kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
1585

1585 (MDLXXXV) var ett normalår som började en tisdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 1 januari – Från detta år härrör Sveriges äldsta bevarade almanacka. Den innehåller uppgifter om himlakropparnas rörelser och förutspår väder för det kommande året.

Februari 
 21 februari – Johan III gifter sig med Gunilla Johansdotter. Inför bröllopet författar Ericus Jacobi Skinnerus Epithalamion (Bröllopssång; en av den nylatinska poesins mest kända svenska alster från epoken).
 22 februari – Gunilla Bielke kröns till drottning av Sverige.

Mars 
11 mars – Härnösands stad får stadsprivilegier.

April 
 24 april – Sedan Gregorius XIII har avlidit den 10 april väljs Felice Peretti di Montalto till påve och tar namnet Sixtus V.

November 
 5 november – Pontus De la Gardie drunknar i floden Narva.

December 
 19 december – Stillestånd sluts mellan Sverige och Ryssland i Pliusa.

Födda 
 9 september – Armand-Jean du Plessis Richelieu, kardinal, fransk statsman.
 3 oktober – Domingo Pimentel Zúñiga, spansk kardinal.
 28 oktober – Cornelius Jansen, nederländsk teolog.
 Mary Ward, engelsk nunna och skolgrundare. 
 Christence Juul, dansk författare. 
 Anna av Tyrolen, tysk-romersk kejsarinna.

Avlidna 
 10 april – Gregorius XIII, född Ugo Boncompagni påve sedan 1572.
 5 november – Pontus De la Gardie, svensk general (drunknad).
 Oktober – Anna av Danmark (1532–1585), kurfurstinna av Sachsen.
 27 december – Pierre de Ronsard, fransk poet.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1797

1797 (MDCCXCVII) var ett normalår som började en söndag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en torsdag i den julianska kalendern.

Händelser

Februari 

14 februari – Storbritannien slår Spanien i Slaget vid Kap Sankt Vincent.

Mars 

4 mars
John Adams och Thomas Jefferson svärs in som USA:s president och vicepresident .

Oktober 
6 oktober – Gustav IV Adolf gifter sig genom ombud med Fredrika Dorotea Vilhelmina, som lånar sitt namn till Norrlandsorterna med dessa namn.
31 oktober – Den verkliga vigseln mellan Gustav IV Adolf och Fredrika äger rum.
17 oktober – Freden i Campo Formio sluts mellan Frankrike och Österrike.

November 
1 november – Finska hushållningssällskapet bildas.

Födda 
1 januari – Christopher Jacob Boström, svensk filosof (född i Piteå).
14 januari – Wilhelm Beer, tysk astronom.
30 januari – John Fairfield, amerikansk demokratisk politiker.
31 januari – Franz Schubert, österrikisk tonsättare.
28 februari – John Henderson, amerikansk politiker, senator 1839–1845.
25 mars – Antonio Rosmini, italiensk katolsk präst, filosof och ordensgrundare.
27 mars – Robert James Graves, irländsk läkare.
16 april – Adolphe Thiers, fransk historiker, statsman och politiker, chef för verkställande makten i Frankrike (Frankrikes statschef) 1871 och Frankrikes president 1871–1873.
24 maj – James Turner Morehead, amerikansk politiker, guvernör i Kentucky 1834–1836, senator 1841–1847.
17 juli – Paul Delaroche, fransk konstnär.
28 augusti – Karl Otfried Müller, tysk klassisk filolog.
30 augusti – Mary Wollstonecraft Shelley, brittisk författare, skrev berättelsen om Frankenstein.
10 september – Karl Gustaf Mosander, svensk kemist och lärare.
8 oktober – William Thomasson, amerikansk politiker, kongressledamot 1843–1847.
16 oktober – James T. Brudenell, brittisk general, känd för "Lätta brigadens anfall".
14 november – Charles Lyell, brittisk geolog.
28 november – Gaetano Donizetti, Italiensk kompositör
13 december – Heinrich Heine, tysk skald.
15 december – Joseph Lecompte, amerikansk politiker, kongressledamot 1825–1833.
27 december – Manuela Sáenz, colombiansk nationalhjältinna.

Avlidna 
22 februari – Baron von Münchhausen, tysk officer och anekdotberättare.
27 maj – François-Noël Babeuf, fransk revolutionär agitator och journalist.
21 juni – Andreas Peter Bernstorff, dansk statsman.
25 augusti – Thomas Chittenden, amerikansk politiker.
10 september – Mary Wollstonecraft, brittisk feminist, författare och filosof.
28 september – Gunning Bedford, amerikansk federalistisk politiker, guvernör i Delaware 1796-1797.
 Wang Zhenyi, kinesisk astronom, från vilken en av Venusplanetens kratrar har fått sitt namn.
Josina van Aerssen, nederländsk kompositör.
 okänt datum – Christina Roccati, italiensk fysiker och poet.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Eulers stegmetod

Eulers stegmetod är en metod inom numerisk analys för att lösa
ordinära differentialekvationer med ett givet initialvärde.

Med Eulers stegmetod löses differentialekvationen  genom att dela in den i diskreta stegintervall. Metoden utgår från Taylorserien

där man försummar termer som innehåller derivator av högre ordning än ett. Man approximerar alltså funktionens lösningskurva med sin tangent i varje punkt och beräknar nästa punkt på kurvan genom att följa tangentens riktning.

Eftersom y' = f(t, y) fås

eller i diskret form

Tidsstegen ges av  och  och steglängen  väljs på sådant sätt att största noggrannhet erhålls, vilket kan bli ett större problem än grundproblemet. Ofta väljs , där h är en konstant.

Eulers stegmetod är en s.k. enstegsmetod eftersom den bara baserar sig på information från steget före. Noggrannheten är exakt för homogena differentialekvationer av första ordningen. Stabiliteten varierar beroende på differentialekvation; i vissa fall växer felet exponentiellt, medan i andra fall avtar felet exponentiellt.

Felanalys 
För (globala) trunkeringsfelet i Eulers stegmetod gäller
.

Exempel 

Låt y ′ = 3t — y,  y 0 = 2, steglängden h = 0,5. 

Det vill säga vi startar i punkten (0, 2). I denna punkt beräknar vi lösningskurvans lutning:

y ′ (0) = 3*0 — 2 = -2

Med steglängden 0,5 blir nästa t-värde 0 + 0,5 och nästa y-värde = 2 + (-2)*0,5 = 1. Så håller vi på och stegar oss framåt tills vi når det t-värde vi är intresserade av.

Följande tabell visar de beräknade värdena som ger en numerisk uppskattning av y (2) :

Alltså är y(2) = 3,3125 enligt Eulers stegmetod, med steglängden 0,5.
Om ett mindre h hade använts, så hade man fått fram ett mycket noggrannare värde. 

Detta svar kan jämföras med den exakta lösningen som är y(t ) = 5e-t + 3t - 3 och som då ger att y(2) = 5e-2 + 3 = 3,68. Att det blev så stor skillnad är inte att förvånas över, för att få ett någorlunda bra svar bör h vara som mest en tiondel av intervallet, d.v.s. ungefär 0,1 eller 0,2 i det här fallet.

Se även 
 Leonhard Euler
 Taylorseriemetod
 Heuns metod
 Mittpunktsmetoden
 Runge–Kuttametoden
 Extrapoleringsmetod
 Flerstegsmetod
 Flervärdesmetod

Referenser 
 Michael T. Heath, Scientific Computing - an introduction survey, McGraw-Hill (1997)

Numerisk analys
Leonhard Euler
Kilo

Kilo (förkortat k, från grekiskans χίλιοι) är ett SI-prefix som representerar 1 000.

Exempel på användning:
 Kilogram, kg, (= 1000 gram)
 Kilometer, km, (= 1000 meter) 
 Kilovolt, kV, (= 1000 volt)
 Kilowatt, kW, (= 1000 watt)

I sammansättningar med informationsmängdsenheten byte kan prefixen i den övre halvan av ovanstående tabell ha en avvikande betydelse. Det gäller enheterna kilobyte, megabyte, gigabyte, terabyte, petabyte, exabyte, zettabyte och yottabyte.

Källor

Externa länkar 
 

SI-prefix
Mars (månad)

Mars är årets tredje månad i den gregorianska kalendern och har 31 dagar. Den innehåller årets 60:e till 90:e dag (61:a till 91:a vid skottår). Namnet kommer av lat. Martius, helgad åt stridsguden Mars, som var Roms specielle beskyddare, i romersk mytologi.

Före år 153 f.Kr. var den årets första månad i den romerska kalendern då den som många andra forntida kalendrar räknade vårdagjämningen den 21/22 mars som nyåret.

Mars kallades förr i Sverige för vårmånad (se gammelnordiska kalendern), i Danmark tordmåned (av guden Tors namn) och i de flesta slaviska språken för "björkmånad".

Det händer i mars

Högtider 
 Internationella kvinnodagen sker den 8 mars
Persiskt nyår firas den 21 mars (samma dag som vårdagjämningen).
 Kurdiskt nyår firas den 21 mars
 Pakistan Day firas den 23 mars i Pakistan.
 Jungfru Marie bebådelsedag firas den 25 mars. Samma dag firas Våffeldagen.

Sport 
 I Danmark fortsätter Superligaen i fotboll igen, efter vintervilan.
 I Sverige pågår slutspel i regel i de sporter vars serier utövas under vintersäsongen. Inom skidsport brukar världscuperna avslutas. Svenska bandyfinalen och Vasaloppet är två välkända sporthändelser i Sverige denna månad.

Arrangemang 
 Melodifestivalens turné brukar avslutas under den här månaden (sedan 2002).

Samband 
 Mars börjar på samma veckodag som november och även samma veckodag som februari om det inte är skottår.

Referenser

Noter

Externa länkar 

03
Mars (mytologi)
Mars (mytologi)

Mars anses i romersk mytologi vanligen beteckna romarnas krigsgud och likställdes med grekernas Ares. Han var son till Juno och Jupiter och biträddes av Bellona, som ibland anses som hans hustru, och han var Venus älskare.

Ursprungligen var Mars namnet på en naturgudomlighet. Han synes ha varit gud för alla de fornitaliska stammarna men på så sätt att var och en hade sin. Troligen uppfattades han från början som en jordens gudom, så att han alltefter jordens olika betydelse kunde tänkas dels som vårens och fruktbarhetens, dels som dödens gud. Han var även en spådomsingivelsens skyddsgud, med hackspetten till heligt djur. Han troddes beskydda åkerbruket och boskapsaveln, skydda frukten på jorden samt hjordarna, och åt honom är oxen vid plogen helgad.

I historisk tid var Mars krigsguden. Till honom ställde romarna böner och löften i krig och fältslag och åt honom frambars tackoffer och byten. I Rom firades han sedan urminnes tid på det av honom uppkallade Marsfältet norr om staden. För utövande av Mars kult fanns dels en särskild offerpräst, flamen martialis, dels saliernas prästerskap som i mars månad och oktober med lansen och de heliga sköldarna ancilia i krigisk dräkt utförde en vapendans till gudens ära.

Mars hade i Rom flera helgedomar, den äldsta i den gamla kungaborgen Regia, vidare ett altare på Marsfältet och ett tempel utanför Capenska porten. Augustus byggde åt Mars Ultor ("hämnaren", nämligen med avseende på Julius Caesars mord) ett präktigt tempel vid Augustus forum och ett mindre på Kapitolium

Tisdag på latin heter dies Martis. Ordagrant betyder det "Mars dag". Både månaden mars och planeten Mars är uppkallade efter krigsguden.

Källor 
 

Gudar i romersk mytologi
Krigsgudar
Ugglan
KGB

KGB eller Kommittén för statssäkerhet (ryska: КГБ, Комите́т госуда́рственной безопа́сности, translit. KGB, Komitét gosudárstvennoj bezopásnosti) var den civila delen av underrättelsetjänsten i Sovjetunionen från 1954 till sommaren 1991, då Boris Jeltsin avskaffade säkerhetsministeriet och resterna av det nygamla KGB. Myndigheten grundades den 20 december 1917 med polacken Felix Dzerzjinskij som sin första chef. Man blev en av de första nya myndigheterna i det socialistiska Ryssland. Den kallades då "Tjeka" efter den ryska förkortningen VTjK (uttalas Ve-Tje-Ka) och kom under åren att kännas igen som GPU, OGPU, NKVD, GUGB, NKGB och MGB. Personalen har därefter kallats "tjekister", ett begrepp som fortfarande används i dagens Ryssland om de anställda vid säkerhetstjänsten FSB (Ryska federationens federala säkerhetstjänst) och den civila underrättelsetjänsten SVR (Ryska federationens yttre underrättelsetjänst).

KGB var ett repressivt organ i kommunistpartiets (KPSS) tjänst med cirka 750 000 anställda. Ett mycket omfattande nätverk av miljontals informatörer och angivare användes för att fånga upp kritiska individers attityder och åsikter både i hemmen och på arbetsplatserna. Man sade att KGB var partiets sköld och svärd (jämför KGB:s emblem).

KGB:s högkvarter var beläget i det hus där försäkringsbolaget Rossija fanns under tsartiden. Byggnaden kallas Lubjanka, och det torg i Moskva som tidigare kallats Dzerzjinskijtorget. Strax intill ligger varuhuset Detskij Mir (Barnens värld). KGB:s uppgifter har nu övertagits av dels FSB, som huserar i samma lokaler i Moskva, dels av SVR, vars högkvarter ligger strax utanför Moskva. Sommaren 2006 gav det ryska parlamentet, Duman, tillstånd för FSB, SVR och den militära underrättelsetjänsten GRU att likvidera "terrorister och extremister" utomlands.

I Belarus, som också var en del av Sovjetunionen, kallas underrättelsetjänsten ännu för KGB.

Se även 
 KGB i Belarus
 Tjeka – KGB:s ursprungsorganisation
 Spetsnaz – militära elitförband i Ryssland
 FSB – nuvarande säkerhetstjänsten
 CIA – den centrala amerikanska underrättelsetjänsten

Referenser

Vidare läsning 
 John Barron: "KGB Sovjets hemliga agenter", Contra Förlag 1976. 
 John Barron: "KGB idag", Contra Förlag 1984. 
 Tore Forsberg: "Spioner och spioner som spionerar på spioner", Hjalmarsson & Högberg 2003. 
 Jarold och Leona Schecter: "Sacred Secrets. How Soviet Intelligence Operations Changed American History", Brassay's Inc 2002

 
Polisorganisationer
Sovjetiska myndigheter
Organisationer bildade 1954
Organisationer upplösta 1995
Akronymer
Sannolikhetsfunktion

Frekvensfunktion omdirigerar hit. För begreppet inom filterteori, se överföringsfunktion.

En sannolikhetsfunktion eller frekvensfunktion. är en funktion som ger sannolikheten att en diskret stokastisk variabel antar ett visst värde.
Mer precist, om X: S → R  är en diskret stokastisk variabel så definieras sannolikhetsfunktionen till X som funktionen pX: R → [0,1] sådan att

I ord så är värdet av fX i punkten x lika med sannolikheten att X antar värdet x. Motsvarigheten för kontinuerliga stokastiska variabler kallas täthetsfunktion.

Exempel
Om man låter en stokastisk variabel X bero på utfallet av ett myntkast, så består utfallsrummet S av utfallen krona eller klave. Låt X anta värdet 1 om krona fås, 0 om klave fås och anta att sannolikheten är lika stor att få krona som att få klave. Sannolikhetsfunktionen ges av:

Egenskaper
Låt X vara en diskret stokastisk variabel. Då gäller för sannolikhetsfunktionen pX:

Om FX är X:s fördelningsfunktion fås sannolikhetsfunktionen pX ur:

Man kan beräkna en betingad sannolikhetsfunktion, givet att någon händelse B inträffat. Detta betecknas och kan räknas ut som:

Referenser

Noter

Källor 

Sannolikhetsteori
1683

1683 (MDCLXXXIII) var ett normalår som började en fredag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser 
 12 september – I slaget vid Kahlenberg lyckas kejserliga styrkor, med hjälp av bland andra den polske kungen Johan III Sobieski, häva den osmanska belägringen av Wien.
27 september – Kina ockuperar Formosa.

Okänt datum 
 Karl XI utfärdar nya krigsartiklar. De innebär bland annat ett utökat skydd för krigsfångar.
 Carl Gripenhielm blir chef för det svenska lantmäteriet. Under hans tid tillkommer en rad kartor, som blir viktiga för reduktionen.
 Erik Dahlberghs stadsplan för mönsterstaden Karlskrona ligger färdig.
 Amiralen Hans Wachtmeister faller i onåd för sitt vidlyftiga flottprogram. Kungen skall ha kommit till Karlskrona och jagat honom med en påk. Wachtmeister klarar sig dock och får behålla sin post.
 En tysk församling grundas i Malmö.
 Den tyske bataljmålaren Johann Philip Lemke inkallas till Sverige för att förhärliga de svenska krigsframgångarna på duk.
 Invånare i Skåne, Halland och Blekinge förbjuds åka till Köpenhamn och danska psalmböcker och katekeser beläggs med importförbud.

Födda 
 25 februari – Jakob Benzelius, svensk ärkebiskop 1744–1747.
 1 mars – Caroline av Ansbach, drottning av Storbritannien 1727–1737 (gift med Georg II).
 23 maj – Antoine Pesne, fransk målare.
 4 juni – Gustav, svensk prins, son till Karl XI och Ulrika Eleonora av Danmark.
 10 november – Georg II, kung av Storbritannien och Irland 1727–1760.
 19 december – Filip V av Spanien, spansk kung.
 okänt datum – Jean-Philippe Rameau, fransk kompositör (döpt 25 september).

Avlidna 
 6 mars – Guarino Guarini, 59, italiensk arkitekt. 
 21 juli – Lord Russell, 43, brittisk politiker (avrättad).
 Birgitta Durell, svensk textilfabrikör.
 Josina Walburgis van Löwenstein-Wertheim-Rochefort, nederländsk abbedissa.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
Tronarvinge

En tronföljare är den person som enligt en fastställd tronföljd i en monarki står närmast i tur att tillträda som monark efter den nuvarande monarken. Med tronarvinge avses en person som har successionsrätt men som inte nödvändigtvis står först på tur. Tronföljaren fungerar i regel också som ställföreträdare för monarken, åtminstone om tronföljaren har uppnått myndighetsålder.

En tronföljare som är barn till den regerande monarken och vars placering i tronföljden inte kan förändras genom tillkomsten av ett yngre syskon bär ofta titeln kronprins eller kronprinsessa. I monarkier där yngre bröder kommer före äldre systrar i tronföljden, bär inte monarkens äldsta dotter titeln kronprinsessa, även om hon är tronarvinge. Likaså bär inte en tronarvinge i en sidogren titeln kronprins eller kronprinsessa. Hustrun till en kronprins tituleras också kronprinsessa.

I vissa monarkier, exempelvis Spanien och Storbritannien, används inte titeln kronprins utan istället en särskild titel som i regel har en historisk och symbolisk betydelse.

Nuvarande tronföljare (i urval)
 Prinsessan Elisabeth, hertiginna av Brabant
 Kronprins Al-Muhtadee Billah Bolkiah
 Kronprins Frederik, greve av Monpezat
 Prins Akishino
 Arvfurst Alois
 Arvstorhertig Guillaume
 Prins Jacques
 Prinsessan Catharina-Amalia, prinsessa av Oranien
 Kronprins Haakon
 Kronprins Mohammed bin Salman
 Infantinnan Leonor, prinsessa av Asturien
 prins William, prins av Wales, hertig av Cornwall och Cambridge, hertig av Rothesay (dessutom tronföljare till samväldesrikena Australien, Kanada, Nya Zeeland osv.)
 Kronprinsessan Victoria, hertiginna av Västergötland

Se även
Arvfurste
Arvmonarki
Heir presumptive

Referenser

Kungligheter
Monarki
1515

1515 (MDXV) var ett normalår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

April 
 1 april – Muskat blir en portugisisk besittning.

Juli 
 29 juli – Ett möte hålls mellan Sverige och Danmark i Köpenhamn. Sten Sture den yngres fredsförhandlingar med Kristian II bryter samman, men vapenvilan förlängs.

Augusti 
 12 augusti – Kristian II gifter sig med Elisabet av Österrike.

September 
 14 september – Franska trupper under Frans I besegrar Milanos schweiziska legotrupper i slaget vid Marignano.

Okänt datum 
 Gustav Trolle blir Sveriges nye ärkebiskop och får av påven bland annat rätt att hålla sig med en privathär på 400 man.
 I Åbo skrinläggs helgonet biskop Hemming (död 1366) och firas med stora festligheter.

Födda 
 28 mars – Teresa av Ávila, spansk nunna, mystiker och helgon
 21 juli – Filippo Neri, italiensk katolsk präst, ordensgrundare och helgon
 22 september – Anna av Kleve, drottning av England 1540 (gift med Henrik VIII)
 4 oktober – Lucas Cranach d.y., tysk målare
 22 november – Maria av Guise, drottning av Skottland 1538–1542 (gift med Jakob V)
 31 december – Andreas Vesalius, belgisk anatomiker
 Antoine Caron, fransk målare

Avlidna 
 1 januari – Ludvig XII, kung av Frankrike sedan 1498 och av Neapel 1501–1504
 6 februari – Aldus Manutius, italiensk boktryckare
 26 december – Afonso de Albuquerque, portugisisk sjöfarare och amiral
 Quilago, regerande drottning av Cochasquí
 Fygen Lutzenkirchen, tysk industrialist

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1605

1605 (MDCV) var ett normalår som började en lördag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en tisdag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 
 17 januari – Miguel Cervantes publicerar första delen av romanen Don Quijote. Den andra delen ges ut år 1615.

April 
 1 april – Sedan Clemens VIII har avlidit den 5 mars väljs Alessandro Ottaviano de' Medici till påve och tar namnet Leo XI. Han avlider dock redan den 27 april.
 8 april – Karl IX grundlägger Uleåborg, som sedan får stadsprivilegier 1610.

Maj 
 16 maj – Sedan Leo XI har avlidit den 27 april väljs Camillo Borghese till påve och tar namnet Paulus V.

Juni 
 3 juni – Riksrådet Hogenskild Bielke avrättas, dömd för förräderi mot Vasaätten.
 12 juni – Mariefreds stad får stadsprivilegier.
 Sommaren – Svenskarna försöker i ett krigståg mot Livland bland annat belägra Riga.

September 
 17 september (GS) – Den svenska armén under Karl IX lider ett svårt nederlag mot polackerna under Jan Karol Chodkiewicz i slaget vid Kirkholm, det värsta svenska nederlaget före Poltava.

December 
 11 december – Sigismund gifter sig med Konstantia av Steiermark, syster till hans första hustru Anna.

Okänt datum 
 Hemmingus Henrici ger ut en finsk psalmbok med 250 psalmer.

Födda 
 6 februari – Bernhard av Corleone, italiensk botgörare och lekmannabroder inom kapucinorden; helgon.
 8 april – Filip IV, kung av Kastilien och Aragonien 1621–1665, samt av Portugal 1621–1640.
 30 april – Peder Winstrup, dansk biskop i Lunds stift.
 Andrea Bolgi, italiensk barockskulptör.
 Lars Wivallius, svensk skald.
 Constantia Sirenberg, tysk musiker och sångerska.

Avlidna 
 5 mars – Clemens VIII, född Ippolito Aldobrandini, påve sedan 1592.
 13 april – Boris Godunov, rysk tsar.
 27 april – Leo XI, född Alessandro Ottaviano de' Medici, påve sedan 1 april detta år.
 3 juni – Hogenskild Bielke, svensk friherre och riksråd (avrättad).
 Juni - Maria Grigorievna Skuratova-Belskaja, rysk regent. 
 17 september – Anders Lennartsson, svensk krigare, riksmarsk sedan 1600 (stupad i slaget vid Kirkholm).
 17 oktober – Akbar den store, indisk stormogul.
 8 november – Robert Catesby, brittisk ledare för en grupp katolska konspiratörer och Krutkonspirationen.
Marie de Brimeu – italiensk humanist.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
65 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Som svar på att utlänningar i Rom olagligen tar sig rättigheter förbehållna romerska medborgare antar den romerska senaten lagen Lex Papia, som utvisar alla utlänningar från staden.
 Tigranes II av Armenien besegras och tillfångatas av Pompeius, vilket gör slut på alla fientligheter vid rikets nordöstra gräns.

Födda 
 8 december – Horatius, romersk poet

Avlidna

Externa länkar
1066

1066 (MLXVI) var ett normalår som började en söndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Januari 
5 januari – Sedan Edvard Bekännaren har avlidit denna eller föregående dag blir Harald Godwinson kung av England och kröns dagen därpå.

September 
25 september – I slaget vid Stamford Bridge besegrar anglosaxarna under ledning av kung Harald Godwinson landstigande norrmän under kung Harald Hårdråde, vilken stupar i slaget. När nyheten om Haralds död når Norge blir hans son Magnus landets nye kung. Detta slag, och då även året, brukar betraktas som det definitiva slutet på vikingatiden i England.

Oktober 
14 oktober – I slaget vid Hastings besegrar en normandisk här under Vilhelm Erövraren en engelsk här under den anglosaxiske kungen Harald Godwinson. Sedan denne har stupat i slaget utropas Edvard Bekännarens brors sonson Edgar den fredlöse till kung av England.

December 
17 december – Edgar den fredlöse avsäger sig den engelska tronen, till förmån för Vilhelm Erövraren, som kröns en vecka senare.
25 december – Vilhelm Erövraren kröns på juldagen till kung av England. Därmed grundas den normandiska kungaätt, som i olika förgreningar kommer att styra över England till 1603.

Okänt datum 
Halleys komet passerar Jorden.
Då den svenske kungen Stenkil dör utbryter strider om makten i Sverige. Två män med namnet Erik strider om tronen.
Biskop Adalvard d.y. lämnar Sigtuna och blir biskop i Skara istället.

Födda 
Henrik av Burgund, var greve av Portucale samt stamfader för det äldsta portugisiska konungahuset.
Ly Nhan Tong, kejsare av Vietnam.
 Eirene Doukaina, bysantinsk kejsarinna.

Avlidna 
4 eller 5 januari – Edvard Bekännaren, kung av England sedan 1042.
25 september
Tostig Godwinson, earl av Northumbria (stupad i slaget vid Stamford Bridge).
Harald Hårdråde, kung av Norge sedan 1045 (stupad i slaget vid Stamford Bridge).
Maria Haraldsdotter, dotter till Harald Hårdråde (enligt legenden död detta datum; "samma dag och stund som hennes far stupade").
14 oktober – Harald Godwinson, kung av England sedan 5 januari detta år (stupad i slaget vid Hastings).
Stenkil, kung av Sverige sedan 1060.
Henrik, biskop i Lunds stift sedan 1060.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar