Binomial nomenklatur

Binomial nomenklatur är det formella system inom systematiken som används för att ge vetenskapliga namn åt levande organismer inom botanik och zoologi. Systemet utvecklades och gjordes känt av Carl von Linné men hade tidigare skapats av Gaspard Bauhin. Regelverket för namngivning av djur och växter sköts idag av International Code of Zoological Nomenclature (ICZN) och International Code of Nomenclature for algae, fungi, and plants (ICN). Även för bakterier används samma system för namngivning.

Beskrivning
Grunden inom denna nomenklatur är att varje artnamn består av två delar, släktnamn och artepitet (stundom oegentligt kallat artnamn). Dessa båda namn skapas utifrån en vetenskaplig form av latin, eller utifrån latiniserade ord från andra språk, exempelvis grekiska. Det är också vanligt att artepitetet är ett latiniserat personnamn för att hedra en person. Släktnamnet tillsammans med artepitetet utgör artens vetenskapliga namn, ibland felaktigt kallat för latinskt namn. Inom den binomiala nomenklaturen har alla taxon även ett auktorsnamn, vilket är efternamnet, eller en specifik beteckning, för den person som har beskrivit och gett taxonet dess namn. Exempelvis anges Carl von Linné inom botaniken alltid enbart som L., medan Jean-Baptiste de Lamarck förkortas Lam.

Detta binära namngivningssystem påverkar sedan hur hela taxonomin kring djur och växter regleras. Inom zoologin beskrivs exempelvis underarter med ett tredje namn (kallat den trinomiala systemet) som läggs till släkt- och artepitet, det vill säga ett underartsepitet. Regelverket stipulerar också hur andra taxonomiska nivåer, som familj och ordning ska namnges.

Detta system för vetenskaplig namngivning används inom biologin generellt om levande organismer. Detta inkluderar botanikens växter, zoologins djur samt mikrobiologins bakterier och svampar.

Indelningen i djur- och växtfamiljer skapades efter Linnés tid. Namn på familjer – och högre indelningar – skrivs inte i kursiv stil, till skillnad mot det vetenskapliga artnamnet.

Exempel

Inom botanik 
Quercus robur L., är det vetenskapliga namnet för skogsek. Släktnamnet är Quercus (ekar), och artepitetet är robur som syftar till att den är robust, hård. Auktorsnamnet är i detta fallet L. det vill säga Carl von Linné, som har klassificerat just denna art.

Inom zoologi 
Turdus pilaris, Linné 1758, är det vetenskapliga namnet för björktrast. Släktnamnet är Turdus vilket är ett släkte inom familjen trastfåglar (Turdidae). Både turdus och pilaris är latinska ord för "trast". Auktorsnamnet beättar att Carl von Linné var den som först beskrev arten taxonomiskt, och att han gjorde det 1758.

Några huvudregler 
 Det kompletta binomiala namnet skall vara unikt, det får inte förekomma någon annan art med samma namn.
 Släktnamnet skrivs alltid med begynnande versal (stor bokstav).
 Det individuella artepitetet skrivs alltid med begynnande gemen (liten bokstav).
 Artens hela namn, det vill säga släktnamn tillsammans med artepitet (och ev. underartsbenämning), skrivs med kursiv stil. (Taxon av högre rang än släkte – såsom familj, ordning och klass – skrivs aldrig kursivt. Undantaget är virus, där även namn på taxa av högre rang kursiveras.)
 Om sammanhanget tillåter det kan släktnamnet förkortas till sin begynnelsebokstav eller de två första begynnelsebokstäverna.
 Inom zoologi uppger man ofta årtal för när taxonet första gången beskrevs, och därmed fick sitt namn.
 Inom botaniken uppger man vanligtvis inte årtal för när taxonet första gången beskrevs.
 Det äldsta publicerade namnet är i princip det giltiga.

Se även 
 Lista över auktorer inom djurtaxonomin
 Lista över auktorer inom fisktaxonomin
 Lista över auktorer inom fågeltaxonomin
 Lista över auktorsförkortningar inom växttaxonomin

Referenser

Systematik