kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Zombie (sång)

"Zombie" är en låt med den irländska rockgruppen The Cranberries. Den är skriven av gruppens sångerska Dolores O'Riordan och är en protestsång mot våldet i Nordirlandskonflikten, särskilt om bombdådet i Warrington 1993, då två barn dödades och ytterligare 56 personer skadades. 

Låten känns lätt igen på O'Riordans speciella sätt att sjunga den upprepade slutstavelsen i refrängordet Zombie: rösten hoppar effektfullt mellan vitt skilda tonlägen under stavelsens uttal. Zombie återfinns på albumet No Need to Argue från 1994.

2017 gavs en akustisk version av låten ut på albumet Something Else.

Låtlistor och format 
 CD-singel
 "Zombie" (Fullängdversionen från albumet) – 5:06
 "Away" – 2:39
 "I Don't Need" – 3:31
Båda b-sidor var tidigare outgivna. "Away" hamnade senare på soundtracket till filmen Clueless.

 Limited Edition CD-singel
 "Zombie" – 5:09
 "Waltzing Back" (Live at the Fleadh Festival, 11 June 1994) – 3:45
 "Linger" (Live at the Fleadh Festival, 11 June 1994) – 5:25

CD-Promo
 Zombie (Edit) - 3:55
 Zombie (Album version) - 5:06

 7"-singel
 "Zombie"
 "Away"

Musikvideon 
Låten "Zombie" släpptes i oktober 1994 tillsammans med en musikvideo. Videon är regisserad av Samuel Bayer och producerad av Doug Friedman.

Låtens musikvideo laddades upp på YouTube den 16 juni 2009 och hade visats över 1,1 miljarder gånger den 12 december 2021.

Coverversioner 
Låten har tolkats och spelats in av en rad artister och grupper, bland andra Breed 77, Christophe Willem, Jay Brannan, Skott Freedman, Sarah Jezebel Deva och Amanda Palmer.

Den 19 januari 2018 utgav metalcore-bandet Bad Wolves en cover på låten. Fyra dagar innan utgivningsdatumet hade bandet planer på att fastställa O'Riordan åter på sång, men då hon avled samma dag fick Bad Wolves släppa tolkningen utan henne som en hyllning. Även texten blev ändrad, "since 1916" ersattes av "in 2018" och ordet "drones" (en referens till drönare) tillades.

Referenser 

Protestsånger
Musiksinglar 1994
Musikvideor regisserade av Samuel Bayer
Restaurant

Restaurant eller Restauranten kan syfta på:

 Restaurant – ålderdomlig stavning av restaurang
 Restaurant W6 – en tidigare restaurang på Norrmalm i Stockholm
 Restaurant (film, 1998) – en amerikansk film från 1998 i regi av Eric Bross
 Restauranten, Djursholm en tidigare restaurang och samlingslokal i Djursholm
 Restauranten (film) – en svensk TV-film från 1978 i regi av Kjell Sundvall
 Restauranten – en hållplats på Djursholmsbanan, se Djursholms torg
Belägringen av Kinsale

Belägringen av Kinsale var den slutgiltiga slaget i Englands lyckade försök att erövra det gaeliska Irland. Det ägde rum under drottning Elisabet I:s regeringstid vid nioårskrigets höjdpunkt, ett uppror lett av Aodh Mór Ó Néill, Aodh Rua Ó Dónaill och andra irländska klanledare. Genom den spanska inblandningen och de strategiska fördelar som stod på spel, var slaget även en del av det engelsk-spanska kriget (1585–1604), konflikten mellan det protestantiska England mot det katolska Spanien.

Referenser

Kinsale
Tudoreran
1601 i Europa
1602 i Europa
Irland under 1600-talet
Brittiska slag
Irländska slag
Vind (olika betydelser)

Vind kan syfta på:

 Vind – flödet av luft i atmosfären
 Vindsvåning – en del av ett hus
 Vind (adelssläkt) – en gammal dansk adelssläkt
 Vind, Jylland – en by i västra Jylland i Hernings kommun.

Personer
 Ole Vind (1590–1646), en dansk präst
Inge Krokrygg

Inge Krokrygg alternativt Inge Haraldsson (modern norska: Inge I Haraldsson), född omkring 1135, var kung av Norge från 1136 till sin död 4 februari 1161.

Han föddes som son till kung Harald Gille och valdes 1136 till kung. Hans rike utgjordes av sydöstra Norge, Viken och landet omkring Oslofjorden medan hans bröder Sigurd Munn och Öystein Haraldsson erhöll andra delar av landet. Tronpredententen Sigurd Slemme försökte 1137 med hjälp av den tidigare kungen Magnus den blinde att ta kungamakten men misslyckades i striden mot stormännen, som stödde de minderåriga bröderna. Sedan de vuxit upp försökte Sigurd och Öystein att störta Inge, men de besegrades av bondeadeln, som Inge stödde sig på. Hans makt var ringa, och låg i händer på hövdingar som Gregorius Dagsson och Erling Skakke.

Brödernas anhängare lanserade senare Sigurds tioårige son Håkon Herdebrei som motkonung. År 1159 kom denne åter till Norge efter sin landsflykt till Sverige och 1161 dödades Inge i en strid med Håkons här.

Inge finns omnämnd i Snorre Sturlassons "Heimskringla".

Noter

Källor
 https://web.archive.org/web/20160106022823/https://snl.no/Inge_1_Haraldsson

Externa länkar
 Konung Inges och hans bröders historia Del av Emil Olsons översättning av Heimskringla.

Inge 1
Kungligheter som stupat i strid
Födda 1135
Avlidna 1161
Män
Vindsvåning

Vindsvåning, i vardagligt tal kallad vind, är den del av ett hus som ligger precis under husets yttertak. Vindens väggar är delvis en undre del av hustaket. Vissa vindsvåningar är inredda rum och lägenheter, andra är enbart förråd. Det kan också röra sig om små loft dit bara sotaren går.

Man skiljer mellan två huvudtyper av vindsutrymmen: kalluftsventilerade  och uppvärmda. Kalluftsventilerade vindsutrymmen saknar uppvärmning och är helt eller delvis isolerade mot boendeytan, det vill säga hela eller delar av isoleringen sitter i vindsbjälklaget. Uppvärmda vindsutrymmen som har utanpåliggande isolering och hålls varmare än omgivningen.

Fuktskador 
Kallvindar är fuktkänsliga, dels som en följd av läckande varm luft med högre fuktinnehåll från utrummen under vinden. Fukt i luften som kommer till vinden från utifrån genom ventilation, luften kondenserar på vinden vid ogynnsamma omständigheter. Skilda undersökningar pekar på att ca två tredjedelar av alla kalluftsventilerade vindsutrymmen redan har mikrobiell påväxt (till exempel mögel)  
Eftersom mögelsporer och mögelgifter sprider sig lätt bidrar detta ofta till sjuka-hus-syndrom.
För ej uppvärmda vindsutrymmen bidrar uppvärmning till att minska fuktproblem vilket gör att skadefrekvensen är väsentligt lägre än för ventilerade med luft utifrån. 

Fukt kan komma från kondens i ventilationsluften utifrån, läckage av regnvatten genom taket och luftläckage från våningen under. Varm luft som läcker upp kommer vintertid att kondensera i det kallare vindsutrymmet.  
För att åtgärda problem tätas eventuella läckage. För att förhindra kondensation av ventilationsluft utifrån kan antingen yttertaket isoleras, en begränsad värmeisolering får en tillräcklig bestående effekt. Vid nybyggnad eller annan större renovering är det enkelt att lägga isoleringen på takets utsida under taktäckningen. Det finns även vindsavfuktare som styr ventilationen på så sätt att det endast ventileras in luft på vinden då det är torrare utanför än på vinden; värme tillförs av systemet då det finns risk att mögel- eller rötsvampar.

Åtgärder 
För att undvika framtida problem med fukt och senare mögel har Statens provningsanstalt sammanställt följande åtgärder  som kan ha en effekt på kallvinden.

Inredd vind
Om vindsvåningen inreds till bostads- eller kontorsutrymme, kallas det ofta fortfarande för vindsvåning, trots att det inte längre utgör byggnadens vind. En något mer korrekt benämning är i så fall takvåning.

Se även 
 Kattvind
 Krypgrund
 Loft

Referenser

Externa länkar 
 Svensk byggnadsvård

Bostadsutrymmen
Hörsel- och talrubbningar

Hörsel- och talrubbningar är en medicinsk specialitet med ställning som grenspecialitet till ÖNH. Den omfattar audiologi, dvs hörselrubbningar, och foniatri, dvs röst- tal- och sväljstörningar. I många länder är dessa en egen specialitet under benämningen kommunikationsstörningar (communication disorders). Utanför universitetssjukhuslandstingen svarar öron-, näs- och halsspecialiteten (ÖNH) för de audiologiska och foniatriska verksamheterna.

Medicinska specialiteter
Otorinolaryngologi
Hemslavinnor (film, 1933)

Hemslavinnor är en svensk film från 1933 i regi av Ragnar Widestedt.

Om filmen 
Filmen premiärvisades 10 april 1933 på biograferna Riviera och Rialto i Stockholm. Den spelades in vid Irefilms ateljé i Stockholm med exteriörer från Uppsala av Hilmer Ekdahl. Samtidigt med den svenska versionen filmades även en dansk version. 

Som förlaga har man Axel Frische och Christian Bogøs pjäs Den ny Husassistent som uruppfördes på Sønderbro Teater i Köpenhamn 1920 med svensk premiär på Folkteatern i Stockholm 1921. Pjäsen har filmats tre gånger i Sverige och Dagmar Ebbesen har medverkat som huvudrollsinnehavaren Kristiana i alla tre filmerna.

Rollista 
Dagmar Ebbesen - Kristina (Charlotta) Johansson, jungfru 
Isa Quensel - Greta (Kristina) Johansson, jungfru, Kristinas dotter 
Valdemar Dalquist - Palle Rosenqvist, direktör, Gretas far 
Anna Widforss - Klara Rosenqvist, Palles fru 
Hasse Ekman - Kurt, Palles och Klaras son 
Maj Törnblad - Inga, Palles och Klaras dotter 
Håkan Westergren - Einar Nilsson, droskchaufför, Gretas fästman 
Olav Riégo - lektor Ludde Bergman 
Signe Wirff - Anna Bergman, Luddes fru 
Eric Abrahamsson - K.A. Jönsson, föreståndare på Platsförmedlingsbyrån 
Rulle Bohman - Efraim Borg, kamrer 
Ludde Juberg - Anton Björketopp, f.d. Pettersson, platssökande 
Gösta Bodin - dammsugaragenten 
Naemi Briese - platssökande på Platsförmedlingsbyrån 
Bertil "Berra" Lundell - ishockeyspelare 
Erik "Burret" Larsson - ishockeyspelare 
Sigfrid "Sigge" Öberg - ishockeyspelare

Rollista i den danska versionen
Frederik Jensen - Rasmussen, direktör 
Olga Svendsen - fru Rasmussen 
Charles Hansen - Josef Rasmussen, deras son 
Nina Kalckar - Inger Rasmussen, dottern 
Valdemar Schiøler Linck - Sørensen, lektor 
Christel Holch - fru Sørensen 
Inger Bolvig - Grethe, jungfru 
Emmy Schønfeld - Kristiane, jungfru 
Palle Reenberg - Nielsen, chaufför 
Einar Dalsby - K.A. Klemmensen

Musik i filmen 
Amanda Lundbom (Har ni sett Amanda Lundbom), text Emil Norlander, instrumental. 
Mandom, mod och morske män, text Richard Dybeck, instrumental.
Sa-Sa-Sa! (Hep-Hep-Hep!), kompositör Helge Lindberg, dansk text Paul Anker, sång John Wilhelm Hagberg 
Sjungom studentens lyckliga dag (Studentsång), kompositör Prins Gustaf, text Herman Sätherberg, instrumental.
Vårt eget lilla paradis (Vort eget lille Paradis), kompositör Helge Lindberg, svensk text Gösta Stevens dansk text Paul Anker, sång Isa Quensel

Se även

Externa länkar 
 

Filmer 1933
Svenska komedifilmer
Svenska filmer baserade på pjäser
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1930-talsfilmer
Shay Given

Shay Given, född (20 april 1976 i Lifford), är en irländsk före detta fotbollsmålvakt. Han har tidigare spelat för Irlands landslag. Han är hjälptränare i Derby County.

Klubbkarriär 
Han kom med i årets lag i Premier League säsongen 2005-06 och är ansedd som en av världens absolut bästa målvakter. Efter att under 12 år gjort fler än 350 ligamatcher i Newcastle köptes han i januari 2009 av Manchester City. Den 18 juli 2011 skrev Given på ett femårskontrakt med Aston Villa för en hemlig summa.

Den 10 juli 2015 värvades Given av Stoke City, där han skrev på ett tvåårskontrakt. Efter säsongen 2016/2017 fick Given lämna klubben.

Tränarkarriär
I juni 2018 blev Given anställd som målvaktstränare i Derby County under nya huvudtränaren Frank Lampard. Han behöll sitt uppdrag som målvakstränare när Phillip Cocu blev ny huuvdtränare i juli 2019. I november 2020 blev Cocu avskedad och Given var då en del av en tillfällig tränarkvartett med Wayne Rooney, Liam Rosenior och Justin Walker som tog över klubben. Efter två matcher ihop blev det klart att endast Rooney skulle ta över rollen som huvudtränare. Den 15 januari 2021 fick Given en roll som hjälptränare i A-laget.

Referenser 

Irländska fotbollsmålvakter
Irländska landslagsspelare i fotboll
Spelare i Celtic FC
Spelare i Blackburn Rovers FC
Spelare i Swindon Town FC
Spelare i Sunderland AFC
Spelare i Newcastle United FC
Spelare i Manchester City FC
Spelare i Aston Villa FC
Spelare i Middlesbrough FC
Spelare i Stoke City FC
Spelare i Premier League
Spelare i English Football League
Spelare i VM i fotboll 2002
Spelare i Europamästerskapet i fotboll för herrar 2012
Spelare i Europamästerskapet i fotboll för herrar 2016
Födda 1976
Levande personer
Män
Greatest Hits Vol.1

Korn - Greatest Hits Vol. 1 är bandet Korns första samlingsalbum. Här finns deras största hits samlade över 19 spår. Skivan släpptes den 5 oktober 2004.

Låtlista
"Word Up!" - 2:53
"Another Brick in the Wall, Parts 1-3" - 7:10
"Y'All Want a Single" - 3:20
"Right Now " - 3:13
"Did My Time" - 4:08
"Alone I Break" - 4:18
"Here to Stay" - 4:32
"Trash" - 3:28
"Somebody Someone" - 3:51
"Make Me Bad" - 3:57
"Falling Away From Me" - 4:32
"Got the Life" - 3:48
"Freak on a Leash" - 4:18
"Twist" - 0:51
"A.D.I.D.A.S." - 2:35
"Clown" - 4:38
"Shoots and Ladders" - 5:24
"Blind" - 4:21
"Freak on a Leash" (Dante Ross mix) - 4:47

Album av Korn
Amerikanska samlingsalbum
Greatest hits-album
Samlingsalbum 2004
Putte Nelsson

Per Fredrick Dawit "Putte" Nelsson, född 5 december 1971 i Addis Abeba, Etiopien, är en svensk professionell pianist, låtskrivare, körledare och kapellmästare. 

Putte Nelsson är uppvuxen i Umeå och Vetlanda och flyttade 1992 till Stockholm. Han är adoptivson till Erikshjälpens förre direktor Roland Nelsson och Gudrun, ogift Svensson. Åren 2000–2008 var han fast medlem i musikkollektivet Blacknuss.

Nelsson började frilansa 1996 som pianist och keyboardist i olika sammanhang och blev snabbt etablerad i musikbranschen. Han skriver och producerar musik och låg bakom bidraget "Äntligen" med Fre i Melodifestivalen 2004. Nelsson har arbetat med svenska artister som Carola Häggkvist, Jerry Williams, Lisa Nilsson, Eric Gadd och  Dr Alban. Några utländska artister som Nelsson spelat med är Ricky Martin, Mariah Carey, Craig David och Mary J Blige.

Mest känd är han kanske som lagledare i SVT-produktionen Så ska det låta 2006–2010. I september 2006 vann Nelsson tv-priset Kristallen tillsammans med de övriga i Så ska det låta. Programmet hade vunnit två år i rad, men 2006 var det tittarna som valde Så ska det låta till Årets program. I mars 2007 fick han ta emot Aftonbladets TV-pris för "Sveriges bästa program". Detta blev framröstat av Aftonbladets läsare och Så ska det låta tävlade mot På spåret och Ett herrans liv. Åren 2010–2012 var Nelsson kapellmästare för Robert Gustafsson när Gustafsson firade 25 årsjubileum. Showen spelades över 240 gånger på Rondo i Göteborg, Amiralen i Malmö, och Cirkus i Stockholm.

Nelsson startade 2006 sångkören och sångkursen Sjung Nu tillsammans med Lasse Axelsson i Stockholm. Första terminen kom nästan 600 personer. 2012 hade kören över 1000 medlemmar uppdelade i olika nivåer. Kören sjöng gospel, pop och visa under 10 veckor för att sedan avsluta med en gemensam konsert med alla nivåer tillsammans. År 2013 splittrades Sjung Nu och Nelsson startade det egna körprojektet Team Putte.

I november 2017 firade Nelsson 10-årsjubileum i körsammanhang med två utsålda konserter i Berwaldhallen.

Hans kör från Vetlanda vann Körslaget 2012.

Nelsson är sedan 2012 vinstutdelare och programledare för Postkodlotteriet.

Referenser

Externa länkar 
Teamputte.se
Putte ”Så ska det låta” Nelsson fyller 40 Höglandsnytt 2011-12-04.

Födda 1971
Svenska musiker
Män
Levande personer
Svenska pianister under 1900-talet
Svenska pianister under 2000-talet
Personer från Addis Abeba
Sweet Charity

Sweet Charity är en amerikansk musikal från 1966 med manus av Neil Simon, musik av Cy Coleman och sångtexter av Dorothy Fields. Den är byggd på Federico Fellinis film Cabirias nätter från 1957.

Vid urpremiären på Broadway 1966 stod Bob Fosse för regin. Den gick i 608 föreställningar.

Till Sverige kom den 1989, då den sattes upp i Norrköping med Eva Rydberg i huvudrollen. Hon gjorde även rollen 1991 på Malmö stadsteater. 2006 spelades musikalen på Intiman i Stockholm, då med Nanne Grönvall i huvudrollen.

Den har även blivit film, 1969, med Shirley MacLaine i huvudrollen, även då med Bob Fosse som regissör.

1966 i USA
Musikåret 1966
Teateråret 1966
Kultur i New York
Amerikanska musikaler
Neil Simon
Foniatri

Foniatri är en medicinsk specialitet som inriktar sig på röst-, tal- och sväljstörningar. En läkare med foniatri som specialitet kallas foniater. Foniatrerna samarbetar ofta med logopeder.

Foniatri är jämte audiologi egna ÖNH-grenspecialiteter: Röst- och talrubbningar och Hörsel- och balansrubbningar. I många länder är dessa båda en egen specialitet under benämningen kommunikationsstörningar (communication disorders). Utanför universitetssjukhusregionerna svarar öron-, näs- och halsspecialiteten (ÖNH) för de audiologiska och foniatriska verksamheterna.

Referenser 

Logopedi och foniatri
Medicinska specialiteter
Nottecken

Nottecken benämns det tecken eller den symbol som kan användas i exponentläge, i eller efter en textpassage för att ange att ytterligare information (en fotnot) som berör textstycket finns att läsa antingen vid sidfoten (som en fotnot) eller i slutet av kapitlet eller hela texten (som en slutnot).

Oftast skrivs nottecknet i mindre stil i exponentläge i själva brödtexten (huvudtexten), men skrivs i normalt läge innan, och i samma storlek som, själv nottexten.

Nottecknet sätts tätt intill den textpassage eller det ord den tillhör. Oftast skrivs nottecknet tätt efter avslutande punkt, om hela föregående mening åsyftas.

Det notteckensystem som används oftast är systemet med löpande nummer (¹,²,³,⁴, …), men andra tecken förekommer också, såsom gemena (små) bokstäver (a, b, c, …), som romerska siffror (i, ii, iii, iv, v, vi, …), eller som andra typer av tecken, exempelvis asterisker (*), enkelkors (†), dubbelkors (‡)och paragraftecken (§).

Den typ av nottecken som används bör klart utmärka sig från brödtexten – exempelvis är gemener eller någon annan typ av symboler att föredra framför siffror i exempelvis naturvetenskapliga texter, då siffror av misstag kan tros vara potenser.

Källnotens utformning
När nottecknet används som markör för att ange information från en källa (en källnot) enligt Oxfordsystemet, används generellt löpande siffror i exponentläge (ex. 2), men ibland ses även siffran i normal teckenstorlek inom hakparentes (ex. [2]).

Ordningen av nottecken
Den allmänt accepterade ordningen för nottecknen är att de först skrivs enskilt i löpande ordning:
 *, †, ‡, §
eller
 a, b, c, d, ..., x, y, z, å, ä, ö.

Därefter upprepas tecknen i samma ordning:
 **, ††, ‡‡, §§; ***, †††, ‡‡‡, §§§  etc.
eller
 aa, bb, cc, dd, ..., xx, yy, zz, åå, ää, öö; aaa, bbb, ccc, ddd, ..., xxx, yyy, zzz, ååå, äää, ööö.

Siffror och romerska siffror skrivs i löpande ordning och upprepas därmed inte.

Då man väljer att skriva noterna efter varje avsnitt eller kapitel, eller vid sidfoten, kan man välja att börja om i ordningen av nottecken, då det är uppenbart att inte noterna från föregående avsnitt kan förväxlas med de som tillhör de efterföljande.

Källhänvisningar 

Typografi
Sarah Kane

Sarah Kane, född 3 februari 1971 i Brentwood, Essex, död 20 februari 1999 i London, var en brittisk dramatiker. Hennes pjäser blev mycket kontroversiella för det myckna våld och sex de innehöll. Under lång tid led Kane av depression och hon tog sitt liv på ett sjukhus i London.

Biografi 
Kanes föräldrar var journalister och djupt troende. Kane studerade drama på Bristol University och avlade sedan en Master of Arts vid Birmingham University. Hon led under lång tid av depression men fortsatte trots detta att skriva. Den 20 februari 1999 begick hon självmord genom att hänga sig på King's College Hospital i London. Hon hade några dagar tidigare misslyckats med att ta sitt liv genom en överdos av sömntabletter.

Verk 
Sarah Kanes pjäser handlar om kärlek och ondska, smärta och tortyr, och har väckt mycket uppmärksamhet och kontroverser. Hennes första pjäs, Blasted, rör sig till exempel om våldtäkt, kannibalism och krig.

Under sitt korta liv hann hon skriva sammanlagt fem pjäser: Krevader (Blasted, 1995), Fedras kärlek (Phaedra's Love, 1996), Befriad (Cleansed, 1998), Törst (Crave, 1998) och Psykos klockan 4.48 (4.48 Psychosis, postumt uppsatt 2000). Hon skrev även kortfilmen Skin (1995) för brittiska Channel 4, om en ung nynazist som förälskar sig i en svart flicka. Hennes samlade pjäser gavs ut på svenska av Teatermagasinet 2004.

Källor 
 Sarah Kane, webbplats av Iain Fisher

Externa länkar 

Personer från Essex
Engelskspråkiga författare
Brittiska författare under 1900-talet
Engelska dramatiker
Födda 1971
Avlidna 1999
Kvinnor
Författare som begått självmord
Alumner från universitetet i Bristol
Alumner från University of Birmingham
Ära vare Gud i höjden

Ära vare Gud i höjden kan syfta på:

 Ära vare Gud i höjden – ett bibelcitat ur julevangeliet, övriga betydelser syftar på detta bibelcitat
 Gloria in excelsis Deo – lovsångsdel av kristen gudstjänst som inleds med bibelcitatet
 Ära vare Gud i höjden – en kör (vers) i den kristna sången Härlig den natten
Lovage

Lovage, är ett amerikanskt musikprojekt på initiativ av Dan the Automator, på skivan försedd med ett av hans alias, "Nathaniel Merriwether". Lovage består av Dan the Automator samt sångarna Mike Patton och Jennifer Charles. Kid Koala bidrog med mixar och samplingar och var även med på Lovages turné i USA. Då medlemmarna har andra band och projekt har det hittills bara blivit ett album, "Music To Make Love To Your Old Lady By" (2001), men i en intervju med Patton på MTV avslöjade han att ett nytt album är under produktion och att det borde vara ute i affärerna i slutet av 2006.

Medlemmar
Dan the Automator (f. Daniel M. Nakamura 29 augusti 1966 i San Francisco, Kalifornien) – synthesizer, sampler, trummaskin
Mike Patton (f. Michael Allan Patton 27 januari 1968 i Eureka, Kalifornien) – sång, keyboard, sampler, melodica
Jennifer Charles (f. 15 november 1968 i Washington, D.C.) – sång, gitarr, keyboard
Kid Koala (f. Eric San 1974 i Kanada) – sång, turntable

Diskografi
Studioalbum
2001 – Music to Make Love to Your Old Lady By
2001 – Music to Make Love to Your Old Lady By (Instrumental Version)
EP
2001 – Lovage EP
2001 – Lovage...the Companion CD

Externa länkar
Nathaniel Merriweather - Lovage - Music To Make Love To Your Old Lady By (arkiverad)

Amerikanska musikgrupper
Giga Wing

Giga Wing är ett vertikalscrollande shoot 'em up utvecklat av Takumi och distribuerat av Capcom. Kom som arkadspel 1999 och till Sega Dreamcast 2001.

Externa länkar 
 Officiell webbplats (på japanska)

Datorspel 1999
Dreamcast-spel
Arkadspel
Shoot 'em up-spel
Spel med enspelarläge och flerspelarläge
Kökssoffa

En kökssoffa är en soffmöbel för kök som fungerar som en bäddsoffa så att den med handkraft kan göras om till säng. Inuti kökssoffan finns ofta ett förvaringsutrymme. Kökssoffor har till skillnad mot många andra soffor inte stoppat ryggstöd eller armstöd. Ibland saknar kökssoffan även stoppad sits och då kan tunna separata soffdynor användas för att den ska bli bekvämare att sitta i.

Många gånger, framför allt tidigare, har kökssoffor använts som säng av inneboende kvinnlig hushållspersonal, till exempel pigor, barnflickor och hembiträden, i de fall arbetsgivaren inte tilldelat dem ett eget rum. I förvaringsutrymmet har de kunnat placera olika saker, till exempel arbetskläder eller uniform.

Att ligga på sofflocket och att vara soffliggare är två varianter på ett uttryck för att vara lat i allmänhet och i synnerhet när det gäller att rösta i allmänna val och folkomröstningar. Den svenska seriefiguren Kronblom är särskilt känd för att ligga på sofflocket.

Källor

Fotnoter

Soffa
Liggmöbler
Sittmöbler
Sankeys sånger

Sankeys sånger kan avse flera olika publikationer grundade på sångaren och evangelisten Ira David Sankeys repertoar. Många av sångerna var hans egna tonsättningar som blev väldigt populära. De psalmtexter han skrev rönte inte samma intresse enligt Oscar Lövgren.

I viss mån kan angivande av "från Sankeys sånger" avse någon av de 1200 sånger han publicerade i USA i olika publikationer som samlingar eller särtryck. I andra fall kan avses de svenskspråkiga översättningar som publicerades av olika personer, framför allt följande häften och böcker:

Sånger till Lammets lof 10 häften av Erik Nyström under åren 1875-1886
Andliga sånger, sjungna af Ira D. Sankey i tre häften sammanställda av Teodor Trued Truvé 1875-1877.
Sankeys sånger 1875 i översättningar 1875 av Jakob Timotheus Jacobsson och signaturen B. S.

Psalmböcker