kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Bank of England

Bank of England (formellt Governor and Company of the Bank of England) är den brittiska centralbanken och motsvarighet till den svenska Riksbanken. Den kallas ibland för Den gamla damen på Threadneedle Street eller bara Den gamla damen. I äldre svenska användes beteckningen Englands bank. Banken har legat på Threadneedle Street i City of London sedan 1734. Banken var tidigare privatägd fram till att den förstatligades av den brittiska labourregeringen 1946. Idag är Bank of England en statlig myndighet som bland annat har till uppgift att upprätthålla prisstabilitet och att stödja den brittiska regeringens ekonomiska politik, den har ensamrätt att ge ut sedlar i England och Wales och den förvaltar landets guldreserv på 310 ton. 

Att grunda banken var en idé av William Paterson 1694, men den genomfördes av Charles Montagu, 1:e earl av Halifax; samtidigt grundades även Bank of Scotland.

Se även
 Lista över Bank of England-chefer

Externa länkar 

Banker bildade 1694
Storbritannien
Brittiska statliga myndigheter
Storbritanniens ekonomi
Brittiska banker
Brittiska offentliga finanser
Byggnader och anläggningar i London
MV Racing

MV Racing är ett svenskt racingteam som grundades våren 2002. Är verksamma inom bilracing och båtracing.

Meriter
2003 vinnare av SLC GT 800
2004 vinnare av SLC 3H klass 4

Externa länkar
MV Racing

Svenska racingstall
Östervåla

Östervåla är en tätort i Östervåla socken, Heby kommun, Uppsala län, känd för sin tillverkning av stolar. Östervåla kallas även för Stolriket och var fram till 1970 centralort i Östervåla landskommun. I orten ligger Östervåla kyrka.

Östervåla tätort omfattar byarna Hov och västra Åby och delvis även prästgårdsägorna.

Befolkningsutveckling

Näringsliv 

Östervåla har historiskt sett varit centrum för möbeltillverkning. Idag är Zetterbergs ortens dominerade industriaktör. Företaget tillverkar lastbilsutrustning och påbyggnader till lastbilar. Östervåla har haft ett stort tryckeri för  fyrfärgsoffsettryck (före detta Tofters), som ingick i Elanders AB. Under 2007 valde Elanders att lägga ner tryckeriet och i mars 2008 avslutades verksamheten. I samhället ligger även Östervåla gästgivargård, som funnits på platsen sedan sent 1614. Den nuvarande byggnaden är uppförd 1795 och är ett statligt byggnadsminne.

Östervåla Möbelmuseum, vid Mårtsbogården i Mårtsbo, som inte ligger i tätorten är Östervålas hembygdsgård, är en verkstad från 1800-talet med unika maskiner och verktyg. Snickeriverkstaden med komplett maskinutrustning är från början av 1900-talet. I utställningen ingår både äldre och nytillverkade Östervålamöbler samt information om den tvåhundraåriga möbeltillverkningen i bygden.

Östervåla har två mataffärer, Coop och Hemköp. Hemköp var fram till år 2019 en Tempo-butik som hette Östervåla City Livs.

Gefle handelsbank öppnade ett kontor i Östervåla under 1900-talets första decennium. Denna bank uppgick så småningom i Svenska Handelsbanken. Även Mälareprovinsernas enskilda bank hade ett kontor i Östervåla men ålades 1919 att lägga ner detta. Sala sparbank etablerade sig i Östervåla år 1930. Den 24 juni 2021 stänger Handelsbanken. Därefter är sparbanken ensam kvar på orten.

Kommunikationer 

Östervålas viktigaste busslinje är UL-buss nummer 844 mot Uppsala. Vidare finns busslinjer mot Heby via Tärnsjö (UL-buss 865) eller Huddunge (UL-buss 867). Före 2009 fanns även en busslinje norrut via Kerstinbo mot Gysinge och Österfärnebo, den så kallade Gysingelänken.

Länsväg 272 går genom Östervåla.

Personer från Östervåla (i urval) 
 Filip Forsberg – svensk ishockeyspelare
 Marcus Ragnarsson - svensk ishockeyspelare
Gustav Lindström - svensk ishockeyspelare
 Ernst Eklund - svensk skådespelare 1872-1971

Noter

Externa länkar  
 Östervåla – Stolriket
 Östervåla Street Car Club

Orter i Heby kommun
Tätorter i Sverige
320-talet



Händelser 
 Peterskyrkan i Rom grundas.
 325 - Gladiatorspel kriminaliseras i Romarriket.
 326 - Den första kyrkan på nuvarande Vatikanstatens plats byggs, vilket anses vara där Petrus ligger begravd.

Födda 
321 – Valentinianus I, kejsare av Rom.
328 – Valens, kejsare av Rom.

Avlidna 
 325 - Licinius, romersk kejsare.

Externa länkar
Vittinge

Vittinge är en tätort i Heby kommun och kyrkbyn i Vittinge socken i Uppsala län, Uppland. Samhället delas av riksväg 72 samt järnvägen (Dalabanan). Vittinge ligger 30 kilometer väster om Uppsala.

Historia 
Namnet skrevs 1344 de Hwitunge. Detta är en inbyggarbeteckning som förmodligen bildats till ortnamnet Vitmossen, Vitsjön eller dylikt.

Befolkningsutveckling

Kommunikationer 
Efter att grannorterna Heby och Morgongåva fått hållplatser för lokaltåg, har även det önskemålet förts fram i Vittinge. Inget beslut har dock ännu fattats om en tåghållplats i Vittinge, så tills vidare finns endast busskommunikationer.

Pendling till Uppsala är vanligt.

Näringsliv 
I Vittinge tillverkas bland annat takpannor vid Vittinge tegelbruk; i övrigt är bygden dominerad av lantbruksindustri, så som spannmålsproduktion och djurhållning. Omkring Vittinge ligger mindre tjärnar och sjöar som lockar badgäster, Tenasjön är en av dem. I Vittinge finns Vittinge kyrka en förskola och en f-3 skola.

Idrott 
Vittinge IK heter ortens idrottsklubb. Idag bedrivs mycket liten verksamhet inom klubben. Det finns ett herrfotbollslag och ett innebandylag för herrar. I fotbollen spelar a-laget i division 6 och i innebandy spelar laget i division 7.

Vittinge i populärkultur 
Owe Thörnqvists På festplatsen skildrar en danskväll i Vittingeparken.

Galleri

Noter 

Orter i Heby kommun
Tätorter i Sverige
Runhällen

Runhällen är en ort i Heby kommun i Uppsala län (Uppland). Samhället ligger cirka 12 kilometer norr om Heby och ett par kilometer sydost om Enåkers kyrkby. Orten hade 217 invånare år 2010. Runhällen var tidigare stationssamhälle och järnvägsknut, men har idag inga större arbetsgivare. Orten förlorade sin status som tätort 2015 på grund av att folkmängden minskat till under 200 invånare. Istället avgränsades här en småort.

Ortnamnet Runhällen kommer av ett torp Stora Runhällen i Västerlövsta socken som har sitt namn efter en närbelägen runsten (intill riksväg 56).
Runstenen, som är från slutet av 1000-talet, har följande inristning: "Ärnlöd lät hugga stenen efter ..., sin... Livsten."

Historia

Den första järnvägen som drogs via Runhällen var Sala-Gysinge-Gävle Järnväg (SGGJ). Banan sträckte sig mellan Sala och Hagaström med 99 km, men tågen fortsatte till Gävle. Järnvägen var i stort sett färdigbyggd 1900, men invigdes officiellt året därpå, den 29 juni 1901. I Runhällen anlades bangård, två lastbryggor samt en 30 tons vagnvåg. SGGJ var dock en järnväg bland många som drogs med dålig ekonomi och 1937 förstatligades den. 

Enköping-Heby-Runhällens Järnväg (EHRJ) var den andra järnvägen som anslöts till stationen i Runhällen. Järnvägen invigdes 5 januari 1906 och sträckte sig från Stockholm-Västerås-Bergslagens Järnvägars (SWB) station i Enköping via Heby upp till Runhällen, där man också hade ett lokstall med plats för två lok. Bara två år senare, 1908, köptes EHRJ dock upp av SWB som i sin tur förstatligades 1944. Under Statens Järnvägars förvaltning började olönsamma bandelar bantas ned, och 1952 lades trafiken ned på delen Runhällen-Heby.

Runhällen kom hur som helst att fortsätta vara ett fullt fungerande stationssamhälle fram till januari 1964, då persontrafiken mellan Sala och Gävle upphörde. Även godstrafiken kom efter detta år att vara sporadisk på bandelen mellan Sala och Mackmyra, ett par kilometer från Gävle. Järnvägens öde var avgjort, och 1971 revs större delen upp. Därmed var Runhällens tid som stationssamhälle över.

Befolkningsutveckling

Se även
Enåkers socken

Noter

Externa länkar 
Runhällen & Enåker

Orter i Heby kommun
Tidigare tätorter i Sverige
Småorter i Sverige
Plötzenseefängelset

Plötzenseefängelset (tyska: Justizvollzugsanstalt Plötzensee) är ett tyskt fängelse för män, beläget i området Plötzensee i stadsdelsområdet Charlottenburg-Wilmersdorf i Berlin.  Fängelset inrättades ursprungligen som ett preussiskt fängelse omkring år 1870.

Under nazistregimen 1933–1945 avrättades här 2 891 personer, i huvudsak motståndskämpar - av vilka flera var officerare som hade deltagit i attentatet mot Hitler i juli 1944. Vid avrättningsplatsen finns en minnesplats över dem, Gedenkstätte Plötzensee, öppen för besökare och administrerad av Gedenkstätte Deutscher Widerstand.

Avrättade personer (urval) 
Maurice Bavaud
Robert Bernardis
Erich Fellgiebel
Carl Friedrich Goerdeler
Albrecht von Hagen
Otto och Elise Hampel
Paul von Hase
Ulrich von Hassell
Wolf-Heinrich von Helldorf
Erich Hoepner
Helmuth Hübener
Friedrich Klausing
Julius Leber
Helmuth von Moltke
Arthur Nebe
Erwin Planck
Adolf Reichwein
Helmuth Stieff
Peter Yorck von Wartenburg
Erwin von Witzleben

Referenser

Tryckta källor

Externa länkar 
Gedenkstätte Plötzensee

Byggnader och anläggningar i Berlin
Fängelser i Tyskland
Vamlingbo

Vamlingbo är en kyrkby i Vamlingbo socken i Gotlands kommun, belägen på södra Gotland på centrala Storsudret knappt en mil söder om Burgsvik och lika långt norr om Hoburgen.

I Vamlingbo ligger Vamlingbo kyrka.

Näringsverksamhet
Vamlingbolaget, som drivs av Kristina Torsson och som formger och syr kläder enligt inspiration och mönster från Mah-Jong, har sin verksamhet i en byggnad i Vamlingbo som tidigare var ett mejeri.

Källor

Orter i Gotlands kommun
Mauritz Vellingk

Mauritz Vellingk, född 31 oktober 1651 i Jama, Ingermanland, död 10 juli 1727 i Mjölby socken, Östergötland, var greve (1711), diplomat, kungligt råd, militär, general (1710) och generalguvernör över Bremen-Verden (1710).

Biografi

Familj 
Mauritz Vellingk var son till överste Otto Vellingk och hans hustru Kristina Mannersköld samt yngre bror till Otto Vellingk.

Militär karriär
I början av Karl XI:s danska krig var han kapten vid änkedrottning Hedvig Eleonoras livregemente, som sändes till norska gränsen. Han begav sig som frivillig till Skåne, där han i brodern Otto Vellingks värvade regemente lindrigt sårades i slaget vid Lund. Bägge bröderna höjdes i friherrligt stånd 1676. 1678 utnämndes Mauritz Vellingk till överste vid Karelska regementet och var 1680–1682 svenskt sändebud i Köpenhamn.

1683 förflyttades han som envoyé till Lüneburgska hovet. 1687 utnämndes han till överste vid ett tyskt värvat regemente i Stade och överkommendant där. Han var i flera år upptagen med biläggande av tvisterna mellan Danmark och Holstein-Gottorp.

Efter Karl XI:s död befordrades han till generalmajor och 1698 till generallöjtnant, men skickades samma år som sändebud till kung August den starke i Polen. Mauritz Vellingk var helt oförberedd vid överrumplingsanfallet på Riga 1700 och hemkallades efter krigsutbrotten. 1700–1710 var han överkommendant i Stade. Efter 1710 gick hans befordringar snabbare igen. Han utnämndes samma år till general, guvernör över Wismar och kungligt råd, samt generalguvernör över Bremen och Verden samt kommenderande general över svenska armén i Tyskland.

1711 upphöjdes han i grevligt stånd, med fria befogenheter att sköta svenska angelägenheter i Tyskland. Han förlorade dock snart Karl XII:s förtroende och avstannade i sina befordringar. Under Fredrik I:s regering återvann han monarkens förtroende. Mauritz Vellingk ivrade för den holsteinska tronföljden, och motsatte sig därför den av Arvid Horn och kungen önskade hannoverska accessionen. Detta ledde till att kungen tog tillfället i akt och framlade för sekreta utskottet dokument om de hemliga lån som tagits för svenska statens räkning av Mauritz Vellingk i Preussen, med följd att Vellingk arresterades och av kommissionen dömdes förlustig liv, ära och gods. Domen nedsattes senare och istället avsattes han från sin riksrådsbefattning och hans adliga sköld nedtogs från riddarhuset. Själv skulle han sättas i fängelse på Linköpings slott. På väg dit avled Mauritz Vellingk på Mjölby gästgivargård.

Noter

Källor 

Födda 1651
Avlidna 1727
Män
Svenska militärer under 1600-talet
Svenska militärer under 1700-talet
Svenska generaler
Svenska grevar
Generalguvernörer i Bremen-Verden
Karoliner
Personer i stora nordiska kriget
Deltagare i slaget vid Lund
Personer från Ingermanland
Gunnar Oldin

Gunnar Emil Olof Oldin, född 4 februari 1932 i Stockholm, död 29 maj 1974 i Stockholm, var en svensk journalist och filmkännare.

Biografi
Oldin var under 1950-talet filmrecensent i ett flertal dags- och veckotidningar. 1956 skapade han Filmkrönikan för SVT. Efter de fyra första Filmkrönikan-avsnitten, som presenterades av Arne Weise, var han programmets programledare fram till 1963. Det året lämnade han över sysslan till Nils Petter Sundgren för att själv bli produktionschef på Europafilm.

På Europafilm var Oldin bland annat produktionsledare för Jörn Donners första film En söndag i september (1963).

Gunnar Oldin var även den som 1960 skapade den svenska julaftonens tv-klassiker Kalle Anka och hans vänner önskar God Jul.

Oldin var åren 1964–1966 ordförande för Svenska boxningsförbundet.

Han är begravd på Norra begravningsplatsen.

Bibliografi

Översättningar
 Dashiell Hammett: Röd skörd (Red harvest) (PAN/Norstedt, 1968)
 Ross Macdonald: Död vid ankomsten (The Ferguson affair) (PAN/Norstedt, 1975)

Filmografi
 Klasskamrater (1952)

Referenser

Externa länkar
 
 Gunnar Oldin i Svensk mediedatabas

Svenska filmkritiker
Programledare i Sveriges Television
Svenska översättare
Översättare från engelska
Födda 1932
Avlidna 1974
Män
Sommarvärdar 1972
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Journalister från Stockholm
Gangnihessou

Gangnihessou var den förste av de traditionella "tolv kungarna i Dahomey". Gangnihessou kan ha regerat omkring 1620. Hans symboler var hanen hos Gangnihessoufågeln (fågeln var en rebus som syftade på hans namn), en trumma och kast- och jaktvapen. Hans historiska verklighetsgrund som kung är inte fullständigt klargjord. Han kan helt enkelt ha varit en inflytelserik ledare som använde sina rådgivares makt till att styra genom sin yngre bror Dakodonou som är mer historiskt säkerställd som kung.

Dahomey
Katyn

Katyn är en by i Smolensk oblast i västra Ryssland. Folkmängden uppgick till 1 737 invånare 2007. Vid byn finns ett skogsområde med samma namn.

Historia 

Den 1 september 1939 anföll Tyskland sin östra granne Polen. Senare samma månad invaderade Sovjetunionen Polen. Enligt Molotov–Ribbentrop-paktens hemliga tilläggsprotokoll delade de båda diktaturerna således upp Polen mellan sig.

Våren 1940 mördade den ryska säkerhetstjänsten NKVD 4 410 polska officerare i Katynmassakern. 

Katyn erövrades 1941 av tyskarna, vilka 1943 tillkännagav att de vid byn hittat en massgrav med lik efter 10 000 polska officerare, dödade med nackskott. Polens exilregering krävde genom Röda korset en internationell undersökning, vilket dock förvägrades dem av Sovjetunionen, som bröt sina diplomatiska förbindelser med exilregeringen i detta sammanhang. Tyskland tillsatte då själva en kommission, vilken bekräftade ryssarnas skuld. Sedan området erövrats av ryssarna, försökte de lägga skulden för massakern på tyskarna. Det har dock senare klarlagts att det var ryssarna som mördade de polska officerarna.

Sammanlagt mördades 21 892 polska medborgare i krigsfångeläger.

Den 10 april 2010 inträffade flygolyckan i Smolensk, där det polska regeringsplanet med ett stort antal ledande polacker störtade och samtliga ombord omkom. De var på väg för att på plats uppmärksamma 70-årsminnet av Katyn-massakern.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 

Rysslands geografi
Orter i Smolensk oblast
Bödvar Bjarke

Bödvar Bjarke, Bodvar Bjarke, Rolf Krakes ypperste kämpe, var enligt Rolf Krakes saga från Norge. Han dräpte sin fars styvmor, vilken genom trolleri förvandlat styvsonen till en björn, och drog sedan till Rolf i Lejre på Själland. Där gjorde han sig snart aktad bland kämparna. Dessa brukade vid måltiden kasta avgnagda ben på en svag yngling, Hott, av vars föräldrar Bjarke åtnjutit gästfrihet. Bjarke försvarade Hott, den sedermera så namnkunnige Hjalte, och slog en kämpe till döds med ett ben. 

Bjarke upptogs bland Rolfs kämpar, dödade ett vidunder som vid jul hemsökte konungens sal, och kom alltmer i ynnest hos Rolf, som han följde på färden till kung Adils i Uppsala. När Hjorvard sedermera lömskt överföll Rolf i Lejre låg Bjarke vid stridens början och sov. Hjalte sökte få honom väckt, och slutligen gick Bjarke med. I striden hade en ofantlig björn vållat stor manspillan, men försvann vid Bjarkes ankomst; Bjarke hade kämpat i björnhamn. Bjarke anställde ett förfärligt blodbad bland fienderna, men stupade slutligen jämte Rolf och alla dennes kämpar. Innan han gick till strids, skall han ha diktat sången Bjarkamál.

Saxo, vars berättelse om Bjarke i huvudsak är lika, men utan övernaturliga drag, kallar Bjarke för Biarco och känner intet om hans härkomst.

Med namnet Bjarke, diminutiv av Björn, står säkert sagans björnhamn i samband, och Bödvar (gen. av isl. boð, "strid") är ursprungligen inte hans namn som i sagan, utan ett binamn; Bödvar Bjarke betyder alltså "Strids-Bjarke".

Bjarkes likheter med hjälten i det engelska Beowulfskvädet har gjort att de två personerna ibland har ansetts vara identiska.

Källor
 

Personer i islänningasagorna
Stockholmare (TV-serie)

Stockholmare är en TV-serie som visades på Kanal 5 år 2001. Det är en dokusåpa filmad som mockumentär, produktionsbolaget Spader Knekt valde att kalla det för en "dogmakomedi". Det var inte meningen att tittarna skulle veta om programmen var äkta eller fake. Programmen som sändes i åtta stycken 23 minuters delar visar hur fyra personer i slutet av sin ungdom försöker orientera sig fram i livet. Dessa personer är Olle (Olle Kvarnsmyr), Jugge (Jörgen Nohall), Nina (Carina Svensson), Markus (Markus Hillborg) och Henke (Henrik Eriksson).

Johan Kling skapade, producerade och regisserade serien.

Dokusåpor
Svenska TV-program
Henry Liddell

Henry George Liddell, född 6 februari 1811, död 18 januari 1898, var en engelsk språkman.

Liddell utarbetade, tillsammans med filologen Robert Scott (1811–1887), på grundvalen av Passows ordbok ett grekisk-engelskt lexikon 1843, vilket utgivits i flera upplagor och intar en rangplats på sitt område. 

Liddell författade vidare History of Ancient Rome (1855). Som präst och lärare i Oxford spelade han en betydande roll. Det har hävdats att hans dotter Alice Liddell var inspirationen till Alice i Lewis Carrolls Alice i Underlandet.

Källor

Tryckta källor

Noter 

Engelska filologer
Brittiska klassiska filologer
Alumner från Christ Church, Oxford
Födda 1811
Avlidna 1898
Män
Franz Passow

Franz Ludwig Karl Friedrich Passow, född 20 september 1786 i Ludwigslust, död 11 mars 1833 i Breslau, var en tysk klassisk filolog och lexikograf. Han var måg till Ludwig Wachler och svärfar till Adalbert Falk.

Passow studerade i Leipzig under Gottfried Hermann, kallades 1807 av Goethe till Weimars gymnasium som överlärare i grekiska, åtog sig 1810 uppdraget att leda samt omorganisera läroverket Conradinum nära Danzig och blev 1815 professor i klassisk fornkunskap vid universitetet i Breslau. Passow vann mycket anseende både genom sin lärarverksamhet och sina skrifter. Han är mest känd genom Handwörterbuch der griechischen Sprache (1819-24, 5:e upplagan 1841-1857, utgiven av Valentin Rost och Johann Friedrich Palm; "Grekiskt och svenskt lexikon", 2 band, 1841, översättning av Wilhelm Gumælius).

Källor 

 

Tyska klassiska filologer
Grecister
Tyska lexikografer
Tyska skolledare
Tyska professorer
Personer verksamma vid universitetet i Wrocław
Filologer under 1800-talet
Tyska forskare under 1800-talet
Personer från Ludwigslust
Födda 1786
Avlidna 1833
Män
Ugglan
Gottfried Hermann

Johann Gottfried Jakob Hermann, född den 28 november 1772 i Leipzig, död där den 31 december 1848, var en tysk klassisk filolog.

Hermann, bland vars lärare märks Karl David Ilgen och Friedrich Wolfgang Reiz, blev 1794 docent i filosofi och filologi, 1798 extra ordinarie och 1803 ordinarie professor i vältalighet, 1809 därjämte i poesi, allt vid Leipzigs universitet. Utom från katedern verkade Hermann väckande på sina lärjungar, bland dem den tidigt bortgångne Carl Gottlob August Erfurdt, i det av honom stiftade Griechische Gesellschaft samt som ledare (sedan 1834) av det filologiska seminariet. 

Hermann utövade en banbrytande verksamhet på den antika metrikens, grammatikens och textkritikens områden. Han är den förste, som uppställt ett fullständigt system inom metriken (Elementa doctrinae metricae, 1816, med flera arbeten). Inom grammatiken stannade han inte vid bara empiriska iakttagelser och därur härledda regler, utan sökte utforska det inre förhållandet mellan orsak och verkan (De emendanda ratione graecae grammaticae, 1801, samt flera utmärkta syntaktiska arbeten). Som textkritiker var Hermann mästare framför allt genom sin metod. 

Hermanns enastående kännedom av (särskilt det grekiska) språket och de behandlade författarna satte honom i stånd att på fördärvade textställen insätta, vad författaren skulle kunnat skriva; dock saknar hans förbättringar stundom yttre sannolikhet (den så kallade diplomatiska textkritiken, bedömande av olika handskrifter och läsarter inbördes, var ännu inte tillräckligt utbildad). Hermann utgav utmärkta upplagor av bland andra Aischylos, Sofokles, Euripides, Orphica samt behandlade i sina Opuscula (8 band, 132 avhandlingar) en mängd olikartade språkvetenskapliga frågor.

Källor 

 

Tyska klassiska filologer
Tyska professorer
Personer verksamma vid Leipzigs universitet
Filologer under 1700-talet
Filologer under 1800-talet
Tyska forskare under 1700-talet
Tyska forskare under 1800-talet
Personer från Leipzig
Födda 1772
Avlidna 1848
Män
Ugglan
Alumner från Leipzigs universitet
Xerver

Xerver är en gratis webb- och FTP-server skriven i Java av Omid Rouhani. Den är tillgänglig under GNU GPL licens.

Externa länkar
 Xerver
 Java

Fria serverprogram
Filip IV

Filip IV kan syfta på

Filip IV av Makedonien (död ca. 297 f.Kr.)
Filip IV av Frankrike (1268-1314)
Filip IV av Burgund (1478-1506), även kallad Filip I av Kastilien
Filip IV av Spanien (1605-1665)
Filip I

Det finns flera kungligheter med titeln Filip I:

 Filip av Rouvres, Filip I av Burgund
 Filip I av Frankrike
 Filip den ädelmodige, Filip I av Hessen
 Filip I av Kastilien, "Filip den sköne"
 Filip IV av Frankrike, Filip I av Navarra, "Filip den sköne"
 Filip I av Orléans
 Filip II av Spanien, Filip I av Portugal, Filip I av Aragonien
 Filip I av Taranto
 Filip I av Makedonien
 Filip I av Pommern

de:Liste der Herrscher namens Philipp#Philipp I.
Filip II

Filip II kan syfta på bland andra:

 Filip II (romersk kejsare)
 Filip II August av Frankrike
 Filip II av Spanien
 Filip II av Makedonien
 Filip II av Pommern

Regentnamn

de:Liste der Herrscher namens Philipp#Philipp II.
Filip III

Filip III kan syfta på

Filip III av Frankrike
Filip III av Spanien
Filip III av Makedonien

de:Liste der Herrscher namens Philipp#Philipp III.
eo:Filipo (regantoj)#Filipo la 3-a
Filip V

Filip V kan syfta på bland andra:

 Filip V av Burgund
 Filip V av Frankrike
 Filip V av Makedonien
 Filip V av Spanien
Karl VIII

Karl VIII kan syfta på:
 Karl Knutsson (Bonde), kung av Sverige i tre omgångar i mitten av 1400-talet
 Karl VIII, kung av Frankrike 1483–1498

Se även
Lista över regenter med namnet Karl

Regentnamn
Filomele

Filoméle eller Filomela var i grekisk mytologi en dotter till den attiske sagokonungen Pandion. Hon våldtogs av den thrakiske fursten Tereus, som var förmäld med hennes syster Prokne. För att hemlighålla sitt brott skar han av hennes tunga; men genom att väva in några tecken i en duk lyckades Filomele för sin syster tydliggöra vad som vederfarits henne. För att hämnas dödade systrarna Tereus och Proknes son, Itys, samt anrättade honom till en måltid åt fadern. I raseri förföljde Tereus de båda systrarna, men gudarna räddade dem genom att förvandla Prokne till en svala och Filomele till en näktergal. Tereus själv förvandlades till en hök eller en härfågel. 

Den första kända nedtecknade versionen av Sagan om Filomele finns i den grekiska mytsamlingen Bibliotheca. En senare version, skriven på vers, hittas i 6:e boken av den romerske skalden Ovidius Metamorfoser. 

Jämför Aedon.

Källor

Se även
196 Philomela

Personer i grekisk mytologi
Ugglan