kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Staffan Strand

Nation:  

Bo Staffan Strand, född 18 april 1976, är en svensk före detta höjdhoppare, som tävlade för Väsby IK och sedan Hässelby SK. 

I juli 2008 meddelades att han skulle lägga ned sin karriär på grund av fotskada.

Strand har två examina från University of Minnesota i elektroteknik och arbetar idag som ledare för Business Engineering på CGI Sverige.

Meriter
OS-sexa 2000
VM-brons inomhus: 2001
VM-sexa utomhus: 2001 
EM-guld inomhus: 2002
EM-brons utomhus: 2002
VM-sexa inomhus: 2003 
SM-guld: 3
SM-silver: 3

Karriär 

Vid VM i friidrott 1997 i Aten deltog Strand, men blev utslagen i kvalet. Vid VM i friidrott 1999 i Sevilla kom han femma.

Säsongen 2000 kvalificerade han sig för höstens Grand Prix-final i Doha, Qatar, där han kom på fjärde plats på 2,25. 

Vid Inomhus-VM 2001 i Lissabon tog han bronsmedalj på 2,29. Under utomhussäsongen detta år gick han vid VM i Edmonton vidare till final och kom där på en sjätte plats med 2,25. Vid EM inomhus 2002 i Wien tog han hem guldmedaljen på 2,34 före Stefan Holm. Vid EM 2002 i München kom han på tredje plats efter ryssen Yaroslav Rybakov och Stefan Holm. År 2002 deltog han för andra gången vid säsongsavslutningen på Grand Prix-tävlingarna, Grand Prix-finalen, denna gång i Paris. Han kom denna gång på en sjätteplats med 2,25. 

I Paris-VM 2003 slogs han ut i kvalet efter att ha klarat 2,20.

Strand utsågs år 2000 till Stor Grabb nummer 448..

Personliga rekord 

Utomhus 
Höjdhopp – 2,32 (Nice, Frankrike 8 juli 2000)
Höjdhopp – 2,32 (Sydney, Australien 24 september 2000)
Tresteg – 15,12 (Columbus, USA 24 maj 1998)
Tresteg – 15,23 (medvind) (Göteborg 26 juli 2000)

Inomhus 
Höjdhopp – 2,35 (Stockholm 6 februari 2002)

Källor

Noter

Tryckta källor

Externa länkar 
 Staffan Strand

Födda 1976
Svenska höjdhoppare
Män
Levande personer
Svenska mästare i höjdhopp
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2000 från Sverige
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 2000
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2004 från Sverige
Tävlande i friidrott vid olympiska sommarspelen 2004
Mottagare av Stora grabbars och tjejers märke
Alumner från University of Minnesota
Friidrottare i Väsby IK
Friidrottare i Hässelby SK
Bobcat Goldthwait

Robert Francis "Bobcat" Goldthwait, född 26 maj 1962 i Syracuse i New York, är en amerikansk komiker och skådespelare. Bobcat har gjort sig känd särskilt för sin roll som Zed med den instabila rösten i filmserien Polisskolan.
Han medverkade även i Twisted Sisters musikvideo "The leader of the pack".

Filmografi i urval 

1990–1996 - Röster från andra sidan graven

1994–1995 - The Moxy Show (röst)
1994–2001 - Space Ghost Coast to Coast (röst)

1995–1999 Unhappily Ever After

1998–1999 - Herkules (TV-serie) (röst)

2003–2006 - Lilo & Stitch (TV-serie) (röst)
2004–2007 - Jimmy Kimmel Live! (regi)
 (röst)

Externa länkar 

 

Amerikanska skådespelare
Amerikanska röstskådespelare
Amerikanska TV-skådespelare
Män
Födda 1962
Levande personer
Personer från Syracuse, New York
Kevin Mitnick

Kevin David Mitnick, född 6 augusti 1963 i Van Nuys, Los Angeles, Kalifornien, död 16 juli 2023 i Pittsburgh, Pennsylvania, var en amerikansk IT-säkerhetskonsult och hackare.

Mitnick lyckades bryta sig in i datorsystem tillhörande bland annat Nokia, Fujitsu och Motorola. Han kom även över källkod till kommande programvara från Sun Microsystems. Han dömdes första gången 1981. År 1988 greps och dömdes han till ett års fängelse för stöld av programvara och för att ha hackat sig in i nätverk. Han greps och fängslades åter av den federala polisen den 15 februari 1995. Han avtjänade fem år i fängelse och släpptes 21 januari 2000. Mellan år 2000 och 2003 fick Mitnick inte lov att använda någon kommunikationsteknologi annat än analog, med vissa undantag.

Mitnick arbetade senare som IT-säkerhetskonsult och har bland annat skrivit boken The Missing Chapter from The Art of Deception (på svenska Bedrägerihandboken, 2002).

Filmografi
2001: TV-serien Alias (2001), avsnittet Doppelganger
2001: Dokumentären "Freedom Downtime", om Mitnicks liv

Dokumentär
2000: Takedown

Källor

Externa länkar
Officiell webbplats

Födda 1963
Personer inom informationsteknik
Amerikanska brottslingar
Män
Avlidna 2023
Personer från Los Angeles
Spikarna

Spikarna är ett  fiskeläge på sydöstra Alnön utanför Sundsvall. Det är på somrarna ett populärt turistmål, turister går ofta ett varv runt den lilla ön Skorven vid Spikarna, längs den steniga stranden. Här finns Spikarö kapell och en lotsstation.

I närheten av Spikarna ligger den populära badviken Tranviken.

Bildgalleri

Externa länkar
Spikarna.se (lokal webbplats)

Alnön
Gävlebohamnar
Jas

JAS kan syfta på:

 Jas-period  – den tidsperiod som ur biologisk synpunkt lämpar sig bäst för att beskära buskar och träd
 JAS – signatur för tecknaren Jan-Allan Stefansson
 JAS  – beteckning för ett enhetsflygplan (jakt-, attack- och spaningsflygplan), se Multirollflygplan
 Jas 39 Gripen – svenska flygvapnets beteckning på ett svenskt stridsflygplan, se Saab 39 Gripen
 JAS 39E/F Gripen –  ett svenskt stridsflygplan, se Saab 39 Gripen NG
 JAS Motorsport – ett italienskt motorsportteam
 Jas, Loire – en fransk kommun i departementet Loire
Militaria

Militaria kallas något som är en del av det militära. Ordet används framför allt om vapen etc. i egenskap av antikviteter och samlarobjekt.

Militära termer och begrepp
Separator

En separator är en apparat som separerar två vätskor som inte är blandbara eller separerar bort partiklar i en vätska. Ordet separator kommer från latinets separare som betyder "särskilja", "avsöndra".

Funktion 

Separatorn har en mycket snabbt roterande behållare i form av en centrifug. Vid rotationen pressas ett tyngre ämne ut från centrum på grund av centrifugalkraften och ett lättare ämne ansamlas i centrum av separatorn. En separator kan skilja tyngre och lättare vätskor från varandra (exempelvis olja och vatten) eller vätskor från uppslammade partiklar. 

Separatorer finns i många utföranden. Ett av de enklaste är kulkammarcentrifug, som bland annat kan avskilja partiklar och slam. En andra typ av separator är dekantern som kan ta bort mer slam.

Förr skilde man grädde från mjölk genom att låta mjölk stå tills fettet flöt upp till ytan och sedan kunde skummas av för hand, exempelvis med en gräddtjuv.

Historik 
En framgångsrik separator tillverkades av Gustaf de Laval år 1877. Med den kunde man enkelt på kort tid skilja bort grädden ifrån mjölken. Grädden användes främst till tillverkning av smör. När separatorn roterar med högt varvtal pressas mjölken, som är tyngst, ut mot väggarna och grädden som är lättare samlas i mitten. De Lavals separator hade en stor vev med en mycket hög utväxling till separatorbehållaren och två utloppsrör, ett rör för grädden och ett annat rör för den avfettade mjölken, d.v.s. skummjölken. 

Separatorn kom att användas av de flesta mindre lantbruksgårdar i början av 1900-talet, innan mejerierna tog över hanteringen helt av mjölken där bönderna fick betalt även efter mjölkens fetthalt som mättes upp innan mjölken pumpades över i större behållare. Många bönder hade särskilda koraser i besättningen för att få mer grädde i mjölken och därmed bättre betalt för sina leveranser till mejeriet.

Gustaf de Lavals konstruktion gjorde det möjligt att grunda Alfa Laval. I dag levererar Alfa Laval fortfarande separatorer och annan processutrustning. Mjölkseparatorn bidrog starkt till den svenska industrialiseringen; under 1900-talets första decennium fanns det över tjugo separatortillverkare enbart i Stockholm.

Se även 
 Aktiebolaget Separator
 Oljeseparator

Externa länkar 

Maskinteknik
Palaestra

Denna artikel behandlar antikens palaestra. För byggnaden Palaestra i Lund, se Palaestra et Odeum.

Palaestra var under antiken en plats för brottning och boxning. Det kom även att bli en plats för intellektuell undervisning med tiden. En mycket känd palaestra finns i Pompeji.

Källor

Romersk arkitektur
Apati

Apati (från grekiskans ἀπάθεια, apatheia, ungefär "ingen sinnesrörelse") innebär frånvaron av sinnesrörelse (affekt); en likgiltighet och känslolöshet. Inom psykologin är apati en benämning för när en individ ställer sig likgiltig inför aspekter av det emotionella, fysiska eller sociala livet. Klinisk apati anses vara en upphöjd nivå, medan en medelnivå kan ses som depression och en extrem nivå som en typ av dissociativ störning. Apati kan vara objektspecifik, det vill säga riktad mot en specifik person, ett objekt eller en omgivning. 

I antikens Grekland var apati ett sedlighetsideal bland cyniker och stoiker som menade att den stoiskt vise inte skulle låta sig styras av sina känslor och därmed inte heller tillåta dem att ta sig våldsamma uttryck i form av sinnesrörelser. Istället skulle han, genom insikten att njutningen inte är något i sig självt gott och smärtan inte något i sig självt ont, behärska känslorna och enbart låta sig ledas av sitt förnuft. I den stoiska skolan kallas denna form av frånvaro av känslouttryck för den sedliga apatin.

Apatiskt tillstånd ska inte förväxlas med katatoniskt tillstånd, vilket innebär en närmast total avsaknad – eller förlust – av viljeförmåga. Katatoni kan orsakas av psykisk påfrestning, såsom upplevandet av ett trauma eller en mycket djup sorg, men kan även uppkomma vid till exempel bromförgiftning.

Se även 
Acedia
Apatiska flyktingbarn
Asteni
Autism
Avtrubbad affekt
Depression
Inlärd hjälplöshet 
Psykomotorisk hämning
Stupor
Sömnlöshet
Viljelöshet

Affektiva symtom
Termer inom medvetandefilosofi
Känslor
Bomspröt

Bomspröt är de käppar som används vid vävning på varpbom och tygbom. Utan bomspröt är risken stor, vid en lång varp, att trådarna glider ner mellan varven på bommen och orsakar en ojämn spänning i varptrådarna. Bomspröten fördelas över ett helt varv under pådragningen efter 3–5 varv beroende på trådarnas grovlek. Ju grövre trådar desto oftare.

Ibland förses dessa käppar med en limmad eller spikad liten kloss i ena änden, och kallas då klackspjäla. Avsikten är att hålla varpen på plats så att den inte "kalvar" vid rullens kant. Spjälorna läggs in växelvis med klacken till höger respektive vänster. Bomspröten förankras med fördel till varpbommen med ett gummiband eller liknande när pådragningen är klar för att förhindra att de med ett fasligt skramlande ramlar i golvet när varpen dras fram. När en ny väv nått ner till tygbommen lägger man in bomspröt där också. Under vävningen är varpen hårt spänd, och om inte bomspröten läggs emellan som utjämnade underlag kommer de snören som håller framknytningskäppen på plats att orsaka fula och svårbemästrade märken på det vävda tyget.

Vävredskap
Mönsterrapport

Mönsterrapport är det område som utgörs av ett helt mönster, som sedan kan upprepas, med eller utan variation beroende på i vilket sammanhang mönsterrapporten existerar.

I en trasmatta kan mönsterrapporten utgöras av vissa färger inslagna i en vald ordning som sedan upprepas med samma eller helt andra färger, eller följs av en annan slags mönsterrapport, till dess att den första mönsterrapporten återkommer. 
För just trasmattor och löpare kan mönsterrapporten vara utformad så att den lämpar sig bäst att vävas spegelvänd när man kommit till mitten av väven. Traditionellt är det vanligt att trasmattans början och slut avviker från mönsterrapporten.

Vävning
Vävnota

Vävnotan är uppbyggd med ett givet rutsystem där solvning, uppknytning av trampor och skaft samt i förekommande fall trampordningen framgår.

Solvningen anges i det horisontella rutmönstret, uppknytning av trampor och skaft är som regel placerat till höger om solvordningen, där den övre raden i rutsystemet motsvarar det skaft som sitter längst bak i vävstolen (nummer 1) och den högraste kolumnen av rutor motsvarar den högra trampan (nummer 1). Trampordningen behöver särskilt anges för de vävtekniker som inte trampas 1, 2, 3, 4 och så vidare och detta rutsystem läggs som regel direkt ovanför uppknytningsrutan.

Vävning
Skyttel

Skyttel eller skottspole är det redskap som används för att skyttla (föra) inslaget fram och åter i varpens öppnade skäl vid vävning. I skytteln placeras det garn som spolats upp på en spole, (på färdiga spolrör eller på en pappersbit som rullas), företrädesvis med hjälp av en spolmaskin.
Det finns skyttlar av olika storlek beroende på hur bred väven är. 
En dubbelskyttel kan ha två spolar monterade samtidigt i samma skyttel och används när man ska väva med dubbelspolat garn. Annars får man spola upp med två trådar samtidigt som alternativ. I damast och upphämta är skälet ofta ganska litet och då lämpar sig en skyttel som har lägre höjd.

Inslaget löper ut genom ett hål på mitten av skyttelns långsida. För att skona såväl tråd som skyttel från slitage, och för att tråden ska löpa ut med minsta möjliga bromsande friktion, kan hålet, skyttelögat, på mera påkostade skyttlar vara omgärdat av en ring av glaserat porslin eller glas. (Jämför snörskoning i skor, presenningar och dylikt, även öljett).

Vid vävning av till exempel trasmattor är det inte aktuellt att använda den vanliga skytteln, som slungas genom skälet, utan då används en mattskyttel, där trasorna eller inslagsgarnet lindas upp på längden av en lång träribba med urgröpningar i kortändarna. Mattskytteln slungas inte genom skälet, utan sticks igenom mera behärskat. Samma sorts skyttel används för alla slags breda vävar, oavsett om det gäller mattor, plädar eller gardiner, där inslaget är grovt.

Termen skottspole kan även användas i bildlig betydelse: "Att fara som en skottspole" - att åka fram och tillbaka. Ordet skyttel används i samma betydelse i orden skytteltrafik och rymdskyttel.

Se även 
 Flygande skytteln

Vävredskap
SVT World

SVT World, tidigare SVT Europa, var Sveriges Televisions utlandskanal som sändes via satellit i Europa,  Afrika, Asien och Australien samt via IPTV till hela världen.

Kanalen etablerades 1988 för att sända rikssvenska program till Finlands svenskspråkiga delar. 1997 började kanalen sända till hela Europa och bytte namn till SVT Europa. Senare blev kanalen tillgänglig i andra världsdelar och bytte så småningom namn till SVT World.

Utbudet bestod av en mix av främst svenskproducerade program från SVT:s samtliga kanaler. Av rättighetsskäl fick de flesta utländska program inte sändas. Som text-tv sändes samtliga SVT Texts sidor.

Enligt beslut i SVT:s styrelse i oktober 2016 lades sändningarna ned den 30 april 2017. Beslutet togs eftersom verksamheten inte längre sågs som ekonomiskt hållbar som en följd av ökad konkurrens och att sändningarna i Finland hade upphört.

Historik
Kanalen inledde sina sändningar i södra Finland 1 december 1988 i det analoga marknätet. Vid starten hette kanalen TV4, eftersom den var Finlands fjärde tv-kanal vid sändningsstarten.

Satellitsändningarna till hela Europa inleddes den 10 december 1997 och då döptes kanalen om till SVT Europa.

Vid årsskiftet 2009/2010 döptes kanalen om till SVT World, ett namn den behöll fram till nedläggningen 2017.

Distributionshistorik

Finland
Kanalen sände regionalt analogt i den finska marknätet från 1 december 1988. Mellan september 2007 och augusti 2011 sändes kanalen i digitala marknätet i hela Finland.

Från och med den 1 september 2011 sändes SVT World inte längre på egen kanalplats i det finska marknätet, utan den delade kanalplats med finlandssvenska YLE Fem. Till den sista augusti 2013 sändes Yle Fems program i hela Finland, medan SVT World kunde ses bara i södra Finland och längs kusten, men från den 1 september 2013 sändes även SVT Worlds program i hela Finland. Yle Fem sände på morgnar, sena eftermiddagar och prime time, SVT World när YLE Fem inte hade sändningar. SVT World vidaresändes dock i originalversion, 24 timmar om dygnet, i finska kabel- och IPTV-nät i hela Finland.

Övriga världen
Först var det bara tillåtet för privathushåll att ta emot kanalen. 1999 tecknades ett avtal om vidaresändning i spanska kabelnät och år 2000 fick även hotell utanför Norden möjlighet att abonnera på kanalen. Sändningarna är krypterade och kostnaderna finansieras av abonnemangsavgifter.

Under 1997-2007 sändes kanalen över satelliten Sirius 2. I december 2007 flyttades sändningen till satelliten Eutelsat (fd Eurobird) 9A på positionen 9 grader öst, med täckning över hela Europa, norra Afrika och västra Asien. 

I april 2005 började man också sända över satelliten Thaicom 5 på 78,5 grader öst till Asien, Australien och stora delar av Afrika. Dessa sändningar sker på C-band och kräver paraboldiametrar på 1,8 - 3 m. 

I december 2009 inleddes sändningar i Nordamerika via IPTV. Våren 2012 utvidgades IPTV-sändningarna till hela världen.

Referenser

Externa länkar 
 

TV-kanaler i Sverige
Sveriges Television
Utlandskanaler
TV-kanaler och TV-stationer startade 1988
TV-kanaler och TV-stationer nedlagda 2017
Spolmaskin

Spolmaskin är en liten apparat för att förenkla uppspolning av garn/tråd på en pappcylinder eller liknande. Spolmaskinens ten är svagt konisk, och om pappcylindrarnas hål är lagom stort, fastnar de, när de skjutits upp en bit på tenen.

I stället för färdiga pappcylindrar kan man linda en pappersremsa på spolmaskinens ten.

Förberedelser
Om man använder färdiga pappcylindrar som spolstomme, fäster man garnet "mot sig självt" genom att hålla det spänt med ena handen samtidigt som man med den andra handen vrider några varv på det lilla svänghjul, som sitter vid tenens rot.

Varning! Vänd inte ordningsföljden, så att svänghjulet hålls stilla med ena handen, och garnet "vevas" upp på tenen med den andra. Skulle man göra så, blir garnets tvinning påverkad så att det blir antingen lösare eller hårdare tvinnat, allt efter det håll man "vevar" med handen. Resultatet blir ojämnt utseende i väven, när man närmar sig spolens slut, eller att garnet inte löper ut ur skytteln som det ska den sista biten.

Om man använder en pappersremsa som spolcentrum, fäster man lämpligen inslagsgarnet genom all låta det följa med några varv mellan papperslagren, när man lindar spolpapperet på spolmaskinens ten. Se till vid spolningen att veven på det stora kugghjulet dras åt det håll, som spänner pappersremsan kring tenen. Vevar man åt motsatt håll lossnar pappersremsan från tenen. Vänsterhänta personer får göra de olika momenten spegelvänt mot det som känns naturligast för den högerhänte. Detta gäller redan från det tillfälle, när man spänner fast spolmaskinen mot bordskanten, med tenen riktad åt det ena eller andra hållet.

Spolningsteknik
Spolkärnan ska vara en eller annan mm kortare än öppningen i den skyttel där spolen ska användas.

För spolningen krävs en särskild teknik för att tråden vid vävningen ska löpa ut ur skytteln med låg friktion och utan trassel. Hela tiden ska tråden vid spolningen hållas så spänd att spolen blir fast och inte så lös att senare varv kan skära ner i det redan pålindade. 

 För tråden fram och tillbaka över kärnans hela dess längd nästan ut till kanten. Lämna ett par mm marginal vid vardela änden.
 Spola lite mera nära ändarna på kärnan, så att det bildas små vallar där.
 Fyll gropen i mitten med råge, så att det där bildas en liten kulle.
 Ägna därpå en liten stund ömsevis åt kanterna och återställ små vallar, tills de blir något högre än den ursprungliga kullen i mitten, som därmed reducerats till en grop.
 Fyll gropen med råge.
 Upprepa förfarandet gång på gång i flera lager. Gör det avslutande lagret så att spolen blir ungefär jämntjock över hela längden, dock avsmalnande närmast ändarna.

Man slutar, när spolen blivit så tjock att den med någon millimeters marginal just får plats i skytteln.

Vävredskap
Fena

Fenor är extremiteter hos fiskar och vissa grupper av havslevande däggdjur och används för rörelse och balans.

Fenor hos fiskar 
Fenor är kännetecknande för fiskar och de bröst- och bukfenorna är homologa med fram- och bakbenen hos landlevande ryggradsdjur, dessa beskrivs som de pariga fenorna eftersom varje individ har två av varje typ av fena. Rygg-, stjärt- och analfenor är typiska för fiskar och är placerade längs kroppens mittlinje, dessa är opariga då varje individ bara har en av varje. De pariga fenorna saknas hos alla rundmunnar men även några andra fiskar. De opariga fenorna består av två delar, den synliga yttre delen kallas för fenstrålar. Fenstrålar kan vara av två olika typer, den första typen, mjukstrålar, är mjuka ofta ledade och tvådelade. Den andra typen, taggstrålar, är styva och odelade. Den inre delen som finns dold inuti kroppen kalls för strålbärarna och är ledat förbundna med fenstrålarna. Hos fiskar varierar antalet ryggfenor mellan en och tre, normalt har de en analfena men i vissa fall två. Det viktigaste rörelseorganet för fiskar är stjärtfenan, hos benfiskar är denna normalt, symmetrisk medan den hos broskfiskar är sned och asymmetrisk.

Hos benfiskar är bröstfenorna oftast placerade på kroppens sidor och strax bakom huvudet och är fästade till skuldergördelns kotor. Bukfenornas position varierar mer, hos sill sitter de på buken, hos stör sitter de på bröstet och hos torsk sitter de på strupen.

Lista över fiskfenor 
 Analfena (oparig)
 Bukfena, även kallad pelvisfena, (parig)
 Bröstfena, även kallad pectoralfena, (parig)
 Fettfena, även kallad adiposfena, (oparig)
 Ryggfena, även kallad dorsalfena, (oparig)
 Stjärtfena, även kallad caudalfena, (oparig)

Fenor hos däggdjur 
Bland vissa arter av havslevande däggdjur har arm och benextremitererna utvecklats mot fenliknade former. Detta gäller särskilt valar (inklusive delfiner och tumlare) där utvecklingen är fullgången. Hos sälar har utvecklingen mot fenliknande extremiteter inte gått lika långt.

Källor 

 

Djuranatomi
Svampmoln

Ett svampmoln är ett pyrocumulus-moln av rök och stoft som uppstår vid stora explosioner i öppen atmosfär och som till formen påminner om en svamps fruktkropp.

Även om alla typer av explosioner kan ge upphov till svampmoln, har de framför allt kommit att associeras med kärnvapen.

Svampmolnets höjd bestäms av detonationens energi, explosionens höjd över marken, vädret och andra faktorer. Sedan molnet nått fram till den maximala höjden sker expansionen åt sidan. Det högsta svampmolnet som har förekommit under historien var det efter explosionen av tsarbomben med en höjd av 64 kilometer.

Referenser 

Kärnvapen
Strömningsmekanik
Moln
Explosion

En explosion är en snabb process som frigör energi och ger upphov till en tryckvåg. Explosioner kan vållas av exoterma kemiska processer, kärnreaktioner eller mekaniska brott (som när en ballong eller ångpanna sprängs).

EX-klassning
Verksamhetsutövare som hanterar brandfarliga gaser, vätskor och damm är i vissa fall skyldiga att upprätta en klassningsplan samt explosionsskyddsdokument. Detta gäller till exempel snickerier och kvarnar där det kan finnas risk för att det finns brandfarligt damm i luften som kan explodera samt industrier som hanterar brandfarlig gas eller vätska (brandfarlig vara). Syftet är att hindra antändning av explosiva gaser, ångor eller uppvirvlat damm. 

Verksamhet med brandfarlig eller explosiv vara är ofta tillståndspliktig enligt lagen (2010:1011) om brandfarlig och explosiv vara (LBE) och förordningen (2010:1075) om brandfarliga och explosiva varor (FBE). 

Ansvariga myndigheter är: 

 för explosiv atmosfär från brandfarlig vara, Myndigheten för Samhällsskydd och Beredskap, MSB, www.msb.se,
 för explosiv atmosfär från brandfarligt damm, Arbetsmiljöverket (AV), www.av.se,
 för mekanisk utrustning för explosiv miljö, Arbetsmiljöverket,(AV), www.av.se,
 för elektrisk utrustning för explosiv miljö, Elsäkerhetsverket (ELSÄK), www.elsakerhetsverket.se.

Källor

Se även
 Detonation
 Deflagration
 Implosion
 Svampmoln
 Sprängämne 
Klassning av explosionsfarliga områden
 ATEX-direktivet

Fysik
Förbränning