kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
John Daly

John Patrick Daly, född 28 april 1966 i Carmichael, Kalifornien, är en amerikansk professionell golfspelare på PGA-touren. Daly är mest känd för sina kraftfulla långa slag och sina personliga problem.

Daly tog examen på University of Arkansas där han var medlem i golflaget och han blev professionell 1987.  1990 vann han Ben Hogan Utah Classic. Han kom med på PGA-touren 1991 och vann PGA Championship det året. 1992 vann han B.C. Open och 1994 BellSouth Classic. Han garanterades en plats på PGA-touren fram till 2005 eftersom han vann majortävlingen The Open Championship 1995.

Daly är en ständig utmanare till tävlingarna där det gäller att slå längst. Han har vunnit sådana tävlingar 11 gånger (senast 2004) vilket är rekord.

Dalys karriär har flera gånger avbrutits på grund av hans personliga problem med alkohol och mellan 1995 och 2001 vann han inga proffstävlingar. Den 15 februari 2004 bröts hans långa svacka då han vann Buick Invitational efter särspel.

Daly har spelat in ett självbiografiskt album om sitt liv, "My Life", med bland andra Darius Rucker, Willie Nelson, Johnny Lee och Daron Norwood som gästmusiker.

John Daly flyger aldrig till tävlingarna utan i stället åker han i sin husbil. Han är känd för sitt engagemang i olika välgörenhetstillställningar, bland annat i nordvästra Arkansas. Han har donerat pengar till sin skola, Make-a-Wish Foundation och Boys & Girls Clubs of America.  Daly är även hängiven idrottsprogrammet på University of Arkansas.

Meriter

Majorsegrar
1991 PGA Championship
1995 The Open Championship

Segrar på PGA-touren
1992  B.C. Open  
1994  BellSouth Classic  
2004  Buick Invitational

Övriga proffssegrar
1990  Ben Hogan Utah Classic (Ben Hogan Tour), AECI Charity Classic (Sydafrika), Hollard Royal Swazi Sun Classic (Sydafrika) 
1993 Dunhill Cup (med Fred Couples och Payne Stewart)
2001 BMW International Open (PGA European Tour) 
2002 Champions Challenge (med Pat Perez) 
2003 Callaway Golf Pebble Beach Invitational
2003 Kolon Korean Open (Asian Tour)

Externa länkar
John Daly på PGA Tour
Officiell webbplats
John Daly på Golf stars online



Amerikanska golfspelare
Födda 1966
Män
Levande personer
Personer från Carmichael
Idrottare från Kalifornien
Amerikanska idrottare under 1900-talet
Amerikanska idrottare under 2000-talet
Alumner från University of Arkansas
Idrottare i Arkansas Razorbacks
Spelare på Asian Tour
Trecento-madrigal

Trecento-madrigal, eller madrigal, är en florentinsk musikform från ca 1300 – 1370. Den kännetecknades av två (ibland tre) stämmor.

Musikgenrer
Pär Henriksson

Pär Erik Henriksson, född 29 april 1974, var Moderata samlingspartiets kommunikationschef 2006–2010. Arbetade 2010-2017 med kommunikation på Svenskt Näringsliv. Head of brand management på SAAB_AB sedan 2017.

Han har tidigare varit seniorkonsult på JKL i Stockholm och kommunikationsrådgivare på Svenskt Näringsliv. Under slutet av 1990-talet arbetade Henriksson som kommunikationskonsult på Spider Relations och Rikta Kommunikation. 
Innan dess var han handläggare vid Moderata samlingspartiets kansli i Europaparlamentet samt i riksdagen. Han har även varit ledarskribent i Norrbottens-Kuriren, medarbetare till Gunilla Carlsson och Ulf Kristersson. 

Han har även skrivit för Timbro och Ungdomsbarometern.

Män
Födda 1974
Levande personer
Svenska moderater
Svenska ledarskribenter
Personer med anknytning till Saab
Ewa Carlsson

Ewa Carlsson, född Eva Maria Karlsson 13 augusti 1957 i Norrköping, är en svensk skådespelare.

Biografi
Carlsson inledde sina teaterstudier vid Skara Skolscen och kom så småningom in vid Scenskolan i Malmö 1979–1982. Efter studierna engagerades hon vid Helsingborgs stadsteater. Hon fick ett genombrott som skådespelare 1985 när hon spelade huvudrollen i TV-serien Jane Horney. Hon är nog mest känd som Margareta Lager i Rederiet.

Filmografi

Teater

Roller

Källor 

Födda 1957
Svenska skådespelare under 1900-talet
Kvinnor
Levande personer
Skådespelare från Norrköping
Henley-on-Thames

Henley-on-Thames (ofta enbart: Henley,  ) är en stad och civil parish i grevskapet Oxfordshire i England. Staden ligger i distriktet South Oxfordshire vid floden Themsen, cirka 34 kilometer sydost om Oxford och cirka 10 kilometer nordost om Reading. Tätorten (built-up area) hade 11 494 invånare vid folkräkningen år 2011. Staden är välkänd för sina gamla byggnader, varav några härrör från så tidigt som 1300-talet.

Staden är ofta förknippad med rodd, dels på grund av sina många roddklubbar och dels på grund av den mycket traditionsrika regattan, The Henley Royal Regatta, som hålls varje år i början av juli månad. Detta evenemang med sina många roddtävlingar på Themsen drar till sig många inom den brittiska societeten och kan sägas vara roddsportens motsvarighet till hästkapplöpningarnas Ascot.

I anslutning till staden ligger godset Friar Park som uppfördes 1889 i viktoriansk nygotisk stil. Senare fungerade godset under en tid som nunnekloster (ordet Friar betyder dock munkbroder på engelska). Friar Park köptes 1970 av den tidigare Beatlesmedlemmen George Harrison, strax efter att gruppen splittrats. Han bodde där med sin familj fram till sin död år 2001.

Henley-on-Thames inhyser Henley Business School, University of Reading. I staden fanns på 1600-talet en glashytta ägd av Glassellers Company, där glasblåsaren George Ravenscraft och en italienare vid namn da Costa skulle utföra glasexperiment. De blandade i flinta i glasmassan men med för mycket alkali, så att glasen blev glassjuka. Dessa glas kallade han flintglas. Därpå bytte han ut flintan mot sand vilket var mycket lyckat och blyglaset var uppfunnet. Dessa glas kallas idag kristallglas.

Se även 
 No. 529 Squadron

Referenser

Externa länkar 

Orter i Oxfordshire
Civil parishes i Oxfordshire
Ars nova

Ars nova var en musikstil med centrum i Avignon, Frankrike under 1300- och 1400-talen; även en florentinsk ars nova förekom. Den stod i kontrast till ars antiqua (Notre Dame-skolan) och till den gregorianska sången. Stilen räknas omväxlande som gällande under medeltiden och som förrenässans. Inom ars nova började kontrapunktiken utvecklas; som annan musik under detta tidevarv var den vokalburen. Jämför den skönlitterära stilen dolce stil nuovo.

Äldsta belägget för begreppet är i det musikteoretiska arbetet med samma namn av Philippe de Vitry från år 1322. Ars nova uppkom i samverkan med förfiningen av notskriften, vilket påverkade rytmiken; ars nova kännetecknas av isorytm och tvåtakt. Pierre de la Croix var den förste som på allvar försökte skapa ett rytmiskt system baserat på tonvärdena. Genrer i stilen var framför allt motetter och profana ballader (rondeaux och virelais), men stilen hittade så småningom vägen till folkmusiken och dess genrer (caccia). Den första polyfona sättningen av mässan är i ars nova, Guillaume de Machauts Messe de Nostre Dame - detta är tillika den första fullständiga tonsättningen av hela mässan som finns bevarad.

Nytt för stilen var att stämmorna inte alltid sjöngs med samma text, inte heller på samma språk. Tidigare stilar hade värderat efterhärmning och inlån av stämmor och melodier, eftersom originalitet inte hade något värde. Kompositörer i ars nova kom att komponera mera fritt, med att själv komma på någon del av sättningen, till exempel en stämma.

Kvint- och kvartsföljder ansågs oskönt, och melodierna fick mjukare former och blev mer lättsjungna. Parallella kvint- och oktavstämmor var förbjudna. Den moderna durskalan och överstämman såsom melodistämma var norm. Bland de första verken i ars nova var "Roman de Fauvel". 1309 skrev Marchetto da Padova sin Pomerium, vilket var första ansatsen till polyfon instrumentalmusik. En bulla från påven år 1324 uttrycker oro mot polyfonin, som då börjat förknippas med profan musik, fastän motetten uppstod i Kyrkan.

Den främste kompositören var Guillaume de Machaut som även var verksam som poet, samt Francesco Landino.

Källor 
 
 
 

Musik under medeltiden
Musikteori
Renässansmusik
Carlemans sats

Carlemans sats är en matematisk sats uppkallad efter Torsten Carleman som kan formuleras som följer: Ett nödvändigt och tillräckligt villkor för att Carlemanklassen  som definieras av den positiva talföljden 

 

skall vara kvasianalytisk är att integralen 

 

divergerar.

Satser inom analys
Fredrik Sundfors

Fredrik Sundfors, född 8 augusti 1971, är en svensk före detta fotbollsmålvakt.

Sundfors kom till GIF Sundsvall från IK Sirius 1999. 

Han provtränade i början av 1990-talet med Gefle IF men valde IK Sirius eftersom han inte ville gå i pappa Görans fotspår. Sundfors var nära landslagsspel och han var uttagen till truppen som mötte San Marino och Polen i EM-kvalet 2003. Fredrik beslutade att avsluta sin elitkarriär efter säsongen 2007. Dock blev han övertalad att fortsätta då GIF Sundsvall hade svårt att hitta en ersättare.

Fredrik är son till Göran Sundfors som spelade med Brynäs IF i Allsvenskan 1974.

Klubbar
 GIF Sundsvall 1999-2009
 IK Sirius 1993-1998
 Hudiksvalls ABK

Noter

Svenska fotbollsmålvakter
Spelare i IK Sirius FK
Fotbollsspelare i GIF Sundsvall
Män
Födda 1971
Levande personer
Spelare i Fotbollsallsvenskan
Honda CRF50

Crf 50 är en minicross från motorcykeltillverkaren Honda. Den är den nyare modellen av xr50. Den har 50cc och är avsedd för barn, men även vuxna köper, modifierar och använder dessa miniatyrleksaker.

Se även
Fiddy

CRF50

Info:
motor	4-takt, luftkyld cylinderarrangemang	1-cyl ventiler/cylinder	2
kamaxelarrangemang	OHC
slagvolym	49,4 cc cylinderdiameter	39 mm slaglängd	41.4 mm kompressionsförhållande	10 : 1
effekt	2.2 kW / 8500 varv - 3 hkr moment	0.35 kpm / 3500 varv växlar	3
startanordning	Kick batteri	
generatoreffekt	
frambroms	Trum - 80 mm bakbroms	Trum - 80 mm längd	1302 mm bredd	581 mm höjd	774 mm axelavstånd	914 mm sitthöjd	549 mm markfrigång	146 mm framdäck	2.50-10
bakdäck	2.50-10
tankvolym	2.6 liter inkl. 0.8 l. reserv bränsleförbrukning	
torrvikt	
vikt inkl. bränsle, olja, kylarvätska.	49,9 kg
Honda XR50

Xr50 är Hondas minicross för barn, motorn är på 50ccm. Även vuxna köper och använder dem, men förstärker allting, så kallad kittning.

Se även
Fiddy

XR50
Zutphen

Zutphen är en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 42,26 km² (där 1,79 km² är vatten) och invånarantalet är på 46 164 invånare (2005).

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Orter i Gelderland
Zevenaar

Zevenaar är en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 57,91 km² (där 4,48 km² är vatten) och invånarantalet är på 31 419 invånare (2005).

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Orter i Gelderland
Zaltbommel

Zaltbommel är en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 89,06 km² (där 9,12 km² är vatten) och invånarantalet är på 26 137 invånare (2005).

Kända personer
 Conrad Leemans
 Willem Gerard van Nouhuys

Externa länkar 
 
 Officiell Webbplats

Orter i Gelderland
Wijchen

Wijchen är en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 69,58 kvadratkilometer, (där 2,75 kvadratkilometer är vatten) och invånarantalet är 42 000 (2007).

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Kommuner i Gelderland
Orter i Gelderland
Westervoort

Westervoort är en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 7,84 km² (där 0,73 km² är vatten) och invånarantalet är på 15 959 invånare (2005).

Externa länkar
 Officiell webbplats

Kommuner i Gelderland
Orter i Gelderland
West Maas en Waal

West Maas en Waal är en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 85,15 km² (där 7,70 km² är vatten) och invånarantalet är på 18 323 invånare (2005).

Externa länkar
 Officiell webbplats

Kommuner i Gelderland
Wageningen

Wageningen är en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 32,35 km² (där 1,82 km² är vatten) och invånarantalet är på 34 855 invånare (2005).

Wageneingen är kanske främst känt för sitt universitet, vilket anses som ett av de främsta inom "life sciences" i Europa.

Externa länkar
 Officiell webbplats

Kommuner i Gelderland
Orter i Gelderland
Voorst

Voorst är en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 126,52 km² (där 3,41 km² är vatten) och invånarantalet är på 23 563 invånare (2005).

Externa länkar
 Officiell webbplats

Kommuner i Gelderland
Ubbergen

Ubbergen är en historisk kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 38,80 km² (där 4,78 km² är vatten) och invånarantalet är på 9 477 invånare (2005).

Externa länkar

Historiska kommuner i Gelderland
Orter i Gelderland
Berg en Dal
Tiel

Tiel är en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 34,84 km² (där 2,54 km² är vatten) och invånarantalet är på 40 558 invånare (2005).

Externa länkar
 Officiell webbplats
 Karta

Orter i Gelderland
Scherpenzeel

Scherpenzeel är en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 13,84 km² (där 0,03 km² är vatten) och invånarantalet är på 8 974 invånare (2005).

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Orter i Gelderland
Rozendaal

Rozendaal är en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 27,95 km² (där 0,02 km² är vatten) och invånarantalet är på 1 504 invånare (2005).

Externa länkar
 Officiell webbplats

Kommuner i Gelderland
Orter i Gelderland
Rijnwaarden

Rijnwaarden är en historisk kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 44,85 km² (där 7,25 km² är vatten) och invånarantalet är på 11 100 invånare (2005). 

Historiska kommuner i Gelderland
Zevenaar
Rheden

Rheden är en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 84,39 km² (där 2,60 km² är vatten) och invånarantalet är på 44 776 invånare (2005).

Externa länkar
 Officiell webbplats

Kommuner i Gelderland
Orter i Gelderland
Renkum

Renkum är en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 47,12 km² (där 1,11 km² är vatten) och invånarantalet är på 31 944 invånare (2005).

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Kommuner i Gelderland
Orter i Gelderland
Putten

Putten är en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 87,45 km² (där 2,41 km² är vatten) och invånarantalet är på 23 112 invånare (2005).

Externa länkar
 Officiell webbplats

Kommuner i Gelderland
Orter i Gelderland
Overbetuwe

Overbetuwe är en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 114,98 km² (där 5,58 km² är vatten) och invånarantalet är på 42 234 invånare (2005).

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Kommuner i Gelderland
Östra Sönnarslövs kyrka

Östra Sönnarslövs kyrka är en kyrkobyggnad i Östra Sönnarslöv. Den är församlingskyrka i Degeberga-Everöds församling i Lunds stift.

Kyrkobyggnaden
Kyrkan byggdes ursprungligen på 1100-talet samtidigt som hundratals andra skånska kyrkor. Det breda västtornet är lika brett som långhuset, nio meter på utsidan.

På 1400-talets slogs valv.

1861-1862 genomgick kyrkan en omfattande ombyggnad. Då revs kyrkans långhus med dess valv och två långa korsarmar tillfogades i nord och syd. Korets absid revs och ersattes av en rak vägg. Därigenom finns bara koret och tornet kvar av den medeltida kyrkan.

1964-1965 restaurerades kyrkan. Korsarmarna kortades genom att nya väggar uppfördes. Man fick därmed ett vapenhus i söder och en bårrum i norr. Man tog bort 1800-talets valv och ersatte dessa med ett nytt innertak av trä. Andra förändringar var uppförandet av ett nytt altare i kalksten och en vidgning av altarringen. I koret fanns man senmedeltida kalkmålningar.

Korets valvmålningar

I korets valv finns fyra helgon gestaltade: Sankt Olof, Sankta Barbara, Sankt Knut och Sankta Gertrud. Målningarna tillskrives Vittskövlemästaren och utfördes under senare delen av 1400-talet, sannolikt på 1460-talet.

Alla helgon bär helgonkronor och sina attribut. Figurerna omgives av rankor och i ett hörn kan man se ett ansikte, vilket antas vara målarens eget porträtt. Målningarna hittades och togs fram på 1964-65.

Inventarier
I koret hänger ett krucifix från 1400-talet. Det är lånat från Everlövs kyrka.

Predikstolen dateras till 1636.

Dopfunten kom ursprungligen från Västra Vrams kyrka, men har sedan flyttats till Everlövs kyrka. Den har ett icke-enhetligt utformande och man tror att foten är äldre än cuppan. Många menar att foten av sandsten är gjord av Tove stenmästare runt år 1200. Cuppan är gjord i ett hårdare material. På den övre delen av cuppan finns repstav som på fyra ställen är dubbel. Längre ner på cuppan finns en palmettbård.

Lillklockan blev omgjuten i Ystad 1925 och väger 330 kilogram. Enligt Danmarks middelalderlige kirkeklokker från 1906 skulle klockan vara från 1400-talet eller början av 1500-talet. Storklockan från 1743 göts och har inskriften Soli deo gloria in exelsis samt inskrifter som talar om vem som då var biskop i Lund och kyrkoherde i församlingen.

Orgel
1759 byggde Christian Fredrik Hardt, Malmö en orgel med 8 stämmor.
1912 inköptes ett harmonium som då användes i kyrkan.
Den nuvarande orgeln byggdes 1966 av Gebrüder Jehmlich, Dresden, DDR en mekanisk orgel.

Bilder

Referenser

Källor 
Östra Sönnarslövs kyrka av Henry Plantin
Info om dopfunten från Västra Vrams kyrka - den som fanns och den som finns av John Wanngren, Västra Vrams kyrkoråd 1992,

Externa länkar

Externa länkar
Kulturmiljöbild

Kyrkobyggnader i Lunds stift
Kyrkobyggnader i Kristianstads kommun
Oude IJsselstreek

Oude IJsselstreek är en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 137,86 km² (där 1,40 km² är vatten) och invånarantalet är på 40 356 invånare (2005).

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Kommuner i Gelderland
Aalten

Aalten är en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 97,09 km² (där 0,52 km² är vatten) och invånarantalet är på 27 490 invånare (2005).

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Orter i Gelderland
Apeldoorn

Apeldoorn är en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 341,13 km² (där 1,17 km² är vatten) och invånarantalet är på 163.829 invånare (2020).

Sport
Inomhusarenan Omnisport Apeldoorn ligger i kommunen. Volleybollklubbarna SV Dynamo och VV Alterno som blivit nederländska mästare på herr- respektive damsidan kommer från kommunen.

Referenser

Externa länkar 
 Officiell Webbplats

Orter i Gelderland
Barneveld

Barneveld är en by i Nederländerna som ligger i en kommun med samma namn i provinsen Gelderland. Kommunens totala area är 176,74 km² (där 0,72 km² är vatten) och invånarantalet är på 50 098 invånare (2005).
Barneveld ligger i Veluwe, en av de största naturområdena i Nederländerna. Redan på 1200-talet var Barneveld en by med anseende och ett förnämligt handelscentrum.

Historia
Jan van Schaffelaar var en riddare som är intimt förknippad med Barnevelds historia. Han är känd som en hjälte och martyr då han 16 juli 1482 hoppade ifrån tornet i Oude Kerk (kyrkan i Barneveld) för att rädda sina soldater. Van Schaffelaar och hans soldater (som kallades Kabeljouwen) hade tagit kyrkan och tornet i besittning och var belägrade och anfallna av en grupp Hoeken från de omliggande byarna Amersfoort och Nijkerk. Soldaterna i tornet var chanslösa och gruppen med Hoeken ville att Jan van Schaffelaar skulle bli kastad ifrån tornet av sina soldater för att de inte skulle döda alla, men van Schaffelaar valde att själv hoppa. Tvisterna som utkämpades mellan Kabeljouwen och Hoeken gällde det Bourgondiska riket, där Kabeljouwen var för och Hoeken emot. Den mäktigaste personen i Bourgondiska riket var Hertiginnan Maria van Bourgondië.

Centrum för fjäderfän
Barneveld är känt för sin hönsuppfödning och gav sitt namn åt hönsrasen Barnevelder som har sitt ursprung i byn. Denna hönsras hålls för både kött och ägg. I byn finns också Nederländernas fjäderfämuseum.

Referenser

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Orter i Gelderland
Berkelland

Berkelland är en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 284,71 km² (där 1,54 km² är vatten) och invånarantalet är på 45 677 invånare (2005).

Externa länkar 
 Officiell Webbplats

Kommuner i Gelderland
Beuningen

Beuningen är en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 47,17 km² (där 3,31 km² är vatten) och invånarantalet är på 25 215 invånare (2005).

Externa länkar 
 Officiell Webbplats

Kommuner i Gelderland
Orter i Gelderland
Brummen

Brummen är en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 85,10 km² (där 1,09 km² är vatten) och invånarantalet är på 21 400 invånare (2005).

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Kommuner i Gelderland
Orter i Gelderland
Bronckhorst

Bronckhorst är en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 292,47 km² (där 2,16 km² är vatten) och invånarantalet är på 37 884 invånare (2005).

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Kommuner i Gelderland
Buren

Buren är en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 142,93 km² (där 8,27 km² är vatten) och invånarantalet är på 25 641 invånare (2005).

Externa länkar
 Officiell webbplats

Kommuner i Gelderland
Orter i Gelderland
Culemborg

Culemborg är en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 31,18 km² (där 1,60 km² är vatten) och invånarantalet är på 27 178 invånare (2005).

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Kommuner i Gelderland
Orter i Gelderland
Doesburg

Doesburg är en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 12,90 km² (där 1,26 km² är vatten) och invånarantalet är på 11 406 invånare (2005).

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Kommuner i Gelderland
Orter i Gelderland
Doetinchem

Doetinchem är en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 79,66 km² (där 1,50 km² är vatten) och invånarantalet är 56 380 invånare (2005).

I Doetinchem finns Villa Bouchina som användes som uppsamlingsläger under Andra världskriget.

Externa länkar 

 Officiell webbplats

Orter i Gelderland
Druten

Druten är en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 42,43 km² (där 4,41 km² är vatten) och invånarantalet är på 17 882 invånare (2005).

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Kommuner i Gelderland
Orter i Gelderland
Duiven

Duiven är en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 35,15 km² (där 1,09 km² är vatten) och invånarantalet är på 25 715 invånare (2005).

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Kommuner i Gelderland
Orter i Gelderland
Ede, Nederländerna

Se även Ede, Krokoms kommun.

Ede är en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 318,68 km² (där 0,35 km² är vatten) och invånarantalet är på 117 166 invånare (2020). 
Inom kommunen finns bland annat konstmuseet Kröller-Müller Museum samt delar av nationalparken Hoge Veluwe.

Referenser

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Orter i Gelderland
Elburg

Elburg är en stad och en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 65,95 km² (varav 2,12 km² är vatten) och den har 22 022 invånare (år 2005); folktätheten är därmed 345 invånare per km². Elburg fick stadsrättigheter år 1233.

Externa länkar 
 Officiell webbplats
 Fan/info-webbplats

Orter i Gelderland
Epe

Epe är en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 157,25 km² (där 1,04 km² är vatten) och invånarantalet är  invånare (2005).

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Kommuner i Gelderland
Orter i Gelderland
Ermelo

Ermelo är en kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 87,38 km² (där 1,72 km² är vatten) och invånarantalet är på 26 417 invånare (2005).

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Orter i Gelderland
Geldermalsen

Geldermalsen är en historisk kommun i provinsen Gelderland i Nederländerna. Kommunens totala area är 101,67 km² (där 1,97 km² är vatten) och invånarantalet är på 26 189 invånare (2005).

Externa länkar 
 Officiell webbplats

Historiska kommuner i Gelderland
Orter i Gelderland
West Betuwe
Groenlo

Groenlo är en stad i kommunen Oost Gelre i provinsen Gelderland i Nederländerna. Staden totala area är 9,41 km², och invånarantalet är på 10 062 invånare (2007). Staden kallades tidigare Grolle. Staden är hemort för bryggeriet Grolsch.

Externa länkar
 Officiell Webbplats

Historiska kommuner i Gelderland
Orter i Gelderland
Oost Gelre