Athena Niketemplet

Athena Niketemplet eller Nike Headquarters var den första joniska byggnaden som uppfördes på Akropolis i Aten. Templet var beläget till höger om Propyléerna och uppfördes omkring 427-424 f.Kr. mitt under oroligheterna för det peloponnesiska kriget.

Templet var först en bastion där de atenska krigarna kunde avfyra missiler mot eventuella invaderande attacker och arméer. Mot senare år blev bastionen till Athena Nike-templet och blev en helgedom för den mest militanta aspekten av Athena. Athena Nike symboliserar vinst i krig och var en beskyddare av Aten. 

Mellan åren 430 till 420 f.Kr beslöts det att bygga ett nytt tempel på den gamla bastionen, detta templet kom att bli Athena Nike-templet, byggd i jonisk stil. Den joniska stilen präglas av sina utsvängda kapitäler som oftast hänger utanför kolonnens bredd, oftast i form av en dubbel rulle. När de atenska arkitekterna började använda sig av den joniska stilen ansåg den vara bäst lämpad till mindre tempel, eftersom joniska byggnader på det grekiska fastlandet hade varit små skattehus.

Historia 
Utskjuten från entré trappan till Akropolis återstod en relik av den gamla bronsåldersfästningen. Det var en framskjuten del av en fästningsvall där soldater kunde attackera inkommande attackstyrkor. Under senare tid förlorade denna fästningen sin militära funktion och blev helgedomen för gudinnan av seger i strid, nämligen Athena Nike. Existensen av denna tidiga helgedom bevisas av ett överlevande kalkstensaltare som dateras till 580-530 f.Kr. Endast lite material finns kvar från denna tidiga heliga plats på grund av den Persiska attacken av staden Aten år 480 f.Kr.

Någon gång mellan 440-talet och 420-talet f.kr beslutades det att bygga ett nytt tempel ovanpå fästningen, i Athena Nikes namn. Planeringen av templet sägs ha varit en del av Perikles storslagna byggnadsprojekt. Arkitekten Kallikrates gavs ansvar för designen av templet.

Arkitektur 
Templet, som  ligger på sydvästra kanten av Akropolis, är byggt i jonisk stil och utmärks främst genom volutsprialerna som pryder toppen på kolonnerna. Ingången till templet är förlagd österut och kantas av en kolonnad bestående av fyra kolonner som ramar in en smal veranda. Samma struktur gäller även för den västra sidan men där fanns däremot ingen ingång. I kontrast till parthenon som omgavs av kolonnader runt alla hörn försågs inte heller inte dess södra och norra sida med kolonner. År 410 f.kr byggdes ett räcke runt templets befästning som skyddade besökare från att falla av platån. Denna var dekorerad med olika reliefskulpturer av Nike. Likt på Parthenon pryddes de övre delarna av taket på Athena Nike templet av en fris som visade båda mytologiska och samtidsinspirerade motiv, bland annat krigsscener från slaget vid Marathon 490 f.kr.

Dekor 
Pedimenten på Athena Niketemplet var klädda med tidens klassiska och igenkännbara motiv. Det östra pedimentet pryddes av scener föreställande ett slag mellan gudar och jättar. På det västra pedimentet föreställde motivet ett slag mellan greker och amazoner. 

Runt om Tempelbyggnaden löpte en jonisk fris som endast var 45 centimeter hög. Motiven på frisen var avbildningar av specifika historiska event. På den södra frisen kan man se en ögonblicksbild av vad som förmodligen föreställer momenten precis innan slaget vid Plataia år 479 f.Kr. En välklädd man kan ses fryst i stunden då han faller av sin stegrande häst, detta tros vara den persiske generalen Masistios som under slaget vid Plataia blev dödad av atenarna. Den norra och västra frisen är klädda med scener av krig mellan olika grekiska arméer. Detta kan förmodas föreställa händelser under det Peloponnesiska kriget. Att konstnärer i Grekland under antiken avbildade samtida eller närliggande historiska händelser var visserligen något som förekom, men det var ovanligt att just dessa sorters motiv klädde ett tempel.

Nike-staty 
Nike är i grekisk mytologi segergudinnan. Som personifikation av seger i krig prydde Nike ofta offentliga byggnader och segermonument. Ovanpå templets parapet ska det ha funnits en vinglös skulptur i marmor föreställande Nike. Statyn visar Nike framåtböjd medan hennes klädsel halkar ner och lämnar hennes ena axel blottad. Hon har lyft på sitt högra ben och hennes högra hand är utsträckt mot en av hennes sandalbeklädda fötter.

Att avbilda kvinnor och män som justerar eller tar på sig sina sandaler är inte ett ovanligt motiv inom antik grekisk konst, men då avbildas de med båda händerna utsträckta mot fötterna. Skulptörens val att enbart låta en av Nikes händer vara utsträckta mot foten verkar antyda att hon håller på att ta av sig sandalen. Med denna handling påminner hon besökarna av templet att de är på väg att träda in i en helig byggnad, där det är kutym att vara barfota.

Referenser

Akropolis
Fornminnen i Grekland
Athenatempel