kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Monoaminoxidashämmare

Monoaminooxidashämmare, MAOI, MAO-hämmare, är en grupp antidepressiva läkemedel som var de första att användas kliniskt mot depression. Läkemedlen verkar genom att hämma monoaminoxidas (MAO). Monoaminooxidas är en typ av enzym i hjärnan som bryter ned vissa signalsubstanser (monoaminer), framför allt serotonin och noradrenalin (MAO typ 1) samt dopamin (MAO typ 2). Hämningen gör att signalsubstanserna finns kvar längre i synapsen.

MAO-hämmare är effektivt vid atypisk depression (ökad aptit/sötsug, ökat sömnbehov, svår energiförlust och/eller blykänsla i armar och ben, en historia av social ångest/fobi). MAO-hämmare är särskilt effektivt vid social fobi där det är dubbelt så effektivt som SSRI-preparat.

Monoaminooxidashämmare har använts som antidepressiva läkemedel sedan 1950-talet, men nuförtiden har de i allt större omfattning ersatts av TCA och senare av SSRI. Monoaminooxidashämmare har en bred biverkningsprofil därför att läkemedlet binder irreversibelt till monoaminooxidas som finns i flera olika vävnader förutom i centrala nervsystemet. Detta leder bland annat till komplikationer vid intag av aminer via födan som metaboliseras via MAO. Efter en tids användning kan man behöva öka dosen något för samma effekt då levern uppreglerar sin nedbrytning av irreversibla MAO-hämmare efter en tids användning.

Kombination av olika MAO-hämmare, MAO-hämmare och återupptagshämmare (till exempel SSRI) eller överdos kan leda till serotonergt syndrom, ett mycket farligt tillstånd som kan vara dödligt.

MAO-hämmare kan potentiera effekten av andra droger.

Exempel på ett godkänt MAO-hämmande läkemedel i Sverige är moklobemid som bland annat saluförs under varunamnet Aurorix. Andra läkemedel är selegilin, brofaromin, fenelzin, iproniazid, isokarboxazid, nialamid, toloxaton samt tranylcypromin.

Källor 

Antidepressiva läkemedel
Lars Ahlin-stipendiet

Lars Ahlin-stipendiet är ett svenskt litteraturpris på 50 000 kronor som utdelas vartannat år av Sundsvalls kulturnämnd. Priset instiftades 1991 och består även av en plakett utformad av Ulf Linde. Stipendiet ska tilldelas författare "vilkas verk har frändskap med Lars Ahlins diktning eller till författare med klar anknytning till Sundsvallsområdet." Stipendiet kan också delas till forskning om Lars Ahlins liv och diktning.

Den nämnd som utser pristagaren är Sundsvalls kultur- och fritidsnämnd. Juryn består vidare av två representanter för Sundsvalls stadsbibliotek och två representanter för Lars Ahlin-sällskapet.

Pristagare 
1992 – Björn Ranelid
1994 – Kjell Johansson
1996 – Heidi von Born
1998 – Gunnar D. Hansson 
2000 – Stewe Claeson
2002 – Åke Smedberg 
2004 – Anita Salomonsson
2006 – Peter Kihlgård
2008 – Birgitta Lillpers
2010 – Björn Runeborg
2012 – Marjaneh Bakhtiari
2014 – Kristian Lundberg
2016 – Vibeke Olsson
2018 – Majgull Axelsson
2020 – Elisabeth Rynell 
2022 – Johan Jönsson

Källor

Fotnoter 

Svenska litteraturpriser
Priser och utmärkelser instiftade 1992
Stipendier
254 f.Kr.



Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 En romersk armé, ledd av konsulerna Gnaeus Cornelius Scipio Asina och Aulus Atilius Caiatinus, intar staden Panormus på Sicilien.  
 Romarna förlorar kontrollen över den sicilienska staden Agrigentum till karthagerna.

Födda 
 Titus Macchius Plautus, romersk pjäsförfattare, som anses ha lagt grunden till den moderna komedin (död 184 f.Kr.)

Källor 
 Motsvarande artikel på engelskspråkiga Wikipedia.
Lokstall

Ett lokstall är en byggnad avsedd för underhåll, reparation och förvaring av lokomotiv och järnvägsvagnar.

Beskrivning
Äldre och större typer av lokstall byggdes ofta som kvarts- eller halvcirkelformade byggnader runt en vändskiva, men kunde också bestå av rektangulära byggnader utan vändskiva. Det fanns även en typ med central anordnad vändskiva och stjärnformig placerade spår där lokomotiv avställdes, allt under samma tak i en cirkelrund byggnad.

Numera byggs sällan lokstall eftersom loken inte erfordrar samma arbets- och underhållsinsats som ånglok och eftersom tågtrafiken numer bedrivs med betydligt större intensitet, vilket gör att loken skall utnyttjas maximalt. Loken underhålls vid verkstäder men ställs sedan upp på rangerbangårdar under den tid då de inte används. Gamla lokstall tjänar ibland som museibyggnader för järnvägsmuseer.

Bildgalleri

Se även
Lokstallet i Kisa
Lokstallet i Krylbo
Lokstallet i Sala
Lokstallet i Sundbyberg
Vagnhall

Externa länkar
Monoaminhypotesen

Monoaminhypotesen är en hypotes som formulerades 1965 av Schildkraut. Hypotesen säger att depression orsakas av en brist i monoamintransmittorer i centrala nervsystemet medan mani orsakas av en alltför stor mängd. Hypotesen utvecklades därför att man behandlade försöksdjur med läkemedel som påverkade den neurobiologiska överföringen i hjärnan, och observerade att deras symptom liknade de mänskliga vid depression.

Referenser

Noter 

Affektiva störningar
Medicinsk etiologi
Aminer
Psykiatri

en:Biology of depression#Monoamines
Manöverström

Manöverström, i många eltekniska applikationer hanteras stora strömmar och farliga spänningar. Man använder då olika former av brytare, kontaktorer och liknande för att på ett ofarligt sätt kunna styra kopplingarna med vanliga tryckknappar eller till exempel datorer.

Manöverström blir då en benämning på den ström som används för att göra själva manövern. Som exempel kan vi ta ett av SJ:s Rc-lok. Loket drivs med 15 kV växelspänning, 16 2/3 Hz. Denna spänning är fullständigt livsfarlig och dessutom svår att driva motorerna med, och transformeras därför ned i loket till omkring 1 000 volt. Men även denna spänning är livsfarlig och måste slutas och brytas med hjälp av kontaktorer, bland annat. Dessa manövreras med små knappar med till exempel 48 volt likspänning. Detta är manöverspänningen.

På motsvarande sätt används manöverström i så gott som alla kraftanläggningar, undervattensbåtar, hissar osv. Observera att manöverströmmen inte är helt ofarlig, exempelvis uppstår ibland bränder i manöverströmsmatade anläggningar

Elektroteknik
Claudio Lotito

Claudio Lotito, född 9 maj 1957 i Rom, Italien, är en italiensk affärsman och president för den italienska fotbollsklubben SS Lazio. Han tog över klubben under 2004 och räddade samtidigt klubben ifrån konkurs.

Födda 1957
Personer inom Italiens näringsliv under 2000-talet
Personer inom sport från Italien
Män
Levande personer
Personer inom Italiens näringsliv under 1900-talet
Alumner från Universitetet La Sapienza
Kulla-Gulla-priset

Kulla-Gulla-priset är ett svenskt litteraturpris. Priset instiftades 1999 av Martha Sandwall-Bergström och går till i Sverige boende författare (huvudsakligen barn- och ungdomsförfattare) som skriver prosa. Priset delas ut genom Stiftelsen Martha Sandwall-Bergströms författarfond, som även delar ut stipendier till forskare och författare. Priset delas ut vartannat år och stipendierna vartannat år.

Pristagare 

 1999 – Ann-Madeleine Gelotte
 2001 – Annika Holm
 2003 – Bo R Holmberg
 2008 – Anita Eklund Lykull
 2010 – Janne Lundström
 2012 – Gunna Grähs
 2014 – Åsa Lind
 2016 – Ulf Stark
 2018 – Frida Nilsson
 2020 – Jakob Wegelius
 2022 – Jenny Jägerfeld

Priser och utmärkelser instiftade 1999
Svenska barnlitteraturpriser
Karlfeldtpriset

Karlfeldtpriset är ett litterärt pris på f n (2022) 75 000 kronor som utdelas, om möjligt, vart tredje år av Karlfeldtsamfundet till en konstnär som arbetat inom Erik Axel Karlfeldts egen sfär eller forskare som bidragit till förståelsen av Karlfeldts diktning.

Pristagare 
1988 – Olof Lagercrantz
1990 – Caj Lundgren
1991 – Karl-Ivar Hildeman
1995 – Jöran Mjöberg
1998 – Bengt Emil Johnson
2001 – Lennart Sjögren
2004 – Margareta Jonth
2007 – Birgitta Lillpers
2010 – Gunnar Harding
2014 – Olle Persson
2016 – Katarina Frostenson
2018 – Christer Åsberg
2022 – Ingela Strandberg

Källor

Fotnoter

Externa länkar
Karlfeldtsamfundet

Erik Axel Karlfeldt
Svenska litteraturpriser
Priser och utmärkelser instiftade 1988
Allströmsmotor

En allströms- eller universalmotor är en serielindad motor (ankarlindning och fältlindning är seriekopplade), och lämpar sig därför i princip för såväl likströms- som växelströmsdrift. Genom att strömmen vid växelströmsdrift byter riktning samtidigt i såväl ankaret (rotorn) som fältlindningarna (statorn) så kommer motorn att fortsätta att rotera i samma riktning.

Allströmsmotorn är mycket vanlig i järnvägsfordon (lok och motorvagnar), spårvagnar och tunnelbanevagnar tillverkade fram till 1980-talet. I spårvagnar och tunnelbanevagnar samt järnvägsfordon byggda efter cirka 1960 drivs den vanligen med likström, på äldre järnvägsfordon med växelström. På nyare fordon med reglerutrustning av halvledartyp är motorerna ofta separatmagnetiserade, och borde därför egentligen benämnas "shuntmotorer". De är endast något annorlunda lindade.

Trots namnet är det inte alla allströmsmotorer som går att köra på växelström. Beroende på hur motorn är gjord, så uppstår kommuteringsproblem och/eller virvelströmmar som gör motorn ineffektiv.

Externa länkar 

Elektromotorer
Atlantic City

För filmen Atlantic City, se Atlantic City (film). För orten i Wyoming, se Atlantic City, Wyoming.

Atlantic City är en stad i södra New Jersey, USA, utefter atlantkusten. Staden har 39 958 invånare och besöks av en stor mängd turister varje år. Atlantic City är mest känd för sina kasinon som har funnits i staden sedan hasardspel tilläts i delstaten New Jersey 1978.

Kommunikationer

Flygtrafik 
 Atlantic City International Airport

Kollektivtrafik 
Atlantic City trafikeras med tåg av NJ Transit från Philadelphia. NJ Transit bedriver också busstrafik med anslutningar till övriga New Jersey. Dessutom finns det många charterbussar från närbelägna städer som New York och Baltimore.

Atlantic City i kulturen 
Amerikanska utgåvan av brädspelet Monopol utspelar sig i Atlantic City.

Den amerikanska musikartisten Bruce Springsteen, själv född i New Jersey, har spelat in en låt vid namn "Atlantic City" om de socialt utsatta och hasardspelets baksidor i staden.

I avsnittet ”The Cadillac” ur TV-serien Seinfeld åker Jerry till Atlantic City för att framföra sitt livs största gig.

HBO tv-serien Boardwalk Empire utspelar sig i Atlantic City.

Referenser

Externa länkar 
 
 City of Atlantic City - Stadens webbplats

 
Orter i New Jersey
Gunnar Karlsson

Gunnar Henrik Karlsson, född 7 september 1924 i Norrköping, död 26 januari 1986 på Lidingö, var en svensk filmproducent och fotograf. Grundare av filmproduktionsbolaget GK-Film.

Karlsson arbetade efter studentexamen som fotograf hos bland annat FOA och Lennart Bernadotte. Han var med och lanserade dockorna Patrik och Putrik som belönade med Prix Jeunesse i München 1966. Han tilldelades även Chaplin-priset 1974 för filmen Dunderklumpen. Karlsson är begravd på Lidingö kyrkogård.

Producent i urval

Externa länkar

Referenser 

Svenska filmproducenter
Svenska fotografer under 1900-talet
Personer verksamma vid Försvarets forskningsanstalt
Födda 1924
Avlidna 1986
Gravsatta på Lidingö kyrkogård
Män
Personer från Norrköping
Madhava av Sangamagrama

Madhava av Sangamagrama, född 1350, död 1425, var en matematiker av keralaskolan. Han anses i Indien som den intellektuelle fadern till klassisk matematisk analys genom att ha tagit steget från den antika matematikens finita metoder.

Se även 
 Kerala
 Madhva, indisk filosof
 Madhava, ett namn avseende Vishnu

Källor 

Indiska matematiker
Födda 1350
Avlidna 1425
Män
Semafor (kommunikation)

En semafor är ett optiskt signalmedel, som är avsett att synas på långt håll i dagsljus.

Typer av semaforer
Semaforer användes tidigare som huvudsignaler på järnvägar, och hade då en eller flera vingar varmed till exempel "stopp" eller "kör" kunde visas. I Sverige finns semaforer bara på museijärnvägar, men i till exempel Tyskland är de fortfarande vanliga.

På ångbåtsbryggor (som numera oftast trafikeras av dieseldrivna fartyg) och på rälsbuss- och vissa busshållplatser på landsbygden finns ofta ett slags semafor, en påstigningssignal, för att passagerare skall kunna visa att de önskar stiga på båten, bussen eller rälsbussen. Den som vill åka fäller ut semaforen, vilken visar att det finns passagerare som vill åka, i annat fall behöver föraren inte stanna vid hållplatsen. Denna anordning kallas ofta plåtstins.

Optisk telegraf

En  optisk telegraf är en föregångare till dagens telekommunikationssystem som uppfanns 1792 av fransmannen Claude Chappe. Den av svensken Abraham Niclas Edelcrantz utvecklade varianten av optiska telegrafen bestod av en mast med tio järnplåtar, som kunde ställas i olika lägen. Luckorna kunde växelvis öppnas och stängas och därigenom kunde man skapa upp till 1024 olika kombinationer. Kommunikationslinjer skapades genom att man "skapade kedjor av torn med optiska telegrafer med inbördes visuell synbarhet.

Semaforering 
Semaforering är ett sätt att sända textmeddelanden med hjälp av semaforer på liknande sätt som telegrafi. Man tilldelar bokstäver, siffror och andra betydelser för de olika lägena på semaforens vingar, detta kallas optisk telegraf.

Flaggsemaforering 
Flaggsemaforering innebär manuell semaforering med flaggor, på liknande sätt som den optiska telegrafen. Detta är ett av flera semaforalfabet:

Se även
 Järnvägssignaler i Sverige

Referenser 

Kommunikationsmedel
Signalsystem
Sjöfart
Giftas (film, 1926)

Giftas är en svensk dramafilm från 1926 i regi av Olof Molander.

Om filmen
Filmen premiärvisades 1 mars 1926. Inspelningen av filmen utfördes i Filmstaden Råsunda med exteriörer från Nynäshamns farvatten och Restaurang Royal i Stockholm  av Gustav A. Gustafson, För de animerade avsnitten svarade Arvid Olson. Som förlaga har man August Strindbergs novell Ett dockhem som ingår i Strindbergs första Giftas-samling, som utgavs 1884. En annan novell, Mot betalning ur Giftas II filmades 1955 i regi av Anders Henrikson, se Giftas.

Roller komplett lista
Olof Winnerstrand - Paul Rosenkrans, kapten 
Tora Teje - Signe Rosenkrans, hans hustru 
Hilda Borgström - Annie Behrman, kvinnosakskvinna 
Margit Manstad - damen från tåget 
Uno Henning - löjtnant 
Mona Geijer-Falkner - Annies hushållerska 
Einar Axelsson - student

Se även

 

Svenska filmer 1926
Svenska August Strindberg-filmatiseringar
Svenska filmer baserade på böcker
Svenska dramafilmer
Filmer i regi av Olof Molander
Svenskspråkiga filmer
LG Electronics

LG Electronics, dotterbolag till LG, grundades 1958 i Seoul och var pionjärer inom utveckling av den första radiomottagaren i Korea. Kort därefter startade tillverkningen av egna TV-apparater främst till hemmamarknaden.

Företaget sålde hushållsprodukter under namnet Lucky och hemelektronik under namnet Goldstar. Efter att återkommande under flera år ha drabbats av vikande försäljning och lönsamhet började företaget arbeta efter en ny strategi med avsikten att förbättra lönsamheten. Målsättningen med den nya strategin var att skapa ökad försäljning genom en förändrad attityd till varumärket genom en genomgående kvalitetshöjning av företagets produkter samt ett namnbyte. 
 
Företaget bytte 1995 namn från Lucky Goldstar (Lucky Geumseong i Korea) till det nuvarande namnet LG Electronics. Idag är LG officiellt en förkortning för Life's Good.

Företaget sponsrade ishockeyturneringen LG Hockey Games.

Produkter 
 Monitor
 Flash-minnen
 LCD Skärmar
 Plasmaskärmar
 OLED Skärmar
 Tjock-TV
 DVD-spelare och även DVD-inspelare
 Blu-ray-spelare
 Hemmabio
 Projektorer
 Mobiltelefoner
 Bärbara Datorer
 CD och DVD-drives
 Kyl och frys
 Diskmaskiner
 Tvättmaskiner
 Massagestavar
 Dammsugare
 Luftkonditionering

Källor

Noter

Externa länkar  
 

 
Sydkoreanska företag
Företag bildade 1958
Företag i Seoul
WP:Projekt Korea
Tillverkare av smartphones
Streckkodsläsare

En streckkodsläsare (även kallad streckkodsscanner) används för att läsa av olika typer av streckkoder. Läsaren är vanligen kopplad till en dator.

En laserbaserad streckkodsläsare fungerar genom att en laserstråle bestrålar streckkoden. En sensor (fotodiod) känner sedan av det ljus som reflekteras (det vita mellan strecken) och det som inte reflekteras (de svarta strecken). Den genererade signalen blir således binär i sin natur och kan därför lätt avkodas i en dator.

Inenheter
Vem vill bli miljonär?

Vem vill bli miljonär? var den svenska versionen av TV-programmet Who Wants to Be a Millionaire? som startades i Storbritannien 1998 och som exporterats till ett hundratal länder, däribland Sverige. Formatet ägs och utvecklas av det brittiska företaget Celador.

Den svenska versionen sändes i TV4 mellan 21 januari 2000- 13 juni 2003. Högsta vinsten var i början 10 miljoner kronor, men sänktes senare till 3 miljoner.

Under första året sågs programmet inledningsvis av rekordmånga tittare, med toppnoteringar på närmare 3 miljoner. Under samma tid försökte Lotteriinspektionen stoppa programmet, eftersom man ansåg att tävlingen var ett lotteri. Länsrätten i Södermanland slog dock fast motsatsen - och programmet fortsatte att sändas med publik framgång.

Uppläggning, tävlingsregler och studiodekor är i stort sett identiska i samtliga länder. Enskilda tävlande får svara på frågor med flervalsalternativ. Om 15 frågor besvaras rätt, har den tävlande i Sverige vunnit den högsta möjliga vinstsumman. De första säsongerna var den högsta vinsten tio miljoner, men ändrades sedan till tre miljoner. Ingen i Sverige lyckades svara rätt på samtliga frågor och därmed vinna högsta vinsten, men tre spelare lyckades att vinna 2.500.000 kronor. 

En tävlande som är tveksam kan använda sig av "livlinor" för att få hjälp med svaret: "50/50" (två av de fyra svarsalternativen tas bort), "fråga publiken" (publiken får svara med hjälp av mentometerknappar) och "ring en vän" (deltagaren får ringa ett samtal som varar i högst 30 sekunder). Kan den tävlande inte svaret, finns alltid möjlighet att avstå från att svara och i stället nöja sig med de redan vunna pengarna. Endast om den tävlande svarar fel, förlorar han/hon vunna pengar eller trillar ner till den så kallade säkerhetsnivån deltagaren eventuellt uppnått.

Sedan augusti 2005 sänder TV4 programmet, med samma uppläggning, Postkodmiljonären, som också innehåller en dragning från Svenska Postkodlotteriet. I Postkodmiljonären sänktes den maximala vinstsumman till 1 miljon kronor.

I Sverige har ett DVD-spel, datorspel, en spelbok samt ett antal sällskapsspel kommit ut med titeln Vem vill bli miljonär?.

Se även
Slumdog Millionaire
Charles Ingram

Källor 

TV-program i TV4
Frågesport
Zaranoff

Zaranoff är ett vodka-märke som säljs av ALDI i Tyskland, Belgien och Danmark och tillverkas av Rückforth GmbH i Rottenburg an der Laaber, Bayern, Tyskland. Flaskan var förr karakteristiskt konformad med en grön kork, och med texten "Zaranoff" skriven på etiketten, men designen ändrades 2007 till en hexagonisk pelarliknande form. På den nya flaskan är även namnet "Zaranoff" instansat i flaskans fot. I Sverige är märket speciellt populärt inom illegal spritförsäljning till ungdomar, något som kan hänga ihop med dess låga inköpspris. Priset på en flaska Zaranoff i Tyskland är 4.99 Euro och vid illegal spritförsäljning till ungdomar i Sverige saluförs dessa oftast för cirka 150-200kr.

Källor

Vodka
Andrew Wyeth

Andrew Newell Wyeth (/ˈwaɪ.ɛθ/), född 12 juli 1917 i Chadds Ford i Delaware County, Pennsylvania, död 16 januari 2009 i Chadds Ford, Pennsylvania, var en amerikansk målare.

Wyeths favoritmotiv är befolkningen och landskapet kring hans hemstad Chadds Ford i Pennsylvania, och motiv från sommarhusets omgivningar i Cushing, Maine. Hans mest berömda målning är Christinas värld (1948), som finns på Museum of Modern Art i New York. År 2010 ställdes verk av Wyeth ut på Nordiska akvarellmuseet på Tjörn. 

Wyeth är representerad vid bland annat Nasjonalmuseet, Metropolitan Museum, Museum of Modern Art och Cleveland Museum of Art, Art Institute of Chicago, Nelson-Atkins Museum of Art, Philadelphia Museum of Art, Museo Thyssen-Bornemisza, Smithsonian American Art Museum, Saint Louis Art Museum, National Gallery of Art, Whitney Museum of American Art och Minneapolis Institute of Art.

Referenser

Externa länkar 

Representerade vid Metropolitan Museum of Art
Representerade vid Museum of Modern Art
Representerade vid Nasjonalmuseet
Amerikanska målare
Amerikanska porträttmålare
Personer från Delaware County, Pennsylvania
Födda 1917
Avlidna 2009
Män
Mottagare av Frihetsmedaljen
32 f.Kr.

32 f.Kr. var ett normalår som började en måndag i den julianska kalendern.

Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Gnaeus Domitius Ahenobarbus och Gaius Sosius blir konsuler i Rom.
 Juli – Den romerska senaten förklarar krig mot Marcus Antonius och Kleopatra; Octavianus utnämns till dux och västra riket svär trohet till honom. För att försäkra sig om att denna ed hålls publicerar Octavianus vad som sägs vara Antonius testamente, där han ger allt land i öster till Kleopatra.

Födda

Avlidna

Externa länkar
Bryan Berard

Bryan Wallace Berard, född 5 mars 1977 i Woonsocket, Rhode Island, USA, är en amerikansk före detta professionell ishockeyspelare som draftades först av alla i spelare NHL-draften 1995 av Ottawa Senators. Han spelade i NHL för New York Islanders, Toronto Maple Leafs, New York Rangers, Boston Bruins, Chicago Blackhawks och Columbus Blue Jackets.

1996–97 vann Berard Calder Memorial Trophy som årets nykomling i NHL efter 8 mål och 40 assist på 82 matcher för New York Islanders. Säsongen 2000–01 skadade Berard sitt högra öga allvarligt när Marian Hossas klubba träffade honom efter ett slagskott. Efter flera operationer kom han tillbaka och säsongen 2003–04, när han spelade för Chicago Blackhawks, vann han Bill Masterton Memorial Trophy. Men 2005 testades han positivt för anabola steroider. Han stängdes då av från internationellt spel i två år. Berard spelade 2008–09 KHL för Vitjaz Tjechov.

Externa länkar
Bryan Berard nhl.com

Spelare i Columbus Blue Jackets
Spelare i Chicago Blackhawks
Spelare i New York Islanders
Spelare i Toronto Maple Leafs
Spelare i New York Rangers
Spelare i Boston Bruins
Födda 1977
Män
Amerikanska dopningsfall
Levande personer
Första draftval i NHL Entry Draft
Spelare i Detroit Junior Red Wings
Spelare i Detroit Whalers
Spelare i HK Vitjaz
Vinnare av Calder Memorial Trophy
Vinnare av Bill Masterton Memorial Trophy
Spelare valda i NHL Entry Draft 1995
Spelare valda av Ottawa Senators i NHL Entry Draft
Ställverk

Ställverk kan avse:

Ställverk (elkraft) – en anläggning för distribution av elkraft inom ett område. Se även: kraftverk, kraftledning.
Ställverk (järnväg) – en anläggning för att styra järnvägstrafiken inom en station.

pl:Rozdzielnica elektryczna
34 f.Kr.

34 f.Kr. var ett normalår som började en fredag i den julianska kalendern.

Händelser

Efter plats

Romerska republiken 
 Marcus Antonius och Lucius Scribonius Libo blir konsuler i Rom, Antonius för andra gången. Libo ersätts av Paullus Aemilius Lepidus senare under året.
 Octavianus pacificerar Dalmatien, Illyrien och Pannonien, medan Antonius återtar Armenien från parterna.
 Hösten – Marcus Antonius fördelar de östra kungarikena till de barn han har med Kleopatra VII av Egypten (Alexander Helios, Kleopatra Selene och Ptolemaios Filadelfos).
 Marcus Antonius insätter Kleopatra som hellenistisk monark i Alexandria.

Födda

Avlidna 
 Sallustius, romersk historiker
Förregling

Förregling betecknar ett mekaniskt, elektriskt eller logiskt beroende mellan en maskindel och en annan.

Exempel 
 En enkel förregling är luckan till en tvättmaskin. Maskinen kan inte startas om luckan är öppen och luckan kan inte öppnas om maskinen är igång.

Observera att förreglingar inte nödvändigtvis måste vara ömsesidiga.

 En pump som ska pumpa från en tank får inte starta förrän en viss nivå i tanken har uppnåtts.

Motsvarande förreglingar finns till exempel i järnvägens ställverk. En växel sägs vara förreglad i en huvudsignal, när signalen visar kör. Det betyder att signalen inte kan visa kör, om växeln inte ligger rätt, och att växeln inte kan läggas om, när signalen visar kör.

Källor

Maskinteknik