kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Emanuel Lasker

Den här artikeln handlar om schackvärldsmästaren Emanuel Lasker. Se även Edward Lasker, internationell mästare och avlägsen släkting till Emanuel Lasker.

Emanuel Lasker, född 24 december 1868 i Berlinchen, provinsen Brandenburg, Preussen (nuvarande Barlinek i Västpommerns vojvodskap, Polen), död 11 januari 1941 i New York, var en tysk schackspelare av judisk härkomst, världsmästare 1894–1921.

Lasker hade en filosofie doktorsexamen i matematik och var till yrket matematiker och filosof. Under sin studietid hade han konstant svårt med ekonomin och var tvungen att spela schack för att dryga ut inkomsten. 

Lasker blev 1889 tysk schackmästare, 1892 engelsk och vann världsmästartiteln genom att besegra den gamle Wilhelm Steinitz 1894. Matchen spelades omväxlande i New York, Philadelphia och Montréal, och den slutade med 12–7 till Lasker. Vid returmatchen 1896 i Moskva blev resultatet 12,5–4,5 till Lasker. Lasker förklarade att Steinitz förlust inte ska tolkas som att dennes idéer var felaktiga, eftersom Lasker själv huvudsakligen hade applicerat Steinitz idéer i matchen. 

Efter segrar i bland annat Nürnberg 1896, London 1899, Paris 1900 och Berlin 1910 vann han stormästarturneringarna i Sankt Petersburg 1914 och New York 1924, där han slutade före både Capablanca och Aleksandr Alechin. Han kom att försvara sin världsmästartitel mot Siegbert Tarrasch 1908 och 1916 samt mot Carl Schlechter (oavgjort) 1910.

Lasker höll titeln i 27 år innan han slutligen förlorade den mot Capablanca år 1921. 1925 i Moskva blev Lasker tvåa före Capablanca och efter Efim Bogoljubov.

År 1933 lämnade Lasker Tyskland tillsammans med sin fru för att fly till Storbritannien. Han bodde sedan i Sovjetunionen mellan 1935 och 1937, varefter han reste vidare till USA. 

Han är känd för sina goda turneringsresultat och för att vara den förste att betrakta psykologi som en viktig aspekt i såväl förberedelser som praktiskt spel. 

Som matematiker är Lasker känd för Lasker-Noethers sats om primäruppdelning av ideal.

Bland hans skrifter märks förutom en rad filosofiska och matematiska arbeten Common sense in chess (1895, på tyska med titeln Gesunder Menschenverstand im Schach 1925), Die Anfangsgründe des Schachspiels (1918) och Lehrbuch des Schachspiels'' (1926).

Referenser

Se även 

Lasker, Emanuel
Schackvärldsmästare
Lasker, Emanuel
Lasker, Emanuel
Lasker, Emanuel
Män
Algebraiker
Millimeter

En millimeter är 10−3 meter, alltså en tusendels meter. Det förkortas "mm". Millimeter kommer av SI-prefixet milli. Längdenheten, eller delar därav, används normalt som standardmått vid konstruktion och tillverkning. Ordet "millimeter" är belagt i svenska språket sedan 1818.

Konverteringar
 1 millimeter (mm) = 1/10 centimeter (cm)
 1 millimeter (mm) = 1/100 decimeter (dm)
 1 millimeter (mm) = 1/1000 meter (m)
 1 millimeter (mm) = 1 000 mikrometer (μm)
 1 millimeter (mm) = 1 000 000 nanometer (nm)
 1 millimeter³ (mm³) = 1 mikroliter

Definition
Sedan 1983 har meter definierats som "längden på den väg som ljus färdats i vakuum under ett tidsintervall på1/299 792 458 av en sekund". En millimeter, 1/1 000 av en meter, är därför den sträcka som ljuset tillryggalagt på 1/299 792 458 000 av en sekund.

Eftersom en tum officiellt definieras som exakt 25,4 millimeter, är en millimeter lika med exakt 5/127 (≈ 0,03937) av en tum.

Informell terminologi
En vanlig förkortning av millimeter på talad engelska är "mil". Detta kan orsaka förvirring eftersom "mil" i USA traditionellt betyder en tusendels tum.

Unicode-symboler
För att vara kompatibla med kinesiska, japanska och koreanska (CJK) tecken har Unicode symboler för:

 millimeter - U+339C ㎜ SQUARE MM
 kvadratmillimeter - U+339F ㎟ SQUARE MM SQUARED
 kubikmillimeter - U+33A3 ㎣ SQUARE MM CUBED

I japansk typografi används dessa fyrkantiga symboler för att lägga ut enhetssymboler utan att förvränga rutnätslayouten för texttecken.

Mått
På en metrisk linjal är de minsta måtten normalt millimeter. Tekniska linjaler av hög kvalitet kan graderas i steg om 0,5 mm. Digitala skjutmått är vanligtvis kapabla att läsa steg så små som 0,01 mm. 

Mikrovågor med en frekvens på 300 GHz har en våglängd på 1 mm. Att använda våglängder mellan 30 GHz och 300 GHz för dataöverföring, i motsats till 300 MHz till 3 GHz som normalt används i mobila enheter, har potential att tillåta dataöverföringshastigheter på 10 gigabit per sekund. 

De minsta avstånden det mänskliga ögat kan upplösa är cirka 0,02 till 0,04 mm, ungefär bredden på ett tunt människohår. Ett pappersark är vanligtvis mellan 0,07 mm och 0,18 mm tjockt, med vanligt skrivarpapper eller kopieringspapper ungefär 0,1 mm tjockt.

Se även 
 Metersystemet

Referenser

Noter

 

Längdenheter
1509

1509 (MDIX) var ett normalår som började en måndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Januari 
14 januari – Ett möte hålls med Danmark och Sverige i Helsingborg.

Februari 
3 februari – En portugisisk och en gemensam egyptisk-gujaratisk flotta drabbar samman i sjöslaget vid Diu vid den indiska västkusten.

April 
21 april – Vid Henrik VII:s död efterträds han som kung av England och herre över Irland av sin son Henrik VIII.

Augusti 
17 augusti – Unionsvänliga svenska stormän sluter i hemlighet fred med danskarna i Köpenhamn. Härvid utverkar danskarna en sjöfartsblockad mot Sverige. Det svenska riksrådet tvingas också betala årlig skatt till Danmark. Då Svante Sture vägrar godta fredsfördraget bryter kriget ut på nytt.

Oktober 
2 oktober – Venedigs ockupation av Rijeka upphör.

Okänt datum 
Danskarna fortsätter kriget med att härja Sveriges kuster. Sverige lider stora militära förluster.
En brytning sker mellan kung Hans och Lübeck, varvid staden erbjuder allians med Sverige, skickar flottstyrkor och undertecknar en handelstraktat med landet.

Födda 
 10 juli – Jean Calvin, fransk-schweizisk reformator
 Daniele da Volterra, italiensk målare
 Jane Seymour, drottning av England 1536–1537 (gift med Henrik VIII) (född omkring detta år eller 1507 eller 1508)

Avlidna 
21 april – Henrik VII, kung av England och herre över Irland sedan 1485.
29 maj – Caterina Sforza, italiensk regent
29 juni – Margaret Beaufort, engelsk kungamor.
Bernt Notke, tysk träsnidare.
Eleanor de Poitiers, burgundisk författare.

Källor

Fotnoter

Externa länkar
1431

1431 (MCDXXXI) var ett normalår som började en måndag i den Julianska kalendern.

Händelser

Mars 
 3 mars – Sedan Martin V har avlidit den 20 februari väljs Gabriele Condulmaro till påve och tar namnet Eugenius IV.

Födda 
 1 januari – Alexander VI, född Rodrigo Lanzol-Borja y Borja, påve 1492–1503.
 François Villon, fransk poet, troligen född detta år

Avlidna 
 20 februari – Martin V, född Oddone Colonna, påve sedan 1417.
 2 mars – Märta, dansk drottning .
 30 maj – Jeanne d'Arc, Jungfrun av Orléans, franskt nationalhelgon (bränd på bål).

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1778

1778 (MDCCLXXVIII) var ett normalår som började en torsdag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Januari 

 18 januari – Kapten James Cook upptäcker Hawaii för västvärlden.

April 
 April – En nationell svensk dräkt påbjuds.

Oktober 
 29 oktober – Nyhetstidningen Stockholms-Posten, upplysningsrörelsens ledande svenska organ, börjar utkomma.
 Oktober – Den svenska riksdagen sammanträder.

November 

 26 november – Kapten James Cook blir förste europé att landstiga på Maui, Hawaiiöarna.

December 
30 december – Brand i Stockholm.

Okänt datum 
 Dödsstraffet i Sverige avskaffas för ouppsåtligt barnamord, fjärde resan stöld, våldtäkt, dubbelt hor (sexuellt umgänge mellan två var för sig gifta personer), tvegifte och trolldom.
 Utomäktenskapliga barn och deras mödrar får det juridiskt bättre i Sverige genom det så kallade Barnamordsplakatet. Vid födseln behöver modern varken uppge sitt eget eller faderns namn och kan sedan anonymt lämna in barnet på barnhem. Barnmorskor förbjuds fråga efter några namn.
 Anders Chydenius arbete Tankar om husbönders och tienstehjons naturliga rätt publiceras och tar upp nymodigheter som fri lönebildning och fria arbetskontrakt. Han tar även upp frågan om religionsfrihet med Sveriges riksdag, vilket två år senare (1780) drivs igenom av Gustav III.

Födda 
 29 januari – John Williams, amerikansk militär, diplomat och politiker, senator 1815–1823.
 30 maj – Richard Skinner, amerikansk jurist och politiker, guvernör i Vermont 1820–1823.
 3 juli – Carl Ludvig Engel, tyskfödd (Berlin) arkitekt som utförde sitt livsverk i Helsingfors.
 2 september – Louis Bonaparte, kung av Kungariket Holland 1806-1810, yngre bror till Napoleon I.
 13 oktober – William Marks, amerikansk politiker, senator 1825–1831.
 1 november – Gustav IV Adolf, kung av Sverige 1792–1809 (myndig 1796).
 14 november – Johann Nepomuk Hummel, österrikisk kompositör.
 6 december – Joseph Louis Gay-Lussac, fransk fysiker och kemist.
 19 december – Marie Theresia Charlotte, fransk prinsessa.
 Vincenzo Pucitta, italiensk kompositör.
 Maria Dalle Donne, italiensk läkare och direktör vid Bologna universitet.

Avlidna 
3 januari – Anna Johanna Grill, svensk tecknare.
 10 januari – Carl von Linné, född Carl Linnæus svensk naturforskare, läkare, biolog, botaniker och författare .
 20 februari – Laura Bassi, italiensk fysiker
 7 mars – Charles De Geer, svensk baron.
 11 maj – William Pitt d.ä., brittisk statsman och premiärminister.
 30 maj – François-Marie Arouet, (Voltaire), fransk författare.
 16 juni – Conrad Ekhof, tysk skådespelare.
 2 juli – Jean-Jacques Rousseau, schweizisk-fransk författare och politisk filosof.
 11 augusti – Augustus Montague Toplady, brittisk präst.
 9 november – Giovanni Battista Piranesi, italiensk konstnär, gravör och arkitekt.
 Marguerite-Antoinette Couperin, fransk musiker.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
1694

1694 (MDCXCIV) var ett normalår som började en fredag i den gregorianska kalendern och ett normalår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Maj 
9 maj – Filipstads stad drabbas av en stadsbrand, varefter staden förlorar sitt stadsprivilegium då man fruktar att skogen inte kommer att räcka till bergsbruket om staden återuppbyggs.

Augusti 
Augusti – Ett gruvras drabbar Dalkarlsgruvan i Nora.

Okänt datum 
 En förordning om Livlands styrelse utfärdas. Den livländska lantdagen behålls men dess makt inskränks kraftigt.
 Karl XI företar en lång och strapatsrik resa till Norrbotten för att mönstra regementen och kontrollera ämbetsmän.
 Steninge slott utanför Sigtuna börjar byggas åt Carl Gyllenstierna. Det hålls av arkitekten Nicodemus Tessin d.y. som ett ideal bland mindre lantslott.
 Den livländske adelsmannen Johan Reinhold Patkul hamnar i onåd hos kungen efter en frän skrivelse om tillståndet i Livland. Patkul flyr undan en dödsdom och kommer framöver att intrigera mot Sverige.
 Det svenska linjeskeppet Carolus Rex (Kung Karl) byggs.
 I en svensk lagändring bestäms det att både mannen och kvinnan skall dömas vid utomäktenskapliga förbindelser.

Födda 
 3 januari – Paulus av Korset, italiensk präst, helgon.
 4 juni – François Quesnay, fransk nationalekonom, läkare och fysiokrat.
 25 september – Henry Pelham, brittisk politiker, premiärminister 1743–1754.
 26 oktober – Johan Helmich Roman, svensk kompositör.
 21 november – François Voltaire, fransk författare.
 Okänt datum - Charlotte Aïssé, fransk brevskrivare.

Avlidna 
 13 januari – Christian Bielke, dansk amiral.
 2 december – Pierre Puget, fransk målare och skulptör.
 28 december – Maria II, drottning och regerande drottning av England, Skottland och Irland sedan 1689, samregent och gift med Vilhelm III.
 Okänt datum – Mrs. Pack, engelska, kallad föregångare till den moderna nannyn.
 Okänt datum – Bibiana Vaz, afrikansk affärsidkare.

Referenser

Fotnoter

Externa länkar
SLU

SLU kan avse: 

Svenska Landsbygdens Ungdomsförbund, till 1962 namnet på Centerpartiets ungdomsförbund
Sveriges lantbruksuniversitet – ett svenskt statligt universitet med ansvar för areella näringar, på flera platser
Saint Louis University – ett privat jesuituniversitet i Saint Louis, Missouri
SLU –IATA:s kod för George F. L. Charlesflygplatsen, Saint Lucia
Drottning Silvias Jubileumsfond

Stiftelsen Drottning Silvias jubileumsfond är en svensk stiftelse, som är knuten till drottning Silvia och som stöder forskning för barn och ungdom med handikapp. Det var svenska folkets gåva till drottningen på hennes 50-årsdag, den 23 december 1993. Stiftelsen förvaltas av Hovförvaltningen.

Källor

Noter

Välgörenhetsorganisationer i Sverige
Stiftelser i Sverige
Drottning Silvia
Intresseorganisationer för barn
Verksamheter med anknytning till Huset Bernadotte
Tsar

Tsar (makedonska, bulgariska, serbiska, ukrainska, vitryska: цар, ryska: царь) är en slavisk titel för en monark, etymologiskt härstammande från den romerska titeln caesar, precis som svenskans ord kejsare och har historiskt varit en titel på härskare i Bulgarien, Ryssland och Serbien.

Den tidigaste dokumenterade användningen av titeln tsar i Europa är till den bulgariske härskaren Peter I.

I Ryssland användes titeln tsar 1547–1721 och har ofta översatts till svenska som "kejsare", men har också ofta använts som det är. Den förste ryske härskaren som kröntes till tsar var Ivan IV, mera känd som "Ivan den förskräcklige". Från 1721 var den officiella titeln på ryske monarken Божию Милостию, Император и Самодержец Всероссийский [Bozjiju Milostiju, Imperator i Samoderzjets Vserossijskij] ("Av Guds Nåde, Kejsare och självhärskare över alla ryssar") enligt beslut av Peter den store, som inte ville att det skulle råda något tvivel om att hans titel var kejserlig. Titeln tsar fortsatte dock också att användas, om än inofficiellt. Från 1815 ingick Polen i det ryska väldet och kejsaren kallade sig tsar av Polen, något som dock på svenska officiellt (i svenskspråkiga lagtexter i det likaledes ryska Finland) blev "kung av Polen". Titeln avskaffades i Ryssland i samband med revolutionen 1917. Tsaren brukade också kallas för "lillefar" av ryssarna, ett epitet som senare också kom att användas om Josef Stalin.

I Serbien infördes titeln av Stefan Dušan 1343, men titeln avskaffades efter att hans brorson gav upp anspråket på titeln 1373.

Etymologi 
Ordet tsar kommer från det latinska ordet cæsar [kajsar], som har sitt ursprung i romartiden. Äldsta kända text med ordet "tsar" är från Mostichs epitafium från 900-talets Bulgarien.

Se även
 Kejsare
 Lista över Rysslands statsöverhuvuden

Källor 

Härskartitlar
Ryska ord och uttryck
Landskod

Landskoder är korta bokstavskombinationer som används för att beteckna länder i till exempel domännamn på Internet. Landskoderna utgår ofta från standarden ISO 3166, men också många andra koder används. Se bland annat de följande:

 Landskod – en av flera internationella standarder för landskoder, korta bokstavskombinationer, som används för att beteckna länder, se ISO 3166
 Landskod – koder för nationella olympiska kommittéer, se Lista över IOK:s landskoder

Se även
 ISO 639 – en internationell standard för språkkoder
 Nationalitetsmärke – en märkning av motorfordon och släpvagnar i internationell vägtrafik
 Landsnummer – ett nummer man slår efter utlandsprefixet vid telefonering till utlandet
 Diplomatkod – kod på skylt för beskickningsfordon
 Toppdomän – den högsta nivån i internets domännamnssystem (DNS); de flesta toppdomäner representerar länder
 Nationalitetsbeteckning
Militärhistoria

Militärhistoria är det vetenskapliga studiet av historia där militärens roll studeras ur ett integrerat helhetsperspektiv och kan undersökas ur olika synvinklar (till exempel politiska, sociologiska, ekonomiska eller etnologiska). En person som arbetar med militärhistoria kan allmänt kallas för militärhistoriker, eller också benämnas med det snävare ämnesområde som vederbörande är verksam inom, till exempel pansarhistoriker.

Ämnet militärhistoria har av hävd använts för att analysera historiska fälttåg och operationer i syfte att fastslå generella doktriner och handlingssätt samt att belysa principer. Inom militärhistorien studeras till exempel enskilda slag och krig, allmänna tendenser inom krigföring, krigens påverkan på samhället och samhällsutvecklingens påverkan på krigföringen. Militärhistoria kan studeras på olika nivåer: allt från studier av arméer till enskilda soldater.

Ämnet är mycket gammalt, då några av de tidigaste historiska texterna handlar om just krig. Exempel är skrifterna om Elam och Sumers krig 2700 f.Kr. Delar av Bibeln är rent krigs och militärhistoriskt skildrade och många politiker har skrivit i ämnet som Julius Caesar i De Bello Gallico och De Bello Civili. Även moderna krig skildras i samma tradition.

I princip har alla samhällen under den tid de existerat var i konflikt med andra samhällen och 90–95 % har varit i krig. Effekterna av tekniskt framåtskridande är särskilt tydliga i militärhistorien. Många gånger har militärteknisk utveckling föregått de civila tillämpningarna, där GPS är ett exempel. Moderna krig och konflikter har långt ifrån karaktären av man mot man och armé mot armé vilket de fordom hade. Istället kan de liknas vid ett schackspel där man med minsta möjlig mansplillan (civil likaväl som militär), minsta möjliga drag och största möjliga högteknologi skall kunna besegra sin fiende. Man talar om lågintensiva (gerillakrig: konventionell armé mot en osynlig fiende) och högintensiva ("vanliga" krig) konflikter.

Se även
Krigsvetenskap
Sveriges militärhistoria
Lista över svenska freder
Lista över svenska krig

Noter och referenser
Samlarkortspel

Samlarkortpel (engelska: Trading Card Games, TGC eller Collectible Card Games, CCG) är en blandning av kortspel och samlarbilder. Varje spelare/samlare använder en egen specialkomponerad kortlek med vilken han eller hon spelar mot andra spelare. Samlarkortspel förenar organiserat turneringsspel jämförbart med bridge eller poker med samlande av till exempel hockeybilder. Vissa åtråvärda kort kan vara värda tusentals kronor.

Spel-mekanism 
De flesta av spelen är dueller mellan två spelare, men det förekommer även spel lämpade för flera spelare, antingen i lag eller alla mot alla. Spelen går i regel ut på att på ett eller annat sätt göra slut på sin motspelare genom att förbruka hans energier (mana, blood, skadepoäng) eller besegra hans varelser (demoner, monster, vampyrer, stridsvagnsarméer). Centralt i de flesta spel är en eller annan form av resurshantering. Spelarens länder (fabriker, planeter, magiska träd) producerar resurser som kan användas för att köpa (leja, frambesvärja, bygga) olika varelser och det gäller för spelaren att använda sina resurser klokt för att få ut så många varelser som möjligt i spel.

Historik 
Det första samlarkortspelet brukar allmänt anses vara "The Base Ball Card Game" som publicerades i USA 1904. Genren populariserades dock inte förrän Magic: The Gathering släpptes av Wizards of the Coast år 1993. "Magic" som det brukar kallas i folkmun är fortfarande ett av de allra mest populära samlarkortspelen. Ett annat spel som åtnjutit stora framgångar är japanska Pokémon som fick sin första engelskspråkiga utgåva år 1998 av Wizards of the Coast.

Licens-spel 
Det har ända sedan 1990-talet varit väldigt populärt att göra samlarkortspel baserat på licenser, till exempel Monty Python, Arkiv X, Star Wars och Buffy vampyrdödaren. På senare tid har det även släppts kortspel baserade på World of Warcraft m.fl.

Se även
Lista på samlarkortspel
 Sverok - förbund som organiserar bland annat samlarkortspelsföreningar.

Samlarkortspel
Richard Garfield

Richard Garfield, född 1963, är spelkonstruktör och uppfinnaren till det allra första samlarkortspelet,  Magic: The Gathering (ofta kallat bara Magic) som gavs ut av Wizards of the Coast. Den ursprungliga varianten av spelet från 1993, som blev en stor succé, har i efterhand utökats och modifierats med flera expansioner och regeländringar.

Garfield har även designat samlarkortspelen Star Wars, Netrunner, Vampire the Eternal Struggle och Keyforge: Call of the Archons samt brädspelen RoboRally och King of Tokyo.

Externa länkar 

Richard Garfield på Boardgamegeek

Amerikanska spelkonstruktörer
Födda 1963
Män
Levande personer
Doomtrooper

Doomtrooper är ett samlarkortspel konstruerat av Bryan Winter och utgivet av Target Games. Utgavs första gången 1994. Spelet utspelar sig i samma fiktiva värld som rollspelet Mutant Chronicles. Publiceringen av Doomtrooper upphörde 1999. 

Följande expansionerna gavs ut:
Inquisition
Warzone
Mortificator
Golgotha
Apocalypse
Paradise Lost

Det planerades även en expansion vid namn Ragnarok som aldrig gavs ut.

Externa länkar
Officiell webbplats

Samlarkortspel
Samlarbild

En samlarbild eller samlarkort är ett litet kort, ofta av papp, ibland plastat eller laminerat, med bilder som föreställer specifika personer, platser eller ting (fiktiva eller verkliga) och med en kort beskrivning av bilden, tillsammans med annan information, skapade för att samlas, köpas, säljas och bytas. Vanliga motiv är exempelvis idrottare, filmstjärnor (så kallade filmisar), fantasifigurer eller maskiner som båtar, bilar, flygplan etc. Ofta ges de ut i serier, i begränsade (om än stora) upplagor. Vissa samlarkort fungerar även som spelkort, så kallade samlarkortspel.

Det finns även speciella samlarkort, exempelvis autografkort, handritade kort, kort med bitar av kläder eller material som används vid exempelvis filminspelningar eller med DNA-mterial av kända personer. Samlarbilderna kan även vara klistermärken tänkta att klistras in i särskilda samlaralbum. Bokmärken kan ses som en specifik form av samlarbilder.

Historia 
Samlarkort förknippas ofta med sport. De första var baseballkort som dök upp i slutet av 1860-talet. I början av 1900-talet medföljde de flesta sådana kort i cigarettpaket. Mot mitten av 1900-talet började det istället bli vanligare med samlarbilder som medföljde i godispaket, till en början tuggummi. Det blev då vanligt att bilderna föreställde film- och TV-skådespelare. Kring 1990-talet började det bli populärt med kort skapade för att spela olika typer av spel, så kallade samlarkortspel - vilket ofta är fantasybaserade spel.

Exempel på samlarbilder 
 Alfabilder
 Filmisar
 Garbage Pail Kids
 Hockeykort
 Pokémon

Tillverkare 
 Rittenhouse Archives
 Topps
 Inkworks
 Breygent
 Strictly Ink
 Upper Deck

Noter