Politikåret 2004



Händelser

Januari
1 januari – Irland övertar ordförandeskapet i EU:s ministerråd efter Italien.
3 januari – Sveriges regering planerar översyn av Sveriges grundlagar. Samordningsminister Pär Nuder aviserar förändringar i valsystemet, där fyraprocentspärren försvinner.
6 januari - I Sverige erkänner 25-åringen Mijailo Mijailović mordet på Anna Lindh 2003.

Februari
7 februari – Svenska kungaparet inleder ett tre dagars statsbesök till Brunei. Resan kritiseras på grund av sultanens sätt att styra Brunei.
29 februari - Rebeller intar Haitis huvudstad Port-au-Prince, president Jean-Bertrand Aristide flyr landet med hjälp av amerikanska soldater

Mars
1 mars – Finland sänker spritskatten med 44 % på starksprit för att stärka sin inhemska alkoholproduktion och stävla spritrallyt mellan Finland och Estland. Även ombord på färjorna sänks priserna.
8 mars – Iraks styrande råd godkänner en provisorisk författning, med val senast i januari 2005.
10 mars – Sveriges riksdag beslutar att stärka apanageet till svenska kungahuset. Sveriges socialdemokratiska arbetareparti, Vänsterpartiet, Miljöpartiet och Folkpartiet röstar ja, Moderaterna och Centerpartiet röstar nej, och KD avstår.
29 mars - Republiken Irland inför rökförbud i all offentlig miljö inomhus. Här inkluderas landets ca 30 000 pubar.
29 mars - Militäralliansen Nato utvidgas med sju nya medlemsländer -  Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Rumänien, Slovakien och Slovenien.

April
6 april – Rolandas Paksas avsätts som president i Litauen, av parlamentet för grova brott mot konstitutionen. I slutet av oktober föregående år anklagades han för kontakter med ryska maffian.
15 april - Ett nytt ROT-avdrag införs i Sverige.
27 april – Muammar al-Gaddafi anländer till EU-möte i Bryssel.

28 april – Sveriges statsminister Göran Persson möter USA:s president George W. Bush i Ovala rummet i Vita huset.

Maj
1 maj - Europeiska Unionen får tio nya medlemsstater: Estland, Lettland, Litauen, Polen, Tjeckien, Slovakien, Ungern, Slovenien, Malta och Cypern.
9 maj - Tjetjeniens president Achmat Kadyrov dödas av en bomb i Groznyj
12 maj - Sveriges riksdag beslutar med 245 röster mot 45 om rökförbud på restauranger, pubar och kaféer från 1 juni 2005.
17 maj – Massachussetts blir första delstat i USA att tillåta homosektenskap.
19 maj – Kondomer med lila pulver kastas på Tony Blair i Storbritanniens underhus. Gruppen Fäder för rättvisa tar på sig ansvaret, och är arga för att de menar att pappor inte har samma rättigheter som mammor.

Juni
1 juni - 
Iraks styrande råd upphör och Ghazi al-Yawer utses till statschef i Irak.
Nelson Mandela meddelar att han drar sig tillbaka från politiken.
Rökförbud införs på alla restauranger, barer och kaféer i Norge.
6 juni - 60-årsjubileum av Dagen D. För första gången får även Tyskland vara med vid Normandie.
28 juni - USA-alliansen överlämnar makten till den irakiska interimsregeringen, två dagar tidigare än först beräknat.
29 juni - EU:s stats- och regeringschefer utser Portugals premiärminister José Manuel Barroso till ny ordförande för Europeiska kommissionen.
30 juni - Gloria Macapagal-Arroyo svärs in som filippinsk president för en andra period.

Juli
1 juli - Saddam Hussein och hans elva närmaste män ställs inför en irakisk domstol.
6 juli – Miljöpartiet och Sveriges socialdemokratiska arbetareparti presenterar under Almedalsveckan sina planer på fördjupat samarbete för 5,5 miljarder SEK.

Augusti
30 augusti – Den borgerliga oppositionens partiledare i Sveriges riksdag träffas på Maud Olofssons gård i Högfors för att diskutera samarbetsformer och lägga grund till maktskifte i Sverige vid valet 2006.

September
7 september – Nästan 400 000 personer har vänt sig mot lagutskottet i Sveriges riksdag mot homoäktenskap.
11 september – Ett år efter Anna Lindh-mordet hedras Anna Lindh. Wanja Lundby-Wedin talar i Nyköping och på Stora torget i Malmö manifesteras det mot våld och rasism.

Oktober
21 oktober – Göran Persson bildar om svenska regeringen, med tre nya namn: skolminister Ibrahim Baylan, Sven-Erik Östberg med ansvar för kultur- och finansfrågor samt Jens Orback med ansvar för jämställdhet, storsta doch integration. Ibrahim Baylan blir därmed Sveriges första minister med icke-europeiskt ursprung.

November
1 november - Sveriges statsminister Göran Persson genomför en regeringsombildning, bland annat blir Pär Nuder ny finansminister
10 november – Colin Powell avgår som amerikansk utrikesminister.
11 november – Condoleezza Rice nomineras till ny amerikansk utrikesminister.

December
1 december - Moçambiques president Joachim Chissano avgår efter 18 år.
7 december
I Afghanistan inleder omvalde presidenten Hamid Karzai för sin nya mandatpreriod.
I Sverige lämnar Gudrun Schyman Vänsterpartiet och blir politisk vilde.
15 december - David Blunkett avgår från posten som inrikesminister i Storbritannien, Charles Clarke tar över.
27 december - Ukrainas transportminister hittas död i närheten av sitt hem.
23 december
Afghanistans president Hamid Karzai presenterar sin nya regering.
I Sverige visar DN/Temos undersökning av 9,6 % av väljarna som röstade på Sveriges socialdemokratiska arbetreparti, Moderaterna och Miljöpartiet. 3.3 % av de som röstade borgerligt har bytt. Moderata samlingspartiet är den stora vinnaren. Drygt 6 % av de som röstade socialdemokratiskt 2002 skulle 2004 ha röstat på Moderata samlingspartiet.

Val och folkomröstningar
4 januari – Micheil Saakasjvili vinner presidentvalet i Georgien med drygt 85 % av rösterna.
29 januari – Senator John Kerry vinner demokraternas primärval i New Hampshire, med 39 % av rösterna.
Februari – Schweiz röstar i folkomröstning för livstids fängelse utan nåd för psyksjuka brottslingarlivstids fängelse utan nåd för psyksjuka brottslingar, vilket strider mot Europakonventionen om mänskliga rättigheter. I Schweiz regering stöds lagen enbart av SVP.
3 mars – Senator John Kerry blir demokraternas presidentkandidat i USA då han vunnit nio av tio primärval, och då John Edward givit upp.
7 mars - Grekland, Ny demokrati vinner valet 
14 mars - Ryssland. Vladimir Putin omväljs som president.
8 april - Algeriet, Abdelaziz Bouteflika blir återvald till president.
14 april - ANC får nära 70 % vid parlamentsvalet i Syafrika.
25 april - Österrike, Heinz Fischer vinner presidentvalet.
Maj - Indien - Val till Lok Sabha, Indiens parlament, Kongresspartiet blir största parti och bildar regering.
13 juni - Europeiska unionen - Val till Europaparlamentet.
8 juli - Österrike - Heinz Fischer tillträder som president i Österrike.
2 oktober - Afghanistan går till presidentval. Interimspresident Hamid Karzai vinner.
31 oktober - Ukraina - första omgången av presidentvalet. Internationella observatörer noterar flera fall av fusk.
2 november - USA - George W. Bush blir återvald som president.
21 november - Ukraina - presidentval, Viktor Janukovytj utropas till segrare, men valfusk har förekommit och högsta domstolen underkänner resultatet.
13 december - RumänienTraian Băsescu vinner presidentvalet.
26 december - Ukraina - Viktor Jusjtjenko vinner presidentvalet.

Organisationshändelser
20 februari - Lars Ohly väljs, med röstsiffrorna 195-30 mot Alice Åström, till ny ledare för Vänsterpartiet efter Gudrun Schyman.
3 april – Göran Hägglund tillträder som ny ledare för KD efter Alf Svensson.
10 april - Tove Fraurud väljs till förbundsordförande i Ung Vänster.
27 augusti – Lars Stjernkvist meddelar att han då efterträdare blivit vald tänker avgå som partisekreterare för Sveriges socialdemokratiska arbetareparti.

Avlidna
16 januari – Kalevi Sorsa, finsk politiker (73 år).
13 februari – Zelimchan Jandarbijev, Tjetjeniens president 1996–1997.
16 februari – Jens Evensen, norsk havsrättsminister.
17 februari – José López Portillo, Mexikos president 1976–1982.
26 februari – Boris Trajkovski, Makedoniens president 1999–2004.
6 mars – Rune Carlstein, svensk tidigare riksdagsledamot.
22 mars – Schejk Ahmad Yassin, grundare av Hamas.
17 april – Abd al-Aziz ar-Rantissi, en av Hamas ledare.
9 maj – Achmat Kadyrov, Tjetjeniens president 2003–2004.
17 maj – Izz ad-Din Salim, ordföranden i det Iraks styrande råd.
5 juni – Ronald Reagan, USA:s president 1981–1989.
16 juni – Thanom Kittikachorn, thailändsk militär, premiärminister 1963-1973.
17 juni – Jacek Kuron, polsk historiker, publicist och politiker
21 juni – Leonel Brizola, brasiliansk politiker, ledare för Demokratiska arbetarpartiet.
6 juli – Thomas Klestil, Österrikes förbundspresident 1992–2004.
26 juli – Carl Lidbom, svensk ambassadör.
11 november – Yassir Arafat, Palestinska myndighetens president 1996–2004.

Källor

Fotnoter

Externa länkar