kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Pataus syndrom

Pataus syndrom är ett sällsynt syndrom som innebär en svår utvecklingsstörning. Syndromet beror på ett felaktigt antal kromosomer i kroppens celler. Dessa innehåller tre, i stället för det normala två, exemplar av kromosom 13. Syndromet hör således till den grupp genetiska rubbningar som kallas trisomier, av vilka Downs syndrom, som beror på en tredje kromsom 21 i cellerna, är den vanligaste och mest kända.

Förekomst 
Varje år föds det cirka 10 barn med Pataus syndrom i Sverige, detta utgör ungefär ett av 8 000–12 000 nyfödda barn. Uppskattningsvis finns ett 50-tal nu levande personer med syndromet i landet.

Ärftlighet 
Syndromet är oftast inte ärftligt, men vid cirka 10 % av fallen orsakas syndromet av en balanserad translokation hos en av föräldrarna, då är risken mycket stor att föräldrarna får flera barn som drabbas av Pataus syndrom.

Symtom 
Pataus innebär utvecklingsstörning, ofta grav samt flera olika missbildningar. Vanligt symtom är bland annat: mikroftalmi (outvecklade ögon), gomspalt och polydaktyli (övertaliga fingrar och/eller tår). Många barn har också ytliga hudinfektioner på huvudet.

Barn med syndromet är små vid födseln, medelvikt ligger på 2 600 gram. Barnen lider dessutom ofta av mikrocefali, vilket innebär en liten hjärna. De flesta har också olika former av missbildningar i hjärta, ögon, njurar, tarmar, skelett och könsorgan.

Liksom när det gäller de flesta kromosomavvikelser får barnen vissa gemensamma utseendemässiga drag. Ögonen ofta små, missbildade och tättsittande men kan också sitta brett isär. Öronen sitter lägre än normalt och är ofta något deformerade, hakan är liten, tänderna små och felställda. Ibland finns framtänder redan vid födseln. Bröstkorgen är smal och ryggraden ibland krökt.

Livslängd 
Pataus syndrom innebär oftast missfall eller kraftigt förkortad livslängd. De flesta barn med Pataus lever inte längre än en månad. Det finns dock något mildare versioner av trisomin som består i att endast vissa av cellerna har en överflödig kromosom eller att cellerna har en del av, men inte en hel, extra kromosom; även kallat mosaik. Då kan livsutsikterna i vissa fall vara lite godare. Det innebär trots detta oftast svår utvecklingsstörning samt epilepsi.

Kromosomavvikelser
Syndrom
Utvecklingsstörningar
Kortvuxenhet
Hussvamp

Hussvamp (Serpula lacrymans, den gråtande, på latin) ligger latent i de flesta trähus och väntar på rätt betingelser för att kunna bryta ut. 

Skada av den äkta hussvampen är den allvarligaste av alla brunrötesvampar då den kan binda och transportera fukt själv och på så sätt skapa en gynnsam miljö av fukt. Fukt kan komma från till exempel läckande tak, avlopp samt vattenledningar. Även kondens från en kallvattenledning kan vara tillräckligt. Avsaknad av eller bristfälliga fuktspärrar i våtutrymmen eller skador på dessa kan bidra till en gynnsam miljö. I äldre hus finns inte grundisolering mot stenfot eller sockel, här kan syll eventuellt suga upp fukt från sockeln. Saknad eller bristfällig ventilation av husgrunden är en bidragande faktor till svamptillväxt.

Renoveringar av skorsten eller husgrund där kalk används kan i vissa fall vara en utlösande faktor på grund av att svampen behöver kalken för att neutralisera den oxalsyra som den bildar vid sin nedbrytning av trämaterialet. Därmed försvinner den tillväxthämmande faktor som normalt försvårar eller hindrar svampen att sprida sig i trämaterialet. Svampen kan med hjälp av kalken skapa de livsbetingelser den behöver för att kunna sprida sig vidare till andra delar i huskonstruktionen. 

Rekommenderade åtgärder för att bli av med hussvamp:

 Se till att huset besiktigas av fackman med erfarenhet av hussvampsbekämpning.

 Avlägsna allt material som angripits av svampen samt lite av det friska materialet för att på så sätt skapa en säkerhetszon, en meter mer än det angripna. Bränn det angripna materialet direkt utan mellanlagring. 

 Se till huskonstruktionen torkar ordentligt, både före och efter rekonstruktion av huset. Skadade byggnadsdelar och området däromkring saneras med borsalt. Svampen kan komma tillbaka om huset får någon framtida vattenskada från läckande rör, eller om taket är otätt. 

Ett äldre namn på hussvampen är Merulius lacrimans.

Externa länkar
Hussvamp Naturhistoriska riksmuseet

Hussvamp Stockholms läns museum

Byggnadsvård
Trä
Svampar
Kvartärstruktur

Med kvartärstruktur avses hur subenheterna i ett protein ligger sammanfogade i rymden. Proteiner kan bestå av flera molekyler vars tertiärstruktur passar ihop med varandra och binds samman via hydrofob interaktion, vätebindningar eller med svavelbindningar.

Ofta kan det aktiva centret i ett enzym ligga mellan de olika subenheterna och ge enzymet dess funktion, exempelvis som i hemoglobin.

Om ett protein består av två eller flera polypeptider, så anger kvartärstrukturer hur de ligger i förhållande till varandra i 3D.

Se även 
 Protein
 Proteinstruktur
 Primärstruktur
 sekundärstruktur
 Tertiärstruktur

Proteostas
Xiurhn

Xiurhn, även kallad "Den mörka juvelens väktare" (Guardian of the Dark Jewel), är en fiktiv gudalik varelse skapad av Gary Myers.

Xiurhn är en yttre gud (Outer God) i Cthulhu-mytologin. Varelsens själ är innesluten i en stor lockande juvel och de som vågar stjäla den får sina själar fångade i den. Xiurhn tar bort de delar av själarna som inte passar och formar dem efter det som finns kvar.

Xiurhn introducerades för första gången i Gary Myers novell "Xiurhn" (1975).

Figurer i Cthulhu-mytologin
Hedkärra

Hedkärra är en småort (före 2020 tätort) i Fagersta kommun, cirka fyra kilometer väster om Västanfors i Västanfors socken.

Befolkningsutveckling

Noter

Orter i Fagersta kommun
Småorter i Sverige
Tidigare tätorter i Sverige
Yibb-Tstll

Yibb-Tstll, även kallad "Den tålmodige" (The Patient One), är en fiktiv gudalik varelse i Cthulhu-mytologin.

Yibb-Tstll är en ganska dold yttre gud (Outer God). Varelsen sägs vaka i tidens mitt när universum kretsar. Yibb-Tstll beskrivs ibland som en orörlig mörk varelse med tentakler och stora fladdermusvingar. Under vingarna sitter otaliga nattspöken (Nightgaunts) och diar Yibb-Tstlls svarta bröstmjölk.

Figurer i Cthulhu-mytologin
Trähus

Med trähus avses vanligen ett hus som har en stomme av trä. Också fasaden kan även den vara av trä, men även av annat material, som tegel, puts, betong, plast, glas eller plåt. Stommen är vanligen en så kallad träregelstomme, men även trähus med stommar av massivträ eller i form av stockhus förekommer, eller av plankor med eller utan spont.
De hus som uppförs i form av trähus är för det mesta småhus i prefabrikation eller lösvirke, men också en del flervånings flerbostadshus har börjat byggas. Flervåningshus med trästomme var förbjudet att bygga i Sverige mellan 1874 och 1994, varpå funktionskrav infördes. Den här periodens förbud berodde på upprepade bränder i flera städer.  Undantaget var landshövdingehusen i Göteborg, som har första våningen i sten med två våningar av trä ovanpå.

Trähusindustrin i Sverige
Trähusindustrin i Sverige omsatte 11,8 miljarder kronor och hade 6000 anställda 2008. Trähus är dominerande inom småhusproduktionen i Sverige och beräknas ha en marknadsandel på 80 procent. Branschen organiseras i trähusgruppen inom branschorganisationen Trä- och möbelindustriförbundet där cirka 70 tillverkare av småhus, flerbostadshus, fritidshus samt friggebodar är medlemmar. Trä- och möbelindustriförbundet arbetar bland annat med teknikutveckling, kvalitetsarbete och utbildning.

Det är lite dyrare att bygga höghus helt i trä, än med sedvanlig teknik och med betong, men lite bättre för miljön. Hälften av Sveriges bostäder byggs med en stomme av trä och vad gäller enfamiljshus är andelen 85-90 %. Beräkningar visar att det är möjligt att bygga höghus av trä med upp till 30 våningar. Vid fler våningar anses trä vara för lätt som byggmaterial.

Trähus i Norge
En byggnad som vid invigningen var världens högsta trähus började byggas 2014 i Bergen. Det är 50 meter högt och har 14 våningar. Högst upp finns två betongskivor för att öka husets tyngd och motståndskraft mot mycket hård vind. Det stod färdigt i december 2015. 2019 invigdes världens högsta träbyggnad i Brumunddal – Mjøstårnet, 85,4 meter högt.

Bildgalleri

Se även
 Träbyggnad
 Lösvirke
 Skiftesverk
 Korsvirke
 Småhus
 Timring
 Prefabrikation

Källor

Byggteknik
 
Arkitektur i Sverige
Kultur i Sverige

en:Log home
Latent sjukdom

En latent sjukdom är en sjukdom som befinner sig i ett viloliknande stadium och plötsligt med eller utan känd anledning bryter ut. Sjukdomsorsaken har funnits närvarande en längre tid men inte blivit besvärande förrän den har fått rätt livsbetingelser som gör det möjligt att anta ett hastigare förlopp, och för den drabbade med mer besvärande och allvarligare symptom som följd. Vanliga exempel är virus som aktiveras när immunförsvaret försvagas, exempelvis herpes- och vattkoppsinfektioner, det senare i form av bältros.

Patologiska kroppsliga tillstånd
Sjukdomar
Kermit

Kermit kan syfta på:

 Grodan Kermit – grodan i Mupparna
 Kermit (protokoll) – ett dataöverföringsprotokoll
 Kermit (förnamn) – ett förnamn och personer med namnet

Geografi
 Kermit, Texas
 Kermit, West Virginia
Döderhults socken

Döderhults socken i Småland ingick i Stranda härad, uppgick 1967 i Oskarshamns stad och området ingår sedan 1974 i Oskarshamns kommun i Kalmar län och motsvarar från 2016 Döderhults distrikt.

Socknens areal som omger men ej innefattar Oskarshamns stad är 285,26 kvadratkilometer, varav land 282,29. År 2000 fanns här 6 903 invånare. En del av Oskarshamn samt tätorterna Bockara, Påskallavik med Påskallaviks kyrka, Emsfors och Saltvik och kyrkbyn Döderhult med sockenkyrkan Döderhults kyrka ligger i socknen.

Administrativ historik
Döderhults socken har medeltida ursprung.

1801 överfördes byn Alebohult med ägor från Högsby socken till Döderhult. Hammarsbo och Möckhult över fördes 1828 och Gällnebo 1886 mellan samma socknar. Från Fliseryds socken överfördes 1933 byn Tjuståsa till Döderhult. 1917 överfördes byn Broddevik till Döderhult från Mörlunda socken.

Oskarshamns stad utbröts ur jordeboksocknen 1856. Vid kommunreformen 1862 övergick socknens ansvar för de kyrkliga frågorna till Döderhults församling och för de borgerliga frågorna till Döderhults landskommun. Ur församlingen utbröts 1873 Oskarshamns församling. Landskommunen uppgick 1967 i Oskarshamns stad som 1971 blev Oskarshamns kommun. 

1 januari 2016 inrättades distriktet Döderhult, med samma omfattning som församlingen hade 1999/2000.

Socknen har tillhört samma fögderier och domsagor som Stranda härad. De indelta soldaterna tillhörde Smålands husarregemente, Staby skvadron, Överstelöjtnantens kompani och båtsmännen tillhörde Smålands båtsmanskompani.

Geografi
Döderhults socken ligger vid Kalmarsund, omkring Oskarshamn grupperad runt den dalgång som bildas av Döderhultsbäcken med kyrkbyn i väster och Fredriksbergs herrgård i öster. Vid Vånevik fanns tidigare ett betydande stenbrott.. Socknen är flack och skogbeväxt i nordväst där även småsjöar finns, i övriga delen består socknen av odlingsbygd innanför Döderhultsviken och med skärgård.

Fornlämningar
Kända från socknen är flera stenåldersboplatser i kustläge, ett omkring 160 gravrösen och en hällristning från bronsåldern och ett gravfält från äldre järnåldern.

Namnet
Namnet (1312 Dudhraholth) kommer från kyrkbyn. Förleden är dudher/dudhre som antagits betyda 'trögflytande vatten'. Efterleden är hult, 'liten skog'.

Personer från bygden 

Träskulptören Döderhultarn

Se även
Döderhults församling
Lista över fasta fornminnen i Oskarshamns kommun (Döderhult)

Referenser

Fotnoter

Vidare läsning 
Sveriges bebyggelse : statistisk-topografisk beskrivning över Sveriges städer och landsbygd. Landsbygden. Kalmar län, del 2 Hermes 1958 libris
Den lilla socknen i det stora Sverige. Folket i Döderhult på 1600-talet. Utgiven av Hembygdsföreningen Oskarshamn-Döderhult 1999.  libris

Externa länkar

Hembygdsföreningen Oskarshamn-Döderhult

Indelningar i Oskarshamns kommun
Socknar i Stranda härad
Blymönja

Blymönja, blyrött eller mönjerött är ett starkt orangerött pigment som utgörs av en komplicerad blyoxid Pb3O4. Blymönja finns naturligt i mineralet minium men kan också framställas syntetiskt och har då Colour Index-beteckning  (C.I. 77578).

Tillsammans med linolja ger blymönjan en mycket verksam rostskyddsfärg som har använts på järnkonstruktioner och som underredsbehandling av båtar. På båtar användes den även som rötskydd och som spackel. Blymönja får sedan en tid tillbaka inte säljas till andra än yrkesmän på grund av den hälsofarliga ingrediensen bly. Vid restaurering av blymönjemålade ytor bör lämplig skyddsutrustning användas. Som ett alternativ till blymönja som underredsbehandling av båtar finns järnmönja.

Historik 

Blyoxiden bröts redan under antiken i trakten av floden Miño i nordvästra Spanien. Platsen för brytningen gav upphov till namnet minium på blyoxidmineralet.

Men blymönja har genom historien fått många olika benämningar, vilket ibland givit upphov till en del förvirring. Termen minium är ett exempel på detta. Det latinska ordet minium kan avse både blymönja eller cinnober. Cinnober är ett helt annat rött mineral (kvicksilversulfid) än blymönja. Blymönja användes flitigt under medeltiden som färg vid illuminering av handskrifter, det vill säga för försköning av bokstäver (anfanger), ramar kring texten och förstärkning av konturer på små illustrationer o.s.v. Detta var upphovet till att det latinska ordet minium kom att beteckna något litet, och illustratörernas arbeten kom att kallas miniatyrmåleri. Latinets minium blev Mannige på lågtyska, och därifrån är steget inte långt till fornsvenska menia, som med tiden blev ordet mönja

Blymönja har sedan mitten av 1800-talet använts för att rostskydda nyuppförda utomhuskonstruktioner av gjutjärn, smidesjärn och stål på grund av sina aktivt korrosionshämmande egenskaper. Fram till 1960-talet var blymönjemålning (och förzinkning) de dominerande rostskyddsbehandlingarna av järn och stål. För underhåll av rostiga järn- och stålytor som inte går att rengöra fullständigt är fortfarande linoljeblymönja den enda traditionellt fungerande och återbehandlingsbara rostskyddsbehandlingen. Detta gör att man även idag vid renoveringar av kulturhistoriskt betydelsefulla utomhuskonstruktioner oftast vill använda sig av blymönja.

I svenskt medeltida kyrkomåleri användes blymönja till starkt orangeröda färger. Med tiden har pigmentet omvandlats kemiskt och blivit gråsvart. I samband med målningskonserververingen i Tensta kyrka har man publicerat rekonstruktioner av hur målningarna kan ha sett ut innan de gula och röda blyfärgerna bröts ned.

Referenser 

Färgämnen och pigment
Blyföreningar
Oxider
Byggnadsvård
Konodont

Konodont, (även eukonodont), är en idag utdöd fisk som tillhörde de käklösa fiskarna. Konodonterna levde under tidsperioden från den yngre delen av kambrium till slutet av trias och hittas i sedimentära bergarter som är avsatta i havsmiljö. Då större delen av djuret bestod av mjuk vävnad är den vanligaste delen av en konodont som man hittar som fossil deras "tänder". Dessa kallas allmänt för "element" eftersom de inte är homologa med tänderna hos andra ryggradsdjur och är uppbyggda av mineralet apatit.

Den förste att beskriva en konodont var Christian Pander år 1858. Pander var övertygad om att det han hittat var tänder efter en fisk, men den samtida och efterkommande forskarvärlden var svårövertygad eftersom man inte hade hittat hela den organism som hörde ihop med de konlika fosfatiska elementen. Det var inte förrän under tidigt 1980-tal, ungefär 120 år efter det att Pander beskrev den första konodonten som man hittade ett mer eller mindre komplett fossil av hela konodontdjuret vid Granton Shrimp bed utanför Edinburgh, Skottland. Detta fynd ledde till att man för första gången kunde bekräfta Panders aningar om den systematiska tillhörigheten för denna djurgrupp som under tiden hade hunnit med att bli placerade bland så vitt skilda grupper som växter, leddjur, blötdjur, alger och fiskar.

Fynden har visat att konodonterna hade en långsträckt, ålliknande kropp med huvud, asymmetrisk stjärtfena med fenstrålar och kroppssegment liknande ryggsträngsdjur. Senare gjorda fynd från Sydafrika har indikerat att de haft stora, välutvecklade ögon, vilket ytterligare stärkt teorin att konodonterna tillhörde ryggradsdjuren.

Konodonter används vanligen inom prospekteringen efter olje- och gas för datering av bergarter samt för att undersöka bergarternas termala mognad med hjälp av CAI (Conodont Alteration Index). Konodonter delas vanligen in Panderodontida, Ozarkodinida, Prioniodinida och Prioniodontida.

Se även
Parakonodont

Noter

Förhistoriska fiskar
Järnmönja

Järnmönja används som rostskyddsfärg och är en blandning av pigmentet hematit, en rödaktig järnoxid med formeln α-Fe2O3, och linolja, ofta tillsammans med ett torkmedel, sickativ.

Järnmönja är ett substitut för den hälsovådliga blymönjan.

Referenser 

Järn
Målningsfärger
Karrie Webb

Karrie Anne Webb, född 21 december 1974 i Ayr, Queensland, är en australisk professionell golfspelare. Hon är Australiens bästa kvinnliga spelare och en av de mest framgångsrika genom tiderna.

Webb blev proffs 1994 och kom med på den amerikanska LPGA-touren 1996 och sedan dess har hon vunnit alla majors som har funnits under hennes karriär.

2000 kvalificerade hon sig för World Golf Hall of Fame men kunde inte bli inröstad på grund av att hon inte på tio år hade spelat i touren. 2005 kom hon med och blev därmed den yngsta spelaren som kom med i World Golf Hall of Fame och den titeln kommer hon att behålla fram till 2007 då Se Ri Pak fullbordar sitt tionde år på touren.

Meriter

Majorsegrar
1999 du Maurier Classic
2000 US Womens Open, Kraft Nabisco Championship
2001 US Womens Open, LPGA Championship
2002 Weetabix Womens British Open
2006 Kraft Nabisco Championship

Segrar på LPGA-touren
1995 Weetabix Womens British Open
1996 Healthsouth Inaugural, Titleholders Championship, Safeco Classic, LPGA Tour Championship
1997 Susan G. Komen International, Weetabix Womens British Open, SAFECO Classic
1998 Australian Ladies Masters, Myrtle Beach Classic
1999 The Office Depot, Australian Ladies Masters, Standard Register PING, Titleholders Championship, Rochester International
2000 The Office Depot, Australian Ladies Masters, LPGA Takefuj Classic, Oldsmobile Classic, AFLAC Champions
2001 Tyco/ADT Championship
2002 Rochester LPGA
2003 John Q. Hammons Hotel Classic
2004 Kellogg-Keebler Classic
2006 Michelob ULTRA Open at Kingsmill

Övriga segrar
2000 Womens World Cup Golf (med Rachel Hetherington (Teske))
2001 Wendys Three-Tour Challenge (med Dottie Pepper och Annika Sörenstam)
2003 LPGA Skins Game

Utmärkelser
1996 Rolex Rookie of the Year
1997 Vare Trophy, ESPY Outstanding Womens Golf Performer of the Year
1999 Rolex Player of the Year, Vare Trophy
2000 Rolex Player of the Year, Vare Trophy, Crowne Plaza Achievement Award, Golf Writers Association Female Player of the Year, Queensland Sportswoman of the Year
2001 ESPY Outstanding Womens Golf Performer of the Year, Queensland Sportswoman of the Year
2002 Queensland Sportswoman of the Year

Referenser

Noter



Australiska golfspelare
Födda 1974
Kvinnor
Levande personer
Personer från Queensland
Katherine MacLean

Katherine MacLean, född 22 januari 1925 i Glen Ridge, New Jersey, död 1 september 2019, var en amerikansk science fiction-författare. År 1971 belönades hon med Nebulapriset för sin kortroman The Missing Man och 2002 fick hon motta utmärkelsen SFWA:s Author Emeritus 2002.

Utgivet på svenska
1985 – Högt spel i rymden

Källor

Externa länkar

Amerikanska science fiction-författare
Engelskspråkiga författare
Amerikanska författare
Nebulapristagare
Kvinnor
Födda 1925
Avlidna 2019
Alumner från Barnard College
Personer från Glen Ridge
Prästänkan

Prästänkan är en  svensk dramafilm från 1920, i regi av den danske regissören Carl Theodor Dreyer.

Handling
Filmen utspelar sig på 1600-talet. En landsortsförsamling ska välja ny präst eftersom den gamla har dött, tre kandidater ställer upp, men de vet inte att ett villkor för att bli präst i församlingen är att gifta sig med änkan.

Om filmen
Filmen premiärvisades 4 oktober 1920 på den nya Stockholms-biografen Rivoli. Hildur Carlberg genomförde rollen som prästänkan svårt sjuk och avled strax efter inspelningens slut den 27 augusti, innan filmen ännu blivit premiärklar. 

Den internationellt berömde danske filmregissören Carl Theodor Dreyer gjorde endast två gästspel i svensk film under sin karriär. Dels Prästänkan, dels Två människor 1945. I båda fallen stod han för såväl regi som manuskript. 

Som förlaga till filmen Prästänkan har man den norsk-amerikanske författaren Kristofer Jansons novell  Prestekonen som kom ut 1901

Restaurering 
Prästänkan restaurerades digitalt av Svenska Filminstitutet 2018. Bland annat rekonstruerades mellantexternas utformning samt filmens tintnings- och toningsfärger. Premiären på den restaurerade versionen skedde på Cinemateket i Stockholm till pianoackompanjemang av Iiris Viljanen och därefter har filmen även visats på bland annat stumfilmsfestivalen Le Giornate del cinema muto i Pordenone samma år.

Rollista
Hildur Carlberg – Margarete Pedersdotter, prästänkan 
Einar Rød – Söfren, prästkandidat 
Greta Almroth – Mari, hans fästmö 
Olav Aukrust – mager prästkandidat 
Kurt Welin – fet prästkandidat 
Mathilde Nielsen – Gunvor, tjänstehjon i prästgården 
Emil Helsengreen – Steinar, tjänstehjon i prästgården 
Lorentz Thyholt – klockaren 
William Ivarson – grannprästen 
Ivar Blekastad – bonde 
Peter Kraabøl – bonde 
samt som statister medverkar bondebefolkningen i Gudbrandsdalen i Norge

Referenser

Externa länkar
 

1600-talet i svensk film
Filmer i regi av Carl Theodor Dreyer
Svenska dramafilmer
Svenska filmer 1920
Svenska stumfilmer
Svenska filmer baserade på böcker
Svenska 1920-talsfilmer
Kemisk beteckning

Kemisk beteckning kan syfta på:

Kemiskt tecken – en förkortning för namnet på ett grundämne
Kemisk formel – en sorts notation, som beskriver vilka atomer/joner en molekyl är uppbyggd av
Universitetet i Birmingham

University of Birmingham är ett universitet i stadsdelen Edgbaston i Birmingham, Storbritannien. Universitetet grundades år 1900, och de tidiga universitetsbyggnaderna, Aston Webb-komplexet, är byggda i den typiska "red brick"-stilen. Universitet rankades av QS Rankings som världens sextioandra bästa universitet och Storbritanniens tionde bäste universitet. 

Universitetets förste rektor var fysikern sir Oliver Joseph Lodge, medan den första kanslern var politikern Joseph Chamberlain. Universitets förste professor i musik var sir Edward Elgar.

John Henry Poynting var dess professor i fysik med början 1880 på Mason Science College till sin död 1914. Detta college blev del av University of Birmingham, var huvudbyggnad i fysik bär Poyntings namn.

Andra kända personer med anknytning till UB 
 Charles Lapworth
 Eric Ives
 John H. Edwards

Andra universitet i Birmingham 
 Aston University
 University of Central England

Externa länkar 

Birmingham
Utbildning i Birmingham
Utbildningsinstitutioner bildade 1900
Teateråret 1912



Händelser

Okänt datum
Lilian Baylis blir ensam chef på teatern Old Vic i London.

Årets uppsättningar

Maj
13 maj - Helena Nyholms pjäs I sista stund har urpremiär på Intima teatern i Stockholm  .

Juni
4 juni - August Strindbergs pjäs Gustaf Adolf har Sverigepremiär på Djurgårdscirkus i Stockholm .

November
9 november - Zacharias Topelius pjäs Snurran har urpremiär på Skansen i Stockholm  .

Okänt datum
Jóhann Sigurjónssons pjäs Berg-Ejvind och hans hustru (Bjærg-Ejvind og hans Hustru) från 1911 har svensk premiär i Göteborg.

Födda 
11 juli – Aino Taube, svensk skådespelare.

Avlidna 
14 maj – August Strindberg, 63, svensk författare, dramatiker och bildkonstnär.

Referenser

Externa länkar