kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Hade-jag-bara-vetat

Hade-jag-bara-vetat (engelska: Had-I-but-known) är en subgenre till deckaren. 

Den här typen är mer karaktärsbaserad än pusseldeckaren. Huvudpersonen, nästan alltid en kvinna, dyker huvudstupa in i äventyr, och möter dessutom en man att bli kär i. Handlingen utspelas ofta i en herrgård med knarrande dörrar, hasande fotsteg och mystiska ljussken under natten. Företrädare är bl.a. Mary Roberts Rinehart, Mignon G. Eberhart, Dorothy Cameron Disney, Leslie Ford, Phyllis Whitney och Dorothy Eden. Mysrysaren är en besläktad genre.

Litteratur 
Jan Broberg: Mord i minne (kap. Reverens för Rinehart), 1976

Deckare
Brottslingen som hjälte

Brottslingen som hjälte är en subgenre till deckaren. 

Här får vi följa den ädle tjuven som utmanar och vinner över de trögtänkta poliserna, som i Robin Hood-legenden, Ocean's Eleven-filmen, eller Arsène Lupin-berättelserna. Gemensamt för berättelser i genren är att planeringen och utförandet av brottet ligger i fokus, inte att lösa det. Tjuven eller tjuvarna är dessutom vanligtvis sympatiska karaktärer.

Gunnar Bjurman i sin akademiska avhandling om Edgar Allan Poe gör gällande att skaparen av genren är E.W. Hornung och hans böcker om gentlemannatjuven A.J Raffles.

I verkliga livet representeras genren av brottslingar som blir allmänt omtyckta och populära, som Lasse-Maja eller Bildsköne Bengtsson.

Referenser 

Deckare
Stereotyper och arketyper
Hjältar
Tornbergssjön

Tornbergssjön är en mindre, övervägande igenväxt skogssjö belägen sydost om Tornbergets naturreservat i Haninge kommun i Stockholms län. Sjön ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet. Sjön ligger i den inre delen av Hanveden på Södertörn, söder om Stockholm.

Allmänt
Tornbergssjön ligger i ett Natura 2000-område som även omfattar myren Odonrumpan i väster och Svartsjön, Trehörningen och Långsjön, samt myren Storflagen i öster.
Natura 2000-området med namnet "Hanveden" utgör endast en mindre del av dess omfattande skogsområde mellan Haninge och Huddinge.

På Tornbergssjöns södra sida finns en klippa som fungerar som en rastplats utmed Sörmlandsleden. Leden fortsätter sen upp till Tornberget som är Södertörns och Stockholms läns högsta punkt (cirka 111 m ö.h.). Över Tornbergets krön går även "Tornbergsslingan", en av de leder som tillhör Paradisets naturreservat.

Till Tornbergssjön kan man utgå från torpet Paradiset där det finns en parkering. Därifrån är det cirka två och en halv kilometers vandring längs Sörmlandsledens Nynäshamnsgren till Tornbergets topp, efter ytterligare några hundra meters promenad så når man Tornbergssjön.

Bilder

Se även 
 Lista över insjöar i Haninge kommun

Källor

Noter

Externa länkar 

 
 

Insjöar i Tyresån-Trosaåns kustområde
Insjöar i Södermanland
Insjöar i Haninge kommun
Inverterad deckare

Den inverterade deckaren är en subgenre inom deckargenren.

Denna typ av deckare introducerades av R. Austin Freeman, och representerade en förändring i genren där läsaren får följa brottslingens handlingar. Ofta fokuserar dessa berättelser på "det perfekta brottet". Därefter skildras hur polisen försöker lösa brottet. Anthony Berkeley från Storbritannien är känd för sina bidrag till genren med böcker som Brottslig avsikt (1931) och Före dådet (1932). Stenarna skola ropa av Ruth Rendell. Ett svenskt exempel är Väck inte Marie av Sven Sörmark.

En variant av genren är byta-mord-historien som kan ses i böcker som Främlingar på tåg av Patricia Highsmith och Mitt mord är ditt av Nicholas Blake.

Inom TV har genren representerats genom exempelvis TV-serien Columbo med Peter Falk i huvudrollen.

En bok som kanske inte direkt associeras med denna genre men som passar in är Fjodor Dostojevskijs Brott och straff (som även räknas till de psykologiska deckarna), där huvudpersonen begår ett brott, verkar komma undan, men snart blir jagad av polisen.

Referenser

Vidare läsning 

 Kapitlet Inverterat i Tankar om kriminallitteratur av Per Olaisen, 2003

Deckare
Edwin McMillan

Edwin Mattison McMillan, född 18 september 1907 i Redondo Beach, Kalifornien, USA, död 7 september 1991 i El Cerrito, Contra Costa County, Kalifornien, var en amerikansk fysiker.

Biografi
McMillan var chef för Lawrence Berkeley Laboratory vid University of California. Han framställde neptunium 1940 och upptäckte plutonium. Han upptäckte också 1945 (oberoende av Vladimir Veksler) principen för synkrotronen och utvecklade denna accelerator.

Han erhöll 1951 Nobelpriset i kemi, tillsammans med Glenn T. Seaborg "för deras upptäckter inom de transurana grundämnenas kemi''".

Källor

Externa länkar 

 Nobelprize.org, Nobelpriset i kemi 1951
 Nobelprize.org, Edwin McMillan - biografi

Nobelpristagare i kemi
Födda 1907
Avlidna 1991
Män
Personer från Los Angeles County
Alumner från Princeton University
Alumner från California Institute of Technology
Psykologisk thriller

Psykologisk thriller är en subgenre till deckare.

Stämningar och nästintill skräckromantiska frosserier i ondska, tragisk ironi och hämndkänslor är den här typens uttrycksmedel. Genren, som utvecklades ur Edgar Allan Poes skräckberättelser, skildrar dessutom de psykologiska och sociala faktorerna bakom brotten. Cornell Woolrich och Patrick Hamilton räknas som de stora namnen här.

Se även 
Skräck (genre)

Deckare
Filmgenrer
Socialdeckare

Socialdeckaren är en subgenre inom deckaren.

Den här deckargenren skärskådar många av de samhälleliga faktorer som ligger bakom ett brott: från utslagning, arbetslöshet och klassklyftor, till börskriser, sexuella trauman och rotlöshet.

Julian Symons och Ulf Durling är några av de författare som skriver i den här genren.

Deckare
Svartsjön, Hanveden

Svartsjön, även kallad Svarttjärn, är en liten sjö i den del av Hanveden som ligger i Haninge kommun på Södertörn, söder om Stockholm. Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet.

Beskrivning
Sjön ligger i ett Natura 2000-område som utgör sedan år 2011 Svartsjöns naturreservat. Detta Natura 2000-objekt utgör endast en liten del av den relativt stora skogen Hanveden som ligger delvis i Haninge kommun och delvis i Huddinge kommun. Sjön ingår i Svartsjöns naturreservat och ett par hundra meter nordväst om Svartsjön ligger Paradisets naturreservat.

På norra sidan av den till stor del mossomgärdade Svartsjön finns det en klippa som ofta används som rastplats. Där passerar Sörmlandsledens etapp 5 som går mellan Rudans gård vid Handen och torpet Paradiset i södra Huddinge.

Närliggande sjöar är Öran (cirka 2 km mot nordost, eller 3 km längs Sörmlandsleden), Långsjön (ett par hundra meter väster om Svartsjön) och Trehörningen (några hundra meter längre bort).

Flora och fauna

Se även 
 Lista över insjöar i Haninge kommun

Källor

Externa länkar 

 
 
Tyresåns vattenvårdsförbund

Insjöar i Tyresåns avrinningsområde
Insjöar i Södermanland
Insjöar i Haninge kommun
Historisk deckare

Den historiska deckaren (eller kostymdeckaren) är en subgenre inom deckaren. Här förlöper intrigen under en svunnen tid, såsom John Dickson Carrs Bruden i Newgate (1800-talets London) eller Agatha Christies Slutet blir döden (antikens Egypten). Steven Saylors och Lindsey Davis historiska deckare utspelar sig på romartiden. Ellis Peters är ännu ett känt namn inom denna genre, då hennes deckare om Broder Cadfael utspelar sig på 1100-talet.

Många författare har även använt verkliga personer som problemlösare: Sokrates, Leonardo da Vinci eller Florence Nightingale.

Svenska historiska deckare 
 Carina Burman: Vit som marmor
 Bo R. Holmberg: Liemannen: historisk kriminalroman, Väktarsax: historisk kriminalroman
 Ingrid Kampås: I spindelns nät: historisk deckare
 Elisabeth Kågerman: Det bränns! Kriminellt spectacle
 Eva-Marie Liffner: Drömmaren och sorgen
 Jan Mårtenson: Ostindiefararen: en historisk Homan-deckare
 Niklas Natt och Dag: 1793
 Johanna Limme & Martin Palmqvist: Böljelek: kyrkoherde Simon Eldfeldts första fall

Externa länkar 
 

Deckare
Litterära genrer
Verkliga brott

Det verkliga brottet är en subgenre inom deckaren.

Dessa berättelser innehåller beskrivningen av ett verkligt historiskt problem som är olöst, och som författaren tror sig kunna lösa, eller har löst. Jack uppskäraren är ett vanligt ämne. Ett exempel är En gammal skandal av Josephine Tey. Eftersom ämnet kräver så mycket finns det inte många exempel på lyckade sådana här berättelser.

Deckare
Spionroman

Spionromanen, eller agentromanen, är en subgenre inom deckaren. Spionromanen är en roman om en person som på uppdrag av regering eller underrättelseorganisation arbetar med specialuppdrag bakom fiendens linje. Romantypen är besläktad med äventyrs- och spänningsromanen. Som pionjärverk räknas "The Spy" (1-2, 1821) av James Fenimore Cooper. Till genregrundläggande författare hör John Buchan, Erskine Childers och Joseph Conrad. 

Spionberättelserna har en lång historia - alltifrån W. Somerset Maughams "Ashenden" via Ian Flemings äventyrsromantiska böcker om James Bond, till John le Carrés realistiska glasnost-skildringar. Jägare-jagad-temat är mycket vanligt. Ett bra exempel på detta är genreklassikern Attentat mot diktator från 1939 av engelsmannen Geoffrey Household. Andra berömda författare i genren är Eric Ambler, Manning Coles och Len Deighton. Graham Greene har skrivit klassiska spionromaner som Hemlig agent och Skräckens ministerium.

Litteratur 

Kapitlet "Att skjutas i gryningen!" i Mord för ro skull av Jan Broberg, 1964.

Referenser

Noter 

Deckare
Övernaturlig deckare

Den övernaturliga deckaren (också kallad "den ockulta deckaren") är en subgenre inom deckaren.

Övernaturliga deckare lämnar ofta åt läsaren att avgöra om det är den övernaturliga förklaringen eller den andra förklaringen som är den riktiga, men förklaringen kan också vara rent övernaturlig. Det finns många äldre exempel inom den litterära världen (författare som Algernon Blackwood, William Hope Hodgson, E & H Heron, och på svenska Helmer Linderholm) men Arkiv X och Lost är de mest välkända exemplen nu för tiden. Joseph Sheridan Le Fanu kan anses ha skapat undergenren redan på 1870-talet, främst genom novellen "Green Tea".

Deckare
Litterära genrer
Marknadsvärde

Marknadsvärde är en term inom marknadsekonomin. Marknadsvärde kan beskrivas som det pris en produkt eller tjänst handlas till på en marknad. Marknadsvärdet av ett företag bestäms inte enbart av existerande materiella tillgångar, utan påverkas i stor utsträckning av förväntningar. 

En investerare ser till hur stor avkastning en investering förväntas ge i förhållande till dess risk. En riskfylld investering måste dock ge en avkastning som är större än den riskfria räntan, representerad av exempelvis statsskuldväxlar (givet att investeringen är positivt korrelerad med marknadsrisken och att aktörer är riskaversiva). När ett företag tillkännager en nyhet eller släpper en resultatrapport kan marknadsvärdet förändras både uppåt och nedåt, beroende på hur marknaden tror att rapporten kommer att påverka lönsamheten.

Exempel: Företag A har materiella tillgångar värda 100 miljoner kronor och en inkomst på 10 miljoner kr per år. Bolaget kan vara värt mer eller mindre än 100 miljoner kr, beroende på skulder, eventuella immateriella tillgångar (exempelvis kunskap om medicin), förväntad framtida vinstutveckling och företagets risk.

Se även
Kundvärde

Ekonomi

pl:Kapitalizacja
Science fiction-deckare

Science fiction-deckare är en subgenre inom deckaren som blandar gåt-intrigen med science fiction-miljö.

Här förläggs handlingen till en annan tid, på samma sätt som kostymdeckaren, och miljön används för att skapa nya problem för problemlösaren, snarare än som ett sätt att lösa problemen.

Isaac Asimov var den förste att göra science fiction-deckare, men numera är det en större genre, med Edward D. Hoch som största namn.

Alastair Reynolds inkluderade en deckare i sin Revelation Space-trilogi: Chasm City. Sun Diver, den första romanen i David Brins Uplift-serie är bland annat en pusseldeckare.

En kombination av humor och SF-deckare finner man i Douglas Adams "The long dark tea time of the soul" & "Dirk Gently's Holistic Detective Agency".

Deckare
Deckare
Parodideckare

Parodideckaren är en subgenre inom deckaren.

Här kan författarna göra narr av de klichéer som finns inom genren, såsom Dr Watsons dumhet eller Miss Marples skröplighet. Den här typen är vanligare på film och TV, såsom i Den nakna pistolen och Rosa pantern.

Se även
Parodi
Pastisch

Deckare
Procedurdeckare

Procedurdeckare är en undergenre inom deckaren.

Dessa deckare följer den vanliga polisens arbete, snarare än påhittade amatördetektiver, vilket betyder mer samarbete, och mer ihärdighet än skarpsinne. 

Amerikanen Hillary Waugh var bland de första som skrev realistiska polisdeckare; Ed McBain är med sina mer än 50 romaner om polisen Steve Carella och hans kollegor i 87:e distriktet en av de mest produktiva författarna i genren. Sjöwall Wahlöös 10 böcker om teamet kring kommissarie Martin Beck, Olov Svedelids böcker om Roland Hassel och Camilla Läckbergs böcker, som utspelar sig i den verkliga orten Fjällbacka, är tre svenska exempel från den här genren.

Samtidigt behöver procedur-deckare inte nödvändigtvis handla om poliser, utan de kan handla om kriminaltekniker (till exempel TV-serien CSI), journalister (till exempel Liza Marklunds böcker) eller advokater (till exempel Perry Mason-böckerna/filmerna). Eftersom den här subgenren kräver så mycket faktakunskaper, har författarna själva ofta en bakgrund inom det yrke de skildrar.

Deckare
George Inness

George Inness, född 1 maj 1825 i Newburgh, New York, död 3 augusti 1894, var en amerikansk landskapsmålare.

Inness utbildade sig under resor i Europa och tog där intryck av Corots och Barbizonskolans verk. Han upptog motiv från sitt hemland, främst trakterna kring Hudsonfloden och blev en av Nordamerikas främste landskapsmålare. I Paris utställde han 1867 Solnedgång som väckte stor uppmärksamhet. Han målade gärna i mörk ton afton- och nattstämningar. I Münchens Pinakotek finns hans målning Niagarafallet.

Källor

Externa länkar 
 
 

Amerikanska landskapsmålare
Konstnärer under romantiken
Amerikanska målare under 1800-talet
Personer från Newburgh, New York
Födda 1825
Avlidna 1894
Män
Svensk uppslagsbok
Kap Dezjnjov

Kap Dezjnjov (ryska: мыс Дежнёва, Mys Dezjnjova) är en udde i Sibirien och är den östligaste punkten på den eurasiatiska kontinenten och tillhör världens yttersta platser.

Geografi 
Kap Dezjnjov ligger längst österut på Tjuktjerhalvön i den östra delen av Berings sund. Udden skiljer såväl Norra ishavet från Stilla havet som randhavet Berings hav från randhavet Tjuktjerhavet.

Udden ligger cirka 40 km nordväst om Diomedeöarna och cirka 60 km nordväst om Fairwayklippan och ca 86 km nordväst om Kap Prince of Wales på den amerikanska kontinenten.

Den internationella datumlinjen löper bara ca 40 km öster om Kap Dezjnjov.

Förvaltningsmässigt utgör udden en del av staden Uelen i det autonoma okruget Tjuktjien.

Historia 
Området har varit bebodda av inuiter sedan lång tid.

Kap Dezjnjov upptäcktes av den ryske upptäcktsresanden Semjon Dezjnjov 1648 som då döpte området Vostotjnyj nos (Nordostkap).

1778 upptäckte även brittiske James Cook området och döpte udden då "East Cape" (Östkap), 1879 föreslog svenske Adolf Erik Nordenskiöld att udden borde döpas efter upptäckaren.

1898 antogs förslaget av tsar Nikolaj II och i samband med 250-årsjubileet av Dezjnjovs resa fick udden sitt nuvarande namn.

Källor

Externa länkar 
 Om Kap Dezjnjov (ryska)
 Bild över Kap Dezjnjov

Sibirien
Norra ishavet
Rysslands geografi
Asiens geografi
Geografiska ytterpunkter
Meddelande från den döde

Meddelande från den döde (på engelska: Dying message) är ett återkommande berättargrepp inom deckargenren. Det går ut på att de sista orden en mördad person lämnar efter sig innehåller en kryptisk ledtråd till den skyldige.

Denna variant anses vara påhittad av Ellery Queen. Se exempelvis dennes Rebus i rött från 1967. Två svenska exempel är Den skrattande polisen av Maj Sjöwall och Per Wahlöö och Leif GW Perssons Samhällsbärarna.

Externa länkar

Deckare

Litterära termer
Upp i rök

Upp i rök är ett återkommande berättargrepp inom deckargenren.

Gåtan handlar om att något eller någon försvinner oförklarligt inför ett antal pålitliga vittnen, såsom i Poes novell Det undansnillade brevet från 1845.

Upp i rök är också titeln på en novellsamling från 1971 av den svenske deckarkännaren Jan Broberg där temat var just märkliga försvinnanden.

Se även
Trolleri

Deckare
Litterära termer
Yucatánhalvön

Yucatánhalvön (spanska: Península de Yucatán), ofta endast Yucatán, är en halvö som skjuter ut från östra mexikanska fastlandet och skiljer Karibiska havet från Mexikanska golfen. Den är cirka 200 000 kvadratkilometer stor.

Halvön utgör dels flera mexikanska delstater (Campeche, Quintana Roo och Yucatán), dels hela Belize och norra delen av Guatemala (området kallas också El Peten). I väster gränsar Yucatán till delstaterna Chiapas och Tabasco.

Yucatán består av en stor flack kalkstensplatå och nederbörden är cirka 500 mm i norr och 1 200 mm i söder. I området spelar jordbruket, oljeutvinningen samt turismen en viktig del. Den mest populära turistorten är Cancún medan den största staden är Mérida. 

Yucatán brukar ofta drabbas hårt av tropiska stormar och orkaner. Yucatán var en av de platser som drabbades av Orkanen Mitch 1998 som dödade uppskattningsvis mellan 11 000 och 18 000 människor.

Historia
Enligt den numera allmänt vedertagna hypotesen som lades fram av Luis Alvarez och hans son Walter Alvarez var Yucatánhalvön platsen för det stora meteoritnedslag som ledde till att dinosaurierna dog ut för omkring 65 miljoner år sedan. Chicxulubkratern som bildades efter nedslaget finns begravd under halvön.

Yucatánhalvön utgjorde en stor del av Mayakulturens kärnområde. Fortfarande talas här flera mayaspråk, framför allt yukatek.

Åren 1841–1848 var Yucatánhalvön en självständig republik.

Referenser

Externa länkar 
 Reseinformation och foton från Yucatanhalvön

Halvöar i Mexiko
Långsjön, Hanveden

Långsjön är en skogssjö i Huddinge kommun och Haninge kommun i Södermanland som ingår i . Sjön är  meter djup, har en yta på  kvadratkilometer och befinner sig  meter över havet.

Sjön kantas dels av stenhällar, dels av mossiga stränder. Sjöns långsmala norra del (kanske ursprunget till dess namn) har vuxit igen och består idag mest av tätvuxen vass.

Hela sjön ligger i Natura 2000-området "Hanveden" (som utgör en liten del av det relativt stora skogsområdet Hanveden på Södertörn). Sjöns nordvästra, Huddinge-del ligger dessutom i Paradisets naturreservat, medan den södra delen ligger inom Svartsjöns naturreservat.

Långsjön passeras av Sörmlandsleden samt av "Sameslingan", en vandringsled tillhörande Paradisets naturreservat. Det finns en rastplats med vindskydd, väster om sjön.

Andra sjöar i Hanveden-området: Svartsjön, Trehörningen, Tornbergssjön, Ormputten, Ådran samt Öran.

Delavrinningsområde 
Långsjön ingår i delavrinningsområde (656000-162735) som SMHI kallar för Utloppet av Långsjön. Medelhöjden är  meter över havet och ytan är  kvadratkilometer. Det finns inga avrinningsområden uppströms utan avrinningsområdet är högsta punkten. Avrinningsområdets utflöde mynnar i havet. Avrinningsområdet består mestadels av skog (79 procent). Avrinningsområdet har  kvadratkilometer vattenytor vilket ger det en sjöprocent på  procent. Bebyggelsen i området täcker en yta av  kvadratkilometer eller 15 procent av avrinningsområdet.

Se även 
 Lista över insjöar i Huddinge kommun
 Lista över insjöar i Haninge kommun

Källor

Externa länkar 
 
 
Om Långsjön, på Huddinge kommuns webbplats

Insjöar i Tyresåns avrinningsområde
Insjöar i Södermanland
Insjöar i Huddinge kommun
Insjöar i Haninge kommun
Clas Olsson

Clas Ernst Harald Olsson, född 16 oktober 1962, är en svensk ämbetsman och nationalekonom. Olsson är sedan april 2017 generaldirektör för Ekonomistyrningsverket.

Clas Olsson har tidigare tjänstgjort på Arbetsförmedlingen, först som analyschef under åren 2009–2012 och därefter som biträdande generaldirektör. Under perioden september 2013 till mars 2014 var Olsson tillförordnad generaldirektör för Arbetsförmedlingen.

Under åren 2003–2004 var Olsson finansråd och chef för ekonomiska avdelningen på Finansdepartementet. Han har också tjänstgjort som chefsekonom på Kommunförbundet åren 1999–2002 samt på Sveriges Kommuner och Landsting (som bildades genom en sammanläggning av tidigare Kommunförbundet och Landstingsförbundet) åren 2004–2009. Under 1990-talet arbetade Olsson bland annat som utredare på SIDA och Finansdepartementet.

Bibliografi (urval)

Referenser 

Svenska generaldirektörer
Födda 1962
Levande personer
Män
Mary Lynn Rajskub

Mary Lynn Rajskub, född 22 juni 1971 i Detroit, Michigan, är en amerikansk skådespelare som bland annat spelat rollen som Chloe O'Brian i TV-serien 24.

Filmografi i urval

Externa länkar 

Amerikanska TV-skådespelare
Amerikanska skådespelare under 2000-talet
Personer från Wayne County, Michigan
Födda 1971
Levande personer
Kvinnor
Komisk deckare

Den komiska deckaren är en subgenre inom deckaren.

Komiska deckare kan innehålla skämtsamma inslag och färgstarka karaktärer såsom engelsmannen Edmund Crispins romaner eller rapp dialog, som amerikanska Craig Rices böcker om den motsträvige advokaten John J. Malone. Senare författare i genren är amerikanen Donald E. Westlakes romaner om brottslingen Dortmunders ständigt misslyckade kupper. Janet Evanovich är en ganska ny författare som har skrivit ett 10-tal böcker i genren.

I Sverige är Bo Baldersons deckare om Statsrådet och hans vapendragare Vilhelm Persson det mest kända exemplet i denna genre.

Deckare
Tjuktjerhalvön

Tjuktjerhalvön (ryska: Чукотский полуостров, Tjukotskij poluostrov, eller Чукотка, Tjukotka) är Asiens nordöstligaste halvö, med en yta på ungefär 49 000 km², belägen i nordöstra Ryssland. Dess kust ligger mot Tjuktjerhavet och Östsibiriska havet i norr, Berings sund i öster och Anadyrbukten (Berings hav) i söder. Halvöns östligaste udde är Kap Dezjnjov, uppkallad efter upptäcktsresanden Semjon Dezjnjov. Genom halvön löper de böljande Tjuktjerbergen. I väster avgränsas halvön av Anadyrbergen.

Halvön bebos (om än sparsamt) av tjuktjer, jupiker, korjaker, tjuvantser, evener, jukagirer och ryska bosättare. Bland näringar märks gruvdrift (tenn, bly, zink, guld och kol), jakt, renskötsel och fiske.

De största orterna på halvön är Providenija ( invånare), Lavrentija ( invånare), Lorino ( invånare) och Uelen (omkring 800 invånare).

Tjuktjerhalvön är administrativt del av det autonoma distriktet Tjuktjien inom Ryska federationen. Halvön är vidare indelad i två underdistrikt: Tjukotskij ( invånare), med huvudort i Lavrentija, i norr och Providenskij ( invånare), med huvudort i Providenija, i söder.

Referenser 

Halvöar i Ryssland
Asiens geografi