Funktionsrätt Sverige

Funktionsrätt Sverige är en paraplyorganisation för organisationer som samlar människor med funktionsnedsättning och deras anhöriga. Funktionsrätt Sverige har 52 medlemsorganisationer med drygt  medlemmar. Funktionsrätt Sverige är en intressepolitisk organisation som driver sakpolitik ur ett funktionasrättsperspektiv men är religiöst och partipolitiskt obunden. Som intresseorganisation är förbundets medlemsorganisationernas enade röst gentemot regering, riksdag, regioner och kommuner. 

Funktionsrätt Sverige hette tidigare Handikappförbundens samarbetsorgan, förkortat HSO. 

Funktionsrättrörelsen är en av de stora folkrörelserna i Sverige. Det finns en rad stora och små organisationer som företräder människor med olika funktionsnedsättningar. Förbunden bedriver en omfattande verksamhet med målsättningen att samla och förbättra situationen för sina medlemmar med utgångspunkt i FNKonventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning

Alla medlemsförbund i Funktionsrätt Sverige företräder sina egna medlemmar och deras särskilda intressen. De flesta av Sveriges funktionsrättorganisationer har valt att samarbeta kring vissa gemensamma frågor genom Funktionsrätt Sverige. Det kan gälla rätten till likvärdig hälso- och sjukvård, till utbildning och arbete eller att slippa utsättas för diskriminering på grund av funktionsnedsättning.

Organisation
Funktionsrätt Sverige består av 52 medlemsförbund. Det finns också fristående samarbetsorgan i län och kommuner som har kontakt och utbyute med Funktionsrätt Sverige, utan att vara regelrätta distrikt.
För att vara medlem i paraplyorganisationen krävs att ansökande organisation är ett rikstäckande funktionsrättförbund, samarbetsorgan för mindre funktionsrättsgrupper eller en ungdomsorganisation. Hälften av ledamöterna i en ansökande organisation ska ha en funktionsnedsättning eller närstående med funktionsnedsättning.

Högsta beslutande organ för Funktionsrätt Sverige är kongressen som hålls i mitten av maj vartannat år. Kongressen beslutar om nya medlemmar med 2/3 majoritet. Övriga beslut fattas med enkel majoritet där varje medlemsorganisation har en röst oavsett storleken på organisationen.
Mellan kongressen är årsmöte och Ordförandemöten högsta beslutande organ. Ordförandemöten sker några gånger om året. Funktionsrätt Sveriges styrelse är dess verkställande och beredande organ. Den ansvarar för förvaltning och ekonomi. Högste tjänsteperson är kanslichef Devrim Mavi.

Medlemsorganisationer

Afasiförbundet i Sverige, se afasi
Astma- och Allergiförbundet, se astma och allergi
Autism- och Aspergerförbundet, se autism
Blodcancerförbundet, se blodcancer
Bröstcancerföreningarnas Riksorganisation (BRO), se bröstcancer
Elöverkänsligas Riksförbund, se elöverkänslighet
Fibromyalgiförbundet
Förbundet Blödarsjuka i Sverige (FBIS), se blödarsjuka
Förbundet Funktionshindrade Med Läs- och Skrivsvårigheter (FMLS), se Dyslexi
Föräldraföreningen för Dyslektiska barn
HIV-Sverige, se HIV/AIDS
Hjärnskadeförbundet-Hjärnkraft, se hjärnskada
Hjärtebarnsförbundet
Migränförbundet
Mun- och halscancerförbundet (MHCF), se larynxcancer
Neuroförbundet
Njurförbundet (RNj)
ParkinsonFörbundet, se parkinsons sjukdom
Primär Immunbrist Organisationen (PIO), se immunbristsjukdom
Prostatacancerförbundet, se prostatacancer
Psoriasisförbundet (PSO), se psoriasis
Reumatikerförbundet, se reumatism
RG Aktiv rehabilitering
Riksförbundet Attention, se neuropsykiatriska funktionsnedsättningar
Riksförbundet Balans
Riksförbundet Cystisk Fibros (RfCF), se cystisk fibros
Riksförbundet DHB
Riksförbundet för ME-patienter
Riksförbundet för stomi- och reservoaropererade (ILCO), se stomi
Riksföreningen Grunden
Mag- och tarmförbundet 
Riksförbundet för Social och Mental Hälsa (RSMH), se psykisk hälsa
Personskadeförbundet RTP 
Riksförbundet för Utvecklingsstörda Barn, Ungdomar och Vuxna (FUB), se utvecklingsstörning
Riksförbundet HjärtLung
Riksförbundet Sällsynta diagnoser
Schizofreniförbundet, se schizofreni
Stamningsförbundet, se stamning
STROKE-Riksförbundet, se stroke
Svenska Celiakiförbundet (SCF), se celiaki
Svenska Diabetesförbundet (SD), se diabetes
Svenska Downföreningen
Svenska Epilepsiförbundet (SEF), se epilepsi
Svenska OCD-förbundet Ananke, se tvångssyndrom
Sveriges Fibromyalgiförbund (SFF), se fibromyalgi
Svenska Ångestsyndromsällskapet - ÅSS
Tandhälsoförbundet (TF), se tandvård

Historik

År 1868 bildades Döfstumsföreningen som den första handikappföreningen i Sverige. Drygt 20 år senare bildades De Blindas Förening 1889. Föreningarna växte med tiden och fick lokalavdelningar över hela landet varför riksorganisationer kom att bildads. De Blindas Förbund bildade riksorganisation 1916 med bibehållet namn men har senare döpt om sig till Synskadades Riksförbund. År 1922 bildade döfstumsföreningarna riksorganisation under namnet Sveriges Dövas Riksförbund.

I maj 1942bildades ett samarbetsorgan, Partiellt Arbetsföra, som 1962 bytte namn till Handikappförbundens Centralkommitté (HCK) och nya medlemsförbund strömmade till organisationen, däribland Riksförbundet för utvecklingsstörda barn (FUB) och Riksförbundet för social och mental hälsa (RSMH).

År 1972 antog HCK:s rikskonferens principprogrammet Ett samhälle för alla.

År 1993 bytte Handikappförbundens Centralkommitté namn till Handikappförbundens samarbetsorgan.

Den 18 maj 2017 bytte förbundet namn till Funktionsrätt Sverige och lanserade därmed ett nytt ord ur ett rättighetsperspektiv; funktionsrätt.

Namnbyten
1942. Samarbetskommittén för Partiellt Arbetsföra 
1949. Rikskommittén för Partiellt Arbetsföra 
1962. Handikapporganisationernas Centralkommitté (HCK) 
1972. Handikappförbundens Centralkommitté (HCK) 
1993. Handikappförbundens samarbetsorgan (HSO)

2017 Funktionsrätt Sverige

Ordförande 
Nicklas Mårtensson valdes till ordförande för Funktionsrätt Sverige den 11 maj 2023. 

Tidigare ordförande har varit:
1942–1946   Erik Frithiof, De lungsjukas riksförbund 
1946–1950   Olov Nilsson, De vanföras väl 
1950–1958   Charles Hedkvist, De blindas förening 
1958–1962   Olov Nilsson, De vanföras väl
1962–1963   Sven F. Bengtsson, Riksförbundet för hjärt- och lungsjuka 
1963–1974   Richard Sterner, Riksförbundet för utvecklingsstörda barn 
1974–1977   Hans Gedin, Synskadades riksförbund 
1977–1985   Bengt Lindqvist, Synskadades riksförbund 
1985–1989   Barbro Carlsson, Riksförbundet för trafik- och polioskadade 
1989–1991   Lars Östman, Riksförbundet för hjärt- och lungsjuka 
1991–1997   Margareta Persson, Neurologiskt handikappades riksförbund 
1997–1999   Lars Lööw, Riksförbundet för utvecklingsstörda barn ungdomar och vuxna 
1999–2005   Berndt Nilsson, Riksförbundet för hjärt- och lungsjuka 
2005–2009   Ingemar Färm, Riksförbundet mag- och tarmsjuka
2009–2015   Ingrid Burman, Reumatikerförbundet
2015–2017   Stig Nyman, Storstockholms Diabetesförening
2017–2018   Lars Ohly, Riksförbundet för Social och Mental Hälsa
2018–2023   Elisabeth Wallenius, Sällsynta diagnoser
2023-       Nicklas Mårtensson, Autism Sverige

Referenser och källor

Externa länkar
Funktionsrätt Sverige

Funktionsrättsorganisationer i Sverige
Patientorganisationer i Sverige
Intresseorganisationer i Sverige
Funktionsnedsättning
Mänskliga rättigheter
Folkrörelser