kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Frazer

Frazer var ett amerikanskt bilmärke som tillverkades av Kaiser-Frazer Corp i Willow Run, Michigan mellan 1946 och 1951.

Företaget Kaiser-Frazer Corporation bildades av Henry J. Kaiser tillsammans med Joseph W. Frazer och deras avsikt var att bygga en bil, som skulle vara så billig att den kunde köpas av den vanlige amerikanen. Verkligheten hann upp herrarna och resultatet blev bilar i mellanklassen på grund av att kostnaderna inte gick att hålla stången. Man beräknar att ca 800 000 bilar av märkena Kaiser och Frazer tillverkades. 1951 lämnade Joe Frazer företaget och märket Frazer upphörde. Kaiser tillverkades fram till 1955. Skillnaden mellan de båda märkena av samma årgång var ofta inte större än olika kylarmaskeringar. Frazer var den lyxigare varianten.

Ej längre existerande amerikanska biltillverkare
Hälleforsnäs

Hälleforsnäs är en tätort i Flens kommun i Södermanland.

Historia
Samhället har växt fram runt Hälleforsnäs Järnbruk som varit dess huvudnäring i århundraden. Bruket, grundat 1659, var ortens absolut största arbetsgivare fram till 1970-talet. Efter flera kriser började fler och fler anställda att sägas upp. Sedan början av 1990-talet arbetade endast ett fåtal ortsbor på ortens gjuteri. I dag bedrivs flera olika verksamheter i brukets gamla lokaler. Bland annat Hälleforsnäs Gjuterimuseum, Bruksrestaurangen, Jürss Mejeri och Kolhusteatern.

Samhälle och service 

I ortens serviceutbud ingår grundskolan Bruksskolan (förskoleklass till årskurs 6), livsmedelsbutiker, lokaltidningsredaktion, Hälleforsnäs kyrka, Folkets Hus, Kolhusteatern, sporthall, idrottsplatsen Edströmsvallen, bibliotek, tandhälsovård, inredningsbutik, tapetserarverkstad, café, pizzeria, restaurang och frisersalong. I det före detta bruket ligger ett ysteri.

Kommunikationer 
Hälleforsnäs järnvägsstation trafikeras av Mälartågs linje Uven-tåget till Eskilstuna – Västerås – Sala norrut, samt Flen – Katrineholm – Linköping söderut. 

Kollektivtrafiken i Hälleforsnäs ombesörjs av Sörmlandstrafiken. Genom orten går busslinje 415.

Stationsbyggnaden i Hälleforsnäs invigdes 1897. Statens fastighetsbolag Jernhusen bjöd 2010 ut huset till försäljning med strikta föreskrifter kring husets användning, bland annat tilläts inte bostäder i huset. Kommunen erbjöds att köpa huset för en krona men tackade nej vilket slutligen ledde till att huset revs 2011.

Kultur 
I det k-märkta Kolhuset på bruksområdet inryms idag Kolhusteatern där föreningen Kolhusteatern ger föreställningar under sommartid. 

På bruksområdet finns även ett gjuterimuseum som är öppet för allmänheten. 

På den gamla tjärtippen finns en skulpturpark döpt till Abine Noijs park, efter den man som en gång startade bruket i Hälleforsnäs. Parken invigdes i september 2011 av landshövding Bo Könberg.

Media 
Hälleforsnäs Allehanda är en lokal gratistidning som utkommer fyra gånger per år. I övrigt bevakas orten av tidningarna Eskilstuna-Kuriren och Katrineholms-Kuriren.

Idrott 
Hälleforsnäs är känt för före detta klubben Hälleforsnäs IF (Brukets blå), vars herrlag i bandy spelade på Edströmsvallen och totalt gjorde 21 säsonger i Sveriges högsta division. Bandysektionen upphörde dock efter beslut den 28 augusti 2005. Idag har klubben fotbollsverksamhet. 

En annan stor sportuppmärksamhet på orten var Ulla Lindkvist som under 1960 och 70-talet dominerade damklassen i orientering. Lindkvist vann bland annat VM-guld 1966. Lindkvist tävlade för ortens klubb OK Tjärnen.

Befolkningsutveckling

Se även 
 Hälleforsnäs Bruk
 Hälleforsnäs bruks herrgård
 Hälleforsnäs Gjuterimuseum

Noter

Externa länkar 

Bruksorter i Sverige
Orter i Flens kommun
Tätorter i Sverige
Sparreholm

Sparreholm är en tätort i Flens kommun i Södermanlands län. Orten har fått sitt namn efter det närbelägna Sparreholms slott.

Historik
Sparreholm växte fram i och med att Västra stambanan kom till och en station anlades där orten nu ligger år 1862. Orten fick sitt namn från Sparreholms slott som ligger strax norr om orten. Ursprungligen hette gården där slottet ligger Hyltingenäs, men då Göran Sparre uppförde slottsbyggnaden fick det namn efter honom år 1643. Sparreholms slott har haft en rad släkter som ägare, däribland Åkesson Natt och Dag, Hjorthufvud, Gylta, Sparre, Taube, Sprengtporten och Bonde. Förutom järnvägen har även träindustrin varit viktig för ortens framväxt.

Söder om orten finns gravfält från järnåldern som visar att det har det bott människor i området i minst 2 000 år.

Sparreholm är beläget i Hyltinge socken och ingick efter kommunreformen 1862 i Hyltinge landskommun. Sparreholms municipalsamhälle inrättades den 23 mars 1935. Orten ingick mellan 1965 och 1970 i Flens stad, från  1971 ingår Sparreholm i Flens kommun.

Befolkningsutveckling

Natur 
Sparreholm är beläget intill sjön Båven. Sjön karaktäriseras av förgreningar och många öar, strandlinjen är över 500 km. Sjön har ett förhållandevis rent vatten och ett rikt fågelliv med många fågelskyddsområden. Sjön är en av få sjöar eller vattendrag i Sverige med förekomst av mal. Strax utanför Sparreholm finns en badplats.

Sparreholms ekhagar är ett tidigare naturvårdsområde (sedan 1994 naturreservat) som ligger vid Sparreholms slott och nära samhället Sparreholm. Den södra delen ansluter till väg 57 mellan Sparreholm och Stjärnhov. Delar av reservatet användes redan på 1600-talet som park och betesmark till Sparreholms slott. Det omväxlande landskapet och gamla lövträd gör att det är gott om fåglar i området. På försommaren blommar nattviol och andra blommor i hagen.

Näringsliv 
I Sparreholm finns Fabriken, ett varuhus som är beläget i en gammal fabrikslokal på 6 000 kvadratmeter. Det finns också en mataffär, Matöppet.
Vid Sparreholms slott finns café och Sparreholms bilmuseum.
Sparreholms strandcafé och butik.

Kommunikationer 
Sparreholm ligger vid Riksväg 57 och Riksväg 53. 
Sparreholm ligger vid Västra stambanan. Stationshuset gav namn åt en stationsmodelltyp, Sparreholmsmodellen.
Sörmlandstrafiken trafikerar med bl.a. busslinje 589, 489, 701 och 801.

Se även 
Sparreholms slott
Sparreholms bilmuseum
Sparreholms Snickerifabrik
Hyltinge socken

Bildgalleri

Källor

Noter

Orter i Flens kommun
Tätorter i Sverige
Mellösa

Mellösa är en tätort i Flens kommun och kyrkby i Mellösa socken belägen cirka 5 km norr om Flen. Orten ligger i en gammal kulturbygd där skogsbygden omkring var bebodd under medeltiden. Några kilometer väster om samhället ligger statsministerresidenset Harpsund.

I september 1933 fann en lantbrukare i Flenmo det äldsta hjulet i Sverige – Mellösahjulet – daterat till 400–600-talet. Hjulet finns i dag på Historiska museet i Stockholm.

Strax utanför Mellösa låg tidigare tumstocksfabriken AB Måttstockar, nedlagd 1980 av den dåvarande ägaren Hultafors Group.

Orten och dess invånare porträtteras i dokumentären ”Ett fint litet samhälle” av Astrid Ohlsén och Håkan Pieniowski. Dokumentären sändes i SVT år 2013.

Befolkningsutveckling

Se även 
Mellösa socken
Mellösa landskommun

Noter 

Orter i Flens kommun
Tätorter i Sverige
Bettna

Bettna är en tätort och tidigare stationssamhälle tillika centralort för tidigare Bettna landskommun belägen i Flens kommun i Södermanlands län i Bettna socken.

Historia
Platsen ligger i en gammal odlingsbygd med talrika fornlämningar. 
Ungefär från Löta Handel längs med gärdena mot Vrena mekaniska löper en grav från 500-800 e.Kr. 

Där hittades bl.a. ett hästliknande föremål som senare blev Bettnasmycket.

Stationssamhället etablerades i slutet av 1800-talet i samband med att järnvägen Grängesberg-Oxelösund byggdes.  

Orten ligger ca. 30 km nordväst om Nyköping längs Riksväg 52 som passerar utanför samhället. 

Förr fanns i samhället tre mataffärer, körskola, ett flertal banker, en klädaffär, en skoaffär, speceriaffär för kött, prylbod, kaféer, pizzeria med mera.

Befolkningsutveckling

Samhället
Bettna kyrka är ursprungligen från 1100-talet, men har flera gånger byggts om och till. 

Bettna skola är belägen vid kyrkan och där finns förskola, fritids samt grundskolans årskurs 1 t.o.m. 6. Bettna skola återinvigdes efter renovering våren 2015. I Bettna finns hemtjänst, mataffär, matställe, sågverk, bibliotek, mekanisk verkstad samt Sörmlands äldsta Peugeot-handlare, grundad 1943 av Janne Stenberg. Stenbergs Bil AB flyttade hösten 2014 verkstad samt försäljning till Nyköping.

Personer med anknytning till Bettna
Målaren Nils von Dardel föddes i Bettna 1888. Konstnären Reinhold von Rosen bodde en tid på Åkerö i Bettna. Politikern Ivan Bratt bodde och avled vid Lundby i Bettna.

Noter

Externa länkar 
Bettna hembygdsförening

Orter i Flens kommun
Tätorter i Sverige
Orrhammar

Orrhammar är ett fritidshusområde i Flens kommun beläget på Orrhammarhalvön omgivet av sjön Orrhammaren cirka 1 mil utanför Flen. Orten upphörde som tätort 2010 på grund av att andelen fritidshus var för stor. Vid 2015 års tätortsavgränsning hade metoden ändrats och Orrhammar räknades som en tätort igen.

Befolkningsutveckling

Se även
Flens socken

Noter 

Orter i Flens kommun
Tidigare småorter i Sverige
Tätorter i Sverige
Maud Reuterswärd

Maud Reuterswärd, även Reuterswärd-Näsström, född 19 februari 1920 i Kungsholms församling i Stockholm, död  25 augusti 1980 i Oscars församling i Stockholm, var en svensk författare, programledare i radio och radioproducent.

Biografi
Reuterswärd var dotter till Gustaf Reuterswärd, VD i dåvarande AB Radiotjänst, och Elin Lamm. Hon utbildade sig först till kindergartenlärare men började på Radiotjänst som 24-åring och var radiotjänsteman mellan 1947 och 1980. Hon blev en av redaktörerna på Sveriges Radios kulturredaktion 1956 och på dess redaktion för litteratur och konst 1963. 

Reuterswärd blev bland annat mycket uppmärksammad när hon gjorde ett radioprogram när hon födde sin son. Hon var sommarvärd 34 gånger. Hon var också vintervärd 1972.

Hon gifte sig första gången 1940 med Armand Rossander och andra gången 1951 med Sigvard Näsström.

Bibliografi
 1962 – Solvända
 1965 – Svenska landskapsblommor
 1966 – Dagligt allehanda
 1970 – Dagar med Knubbe
 1971 – Du har ju pappa, Elisabet
 1972 – Han – där!
 1973 – Ta steget, Elisabet
 1974 – När man heter Noak
 1975 – Livet rymmer allt, Elisabet
 1976 – Lökkupolen
 1977 – Längtarna
 1978 – Vänskap
 1978 – Säg som det är
 1979 – Ida själv
 1979 – Flickan och dockskåpet
 1980 – Jacobs tofflor
 1980 – Så ensam som Ida

Priser och utmärkelser (urval)
1971 – Litteraturfrämjandets stipendiat
1972 – Expressens Heffaklump
1976 – Nils Holgersson-plaketten
1980 – Astrid Lindgren-priset (postumt)

Källor

Noter

Vidare läsning

Externa länkar
 
 Maud Reuterswärd i Svensk mediedatabas

Sommarvärdar 1960
Sommarvärdar 1962
Sommarvärdar 1963
Sommarvärdar 1965
Sommarvärdar 1966
Sommarvärdar 1967
Sommarvärdar 1968
Sommarvärdar 1969
Sommarvärdar 1970
Sommarvärdar 1971
Sommarvärdar 1972
Sommarvärdar 1978
Svenska radioprogramledare
Svenskspråkiga författare
Svenska författare
Födda 1920
Avlidna 1980
Svenska författare av barn- och ungdomslitteratur
Kvinnor
Författare från Stockholm
Maud
Ennius

Ennius, fornromersk skald, född 239 f.Kr. i staden Rudiae i Salento, död 169 f.Kr. 

Såsom romersk soldat tjänade han på Sardinien, där han tilldrog sig uppmärksamhet av Cato, som tog honom med sig till Rom. Hans förtroliga bekantskap med Greklands språk och litteratur och hans ovanliga och mångsidiga skaldebegåvning gjorde honom snart bemärkt och värderad av flera bland Roms stormän, i synnerhet av den för grekisk kultur nitälskande Scipio Africanus d. ä. Han erhöll romersk medborgarrätt 184. 

Hans främsta skaldeverk, Annales, var en i 18 böcker avfattad episk dikt, vilken i kronologisk följd skildrade Roms historia från Aeneas' ankomst till skaldens eget tidevarv. Detta verk, vilket av romarna högt värderades såsom ett slags nationalepos, var epokgörande inom Roms poetiska litteratur även genom införandet av den efter grekiskt mönster bildade daktyliska hexametern i stället för den förut brukliga så kallade saturniska versen. Att Ennius vid det första försöket att lämpa det latinska språket efter den grekiska metrikens och prosodins lagar inte kunde med ens övervinna materialets motsträvighet, är helt naturligt. Men vad som fattades honom i elegans och formfulländning ersattes genom kraftfullhet och fantasirikedom. 

Ennius skrev även ett stort antal tragedier, till större delen bearbetningar eller översättningar från Euripides, och likaså, ehuru med mindre framgång, komedier. Dessutom författade han bland annat Saturae, eller dikter av omväxlande innehåll och form, Epicharmus, en naturfilosofisk lärodikt, samt några epigram. Ennius verk finns bevarade i fragment.

Källor
 

Födda 239 f.Kr.
Avlidna 169 f.Kr.
Latinskspråkiga författare
Romerska författare
Män
Ugglan
Skebokvarn

Skebokvarn är en tätort i Helgesta socken i Flens kommun i Södermanlands län belägen 8 km från Flen, 9 km från Malmköping och 55 km från Järna.

Skebokvarn var tidigare en järnvägsknut mellan Västra stambanan och Mellersta Södermanlands Järnväg.

Befolkningsutveckling

Kommunikationer 
Sörmlandstrafiken trafikerar med bl.a. busslinje 789 (Flen-Skebokvarn-Sparreholm-Stjärnhov-Björnlunda-Gnesta
Riksväg 57 österut mot Sparreholm, Stjärnhov, Björnlunda, Gnesta, Mölnbo, Järna och Södertälje
Riksväg 57 västerut mot Flen och Katrineholm

Noter 

Orter i Flens kommun
Tidigare småorter i Sverige
Tätorter i Sverige
Dunkers station

Dunkers station är en by och en tidigare järnvägsstation strax söder om Händösjön i Flens kommun. År 1995 avgränsade SCB en småort här, men till nästa folkräkning år 2000 upphörde statusen som småort.

Dunker var en station på Mellersta Södermanlands Järnväg som öppnade 1907 och lades ner 1964. Järnvägsspåren är numera upprivna och den gamla banvallen fungerar som gång- och cykelväg. Det gamla stationshuset finns fortfarande kvar och är idag privatbostad.

Noter

Orter i Flens kommun
Tidigare småorter i Sverige
Mark Kozelek

Mark Kozelek, född 24 januari 1967 i Massillon, Ohio, är en amerikansk sångare, gitarrist, låtskrivare och skådespelare, frontfigur i de alternativa rockbanden Red House Painters (1989–2001) och Sun Kil Moon (2002–). Han har också gett ut flera skivor som soloartist.

Kozelek har även medverkat i olika filmer, bl.a. Almost Famous och Vanilla Sky.

Diskografi

Solo
Studioalbum

	
	

EP

Livealbum

Samlingsalbum

Red House Painters
Studioalbum

Sun Kil Moon
Studioalbum

Filmografi

Externa länkar

Mark Kozeleks officiella webbplats
Officiell webbplats för Sun Kil Moon, Mark Kozelek och Red House Painters
Mark Kozelek på allmusic.com
 

Amerikanska sångare
Amerikanska låtskrivare
Amerikanska skådespelare
Födda 1967
Män
Levande personer
Psykohistoria

Psykohistoria är en av science fiction-författaren Isaac Asimov påhittad vetenskap, som han presenterade i den sju böcker långa Stiftelseromanerna. Den är inspirerad av gruppsykologi och gruppdynamik och med hjälp av den kan man i grova drag förutse hela mänsklighetens framtid. Bland annat sägs mänsklighetens historia präglas av ett periodiskt förlopp med omväxlande goda tider av lag och ordning, vetenskaplig utveckling och kulturell förfining följt av en period av upplösning, anarki och förfall som avslutas med en djup kris, innan ordningen sakta återinträder. 

Asimov pekar bland annat på en svaghet hos denna tänkta vetenskap (och även hos dagens gruppsykologi, historieforskning, sociologi etc), nämligen hur svårt det kan vara att förutse eller i efterhand förklara en grupps beteende om något mycket oväntat inträffar, till exempel en naturkatastrof eller att en stark, intelligent och karismatisk tyrann (till exempel Adolf Hitler) kommer till makten, att en enda stark personlighet allvarligt kan förändra historiens gång, trots att grupp-beteendet inte borde påverkas av det.

Källhänvisningar 

Fiktiv vetenskap
Stiftelsen
Östra härad, Jönköpings län

Östra härad var ett härad i Småland och Jönköpings län och var en del av smålandet Njudung. Häradet motsvarar idag en del av Vetlanda kommun och Eksjö kommun. Häradets areal uppgick till 1 397 km², varav land 1 311. 1930 fanns här 20 039 invånare.  Tingsställe var Vetlanda.

Socknar
I Östra härad ingick 18 socknar:

I Vetlanda kommun
Alseda
Björkö (före 1885 även delar i Södra Vedbo härad)
Bäckseda 
Karlstorp (före 1887 även delar i Aspelands härad i Kalmar län)
Korsberga
Lannaskede 
Lemnhult 
Myresjö 
Nye
Näsby 
Näshult
Nävelsjö 
Skede
Skirö
Stenberga
Vetlanda 
Ökna

I Eksjö kommun
Kråkshult (före 1886 även delar i Södra Vedbo härad)

Vetlanda stad bildades 1920 utan egen jurisdiktion.

Län, fögderier, tingslag, domsagor och tingsrätter
Socknarna ingick i Jönköpings län. Församlingarna tillhör(de) från 1569 Växjö stift.

Häradets socknar hörde till följande fögderier:
1720-1917 Östra härad fögderi
1918-1945 Njudungs fögderi 
1946-1990 Vetlanda fögderi (där Kråkshults socken bröts för att från 1967 tillhöra Eksjö fögderi)

Häradets socknar tillhörde följande tingslag, domsagor och tingsrätter:
1680-1947 Östra Njudungs tingslag (före 1934 Östra härads tingslag) i
1680-1796 Uppvidinge, Konga och Östra häraders domsaga
1796-1933 Östra härads domsaga 
1934-1946 Njudungs domsaga
1948-1970 Njudungs domsagas tingslag i Njudungs domsaga

1971- Eksjö tingsrätt och domsaga

Källor

Noter

Webbkällor

Nationella arkivdatabasen för uppgifter om fögderier, domsagor, tingslag och tingsrätter

Tryckta källor
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Eksjö tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)
Elsa Trolle Önnerfors: Domsagohistorik - Jönköpings tingsrätt (del av Riksantikvarieämbetets Tings- och rådhusinventeringen 1996-2007)
Nordisk familjebok, uppl. 2, band 34, 1922

Härader i Jönköpings län
Njudung

en:Eastern Hundred
DR Event

DR Event är en dansk radiokanal från Danmarks Radio som sänds DAB-radionätet. Kanalen reserverar plats till särskild sändningar och antar olika skepnader vid olika tillfällen. Kanalen lanserades den 1 maj 2004 under namnet DR Royal och sände i samband med att Mary Elizabeth Donaldson gifte sig med kronprins Frederik. Man sände då material relaterat till bröllopet ändå fram till den 14 maj.

Under oktober månad och fram till presidentvalet 2004 hette kanalen DR USA och vidaresände den amerikanska radiokanalen National Public Radio. Den 12-14 november 2004 hette kanalen DR Bogforum och sände från BogForum 2004. Under april 2005 kallas kanalen DR Andersen och sänder Hans Christian Andersens berättelser med anledning av hans tvåhundraårsdag.

Mellan 20 juni och 28 augusti ägnar kanalen två veckor i taget åt att sända DR:s webbmusikkanaler: DR Country, DR Barometer, DR R&B, DR Evergreen och DR Hip Hop. I augusti upphörde dock kanalen att sända eftersom det utrymme kanalen använde upplåtits åt andra programbolag är DR.

Danmarks Radio
Eventbolag
Radiokanaler och radiostationer startade 2004
1121

1121 (MCXXI) var ett normalår som började en lördag i den julianska kalendern.

Händelser

April 
22 april – Motpåven Gregorius VIII avsätts.

Okänt datum 
Den ziridiske härskaren Ali ibn Yahya efterträds av Abul-Hasan al-Hasan ibn Ali.
I hammadiddynastin efterträds Abd al-Aziz ibn Mansur av Yahya ibn Abd al-Aziz.
Konkordatet i Worms fördömer Pierre Abaelards texter om treenigheten. Senare samma år låter Fulbert av Chartres, Héloïses farbror, kastrera Abaelard.
Reading Abbey grundas.
David Byggaren, kung av Georgien, besegrar med en armé på 55.000 man en 200.000-mannaarmé av musilimska koalitionstrupper vid Didgori i östra Georgien.

Födda 
Ascelina, romersk-katolskt helgon.

Avlidna 
10 februari – Domnall Ua Lochlainn, storkonung av Irland sedan 1086.
William av Champeaux, fransk filosof och Abaelards lärare.

Externa länkar
Hornindalsvatnet

Hornindalsvatnet är en sjö på gränsen mellan Stads kommun i Vestland fylke och Volda kommun i Møre og Romsdal fylke i västra Norge. Med sitt maximala djup på 514 meter är det Europas djupaste insjö .

Fiskbeståndet är bra och består av fjällröding, öring, ål och lax. Laxen och ålen kommer via Nordfjorden och Eidselva. Rödingen kommer från sjöns djupare delar in till sanddynerna vid Grodås för att leka. Öringen kommer från andra mindre vattendrag.

Källor 

Insjöar i Vestland fylke
Insjöar i Møre og Romsdal fylke
Stads kommun
Volda kommun
Kykladerna

Kykladerna (grekiska: Κυκλάδες, Kikládhes, "ringformad") är en grekisk ögrupp sydost om det grekiska fastlandet som utgör en del av de egeiska öarna i Egeiska havet. Namnet angav ursprungligen de öar som ligger i en ring runt den heliga ön Delos. 

Kykladerna består av omkring 220 öar av vilka de största är Amorgós, Anáfi, Ándros, Antiparos, Ios, Kéa, Kimolos, Kithnos, Mílos, Míkonos, Náxos, Páros, Pholegándros, Serifos, Sifnos, Síkinos, Síros, Tínos och Santorini (Thíra). 

Ermoúpolis på ön Siros är ögruppens huvudort och den tidigare prefekturen Kykladernas administrativa centrum.

Geografi 
Med undantag för de vulkaniska öarna Melos och Santorini, utgör Kykladerna bergstoppar på en bergskedja som sträcker sig från det grekiska fastlandet och ut i Egeiska havet. Klimatet är i allmänhet torrt och milt och öarna har, med Naxos som enda undantag, näringsfattig jord. Viktiga jordbruksprodukter är vin, frukt, vete, olivolja och tobak.

Konst och kultur 
Den tidigkykladiska konsten, omkring 3600-2100 f.Kr., som föregick den minoiska konsten på Kreta är framförallt omtalad för sina schematiska kvinnogestalter utförda i inhemsk vit marmor. De kykladiska öarna kunde bara ge uppehälle åt några tusen personer och de fick en obetydlig roll då den högt utvecklade palatskulturen på Kreta växte sig starkare. Undantaget är Delos som lyckades upprätthålla en status som helig plats under hela den klassiska perioden. 

De första arkeologiska utgrävningarna på 1880-talet följdes av Christos Tsountas mer systematiska genomgång av begravningsplatser på ett flertal öar omkring 1898-99. Det var bl.a. han som myntade begreppet "kykladisk konst". Intresset avtog därefter för att åter blomstra på 1950-talet då konstsamlare slogs om dessa tidiga skulpturer på grund av deras likhet med verk av modernister som Jean Arp och Constantin Brancusi. Fyndplatser blev plundrade, och en livlig handel med förfalskningar uppstod. Sedan dess har mer omsorgsfull arkeologi givit en tydligare bild av den jordbruks- och sjöfarande kultur som invandrade från Mindre Asien omkring 5000 f.Kr.. Se vidare Kykladisk konst.

Under antik tid utgjorde Kykladerna en enhet med Delos som centrum. Här slöts 478 f.Kr. Attiska sjöförbundet med Delos som säte för förbundskassan. Från 405 f.Kr. var de under Spartas kontroll tills Konons seger i slaget vid Knidos 394 f.Kr. återställde den deliska amfiktyonin. Ett öförbund bildades under Antigonos I Monofthalmos beskydd, vilket förnyades under Ptolemaios I Soter, som gjorde Kykladerna till en provins under Egypten. Under Rhodos beskydd återställdes öförbundet 188-166 f.Kr.

Turism 
Under de senaste decennierna har Kykladerna blivit ett mycket populärt turistmål och den tidigare snabba avfolkningen har stannat upp. Detta har dock också lett till åtföljande problem med erosion, miljöförstöring och vattenbrist.  Innevånarantalet är idag c:a 94 000.

Se även 
 Delos

Referenser

Externa länkar 
 Tidsaxel och introduktion till kykladisk konst