kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Teateråret 1927



Årets uppsättningar

Mars
6 mars – Walter Serners pjäs Posada oder der grosse Coup im Hotel Ritz har urpremiär vid Neuen Theater am Zoo i Berlin.

September
20 september - Herbert Grevenius pjäs Sonja uruppfördes på Dramaten i Stockholm, den kom att filmas 1943 med regi av Hampe Faustman se Sonja

Oktober
26 oktober - Per Lindberg regidebuterar på Dramaten med Pär Lagerkvists pjäs Tunneln

Okänt datum
August Strindbergs pjäs Himmelrikets nycklar eller Sankte Per vandrar på Jorden har urpremiär på Schauspielbuhne i Bad Godesberg .
Franz Arnold och Ernst Bachs pjäs Revyprimadonnan (Die vertagte Nacht) från 1923 har svensk premiär på Folkteatern i Stockholm
Ben Travers pjäs Thark har urpremiär på Aldwych Theatre i London, den kom att filmas 1933 med regi av Sigurd Wallén se En natt på Smygeholm
Ralph Benatzkys operett Adjö, Mimi (Adieu, Mimi!) från 1926 har svensk premiär på Vasateatern i Stockholm
Margaret Mayo och Aubrey M. Kennedys pjäs Seeing Things/Scared Cats (Skrämda kattor) har svensk premiär på Djurgårdsteatern i Stockholm
Walter Hasenclevers pjäs En bättre herre från 1926 översätts och regisseras av Gösta Cederlund på Helsingborgs stadsteater med scenografi av Einar Hjort

Födda 
17 oktober – Axel Düberg, svensk skådespelare.

Avlidna 
27 februari – Roi Cooper Megrue, 44, amerikansk dramatiker.

Referenser

Externa länkar
Augusta Lindberg

Augusta Wilhelmina Lindberg, född Blomstedt den 17 mars 1866 i Adolf Fredriks församling i Stockholm, död den 3 december 1943 i Stockholm, var en svensk skådespelare.

Biografi 
Augusta Blomstedt blev elev vid Kungliga teatrarnas elevskola 1880. Hon var därefter engagerad vid August Lindbergs sällskap 1882–1884 och 1888–1890, vid Stora teatern i Göteborg 1890–1893, Svenska Teatern i Helsingfors 1893–1894, åter vid August Lindbergs sällskap 1894–1896 och vid Dramaten från 1898.

Bland hennes roller märks Sigrid den fagra i Bröllopet på Ulvåsa, Ofelia i Hamlet, Rose i Paternoster, Emily i Kära släkten, Agnes i Brand, Svanhild i Kärlekens komedi, Henriette i Brott och brott, Cyprienne i Vi skiljas och Elisabeth i Maria Stuart. Hon filmdebuterade 1919 i Victor Sjöströms Hans nåds testamente.

Augusta Lindberg är begravd på Norra begravningsplatsen utanför Stockholm.

Familj 
Lindberg gifte sig 1885 med skådespelaren August Lindberg, vars teatersällskap hon tillhörde, och blev mor till Per Lindberg, Stina Bergman och Greta Lindberg, som var gift först med Tor Bonnier, sedan med Sixten Strömbom.

Filmografi

Teater

Roller (ej komplett)

Galleri

Källor

Vidare läsning

Externa länkar 

Svenska scenskådespelare
Svenska stumfilmsskådespelare
Svenska skådespelare under 1800-talet
Svenska skådespelare under 1900-talet
Skådespelare från Stockholm
Gravsatta på Norra begravningsplatsen i Stockholm
Födda 1866
Avlidna 1943
Kvinnor
Giftsnokar

Giftsnokar (Elapidae) kallas den 200 arter stora familjen som är farligast av alla ormar, detta eftersom nästan alla arter har nervgift. Till de mest kända giftsnokarna hör kobraarterna, mamborna, korallormarna och taipanerna. 

Giftsnokar finner man i världsdelars varma områden, dock med undantag för Europa. Det årliga antalet dödsfall orsakade av giftsnoksbett är högst i utvecklingsländer, eftersom den medicinska behandlingen inte är omfattande. Giftet hos denna ormgrupp är generellt mycket skadligt för människor: en dos på 80 mg ormgift kan vara dödligt. 

Kännetecknande för giftsnokar (dock med undantag för den så kallade dödsormen) är att de är slanka, har smala plåtförsedda huvuden och ofta är nattaktiva.
Per Andrén

Per Johan Åke Andrén, född 5 september 1961 i Solna församling, är en svensk barnskådespelare, som gjorde Karl-Bertil Jonssons röst, och numera är verksam som reklamman. Han är brorson till zoologen Anders Bjärvall.

Per Andrén gav röst åt huvudpersonen i den tecknade filmen Sagan om Karl-Bertil Jonssons julafton från 1975 och som sedan dess visats varje julafton på SVT. Han var 13 år när han gjorde sin insats. Han fick rollen för att hans faster arbetade på Sveriges Radio som producent av barnprogrammet Klotet tillsammans med Tage Danielsson.

Han startade 1995 AAD, Andrén Art Direction efter att då fått Sveriges Reklamförbunds uppdrag att göra Guldäggsboken.

Referenser

Externa länkar 

Per Andrén på Svensk Filmdatabas

Svenska röstskådespelare
Svenska barnskådespelare
Svenska entreprenörer
Personer från Solna
Män
Födda 1961
Levande personer
Maria Schildknecht

Maria Schildknecht, även Maria Schildknecht-Wahlgren, född 31 mars 1881 i Stockholm, död 19 februari 1977 i Göteborg, var en svensk skådespelare.

Biografi
Schildknecht studerade vid Dramatens elevskola 1898–1899. Hon var därefter anställd hos Ottilia Littmarck 1899–1900 och vid Oskar Textorius´ och Gustav Adolf Gardts lyrisk-dramatiska turné 1900–1901. Schildknecht fortsatte därefter sina studier dels under ledning av Karl Nygren dels August Lindberg och Betty Hennings och debuterade därefter på Dramaten 1905, där hon var verksam som uppläsare och deltog i kortare turnéer. Under 1908–1909 var hon engagerad vid Intima teatern, som drevs av August Falck, och spelade bland annat i August Strindbergs Påsk. 

Under sin tid på Dramaten 1910–1936 etablerade hon sig som en ledande karaktärsskådespelare. Bland rollerna i Strindbergs pjäser kan nämnas Kristina i  Mäster Olof 1910, Tekla i Fordringsägare 1915, Abel i Kamraterna 1916, titelrollen i Fröken Julie 1917, Alice i Dödsdansen och lagmanskan i Advent 1926. Andra berömda kvinnoporträtt är Rebecka i Rosmersholm 1914 och titelrollen i Hedda Gabler, båda av Ibsen, liksom rollen som Iokaste i Konung Oidipus 1919, Klytaimestra i Agamemnon 1919 och som amman i Medea 1936. Schildknecht hade en modern osentimental, närmast frän, framtoning i sitt skådespeleri. Hon avskedades från Dramaten av dess chef Olof Molander tillsammans med maken Helge Wahlgren på julafton 1935.

Schildknecht flyttade därefter till Stadsteatern i Göteborg, där hon sammanlagt spelade 62 roller fram till avskedet 1957. 

Hon var även verksam som pedagog och präglade Dramatens utbildning åren 1916–1936. I Göteborg grundade hon Maria Schildknechts elevskola 1941 och ledde den i sex år, varefter den bytte namn till Göteborgs Stadsteaters elevskola då den sammanfördes med stadsteatern.

Maria Schildknecht medverkade endast i en film, Flickornas Alfred 1935.

Schildknecht mottog Göteborgs stads förtjänsttecken den 4 juni 1948 med följande motivering: "Teaterchefen Hammaren har haft många goda medhjälpare. I Maria Schildknecht hyllar vi en av de främsta. Otaliga högtidsstunder har hon berett oss med de skiftande roller hon kreerat på de tiljor som föreställer världen. Många av den senare generationen bland Thalias trogna tjänare har genom hennes fostrande gärning fått sin start på skådespelarbanan. Vi tackar Er, Maria Schildknecht, och överlämnar även till Er stadens egen utmärkelse."
 
Hon gifte sig 1918 med regissören och skådespelaren Helge Wahlgren och var gift med honom fram till hans död 1958. Makarna är begravda på Södra kyrkogården i Kalmar.

Filmografi

Bibliografi

Teater

Roller (ej komplett)

Källor

Noter

Vidare läsning

Externa länkar

 

Svenska scenskådespelare
Mottagare av Litteris et Artibus
Svenska skådespelare under 1900-talet
Skådespelare från Stockholm
Gravsatta på Södra kyrkogården i Kalmar
Födda 1881
Avlidna 1977
Kvinnor
Gocken Jobs

Hanna Ingrid Elisabet (Gocken) Jobs, född 7 september 1914 i Stora Kopparbergs socken, död 26 december 1995 i Västanvik i Leksands socken,  var en svensk keramiker och textilkonstnär. Hon var dotter till Anders Jobs och Elisabet Wisén-Jobs samt syster till Lisskulla Jobs, Lisbet Jobs, Peer Jobs, Gitt Hidle, Kerstin Jobs och Mait Jobs.

Biografi 
Efter skolgång vid Franska skolan i Stockholm studerade Gocken Jobs vid Tekniska skolan 1931–1935 innan hon började i systern Lisbet Jobs keramiska verkstad grundad 1931. Systrarna kom att följas åt i hela sin konstnärliga gärning. Namnet Jobs har för många blivit synonymt med systrarnas rikt blommande mönster. Inspirationen kom bland annat från modern Elisabet Wisén-Jobs som broderade blommor och buketter med silke och ull direkt på linne.

Under andra världskriget var tillgången på glasyr begränsad och det keramiska arbetet bedrevs mer sporadiskt. På initiativ av Astrid Sampe, chef för NK:s textilkammare, började systrarna överföra sina blomstermotiv från keramik till tyg. Mönstren för textil trycktes av NK:s textilkammare men också av brodern Peer Jobs (1913–1989) som först skurit i linoleum efter systrarnas förlagor och sedan startat Jobs Handtryck i Västanvik i Leksand.

Gocken Jobs visade sin keramik i flera utställningar tillsammans med systern Lisbet, men det stora genombrottet som textil formgivare kom 1945 med NK-utställningen "När skönheten kom till byn" som visade både keramik och textilt tryck.

Totalt ritade Gocken Jobs cirka 45 mönster för textil metervara. Därtill kommer ett antal mönster för tavlor schaletter, dukar, näsdukar, bonader och tabletter. 
Hon har skapat en rad stort upplagda växtmönster som Trollsländan (1945) och Ros och lilja (1946) båda för NK:s textilkammare samt Stugrabatt (1951), Sommar (1964), Granatäpple (1961) och Rabarber (1968). Hon ritade också noggrant studerade blommor för tabletter och löpare, som till exempel Primavera (1950), Rosmarin (1957) och Rönnbär (1989) eller olika naturtrogna bär som Blåbär (1947) och Smultronblom (1947). Det figurrika mönstret Midsommar (1945) har hämtat sin inspiration från Leksand i Dalarna, där Gocken Jobs var bosatt större delen av sitt liv.

Gocken Jobs konstnärliga kvarlåtenskap finns sedan 2009 i Nationalmuseums arkiv och hon finns representerad vid Röhsska museet. Familjeföretaget Gocken Jobs AB hanterar mönsterrättigheterna.

Källor

Noter

Vidare läsning 
 

Representerade vid Nationalmuseum
Svenska keramiker
Svenska textilkonstnärer under 1900-talet
Födda 1914
Avlidna 1995
Kvinnor
Representerade vid Röhsska museet
Svenska konsthantverkare under 1900-talet
Carin Cederström

Carin Elisabet Cederström, född 25 juli 1925 i Oscars församling i Stockholm, är en svensk skådespelare.

Cederström arbetade i flera uppsättningar med Ingmar Bergman vid Radioteatern. Gift 1948 med flygkaptenen Sven Forsberg.

Filmografi

Teater

Roller

Källor 

Svenska skådespelare under 1900-talet
Kvinnor
Födda 1925
Levande personer
Skådespelare från Stockholm
Tropical Heat

Tropical Heat är en kanadensisk TV-serie från 1991-1993. Nick Slaughter startar en privatdetektivbyrå på den fiktiva turistorten Key Mariah i Florida sedan han fått sparken från sitt gamla jobb som polis. Han träffar det lokala reseombudet Sylvie Girard och det omaka paret slår sig ihop och löser fall tillsammans.

Rollista i urval 
 Rob Stewart – Nick Slaughter
 Carolyn Dunn – Sylvie Girard
 John David Bland – Ian Stewart (1991–1992)
 Ian Tracey – Spider Garvin (1992–1993)
 Eugene Clark - Ollie Porter  (1991–1992)
 Pedro Armendáriz Jr. – Lt. Carillo (1991–1992)
 Ari Sorko-Ram - Sgt. Gregory (1992–1993)
 Allen Nashman - Rollie (1992–1993)
 Graeme Campbell - Rupert

Externa länkar 

Kanadensiska TV-serier från 1990-talet
TV-seriestarter 1991
TV-serieavslutningar 1993
Engelskspråkiga TV-serier
TV-program i CBS
Hariette Garellick

Hariette Garellick, född 1 juli 1927 i Göteborg, är en svensk skådespelare.

Biografi
Garellick debuterade 1946 i Ingmar Bergmans Kris och kom att medverka i totalt sju filmer till och med år 1957. 1947-1948 var hon premiärelev vid Norrköping-Linköping stadsteater och var senare verksam vid olika teatrar. Hon har medverkat i över 60 olika uppsättningar på flera olika teaterscenener, däribland Stockholms Stadsteater och Malmö Stadsteater.

Garellick och flyttade i början på 60-talet till Los Angeles i USA, där hon gifte sig med läkaren Sheldon Deutsch och bildade familj. Hon övergav där skådespelarkarriären och började i stället att måla.

Filmografi

Teater

Roller

Bilder

Källor

Fotnoter

Externa länkar 
Officiell webbplats

Födda 1927
Svenska skådespelare under 1900-talet
Svenska målare under 1900-talet
Kvinnor
Levande personer
Skådespelare från Göteborg
Konstnärer från Göteborg
Svenskar utflyttade till USA
Space Precinct

Space Precinct är en brittisk TV-serie, ursprungligen sänd i BBC One under perioden 3 oktober 1994-13 mars 1995.

Serien är en deckarserie i science fictionmiljö.

Rollista (urval)
 Lieutenant Patrick Brogan - Ted Shackelford
 Officer Jack Haldane - Rob Youngblood
 Sally Brogan - Nancy Paul
 Officer Jane Castle - Simone Bendix

Brittiska science fiction-TV-serier
TV-seriestarter 1994
TV-serieavslutningar 1995
Brittiska TV-serier från 1990-talet
Nils Hultgren

Nils Edvin Theodor Hultgren, född 5 juli 1902 i Stockholm, död 7 oktober 1952 i Storkyrkoförsamlingen, Stockholm, var en svensk skådespelare.

Hultgren scendebuterade 1920. Mellan 1934 och 1952 medverkade han i elva uppsättningar vid Dramaten. Hultgren är begravd på Skogskyrkogården i Stockholm.

Filmografi i urval 

1932 – Jag gifta mig – aldrig
1937 – Konflikt
1937 – Snövit och de sju dvärgarna (röst i originaldubb)
1938 – Kamrater i vapenrocken

1939 – I dag börjar livet
1940 – Vi tre
1944 – Prins Gustaf
1944 – Hets
1944 – Den osynliga muren 
1944 – Hemsöborna
1944 – Gröna hissen
1945 – 13 stolar
1946 – Det regnar på vår kärlek 
1946 – Hotell Kåkbrinken
1946 – Kärlek och störtlopp
1946 – Johansson och Vestman
1946 – Kris
1947 – Här kommer vi

1948 – Lars Hård
1948 – Marknadsafton
1949 – Bohus Bataljon  
1949 – Lång-Lasse i Delsbo
1949 – Människors rike
1949 – Bara en mor 
1949 – Hin och smålänningen
1949 – Gatan

1951 – Biffen och Bananen
1952 – Ubåt 39

1953 – Sommaren med Monika

Teater

Roller
{| class=wikitable
! År !! Roll !! Produktion !! Regi !! Teater
|-
| 1930 || Gustaf Ålin || En herrgårdssägen <small> Selma Lagerlöf || Einar Fröberg || Mindre teatern
|-
| rowspan=3 | 1932 || Gilly, inbrottstjuv || Tjuvar och hedersmän <small> Winchell Smith || Oscar Lund || Folkteatern 
|-
| Nils Kall, läkare || Onsdagsflickan <small> Paul Sarauw || Albert Ranft || Folkteatern
|-
| Zehngraf || Pengar på banken <small> Beda och Klemens || Erik Berglund || Folkteatern
|-
| 1934 || Tinker || En hederlig man <small> Sigfrid Siwertz || Alf Sjöberg || Dramaten 
|-
| rowspan=2 | 1950 ||Tredje mannenBonden||Brand <small> Henrik Ibsen||Alf Sjöberg || Dramaten
|-
| Mannen med skosnörena||Tokiga grevinnan <small> Jean Giraudoux||Olof Molander || Dramaten
|}

Radioteater
Roller

 Källor 
 Hultgren, Nils Edvin Teodor på SvenskaGravar.se''

Fotnoter

Externa länkar
 

Svenska skådespelare under 1900-talet
Skådespelare från Stockholm
Gravsatta på Skogskyrkogården i Stockholm
Födda 1902
Avlidna 1952
Män
Giganotosaurus

Giganotosaurus ("gigantisk sydlig ödla") var ett släkte köttätande dinosaurier tillhörande ordningen theropoder. De levde i Sydamerika under sen Krita, för 110–90 miljoner år sedan. Giganotosaurus var den tredje största rovdinosaurien som funnits, efter Spinosaurus som den största och Tyrannosaurus som den näst största.

Beskrivning 
Giganotosaurus tillhörde familjen Carcharodontosauridae inom överfamiljen Allosauroidea vilket även inkluderar bland annat Allosaurus, Metriacanthosaurus, Neoventor, Mapusaurus och Carcharodontosaurus. Inget fullständigt skelett har hittats av Giganotosaurus men paleontologer beräknar att dinosaurien var drygt 12–13 m lång och vägde åtminstone 7–8 ton, vilket är 1–2 ton mindre än Tyrannosaurus. 

Giganotosaurus var liksom alla andra theropoder en tvåbent tågångare. Enbart skallen var ca 1,6 meter lång med en mun full av ca 20 cm långa tänder. De mycket kraftiga bakbenen hade tre tår beväpnade med väldiga klor Giganotosaurus "armar" hade tre kloförsedda fingar. Fossila fotspår visar att Giganotosaurus liksom många andra allosauroider var flockdjur och mycket tyder på att man angrep även gigantiska växtätande titanosaurider som levde i samma område. Därmed har de forskare som alltid ansett att även de största köttätande dinosaurierna var aktiva jägare och inte asätare fått starkare bevis för detta. Alla hittills gjorda fynd talar för att Giganotosaurus, liksom nästan alla andra kända dinosaurier lade ägg.

Giganotosaurus och de andra allosauroider tillhörde underordningen carnosaurier (jämför coelurosaurier) och anses därmed inte vara lika nära släkt med fåglarna som Tyrannosaurus och de andra tyrannosauriderna som var coelurosaurier, vilket är den andra stora gruppen theropoder. Trots det delar även Giganotosaurus och de andra allosauridernas skelett många drag med dagens fåglar.

Se även 
Dinosaurier
Theropoder
Allosaurider
Carcharodontosaurus
Mapusaurus
Tyrannotitan
Spinosaurus
De största dinosaurierna

Referenser 

Carnosaurier
Carnosauria
Dinosaurier från kritaperioden
Dinosaurier från Sydamerika
Erik Liebel

Erik Liebel, född 27 september 1919 i Stenbrohult, Kronobergs län, död 9 januari 1987 i Stockholm, var en svensk skådespelare.

Filmografi

Teater

Roller (ej komplett)

Referenser

Noter

Webbkällor

Svenska skådespelare under 1900-talet
Personer från Stenbrohults socken
Födda 1919
Avlidna 1987
Män
Aino Schärlund-Gille

Aino Linnéa Schärlund-Gille, född 13 mars 1914, död 10 januari 1932 i Ulriksdal, Solna församling, var en svensk barnskådespelare.

Aino Gille är begravd på Sollentuna kyrkogård. Hon var dotter till skådespelaren Hjördis Gille och skådespelaren Knut Schärlund.

Filmografi

Referenser

Externa länkar 
 
 

Svenska barnskådespelare
Kvinnor
Födda 1914
Avlidna 1932
Celsius (släkt)

Celsius är en svensk släkt, där en gren adlats med namnet von Celse. Såväl ofrälse som adliga grenar är utslocknade.

Historia
Släkten härstammar från kyrkoherden i Ovanåker i Hälsingland, Nicolaus Magni Travillagæus, senare Alphtaneus (1577–1658), vars son matematikern och astronomen Magnus Nicolai Celsius, som först kallade sig Metagrius, tog namnet Celsius efter en latinisering av namnet på prästgården Högen, som var hans barndomshem.

Magnus Nicolai Celsius mor hette Sigrid Unonia och var från Gävle, och hennes bror Olaus Unonius var professor vid Uppsala universitet. Magnus Nicolai Celsius gifte sig med Sara Figrelia som var syster till Emund Gripenhielm och fick med henne sönerna  Nils Celsius, Johan Celsius och Olof Celsius den äldre samt två dötrar. Nils Celsius var far till släktens mest kände medlem, astronomen 
Anders Celsius, som gett namn till Celsiusskalan för temperaturmätning.

Olof Celsius den äldres barn adlades 1756 med namnet von Celse och introducerades på Riddarhuset på nummer 2041. Sonen Olof Celsius den yngre, som var professor, biskop och medlem av Svenska akademien använde dock aldrig adelsnamnet.  Med en son till denne, överstelöjtnanten Olof von Celse (1756–1838), som var ogift, utslocknade den adliga grenen.

Magnus Nicolai Celsius dotter Caatharina var gift med kyrkoherden Olaus Magni Beronius och mor till ärkebiskopen Magnus Beronius (1692–1775), vars barn adlades med namnet Björnstjerna. Denna ätt fortlever. Också ätten Wrangel von Brehmer, som härstammar från en dotter till Johan Celsius, fortlever.

Personer ur släkten

Alfabetiskt ordnade 
 Anders Celsius (1701–1744), astronom och fysiker, upphovsmannen till celsiusskalan
 Johan Celsius (1660–1710), jurist, dramatiker
 Magnus Nicolai Celsius (1621–1679), runtolkare, astronom och matematiker
 Magnus von Celse (1709–1784), historiker och bibliotekarie
 Nils Celsius (1658–1724), astronom
 Olof Celsius den äldre (1670–1756), språkforskare, naturvetenskapsman
 Olof Celsius den yngre (1716–1794), politiker och litteraturhistoriker

Släkttavla
 Magnus Nicolai Celsius (1621–1679), hälsingerunornas uttolkare, naturvetenskapsman och matematiker
 Nils Celsius (1658–1724), astronom
 Anders Celsius (1701–1744), astronom och fysiker
 Johan Celsius (1660–1710), jurist och dramatiker
 Olof Celsius den äldre (1670–1756), språkforskare och naturvetenskapsman
 Magnus von Celse (1709–1784), historiker och bibliotekarie
 Olof Celsius den yngre (1716–1794), präst, ämbetsman, historiker och politiker

Källor
 
 Von Celse nr 2041 på Adelsvapen-wiki. Återger text från Gustaf Elgenstierna: Den intrducerade svenska adelns ättartavlor (1925–1936).
 Wrangel von Brehmer nr 268 på Adelsvapen-wiki.  Återger text från Gustaf Elgenstierna: Den intrducerade svenska adelns ättartavlor (1925–1936).

Svenska adelsätter
Svenska släkter
Livius (släkt)

Livius var namnet på en inflytelserik familj i det romerska riket. Den kvinnliga formen av namnet är Livia. Familjen var plebejiskt ursprung, men växte i inflytande under mitten och senrepubliken. 
Familjen hade 8 konsulskap, 2 censorämbeten, 3 triumfer, liksom diktatorsämbete och Magister equitum.

Personer med namnet Livius
* Titus Livius (59 f.Kr–17 e.Kr.), romersk historieskrivare
 Livius Andronicus (aktiv 272 f.Kr.), romersk skald av grekiskt ursprung
 Marcus Livius Drusus (tribun) (aktiv 81 f.Kr.), romersk politiker

Se även
 Livia (olika betydelser)

Romerska namn
Livii
Dodge Aspen

Dodge Aspen är en bakhjulsdriven personbil från Dodge. Den tillverkades från 1976 till 1980 och efterträdde Dodge Dart. Den fanns att köpa med såväl rak sexcylindrig motor på 225 kubiktum som V8-motorer på 318 och 360 kubiktum. Bilen har en systermodell som heter Plymouth Volare.

Den lanserades som en två dörrars coupé och en fyra dörrars sedan. Dessutom fanns en specialtillverkad stationsvagns-version som dock såldes sparsamt.

Aspen
Bakhjulsdrivna fordon
Daemon

Daemon [demå'n], den svenska termen är demon, är datateknisk term för ett speciellt slags program som arbetar i bakgrunden istället för under direkt kontroll av en användare. Daemoner startas vanligtvis under uppstarten av ett operativsystem och har bland sina funktioner att hantera anrop via nätverket (exempelvis httpd) styra och konfigurera hårdvara (devfsd), och starta program vid i förhand angivna tider (cron).

Eftersom daemoner arbetar i bakgrunden kommunicerar de inte direkt med användarens bildskärm. Istället använder daemoner sig av loggfiler och e-post för att rapportera feltillstånd eller annan information. Ibland finns det ett separat program som kan kommunicera med en daemon och fungera som dess användargränssnitt. Enkla funktioner, såsom uppmaning att stoppa, starta om eller ta ibruk en ny konfigurationsfil, sköts med så kallade signaler.

Termen används oftast då man pratar om Unix och Unix-liknande system, som GNU/Linux och FreeBSD. Ofta har daemoner i dessa operativsystem namn som slutar på 'd'. Till exempel heter daemonen som sköter systemloggen syslogd. Motsvarande begrepp i Microsoft Windows kallas 'Windows Service'; i MS-DOS kallades bakgrundsprogram TSR.

Terminologi

Termen myntades av programmerarna i MIT:s Project MAC, efter Maxwells demon  (engelska: Maxwell's Demon). Unixsystem har ärvt terminologin. I den grekiska mytologin är demoner gudomliga varelser av lägre rang som bland annat utförde ärenden som de viktigare gudarna ville slippa själva, på samma sätt som daemoner sköter automatiskt uppgifter som användaren inte vill distraheras av. BSD och några av dess derivat har adopterat en demon som sin maskot, även om demonen ifråga är en gullig avbildning av en kristen demon, alltså en djävul.

En alternativ förklaring för namnet är att det står för "disk and execution monitor" ("disk- och exekveringsövervakare"), men detta är en backronym.

Se även 
 Server
 DAEMON Tools

Referenser 

Datateknik
Unix