kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Marie-Helene Östlund

Marie-Helene Östlund, kallad "Billan", född Westin 14 maj 1966 i Sollefteå, är en svensk längdskidåkare, främst känd för sitt VM-guld på 20 km fristil i Oberstdorf 1987. För denna prestation tilldelades hon, delat med det svenska ishockeylandslaget, Svenska Dagbladets bragdmedalj för året.

Östlund har, förutom en mängd medaljer från SM, även ett VM-silver på 10 km fristil från VM 1991 och två VM-brons i stafett, från VM 1987 och VM 1995.

Marie-Helen Östlund är gift med den före detta landslagsskidåkaren Erik Östlund och syster till dubble Vasaloppsvinnaren Håkan Westin.

Biografi

Idrottskarriär 
För bedriften att sensationellt vinna VM-guldet på 20 km fristil vid VM i Oberstdorf 1987 fick hon dela Svenska Dagbladets guldmedalj med Sveriges herrlandslag i ishockey, och samma år tilldelades hon även Jerringpriset för sin prestation. Östlund (fram till 1993 tävlande under namnet Westin) kom även tvåa på 10 km vid VM 1991 och deltog i det svenska bronslaget vid VM-stafetterna både 1987 och 1995.

Marie-Helene Östlund ställde upp i sammanlagt 12 olympiska skidlopp vid tävlingarna 1988, 1992 och 1994. Hon kom på sjätte till tionde plats på alla dessa lopp utom två.

Östlund slutade med längdskidåkning på elitnivå år 1995, endast 29 år gammal, efter att hon drabbats av hjärtklappning vid en tävling i Piteå. Efter upprepade operationer som inte fick bort problemet valde Östlund att lägga ner sin elitsatsning.

Privat 
Östlund är sedan 1993 gift med flerfaldige OS- och VM-medaljören och längdlandslagets tidigare stafettankare Erik Östlund. Hon är dessutom syster till längdskidåkaren Håkan Westin som vid två tillfällen segrat i Vasaloppet.

Efter idrottskarriären 
Östlund deltog 2011 i Mästarnas mästare där hon slutade på en femte plats. Hon deltog även i Superstars 2018 och vann bland annat grenarna step up och springskytte. Hon åkte först ut i finalen efter en duell mot Stefan Schwarz och slutade på en tredjeplats.

Hon driver, tillsammans med maken Erik Östlund restaurang och konferensanläggningen Kungsholmen som ligger på en egen ö i sjön Bergviken i Segersta, Bollnäs kommun i Hälsingland.

Referenser

Externa länkar

Födda 1966
Svenska längdåkare
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1994 från Sverige
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1992 från Sverige
Tävlande vid olympiska vinterspelen 1988 från Sverige
Kvinnor
Levande personer
Världsmästare i längdåkning
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 1988
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 1992
Tävlande i längdskidåkning vid olympiska vinterspelen 1994
Personer från Sollefteå
Svenska idrottare under 1900-talet
Mottagare av Svenska Dagbladets guldmedalj
Mottagare av Jerringpriset
Karlslunds IF skidor

Karlslunds IF skidor är den största skidföreningen i Örebro med omgivning. Föreningen har (år 2006) drygt 350 medlemmar. 

Verksamheten innefattar både elitverksamhet, ungdomsverksamhet, motionsverksamhet och evenemang. Wadköpingsloppet som ingår i Svenska långloppscupen på skidor, terränglöpningen Karlslundsloppet och resor till Vasaloppet är tre evenemang som årligen arrangeras i föreningens regi.

Av föreningens elitåkare kan nämnas Daniel Cornelius, världsmästare på rullskidor, och Petter Myhlback, svensk VM-åkare i sprint i Sapporo 2007. 

Föreningens klubbhus finns i stadsdelen Karlslund väster om Örebros stadskärna. 

Sportklubbar i Örebro
Skidklubbar i Sverige
Kvadriljard

En kvadriljard är det tal som kan skrivas med en etta följd av 27 nollor, 1027. SI-prefixet för detta tal är ronna. En kvadriljard är alltså en tusen kvadriljoner eller en miljontedel av en kvintiljon (se mycket stora tal), och skrivs 1 000 000 000 000 000 000 000 000 000 med siffror.

Ordet kvadriljard kommer från det latinska prefixet kvadri- (fyra) och med ändelse från miljard.

En kvadriljard är lika med en miljon triljarder eller en miljondel av en kvintiljard.

Se även 
 Namn på stora tal

1000000000000000000000000000
Kvintiljard

Kvintiljard är talet 1033 och kan skrivas med en etta följt av 33 nollor, alltså

.

Ordet kvintiljard kommer från det latinska prefixet kvint- (fem) och med ändelse från miljard.

En kvintiljard är lika med en miljon kvadriljarder eller en miljondel av en sextiljard.

Se även 
 Namn på stora tal

1000000000000000000000000000000000
Sextiljard

Sextiljard är talet 1039 och kan skrivas med en etta följt av 39 nollor, alltså

.

Ordet sextiljard kommer från det latinska prefixet sex- (sex) och med ändelse från miljard.

En sextiljard är lika med en miljon kvintiljarder eller en miljondel av en septiljard.

Se även 
 Namn på stora tal

1000000000000000000000000000000000000000
Chester County

Chester County kan syfta på:

 Chester County, Pennsylvania - en countyn i USA
 Chester County, South Carolina - en countyn i USA
 Chester County, Tennessee - en countyn i USA
Septiljard

Septiljard är talet 1045 och kan skrivas med en etta följt av 45 nollor, alltså

.

Ordet septiljard kommer från det latinska prefixet sept- (sju-) och ändelsen -iljard från miljard.

En septiljard är lika med en miljon sextiljarder eller en miljondel av en oktiljard.

Se även 
 Namn på stora tal

1000000000000000000000000000000000000000000000
Oktiljard

Oktiljard är talet 1051 i tiopotensnotation, och kan skrivas med en etta följt av 51 nollor, alltså

.

Ordet oktiljard kommer från det latinska prefixet okt- (åtta) och med ändelse från miljard.

En oktiljard är lika med en miljon septiljarder eller en miljondel av en noniljard.

En oktiljarddel är 10−51 i tiopotensnotation.

Se även 
 Namn på stora tal

1000000000000000000000000000000000000000000000000000
Noniljard

Noniljard är talet 1057 i tiopotensnotation, och kan skrivas med en etta följt av 57 nollor, alltså

.

Ordet noniljard kommer från det latinska prefixet nona- (nio) och med ändelse från miljard.

En noniljard är lika med en miljon oktiljarder eller en miljondel av en deciljard.

En noniljarddel är 10−57 i tiopotensnotation.

Se även 
 Namn på stora tal

1000000000000000000000000000000000000000000000000000000000
Deciljard

Deciljard är talet 1063 i tiopotensnotation, och kan skrivas med en etta följt av 63 nollor, alltså

.

Ordet deciljard kommer från det latinska prefixet deci- (tio) och med ändelse från miljard.

En deciljard är lika med en miljon noniljarder eller en miljondel av en undeciljard.

En deciljarddel är 10−63 i tiopotensnotation.

Se även 
 Namn på stora tal

1000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000
Wadköpingsloppet

Wadköpingsloppet är ett långlopp 40 km på skidor i klassisk stil med gemensam start. Färdevägen går från Nora genom Kilsbergen till målet i Ånnaboda utanför Örebro. Det har arrangerats årligen sedan 1968. Deltagarrekordet är ca 1600 skidåkare (1979).

Namnet Wadköpingsloppet anknyter till Hjalmar Bergmans Örebro.

Segrare  
 2021 - Inställt på grund av coronapandemin
 2020 - Gabriel Thorn, SK Bore och Sandra Olsson, Malungs IF
 2019 - Robert Eriksson, Björkfors GOIF och Olivia Hansson, Karlslunds IF
 2018 - Pontus Nordström, Östervåla IF och Emilia Lindstedt, Falung Borlänge SK
 2017 - Robin Bryntesson, Sockertoppen IF och Catharina Ramhult, Ulricehamns IF
 2016 - Robert Eriksson, Björkfors GOIF och Helene Söderlund, IFK Mora
 2015 - Bob Impola, SK Bore och Kristina Roberto, Karlslunds IF
 2014 - Stefan Sunnerberg, SK Ringen och Olivia Hansson, Garphyttans IF
 2013 - Stefan Sunnerberg, SK Ringen och Kristina Roberto, Karlslunds IF
 2012 - Joakim Engström, IFK Mora och Anna-Carin Söderström, Malungs IF
 2011 - Håkan Löfström, Falun Borlänge SK och Susanne Hedlund, Granbergsdals IF
 2010 - Håkan Löfström, Falun Borlänge SK och Annika Löfström, Falun Borlänge SK
 2009 - Dan Moberg, Ulricehamns IF och Lina Hultin, Garphyttans IF
 2008 - Petter Myhlback, Karlslunds IF och Sandra Ragnarsson, Ställbergs IK
 2007 - Fredrik Persson, Åsarna IK och Ulrica Persson, Vansbro AIK
 2006 - Petter Myhlback, Falun-Borlänge SK och Ida Olsson, Åsarna IK 
 2005 - Daniel Cornelius, Karlslunds IF och Carina Lagerlöf, Sälens IF
 2004 - Fredrik Persson, Åsarna IK och Susanne Hedlund, Granbergsdals IF
 2003 - Tryggve Malm, Garphyttans IF och Anna Eriksson, Örebropolisens IF 
 2002 - John Vikman, Åsarna IK och Anna Eriksson, Örebropolisens IF
 2001 - Magnus Hedlund, Granbergsdals IF och Bodil Carlsson, Vansbro AIK

 1985 - Kent Pettersson, Boxholm SK
 1984 - Kent Pettersson, Boxholm SK
 1982 - Heimo Marttila, IFK Mora
 1979 - Anders Torstensson, Kopparbergs IF
 1978 - Anders Torstensson, Kopparbergs IF
 1977 - Nils Gryth, Ludvika FFI
 1976 - Nils Gryth, Ludvika FFI
 1975 - Nils Gryth, Ludvika FFI
 1972 - Matti Vaattovaara, Garphyttans IF
 1970 - Esko Huttunen, Finland
 1969 - Bertil Smeds, Klotens IF Kloten
 1968 - Sakari Virtanen, Garphyttans IF

Färdevägen
Färdevägen från Nora till Ånnaboda har fem officiella kontroller. Här kan åkaren bland annat dricka, äta, valla om och vila ut.

Start: Nora, 0 km
Ramshyttan, ca 6 km
Bocksbodasjön, ca 14 km
Tomasboda, ca 23 km
Kvittjärnskorset, ca 29 km
Hällsjögrillen, ca 35 km
Mål: Ånnaboda, 40 km

Bergspriset
Sedan 1991 har den förste skidlöparen som passerar kontrollen i Tomasboda erövrat Bergspriset.

Källor 
Resultat på Karlslunds IF:s hemsida

Externa länkar
Wadköpingsloppet

Svenska långlopp
Återkommande sportevenemang med premiär 1968
Northumberland County

Northumberland County kan syfta på:

Geografi

Kanada 

 Northumberland County, New Brunswick, 
 Northumberland County, Ontario,

USA 

 Northumberland County, Virginia, county, 
 Northumberland County, Pennsylvania, county,

Se även 
 Northumberland - ett grevskap i England

Robotskapade Kanadaförgreningar
Robotskapade USAförgreningar
Potter County

Potter County kan syfta på flera olika countyn i USA

 Potter County, Pennsylvania
 Potter County, South Dakota
 Potter County, Texas
Wyoming County

Wyoming County kan syfta på flera olika countyn i USA

 Wyoming County, New York
 Wyoming County, Pennsylvania
 Wyoming County, West Virginia
Biskra

Biskra, från 1981 också kallat Beskra (arabiska: بسكرة; berber: , Tibeskert), är en oasstad i Algeriet, vid södra änden av Aurèsbergen. Staden är huvudort för provinsen med samma namn, och har omkring 200 000 invånare.

Näringsliv 
Biskra är centrum för oasgruppen Zab, och här odlas dadlar, fikon, granatäpplen och aprikoser. Staden är en kommunikationsknutpunkt längs vägen och järnvägen mellan Constantine och Touggourt, och har en flygplats. Den är också ett turistcentrum, med hotell och kurbad vid Hammam Salahine cirka 5 km nordväst om staden.

Historia 
Biskra, som ursprungligen var den romerska militärposteringen Vescera, blomstrade efter den arabiska erövringen på 800-talet. Den blev turkisk från 1552, och erövrades av fransmännen 1844. Dagens stad har vuxit upp omkring det tidigare franska fortet Saint-Germain.

Källor

Noter

Externa länkar
Webbplats om Biskra

Orter i Biskra (provins)
Trattkaktussläktet

Trattkaktussläktet (Eriosyce) är ett suckulent växtsläkte inom familjen kaktusväxter.

Beskrivning
Arter inom trattkaktussläktet är oftast solitärväxande och klotformade, tillplattat klotformade eller kort cylindriska. De varierar mycket i storlek och blir från 1 till 100 centimeter höga, och 2 till 50 centimeter i diameter. Rötterna kan vara fibrigt uppdelade eller bestå av en kraftig pålrot som ibland har en tunn rothals. Växtkroppen ovan jord är uppdelad i 7 till 30 åsar, vanligtvis inskurna mellan areolerna och vårtlika. De vita, ulliga areolerna som sitter toppen av vårtorna. Växtkroppen är kalklikt blå eller grågrön. Taggarna är vita till bruna och kan vara kraftiga, nållika eller borstlika, varierar mycket till antalet och blir från 2 till 50 millimeter långa. Blommans diameter är cirka 2,5 centimeter i diameter och färgen går i gula skiftningar till karminröd. Utseendet på blommorna varierar från trattformade till nära rörformade. De yttre petalerna är ofta rödbruna, speciellt på utsidan. När frukterna är fullt utvecklade är de 2,5 till 5 centimeter långa och klart rosa och ofta täckta av ull. Fröna varierar från 0,7 till 3 millimeter i längden.

Förekomst
Detta släkte hör hemma i torra och klippiga områden i södra Peru ner till centrala Chile och nordvästra Argentina. De kan återfinnas i bergsområden 3000 meter över havet, ner till havsnivå.

Odling
Trattkaktusarna kräver i regel en väldränerad jord. Den bör bestå av minst två delar grov sand och en del humus. Det är en fördel att använda lerkrukor så att jorden snabbt torkar upp efter vattningen. Vid användning av plastkrukor bör en porösare jordblandning användas. Dessa plantor får aldrig vattnas för mycket och inte alls under grå och kalla perioder under vår, sommar och höst. Vintertid hålls de torra i en temperatur på 8°C.

Taxonomi
Följande släkten tillhör numer Eriosyce och räknas nu som synonymer:

Undergrupper
Arterna inom trattkaktussläktet är indelade i 6 olika undergrupper som använder namn från släkten som de tidigare tillhörde. Dessa undergrupper tar hänsyn till en del speciella egenskaper. 

Arterna är sorterade i dessa grupper enligt följande:

Referenser

Externa länkar 

Kaktusväxter
Svinrot

Svinrot (Scorzonera humilis) är en art i familjen korgblommiga växter. Växtens stjälkar kan bli upp till 4 decimeter långa.

Svinrot har ofta en ensam blomkorg. Stjälken är bladig och särskilt upptill är stjälken vitluden. Svinroten kan särskiljas från andra växter med liknande blad (exempelvis svartkämpar) genom att det ur ett avbrutet blad tränger fram vit mjölksaft.

Svinrot kan breda ut sig i täta mattor genom att individer förökar sig vegetativt och de enskilda individerna är då ofta kloner av några få ursprungsindivider. Sådana mattor kan vara uppåt 100-150 år gamla. Rötterna under sådana mattor är ofta tätt sammanbundna och sammanflätade, och de stora rötterna kan lagra mycket näring.

Svinroten trivs bäst på ljusa platser och försvinner snart om den skuggas helt av träd och buskar. Den är känslig för konkurrens från andra växter och riskerar även att missgynnas av bete eftersom djuren gärna äter bladen. Svinroten har däremot varit en vanlig växt i slåtterängar eftersom konkurrensen där är låg och den ofta får växa ostört långt in på sommaren - till dess har den hunnit samla tillräckligt med näring för att klara sig till nästa år. Den har också uppskattas som foderväxt på grund av sina breda och lättslagna blad.

Svinroten breder ut sig som mest på mer näringsrika marker, gärna där det finns rörligt markvatten. Ängar på sådana marker blev många gånger omlagda till åkermark när jordbruket moderniserades och rationaliserades under 1900-talet, och ängar är även generellt en naturtyp som till stor del försvunnit de senaste hundra åren. Därmed har en viktig livsmiljö för svinroten minskat betydligt och förekomsten av svinrot ser också ut att minska.

Vecklaren Eucosma scorzonerana lever bara på svinrot.

Noter

Externa länkar

Den virtuella floran - Svinrot

Korgblommiga växter
Sv Växtindex
Begravning

Begravning, formellt tidigare kallat jordfästning, är en ceremoni inför gravsättningen av en avliden. Se gravskick för olika former av gravar.

Begravning i allmän mening är en handling där en avliden med eller utan religiösa eller världsliga ceremonier förs till och läggs i graven.

Jordfästning i folktron 
Jordfästning är egentligen en beteckning på en magisk handling varigenom den avlidna bands, fästes, vid jorden, så att han eller hon inte skulle gå igen och besvära eller skada efterlevande. I nordisk folktro tänktes även mördade vars mördare ännu gick fria gå igen. Därför fann man till exempel tre pålar genom bålen och en genom kläderna på Bockstensmannen. Innan begravningen skulle liket tvättas och beredas, ofta av äldre kvinnor som hade detta som yrke. Vattnet man tvättat liket med måste hällas ut på en säker plats eftersom det ansågs kunna förorsaka sjukdom som epilepsi eller utslag. Liket kläddes i sina bästa kläder eller i svepning. I kistan kunde olika föremål läggas, till exempel blommor eller något som förknippades med den avlidna, men folktron förespråkade även att man satte vassa föremål i kistan för att motverka att de döda skulle gå igen.

Kristen jordfästning 

Den första svenska evangeliska jordfästningsordningen stadfästes i Olaus Petris handbok 1529. Den hade ur den medeltida ordningen endast behållits jordfästningen och likvigningen. Likvigningen där prästen välsignade den nyss avlidne, som efter reformationen kom att kallas utläsning, förbjöds i kyrkoordningen 1686, men övertogs i stället av lekmän. Den följdes därefter av likvakan, som förbjöds genom kyrkolagen 1686, då den ansåg ofta urarta till dans och lekar där öl och brännvin serverades. Den kom dock att leva kvar i seden att "sjunga ut lik". I äldre tid skottades ofta graven igen under psalmsången. Under 1600-talet blev likpredikningar vanliga, de ersattes senare av griftetal, vilket dock aldrig blev obligatoriskt. År 1686 bestämdes att de som kristligt levat skulle ärligen och på behörigt sätt still graven befordrade vara. Det fastställde även att jordfästningen skulle förrättas av präst i svenska kyrkan (senare fick vissa religiösa samfund rätt att själva begrava sina döda). Begravning fick endast ske på för ändamålet avsedd begravningsplats. Förlust av hederlig begravning blev ett straff. Man skilde mellan neslig begravning (för vissa grova brottslingar) och stilla begravning utan sång och klockringning och med förkortad ritual (för vissa brottslingar, odöpta barn och för dem som begått självmord). Kyrklig begravning var fram till 1926 obligatorisk för medlem i svenska kyrkan, då möjlighet öppnades för borgerlig begravning.

Begravningsriter 
 Kyrklig begravning
 Militärbegravning (Sverige)
 Statsbegravning
 Begravningsritual (olika religioner)
 Borgerlig begravning
 Eldbegängelse
 Jordbegravning
 Rymdbegravning
 Jazzbegravning

Se även 
 SKKF
 Krematorium
 Begravningslagen
 Askberedare
 Kremering
 Likbränningsanstalt
 Bränning på bål
 Incinerator

Referenser

Noter

Tryckta källor

Vidare läsning 
 Begravning¨av Jan-Olof Aggedal m.fl. (Årsboken Svenskt gudstjänstliv årgång 73. Skriftserie Tro & Tanke 1998:6.) Uppsala 1998, 
 
 
 

 
 

th:งานศพ
Utpressning (olika betydelser)

Utpressning kan syfta på:

 Utpressning – att tvinga någon till handling eller underlåtenhet genom att hota med till exempel våld eller skandalisering

Filmer
 Utpressning (film, 1929) – en brittisk drama-thriller från 1929 i regi av Alfred Hitchcock, originaltitel Blackmail
 Utpressning (film, 1939) – en amerikansk kriminalfilm från 1939 i regi av H. C. Potter, originaltitel Blackmail
 Utpressning (film, 1946) – en amerikansk thriller-film noir från 1946 med Humphrey Bogart i regi av Howard Hawks, originaltitel The Big Sleep
Salträd

Sal (Shorea robusta) är ett träd i släktet Shorea och familjen dipterokarpväxter. Arten beskrevs av Carl Friedrich von Gärtner.

Beskrivning 
Salträdet växer långsamt och kan bli 30 till 35 meter högt.

Utbredning 
Arten förekommer på den indiska halvön och norrut till sydöstra Tibet.

Användning 
Salträdet är bland de viktigaste skogsträden i Indien. Det har ett fast och varaktigt virke som använts till byggnadsvirke, särskilt på Gangesslätten och i Bengalen. Trädet ger även ett värdefullt harts.

Källor

Externa länkar 

Dipterokarpväxter
Sa Växtindex
Indiens flora
Kinas flora
Otto Günsche

Otto Günsche, född 24 september 1917 i Jena, död 2 oktober 2003 i Lohmar, var en tysk SS-Sturmbannführer och Adolf Hitlers personlige adjutant.

Biografi 
Günsche anslöt sig till Leibstandarte Adolf Hitler, Adolf Hitlers personliga livvakt, den 1 juli 1934. Från 1936 ingick han i Führerns eskortkommando. I samband med vapenstilleståndet i Compiègneskogen den 22 juni 1940 tjänstgjorde Günsche som vakt i den järnvägsvagn, i vilken den franska kapitulationen undertecknades.

Mellan den 1 januari 1941 och den 30 april 1942 var Günsche inskriven vid SS:s officersskola i Bad Tölz. Därefter förde han befäl över ett pansargrenadjärkompani inom "Leibstandarte Adolf Hitler" på östfronten. Günsche blev den 12 januari 1943 Hitlers personlige adjutant och var det till augusti 1943, då han åter inkallades till fronttjänst. Han blev ånyo Hitlers adjutant i februari 1944 och befordrades till Sturmbannführer i december samma år. År 1944 var Günsche närvarande vid attentatet mot Hitler; Günsche blev lindrigt sårad.

Strax efter klockan 15:30 den 30 april 1945 begick Adolf Hitler självmord tillsammans med sin nyblivna hustru Eva Braun. Hitler hade kort dessförinnan beordrat Günsche att kremera hans och Brauns kroppar efter döden. Tillsammans med Hitlers personlige betjänt Heinz Linge och Hitlers chaufför Erich Kempka ombesörjde Günsche brännandet av Hitlers och Brauns kvarlevor i Rikskansliets trädgård och lämnade tillsammans med ett antal andra personer bunkern dagen därpå. Günsche tillfångatogs i Berlin av Röda armén den 2 maj 1945. Därefter satt han internerad i en rad olika fängelser och arbetsläger i Sovjet och förhördes under flera år av den sovjetiska säkerhetstjänsten NKVD. Han dömdes till 25 års straffarbete 1950 men blev frigiven från Bautzenfängelset i maj 1956. Han var därefter bosatt i Lohmar i Nordrhein-Westfalen fram till sin död den 2 oktober 2003.

Utmärkelser 
 Såradmärket i silver
 Infanteristridsmärket
 Järnkorset av andra klassen
 Järnkorset av första klassen

Populärkultur 
 I filmen Undergången-Hitler och Tredje rikets fall från 2004 spelas Otto Günsche av den tyske skådespelaren Götz Otto.

Referenser

Noter

Tryckta källor 
 
 
 
 
 

 

Födda 1917
Avlidna 2003
Män
Personer från Jena
Nazister
Adolf Hitler
SS-Sturmbannführer
Mottagare av Såradmärket i silver
Deltagare i slaget om Berlin
Lohmar

Lohmar är en stad i den tyska delstaten Nordrhein-Westfalen, belägen cirka 20 kilometer öster om Köln och 15 kilometer nordost om Bonn. Staden har cirka  invånare, på en yta av  kvadratkilometer, och är en del av storstadsområdet Rheinschiene.

Vänorter
Lohmar har följande vänorter:
 Eppendorf, Tyskland, sedan 1990
 Frouard, Frankrike, sedan 1974
 Pompey, Frankrike, sedan 1974
 Vila Verde, Portugal, sedan 1986
 Żarów, Polen, sedan 2007

Källor 

Kommuner och städer i Rhein-Sieg-Kreis
Hunddagis

Hunddagis är ett daghem för hundar. Det tar hand om hunden medan matte och/eller husse arbetar, vanligtvis mot en avgift. Hundar som vistas på hunddagis måste oftast vara försäkrade och vaccinerade. Det är inte alls säkert att ett hunddagis kan ta emot alla typer av hundar.

Sverige 
År 2016 lokaliserades omkring 1 300 hunddagis och hundpensionat i hela landet. Våren 2018 var efterfrågan hög och många erbjöd köplats. En bidragande anledning till intresset för hunddagis kan vara att hundar inte får lämnas ensamma en hel dag. Svenska Kennelklubben anser att en vuxen hund inte bör lämnas utan tillsyn längre än fem timmar.

För att bedriva hunddagis, hundpensionat eller omplaceringshem för hundar krävs ofta tillstånd från länsstyrelsen. Lokalerna måste godkännas av länsstyrelsen och uppfylla bestämda krav. Enligt jordbruksverket ska den som driver hunddagis eller liknande ha utbildning eller kunskap om hundars beteende, djurskyddslagstiftningen, raser och smittspridning.

Referenser 

Dagis