kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
PC för alla

PC för alla är en svensk datortidning som ges ut av IDG Sverige, ett dotterbolag till International Data Group i Boston i USA. Den har funnits i nuvarande tappning sedan april 1997, då den bildades genom en sammanslagning av tidningarna PC Aktiv och Windows World. PC Aktiv var i sin tur en sammanslagning av multimedietidningen CDXpress och speltidningen Attack. PC för Alla kommer ut 12–14 gånger per år i cirka 63 000 exemplar per nummer. Tidningen har en räckvidd på 250 000 läsare per nummer. Chefredaktör var fram till 2015 Fredrik Agrén; därefter tog Mikael Lindkvist över som chefredaktör och ansvarig utgivare. PC för alla hade tidigare ett eget forum på sin webbplats men efter att tidningen tog över ansvaret för IDG:s tjänst Eforum under 2010 försvann deras eget forum.

Den 31 mars 2011 tog PC för alla över Mikrodatorns webbplats och bytte namn på den till PC för Alla Extreme.

Tidningens affärsidé är att vara Sveriges största oberoende källa till köpråd och kunskap inom IT – allt presenterat komplett, tillgängligt och begripligt.

Tidningen riktar sig mot såväl mindre kunniga datoranvändare som mer avancerade. Tidningen innehåller tester, nyhetsartiklar, guider och reportage. Från början medföljde en CD-ROM med varje nummer men detta upphörde 2014. Tidningen är uppbyggd av en rad olika sektioner, exempelvis nyheter, produkttester, krönikor och mer allmänna artiklar. Produkttesterna riktar sig mot elektronik-prylar som läsarna kan tänkas använda. Några områden är datorer, datortillbehör, skärmar, smart-TV och mobiltelefoner.

Lösenordsbytardagen 
PC för alla har instiftat "lösenordsbytardagen", som äger rum den 20 januari varje år. Den ska påminna om att man en gång om året bör gå igenom och byta ut sina lösenord.

Externa länkar
PC för allas webbplats
Lösenordsbytardagens webbplats

Svenska datortidningar
Åkerman & Lund Orgelbyggeri

Åkerman & Lund Orgelbyggeri i Knivsta AB, svenskt företag som tillverkar och renoverar orglar. De har sitt säte i Knivsta.

Historik
Företaget startades 1860 av Per Larsson Åkerman, vars byggande främst var inspirerat av de studieresor han, med hjälp av stipendier från staten, gjorde hos Merklin i Bryssel under 1857. Carl Johan Lund var kompanjon med Åkerman, därav namnet Lund i företagsnamnet. Han kom sedan att ta över firman efter Åkermans död 1876. Fram till 1893 var företaget på Norrmalm för att därefter flytta till Sundbyberg.1896 köpte företaget patenträttigheten till Friedrich Weigles i Stuttgart rent pneumatiska rörsystem. Det visade sig inte helt tillförlitligt och firman gick över till det amerikanska pneumatiska Rooseweltsystemet. I samband med en företagsrekonstruktion 1917 inträdde John Johansson som ledare och företaget fick då namnet Åkerman & Lunds nya orgelfabriks AB. Den största orgeln hittills var den utbyggnad av den av E. A. Setterquist & Son, Örebro, år 1914 byggda orgeln i Engelbrektskyrkan år 1929. Orgeln byggdes ut i etapper och erhöll slutligen 101 stämmor d.v.s. lika stor som läktarorgeln i Lunds domkyrka.

Namnet behölls fram till 1974 då Lars Norgren och Knut Kaliff övertog firman och ändrade namnet till Åkerman & Lund Orgelbyggeri AB. Knut Kaliff lämnade firman 1985 varvid Lars Norgren blev ensam ägare. År 2007 övergick ägarskapet till Hans-Petter Schröder. Företagets skulder ökade gradvis och 24 augusti 2017 försattes bolaget i konkurs med skulder om ca . Flera församlingar drabbades av konkursen, bland annat Bromma församling som beställt en ny orgel, planerad att stå klar till advent 2017. År 2016 grundade en tidigare anställd, Leif Ericson, företaget Åkerman & Lund Orgelbyggeri i Knivsta AB för att göra en företagsrekonstruktion. Schröder fortsatte som anställd i Ericsons nya företag.

Ägare
1860–1876 Per Larsson Åkerman
-1876 Carl Johan Lund
1917- John Johansson
1974-1985 Knut Kaliff
1974–2007 Lars Norgren
2007- Hans-Petter Schröder

Verk (urval)

Renoveringar

Galleri

Referenser

Noter

Svenska orgelbyggare
Företag bildade 1860
Företag som gått i konkurs
Svenska orgelbyggare under 1900-talet
Svenska orgelbyggare under 2000-talet
Carl Johan Dyfverman (konstnär)

Carl Johan Dyfverman, född 18 februari 1844 i Morlanda socken, död 10 januari 1892 i Stockholm, var en svensk skulptör.

Liv och verk
Carl Johan Dyfverman ägnade sig åt dekorativ konst, blev en skicklig tekniker och utförde en mängd prydnadsverk i Stockholm. Han väckte uppmärksamhet genom sina snöskulpturer. Han anlitades av Helgo Zetterwall för utsmyckningen av Lunds domkyrka, vars bronsportar med bibliska scener i relief är hans främsta arbete. Carl Johan Dyfverman utförde även en reproduktion av Frithiof Kjellbergs Linnéstaty för Chicago. Dyfverman finns representerad vid bland annat Nationalmuseum i Stockholm.

Han var farfar till sin namne Carl Johan Dyfverman och till Henrik Dyfverman. Han är begraven på Solna kyrkogård.

Utmärkelser
Illis quorum - 1888
Riddare av Vasaorden med briljanter - 1890

Offentliga verk i urval
Barmhärtighet, portalrelief i zink, och Fågel Fenix, Götgatan 40 i Stockholm
Quadrigan (fyrspannet) på taket till Cirkus i Stockholm
Reliefer på bronsportarna till Lunds domkyrka
Sex reliefer i zink på fasaden till Sundsvalls Enskilda Banks hus i Sundsvall, 1886 (varav fyra finns kvar)
Skulpturgrupp i zink på taket till Sundsvalls Enskilda Banks hus i Sundsvall, 1891
Justitia, skulpturgrupp i zink (med replika) på taket till Stadshuset i Sundsvall, 1891
Musiken, dansen och poesin, skulpturgrupp i zink (med replika) på taket till Stadshuset i Sundsvall, 1891

Källor

Noter

Vidare läsning

Externa länkar

Den Dyfvermanska släktföreningens webbplats

Representerade vid Nationalmuseum
Gravsatta på Solna kyrkogård
Svenska skulptörer under 1800-talet
Personer från Morlanda socken
Födda 1844 
Avlidna 1892
Män
Mottagare av Illis Quorum
Riddare av Vasaorden
Stefan Nystrand

Stefan Ernst Nystrand född 20 oktober 1981 i Trångsund, är en svensk simmare.

Nystrand har blivit europamästare vid ett flertal tillfällen, dock enbart vid kortbanemästerskap (25-metersbassäng). År 2000 vann Nystrand 50 meter frisim (21.52) och 100 meter frisim (47.56), 2001 50 meter frisim (21.15) och 100 meter frisim (47.15) och 2002 vann Nystrand 50 meter frisim (21.55). Stefan tävlar för Spårvägen Simförening. Vid tävlingar i Paris 5 augusti 2007 noterade Nystrand 47.91 på 100 meter frisim (50-metersbassäng), vilket efter Pieter van den Hoogenbands 47.84, då var den snabbaste tiden i världen genom tiderna.

Personliga rekord
Långbana (50 m)

Kortbana (25 m)

Meriter i urval
1999: 1:a EM (4x50 m frisim och 4x50 m medley)
2000: 1:a VM (4x100 m frisim,) 2:a VM (100 m frisim), 3:a VM (50 m frisim), 1:a EM (50 m och 100 m frisim), 1:a EM 4x50 m
2001: 1:a EM (50 m och 100 m frisim)
2002: 1:a EM (50 m frisim), 2:a EM (4x100 m frisim)
2004: 2:a EM (50 m frisim)
2006: 2:a EM (100 m frisim)
2007: 3:a VM (50 m frisim)

Referenser

Noter

Externa länkar
 Simförbundet - Stefan Nystrand

Svenska simmare
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2000 från Sverige
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2004 från Sverige
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2008 från Sverige
Tävlande vid olympiska sommarspelen 2012 från Sverige
Personer från Huddinge kommun
Födda 1981
Levande personer
Män
Simmare i SK Neptun
Simmare i Spårvägen Simförening
Oslo flygplats, Gardermoen

Oslo flygplats, Gardermoen ()  är Oslos internationella flygplats sedan 8 oktober 1998 då den tidigare huvudflygplatsen, Fornebu, stängdes. Sedan andra världskriget har här funnits ett militärt flygfält som till större delen gjorts om till en internationell flygplats. Det användes under åtskilliga år till långdistans- och charterflygningar, till exempel USA/Kanarieöarna då Fornebus banor var för korta för stora fulltankade plan och även som reservflygplats när Fornebu hade dimma.

Flygplatsen ligger på gränsen mellan Nannestads och Ullensakers kommun i Romerike omkring 48 kilometer norr om Oslo. År 2021 flög drygt 9 miljoner passagerare till eller från flygplatsen, som gör den till Nordens största flygplats. Den är en viktig flygplats för SAS och Norwegian Air Shuttle.

Gardermoen har Europas största taxfreebutik. Eftersom Norge inte är med i EU får man sälja taxfree-varor vid alla internationella flygningar, och även till ankommande resenärer. Priserna är jämförbara med dem i större butiker i Tyskland och Frankrike (inklusive lokala skatter).

Det går järnväg från flygplatsen till staden Gardermoen, varifrån det regelbundet går tåg till Oslo. Både motorväg E6 och motorväg E16 går genom Gardermoen.

Antal resande

Destinationer

Inrikes

Utrikes

Charter

Se även 
 Flytoget
 Lista över största flygplatser i Norden

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Flygplatser i Norge
Flygplatser invigda 1998
Transport i Oslo
Transport i Viken fylke
Ullensakers kommun
USA i olympiska sommarspelen 2004

USA deltog i de olympiska sommarspelen 2004 i Aten.

Medaljer

Badminton

Basket

Herrar
Grupp B

Slutspel

Damer
Grupp B

Slutspelsträd

Bordtennis

Boxning

The United States sent nine boxers to Athens.  They claimed two medals, a gold and a bronze.  Only two boxers lost their first bouts.  Four made the quarterfinals, with two falling there, one falling in the semifinal, and the fourth taking the gold by going undefeated.  The combined record of the nine Americans was 12-8.  The U.S. was fifth in the boxing medal count.

Key

 RSCOS – Referee stopped contest (Outscored)
 RSCI – Referee stopped contest (Injured)

Brottning

Herrarnas fristil

Damernas fristil

Grekisk-romersk

Bågskytte

Herrar

Damer

Cykling

Mountainbike

Landsväg

Herrar

Damer

Bana

Keirin

Sprint

Poänglopp

Förföljelse

Fotboll

Damer

Gruppspel

Slutspel

Kvartsfinal

Semifinal

Final

Friidrott

Herrar

Bana, maraton och gång

Fältgrenar och tiokamå

Tiokamp

Key

 NM – No Mark / ingen notering

Damer

Bana, maraton och gång

Fältgrenar och sjukamp

Sjukamp

Key

 DNF – Fullföljde inte
 DNS – Startade inte
 NM – Ingen notering

Fäktning

Herrar

Damer

Gymnastik

Artistisk

Herrar

Damer

Key

 DNS – Startade inte

Rytmisk

Trampolin

Judo

Herrar

Damer

Kanotsport

Slalom

Sprint

Konstsim

Modern femkamp

Ridsport

Dressyr

Fälttävlan

Hoppning

Rodd

Herrar

Damer

Segling

Herrar

M = Medaljlopp; EL = Eliminerad – gick inte vidare till medaljloppet;

Damer

M = Medaljlopp; EL = Eliminerad – gick inte vidare till medaljloppet;

Öppen

M = Medaljlopp; EL = Eliminerad – gick inte vidare till medaljloppet;

Simhopp 

Herrar

Damer

Softboll

Taekwondo

Tennis

Herrar

Damer

Triathlon

Referenser

Se även
USA:s olympiska kommitté
Zian Zandi

Zian Zandi, född 8 augusti 1977 i Baghdad-Irak, kom till Sverige som sjuåring, är en svensk journalist och programledare. 

Zandi, som är av kurdisk härkomst, växte upp i Bankeryd och läste till journalist på Ljungskile folkhögskola. Därefter började hon arbeta på Sveriges Radio och P4 Jönköping och P4 Västmanland samt på Sveriges Television och det regionala nyhetsprogrammet Tvärsnytt. Hösten 2003 var hon en av programledarna för 24 minuter i SVT 24 Därefter arbetade hon återigen på Sveriges Radio med Centralen (radioprogram) i P1 och Ring P1. Sedan hösten 2004 var hon på SVT som programledare för Lilla Aktuellt. Hon arbetar för närvarande på Aktuellt som reporter.

Hon var en av gästerna i TV-programmet Big Words.

Svenska TV-programledare
Kurder i Sverige
Svenska journalister under 2000-talet
Kurdiska journalister
Kvinnor
Födda 1977
Levande personer
Personer från Bagdad
Lilla Aktuellt

Lilla Aktuellt är ett TV-program med start den 15 september 1993 som produceras av SVT. Lilla Aktuellt är Sveriges enda nyhetsprogram för barn. Målgruppen är 9 till 12 år. 

Programmet sänds måndag - torsdag 19.15 i Barnkanalen och finns också i SVT Play och i SVT Barn Play.

På fredagar sänds dessutom Lilla 
Aktuellt Skola (före detta Lilla Löpsedeln) som främst vänder sig till mellanstadiet. Programmet görs i samarbete med UR. Lilla Aktuellt Skola visas fredagar 10.00 i SVT Play och 14.45 i Barnkanalen. Det finns också tillgängligt i UR Play.

I december 2017 uppgick Lilla Sportspegeln i Lilla Aktuellt.

Redaktion 
Programmet startade med Isabella Grybe och Pieter Tham som programledare. I augusti 1994 började Pelle Thörnberg arbeta på Lilla Aktuellt, där han slutade arbeta i december 1999. Simon Romanus tog över efter Thörnberg, därefter Pelle Nilsson och Andrea Hökerberg.

Nuvarande (2023) programledare är Lizette Edfeldt, Linus Valberg, Nora Fazel Abdollatif och Ken Gerhardsson. Projektledare är Josephine Hattevig.

Mottagande 
2014 vann programmet Barncancerfondens Journalistpris för reportaget "Bästa vänner trots sjukdomen" av Josephine Hattevig. 2015 vann Lilla Aktuellts app "Kollen" ett pris från WAN-IFRA (World Associated Press) ett av priserna i den årliga tävlingen World Young Reader Prize. 2019 Nominerades Lilla Aktuellt till Stora Journalistpriset i kategorin Årets röst och 2021 i kategorin Årets förnyare.

Se även 
 Barnjournalen

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
 
 
 

Barn- och ungdomsprogram i Sveriges Television
Nyhetsprogram på TV
Timberjack

Timberjack var en av världens största tillverkare av skogsmaskiner för både kortvirkes- och helstamsmetoden. 

Företaget, som år 2000 förvärvades av det amerikanska företaget John Deere, kan spåra sitt ursprung till finländska Lokomo, som grundades 1915. Under 1970- och 1980-talet genomfördes ett antal företagssammanslagningar under ledning av finländska Rauma–Repola Oy med dotterföretaget Lokomo, med bland andra Kockums skogsmaskindivision i Söderhamn, ÖSA och Bruun system. 

År 1989 förvärvade Rauma–Repola den kanadensiska skogsmaskintillverkaren Timberjack, vilket namn därefter användes på alla marknader.

Timberjacks varumärke med en sittande åsna i logotypen för skogsmaskiner försvann under 2005. Maskinerna marknadsförs idag under namnet John Deere, med det varumärke som används av detta företag.

Externa länkar

Amerikanska tillverkare av skogsmaskiner
John Deere
Fällare-läggare

Fällare-läggare är en typ av skogsmaskin som används i helstamsmetoden för att avverka träd. 

Maskinen greppar om trädets stam med ett aggregat som sågar eller klipper av det. Aggregatet klarar att stående ackumulera ett flertal mindre träd som sedan kan läggas av i en välta som är lämpliga att släpa iväg med en lunnare. 

Till skillnad från skördare, som fyller en liknande funktion i kortvirkesmetoden, varken kvistar eller kapar fällare-läggare de avverkade träden.

Se även 

Skogsverktyg
Skogsmaskiner
Divergens (vektoranalys)

Inom vektoranalys är divergens ett mått på ett vektorfälts tendens att "stråla" ut från (eller konvergera in mot) en viss punkt. Divergensen är ett skalärfält och är definierad som en funktion av vektorfältet. 

Till exempel kan vektorfältet vara hastigheten hos molekylerna i en gas som expanderar under upphettning. För ett sådant vektorfält har divergensen ett positivt värde då gasen expanderar; ett sådant område kallas källa. Om gasen kyls och drar ihop sig blir divergensen negativ och området kallas sänka.

Definition
Divergensen för ett vektorfält A i en punkt P kan definieras som ett gränsvärde för en ytintegral som omsluter punkten:

där volym(S) är mätetalet för den slutna ytan S.

Divergensen är ett mått på hur mycket något flödar ut från eller flödar in genom en sluten tredimensionell yta. Som en bildlig liknelse kan man tänka sig en liten boll ur vilken vatten sprutar ut åt alla håll. I vissa riktningar sprutar det mindre och i andra mer. Divergensen anger nettoflödet av vatten från den lilla bollen. Är divergensen noll passerar inget vatten genom bollen eller så flödar lika mycket vatten in i bollen som det sprutar ut, så att mängden vatten i bollen är konstant (även om vattnet inne i bollen mycket väl kan "virvla omkring", se även rotation).

I ett kartesiskt koordinatsystem ges divergensen av ett vektorfält F av

och denna relation kan användas som definition. Det är speciellt lämpligt att använda uttrycket ovan för att praktiskt beräkna ett vektorfälts divergens.

Ett vektorfält vars divergens är 0 i hela området sägs vara solenoidalt eller källfritt. Ett exempel på ett sådant vektorfält är det magnetiska B-fältet inom elektrodynamiken.

Egenskaper 
Divergensen är en linjär operator, det vill säga

för alla vektorfält F och G och alla reella tal a and b.

Om  är en skalärvärd funktion och F är ett vektorfält, så gäller

En annan produktregel för kryssprodukten av två vektorfält F och G 
i tre dimensioner innefattar rotation enligt:

eller

Laplaceoperatorn för ett skalärfält är divergensen av fältets gradient:

Divergensen av rotation av ett godtyckligt vektorfält i tre dimensioner är lika med noll:

Se även 
 Gradient
 Rotation (vektoranalys)
 Nablaoperatorn
 Gauss sats

Externa länkar 

Vektoranalys
Potential

Potential kan syfta på:
 Potential – någon eller något har möjlighet att utvecklas eller med tiden bli något signifikant mer värdefullt än det är just nu.
 Potentialskillnad – skillnaden i elektrisk potential mellan två punkter i en elektrisk krets
 Vattenpotential – vattnets energinivå i en godtycklig punkt 
 Skalärpotential – ett grundläggande begrepp inom matematikområdet vektoranalys
 Vektorpotential – ett begrepp inom matematikområdet vektoranalys
 Potentialströmning – en strömning i strömningsmekanik där friktionen i gränsskiktet är försumbar

Matematisk terminologi
Balk (olika betydelser)

Balk kan syfta på:

 Balk – avlånga konstruktionselement som främst bär last vinkelrätt mot sin längdutsträckning
 Balkteori – en gren av hållfasthetsläran
 Balk (heraldik) – ett fälte från övre vänstra (heraldisk höger) till nedre högra (heraldisk vänster) hörnet av en vapensköld
 Balk (juridik) – delarna av landskapslagarna, av de allmänna landslagarna samt av 1734 års lag i svenska och finska rätten
 Balk (baseboll) – en term i baseboll

Geografi 
 Balk, England – en civil parish i North Yorkshire, England
 Balk Dere – ett vattendrag i Bulgarien

Personer 
 Bero Balk (–1412), biskop i Åbo 1385-1412
 Fairuza Balk (1974–), en amerikansk filmskådespelare
 Hermann Balk (–1939), Tyska ordens förste landsmästare över Preussen och Livland
 Nicolaus Balk (~154051611), en svensk präst och översättare

Se även 
 Balkh
Hållfasthetslära

Hållfasthetslära är en teknologisk disciplin som beskriver förhållandet mellan mekaniska krafter och deformerbara kroppar. Teorin är baserad på klassisk mekanik med Newtons rörelselagar, men innehåller också empiriskt belagda lagar om specialfall. 

Den mest teoretiska grenen av hållfasthetsläran är kontinuummekanik. Andra grenar är balkteori, elastodynamik och utmattningslära.

Hållfasthetslärans grunder 
En strukturs förmåga att bära last då den belastas med enaxligt tryck eller drag bestäms av dess tvärsnittsarea, A. En tjock pelare kan exempelvis bära en större last än en smal, om båda är tillverkade av samma material. Normalspänning är en av de viktigaste storheterna inom hållfasthetsläran; den betecknas σ (sigma) och beräknas genom 
 

där F (Newton) är belastningen och A (m²) är tvärsnittsarean. Normalt brukar positiv riktning för kraften vara utåt, det vill säga  dragspänning är positiv och tryckspänning negativ. Spänning har enheten N/m² som betecknas Pascal (Pa). Dessa formler gäller endast om strukturen inte knäcker samt att sträckgränsen för materialet inte överstigs.

Då en struktur belastas kommer den även att få en viss formändring, betecknat ε (epsilon). För att beräkna denna krävs att man känner till materialets elasticitetsmodul (betecknas E och kallas vanligen E-modulen). E-modulen har enheten Pa och har storleken 200 GPa för stål. För trä varierar elasticitetsmodulen mellan 7 och 13 GPa beroende på träslag. Töjningen beräknas genom 
 

Detta värde anger hur mycket längre strukturen blir per längdenhet. För att räkna ut total längdändring, δL, det vill säga differensen mellan aktuell och ursprunglig längd, använder man formeln 

där L är strukturens längd.

Ett material kan också utsättas för skjuvspänning, som exempelvis en skruv som håller ihop två plattor som dras ut eller trycks ihop. Skjuvspänning, τ (tau), definieras på liknande sätt som normalspänning 

 
där F är belasting och A tvärsnittsarea. I stället för en längdförändring fås här en vinkelförändring, γ (gamma), som kan beräknas om man känner till skjuvmodulen G.

Variabler inom hållfasthetslära 
Mekanisk spänning definieras som kraft per area och mäts i pascal. Spänning verkar i olika riktningar – dragspänning och skjuvspänning. Dessa kan föras samman i en spänningstensor.

Deformation är förflyttningen av varje partikel från viloläget. Den beskrivs i deformationstensorn.

Materials egenskaper 
Det finns flera abstrakta modeller för att beskriva material. Ett elastiskt material har elasticitetsmodul och skjuvmodul som beskriver kvoten mellan spänning och deformation enligt Hookes lag.

Metoder och begrepp 
 Mohrs cirkel
 Elastiska linjens ekvation

Se även 
 Jordmekanik - Skjuvhållfasthet

Vidare läsning 
 Bertil Storåkers: Hållfasthetslärans grunder, 3:e upplagan, Hållfasthetslära KTH, 1990. Behandlar elementa.
 Odqvist, Folke K G: Hållfasthetslära , Bokförlaget Natur och Kultur 1948 , 805s . Förlagets halvfranska band . (Av teknologer känd som ” Vera”).

Källor

Externa länkar 
dn.se: ”Byggnader som rasar växande problem i Sverige”, publicerad 2012-11-06
hallf.se - En samlingsplats för hållfasthetslära på nätet

Hållfasthetslära
Pi (olika betydelser)

Pi eller Π (gement: π) kan syfta på

 Pi (bokstav) – grekisk bokstav
 Pi (tal) – en matematisk konstant som representerar förhållandet mellan en cirkels omkrets och diameter
 Pi (film) – amerikansk science fiction-film
 Pi – förkortning för det binära prefixet pebi
 Pi – en oorganisk fosfatgrupp
 Py, Pyrénées-Orientales – en kommun i departementet Pyrénées-Orientales, Frankrike
 Pi, Chengdu – ett härad i Sichuan-provinsen, KIna
Warnemünde

Warnemünde är en stadsdel i norra Rostock vid floden Warnows mynning, som gett orten dess namn, vid Östersjön. Warnemündes etthundrafemtio meter breda sandstrand är den längsta på den tyska Östersjökusten. Varje år äger Hanse Sail, den största maritima händelsen i Mecklenburg-Vorpommern, rum i Warnemünde.

Historia 

Historiskt låg Warnemünde enbart väst om den gamla kanalen. Warnemünde var då inte den ursprungliga hamnen för staden Rostock; den befann sig öster om kanalen. Byn Warnemünde uppgick 1323 i staden Rostock för att säkra stadens tillgång till havet. Fram till nittonhundratalet var byn en enklav av staden och länge en relativt fattig fiskeby, som inte drog någon större nytta av Hansastaden Rostocks rikedom. Under artonhundratalet blev Warnemünde känt som kurort och växte betydligt. 1834 fanns ungefär 1 500 invånare och 1 000 badgäster. 1886 invigdes järnvägsförbindelsen med Rostock och vidare till Berlin och 1889 fick orten sin första egna tidning.

Galleri

Se även 
 Gedser-Rostock (färjelinje)
 Hotel Neptun

Källor

Externa länkar 

 Denna artikel är delvis baserad på en översättning från tyskspråkiga Wikipedia.

Rostock
Badorter i Tyskland