kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Linjetrafik

Linjetrafik är när ett fordon eller fartyg används för persontransporter, för vilka ersättningen bestäms särskilt för varje passagerare och som följer en fastställd tidtabell. Begreppet förekommer även när det gäller transporter av gods då till exempel en lastbil kan gå enligt speciella tidtabeller och på speciella sträckor på samma sätt som en buss i linjetrafik. I någon mån kan även järnvägs- och spårvägstrafik kallas för linjetrafik.

Anropsstyrd trafik 
Anropsstyrd linje är som en vanlig linje i linjetrafik men där turerna endast trafikeras om någon i förväg begärt att få resa. Besparingen är färre körda kilometer, men kostnaden för förarlön finns ofta kvar. Om de anropsstyrda turerna läggs i början och slutet av ett bussomlopp kan även personalkostnaden minskas om turerna upphandlas av till exempel taxi som ersätts endast för de turer som utförts. Fördelar med anropsstyrd linje är att man enkelt kan införa trafiken med mycket små förändringar för resenärerna. Informationen i tidtabellen ser ut som vanligt och linjesträckning är den normala. Nackdelen är den begränsade besparingseffekten. Exempel på trafik finns i Märsta. Anropsstyrd trafik kallas ibland för närtrafik.

Kollektivtrafik
Godstransport
Vägkorsning

Vägkorsning är när minst två olika vägar möter varandra och kopplas samman på ett eller annat sätt. Man skiljer på plankorsningar och planskilda korsningar.

Plankorsning 
I den vanligast förekommande korsningen möts de olika vägarna i samma plan. I en sådan, så kallad plankorsning, kan man i regel byta från den ena vägen till den andra. Trafik i plankorsningar styrs av väjningsregler. I Sverige gäller högerregeln, företräde för fordon kommande från höger, om inget annat anges med vägskylt eller trafiksignal.

För ställen där bara tre vägar utgår från en punkt i tre riktningar (istället för fyra) använder myndigheterna oftast begreppet trevägskorsning istället för "T-korsning" eller "vägförgrening" .

Planskild korsning 
För att undvika fördröjningar och olycksrisker som korsande trafikströmmar kan resultera i utförs korsningar ibland som planskilda korsningar. Vägarna möts då i olika plan och skiljs åt genom broar eller så kallade vägtunnlar. I dessa fall är det inte alls säkert att det går att byta från den ena vägen till de andra. En planskild korsning med anslutning mellan vägarna och där åtminstone den ena vägen är fri från korsande trafik utgör en trafikplats. På en motorväg måste alla korsningar vara planskilda; ofta passerar dessa små vägar utan att det finns möjlighet att ta sig från motorvägen till den mindre vägen, medan större korsningar till exempel med andra motorvägar, är utförda som motorvägskorsningar där båda de korsande vägarna saknar korsande trafikströmmar.

Se även 
Cirkulationsplats

Referenser 

Vägar
Inre Ringvägen

Inre Ringvägen är en motorväg i Malmö som från början byggdes för att leda trafik, främst från de olika motorvägar som leder till staden, förbi stadens centrala delar. Inre Ringvägen invigdes i november 1974 och blev under sin tid Malmös motorvägsringled. Vägen var också avsedd att leda genomfartstrafik från de olika motorvägarna till de färjor som gick till Dragör och Trelleborg. Den har på senare år tappat en stor del av sin ursprungliga funktion, eftersom Yttre Ringvägen har tillkommit (år 2000) med samma syfte. Inre Ringvägen är numera istället en lokal motorväg som leder trafik till och från olika stadsdelar i Malmö. Inre Ringvägen har dessutom överförts till kommunal ägo, blivit en kommunal väg. 

Vägen är mycket trafikerad, och i rusningstid kan det vara svårt att komma av vägen, vilket märks i form av köer på själva motorvägen. Mest trafik passerar söder om Sallerupsvägen, 56 000 fordon/dygn.

Inre Ringvägen byggdes om mellan trafikplats Hyllie och trafikplats Lindeborg 2005–2006. Den dåvarande motortrafikleden med mötande trafik försågs med en körbana till, för att få två mötesseparerade körbanor med två körfält i vardera riktningen. Skyltningen är fortfarande motortrafikled.

Vägen har haft namnet Inre Ringvägen ända sedan den byggdes och en yttre led fanns i planeringen under lång tid till Yttre Ringvägen blev klar år 2000.

Trafikplatser

|}

Noter

Se även
Yttre Ringvägen
Stockholmsvägen
Västkustvägen

Motorvägar i Sverige
Vägar utan skyltat nummer
Transport i Malmö
Ringleder
Yttre Ringvägen

Yttre Ringvägen är en motorväg som är byggd för att förbinda motorvägen på Öresundsbron med de övriga motorvägarna runt Malmö. Yttre Ringvägen är också byggd för att leda trafiken från de fyra motorvägar som matar från olika håll mot Malmö. Yttre Ringvägen invigdes 17 juni 2000 då sträckan mellan Kronetorp och Petersborg öppnades. Den resterande sträckan fram till Öresundsbron öppnades den 1 juli samma år, samtidigt som bron.

Vägen ersatte delvis Inre Ringvägen, som blev av med en hel del transittrafik. Vägarna E6, E22 och E20 går på Yttre Ringvägen och väg E65 mellan Malmö och Ystad har sin start/slutpunkt på trafikplats Fredriksberg.

Namngivning och numrering av trafikplatser längs Yttre Ringvägen 

|}

Källor

Motorvägar i Sverige
Transport i Malmö
Transport i Burlövs kommun
Ringleder
Passage

För andra betydelser, se Passage (olika betydelser).

En passage är oftast någon särskilt anordnad gång genom någon form av hinder. Ett exempel kan vara en gångtunnel under en större väg, men det kan också utgöras av någon form av bro över hindret. En passage kan också vara en gång genom ett hus i form av någon form av korridor. Vanligast menar man då i detta fall någon form av förbindelsegång. Ibland kan det också vara en förbindelsegång som förbinder två hus.

Galleri

Referenser 
 Passage i SAOB.

Källor
Passageway | Merriam-Webster

Externa länkar

Gator
Gironden

Gironden () var en moderat (republikansk) politisk fraktion under franska revolutionen. Girondisterna, även kallade brissotiner, motarbetade jakobinerna. Namnet kommer sig av att vissa av grupperingens företrädare kom från departementet Gironde.

Bland de mest framträdande girondisterna märks Jacques Pierre Brissot (1754–1793). Gironden hade sin storhetstid under den lagstiftande församlingens tid 1791–1792. I det efterföljande nationalkonventet överflyglades de alltmer av Bergpartiet och rensades slutligen ut ur konventet i juni 1793. Girondisterna hade motsatt sig den avsatte kungens avrättning och när revolutionen gick in i ett radikalare skede kunde de inte försvara sina positioner. Charlotte Corday (1768–1793) var med i detta parti, och det var också hon som mördade Jean Paul Marat (1743–1793) den 13 juli 1793.

Referenser

Externa länkar 

Franska revolutionen
San Malmström

Karin Sandel Marie "San" Malmström, född 8 december 1950, är en svensk film-, TV- och reklamfilmsproducent, regissör och manusförfattare.

Malmström har regisserat och producerat reklamfilmer för TV i Sverige och USA, medverkat vid olika filminspelningar, exempelvis Göta Kanal eller Vem drog ur proppen?, 1981 och G – som i gemenskap.

Manus
1995 - Älskar älskar inte

Externa länkar 

Svenska manusförfattare
Födda 1950
Levande personer
Kvinnor
François Chabot

François Chabot, fransk revolutionsman, född 23 oktober 1756 i Saint-Geniez-d'Olt (dep. Aveyron), död 5 april 1794, var fransk politiker. 

Chabot var först kapucinermunk och blev  generalvikarie hos den konstitutionelle biskop Henri Grégoire i Blois. Han anslöt sig till revolutionen, lade av munkkåpan och gifte sig med systern till en österrikisk bankir. 1791 invald i lagstiftande församlingen och 1792 i nationalkonventet, utmärkte han sig för sitt nit att ange aristokrater samt predika uppror och våldsamhet. Han var en av de verksammaste medlemmarna av Cordelierklubben, där han kallades "den rasande munken".

Partinamnen "montagnarder" och "sansculotter" lär ha C. till upphovsman. Det var på hans förslag, som Notre-Dame förvandlades till ett tempel för förnuftskulten. Hans egennytta och oredlighet gav Robespierre anledning att anklaga honom inför konventet, som dömde honom tillsammans med hans vänner dantonisterna till döden, varefter han giljotinerades 5 april 1794. 1792 utgav han Journal populaire, ou le catéchisme des sansculottes (12 häften).

Källor
 

 
Franska politiker
Personer som blivit avrättade i samband med franska revolutionen
Män
Födda 1756
Avlidna 1794
Ugglan
Personer från Aveyron
Runar Martholm

Karl Runar Börje Martholm, född i Södertälje 20 augusti 1937, död 16 maj 2019, var en svensk skådespelare.

Biografi
Martholm medverkade i olika film- och teaterföreställningar 1965-1986.

 Calle Flygares teaterskola 1957-58
 Åbo svenska teater 1959-60
 Dramatens elevskola 1961-64
 Norrköping-Linköpings stadsteater 1965-69
 Helsingborgs stadsteater 1969-89
 Teaterlärare Olympiaskolans teaterlinje 1989-2005

Han gifte sig 1963 med Lena Dahlberg (f. 1942) med vilken han har fyra barn.

Filmografi 
 1965 - Flygplan saknas

Teater

Roller (ej komplett)

Regi

Referenser

Noter

Källor 

 Östgötateaterns arkiv

Externa länkar
 

Födda 1937
Svenska skådespelare
Män
Avlidna 2019
Ella Fallenius

Ella Berta Christine Fallenius, född 9 juli 1902 i Göteborg, död 15 oktober 2004 i Täby, var en svensk översättare och manusförfattare.

Biografi 
Fallenius översatte huvudsakligen underhållningslitteratur av författare som Barbara Taylor Bradford och Sidney Sheldon.

Ella Fallenius är gravsatt i minneslunden på Galärvarvskyrkogården i Stockholm.

Filmmanus 
1944 – Örnungar (tillsammans med Bertil Edgardh)

Översättningar (urval) 
 Madeleine Brent: Det började i Venedig (Tregaron's Daughter) (Bonnier, 1973)
 Evelyn Anthony: Främling vid porten (The Occupying Power) (Bonnier, 1974)
 Vivien Leyland: Farliga lekar (Dangerous Games) (Viva, 1991)

Källor 
 Libris
Fallenius, Ella Berta Christine på SvenskaGravar.se

Noter

Externa länkar 
 
 

Svenska översättare
Översättare från engelska
Svenska manusförfattare under 1900-talet
Svenska hundraåringar
Författare från Göteborg
Gravsatta på Galärvarvskyrkogården
Födda 1902
Avlidna 2004
Kvinnor
Projekt Kvinnliga huvudpersoner
Landnamsboken

Landnamsboken eller landnamaboken (isl. Landnámabók eller Landnáma) är en isländsk berättelse som beskriver bebyggandet av Island under 800- och 900-talen. Beskrivningarna fortskrider fram till 1100-talet. Det är ett släktdokument som innehåller 3 000 namn på olika personer och 1 400 ortnamn. Landnam betyder att ta land i anspråk.

Verket inleds med en kronologisk prolog där det nämns att innan norrmännen kom till landet fanns kristna så kallade paper boende i landet. Därefter följer Första boken, i vilken beskrivs hur Island upptäcktes och bebyggdes. Där sägs bland annat att Island upptäcktes och bebyggdes från Norge, på den tid när Hadrianus II var påve i Rom, och senare Johannes VIII. Det sägs även att landet upptäcktes av svensken Gardar Svavarsson, men att den förste invånaren ska ha varit norrmannen Ingolf Arnarson.

Den Andra boken handlar om landnamen i Västlandsfjärdingen, den Tredje boken handlar på samma sätt om Nordlandsfjärdingen, den Fjärde boken om Östlandsfjärdingen, och den Femte boken om sydlänningarnas fjärding.

Landnamsboken skrevs troligen i början av 1200-talet, och anses vara 90-100 år yngre än Isländingaboken. Den äldsta versionen fanns i Styrmisbók, vars upphovsman var Styrmir Kárason den lärde (död 1245). Den är nu förlorad, men innehållet finns till största delen bevarat i yngre versioner. Den äldsta bevarade versionen finns i Sturlubók, skriven av lagmannen Sturla Þórðarsson (död 1284). Senare handskrifter finns även (se Jónsson). Landnamsboken trycktes första gången i Skálholt år 1688.

Landnámabók översattes till svenska år 1962 av Åke Ohlmarks och fick då namnet Landnamsboken. Den ingår i del 1 av "De isländska sagorna" (även om den inte brukar räknas till Islänningasagorna i egentlig mening).

Se även
Islands historia

Referenser

Guðni Jónsson: Íslendinga sögur, band 1, s. XXIX. Reykjavík 1946.
Åke Ohlmarks: De isländska sagorna, band 1, s. 15-17 (förord) och 36-150 (den översatta texten). Steinsviks bokförlag 1964.
 Jakob Benediktsson. «Landnámabók som historisk kilde». Saga-Book, Vol. XVII. London, 1969.

Externa länkar
Landnámabók på isländska
Landnámabók på danska

Island under 800-talet
Island under 900-talet
Islänningasagorna
Historiska dokument
Island under vikingatiden
Fabian Bengtsson

Bengt Fabian Valdemar Bengtsson, född 25 november 1972 i Hovås, Askims församling, är en svensk affärsman. Han var under åren 2011 till hösten 2014 VD för SIBA och ordförande i NetOnNet AB till maj 2015. Idag är Fabian Bengtsson aktiv ägare och ledamot i Waldir och NetOnNet Group AB. Fabian Bengtsson är son till Bengt Bengtsson och tillsammans med övriga i familjen Bengtsson via Waldir AB delägare i Netonnet, SIBA och Resursgruppen. Sedan maj 2018 är han styrelseordförande i organisationen Företagarna. 

Fabian Bengtsson är bror till Martin Bengtsson som var VD för ComputerCity fram till hösten 2014. Hans andra bror, Victor Bengtsson, är landschef för SIBA Norge.

Kidnappningshistorien 
Fabian Bengtsson blev kidnappad på morgonen den 17 januari 2005. Kidnapparna ville ha 50 miljoner kronor. Han spärrades in i en ljudisolerad trälåda av utpressare i Göteborg. Familjen använde då SIBA:s webbplats för att lämna meddelanden till kidnapparna. Han återfanns vid liv i Slottsskogen, Göteborg, på morgonen 3 februari.

Polisen kunde senare hitta den lägenhet där han suttit inspärrad, bland annat tack vare att kidnapparna hade låtit Bengtsson ha kvar sin armbandsklocka under fångenskapen. Med hjälp av den visste han vilken tid glassbilen hade kommit förbi lägenheten och med hjälp av glassbilens körschema kunde polisen bestämma i vilket område han hade varit inspärrad.

Kidnapparna dömdes till tio respektive sex års fängelse för försök till grov utpressning och människorov. En tredje inblandad dömdes till två års fängelse.

Källor

Vidare läsning

Externa länkar 
 

Födda 1972
Personer inom Sveriges näringsliv under 2000-talet
Män
Levande personer
Kidnappade personer
Näringslivspersoner från Göteborg
Förstoppning

Förstoppning, obstipation, är ett tillstånd av att antingen avföring kommer sällan (färre än tre gånger i veckan) eller att den är hård i konsistensen, om tillståndet varar i mer än någon vecka. Förstoppning är ett symtom på ett flertal olikartade sjukdomar.

Symtom 
Förstoppning innebär att avföring förekommer sällan eller att den är hård. Till symtombilden kan föras att avföringen upplevs vara otillräcklig vid tömning på toalettbesök och/eller att den är svår att få ut. Förstoppningen kan göra magen uppsvälld, orsaka magsmärta samt ge illamående och kräkningar. För somliga personer varvas förstoppning med diarré.

Orsaker 
Förstoppning uppkommer för att avföring stannar kvar för länge i tjocktarmen. Av den anledningen tar den upp för mycket vatten från avföringen. Detta beror ofta på att tarmrörelserna är långsamma. Vätskebrist, fiberfattig kost, stillasittande livsstil, viss medicin och näringstillskott, irritabel tarm och stress utgör vanliga orsaker.

Det kan också bero på att tarmpassagen är blockerad, neurologiska sjukdomar, problem med musklerna i bäckenbotten samt endokrina sjukdomar.

Kvinnor som är gravida eller befinner sig i en viss fas i menstruationscykeln kan bli förstoppade.

Behandling 
Det finns olika behandlingar mot förstoppning, beroende på orsak. Om orsaken är stillasittande livsstil och dålig kost, bör livsstilen bli mer hälsosam. Det finns livsmedel som fungerar milt laxerande som kan förbättra tillståndet vid kronisk förstoppning, framförallt fiberrika livsmedel som vetekli, bönor, ärtor, grovt bröd, müsli och frukt.

För tillfällig förstoppning kan laxermedel vara aktuellt. Vissa laxermedel är tarmretande, vilket innebär att de irriterar tarmen och därmed ökar tarmrörelserna. Dessa medel är effektiva, men de kan samtidigt bli beroendeframkallande och bör därför inte användas regelbundet. Andra laxermedel smörjer tarm och avföring så att tarmtömning underlättas. Osmotiska medel drar ut vatten i tarmen och gör avföringen lösare. Bulkmedel fyller ut tarmarna, som därmed får mer att arbeta med.

Tillfällig förstoppning kan vidare behandlas med ett vattenbaserat lavemang. Lavemang kan också förebygga förstoppning genom att stimulera tarmmotorik.

Referenser

Externa länkar 

 Vårdguiden om förstoppning
 

Medicinska symtom i matspjälkningen
Obstruktion
248

248 (CCXLVIII) var ett skottår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

Okänt datum
 En revolt i Moesia, ledd av Pacatianus, en i Syrien, ledd av Iotapianus, krossas av sentorn Decius, på order av kejsar Filip Araben.
 Romerska riket fortsätter att fira staden Roms tusenårsjubileum genom ludi saeculares organiserade av Filip Araben.
 Cyprianus blir biskop av Kartago.
 Origenes skriver ett verk på åtta volymer, där han kritiserar den hedniske författaren Kelsos.

Födda

Avlidna 
 Agnes, martyr och helgon
 Himiko, kejsarinna av Japan
Lamm

Lamm kan syfta på:
 Lamm – unga djur av ett släkte idisslare och förekommer med flera vilda arter, se får
 Lamm- och fårkött –  köttet från det domesticerade fåret
 Lamm (efternamn)   – efternamn i flera länder samt personer med namnet
 Lamm (släkt) – svensk judisk släkt

Se även
 :Kategori:Lammkött – flera artiklar
Tamfår
Rolf Börjlind

Rolf Sigvard Börjlind, född 7 oktober 1943 i Västra Skrävlinge församling i Malmö, är en svensk poet, skådespelare, regissör, romanförfattare och manusförfattare. Börjlind är mest känd för filmerna om Jönssonligan samt filmerna om Martin Beck som gjordes 1997–2007. Tillsammans med sin hustru Cilla Börjlind skriver han böckerna om Tom Stilton och Olivia Rönning.

Biografi
Han började på journalisthögskolan i Stockholm 1965 men hoppade av utbildningen. I slutet av 1960-talet började han samarbeta med konstnären Carsten Regild där Börjlind bidrog med text och Regild med bild. Tillsammans startade de stenciltidskriften Kulturmagasinet Vargen som gavs ut 1974–1975. De startade även Vargens förlag för att ge ut tidningen, konstböcker och artists books.<ref name=Amanda>Konstnärslexikonet Amanda, Carsten Regild , läst 2013-12-18</ref> Deras samarbete fortsatte sedan på olika sätt under hela Regilds livstid. 1976-77 medverkade han i radioprogrammet Cabaré öppen kanal. 1977 presenterade han filmprogrammet Persona non grata (även titel på en bok från samma år) på Moderna museet och 1979 genomförde han, Regild och Bruno K. Öijer programserien Panik på Moderna museet med musik, poesi och film av de tre. och 1979 I slutet av 1970-talet blev han copywriter på en reklambyrå och i början av 1980-talet började han skriva satir i dagspress.

Rolf Börjlind är ordförande i Sveriges dramatikerförbund. Börjlind finns representerad vid Moderna museet i Stockholm. Börjlind skrev tillsammans med Mats Ronander texter till Ronanders musikalbum "Himlen gråter för Elmore James", utgiven 1992. 

Familj
Rolf Börjlind är gift med Cilla Börjlind, som han även skriver tillsammans med. Börjlind är bosatt i Storängen i Nacka  i den så kallade lotterivillan.

 Bibliografi 

 Persona non grata var också titeln på utställningen på Moderna museet i Stockholm 1977.

 Filmografi 

Skådespelare

Regi

 Manus i urval 

Producent  

Teater
Regi (urval)

Priser
Guldbagge för bästa manus tillsammans med Peter Dalle för Yrrol'', 1994.

Källor

Externa länkar
 
 
 

Svenska manusförfattare under 1900-talet
Svenska filmregissörer
Svenska skådespelare under 1900-talet
Födda 1943
Män
Levande personer
Skådespelare från Malmö
Guldbaggen för bästa manuskript
Svenska teaterregissörer
Svenska romanförfattare
Svenska kriminalförfattare
Svenska regissörer under 1900-talet
Svenska manusförfattare under 2000-talet
Svenskspråkiga romanförfattare
Svenska författare under 1900-talet
Svenska författare under 2000-talet
Regissörer från Malmö
Per Borten

Per Borten, född 3 april 1913 i Flå i Sør-Trøndelag, död 20 januari 2005 i Trondheim, var en politiker (Senterpartiet) som var Norges statsminister 1965–1971. 

Borten var agronom till yrket och hade examen från Norges Lantbrukshøgskole 1939. Han tjänstgjorde som distriktsagronom i Alvdal och Folldal, innan han blev borgmästare i sin hemby från 1945 till 1955.

År 1950 blev han ledamot i Stortinget för dåvarande Bondepartiet och 1955 partiets politiske ledare. Han var odelstingspresident 1961–65 och 1973–77.

Partiet, som 1959 bytte namn till Senterpartiet, bildade tillsammans med de övriga borgerliga partierna regering med Borten som statsminister i koalitionsregeringen från 12 oktober 1965 till 17 mars 1971.

I början av 1971 uppstod en regeringskris på grund av att Borten sades ha visat en förtrolig rapport om Norges förhandlingar med den Europeiska ekonomiska gemenskapen (föregångare till Europeiska unionen) för EEG-motståndarnas ledare och krisen ledde till att Bortens regering avgick. Under 1980-talet kom det dock fram att det var Bortens pressråd Ole N. Hoemsnes som hade läckt dokumentet till Dagbladets journalist Per Vassbotn. Borten var den främste politiske ledaren för motståndarsidan inför 1972 års folkomröstning om Norges medlemskap i EEG.

Borten avled på St. Olavs hospital i Trondheim och är begravd vid Flå kyrka.

Källor 

 Bra Böckers lexikon, 1973

Externa länkar 
 Biografi på regeringens webbplats 

Avlidna 2005
Norges statsministrar
Män
Födda 1913
Camilla Lundén

Anna Camilla Elisabeth Lundén, född 5 maj 1967 i Täby, Stockholms län, är en svensk skådespelare.

Lundén påbörjade sin filmkarriär i Stockholmsnatt 1987. Därefter medverkade hon i en rad filmer av Mats Helge Olsson. Mest känd är hon för sin roll som Catti i Richard Hoberts filmsvit om de sju dödssynderna. Camilla Lundén blev guldbaggenominerad 1997 för sin huvudroll i Spring för livet. Efter skådespelarkarriären har Lundén utbildat sig till friskvårdskonsulent.

Lundén började måla i 40-årsåldern och har haft flera utställningar i Sverige men även i Italien och Frankrike.

Hon har en son med drottning Silvias brorson Patrick Sommerlath. Kronprinsessan Victoria är gudmor till sonen som för övrigt ingick i brudnäbbet vid kronprinsessparets bröllop 2010.

Filmografi

 

 (kortfilm)

 (kortfilm)

TV-teater, TV-serier i urval
1996 – Silvermannen
2000 – Labyrinten
2000 – Ronny och Julia
2008 – Oskyldigt dömd

Referenser

Externa länkar

Svenska skådespelare under 1900-talet
Guldbaggenominerade
Kvinnor
Födda 1967
Levande personer
Personer från Täby socken, Uppland
Svenska skådespelare under 2000-talet
Christer Abrahamsen

Christer Halvar Sixten Abrahamsen, född 27 juni 1942 i Köpingsvik, Öland, är en  svensk regissör, manusförfattare, filmproducent, produktionsledare och regiassistent.

Han är far till filmrekvisitören Caroline Abrahamsen och filmklipparen Fredrik Alneng, och gift med produktionsledaren Gunilla Abrahamsen.

Filmografi 
Enligt Svensk Filmdatabas:

Producent

Regi och manus

Källor

Svenska filmproducenter
Män
Levande personer
Födda 1942
Personer från Öland
Vargen

Vargen kan syfta på:

 Vargen (musikgrupp) – svensk musikgrupp
 Vargen (stjärnbild) – en stjärnbild
 Vargen (seriefigur) – seriefigur i serierna om Bamse
 Vargen (företag) - före detta svensk konfektionsföretag (Regnklädersfabriken Vargen AB), baserat i Norrköping
 Vargen, Huddinge – civilförsvarsanläggning i Huddinge kommun
 Vargen (naturreservat) – naturreservat i Lycksele kommun
 Vargen, Esbo – ö i Finland
 Vargen, Småland – sjö i Västerviks kommun

Se även 
  – flera olika örlogsfartyg
 Varg (olika betydelser)
 Varg – rovdjur
 Kulturmagasinet Vargen - tidskrift utgiven 1973−1976
 Ensamma Vargen – samling av 30 soloäventyrsböcker skapade av Joe Dever
 Vargen och lammet – antik fabel efter Aisopos
 Peter och vargen – orkestralt verk och sagoberättelse av kompositören Sergej Prokofjev
 Stora stygga vargen – figur i folksagan Tre små grisar
 Var e vargen – rocklåt av Imperiet från 1986
 Vargen kommer – opera från 1997 av Hans Gefors och Kerstin Perski
 Den röda vargen – bok av Liza Marklund från 2003
 Den sista vargen – album från 1980 av James Hollingworth
Lyran

Lyran kan syfta på:

Lyran (damkör) – en finlandssvensk damkör från Helsingfors, Finland
Villa Lyran – en sommarvilla uppförd 1867 i nuvarande stadsdelen Bredäng i Stockholm
Lyran (stjärnbild) – en stjärnbild på norra stjärnhimlen
Lyran (skoltidning) – en skoltidning i Adolf Fredriks Musikklasser
Lyran (biograf) – en biograf vid Sveavägen 77 i Stockholm

Se även
Lyra (olika betydelser)