kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Soritesparadoxen

Soritesparadoxen är en logisk paradox knuten till kvantitetsbegreppet. Paradoxen uppstår genom tanken om bivalent logik, där endast två sanningsvärden förekommer: P eller icke-P. Kritiker av bivalent logik menar att det inte går att säga att allt är P eller icke-P. I vissa fall råder vaghet – fall där det inte kan finnas någon skarp gräns mellan P och icke-P. Soritesparadoxen är en illustration av detta.

Exempel  

Paradoxen kan illustreras genom en hög med sandkorn. Tar man bort ett sandkorn kommer det fortfarande vara en hög med sandkorn, eftersom en sandhög knappast kan sluta vara en sandhög om den förlorar ett sandkorn. Om det stämmer, kan man fortsätta ta bort ett sandkorn i taget tills det till slut bara återstår några få sandkorn, och några få sandkorn gör ingen hög. Vi har dock hamnat där genom en process – att ta bort ett sandkorn i taget – som inte förändrar högens status som hög. En hög som har förändrats på detta sätt skulle således fortfarande vara en hög. De få sandkorn som kvarstår är därmed både en hög och inte en hög. Däri ligger paradoxen.

Lösningar

En lösning skulle kunna vara att helt enkelt sätta upp en gräns för hur stor en grupp sandkorn ska vara innan den får kallas för en hög. Men det verkar fortfarande svårt att tänka sig att denna hög skulle sluta vara en hög bara för att man tar bort ett enda sandkorn. Dessutom skulle varje gräns vara godtycklig: även om vi definierade en hög som "en ansamling av minst 10 000 sandkorn staplade på varandra" skulle vi förmodligen fortfarande använda begreppet "hög" annorlunda. Eftersom man knappast kan sätta sig ned och räkna sandkornen, skulle fortfarande alla ansamlingar av sandkorn kallas för högar oavsett hur många sandkorn som fanns däri. Kanske finns det en tydlig gräns för vad som kan kallas för hög, men man kan kanske aldrig få reda på var den ska dras någonstans.

En annan lösning är att förkasta uppdelningen mellan hög och icke-hög. Så kallad suddig logik använder sig av fler logiska värden än bara P och icke-P. Kanske är inte en viss ansamling sandkorn varken en hög eller icke-hög, utan osäker, dvs. vi vet inte om det är en hög eller inte. Kanske bör vi betrakta varje hög som osäker innan vi har sett på den och konstaterat om det är en hög eller inte. Då kanske vissa anser att det är en hög, medan andra anser att ansamlingen inte förtjänar denna status. Eftersom det till syvende och sist är vi själva som avgör vad vi ska kalla för hög kanske det inte finns något bra sätt att avgöra detta på ett sätt som alla kan hålla med om, om vi har att göra med ett gränsfall. Så soritesparadoxen kanske mer fångar osäkerheten i vårt eget språk än någon logisk motsats mellan vad en hög är och vad som avgör om en hög är en hög.

Referenser

Externa länkar 
Sorites paradox på Stanford Encyclopedia of Philosophy
Paradoxer
Vasatiden

Vasatiden är den tid i svensk historia då Vasaätten besatt Sveriges tron. Perioden började 1523 med Gustav Vasa, och slutade när drottning Kristina abdikerade 1654. Den föregås av unionstiden (även kallad yngre medeltiden) (1389–1521). Perioden brukar delas in i äldre (1521–1611) och yngre vasatiden (1611–1654). 

Vasatiden kan ses som en period då Sverige konsoliderade till en suverän stat, då inflytandet från Danmark dessförinnan – under Kalmarunionen – hade varit stort. Dessutom samlades makten hos kungen. Vasatiden är ett annat ord för Gustav Vasas maktövertagande. 

Bland annat kännetecknas tiden av att Gustav Vasa stängde kloster och reformerade kyrkan. 

Mycket av det som byggdes under tiden är ombyggnationer av medeltida byggnader, såsom Örebro slott, Kalmar slott, Västerås slott, Läckö slott och Nyköpings slott.

Under perioden började konsten användas som ett politiskt verktyg.

Äldre vasatiden

Äldre vasatiden är i svensk historiografi perioden 1521–1611 då Gustav Vasa och hans söner Erik XIV, Johan III och Karl IX samt Johan III:s son Sigismund var svenska regenter.

Yngre vasatiden

Yngre vasatiden är i Sveriges historia benämningen på perioden 1611–1654, då Gustav II Adolf och dennes dotter Kristina var Sveriges regenter.

Källor
Allis-Chalmers

Allis-Chalmers är ett amerikanskt företag som tillverkar jordbruksmaskiner, bland annat traktorer.

Historia
Företagets historia börjar på 1840-talet i Milwaukee, USA. 1914 gör det växande företaget entré på jordbruksmaskinsidan. Genom åren blev Allis-Chalmers ansvariga för många uppfinningar och förbättringar av jordbruksutrustning och växte och kom att bli en av de största och mest diversifierade tillverkarna i Nordamerika. Men Allis-Chalmers föll 1985 offer för finansvärldens svängningar och sålde jordbruksdivisionen till det tyska företaget Klöckner-Humboldt-Deutz (idag Deutz AG). Deutz såldes 1990 till AGCO Corporation. Efter att de övriga verksamheterna lagts ned eller avvecklats 1988 drev Allis-Chalmers ett kontor i Milwaukee fram till i januari 1999.

AGCO har utökat jordbrukssidan och är största aktören i Europa och Sydamerika. 2004 gjorde AGCO entré på Fortune 500 (en lista på de största företagen i USA).

Modeller
Några av de modeller Allis-Chalmers släppt: B, C, CA, G, RC, WC, WD, WD45, WD45 diesel, WF, D-10, D-10 Series III, D-12, D-12 Series III, D-14, D-15, D-15 Series II, D-17, D-17 Series III, D-17 Series IV, 160, 170, 175, D-21, D-21 Series II, Two-Ten, Two-Twenty, D-19, D-19 Diesel, 7010, 7020, 7030, 7040, 7045, 7050, 7060, 7080, 180, 185, 190, 190XT, 200, 7000, 6060, 6070, 6080, 8010, 8030, 8050 och  8070.

Externa länkar 

Amerikanska fordonstillverkare
Amerikanska traktortillverkare
PS

PS kan syfta på:

 Post scriptum, text som lagts till efter signaturen i ett brev eller liknande meddelande
 Polystyren, en amorf termoplast som är mycket billig
 Playstation, en TV-spelskonsol tillverkad av Sony
 PostScript, ett programspråk avsett att användas för att beskriva hur sidor ska se ut vid utskrift
 PS : anteckningar från ett sorgeår, en bok av Mia Berner om Pentti Saarikoski
 Palestina, stat som proklamerades 1988 i Mellanöstern
 Post Scriptum (tidskrift), en kvartalstidskrift som gavs ut av PS förlag i Stockholm 2005–2007
 Peder Skrivares skola, en gymnasieskola i Varberg
 Pansartruppskolan, en tidigare fack- och funktionsskola inom svenska armén
 Adobe Photoshop, ett bildbehandlingsprogram från Adobe Systems
 Psaltaren, en av Gamla Testamentets böcker
 Petasekund (Ps), SI-enhet för 1015 sekunder
 Pikosekund (ps), SI-enhet för 10-12 sekunder 
 PS Sista sommaren, svensk dramafilm från 1988
 Paraneoplastiskt syndrom, en konsekvens av cancer som inte beror på lokal tumörväxt

Politiska partier 
 PS – ett socialdemokratiskt politiskt parti i Belgien, se Socialistiska partiet (franskspråkiga Belgien)
 PS – ett socialdemokratiskt politiskt parti i Frankrike, se Socialistiska partiet (Frankrike)
 PS – ett politiskt parti i Senegal, se Parti Socialiste du Sénégal
 PS – ett socialdemokratiskt politiskt parti i Schweiz, se Parti socialiste suisse
 PS – ett socialdemokratisktpolitiskt parti i Argentina, se Partido Socialista (Argentina)
 PS – ett socialistiskt politiskt parti i Bolivia, se Partido Socialista(Bolivia, 1971)
 PS – ett socialistiskt politiskt parti i Panama, se Partido Socialista (Panama)
 PS – ett socialistiskt politiskt parti i Peru, se Partido Socialista (Peru)
 PS – ett socialdemokratiskt politiskt parti i Portugal, se Socialistpartiet (Portugal)
 PS – ett socialistiskt politiskt parti i Bolivia, se Partido Socialista-1
 PS – ett socialdemokratiskt politiskt parti i Chile, se Partido Socialista de Chile
 PS – ett socialistiskt politiskt parti i Peru. se Partido Socialista del Perú
 PS – ett socialdemokratiskt/socialliberalt politiskt parti i Albanien, se Partia Socialiste e Shqipërisë
 PS – ett tidigare socialistiskt parti i Rumänien, se Partidul Socialist din România
 PS – ett socialdemokratiskt politiskt parti i Andorra, se Partit Socialdemòcrata
 PS – ett tidigare socialdemokratiskt politiskt parti i Italien, se Partito Socialista (Italien, 1996-2001)
 PS – ett tidigare socialdemokratiskt politiskt parti i Italien, se Partito Socialista (Italien, 2007-2008)
Post scriptum

Post scriptum (lat. som betyder "efterskrift"), P.S. (även ofta förkortat som ps eller PS), är text som lagts till efter signaturen i ett brev eller liknande meddelande.

Post scriptum efterföljs ibland av DS (eller ds). Det är en svensk konstruktion som står för densamme. Det används för att visa att det är samma person (densamme) som skrivit under brevet som också författat PS:et. DS har även en efterkonstruerad latinsk betydelse, deinde scriptum (latin "skrift efteråt/därefter").

Om man skriver mer än ett post scriptum i samma brev, lägger man till ytterligare P i början av förkortningen. PPS betyder således "post post scriptum" och sedan blir det PPPS, och så vidare.

Se även 
Epilog

Litterära termer
Epilog (Dan Andersson)

"Epilog" heter en av Dan Anderssons efterlämnade dikter, skriven under författarens dödsår 1920. Även om Dan Andersson mötte döden genom en olyckshändelse, utstrålar dikten, i likhet med flera av hans sista dikter, liksom en föraning om livets snara slut.

Svenska dikter
Dikter av Dan Andersson
Dikter 1920
Passadvind

Passadvind är en typ av vind i tropikerna, mellan 30° N och 30°S. På norra halvklotet blåser den från nordost, "nordostpassaden", och på södra halvklotet från sydost, "sydostpassaden". 

Passadvindarna är den luft som tvingas stiga över det ekvatoriella stiltjebältet kring ekvatorn och som sedan ersätts av annan luft som strömmar in från nordost och sydost. Vindarnas riktning orsakas av corioliskraften och blåser in mot ekvatorn hela året.

Luftströmmarna på hög höjd som för luften mot polerna kallas antipassader och har rakt motsatta riktningar.

Det tyska namnet på Passadvind är Passat, vilket Volkswagen valde som namn till bilmodellen Passat.

Referenser

Externa länkar 
 Om passadvindar på SMHI:s kunskapsbank

Vind
Meteorologi
Bock

Bock kan syfta på:

 Bock – hanen av vissa hovdjur
 Getabock – hanen för tamget
  Råbock – hanen för rådjur
 Bock (efternamn) – ett efternamn samt personer med namnet
 Bocköl – en öltyp
 (Vanligtvis benförsedd) anordning avsedd som stöd för person eller verktyg:
 Hoppbock – ett gymnastikredskap
 Kuskbock – upphöjd sittplats för kusk på en droska eller annan hästvagn
 Sågbock – ställning för att hålla vedklabbe eller liknande på plats vid sågning
 Hagelbock – typ av dubbelpipigt hagelgevär där den ena pipan ligger ovanpå den andra (snarare än sida vid sida)
 Julbock – en symbol för julen
 Råbock – en båttyp
 Syndabock – en person som ges skulden eller tar på sig skulden för det någon annan gjort
 () – ett tecken, se Bock (tecken)
 Bugning – en traditionell hälsningsgest

Geografi

Marshallöarna 

 Bock (ö i Marshallöarna, Rongrik),

USA 

 Bock, Minnesota – en ort Minnesota, Mille Lacs County, 

Robotskapade Marshallöarnaförgreningar
Robotskapade USAförgreningar
Avmytologisering

Avmytologisering, försök under 1900-talet, särskilt av den tyske teologen och filosofen Rudolf Bultmann, att avkläda religiösa utsagor deras mytologiska dräkt för att finna den egentliga kärnan som är av existentiellt värde för oss.

Världsbildens förändringar gör någon form av avmytologisering nödvändig, men ett konsekvent avmytologiseringsprogram leder till godtycklighet, eftersom en myt eller symbolisk berättelse inte med nödvändighet bara har en enda giltig tolkning.

Källor 
Wesley Wildman, "Rudolf Bultmann": analysis of themes: God as Wholly Other; Existentialist interpretations; demythologization

Religiösa termer
Teologi
Dunderhonung

Dunderhonung är en fiktiv typ av honung som seriefiguren Bamses farmor kokar ihop åt Bamse, som äter den för att bli stark.

Förhistoria 
Dunderhonung har, liksom mycket annat i Bamse, sina föregångare i Rune Andréassons tidigare serier. I Åsnan Kal från Slottsskogen #215 (GP 21 oktober 1949) förekommer styrkedroppar kokade på recept från en ugglas farmor. I Lille Rikard och hans katt #553 kokar en gumma dundersoppa på en öppen spis. Dunderhonungen bygger, enligt Andréasson, även på Karl Alfreds spenatburk.

Metafakta 
Biet Surre och det onda bergtrollet Gluff-Gluff blir också starka av honungen utan biverkningar, men alla andra som äter den får ont i magen i tre dagar. Bamses dotter Nalle-Maja blir också stark av honungen, men för att förhindra olyckor och missbruk har Bamses farmor sett till att hon samtidigt får magvärk, medan yngsta dottern Brumma varken blir stark eller får ont i magen. 

Den viktigaste ingrediensen i honungen är torkade blad från en växt som heter dunderklocka, ibland kallade dunderpulver. En tio gånger starkare version av dunderhonung, som Farmor dock bara lagat ett par gånger, kallas "peppardunder". Receptet kallas så eftersom den är en modifierad version av ett annat recept vilken gör dunderhonungen verkningslös. Om man tar två skedar peppar med receptet förlorar dunderhonungen all kraft. Tar man 20 så blir honungen 10 gånger starkare.

Dunderhonungens hållbarhetstid är 3 månader. Honung som är äldre än så gör inte längre Bamse stark, utan blir som vanlig honung som alla kan äta utan att bli varken starka eller få ont i magen. Den smakar bara lite konstigt.

I tidiga nummer av Bamse, kastar han den tomma burken på marken. Efter en insändare ändrades detta till ett mer miljövänligt sätt, antingen i glasåtervinningen, eller så återanvänder han den (dock oftast "utom bild").

Dunderhonungens verkan kan sammanfattas i följande tabell:

Noter 

Bamse
Fiktiv mat och dryck
Emil och Emilia

Emil och Emilia är en benämning på chalmerister, studenter vid Chalmers tekniska högskola.

Namnet sägs komma från tidigt 1900-tal, då en chalmerist vid namn Emil var ovanligt populär bland det motsatta könet. Detta ledde till att även andra chalmerister började presentera sig som Emil. När senare en kvinnlig variant krävdes bildades Emilia. "Mamma" till Emilia är "Olga." Olga Boberg (1887–1971) var först städerska och sedan portvakt på Chalmers 1937–1956, och omåttligt populär bland Emilar. Hon blev hedersledamot i Chalmers studentkår den 30 november 1959 samt fick guldmedalj i 6:e storleken för nit och redlighet i rikets tjänst. En mångårig tradition var att av- och pågående styrelsen samt sexmästare avlade "officiell" visit hos Olga. Mängder av gamla chalmerister skickade regelbundet vykort till Olga. Dessutom även servetter, matsedlar och affischer från hela världen. Korten var oftast adresserade till: Olga, Chalmers, Suecia, eller bara Olga, Sweden. Från ur-Emilen, konsul Printz i Canada till den nyinskrivne nollan, var de alla hennes vänner.

Emils flickvän har ibland kallats för Emma (såvida hon inte var en Emilia). Någon manlig motsvarighet till Emma är inte känd.

Ett förslag från studenthåll att ge en gata vid Chalmers namnet Emil Oförvägen vann inte gehör. Istället antogs namnet Sven Hultins Gata efter högskolans tidigare rektor Sven Hultin. Trots detta använder vissa studentföreningar på Chalmers Emil Oförvägen som adress.

Adrian är Emils skyddshelgon med anor från 1928, då Teknologföreningen CS köpte in en dödskalle till föreningen. Först tronade dödskallen i ett "hyende" i CS allra heligaste, en särskild avbalkning innanför styrelserummet, där även övriga regalier förvarades. På Adrian-dagen brukade skyddshelgonet bäras i procession genom staden. Det har även uttryckts som "Emil är Emil, Adrian än hans profet, C.S. hans tempel och Raspen hans andes stämma i omvärlden. Emil är gammal fast evigt ung — 115 år enligt kyrkoböckerna, även om han inte döptes till sitt nuvarande namn förrän 100 år senare. Adrian är exakt lika gammal som Emil, fast han i sin yttre materialisation ser betydligt äldre ut."

Se även
Civ och Civerth
Osquar och Osqulda
Emil och Emilias vänner
 Enok och Enucka
Elof Sundin
Linus och Linnea
Truls och Trula

Källor

Svensk studentkultur
Studentkultur vid Chalmers
Fiktiva studenter
Skulpturer i Göteborgs kommun
Skulpturer av svenska skulptörer
Lantmäteri

Lantmäteri kallas geometrisk uppmätning, kartläggning, och till exempel topografisk beskrivning av mark; skapande av kartor. Används för stadsplanering, utmärkning av ledningsnät, fastighetsbildning m.m. I Sverige styrs verksamheten centralt av Lantmäteriet sedan 1974, med regionala och kommunala myndigheter och kontor.
Lantmäteriet uppstod i Främre Orienten för bland annat konstbevattning, och spred sig till Europa genom Romerska riket som var känt för sin stadsplanering, sina akvedukter, vägbyggnader, och fälttåg.

Utbildning i Sverige 

Den Kungliga Lantmäteriutbildningen inrättades 1628, då generalmatematicus Anders Bure fick i uppdrag av Gustav II Adolf att utbilda nya lantmätare. Anders Bure blev då underställd kammarkollegiet. Egendomligt nog är ingenting känt om Bures egna studier. Men hans senare verksamhet och insatser röjer en gedigen utbildning, och han måste sålunda otvivelaktigt ha studerat vid något universitet, antingen i Sverige eller mer troligt i utlandet. 

Numer är lantmäteri ett av de ämnesområden inom vilka man i Sverige kan ta civilingenjörsexamen. Utbildning till civilingenjör i lantmäteri sker på KTH, och LTH. Högskoleingenjörs- och kandidatutbildningar i lantmäteri finns på Högskolan i Gävle och Högskolan Väst. Civilingenjörsutbildning inom lantmäteriteknik finns på Högskolan i Gävle.

Se även 
 Fastighetsrätt
 Fastighetsvetenskap
 Geodesi
 Geodetisk mätning
 Lantmäteriförrättning
 Lantmäterimyndigheterna
 Navigation
 Rikets höjdsystem

Externa länkar 
 Lantmäteriet, svensk myndighet för fastighetsbildning och geografisk information.
 Sveriges Lantmätareförening, de svenska lantmätarnas ideella organisation.

Kartografi
 
Geografisk forskning
Heliocentrisk världsbild

Den heliocentriska världsbilden är en beskrivning av solsystemet, där solen (på grekiska helios) ligger i centrum med alla planeterna rörande sig i banor runt om. En sådan heliocentrism är dock en tämligen modern företeelse, som inom astronomin tidigare skymtat fram då och då utan att vinna allmänt gillande, innan den fick sitt genomslag på 1500-talet och 1600-talet.

Historik 
Tidiga förespråkare i kronologisk ordning för en sådan världsbild var Yajnavalkya från Mithila, Herakleides från Pontos, Aristarchos från Samos, Martianus Capella, Aryabhata, Bhaskara, Nicolaus Copernicus, Giordano Bruno och Galileo Galilei. Dessa omfattar ett tidsspann på runt 2000 år och det har inte varit någon fortlöpande process. I västerlandet började det röra på sig när försokratikern Filolaos väckte tanken på en centraleld. Nästa steg mot Aristarchos’ hypotes gick via Herakleides' grepp att låta Merkurius och Venus kretsa kring solen. Aristarchos blev antagligen den förste som beskrev en heliocentrisk världsbild. 

Aristarchos drabbades av ett problem som skulle gå igenom hela filosofihistorien - spänningen mellan konservatism och revolution, mellan vad man anser sig veta säkert och vad man inte kan veta - där den mest seriösa diskussionen inom modern vetenskapsteori har förts av Thomas Kuhn, Karl Popper, Imre Lakatos, Paul Feyerabend och senast även av svenske filosofen Sören Halldén. Aristarchos idé placerades i bakgrunden för att den ledde bort från det huvudstråk, som då hade stakats ut av de skolbildande giganterna inom filosofin: Platon och Aristoteles. Arkimedes tog dock till sig Aristarchos teori av matematiska skäl, när han skrev sitt verk Archimedis Syracusani Arenarius & Dimensio Circuli ("Sandräknaren"). På så vis kom den heliocentriska världsbilden att överleva och åter aktualiseras genom Nicolaus Cusanus.

Begynnande gehör 
Den teori som slutligen vann allmänt gehör lades fram år 1543 av Nicolaus Copernicus i boken "De revolutionibus orbium coelestium". Denne nämner själv Martianus Capellas 8:e bok (cirka 420) som sin inspirationskälla. Han vågade dock inte berätta om sina teorier och beräkningar på grund av den katolska kyrkan, som förespråkade den geocentriska världsbilden. Han gav ut en bok, men den publicerades först efter hans död. Det var inte förrän under 1600-talet, som Galileo Galilei och Johannes Kepler bevisade att den heliocentriska världsbilden var bättre än den geocentriska.

Se även 
 Solsystemet
 Geocentrisk världsbild

Källor

Fotnoter

Externa länkar 

Astronomiska koordinatsystem
Kosmologi
Solsystemet
Raul Chadzjimba

Raul Chadzjimba (abchaziska: Рауль Хаджимба), född 21 mars 1958 i Tqvartjeli, är en abchazisk politiker som var vicepresident i den separatistiska republiken Abchazien i Georgien 2005-2009. Han var Abchaziens president mellan 2014 och 2020. 

I det kontroversiella presidentval som hölls år 2004 vann Sergei Bagapsj över Chadzjimba, som understöddes av den utgående presidenten Vladislav Ardzynba och av Ryssland. Högsta domstolen underkände valresultatet, men de båda parterna slöt ett avtal enligt vilket Bagapsj skulle bli president och Chadzjimba vicepresident. Då de ställde upp som gemensamt alternativ i det nyval som hölls fick de mer än 90 procent av rösterna. Chadzjimba insvors som vicepresident den 12 februari 2005. Chadzjimba avgick i maj 2009 och efterlämnade posten vakant.

Chadzjimba var en av kandidaterna i presidentvalet 2011, ett val som vanns av Alyksandr Ankwab. Ankwab avgick dock som president 2014 och i nyvalet som hölls samma år den 24 augusti valdes Chadzjimba till ny president. Efter protester avgick han från posten i januari 2020 och utlyste nyval.

Referenser

Personer från Abchazien
Födda 1958
Georgiska politiker under 2000-talet
Män
Levande personer
Vattengas

Med vattengas avser man två olika saker. I gamla svenska texter förekommer ordet vattengas i betydelsen vattenånga. Men i modern tid har det kommit att beteckna en gas som bildas i en viss process. När kol reagerar med vatten under en hög temperatur bildas vätgas och kolmonoxid. Denna blandning kallas vattengas.

Produktionen av vattengas i gasverk och dess användning i städer började slå igenom på 1880-talet. En svensk pionjär var Otto Fahnehjelm. Bland annat på grund av dödligheten blev inte vattengas standard.

Vattengasreaktionen som den lärdes ut på KTH 1950 var C + H2O = CO + H2  Reaktionen går åt höger vid höga temperaturer.  Alltså, reaktionsprodukterna är kolmonoxid och vätgas. Dessutom går reaktionen C + CO2 = 2CO åt höger vid höga temperaturer. Koldioxid får svårt att finnas vid höga temperaturer.

Källor

Se även
Mondgas

Blandningar
Energigas