kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
De sju dödssynderna

De sju dödssynderna (latin septem peccata mortalia), huvudsynderna eller kardinalsynderna, är begrepp inom katolicismen. Dödssynder är ett från Nya testamentet hämtat uttryck, men de är inte explicit uppräknade där. Inom katolicismen är dessa de svårare synder som består i att människan med fullt vett och fri vilja överträder Guds bud i en viktig sak. Dessa synder gör henne skyldig till den eviga dödens straff och kan endast försonas genom botens sakrament.

De har alla positiva motsvarigheter i de sju dygderna. De sju dödssynderna var under medeltiden tillsammans med de tio budorden de främsta utgångspunkterna för etiska diskussioner och betraktelser.

Termen kommer av att de anses leda till dels andra laster och synder, dels till evig fördömelse, ifall syndaren inte ångrar sig.

De sju dödssynderna 
Dödssynderna finns inte uppräknade i Bibeln, utan det var påve Gregorius I som utarbetade den nuvarande listan:

Högmod (superbia)
 Girighet (avaritia)
Vällust (luxuria)
 Avund (invidia)
 Frosseri (gula)
 Vrede (ira)
 Lättja (acedia)

Minneslista 
Under medeltiden blev de sju dödssynderna ett välkänt begrepp. För att lättare komma ihåg dem associerade man var och en av synderna med ett vanligt förekommande djur:

 Högmod – påfågel
 Girighet – räv (eller groda)
 Lust – get
 Avund – hund
 Frosseri – gris
 Vrede – varg
 Lättja – åsna

Se även 
 Synd
 Dödssynd
 De sju dygderna
 Kristen etik
 Vanitas

Referenser

Externa länkar 

Kristen synd
Etiska frågor
Sjutal
Hybris

Hybris kan syfta på

 Hybris (mytologi) – att vilja efterlikna och/eller överträffa gudarna inom grekisk mytologi
 Hybris – ett uttryck för ett sinnestillstånd där en person har en starkt överdriven självuppfattning, se Storhetsvansinne
 Hybris (skivbolag) – ett svenskt musikbolag som grundades under 2004
 Hybris (musikalbum) –  progrockbandet Änglagårds första studioalbum 1992
 Hybris: USA:s strävan efter global dominans – en bok av Noam Chomsky
E59

E59 eller Europaväg 59 är en 660 kilometer lång europaväg som börjar i Prag i Tjeckien, passerar Österrike och Slovenien och slutar i Zagreb i Kroatien.

Sträckning
Prag - Jihlava - (gräns Tjeckien-Österrike) - Wien - Graz - Spielfeld - (gräns Österrike-Slovenien) - Maribor - (gräns Slovenien-Kroatien) - Zagreb

Standard
E59 är både landsväg och motorväg. Följande motorvägar följs:
 D1 (motorväg, Tjeckien)
 A2 (motorväg, Österrike)
 A9 (motorväg, Österrike)
 A2 (motorväg, Kroatien)

Anslutningar

Källor

Europavägar
Klämdag

En klämdag är en enstaka arbetsdag som infaller mellan en helgdag och en annan arbetsfri dag.

På klämdagar tar många ledigt från arbetet genom kompensationsledighet ("kompledigt") eller semester.

En regelbundet återkommande klämdag i Sverige är dagen efter Kristi himmelsfärds dag, vilken alltid infaller på en fredag.

Ledighet på klämdagar omfattas i några få kollektivavtal men oftast är det lokala bestämmelser och avtal som reglerar dessa.

Se även 
Mellandagarna

Referenser

Ledighet
Flöte

Ett flöte är en flytkropp utformad för att flyta i vatten. Flöten används för att hålla fiskeredskap som, sänke, krok och bete, på ett bestämt djup samt att indikera napp vid mete. Flöten kan vara fästa vid den övre telnen på ett fiskenät för att stabilisera fångstnät vertikalt i vattnet. Ett flöte på till exempel ett metspö är  till för att hålla kroken med dess bete på ett bestämt djup samt att indikera napp vid mete.

Flöten är tillverkade i material med låg densitet eller är ihåliga. De kan vara ytbehandlade för att inte suga till sig vatten. Några exempel på naturmaterial är balsaträ, kork, näver och sarkandavass. Exempel på konstmaterial är hård skumplast eller PVC-plast med hålrum.

Ordet flöte är belagt i svenska språket sedan 1723.

Se även 
 boj
 flottör
 vakare

Referenser 

Fiskeredskap
Rostov-na-Donu

Rostov-na-Donu (ryska: Ростов-на-Дону), ibland Rostov vid Don på svenska, är en stad i sydvästra Ryssland nära gränsen till Ukraina med cirka 1,1 miljon invånare. Staden ligger vid floden Don, 45 kilometer från dennas utlopp i Taganrogviken i Azovska sjön. Den är huvudort i Rostov oblast. Nära Rostov-na-Donu ligger städerna Novotjerkassk (åt nordöst), Azov (åt sydväst, nedströms Don, nära utloppet) och Taganrog (västerut, vid Taganrogviken). 

Staden är ett av de största industriella, jordbruks-, vetenskapliga och kulturella centra i södra Ryssland. Rostov-na-Donu är ett viktigt transportnav och har en betydande hamn vid Don. Bland näringar märks kemisk, jordbruks-, textil- och livsmedelsindustri samt oljeraffinaderi. Staden har flera universitet, det äldsta grundat 1869.

Orten grundades 1749 som en tullstation. Den befästes snabbt och utvecklades till ett betydande fort, uppkallat efter Dmitrij Rostovskij år 1761. Den fick stadsrättigheter 1796.

Stadsdistrikt 
Rostov-na-Donu är indelat i åtta stadsdistrikt.

Södra militärdistriktet

Södra militärdistriktet har sitt högkvarter i tidigare Palace Hotel i Rostov-na-Donus centrum. Under Wagnergruppens ockupation den 23 juni 2023 ockuperade soldater ur legosoldatarmén Wagnergruppenunder en en dag högkvarteret.

Sport 
Det lokala fotbollslaget FK Rostov kommer härifrån. Det spelar i den ryska högstaligan, Premjer-Liga. Laget är ofta i den högsta divisionen men har aldrig vunnit den.
GK Rostov-Don är den lokala handbollsklubben. Deras damlag anses vara ett av världens bästa klubblag. Mellan 2020 och 2022 var svensken Per Johansson från Uddevalla tränare.

Källor 

 
Orter grundade 1749
Städer i Ryssland
Polyeten

Polyeten, PE, eller etenplast, är en delkristallin termoplast med den kemiska formeln (C2H4)n. 

Polyeten framställs genom polymerisering av eten i närvaro av en katalysator. Eftersom den bara består av kolväten är den lämplig att förbränna.

Egenskaper 
Polyeten brukar klassificeras utifrån dess densitet, vanligen i tre grupper: lågdensitetspolyeten (PEL; LDPE; PELD), högdensitetspolyeten (PEH; HDPE; PEHD) och linjär lågdensitetspolyeten (LLD-PE). Densiteten hos polyetenpolymererna korrelerar med dess kristallinitet.

Polyeten har hög kemisk beständighet mot många syror och baser.

Polyeten har en mjukningstemperatur på 106 °C, smältpunkt på 110–120 °C, hårdhet 11 rockwell R. Dielektricitetskonstant 2,3.

Historik 
Polymeren framställdes för första gången 1898 av misstag av den tyske kemisten Hans von Pechmann när han hettade upp diazometan. En industriellt gångbar process för framställning upptäcktes 1933 av misstag av de brittiska kemisterna Eric Fawcett och Reginald Gibson vid Imperial Chemical Industries (ICI) i Northwich. Michael Perrin lyckades 1935 göra processen reproducerbar och industriell produktion av lågdensitetspolyeten (LDPE) inleddes 1939. Produktion i Sverige inleddes 1963 vid Unifos Kemi AB i Stenungsund.

Användning 
Polyeten står för ungefär en tredjedel av all framställning och användning av plast i världen. Det används bland annat som förpackningsmaterial.

Se även 
 Eten
 Polymer
 Termoplast
 Konstfiber

Källor 

Plast
Konstfibrer
E58

E58 eller Europaväg 58 är en europaväg som börjar i Wien i Österrike, går via Slovakien, Ukraina, Rumänien, Moldavien, Ukraina igen och slutar i Rostov-na-Donu i Ryssland. Längden är ungefär 220 mil.

Sträckning
Wien - (gräns Österrike-Slovakien) - Bratislava - Zvolen - Košice - (gräns Slovakien-Ukraina) - Uzjhorod - Mukatjeve - (gräns Ukraina-Rumänien) - Halmeu – Baia Mare - Dej - Bistrița - Vatra Dornei - Suceava – Botoșani - Iași - (gräns Rumänien-Moldavien) - Sculeni  - Chişinău - (gräns Moldavien-Ukraina) - Odessa - Cherson - Melitopol - (gräns Ukraina-Ryssland) - Taganrog - Rostov-na-Donu

Motorvägar
Vissa delar är motorväg.
 A4 (motorväg, Österrike)

Anslutningar

Källor

Europavägar
Maecenas

Gaius Cilnius Maecenas, född cirka 70 f.Kr. i Arretium, död 8 f.Kr., var en romersk riddare av etruskiskt ursprung.

Biografi
Maecenas var av förnäm etruskisk härkomst. Han var rådgivare och vän till Octavianus, senare kejsar Augustus. Han mottog dock aldrig något formellt ämbete, utan innehade endast värdighet av eques, romersk riddare. Maecenas var bildad epikuré och även själv verksam som författare på vers och prosa. Sin främsta berömdhet uppnådde han dock genom att uppmuntra och frikostigt främja sin samtids kulturpersonligheter, som Vergilius, Horatius, Propertius med flera, och hans namn har blivit synonymt med denna aktivitet i många språk, se mecenat.

Maecenas ägde en imposant villa på Esquilinen i Rom. Av denna villa återstår det så kallade Maecenas auditorium. Den rundade sidan var kanske ett terrasserat nymfeum, en skulpturprydd fontän. Spår av målningar i nischerna visar att de hade målade utblickar mot en trädgård.

Noter 

Romerska politiker
Födda 70-talet f.Kr.
Avlidna 8 f.Kr.
Män
Personer i Romerska riket under 000-talet f.Kr.
Wels

Wels är en stad i förbundslandet Oberösterreich i Österrike. Staden ligger 20 kilometer sydväst om Linz vid floden Traun. Wels hade cirka 61 200 invånare (2018).

Strax norr om staden ligger allmänflygplatsen Flugplatz Wels.

Referenser

Externa länkar 

Orter i Oberösterreich
Kommuner i Oberösterreich
Distrikt i Oberösterreich
Sattledt

Sattledt är en köpingskommun i distriktet Wels-Land i förbundslandet Oberösterreich i den norra delen av Österrike. Kommunen hade cirka 2 700 invånare (2018).

Den närmaste staden är Wels, 10 kilometer norr om Sattledt.

Referenser

Externa länkar 

Orter i Oberösterreich
Kommuner i Oberösterreich
E57

E57 eller Europaväg 57 är en 380 km lång europaväg som börjar i Sattledt i Österrike och slutar i Ljubljana i Slovenien.

Sträckning
Sattledt - Liezen - Sankt Michael in Obersteiermark - Graz - (gräns Österrike-Slovenien) - Maribor - Ljubljana

Standard
E57 är motorväg hela vägen. Följande motorvägar följs:
 A9 (motorväg, Österrike)
 A1 (motorväg, Slovenien)
Den österrikiska delen har åtskilliga tunnlar, några på flera km längd. Den längsta är Plabutschtunneln som är 10 km lång.

Anslutningar

Källor

Europavägar
E56

E 56 eller Europaväg 56 är en 310 kilometer lång Europaväg som börjar i Nürnberg i Tyskland och slutar i Sattledt i Österrike.

Sträckning
Nürnberg - Regensburg - Passau - (gräns Tyskland-Österrike) - Wels - Sattledt

Motorvägar
Delar av vägen är motorväg.
 A3 (motorväg, Tyskland)
 A8 (motorväg, Österrike)

Anslutningar

Källor

Europavägar
Zaragoza

Zaragoza (på svenska även Saragossa) är en kommun och stad i nordöstra Spanien. Zaragoza är huvudstad för både provinsen med samma namn och den autonoma regionen Aragonien. Staden hade 637 513 invånare i början av 2008, med totalt 666 129 invånare i hela kommunen på en yta av 966,14 kvadratkilometer. Zaragoza rankas som Spaniens femte folkrikaste stad. 

Zaragoza är beläget cirka 300 kilometer norr om Madrid, 300 kilometer väster om Barcelona och 350 kilometer från Valencia.

Staden eller platsen hette tidigare Salduie (Salduba enligt romerska källor) och beboddes av iberier. Kejsar Augustus grundade senare en stad på samma plats vid namn Caesaraugusta ("kejsar Augustus") där han placerade veteraner från Cantabrianska krigen. På 400-talet tog goter över staden fredligt.

År 714 tog berber och araber kontroll över staden och namngav den Saraqusta (سرقسطة) som var en förkortning av det romerska namnet. Staden blev sedermera en del av Emiratet Cordoba.

Staden är känd för det hårda motstånd den bjöd under sin belägring under Spanska självständighetskriget 1809-1810. Den belägrande franska armén tvingades i slutändan med minor spränga sig fram från hus till hus, med svåra förluster för den egna armén, innan staden slutligen föll.

År 2008 hölls världsutställningen Expo 2008 i Zaragoza.

Demografi

Kultur 
Rockbandet Héroes del Silencio kommer från Zaragoza.
Dansösen, pedagogen och professorn Ana Laguna är född i Zaragoza 1955.

Källor 

 
Indelningar i Aragonien
Orter i Aragonien
Kommuner i Aragonien
E8

E8 eller Europaväg 8 är en europaväg som börjar i Tromsø i Norge och slutar i Åbo i Finland.

Den är 1 410 kilometer lång.

Den går mestadels genom Finland. Den möter E6 mellan Nordkjosbotn och Skibotn i Norge, E45 mellan Karesuvanto och Palojoensuu, E4 vid Torneå, E75 mellan Keminmaa och Limingo, E12 mellan Vasa och Korsholm samt E18 och E63 vid Åbo.

Sträckning 
Tromsø – Nordkjosbotn – Skibotn – (gräns Norge-Finland) – Kilpisjärvi – Karesuvanto – Muonio – Kolari – Torneå – Kemi – Uleåborg – Limingo – Brahestad – Karleby – Vasa – Björneborg – Raumo – Åbo

Den har kortare motorvägssträckor nära Åbo, Vasa, Uleåborg samt mellan Torneå och Keminmaa (världens nordligaste motorvägssträcka).

Mellan Kilpisjärvi och Torneå går den hela vägen nära Sverige, längs gränsälven, och mellan 0,1 och 20 kilometer från svenska älvstranden. Det finns broar till Sverige i Karesuvanto, Muonio, Kolari, Pello kyrkoby, Övertorneå och Torneå. Strax söder om Kilpisjärvi finns den högsta punkten på det finländska statliga vägnätet, 565 meter över havet, även högst på hela E8. Den högsta vägen i hela Finland är en privatväg i Ylläs, 715 meter över havet.

 går på följande Riksvägar i Finland:

  Kilpisjärvi gränsövergång till Torneå
  Torneå till Keminmaa
  Keminmaa till Limingo
  Limingo till Åbo

Historik 

E8 infördes 1992 på sträckan mellan Tromsø och Torneå. Den förlängdes med sträckan Torneå–Åbo år 2002.
I det gamla europavägssystemet 1965–1992 hette sträckan Tromsø–Torneå E78. Mellan 1965 och 1968 var det den klart nordligaste europavägen, eftersom E6 bara nådde till Stjørdal utanför Trondheim på grund av dålig standard norr därom. Sträckan Kilpisjärvi–Torneå har ända sedan det blev europaväg varit riksväg 21. Det numret infördes mellan Muonio och Torneå år 1938. Först senare, före 1965, byggdes vägen till Kilpisjärvi.

I det äldre systemet (som i många länder byttes ut 1985) gick E8 följande väg:
London–Harwich–Hoek van Holland–Hannover–Berlin–Warszawa–Brest.

Trafikplatser och annat längs vägen 

| colspan=4 bgcolor=white align=center| Landsväg Tromsø–finska gränsen

| colspan=4 bgcolor=white align=center| Landsväg norska gränsen–Torneå, Riksväg 21

| colspan=4 bgcolor=white align=center| Motorväg Torneå–Keminmaa

| colspan=4 bgcolor=white align=center| Motortrafikled Keminmaa–Kemi

| colspan=4 bgcolor=white align=center| Landsväg Kemi–Haukipudas
|-
| colspan=4 bgcolor=white align=center| Motortrafikled förbi Haukipudas, Riksväg 4

| colspan=4 bgcolor=white align=center| Motorväg förbi Uleåborg

| colspan=4 bgcolor=white align=center| Landsväg Södra Uleåborg–Vasa, Riksväg 8

|-
| colspan=4 bgcolor=white align=center| Motorväg förbi Vasa

|-
| colspan=4 bgcolor=white align=center| Landsväg Vasa–Åbo, Riksväg 8
|-
| colspan=4 bgcolor=white align=center| Motorväg nära Åbo

|}

Källor

Noter

Externa länkar 

Väglag, webbkameror i Finland

Europavägar
Europavägar i Norge
Politisk vänster

Politisk vänster är en kategorisering som uppkom 1790 i den franska nationalförsamlingen under franska revolutionen. De radikalaste ledamöterna (republikanerna) satt då till vänster i nationalförsamlingens sessionssal.

Under senare delen av 1800- och början av 1900-talet betecknade ”vänstern” den liberala och socialistiska riksdagsoppositionen mot de konservativa partierna. Från 1900-talet och framåt har begreppet i Europa kommit att bli i stort sett synonymt med olika former av socialdemokratiska och andra socialistiska partier. Med "revolutionär vänster" avses kommunistiska och - beroende på definition - olika anarkistiska inriktningar. Liberala partier inkluderas inte längre i begreppet, utan har i stället intagit en "mitten"-position. Detta på grund av att liberalismens progressiva socialpolitik, alltså individuella fri- och rättigheter för alla samhällsgrupper, i den offentliga debatten vunnit allmänt erkännande från både höger och vänster, samtidigt som den genom sitt stöd för marknadsekonomi snarare än ekonomisk demokrati ligger närmare den politiska högern.

Något förenklat brukar således partier till vänster beskrivas som socialistiska. Ett fokus för dagens politiska vänster är ofta utjämning av skillnader i utfall, ofta i ekonomiska termer. Skillnader i utfall menar de utgör orättvisa klyftor. Att utjämna klyftor mellan olika grupper i samhället menar vänstern är en strävan efter jämlikhet och rättvisa. Grupper definieras ibland utifrån marxistiska idéer om klassamhället och ibland utefter diskrimineringsgrunder

Liberala idéer (t.ex. jämställdhet mellan könen och antirasism, men utan ett klassperspektiv) lever dock kvar hos vänsterpartierna. I Norge och Danmark bär liberala partier fortfarande namnet Venstre (vänster). I USA används däremot begreppet om Demokratiska partiet, som ur europeisk synvinkel snarare torde anses tillhöra den politiska mitten (borgerlig vänster).

I dagens Sverige anses Socialdemokraterna och Vänsterpartiet som delar av den politiska vänstern. Under perioden kring 1970 bildades en rad andra vänsterorganisationer, ibland kallade bokstavsvänstern,  varav vissa finns kvar idag (2022). Den extrema och våldsbejakande delen av svensk politisk vänster kallas av Säkerhetspolisen för "den autonoma miljön". Dessutom finns ett stort antal lokala och nationella vänsterinriktade grupper och partier som ibland men inte alltid ställer upp i parlamentariska val.

Se även 
Höger–vänster-skalan
Nya Vänstern
68-vänstern
Socialdemokrati
Egalitarianism
Socialism
Kommunism
Anarkism
Ekologism
Vänsterpopulism
Vänsterextremism
Synkretisk politik

Källor 

Politiska åskådningar
Politisk filosofi
Oradea

Oradea (ungerska: Nagyvárad; under stormaktstiden benämnd Store Waradein på svenska) är en stad i nordvästra Rumänien. Staden ligger i historiska regionen Crişana, vid floden Crişul Repede, vid gränsen till Ungern. Den är administrativ huvudort för județet Bihor och hade 196 367 invånare enligt folkräkningen oktober 2011.

Historia 
Staden nämns för första gången 1113 under det latinska namnet Varadinum. Den hade grundats 1080 av den ungerske kungen Ladislaus I och av honom gjorts till biskopssäte. Det dröjde till 1500-talet innan bebyggelsen utvecklade sig till en riktig stad.

Fram till 1919 tillhörde staden Österrike-Ungern och på 1930-talet bestod befolkningen av ungefär 60 % ungrare, 26 % judar och 12 % rumäner.

Demografi

Befolkningsutveckling

Etnicitet 
Större befolkningsgrupper enligt folkräkningen 2002:
 rumäner: 145 295
 ungrare: 56 830
 romer: 2 466
Ungrarna utgjorde fram till mitten av 1960-talet över hälften av stadens befolkning. Denna andel har numera krympt.

Ekonomi 
Staden är sedan länge en av Rumäniens rikaste, mycket beroende på läget vid den ungerska gränsen, vilket gör den till en port för handeln västerut.

Källor

Externa länkar 

Orter i Rumänien
Gränsorter i Europa
Cherbourg-Octeville

Cherbourg-Octeville är en kommun i departementet Manche i regionen Normandie i norra Frankrike vid Engelska kanalen I kommunen ligger staden Cherbourg. Kommunens officiella namn är Cherbourg-Octeville sedan 28 februari 2000, då Cherbourg förenades med grannen Octeville. År  hade Cherbourg-Octeville  invånare.

Cherbourg tillhörde från 1000-talet England, blev på 1200-talet franskt, erövrades av engelsmännen 1418 och blev på nytt franskt 1450. Sébastien Le Prestre de Vauban lät 1687 anlägga en örlogsbas här. Under Napoleons regering utökades hamnen betydligt och 1850 försågs den med en lång vågbrytare. 

Ännu i början av 1900-talet bestod den av två åtskilda stadsdelar – en civil och en militär. Cherbourg var även känt som badort samt som utskeppningshamn för jordbruksprodukter till Storbritannien och som anlöpningsplats och kolbunkringsstation för transatlantiska linjer. Den civila hamnen låg vid floden Divettes mynning.

Cherbourg har världens största konstgjorda redd (1 500 hektar) som byggdes mellan 1783 och 1853.

Cherbourg var den enda hamn som RMS Titanic besökte på det europeiska fastlandet.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen Cherbourg-Octeville

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Manche
 Paraplyerna i Cherbourg

Källor

Externa länkar 

Kommuner i Manche
Orter i Normandie
La Rochelle

La Rochelle är en stad och en viktig hamn i sydvästra Frankrike, huvudort (franska: préfecture) i departementet Charente-Maritime i regionen Nouvelle-Aquitaine.

Historia 
La Rochelle omtalas första gången med namnet Rupella på 900-talet. Med Akvitanien kom den att tillfalla engelska kungahuset. 1224 erövrades La Rochelle av fransmännen men blev 1360 för några år åter engelsk. Under flera århundraden var La Rochelle därefter en av Frankrikes största sjö- och handelsstäder, med en långtgående självstyrelse. På 1530-talet vann kalvinismen insteg i staden, och La Rochelle blev snart, särskilt efter Bartolomeinatten den franska protestantismens främsta fäste. 1572-73 belägrades staden förgäves av katolikerna. Under de nya hugenottkrigen under Ludvig XIII lierade sig La Rochelle med England, men genom en damm tvärs över hamnen avskar Richelieu staden från havet och tvingade den efter ett års belägring till kapitulation. Upphävandet av Nantesiska ediktet 1685 tvingade stadens protestantiska befolkning att lämna Frankrike, varefter den förlorade sin betydelse som handelsstad.

Vid hamnen finns flera gamla befästningar från 1300- och 1400-talen, som befästningstornen La Chaine och Saint-Nicholas. Bland andra äldre byggnaden märks rådhuset från medeltiden, ombyggt i renässansstil. Katedralen, belägen vid Place de Verdun är uppförd i tung klassicerande stil från 1700-talets mitt.

Under andra världskriget fanns en av Nazitysklands ubåtsbaser i hamnen. Byggnaden finns kvar än idag och var inspelningsplats för hamnscenerna i filmen Das Boot från 1981.

Befolkningsutveckling 
Antalet invånare i kommunen La Rochelle

Utbildning 
 La Rochelle Business School

Se även 
 Lista över kommuner i departementet Charente-Maritime

Källor

Externa länkar 

Orter i Nouvelle-Aquitaine
Kommuner i Charente-Maritime
Rostov

För den större staden Rostov vid Don, se Rostov-na-Donu.

Rostov (ryska: Ростов; även kallad Rostov Velikij, "Stora Rostov", stundom officiellt Rostov Jaroslavskij; fornnordiska: Rostofa) är en stad vid Nerosjön i Jaroslavl oblast i västra Ryssland, nordost om Moskva, med 30 824 invånare i början av 2015. Det är en av de äldsta städerna i Ryssland.

På 1300-talet konkurrerade Rostov med Novgorod om herradömet över de landområden i norr som kallas Zavolotjie (landet bortom båtdragen) runt floden norra Dvina och sjön Onega. Under 1400-talet hamnade allt detta under Moskvariket (Novgorod år 1478).

Historia 
Rostovs föregångare var Sarskoje Gorodisjtje, som enligt vissa forskare var huvudstad för den finsk-merjanska stammen. Andra tror att det var en viktig handelsplats för vikingar och en fästning som skyddade Volgas handelsrutt. Flera skyter bosatte sig också där. Dessa olika folk, såsom vikingar, skyter, slaver och finsk-ugriska folk var sannolikt förfäder till många av dem som idag bebor regionen. Rostov nämns först i krönikorna under år 862 som en redan viktig bosättning och blev på 1000-talet huvudstad för furstendömet Vladimir-Suzdal, ett av de viktigaste ryska furstendömena. Det införlivades i Moskvariket 1474.

Trots att det förlorat sin oberoende status förblev Rostov ett kyrkligt centrum. Från år 988 var det stiftsstad i Jaroslavls stift, ett av de första ryska biskopstiften. På 1300-talet blev biskoparna i Rostov ärkebiskopar och sent på 1500-talet metropoliter. En av dessa metropoliter, Iona (Jona) Sysojevitj (ca. 1607–1690), beställde stadens viktigaste landmärke: dess citadell (kreml). Detta anses av vissa vara det finaste utanför Moskva. Trots att Rostov raserades av mongolerna på 1200- och 1300-talet och därefter av polackerna 1608, överlevde det som en medelstor stad. Sent på 1700-talet överfördes dess huvudortsstatus till Jaroslavl.

Rostov är bland annat känt för sin tillverkning av emaljerade föremål.

Vänorter
  Jämsä, Finland
  Stevens Point, USA

Källor
Larne

Larne är en stad i grevskapet Antrim på Nordirland. Det irländska namnet på staden är Latharna vilket betyder "Lathars land". Lathar var en gammal irländsk prins som levde i området. Staden är administrationscenter för distriktet Larne. År 2004 hade Larne cirka 31 000 invånare.

Hamnen i Larne har varit använd i över tusen år och är under modern tid mest använd av godsfartyg. Hamnen har en egen polisstyrka kallad Larne Harbour Police.

Orter i Antrim