen söder om nuvarande järnvägsstationens plats. 

Solsidan började bebyggas kort efter 1910. Huvuddelen av bebyggelsen uppfördes under 1930- till 1950-talen. Karaktäristiskt för Solsidan är den bergiga terrängen och de branta sluttande sjötomterna. I området finns påkostade villor med tidstypisk karaktär som med tiden kompletterats med modernare bebyggelse. I Solsidan finns exempel på Sveriges främsta villaarkitektur från olika tidsperioder. Flerbostadshus längs Skyttevägen i kvarteret Vaxskivlingen och bostadshus med butik i bottenvåningen i kvarteren Visthusboden uppfördes 1952-1954 efter ritningar av Erik och Tore Ahlsén.

Järnvägsstationen

Strax intill gårdsbebyggelsen Vårgärdets tidigare placering ligger ändstationen på Saltsjöbanans grenbana Igelboda-Solsidan.

Referenser

Saltsjöbaden/Fisksätra
Krigsåret 2004



Pågående krig
Afghanistankriget (2001-)

Darfurkonflikten (2003-)

Irakkriget (2003–)
Irak på ena sidan
USA, Storbritannien med flera på andra sidan

Händelser

Januari
1 – Håkan Syrén efterträder Johan Hederstedt som svensk ÖB efter årsskiftet.
26 – Folkmordskonferensen inleds i Stockholms folkets hus samt Norra latins konferenscenter i Stockholm, och samlar 50 länder i dagarna tre.

Februari
Februari - Oroligheter i Haiti, näst intill inbördeskrig.

Mars
29 – Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Rumänien, Slovakien och Slovenien inträder i NATO.

April
7 – 25 personer dödas i Falluja då USA går till hårt anfall i Irak.

Maj
2 – Tidningsbilder visar hur amerikansk och brittisk militär torterar och förnedrar irakiska fångar i Abu Ghurayb-fängelset.

Juni
6 – Tyskland deltar på 60-årsminneshögtiden för Dagen D, vilket ses som en "Försoninens gest".
13 – Två stridsbåtar kolliderar nordost om Sollenkroka i Stockholms skärgård, och två värnpliktiga dödas.

September
1 - Tjetjenska separatister attackerar en skola i Nordossetien; gisslandramat i Beslan.

November
7 - Slaget om Falluja inleds i Irakkriget.
25 november – Tjeckiens första 14 beställda JAS 39 Gripen levereras vid en ceremoni i Linköping.

December
21 – 22 personer dödas och 60 skadas då en amerikansk armébas angrips vid ett bombdåd i Mosul.
27 - I Vanda i Finland inleds fredsförhandlingar mellan Indonesiens regering och gerillan Gerakan Aceh Merdeka för att göra slut på oroligheterna i regionen Aceh i Indonesien.

Avlidna
22 mars – Ahmad Yassin, 67, Hamas grundare (dödad av israeliska helikoptermissiler).
17 april – Abd al-Aziz, Hamasledare (dödat av israelisk helikoptermissil i Gazaremsan).

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Krigsåret 2005



Pågående krig
Afghanistankriget (2001-)

Darfurkonflikten (2003-)

Irakkriget (2003–)
Irak på ena sidan
USA, Storbritannien med flera på andra sidan

Händelser

Mars
15 - Förintelsemuseet Yad Yashem Holocaust Memorial invigs i Jerusalem.

April
26 - Syrien tar hem sina sista soldater från Libanon, där man haft militär sedan 1976.

Maj
9 – 60 stats- och regeringschefer samlas på Röda torget i Moskva för att fira 60-årsminnet av andra världskrigets slut i Europa.

Juni
1 – Ett JAS-flygplan haverar klockan 09.30 lokal tid utanför Utklippan söder om Karlskrona, och piloten skjuter ut sig i katapultstolen och räddas med helikopter. Haveriet är det fjärde i JAS historia.
2 – En 10 år gammal amatörfilm visas i serbisk TV. Videon visar hur medlemmar ur milisstyrkan Skorpionerna för ner sex utmärglade muslimska män från militärfordon.
8 – Ett regeringsbeslut i Sverige om att satsa 750 miljoner SEK på nytt stridsflygplan stoppas i sista sekund efter hätsk debatt.

Juli
11 juli – 10-årsjubileet över massakern i Srebrenica uppmärksammas. På plats samlas efterlevande, anhöriga och politiker.

Oktober
13 oktober – Vid våldsamma strider i Naltjik i södra Ryssland går minst 200 rebeller till angrepp mot polisstationer och andra myndighetsbyggnader, och minst 70 personer dödas.

November
25 november – Två soldater ur Svenska Utlandsstyrkan i Mazar-i-Sharif i nordvästra Afghanistan dödas av en fjärrutlöst sprängladdning. Sedan 1948 har 72 svenska militärer dödats i utlandstjänst.

December
27 - Den indonesiska gerillan Gerakan Aceh Merdeka har upplöst sin militära gren efter fredsavtalet med Indonesiens regering. 29 års gerillakrig är därmed slut.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Ambrosiansk sång

Ambrosiansk sång kallas den typ av sång som användes under medeltiden i den ambrosianska liturgin. Den har fått sitt namn ifrån biskop Ambrosius av Milano (340-397). Han har troligen inte så mycket skapat ny sång som ordnat den gudstjänstsång som redan fanns. Liksom den senare utformade gregorianska sången är den ambrosianska enstämmig och vilar på samma grundvalar som den förra. Dock är melismatiken rikare. Det är inte ovanligt med vokaliser på omkring 200 noter. Däremot är psalmodin som Ambrosius använde enklare än den gregorianska.

Ambrosiansk sång används fortfarande i Milano, i något modifierad form.

Se även
Kyrkokör

Referenser

Tryckta källor

Körsång

it:Rito ambrosiano#Il canto ambrosiano
Krigsåret 1976



Pågående krig
Inbördeskriget i Libanon (1975-1990)

Händelser

Januari
14 - MPLA besätter flera strategiskt viktiga platser i FNLA-kontrollerade norra Angola.
22 - Alla parter i inbördeskrigets Libanon enas om vapenvila.

Februari
8 - 14 brittiska legosoldater i inbördeskrigets Angola uppges ha avrättats av sina befäl för att ha vägrat lyda order.
14 - MPLA erövrar Huambo  i Angola.

Mars
14 - Thailand förklarar att USA måste lämna sina baser i Thailand inom två månader.

Juni
1 juni - Syrien drar sig in i Inbördeskriget i Libanon.

Juli
4 - Ett israeliskt kommando fritar kapade flygpassagerare i Uganda; Operation Entebbe.
1 juli - Svenska flygvapnet firar 50-årsjubileum.

Augusti
5 augusti - Mohammed Nur Sadd, sudanesisk tidigare brigadgeneral avrättas.

December
24 - I regionen Aceh i Indonesien förklarar gerillan Gerakan Aceh Merdeka Aceh som en självständig stat. Oroligheter utbryter.

Avlidna
24 mars - Bernard Montgomery, 88, brittisk fältmarskalk under andra världskriget.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Krigsåret 2006



Pågående krig
Afghanistankriget (2001-)

Darfurkonflikten (2003-)

Irakkriget (2003–)
Irak på ena sidan
USA, Storbritannien med flera på andra sidan

Libanonkriget (2006)
Israel på ena sidan
Hizbollahgerillan på andra sidan

Händelser

Januari
13 - Minst 17 människor dödas då USA genomför ett flyganfall mot byn Damadola i Pakistan, nära statsgränsen till Afghanistan. Målet är islamistterroristen Usama bin Ladins närmaste man, Ayman al-Zawahiri, i islamistterroristnätverket al-Qaida.

April
3 april – Liberias tidigare president Charles Taylor ställs till svars för brott mot mänskligheten i en FN-ledd tribunal i Sierra Leone.

Maj
29 – Sverige får ett nytt militärt förband då högkvarteret för Nordic Battle Group, från 1 januari 2008 skall vara beredd för fredsuppdrag. Invigningsceremonin hålls på S 1 i Enköping med deltagare från Estland, Finland, Norge och Sverige.
31 – Allt starkare bevis kommer fram om att amerikanska soldater i november 2005 dödade flera civila irakier vid en massaker.

Juni
28 - Israel inleder Operation Sommarregn, en offensiv på Gazaremsan.

Juli
12 - Hizbollah beskjuter norra Israel med raketer. Israel svarar med flyganfall. Markerar början på Israel-Libanon-konflikten 2006.
25
USA:s president George W. Bush att USA skall skicka fler trupper till Bagdad i Irak.
EU beslutar att skicka totalt 6 500-7 000 soldater till en fredsbevarande styrka i Israel-Libanon-konflikten.
27 - 11 länder skriver i Berlin  på ett avtal som godkänner öppnandet om 50 miljoner dokument med uppgifter om 17 miljoner offer för nazismen.

Oktober
9 - Nordkorea provspränger kärnvapen under marken. Emnligt Sydkorea sker det 15 kilometer nordväst om basen Musuduan i nordöstra Nordkorea.
30 – 80 personer dödas i en bestyckad helikoter ur Pakistans flygvapen beskjuter en religiös skola i jakten på talibaner, nära gränsen mot Afghanistan. Enligt Pakistans militär styrs skolan av talibaner och fungerar som militärt trningsläger (madrasa). Enligt de lokala ledarna är de flesta dödade tonåringar.

November
8 – 19 civila, flera av dem barn, dödas då Israel genomför en attack mot Gazaremsan.
20 – Cirka 300 bilder från Finska vinterkriget och Finska fortsättningskriget har offentliggjorts i Finland, vilka visar avrättningar och soldater som tvingades äta sina stupade kamrater för att överleva, samt lemlestade lik, barn och kvinnor som dödats av Sovjetpartisaner då hela byar förstörts, samt avrättningar.

December
28 - Etiopiska och den somaliska interimsregeringens styrkor intar Mogadishu i Somalia och islamistmilisen flyr Mogadishu.

Avlidna
10 juli - Sjamil basajev, tjetjensk rebelledare.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Tricykliska antidepressiva

Tricykliska antidepressiva, TCA, är en klass av antidepressiva läkemedel. De har sitt namn efter sin kemiska struktur, och de är heterocykliska föreningar med tre atomringar. En närbesläktad grupp av läkemedel är tetracykliska antidepressiva (TeCA), med fyra ringar.

TCA började användas som läkemedel under 1950-talet och var fram till början av 1990-talet de dominerande läkemedlen mot depression. TCA har en bred verkan, genom att de påverkar flera olika signalsystem i hjärnan. TCA ökar halterna av serotonin och noradrenalin och påverkar i viss utsträckning effekter av signalsubstanserna acetylkolin och dopamin. Det innebär att verkan av TCA är mindre specifik än nyare antidepressiva som SSRI, som enbart ökar halten av serotonin. TCA är effektiva mot depression, men har fler biverkningar och är mycket giftiga vid överdosering.

TCA verkar på samma sätt som SNRI genom att hindra återupptaget av monoaminerna serotonin och noradrenalin, men är mindre specifika då de även påverkar signalsubstanserna histamin och acetylkolin. Den receptorblockerande effekten hos t.ex. amitriptylin och trimipramin har en mer akut ångestdämpande effekt.

När TCA var de vanligaste antidepressiva, fram till början av 1990-talet, var de relativt vanligen förekommande i samband med självmord och självmordsförsök genom intag av läkemedel. Detta var en bidragande orsak till att andra läkemedel som SSRI föredras när så är möjligt.

Lista över preparat

Preparat som tillhandahålls i Sverige 
Klomipramin (Anafranil)
Amitriptylin (Saroten, tidigare också Tryptizol och Larozyl) 
Nortriptylin (Sensaval)

Preparat som tidigare tillhandahålits i Sverige
Imipramin (Tofranil - det första TCA som kom 1957)
Desipramin (Pertofrin)
Trimipramin (Surmontil)
Lofepramin (Tymelyt)
Protriptylin (Concordin)

Källor

Antidepressiva läkemedel
Noradrenalin
Serotonin
LRF:s litteraturpris

LRF:s litteraturpris delades ut av Lantbrukarnas Riksförbund (LRF) 1993–1997. Det infördes ursprungligen som ett försök som var avsett att vara i fem år. År 1998 ersattes priset av ett kulturpris som delades ut till 2001. Prissumman var på 100 000 kronor. År 2007 återupptogs utdelandet under namnet LRF:s Kulturpris, men nu i form av en årlig tävling. Dessa har haft teman som: 

 2007: Novelltävling om framtidens bonde. (Pocketbok utgiven på En bok för alla, Den siste veterinären)
 2008: Fototävling som resulterar i vandringsutställning 
 2009. LRF:s nuvarande Kulturpris är på 30 000 kr.

Pristagare 
1993 – Bengt Berg
1994 – Gerda Antti
1995 – Sune Jonsson
1996 – Bengt Bratt
1997 – Tomas Tranströmer
1998 – Ale Möller och Lena Willemark
1999 – Sven Hallonsten
2000 – Lennart Sjögren
2001 – Nordiska akvarellmuseet

LRF:s Kulturpris
2007 – Thorild Hallgren
2008 – Anders Nilsson

Referenser

Noter

Källor 

 

Svenska litteraturpriser
Priser och utmärkelser instiftade 1993
Andrulla Blanchette

Andrulla Blanchette, född 29 juli 1966, är en brittisk kroppsbyggare och fitnessmodell.

År 1996 blev Andrulla utnämnd till "European Bodybuilder of the year" av tidningen Women's Physique World. Hon vann Ms. Olympias lättviktstitel år 2000, och året därpå missade hon titeln med små marginaler.
Utöver sin kroppsbyggning, sitt arbete som fitnessmodell och personlig tränare, är hon även en certifierad reikimästare.

Tävlingshistoria
(numren står för placering)
1986 - IFBB Junior Worlds - 4
1986 - Place Junior British Championship - 1
1986 - EFBB Qualifier (for the under 21s) - 1
1986 - Miss Capital City - 1
1988 - IFBB Women's World Championship, Puerto Rico) - 10
1992 - IFBB Women's World Championship (Rimini) - 3
1992 - World Amateur Championships - 3
1993 - IFBB European Championships, Hungary - 1
1993 - IFBB World Games, Holland - 1
1995 - Jan Tana Pro Classic - 6
1996 - IFBB Grand Prix Prague - 3
1996 - IFBB Grand Prix Slovakia - 3
1996 - Ms. International - 11
1996 - IFBB Ms. Olympia - 8
1997 - IFBB Ms. Olympia - 7
1998 - Ms. International - 6
1998 - IFBB Ms. Olympia - 6
1999 - Ms. International - 5
1999 - IFBB Ms. Olympia - 7
2000 - Ms. International - 2 (Lättvikt)
2000 - IFBB Ms. Olympia - 1 (Lättvikt)
2001 - IFBB Ms. Olympia - 2 (Lättvikt)
2002 - Ms. International - (Lättvikt)

Brittiska kroppsbyggare
Kvinnor
Födda 1966
Levande personer
Uppsalasilhuetten

Uppsalasilhuetten syftar på Uppsala slott, biblioteket Carolina Rediviva och Uppsala domkyrka, sedda från långt håll. En långvarig stadsplanemässig doktrin, som bara svårligen kunnat ifrågasättas, har varit att inte utmana denna stadssilhuett genom uppförandet av byggnader som antingen "tar över" silhuetten, eller som skymmer den från marken eller andra byggnader. Silhuetten avbildas oftast från öst med slottet till vänster, domkyrkan till höger och Carolina Rediviva mitt emellan dem.

Uppsala
Arkitektur i Uppsala
Stadsplanering i Sverige
Tatra T815

Tatra T815 är en lastbilsmodell som tillverkades i forna Tjeckoslovakien av företaget Tatra.

Tatra T815 började tillverkas 1983 och tillverkas fortfarande i Tjeckien. 
T815 och dess föregångare har vunnit Paris-Dakar-rallyt sex gånger i lastbilsklassen med den tjeckiske föraren Karel Loprais.

Lastbilen kan fås antingen med luft- eller vätskekylning.

Källor

Externa länkar
 TEREX-TATRA:s webbplats

T815
Allhjulsdrivna fordon
Christian Papke

Christian Papke, född den 22 december 1634 i Greifswald, död den 9 mars 1694 i Lund, var en tyskfödd svensk teolog, professor och biskop.

Papke, som var son till en svärdfejare, påbörjade sina akademiska studier i hemstaden Greifswald samt i Rostock, men överflyttade 1669 till det nyupprättade Lunds universitet där han först verkade som privatlärare men redan 1670 utnämndes till adjunkt vid teologiska fakulteten. Han gjorde efter detta en rask karriär: 1672 blev han professor i logik och metafysik (teoretisk filosofi), och två år senare, 1674, förordnades han även att parallellt vara extra ordinarie professor i teologi. Han inhade posten som universitetets rektor höstterminen 1675 samt ånyo tio år senare.

När skånska kriget utbröt 1676 var Papke en av de få som, under kriget överflyttad till Malmö, försökte upprätthålla en viss grad av undervisning för de kvarvarande studenterna. Han återvände efter kriget till Lund 1680 och vid universitetets återupprättande 1682 blev han förste professor i teologi samt även domprost. Sex år senare, 1688, krönte han sin bana genom att av ett enigt prästerskap väljas till biskop i Lunds stift. Han promoverades till teologie doktor 1693.

Som filosof var Papke en av de tidigaste anhängarna av Cartesius filosofi i Sverige.

Papke uppgives ibland ha varit den första kända inspektorn för den Skånska nationen, men källäget är på denna punkt oklart. Hans son, professorn och biskopen Carl Papke, innehade dock definitivt detta uppdrag 1718-1739.

Källor
 Göran Larsson: Skånska nationen - glimtar från lundensiskt studentliv (Lund 1989)
 Martin Weibull: Lunds universitets historia 1668-1868 (Lund 1868)

Noter

Biskopar i Lunds stift
Svenska professorer i filosofi
Svenska professorer i teologi
Alumner från Greifswalds universitet
Rektorer vid Lunds universitet
Personer under stormaktstiden
Personer från Greifswald
Födda 1634
Avlidna 1694
Män
Linnépriset (Smålands Akademi)

Linnépriset är ett litterärt pris som utdelas av Smålands Akademi till minne av Carl von Linné för förtjänstfull verksamhet "på linneanska fält". År 2016 och tidigare var prissumman på 20 000 kronor och Lantbrukarnas Riksförbund var medutdelare. År 2017 var prissumman på 30 000 kronor och Södra Skogsägarna var medutdelare. Därefter tog Sparbanken Eken vid.

Mottagare av Smålands Akademis Linnépris 
1993 – Björn Gidstam
1994 – Ann Margret Dahlquist-Ljungberg
1995 – Anders Johansson
1996 – Anders Börjeson
1997 – Lennart Sjögren
1998 – Lotte Möller
1999 – Jan Danielson
2000 – Ingvar Christoffersson
2001 – Karin Berglund
2002 – Sten Dunér
2003 – Björn Berglund
2004 – Peter Gerdehag
2005 – Lena Anderson
2006 – Lena Michaëlsson, Michaël Michaëlsson
2007 – Marita Jonsson
2011 – Fredrik Sjöberg
2012 – Torbjörn Lindell
2013 – Biosfärföreningen Östra Vätterbranterna
2014 – Tomas Bannerhed
2015 – Jan Mikaelsson
2016 – Strömsbergsföreningen
2017 – Martin Emtenäs
2018 - Kerstin Ekman
2019 – Göran Bergengren
2020 Karin Fransson
2021 Inger och Mats Runeson
2022 Botaniska sällskapet i Jönköping

Källor

Externa länkar

Webbplats för Smålands akademis och LRF:s Linnépris

Priser i Sverige
Svenska litteraturpriser
Vetenskapspriser i Sverige
Marc Coma

Marc Coma, född 7 oktober 1976 i Barcelona, är en motorcyklist ifrån Spanien som vunnit Dakarrallyt.

Spanska motorcyklister
Födda 1976
Män
Levande personer
Andy Caldecott

Andy Caldecott, född 10 augusti 1964 i Keith, South Australia, död 9 januari 2006, var en australisk motorcyklist som omkom i Dakarrallyt 2006. Caldecott ställde upp tre gånger i Dakarrallyt:  (bröt),  (sexa) och  då han omkom på den nionde etappen av rallyt.

Födda 1964
Avlidna 2006
Australiska motorcyklister
Personer som omkommit i motorcykelolyckor
Förolyckade Dakarrallyförare
Män
Enduroförare
Freddy Kottulinsky

Freddy Kottulinsky, egentligen Winfried Philippe Adalbert Karl Graf Kottulinsky Freiherr von Kottulin, född 20 juli 1932 i München, död 4 maj 2010 i Karlstad, var en tysk-svensk racing- och rallyförare.

Kottulinsky tävlade framgångsrikt för Sverige i Formel 3, Formel Super Vee och Formel 2. Kottulinsky blev svensk mästare i Formel 3 år 1966. Från 1973 körde Kottulinsky även i rallytävlingar, och vann Dakarrallyt med en Volkswagen Iltis 1980.

Placeringar 
Freddy Kottulinskys placeringar i racing-SM åren 1961-1967:

1961: 4, Porsche 356 Carrera
1962: 2, Porsche 356 Carrera
1964: 2, Lola Formel 2
1965: 6, BMW 1800 TI, 11, BMW 1800 TI Grp.4
1966: 1, Lotus Formel 3
1967: 2, Lotus Formel 3, 7, Focus Mk VI,
4, BMW 2000 TI, 10, BMW 2000 TI Grp.5

Freddy kom sedan på kant med Svenska Bilsportförbundet och körde på finländsk licens. Under säsongen 1972 tävlade han med en Toyota Corolla, men fick inte tillgodoräkna sig några poäng i SM-serien.

Freddy Kottulinsky härstammade från en schlesisk adelssläkt och bosatte sig i Sverige 1955. Han är far till racerföraren Susanne Kottulinsky och morfar till racerföraren Mikaela Åhlin-Kottulinsky.

Freddy Kottulinsky var sedan 2009 bosatt i Spånga utanför Karlstad.

Referenser 

Svenska rallyförare
Svenska racerförare
Män
Födda 1932
Avlidna 2010
Personer från München