kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Tiraspol

Tiraspol (; : Tyraspil) är utbrytarrepubliken Transnistriens huvudstad (de facto), och har 134 000 invånare. Eftersom Transnistrien inte är en erkänd stat, anses staden av omvärlden tillhöra Moldavien. 

Staden grundades 1792 av den ryske generalen Aleksandr Suvorov, som också står staty i centrala Tiraspol. 

I Tiraspol finns Transnistriens parlament. Staden har även en kommunal folkförsamling.

Klimat 
Tiraspol har milda somrar med temperaturer kring 21 grader i juli och augusti. Den kallaste månaden är januari och då är det ofta minusgrader.

Monument
Statyn över Aleksandr Suvorov på det centrala torget restes 1979 till minne av hans 250-årsdag.

Sport
Det finns två professionella fotbollsklubbar i Tiraspol, som spelar i den högsta Moldaviska fotbollsligan Divizia Națională: FC Sheriff Tiraspol och  FC Tiraspol. Sheriff är det mest framgångsrika moldaviska fotbollslaget under senare år. De har vunnit varje ligatitel sedan säsongen 2000-2001 och sex moldaviska cupsegrar.

Kända personer
 Ion Iovcev

Vänorter
 Kaluga, Ryssland
 Severodvinsk, Ryssland
 Suchumi, Abchazien
 Trondheim, Norge, sedan 2000
 Tschinvali, Sydossetien

Bildgalleri

Källor

Externa länkar 

Transnistrien
Ingegerd Snis

Astrid Ingegerd Snis (gift Ågren), född 30 oktober 1922 i Falun, är en svensk arkitekt. 

Snis, som är dotter till folkskollärare Per Snis och Torborg Johansson, avlade studentexamen 1941, utexaminerades från Kungliga Tekniska högskolan 1946, var anställd av AB Vattenbyggnadsbyrån 1948–1952 (i Detroit 1950–1951), generalplaneavdelningen 1953–1958, hos professor Jan Wallinder i Göteborg 1959–1961, vid Chalmers tekniska högskola från 1958, blev biträdande lärare i formlära där 1959, chef för planeringsavdelningen vid Konsultbyrån GAKO AB 1964 och bedrev egen arkitektverksamhet från 1962. Under året 1965–1966 var hon även t.f. professor i stadsbyggnad. Hon var ledamot av byggnadsnämnden i Göteborg 1953–1954. År 1975 blev hon länsarkitekt i Hallands län, vilket gjorde henne till den första kvinnliga länsarkitekten i Sverige. Fyra år senare blev hon länsarkitekt i Göteborgs och Bohus län. År 1977 blev hon ledamot av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien

Hon gifte sig 1947 med arkitekten Lars Ågren.

Publikationer
Att planera för morgondagens familj (Byggforum 1958:2)
Bostadsbrist och standardhöjning (Byggforum 1959:3)
Att leva och bo 1980 (Byggforum 1959:4)
Amerikanska villadrömmar (Byggforum 1959:5)
Småhus i Danmark (Byggforum 1959:7)
Weissenhofsiedelung — En bostadsutställning 30 år efteråt (Byggforum 1961:2)
Att bo på 60-talet 6 (Byggforum 1961:6)
Idé och verklighet (Arkitekten 1962:1)
1900-talets svenska byggnadskonst (Byggforum 1962:3)
Om att bo bättre (Byggforum 1962:7)
Vi bygger en stad (Arkitektur 1962:9)
Vi lär oss bo bättre — köpa mer (Byggforum 1963:3)
Bygga och bevara (Arkitektur 1964:5)
Staden och bilen (Byggforum 1969:5)

Källor
Från eftersatt till eftersökt, kvinnliga studerande på KTH 1897-1945 
Anslag Övrigt 2014 Arkitekter i Göteborg under hundra år. Kvinnor tar plats på 1900-talet Torsten Söderbergs stiftelse

Fotnoter

Svenska arkitekter under 1900-talet
Arkitekter från Falun
Länsarkitekter i Hallands län
Svenska professorer i stadsbyggnad
Personer verksamma vid Chalmers tekniska högskola
Ledamöter av Kungliga Ingenjörsvetenskapsakademien
Kvinnor
Födda 1922
Levande personer
Svenska hundraåringar
Teckningar utur hvardagslifvet

Teckningar utur hvardagslifvet är Fredrika Bremers första roman som gavs ut anonymt mellan 1828 och 1831. År 1844 fick hon Svenska Akademiens stora pris för boken.

Detta verk omfattar tre volymer. Den första, utgiven 1828, innehåller delarna Axel och Anna, Tvillingarne, Förhoppningar och Bref öfver Stockholms soupéer. Den andra volymen, utgiven 1830, innehåller Den ensamma, Famillen H***, Tröstarinnan och Miniaturer. Den tredje delen, utgiven 1831, innehåller fortsättningen på Famillen H***.

Referenser

Svenska debutromaner
Ulla Reimer

Ulla Karin Hillevi Reimer-Jönsson, född 31 december 1921 i Lund, död 23 juli 2009 i Älvsborg, var en svensk bibliotekarie.

Hon växte upp på Alnarp där fadern, Charles Reimer, var lärare vid lantbrukshögskolan. Reimer var arkitektutbildad och började 1964 arbeta som bibliotekarie vid Chalmers tekniska högskolas bibliotek. Hon undervisade även vid Bibliotekshögskolan i Borås 1975–1986. Reimer-Jönsson är begravd på Kvibergs kyrkogård i Göteborg.

Publikationer 
Förteckning över löpande referat- och referenspubl. i Chalmers tekniska högskolas bibliotek (Göteborg 1971)
Bibliographica CTHB: förteckning över löpande referat och referenspublikationer i Chalmers tekniska högskolas bibliotek: en sammanställning uppgjord för undervisning i biblioteksteknik vid CTH (Göteborg 1972)
Anvisningar för rapportskrivning (Göteborg 1973)
Standard och standardisering: en introduktion (Göteborg 1973)
Litteraturvägledning inom arkitektur (Göteborg 1974)
Litteraturvägledning inom fysik (Göteborg 1974), medf. Helena Fernholm, Nancy Fjällbrant
Litteraturvägledning inom maskinteknik (Göteborg 1974), medf. Nancy Fjällbrant
Litteraturvägledning inom geologi (Göteborg 1975), medf. Lena Berntler, Nancy Fjällbrant
Litteraturvägledning inom byggnadsteknik, rev. utg. (Göteborg 1975), medf. Nancy Fjällbrant
Förteckning över ett antal beläggnings- och lokaliseringshjälpmedel för förvärv och fjärrlån (Borås 1989)
SAB-klassifikation: kort inledning och övningsmaterial (Borås 1990)
Kompendium i byggteknik (Borås 1991)

Källor 
 Reimer-Jönsson, Ulla Karin Hillevi på SvenskaGravar.se

Noter 

Svenska bibliotekarier
Personer verksamma vid Chalmers tekniska högskola
Personer verksamma vid Högskolan i Borås
Personer från Lund
Gravsatta på Kvibergs kyrkogård
Födda 1921
Avlidna 2009
Kvinnor
Kjerstin Göransson-Ljungman

Kjerstin Gertrud Elisabet Göransson-Ljungman, född 12 februari 1901 i Stockholm, död 20 april 1971 i Sigtuna, var en svensk författare, målare och arkitekt. Hon var mellan 1928 och 1933 gift med Edvard Stenlåås och från 1944 med skådespelaren Curt Norin.

Hon studerade måleri vid Althins målarskola 1922 samtidigt som hon bedrev studier vid Uppsala universitet. 1922 vistades hon en kort period i England och studerade för Hardy och därefter var hon fram till 1923 elev vid Wilhelmsons målarskola i Stockholm. 1924 inledde hon studier i arkitektur vid KTH i Stockholm med examen 1928. År 1927 under studietiden grundade hon kårföreningen Kvinnliga Teknologers Sammanslutning och var dess ordförande 1929. Hon drev arkitektkontor med Ingeborg Wærn Bugge 1929–1936. De ritade bland annat byggnaden för stiftelsen till Fredric Eens minne i Stockholm 1936. Som författare har hon utgivit ett flertal böcker om bostadstekniska arbeten. Hennes första roman utkom 1939 och var detektivromanen Tjugosju sekundmeter, snö. Som konstnär medverkade hon i Svenska målarinnors utställning i Gävle 1938 samt med tillsammans med Maggie Wibom på konstsalongen Rolambshof i Stockholm.

Det var författarskapet och måleriet som upptog hennes tid och blev hennes yrke.

Bibliografi 

Bostad och hushållsorganisation: studie över ett aktuellt rationaliseringsproblem : staden, landet, (tillsammans med: Ingeborg Wærn Bugge) Koop. förb., Stockholm,  1936 
 tjugosju sekundmeter, snö, Bonnier, Stockholm,  1939 
Medan potatisen kokar, Bonnier, Stockholm,  1939  (Filmatiserades som TV-serie 2005)
och bjuder jag täckelset falla, Bonnier, Stockholm,  1940 
Så blankt havet ligger,  Wahlström & Widstrand, Stockholm,  1941 
Ond bråd död., Bonnier, Stockholm,  1941 
En dotter född, Wahlström & Widstrand, Stockholm,  1942  (filmatiserad 1944, se vidare En dotter född)
Pristagarinnan, Bonnier, Stockholm,  1945 
Fjällhedens hemlighet, Rabén & Sjögren, Stockholm,  1946 
Kl. 01. 01. 01, Wahlström & Widstrand, Stockholm,  1947 
På turné med döden, Wahlström & Widstrand, Stockholm,  1948 
Konsuln, Wahlström & Widstrand, Stockholm,  1949 
Cirkusflickan: teaterpjäs i tre akter för ungdom, Geber, (Stockholm),  1949 
Fullt pådrag, Wahlström & Widstrand, Stockholm,  1952 
En värld av drömmar vävd, Lindblad, Uppsala,  1953 
Jular jag minns: julminnen berättade av tjugotvå författare, (red.), Lindblad, Uppsala,  1955 
Mord på auktion, Wahlström & Widstrand, Stockholm,  1959 
Oss bröder emellan, Wahlström & Widstrand, Stockholm,  1960 
Snäckan, Wahlström & Widstrand, Stockholm,  1961

Priser och utmärkelser 

 Sherlock-priset 1959

Källor
Delvis från Svenskt konstnärslexikon del III sid 345 Allhems Förlag Malmö

Vidare läsning 
 

Svenskspråkiga författare
Svenska målare under 1900-talet
Svenska arkitekter under 1900-talet
Svenska författare under 1900-talet
Födda 1901
Avlidna 1971
Kvinnor
Arkitekter från Stockholm
Ekologism

Ekologism kallas politiska åskådningar som särskilt betonar människans och samhällets plats i naturen.  En deskriptiv ekologism betonar människans, samhällets och ekonomins ömtåliga beroende av biosfären och naturresurserna, medan mer preskriptiva och radikala former av ekologism menar att människan och samhället bör ta minsta möjliga utrymme i biosfären.

Ekologism bör inte betraktas som synonymt med grön politisk filosofi, då den senare vanligen rymmer en hel del antaganden och värderingar som inte är en självklar del av en ekologism.

Ekologismen sätter natur och miljö i centrum, och ser samhället och människans intressen som underställda eller jämställda med fortlevandet av övriga delar av det ekologiska systemet; andra levande organismers välbefinnande är lika viktiga som människans, (och varje människas välbefinnande är lika viktig) och allt liv är högre värderat än andra samhällsintressen, som till exempel kortsiktig ekonomisk vinst, expansion eller hög materiell standard. Det är ur ett ekologistiskt perspektiv att tillämpa en försiktighetsprincip vid alla politiska beslut som kan påverka den samhälleliga eller biologiska miljön; samhällets fortlevnad och välbefinnande i framtiden för kommande generationer är högt prioriterat, och man måste försöka säkerställa så gott det går att samhälleliga aktiviteter idag inte förstör för de kommande generationerna, som till exempel koldioxidutsläppen gör. 

Alla organismers rätt till en sorts självförverkligande, kallat selvutfødelse, ses av ekosofen Arne Næss (en av flera filosofiska förebilder för ekologismen), som väldigt centralt i ett ekologistiskt samhälle. Alla, människor precis som djuren, ska ha rätt att utvecklas till sin fulla potential, och få möjlighet att leva sitt liv på ett sätt som gör det möjligt för en att växa som individ på det sätt man önskar, och få tillfredsställa sina behov så väl det går, givetvis utan att kränka andras rätt till personligt uttryck.

Ekofascism 
En totalitär variant av ekologismen existerar där staten enligt ekofascismens förespråkare ska vara elitstyrd och styra på ett diktatoriskt sätt som gynnar miljön, se Ekofascism. En av ekofascismens huvudfilosofer är den finska författaren och miljöaktivisten Pentti Linkola.

Anarkoprimitivism 
Ekofascismens yttersta ekologistiska motsats är den anarkoprimitivistiska rörelsen, som menar att ekofascismen aldrig kommer att uppnå sitt mål, eftersom den inte går till roten av problemet; maktens problem, att människan ska härska över annat liv, såväl djur som växter och människor. Om människan ska klara miljökrisen, måste hon enligt anarkoprimitivismen gå ner från sin tron, och så länge vi härskar över människor, kommer vi också att härska över djuren och växterna (genom domesticering), och vice versa. Och makt är förtryck, frånstjälande av en annan varelse dess frihet och självständighet. Viktiga anarkoprimitivistiska ekologister är filosoferna John Zerzan och Derrick Jensen, samt författaren Daniel Quinn.

Se även

Externa länkar 

Hållbar utveckling
Agata (helgon)

Agata, född cirka 225, död cirka 251 i Catania, var en jungfru, som levde i Catania på Sicilien. Hon led martyrdöden. Agata vördas som helgon inom Romersk-katolska kyrkan. Hon är ammornas och vävarnas skyddshelgon. Hennes minnesdag firas den 5 februari.

Biografi 
Agata var enligt legenden en ädelboren siciliansk jungfru, som blivit kristen och led martyrdöden under kejsar Decius förföljelser. Hon avvisade den romerske ståthållaren Quintianus kärleksförklaringar, varför denne av hämnd lät gissla henne och med glödande tänger bortslita hennes bröst. Då hon emellertid om natten helades av Petrus och en honom ledsagande ängel, dömdes hon att brännas, men räddades genom en jordbävning och ett samtidigt folkupplopp. Emellertid avled hon enligt legenden i fängelset den 5 februari 251. 

Agata skyddar mot sjukdomar i brösten och mot eldfara (särskilt har Catania i hennes slöja ett skydd mot Etnas lavaströmmar), och hon är tillika staden Mirandolas och Malteserordens skyddshelgon. Hon avbildas klädd i lång slöja med en palmkvist eller en tång i ena handen och i den andra ett fat, på vilket hennes bortslitna bröst ligger, även någon gång med hornet av en enhörning (jungfrulighetens attribut). 

Enligt icke-troende är sannolikt Agata arvtagerska av en hednisk gudomlighet. I Catania, där hon sägs vara begraven och där hennes avskurna bröst årligen bärs i procession, firades redan i den hedniska tiden en årlig fest för Bona Dea, vid vilken tvenne kolossala bröst, symboliserande den närande, moderliga naturen, kringbars i procession. Det grekiska ordet αγάθη, agathe är detsamma som det latinska bona ("god").

Bilder

Se även
 Sant'Agata in Trastevere

Referenser

Allmänna källor 

 The Book of Saints: A Dictionary of Servants of God. 6th ed. London: Cassell 1994.

Externa länkar 

Födda 225
Avlidna 251
Kvinnor
Katolska martyrer
Italienska helgon
Personer från Catania
Italienska martyrer
Jungfrumartyrer
Matlab

MATLAB är ett datorprogram och  programspråk från företaget MathWorks som främst används för matematiska och tekniska beräkningar. Språket är främst interpreterande. Namnet MATLAB står för Matrix Laboratory, vilket syftar på att alla variabler i språket är matriser. Språket används flitigt av ingenjörer och nationalekonomer och lärs ut vid matematikundervisning vid universitet och högskolor i hela Sverige.

Möjligheter
MATLAB ger möjlighet att utföra beräkningar inom ett flertal olika områden tack vare inbyggt stöd för många färdiga funktioner. Med hjälp av skript kan man automatisera många beräkningar. MATLAB är ett programspråk med stöd för bland annat:
läsa/skriva till fil
visa bilder, grafik och diagram
skapa grafiska användargränssnitt

När det gäller programspråksdelen är MATLAB ett så kallat skriptspråk, det vill säga skrivna program tolkas under körningen. Dock finns stöd för att även köra kompilerade filer med ett visst format, så kallade mex-filer. Dessa kan vara skrivna i exempelvis C, C++ eller Java. Förutom att höja effektiviteten vid körning kan färdigkompilerade filer också till viss del användas för att bygga ut MATLAB, exempelvis finns en tredjeparts-toolbox för att kommunicera via TCP/IP.

Användningsområden
Teknisk beräkning
Matematiska beräkningar, analys, statistik, visualisering och algoritmutveckling.

Kontrolldesign
Modellbaserad design av kontrollsystem där simulering, snabb prototypframtagning och källkodsgenerering för inbäddade system ingår.

Signalprocesser och kommunikationer
Modellbaserad design av signalbehandlings- och kommunikationssystem, inklusive simulering, källkodsgenerering och verifiering

Bildbehandling
Inläsning av bilder, analys, visualisering och utveckling av algoritmer

Test och uppmätning
Hårdvarukoppling och dataanalys för test och mätapplikationer

Beräkningsbiologi - systembiologi
Analys, visualisering och simulering av biologiska data och system

Finansiell modellering och analys
Finansiell modellering, analys och applikationsutveckling

Alternativ
Det finns ett flertal alternativ till MATLAB:

 GNU Octave - till stor del kompatibelt med MATLAB, fritt (GPL)
 Scilab - MATLAB liknande syntax som kan konverteras till Scilab, numeriskt, fritt (GPL)
 COMSOL Script - låst mjukvara inom finit elementanalys, för COMSOL Multiphysics
 R - statistik, fritt (GPL)
 Maple - låst programvara från Maplesoft
 Wolfram Mathematica - låst programvara från Wolfram Research
 MathCloud – Kör MATLAB/Octave skript och data med andra och gör dina beräkningar på lånat beräkningskluster
 Freemat - MATLAB liknande syntax och många funktioner samt IDL funktionalitet, numeriskt, fritt (GPL)
Modelica
Dessa språk/verktyg är inte 100% kompatibla med MATLAB.

Exempel

Hello world i MATLAB

>> disp('Hello World!')
Hello World!

Invertera matris

>> A = [1 2; 3 4]

A = 
     1     2
     3     4

>> Ainv = inv(A)

Ainv = 
    -2.0000     1.0000
     1.5000    -0.5000

Externa länkar
The MathWorks 

Matematikprogram
Programspråk
Coulomb

Coulomb (C; svenskt uttal /kulɔ'mb/) alternativt amperesekund (As) är SI-enheten för elektrisk laddning och definieras utifrån ampere. 1 coulomb är laddningen som under 1 sekund passerar genom en ledare där strömstyrkan är 1 ampere. 

Det motsvarar ungefär laddningen av 6,24·1018 (1,036·10−5 mol) elektroner. Enheten är uppkallad efter Charles de Coulomb (1736–1806).

Se även 
 Kapacitans
 Kondensator
 Coulombs lag

Referenser 

Härledda SI-enheter
Laddningsenheter
Lögn

Lögn är en oriktig utsaga som uttalas såsom varande sann, med avsikt att få dem som tar del av utsagan att anta dess riktighet trots att den som uttalar den vet att den är osann, att med ett påstående avsiktligt föra någon bakom ljuset. För att betecknas som lögn krävs ett uppsåt, till skillnad från att i god tro framföra en osanning som personen själv tror är sann. Mytomani är en form av tvångsmässigt ljugande.

Andra former av bedrägeri, såsom förklädnader, förfalskningar och trolleri, betecknas strängt taget inte som lögner.

Typer av lögner
Det finns många typer av lögner.

Den stora lögnen
Den stora lögnen är ett begrepp inom propaganda som myntades av Adolf Hitler i Mein Kampf och som syftar på en lögn som är så kolossal att allmänheten utgår ifrån att ingen skulle ha mage att ljuga så stort.

Bluff
En bluff är en sorts lögn som går ut på att få andra att tro att man har en förmåga eller en avsikt som man inte har. Inom spel betecknas bluffar som en del av de strategier spelarna kan begagna sig av för att skaffa fördelar gentemot de andra spelarna.

Vit lögn 
En vit lögn är en mindre lögn som inte syftar till att ge lögnaren fördelar utan typiskt att undvika att avslöja information som lögnaren av någon anledning inte anser sig vilja eller ha rätt att avslöja och som den som itutas lögnen inte skulle ha glädje av eller bör få tillgång till, till exempel en planerad överraskning, en icke-offentliggjord graviditet eller att något som givits eller bjudits på inte uppskattats.

Se även 
Hycklare

Referenser

Noter 

Moral
Termer inom logik
Etiska frågor
Falu råg-rut

Falu råg-rut är ett varumärke för ett knäckebröd från Wasabröd. Brödet tillverkades tidigare av Falu spisbrödsfabrik  i Falun, men görs numera i Filipstad. Det är ett hårt rågbröd i form av små "kuddar", vilket gör det lätt att bryta upp i delar. Brödet är populärt runt om i Sverige. Det äts vanligen som smörgås men är även populärt att bryta i bitar och ha i filmjölk.
Kallas Traktormacka i vissa delar av Sverige.
Ingredienser: rågmjöl (fullkorn), havregryn (8,5 %), vatten, jäst, surdegspulver, bakmalt, salt.

Knäckebröd
Varumärken för dagligvaror
Svenska bröd
Sjörået

Sjörået är i nordisk folktro namnet på den ande eller rådare som vakar över en tjärn, en insjö eller – om det är ett mäktigt sjörå – över ett helt sjösystem. I fornnordisk tradition motsvaras sjörået av Ran och de uppvisar likheter med grekiska berättelser om vattennymfer. Andra namn på sjörået är nixa, nikse, sjöfru eller sjöfröken.

Liksom skogsrået var hon en förförisk kvinnlig humanoid, som ibland kunde ha ihålig rygg eller vara delvis täckt med fjäll. Hon visade sig nästan enbart för ensamma män, som vistades i sjöns närhet, där hon med förtjusning brukade sitta på en sten och kamma sitt långa, mörka svepande hår. För att undvika närkontakt med henne kunde man lätt skrämma bort henne med ett metallföremål. Ett sådant knep var att kasta fiskekniven framför hennes fötter och vips var hon försvunnen. Om sjörået syntes hänga tvätt på stranden eller på en holme, så ansågs det förebåda oväder. 

Sjörået höll sig ibland med kreatur som kallades sjönöt eller sjökreatur. Dessa kunde vara brokiga eller strimmiga kor som betade i strandkanten, men kunde också förekomma som abborrar eller gäddor som tillhörde hennes sjö. Den som fångade en riktigt stor gädda borde därför se upp, så att det inte var sjöråets skällko som infångades.

Till skillnad från exempelvis näcken så lurade hon sällan folk att drunkna av ren illvilja, utan detta skedde bara som vedergällning för en oförrätt. Till på köpet ogillade dessa båda varelser varandra varför de sällan förekom i varandras vatten.

Genom att dela med sig av sin matsäck, några slantar eller en pris snus till sjörået kunde man i gengäld få god fiskelycka, vilket kan uppfattas som en sorts offergåva. En populär sägen är en om en fiskare som ger en vante (eller strumpa) till sjörået och till tack får god fiskelycka och varnas av henne vid annalkande storm. Berättelsen återges av Olaus Magnus i Historia om de nordiska folken.

Motsvarande väsen i skärgårdens havsmiljö är havsfrun och sjöjungfrun. Sjörået hade dock aldrig fiskstjärt, utan går på två ben.

Se även 
 Näcken
 Sjöjungfru
 Ran
 Vattenande

Noter 

Nordisk folktro
Övernaturliga väsen
Sjöjungfru

Sjöjungfru eller havsfru är ett kvinnligt vattenlevande övernaturligt väsen som kännetecknas av en mänsklig överkropp och en fiskfena till underkropp. 

Sjöjungfrur återfinns i folklore och mytologi i olika delar av världen. Inte sällan har hon tänkts som en vacker och erotiskt tilltalande kvinna som lockade sjömän i fördärvet med sin vackra sång. Historiskt kan hon följas tillbaka till det antika Sydvästasien. I till exempel mesopotamisk mytologi finns liknande gudomliga eller halvgudomliga varelser såsom den kaldeiska havsguden Ea. En parallell i den grekiska mytologin är sirener som med sin sång lockade sjöfarande till sig och dödade dem sedan. Dessa hade dock vanligen kvinnas huvud och byst och en fågels kropp. I brittisk folklore är sjöjungfrun ett dåligt omen på exempelvis en annalkande storm. I Norden har hon sedan medeltiden framför allt hört hemma i sjömansfolkloren och även benämnts sjörået.   

Sjöjungfrun med fiskstjärt är ett vanligt motiv i konst och litteratur, inte minst i sagan Den lilla sjöjungfrun av H.C. Andersen. Berömda är även Elisabeth Jerichau Baumanns sjöjungfrumålningar och Edvard Eriksens skulptur Den lille havfrue i Köpenhamn.

Den franska popsångerskan Nolwenn Leroy dök upp som sjöjungfru på skivomslaget till hennes album Ô Filles de l'eau från 2012 och i musikvideon till sin singel "Sixième Continent".

I konsten

Se även
Folkstone Mermaid
 Näcken
 Ran
 Vattenande
 Mermaids: The Body Found
 Marmennill

Referenser 
Nationalencyklopedin

Övernaturliga väsen
Sjökultur
Skeppsrå

Skeppsrå är ett kvinnligt andeväsen (rå) som sägs leva ombord på fartyg och skydda dem. Det kunde även uppfattas som en tomteliknande varelse ombord.

Se även
 Klabautermann – tyska varianten av Skeppsrå
 Sjöjungfru
 Ran
 Nordisk mytologi
 Folktro

Referenser

Noter 

Övernaturliga väsen
Saga (mytologi)

Saga ("hon som ser"; isländska Sága) är i nordisk mytologi en asynja. Namnet kan syfta på förmågan att se in i framtiden, men det kan också tolkas som besläktat med segja "tala" och släkt med ordet saga "berättelse". 

I "Grimnismål" berättar Oden själv om gudarnas hem och nämner  Sökkvabäck ("den sjunkna bäcken"). 

Liksom Friggs Fensalar håller också Saga till i vatten, men hon är inte identisk med Odens hustru, som man ansåg tidigare. Oden hade många kvinnor. Snarare skulle hon kunna ha samma funktion som Mimer, vars brunn gav kunskap. 

Namnet Sága bör inte förväxlas med det isländska ordet saga, som betyder "historia" eller "berättelse". Svenska poeter under 1800-talet besjöng henne som historiens gudinna, men egentligen vet vi mycket litet om gudinnan Saga.

Se även
 Saga från Valhalla (skönlitteratur)

Referenser

Asynjor
Frigg