kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Roder

Roder är en vridbar fenformad anordning för att ändra en farkosts riktning när den gör fart genom vatten eller luft. I utvidgad betydelse kan det även syfta på hela styranordningen, från styrfenan till rorkult/ratt.

Olika farkoster

Båtar och fartyg
Ett roder är fäst i en båt eller ett fartygs akterstäv eller hjärtstock. Även andra konstruktioner finns, beroende på den enskilda farkostens utformning. De äldsta kända rodren är sidoroder eller styråror, som finns avbildade från tidig dynastisk tid i Egypten. I Skandinavien har man använt styråra på vikingatidens skepp; första kända båtfyndet är Nydamskeppet som var ett skepp för rodd. Det tidigaste nordiska båtfynd som var utrustat med roder monterat med roderbeslag på akterstäven (stävroder) är kalmarbåten från mitten av 1200-talet. Den genom Hansan spridda koggen, en annan båttyp med stävroder, hade då redan sjösatts.

Skillnaden mellan ett roder och en styråra är att den förra är fast monterad i skrovet, medan den senare endast ligger an mot en årtull.

Vindsurfingbrädor saknar roder. Dessa styrs genom att seglet vinklas framåt för att falla av (styra från vinden) och bakåt för att lova (styra mot vinden).

Ubåtar 
Ubåtar har både sido- och djuproder; djuproder används vid justering av djupet och sidoroder som på ett ytfartyg. Vissa ubåtar har istället för traditionella sido- och djuproder kryssroder, där alla fyra rodren används vid alla manövrar. Fördelar med kryssroder jämfört med traditionella plusroder inkluderar ökad redundans och mindre risk för roderskador vid intagande av och lättning från bottenläge.

Flygplan

Flygplan och en del andra luftfarkoster har lodräta sidroder och vågräta höjdroder i stjärten samt skevroder på vingarna som påverkar luftströmningen. Farkosten ändrar riktning i förhållande till sin längdaxel vid vinkling av dess roder i luftströmmen i förhållande till flygplanets längdaxel.

Utvidgad betydelse
Roder kan också, i utvidgad betydelse, syfta på hela styranordningen, från styrfenan till rorkulten/ratten/styrspaken som styrman/pilot håller i. I överförd mening används ordet också för styrning i allmänhet.

Aktivroder
Aktivroder är ett roder försett med en elektrisk motor, som driver en mindre propeller vid rodrets akterkant. Detta ger ett fartyg en förbättrad styrförmåga vid låga farter. Sedan bogpropellrar blivit vanligare, utnyttjas sällan aktivroder.

Se även
 Roderpropeller

Källor

Externa länkar

Sjöfart
Luftfarkoster
Skrovdelar och delar fästa på skrovet
Radhus

Radhus är ett bostadshus som är sammanlänkade i ytterväggarna. Det finns olika typer av radhus: vanligt radhus, kedjehus och parhus.

Historia
Det är en mycket vanligt förekommande förortsbebyggelse i Storbritannien, Tyskland och Skandinavien. De första radhusen byggdes i Paris så tidigt som 1605–1612, och nådde England på 1600-talets andra hälft i samband med återuppbyggnaden av London efter den stora branden. I industrialismens England ökade användningen av radhus kraftigt i form av arbetarbostäder där samma form återupprepades flera gånger längs gatan. Många samhällsbyggare och arkitekter var skeptiska till radhuset som boendeform långt in på 1940-talet. Under 1950-talet tog radhusbyggandet fart i Sverige, främst för att de var så yteffektiva när städerna expanderade. Tidiga radhus från 1900–1960 talen har på senare år blivit en allt mer eftertraktad boendeform i storstäderna. Främst arkitektritade 1930- och 1950-talshus har kommit på modet.

Radhus 
Radhus är ofta uppbyggda som en långsmal byggnad som delas upp i flera mindre bostäder. Vanligtvis med liten tillhörande tomt på fram och baksida av byggnaden.

Stadsradhus 
Begreppet "stadsradhus" kan syfta på radhus som uppförts i en tätbebyggd stadsmiljö. De är ofta uppförda som förtätningar av äldre bostadsområden, exempelvis Kransbindarvägens radhus, Halmstadsvägens radhus och Kvarteret Mursmäckan i södra Stockholm.

Kedjehus 
Kedjehus är en typ av radhus som dock har en mer friliggande karaktär än dessa. Liksom radhusen är byggnaderna sammanlänkande, men sammankopplingen är oftast utförd genom en mindre bibyggnad till byggnaden, till exempel ett garage. Ett kedjehus kan därför erhålla bättre ljusinsläpp än ett radhus tack vare fler fria väggytor.

Se även 
 Parhus
 Småhus
 Flerbostadshus

Referenser 

Byggnadstyper
Bad Ems

Bad Ems är en stad och kurort i Rhein-Lahn-Kreis i förbundslandet Rheinland-Pfalz i Tyskland. Staden är belägen 15 km sydost om Koblenz.

Staden ingår i kommunalförbundet Verbandsgemeinde Bad Ems-Nassau tillsammans med ytterligare 27 kommuner.

Kurorten är mest känd för sina badinrättningar och talrika varma mineralkällor vilka var kända redan av romarna. Det varma alkaliska vattnet i mineralkällorna kallas emservatten.

I historien är orten känd för Emsdepeschen 1870.

Referenser 

 

Kommuner och städer i Rhein-Lahn-Kreis
Gruvorter
Ems
Ems (flod)

Ems () är en flod i nordvästra Tyskland. Floden är 371 kilometer lång och har ett avrinningsområde på 17 934 km². Ems har sin källa i hedområdet Senne i Teutoburgerskogen. Den rinner därefter generellt i en nordvästlig eller nordlig riktning, genom förbundsländerna Nordrhein-Westfalen och Niedersachsen. Ems mynnar ut i viken Dollart (Nordsjön) vid Emden, nära gränsen mot Nederländerna. Medelvattenföringen är där 80 m³/s.

Floden är en viktig transportled och förbinds med Rhen och Ruhrområdet genom Dortmund-Ems-kanalen samt med Weser och Elbe genom Mittellandkanalen.

Se även 
 Eemshaven

Referenser

Externa länkar 

Vattendrag i Tyskland
Ems avrinningsområde
EMS

Ems eller EMS kan syfta på:

 EMS-kod ett system för att sortera katter, se Easy Mind System
 EMS Synthi-A –  en synthesizer från Electronic Music Studios
 EMS – en offentlig okommersiell realiseringsstudio i Stockholm, se Elektronmusikstudion
 EMS – en utökning av standarden SMS, se Enhanced Messaging Service
 EMS – ett tidigare samarbete mellan medlemsstaterna inom Europeiska ekonomiska gemenskapen (EEG), se Europeiska monetära systemet
 EMS –  ett sätt att skeppa gods med flyg, se Express Mail Service
 EMS One Katowice – en Counter Strike:Global Offensive turnering som hölls i Katowice, Polen 2014
 ems – en vågrörelse som fortplantas i tid och rum, se Elektromagnetisk strålning
 ems – den interna spänning en apparat eller cell, se Elektromotorisk spänning

Personer
 E.M.S. Nambodiripad (1909–1998), en indiske politikern
 Jonas Ems (1986–), en tysk kanotist

Geografi

Schweiz 

 Domat/Ems, Graubünden, Imboden District,

Sverige

 Ems herrgård – en herrgård i Mönsterås socken, Mönsterås kommun

Tyskland 

 Ems (Eder) – ett vattendrag i Hessen, 
 Ems (stad) – Rheinland-Pfalz, 
 Ems (flod) – en flod i Tyskland
 Bad Ems – en kurort
Tommy Engstrand

Tommy Clarence Engstrand, född 30 september 1939 i Stockholm, död 18 juli 2021 i Oscars distrikt i Stockholm, var en svensk programledare i TV samt sportjournalist. Engstrand var en av "Hylands pojkar", med vilket menas att han fick hela sin etermediaskolning av Lennart Hyland.

Karriär

Sportjournalistik 
Tommy Engstrand arbetade under 20 år på både Sveriges Television och Sveriges Radio med sport, nyheter och underhållning. Han rekryterades till sportredaktionen på Sveriges Radio 1969 av Lennart Hyland. Som chef för Radiosporten fick han 1984 Stora journalistpriset.

Som referent på Radiosporten gjorde han flera minnesvärda referat, bland annat den snöiga matchen i Gelsenkirchen 1973, där Sverige besegrade Österrike med 2–1 och gick vidare till fotbolls-VM i Västtyskland 1974. Han är även ihågkommen för det känslosamma referatet från mötet mellan Västtyskland och Portugal 16 oktober 1985, en match som skulle besegla Sveriges öde i kvalet inför fotbolls-VM i Mexiko 1986. Med två minuter kvar uttryckte han ett citat som etsat sig fast hos fotbollssupportrar: "Portugal leder med 1–0 och jag ger er inget hopp".

Senare var han frilansande journalist och han kommenterade bland annat en del fotbolls- och tennismatcher på Viasat Sport, där han också hade intervjuprogrammet Engstrand 45 minuter.

Underhållningsprogram 

Engstrand var en flitig deltagare i Ingvar Oldsbergs program På spåret, där han vann två gånger. Under slutet av 1980-talet ledde han tillsammans med Bengt Bedrup, Pa Neumüller och Monica Dominique SVT:s omdiskuterade underhållningsprogram Zick Zack. Innan dess var han tillsammans med bland andra Lennart Swahn programledare för det populära programmet Razzel.

Referenser 

Svenska sportjournalister
Svenska TV-programledare
Födda 1939
Melodifestivalens programledare
Män
Avlidna 2021
Journalister från Stockholm
Svenska journalister under 1900-talet
Programledare från Stockholm
Svenska sportkommentatorer
Vinnare av Stora journalistpriset
Fotbollsspelare i Karlbergs BK
Pa Neumüller

Pa Margareta Madeleine Neumüller, född 22 januari 1963 i Stockholm, är ledarutvecklare och sedan tidigare en svensk programledare i radio och TV.

Biografi 
Neumüller arbetade som skådespelare i TV i USA under åren 1987–1988. Förutom gästframträdanden i olika amerikanska TV-serier så hade Neumüller den kvinnliga huvudrollen som Robyn Kelly i TV-serien High Mountain Rangers, som sändes på prime time på CBS. 1988 återvände hon till Sverige och blev programledare för underhållningsprogrammet Zick Zack i november 1988. Därefter kom Neumüller till företaget Nordisk Television som just erhållit den första marksända kommersiella TV-licensen i Sverige, vilken fick namnet TV4. Neumüller var med i teamet som lanserade TV4, och var även själv en av kanalens första programledare. Tillsammans med June Carlsson ansvarade Neumüller för den initiala rekryteringen av programledare åt TV4.

Under åren 1994–1999 arbetade hon som programledare på radiostationerna Mix Megapol och Easy FM. Sedan dess är hon speakerröst och hörs bland annat på reklamjinglar, och som trailerröst på P5 Radio Stockholm 103,3. År 2002 återvände Neumüller till USA för att vara skådespelare i en amerikansk TV-serie, en så kallad telenovela, Ocean Ave. Efter ett par år i Australien återvände sedan Pa Neumüller till Sverige. Sedan 2007 är hon föreläsare med inriktning på personlig utveckling. Idag är hon konsult på Ledarstudion, ett företag som hjälper företagsledare att utveckla sina ledarskapstalanger och att förbättra sitt publika framträdande.

Referenser

Externa länkar 
 
 

Personer från Stockholm
Födda 1963
Svenska radioprogramledare
Svenska TV-programledare
Svenska skådespelare
Kvinnor
Levande personer
Anna-Lotta Larsson

Ingeborg Ann-Charlotte (Anna-Lotta) Larsson, född 5 april 1954 i Karlstad, är en svensk sångerska och skådespelare.

Hon utbildade sig till sångpedagog på Framnäs musikskola och kom därefter in på Operahögskolan i Göteborg. Hon var en av tre kvinnor i Little Mike & The Sweet Soul Music Band där även Nils Landgren ingick, har haft en egen TV-show och sjungit många typer av modern populärmusik. För den svenska TV-publiken är hon också känd från Värmlänningarna i Gropa på Ransäters Hembygdsgård, där hon spelade Anna.

Hon var programledare för Har du hört den förut? på SVT 1.

Anna-Lotta Larsson har även varit verksam som dubbare av animerade långfilmer.

Diskografi

Filmografi
1980 – Snövit och de sju dvärgarna (svensk röst till Snövit)
1981 – Göta kanal
1981 – Micke och Molle (svensk röst till Vixie)
1984 – Jönssonligan får guldfeber

1992 – Hassel – Utpressarna

2002 – Lilo & Stitch (svensk röst till Nani)

 (svensk röst till Gerda)

Teater

Roller (ej komplett)

Referenser

Externa länkar
Webbplats

Svenska sångare
Födda 1954
Kvinnor
Levande personer
Skådespelare från Karlstad
Tommy Ekman

Tommy Ekman, född 25 januari 1961, är en musiker och låtskrivare främst känd som medlem av gruppen Freestyle och senare Style. 

Ekman släppte två soloalbum i början av 1990-talet. Därefter övergick han till att arbeta som låtskrivare och producent, ofta tillsammans med Christer Sandelin. Han har jobbat med bland andra Aqua, Ace of Base, Graaf, Inner Circle, Lili & Susie, Aaliyah, Ankie Bagger, Clubland, The Corrs, Dr Alban, Jan Johansen, Lutricia McNeal samt Pernilla och Niclas Wahlgren. Ekman producerar också lounge-samlingar åt hotell, tågbolag och liknande. 2004 släppte Ekman ett album tillsammans med Christer Sandelin och de båda gav sig ut på turné tillsammans.

Diskografi

Album 
Tommy Ekman 1990
För Hennes Ögons Skull 1992
Flashback #11 (samling) 1995
I Stereo (Sandelin & Ekman) 2004

Singlar 
Hänger Utanför Din Dörr 1989
Ett Annat Hav/Save The Whales (välgörenhetssingel med Valkören) 1989
When Your Heartache Is Over (Håkansson, Hansson, Norell & Ekman) 1989
September 1990
Det Är Vi Som Ska Älska Ikväll 1990
I Dina Ögon 1990
10 (Sandelin/Ekman) 1990
Finns Här Inom Mig 1991
Om Sanningen Ska Fram 1991
För Hennes Ögons Skull 1992
En Annan Del Av Vår Värld 1992
Stormen På Öppet Hav 1992
Vill Ha Dig (Drömhus/refrängkör av Tommy) 1998
Så Länge Du Vill (Sandelin & Ekman) 2004
Upp För Trappan (Sandelin & Ekman) 2004
Komma Dig Nära (Sandelin & Ekman) 2005
Dansar Med Mig Själv (Sandelin & Ekman) 2005
Singlar (Oh,Oh) (Sandelin & Ekman) 2006
Running on broken glass - JULIA(Ekman, Németh) 2014 (Officiell låt för bröstcancerforskning)

Externa länkar 
 

Deltagare i Melodifestivalen 1986
Deltagare i Melodifestivalen 1987
Deltagare i Melodifestivalen 2003
Svenska pop- och rockmusiker
Födda 1961
Män
Levande personer
Bodom träsk

Bodom träsk (finska Bodominjärvi) är den största sjön i Esbo, Finland. Sjön är ungefär tre kilometer lång och en kilometer bred. Sjön har två öar, Storören och Lillören. 

Bodom träsk ligger 22,9 meter över havet. Den är 12,73 meter djup. Arean är 4,12 kvadratkilometer och strandlinjen är 12,45 kilometer lång. I omgivningarna runt Bodom träsk växer i huvudsak blandskog.

Vatten från Grundträsket invid Bodomsjön avrinner till den östra delen av sjön. Vatten från Vällskog Långträsk respektive Kalajärvi avrinner genom Marbäcken till den norra delen av sjön. Det gör även vatten från Lukträsket genom Lukubäcken. Sjön avrinner via Oitån, Glomsån och Esbo å till Esboviken (i Finska viken).

Vattenkvalitet 
Bodom träsk är en övergödd sjö. En av faktorerna till övergödningen är det näringsrika vattnet, som avrinner från Luku- och Marbäcken. Övergödningen har lett till att halten av olika alger, särskilt kiselalger och blågröna alger, är tämligen hög i sjövattnet. En annan faktor är den låga syrehalten på bottnen i de djupa delarna av sjön, vilken bidrar till en inre belastning.

Bodommorden 
Huvudartikel Bodommorden

Den 5 juni 1960 mördades två 15-åriga flickor och en 18-årig pojke i ett tält vid sjön. Denna händelse, de så kallade Bodommorden är bland de mest omskriva morden i Finlands historia. Morden är ännu olösta. 2005 gjorde man ett försök att med modern DNA-analysteknik undersöka den ende överlevandes, Nils Gustavssons, skuld i det hela men utgående från resultatet var det inte möjligt att bevisa hans skuld/oskuld i det hela och han friades från anklagelserna.

Trivia
Det finländska hårdrocksbandet Children of Bodom har tagit sitt namn efter denna incident. Bandet har som tradition att alltid göra minst en låt om Bodom träsk på sina skivor.

Källor

Externa länkar

Insjöar i Finland större än 2 kvadratkilometer
Esbo ås avrinningsområde
Insjöar i Esbo
En skön historia

En skön historia kan syfta på:

 En skön historia (film, 1940) – en amerikansk film från 1940 med bland andra Cary Grant och James Stewart
 En skön historia (film, 1956) – en amerikansk film från 1956 med bland andra Grace Kelly och Bing Crosby
Landeryd (olika betydelser)

Landeryd kan syfta på:

 Landeryd – en tätort i Hallands län
 Landeryds kyrka, Småland – en kyrkobyggnad i Långaryds församling som ligger i samhället Landeryd
 Landeryds socken – en socken i Östergötland
 Landeryds landskommun – en tidigare kommun i Östergötlands län 1863–1962
 Landeryds församling – en församling i Linköpings stift
 Landeryds kyrka, Östergötland –  en kyrkobyggnad i Landeryd
 Landeryds kyrkby – en by i Linköpings kommun
 Landeryds distrikt – ett distrikt i Linköpings kommun och Östergötlands län 2016–
Kinnared

För byn Kinnared i Ulricehamns kommun, se Kinnared, Ulricehamns kommun.

Kinnared är en tätort i Kinnareds distrikt i Hylte kommun, Hallands län och kyrkby i Kinnareds socken i Halland.

Historia
Genom orten går järnvägslinjen Halmstad-Nässjö som färdigställdes 1882. En järnväg byggdes även mellan Kinnared och Fegen Kinnared–Fegens Järnväg. Den invigdes 1885 men såldes senare till HNJ. Via Fegen–Ätrans Järnväg kunde man komma vidare både till Varberg och Falkenberg.
Järnvägen Kinnared–Fegens Järnväg las ner 1961.

Befolkningsutveckling

Samhället
Orten har dagligvarubutik, förskola samt låg- och mellanstadieskola samt en textilbutik.

Svenska kyrkans kyrka är Kinnareds kyrka med delar från 1200-talet. Vid Kinnareds kyrka ligger församlingshemmet.

Kommunikation
Samhället ligger längs järnvägslinjen Halmstad-Nässjö samt har i övrigt goda vägförbindelser med Torup och Hyltebruk. Vandringsleden Gislavedsleden startar i Kinnared. Gislavedsleden ansluter till Hallandsleden.

Näringsliv
Företaget Gnotec Mefa är till stor del underleverantör till fordonsindustrin. Kinnareds såg tillhör Deromegruppen och tillverkar sågade och hyvlade trävaror samt pellets.

Källor

Noter

Externa länkar
 Kinnareds hembygdsförening
 Hylte kommun: Kinnared

Orter i Hylte kommun
Tätorter i Sverige
Jan Bergquist

Jan Olov Bergquist, född 31 juli 1942 i Solna, död 9 december 1993 i Katarina församling i Stockholm, var en svensk regissör, skådespelare och dramatiker.

Biografi 
Jan Bergquist utbildade sig på Dramatens elevskola och var därefter verksam vid Stockholms stadsteater. Han gjorde också ett antal filmroller. Han debuterade som dramatiker på Stockholms stadsteater. 1969 skrev han i samarbete med Hans Bendrik pjäsen Ivar Kreugers svindlande affärer som både dramatiserade och debatterade historien om Ivar Kreugers kortlivade finansimperium. Sedan kom den nyskapande produktionen Buss på stan, där publiken faktiskt åkte buss på stan och fick sätta sig in i frågor om kommunalpolitik, stadsplanering och dylikt.

År 1975 gjorde han programserien i fem delar om Kroppen där han spelade den tvivlande grabben Kalle och den tålmodigt förklarande Janne. Senare gjorde han flera TV-produktioner, till exempel debattserien Ärligt talat 1984-1985. Han behandlade ämnen som lagstiftning, hälsovård och u-landsproblematik. Ett av hans sista projekt var Brysselpolka, som diskuterade europeiskt samarbete inför folkomröstningen om EU.

Jan Bergquist dog i hjärtinfarkt 1993 och är gravsatt i minneslunden på Skogskyrkogården i Stockholm.

Filmografi i urval 

 (kortfilm) (manus, regi, roll)

Teater

Roller

Dramatik vid Stockholms stadsteater (ofta också regi) 
1993 – Den blinda gudinnan
1992 – Brysselpolka
1991 – Slå mynt
1989 – Innan banketten (enmansföreställning)
1984 – Så in i Norden! En blåögd revy (medförfattare)
1982 – En knapp timme (enmansföreställning)
1981 – Döm själv
1978 – Här fattas beslut (medförfattare)
1978 – Kärnklart
1978 – Dyra fosterland
1974 – Beteendelek
1973 – Galakväll (medförfattare)
1972 – 2172...A Kind of Cabaret
1972 – Tryck på stan (med Hans Bendrik)
1971 – Mr. President (med Hans Bendrik)
1970 – Buss på stan (med Hans Bendrik)
1969 – Ivar Kreugers svindlande affärer (med Hans Bendrik)

På andra scener
Ett parti maramba
Världspoker eller Ha en bra semester!
All rätt i världen (med Jörgen Cederberg)

Referenser

Externa länkar 
 
 

Födda 1942
Avlidna 1993
Programledare i Sveriges Television
Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenskspråkiga författare
Svenska dramatiker
Personer från Solna socken
Gravsatta på Skogskyrkogården i Stockholm
Män
Enare träsk

Enare träsk ( eller Inarinjärvi, , , ) är en sjö norr om polcirkeln i Enare kommun i norra delen av Lappland. Sjön är den tredje största i Finland, efter Saimen och Päijänne. Dess yta är 1 040 km². Den är normalt isbelagd från november till juni.

Enare träsk är Lapplands landskapssjö.

Den 28 december 1984 störtade en sovjetisk kryssningsrobot i Enare träsk.

Geografi
Höjden över havet varierar mellan 117 och 119 meter, eftersom vattenståndet regleras av kraftverken i Pasvik älv. Sjön avrinner genom Pasvik älv till Varangerfjorden vid Norra ishavet.

Enare träsk har ett medeldjup på 15 meter. Det största djupet är på 92 meter, i närheten av  i nordöstra delen av fjärden Vasikkaselkä ("Kalvfjärden"). Sjön har 3 318 öar, varav de mest kända är Hautuumaasaari (Begravningsplatsön) och Ukonkivi (Gubbstenen). Offerplatser har hittats på dessa.

Området kring sjöns norra, västra och södra stränder har traditionellt utnyttjats av enaresamer, som huvudsakligen livnärt sig på fiske samt jakt och småskalig renskötsel.

Omkringliggande sjöar 
Många sjöar avrinner till Enare träsk. Den största av dessa är Muddusjärvi. Andra exempel är Nitsijärvi, Paatari och Vuontisjärvi.

Fiskbeståndet 
Det finns många arter av laxfiskar i Enare träsk, däribland lax, öring, röding, sik, siklöja och harr. Reeska är en dvärgart av sik, vars ekologiska nisch upptas av siklöjan i sjöar längre söderut. Siklöjan fiskades förr av samerna i stora mängder i oktober och saltades in för att täcka vinterns behov. Saimenlaxen och kanadarödingen hör däremot inte till de ursprungliga fiskarterna, utan är inplanterade i sjön. Siklöjebeståndet ökade kraftigt på 1970-talet. Flera fiskare tog då lån för anskaffning av fiskeutrustning. Beståndet tröt dock på mindre än tio år.

Galleri

Referenser

Externa länkar

 
Insjöar i Finland större än 100 kvadratkilometer
Pasvikälvens avrinningsområde
Enare natur
Barentsregionen
Landskapssjöar i Finland
Brännögård

Brännögård är en småort på gränsen mellan Torups distrikt (Torups socken) och Kinnareds distrikt (Kinnareds socken) i Hylte kommun, Hallands län. Orten ligger fem kilometer norr om Torup.

Historia
Redan på 1700-talet fanns en kvarn vid Kilans vattenfall. I mitten på 1800-talet ombyggdes kvarn och såg och en spånhyvel installerades. År 1901 grundades Brännö Väveri AB och ett bomullsväveri ersatte den gamla sågen och kvarnen. Fabriken hade 248 vävstolar och ända upp till 150 personer var anställda. Bostäder byggdes och de så kallade kasernerna är från denna tid. Lönsamheten minskade och 1935 lades väveriet ner. I slutet av 1930-talet övertogs lokalerna av AB Isacsons Wellemballage i Göteborg. Denna industri har sedan blivit bestående på orten.
Söder om Brännögård ligger Brännö säteri med åtminstone 300-åriga anor.

Näringsliv
Wellpappindustrin ägs numera av det internationella företaget Smurfit Kappa som tillverkar förpackningar av wellpapp.

Källor

Externa länkar
 Hylte kommun: Brännögård

Orter i Hylte kommun
Småorter i Sverige