6 juli

6 juli är den 187:e dagen på året i den gregorianska kalendern (188:e under skottår). Det återstår 178 dagar av året.

Återkommande bemärkelsedagar

Nationaldagar 
 s nationaldag (till minne av självständigheten från Frankrike denna dag 1975)
 s nationaldag (till minne av självständigheten från Storbritannien denna dag 1964)

Flaggdagar 
  Finland: Diktens och sommarens dag, även känd som Eino Leino-dagen (efter Eino Leino, som föddes denna dag 1878) (vedertagen flaggdag)

Namnsdagar

I den svenska almanackan 
 Nuvarande – Esaias och Jessica
 Föregående i bokstavsordning
 Elisif – Namnet infördes på dagens datum 1986, men utgick 1993.
 Esaias – Namnet förekom före 1700-talet på 5 juli, men infördes på dagens datum 1708. Där fanns det kvar fram till 1993, då det flyttades till 6 september, för att 2001 återföras till dagens datum.
 Esse – Namnet infördes på dagens datum 1986, men utgick 1993.
 Ester – Namnet förekom, till minne av huvudpersonen i Esters bok i Gamla testamentet, under 1600-talet på både 24 maj och dagens datum och på 1790-talet på 24 oktober, men utgick sedan. 1901 infördes det på 31 mars och har funnits där sedan dess.
 Gustav – Namnet förekom tidvis på både dagens datum och 9 december, innan det 1708 flyttades till 27 mars. 1774 flyttades det till 6 juni, där det har funnits sedan dess, även i formen Gustaf, till minne av att Gustav Vasa valdes till svensk kung denna dag 1523.
 Jessika – Namnet infördes 1986 på 26 juli, men flyttades 2001 till dagens datum.
 Ronald – Namnet infördes 1986 på 9 augusti. 1993 flyttades det till dagens datum och 2001 till 16 maj.
 Ronny – Namnet har gått samma väg som Ronald, genom att 1986 införas på 9 augusti 1993 flyttas till dagens datum och 2001 flyttas till 16 maj.
 Föregående i kronologisk ordning
 Före 1708 – Gustav och Ester
 1708–1900 – Esaias
 1901–1985 – Esaias
 1986–1992 – Esaias, Elisiv och Esse
 1993–2000 – Ronald och Ronny
 Från 2001 – Esaias och Jessika
 Källor
 Brylla, Eva (red.): Namnlängdsboken, Norstedts ordbok, Stockholm, 2000. 
 af Klintberg, Bengt: Namnen i almanackan, Norstedts ordbok, Stockholm, 2001.

I den finlandssvenska almanackan 

 Nuvarande (revidering 2020) – Halvar, Orvar

 I föregående i revideringar
1929 – Halvar
1950 – Halvar
1964 – Halvar
1973 – Halvar
1989 – Halvar
1995 – Halvar
2000 – Halvar
2005 – Halvar
2010 – Halvar
2015 – Halvar, Orvar
2020 – Halvar, Orvar

Händelser 
 371 f.Kr. – En koalition av boiotier med Thebe i spetsen besegrar, under Epameinondas ledning, en spartansk armé i slaget vid Leuktra, där den spartanske befälhavaren Kleombrotos I stupar. Enligt den romerske historieskrivaren Diodorus Siculus (som lever omkring 300 år senare) stupar omkring 300 av de uppåt 8 500 boiotierna, medan geografen Pausanias ytterligare några århundraden senare anger antalet till 47. Den med slaget samtida grekiske historikern Xenofon anger att spartanerna förlorar 1 000 av sina 10 000–11 000 man, medan Diodorus anger antalet stupade på deras sida till över 4 000. Slaget blir en avgörande seger för boiotierna, eftersom det gör slut på det inflytande över den grekiska världen, som Sparta har haft sedan det peloponnesiska kriget i slutet av 400-talet f.Kr.
 1249 – Vid Alexander II:s död efterträds han som kung av Skottland av sin son Alexander III. Trots att han två år senare gifter sig med den engelska prinsessan Margareta lyckas han framgångsrikt motstå de engelska kungarnas krav på att han ska erkänna Skottland som ett engelskt län. Han lyckas under 1260-talet även erövra de norska lydländerna Hebriderna och Isle of Man, men med hans död 1286 utslocknar den gamla skotska kungaätten Dunkeld, som har innehaft den skotska tronen sedan 1034.
 1415 – Den böhmiske prästen, filosofen och reformatorn Jan Hus blir bränd på bål i Konstanz, sedan konciliet i staden har dömt honom till döden för kätteri. Han har nämligen börjat predika mot den katolska kyrkans doktriner och läror och ses därmed idag som en förelöpare till Martin Luther, som inledde reformationen i början av 1500-talet. Avrättningen leder till att det 1419 utbryter krig mellan hans följeslagare i Böhmen och Mähren och den katolska kyrkan, vilket varar till omkring 1434.
 1483 – En och en halv vecka efter att Rikard III har erövrat den engelska kronan från sin brorson Edvard V (25 juni) utförs hans kröning i Westminster Abbey. Han stupar dock i slaget vid Bosworth Field 1485, varvid hans ätt (huset York) utslocknar och Henrik VII inleder Tudorättens tid på den engelska tronen.
 1758 – Sedan Benedictus XIV har avlidit den 3 maj väljs Carlo della Torre di Rezzonico till påve och tar namnet Clemens XIII.
 1885 – Den franske kemisten och biologen Louis Pasteur utför det första testet med vaccin mot rabies på en människa, den nioårige Joseph Meister, som har blivit biten av en rabiessmittad hund. Pasteur har tidigare testat vaccinet på hundar, men trots att han löper risk att anklagas för att utföra läkekonst utan licens väljer han nu alltså att för första gången pröva vaccinet på en människa. Behandlingen blir framgångsrik och Meister smittas inte av rabies. Han lever sedan till 1940, då han 64 år gammal begår självmord vid den tyska invasionen av Paris.
 1917 – Den brittiske officeren T.E. Lawrence (mest känd som ”Lawrence av Arabien”) leder, tillsammans med Auda ibu Tayi, araberna i slaget om Akaba under den arabiska revolten mot det osmanska riket. Arabernas erövring av staden Akaba vid Röda havet blir strategiskt mycket viktig, eftersom det ger möjlighet att öppna en försörjningslinje till de arabiska och brittiska styrkor, som är placerade längre norrut i Transjordan och Palestina och dessutom avlägsnar det osmanska hotet mot Suezkanalen.
 1939 – Nazisterna stänger de sista judiska företagen i Tyskland, som en del i diskrimineringen av den judiska befolkningen i landet. Redan 1935 har judarna genom Nürnberglagarna blivit fråntagna sitt tyska medborgarskap och räknas sedan dess som ”undersåtar till staten”.
 1942 – Den judiska flickan Anne Frank och hennes familj, som har flytt från Tyskland till Nederländerna undan nazisterna 1933, går under jorden i Amsterdam, sedan hennes storasyster Margot har fått en tvångsinkallelseorder till tvångsarbete i Tyskland. De lever sedan gömda, tillsammans med en annan familj (van Pels) i en vindsvåning under två år, tills de blir avslöjade och infångade i augusti 1944.
 1962 – Pratshowen The Late Late Show börjar sändas i irländsk tv och visas i ungefär två timmar på fredagskvällar med start halv tio. Den visas än idag () och räknas därför som världens äldsta ännu visade pratshow. Den mest kände programledaren blir Gay Byrne, som leder programmet från starten till sin pensionering 1999. Programledarskapet övertas därefter av Pat Kenny i tio år, innan den nuvarande programledaren Ryan Tubridy tar över 2009.
 1964 – Det brittiska protektoratet Nyasaland i sydöstra Afrika blir självständigt. 1953-1963 har protektoratet varit en del av Centralafrikanska federationen som dock sedan 1 januari 1964 åter är uppdelad i de tre delar det var före 1953. Nyasaland har sedan dess varit ett självstyrande protektorat inom det brittiska samväldet, men blir nu en helt självständig republik med namnet Malawi, ett namn som har sin grund i det medeltida Maraviriket (dock fortfarande som medlem av samväldet). Redan i augusti drabbas det nya landet av regeringskris, genom vilken den nyutnämnde premiärministern Hastings Banda tar makten och gör Malawi till en enpartidiktatur. Först 1993 införs flerpartisystem och demokrati i landet.
 1967 – Inbördeskrig utbryter i Nigeria, sedan dess sydligaste provinser den 30 maj har utropat sig självständiga som republiken Biafra. Kriget blir mest känt för bilderna av den svältkatastrof, som drabbar den biafranska civilbefolkningen (särskilt barnen) och som genom att kablas ut över världen skapar världsvid sympati för biafranerna. Den nigerianska sidan står dock som segrare i januari 1970, då Biafra åter införlivas med Nigeria.
 1975 – Den franska kolonin Komorernas parlament utropar ögruppens självständighet från Frankrike, trots att man 1973 har kommit överens om att öarna ska bli självständiga först 1978. Ön Mayotte har dock 1974 i en folkomröstning sagt nej till självständighet och gör det även i en ny omröstning 1976 och den förblir därför under fransk kontroll och är det än idag (). Under de kommande åren skakas ögruppen av en rad statskupper, vilka fortsätter in på 2000-talet.
 2006 – Högsta domstolen dömer tre personer till villkorlig dom och dagsböter och en fjärde till skyddstillsyn för hets mot folkgrupp, sedan de har delat ut flygblad mot homosexuella på Staffanskolan i Söderhamn. Detta är den hittills () enda fällande domen för hets mot folkgrupp angående homosexuella i Sverige, sedan detta blev kriminellt 2002.

Födda 
 1598 – Kirsten Munk, dansk och norsk regentgemål 1615–1629 (gift morganatiskt med Kristian IV)
 1730 – Peter Jonas Bergius, svensk läkare
 1766 – John Russell, brittisk politiker
 1794 – Wilhelm Hensel, tysk målare
 1796 – Robert Wight, brittisk botanist
 1805 – Heinrich Strack, tysk arkitekt
 1821 – Edmund Pettus, amerikansk demokratisk politiker och general, senator för Alabama
 1822 – Anders Anderson, svensk läkare och skald, ledamot av Svenska Akademien
 1823 – Sophie Adlersparre, svensk friherrinna, pionjär inom den svenska kvinnorörelsen
 1827 – Gustaf Nerman, svensk väg- och vattenbyggnadsingenjör
 1832 – Maximilian I, ärkehertig av Österrike, kejsare av Mexiko
 1859 – Verner von Heidenstam, författare och poet, ledamot av Svenska Akademien från 1912, mottagare av Nobelpriset i litteratur 1916
 1883 – David Söderholm, svensk målare
 1885
 Ernst Busch, tysk militär, generalfältmarskalk 
 Doyle E. Carlton, amerikansk demokratisk politiker, guvernör i Florida 
 1897 – Carl von Haartman, finländsk militär, diplomat och affärsman
 1900 – Einar Malm, svensk författare och manusförfattare
 1901 – Syama Prasad Mookerjee, indisk politiker, grundare av partiet Bharatiya Jana Sangh
 1902 – Albert Deborgies, fransk vattenpolospelare
 1903 – Hugo Theorell, svensk biokemist, mottagare av Nobelpriset i fysiologi eller medicin 1955
 1907
 Arvid Brenner, tysk-svensk författare och översättare
 Frida Kahlo, mexikansk konstnär
 1912
 Heinrich Harrer, österrikisk bergsklättrare, geograf och författare
 Ruth Moberg, svensk skådespelare och operasångare (sopran)
 1915 – Judit Holmgren, svensk skådespelare
 1916 – Unica Zürn, tysk surrealistisk författare, poet och konstnär
 1918 – Sebastian Cabot, brittisk skådespelare
 1921 – Nancy Reagan, amerikansk politikerhustru, USA:s första dam
 1923 – Wojciech Jaruzelski, polsk politiker, Polens president
 1924 – Louie Bellson, amerikansk storbandstrumslagare
 1925 – Bill Haley, amerikansk rockartist och sångare
 1927 – Janet Leigh, amerikansk skådespelare
 1934 – Ulf Schenkmanis, svensk radio- och TV-programledare
 1935 – Tenzin Gyatso, tibetansk Dalai lama 1950–, mottagare av Nobels fredspris 1989
 1936 – Stellan Olsson, svensk regissör och manusförfattare
 1937
 Vladimir Asjkenazi, rysk pianist och dirigent
 Ned Beatty, amerikansk skådespelare
 Bessie Head, botswansk författare
 1941 
 Kjell-Hugo Grandin, svensk skådespelare
 Torbjörn Säfve, svensk författare och debattör
 1943 – John Cummings, brittisk labourpolitiker, parlamentsledamot
 1946
 George W. Bush, amerikansk republikansk politiker, guvernör i Texas USA:s president
 Bo G. Andersson, svensk skådespelare
 Sylvester Stallone, amerikansk skådespelare, manusförfattare och regissör
 1947 – Shelley Hack, amerikansk skådespelare
 1952
 Per Eric Asplund, svensk skådespelare och koreograf
 Anders Kallur, svensk ishockeyspelare
 Mehmet Ali Talat, turkcypriotisk politiker, Nordcyperns president
 1954 – Anders Nilsson, svensk tonsättare
 1958 – Jennifer Saunders, brittisk skådespelare och komiker
 1959 – Mikael Andersson, svensk ishockeyspelare,  VM-guld och kopia av Svenska Dagbladets guldmedalj 1987
 1960 – Maria Borelius, svensk journalist, författare, företagare och moderat politiker, Sveriges handelsminister 2006 (6-14 oktober) 
 1970
 Antonio Harvey, amerikansk basketspelare
 Symba Smith, amerikansk fotomodell och skådespelare
 1975 – Curtis Jackson, amerikansk hiphop-artist med artistnamnet 50 Cent
 1978 
Shan Atci, svensk-kurdisk komiker
 Tia Mowry och Tamera Mowry, amerikanska skådespelare
 1979 – Kevin Hart, amerikansk skådespelare och komiker
 1987 – Kate Nash, brittisk sångare och musiker
 1996 – Sandra Näslund, skicrossåkare, OS-guld 2022

Avlidna 
 1189 – Henrik II, kung av England
 1249 – Alexander II, kung av Skottland
 1415 – Jan Hus, böhmisk reformator
 1476 – Johannes Regiomontanus, tysk matematiker och astronom
 1483 – Edvard V, kung av England och herre över Irland
 1535 – Thomas More, engelsk politiker och författare
 1553 – Edvard VI, kung av England och Irland
 1729 – Sven Caméen, riksdagsman och biskop i Västerås stift
 1762 – Peter III, tsar av Ryssland
 1854 – Georg Ohm, tysk fysiker
 1893 – Guy de Maupassant, fransk författare
 1901 – Chlodwig zu Hohenlohe-Schillingsfürst, tysk politiker, Tysklands rikskansler
 1902 – Maria Goretti, italiensk jungfrumartyr och helgon
 1908 – Victor Örnberg, svensk arkivman och släktforskare
 1915 – Carl Mannerheim, finländsk greve och industriman
 1917 – Rudolf Arborelius, svensk arkitekt
 1928 – Charles N. Herreid, amerikansk republikansk politiker, guvernör i South Dakota
 1932 – Kenneth Grahame, brittisk författare, mest känd för Det susar i säven
 1934 – Franklin MacVeagh, amerikansk bankman och politiker, USA:s finansminister
 1946 – Ulla Billquist, svensk sångare
 1961 – Cuno Amiet, schweizisk målare
 1962 – William Faulkner, amerikansk författare, mottagare av Nobelpriset i litteratur 1949
 1971 – Louis Armstrong, amerikansk jazzmusiker
 1977 – Bo Teddy Ladberg, svensk redaktör, programledare och musikradioproducent
 1982 – Hilding Bladh, svensk filmfotograf
 1991 – Henrik Sandblad, svensk idéhistoriker och professor
 1994 – Cameron Mitchell, amerikansk skådespelare
 1997 – Chetan Anand, indisk manusförfattare och filmregissör
 1998 – Roy Rogers, amerikansk skådespelare
 2000 – Władysław Szpilman, polsk pianist
 2004 – Thomas Klestil, österrikisk politiker, Österrikes president
 2005
 Evan Hunter, amerikansk författare med pseudonymen Ed McBain
 Claude Simon, fransk författare, mottagare av Nobelpriset i litteratur 1985
 2009
 Vasilij Aksionov, rysk författare
 Robert McNamara, amerikansk affärsman och republikansk politiker, USA:s försvarsminister, ordförande för Världsbanken
 2014
 Alan J. Dixon, amerikansk demokratisk politiker, senator för Illinois
 Dave Legeno, brittisk skådespelare, känd som varulv i Harry Potter och dödsrelikerna
 2015 – Jerry Weintraub, amerikansk filmproducent och talangscout
 2017 – Håkan ”Carla” Carlqvist, svensk motocrossförare, världsmästare 1979 och 1983, mottagare av Svenska Dagbladets guldmedalj 1983
 2018 – Shoko Asahara, japansk ledare av Aum Shinrikyo-sekten
 2019 – Cameron Boyce, amerikansk skådespelare
 2020 – Ennio Morricone, italiensk filmkompositör och orkesterledare
 2021 – Dzjivan Gasparjan, armenisk musiker och kompositör

Källor

Externa länkar