kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Skrivareklippan

Skrivareklippan är en mindre ö i inloppet till Varbergs hamn i Halland. Den har sitt namn efter Peder Skrivare, som var verksam i Varberg på 1500-talet och lär ha fått ön som förläning. 

Peder Skrivare blev 1527 förvaltare av den mark som under reformationen drogs in från Nydala kloster nordost om Värnamo i Jönköpings län. Han sägs ha varit den som 1543 förrådde sin tidigare vän Nils Dacke för Gustav Vasas män.

År 2003 blev det fastslaget att ön ägs av Statens Fastighetsverk, sedan den förvaltats av kommunen under cirka 50 år.

På Skrivareklippan fanns fram till 1930-talet en fyr. Kanotklubben Bris i Varberg har under många år haft Skrivareklippan som samlingsplats. En sommarkväll med kanotklubben på "klippan" beskrivs av varbergsprofilerna Nils Holmström (musik) och Lennart Engström (text) i den stämningsfulla "Vals i bris".

Varbergs största gymnasieskola är döpt till Peder Skrivares skola. Den kallas i dagligt tal "PS-skolan" eller "PS" och är belägen vid Engelbrektsgatan i östra delen av centralorten. Söder om centrum finns sedan tidigare Peder Skrivares väg.

Externa länkar 

Öar i Varbergs kommun
Varbergs geografi
Hallands öar
Matt Busby

Sir Matthew William Busby, CBE, född 26 maj 1909, död 20 januari 1994, var en skotsk fotbollstränare som är mest känd som tränare i Manchester United under 1960-talet. Han var med och förde laget till Europacupvinst 1968. Han är ansedd att vara en av de bästa tränarna någonsin i sporten. Stjärnorna i denna tids United var George Best, Denis Law och Bobby Charlton. Busby tränade på 1950-talet det unga Manchester United som kallades för Busby Babes. I februari 1958 var laget med om en flygolycka i München där åtta spelare samt flera ledare och besättningsmän omkom. Däribland fanns Duncan Edwards, som räknades som en av världens främsta spelare. Matt Busby blev själv svårt skadad, men överlevde.

Utmärkelser

Källor 

Skotska fotbollstränare
Spelare i Liverpool FC 
Spelare i Manchester City FC
Tränare i Manchester United FC
Personer från Bellshill
Födda 1909
Avlidna 1994
Män
Reginateatern

Reginateatern är Uppsala kommuns gästspelsscen, tidigare känd som Skandiascenen. Reginateatern ritades 1925 av stadsarkitekten Gunnar Leche och fungerade då som en biografteater. 

I februari 2005 nyöppnade Reginateatern, delvis återställd till sin grundform, och bytte då tillbaka till det ursprungliga namnet. På Reginateatern erbjuds ett program med ett urval ur Uppsalas kulturliv, föreställningar från övriga Sverige och utländska gästspel. Reginateatern är producent för Ordsprak – Uppsalas internationella poesifestival.

Några av Uppsalas studentspex och orkestrar sätter upp sina föreställningar på Reginateatern, däribland Ett teknat spex, Phontrattarne och Farmacevtiska interaktiva spexkommittén.

Komikern Lasse Eriksson avled på Reginateaterns scen precis efter en föreställning av Fyra lyckliga män 2 den 3 mars 2011.

Humorduon Kesselofski och Fiske har Reginateatern som sin hemmascen.

Teater Prego arrangerar återkommande festivalen Sweden International Improv Festival på Reginateatern.

Externa länkar
 Officiell webbplats

Byggnader ritade av Gunnar Leche
Teatrar i Uppsala
Ä' vi gifta?

Ä' vi gifta? är en svensk komedifilm från 1936 i regi av Ragnar Arvedson och Tancred Ibsen.

Handling 
Den kända musikern och kompositören Åke Kjellberg vaknar upp i en lyxvåning i Stockholm som han fått låna av portvakten Olsson och hans fru. Åke har ont om pengar och hoppas kunna sälja en operett. Under tiden spelar han på gårdar och matstället Alberta där han träffar Fingal Doffzén, en före detta kapellmästare. Mitt i depressionen kommer ett brev från musikförläggare Hylén och Åke inbjuds att spela upp sin operett klockan tre. När Åke kommer till musikförlaget uppstår oväntat trassel när en äldre dansös kommer in på kontoret och börjar dansa med honom. Det får dock ett slut när Hyléns dotter Monia gör entré.

Åke förälskar sig omedelbart i Monia och på kvällen komponerar han en sång till henne, men när han ska spela upp den på förlaget blir han tillfrågad att vara musiker på en lyxrestaurang tillsammans med Fingal. In på restaurangen kommer sedan Monia som hyrt våningen där Åke bor.

Om filmen
Filmen premiärvisades 9 mars 1936. Den spelades in vid Irefilms ateljé i Stockholm med exteriörer från Stockholm av Ernst Westerberg. Som förlaga har man Walter W. Ellis pjäs Almost a Honeymoon (Nästan gifta) som uruppfördes på Garrick Theatre i London 1930, med svensk premiär på Vasateatern i Stockholm. Pjäsen har filmats två gånger i England 1930 i regi av Monty Banks och 1938 i regi av Norman Lee

Denna lite ekivoka, lätt rokokoartade komedi hörde till de filmer som Carl Björkman särskilt tog upp i sitt senare bekanta angrepp på svensk film som kulturfara vid Konserthusdebatten 1937, tryckt i broschyren ”Svensk film - kultur eller kulturfara”. Inslaget med en man som i berusat tillstånd tar på sig kvinnokläder väckte definitivt inte hans bevågenhet.

Roller i urval
Adolf Jahr - Åke Kjellberg, musiker och kompositör 
Nils Wahlbom - Fingal Doffzén, f.d. kapellmästare 
Eleonor de Floer - Monia Hylén 
Einar Axelsson - Bo Brehmerfeldt, Monias fästman 
Karin Ekelund - Aino Linde 
Stig Järrel - maestro O. Toni, violinist och kompositör 
Gösta Cederlund - direktör Birger Hylén, musikförläggare, Monias far 
Margit Andelius - Charlotte Hylén, Monias mor 
Hjördis Petterson - dansös 
Olav Riégo - herr Pettersson, direktör Hyléns medhjälpare 
Nils Johannisson - direktör Fredrik Millner 
Ludde Juberg - Olsson, portvakt 
Ruth Weijden - Anna Olsson, portvaktfru 
Erik Johansson - kaféföreståndaren 
Mona Geijer-Falkner - kafékassörskan

Filmmusik i urval
Monia, kompositör och text  Jacques Armand
Mors lilla Olle, kompositör Alice Tegnér, text 1851 Wilhelm von Braun, textbearbetning 1895 Alice Tegnér

Referenser 

 

Svenska komedifilmer
Filmer 1936
Filmer i regi av Tancred Ibsen
Svenska filmer baserade på pjäser
Svenskspråkiga filmer
Svenska 1930-talsfilmer
Den svenska linjen

Den svenska linjen syftar på ett betänkande 1956 från 1955 års atomenergiutredning om den civila kärnteknikens utveckling i Sverige under lång tid framåt. Riktlinjerna angav att Sverige skulle bli självförsörjande inom området genom att satsa på en komplett svensk kärnbränslecykel baserad på inhemskt uran och tungvattenreaktorer, samt att det mesta inom denna satsning skulle stå under statlig kontroll som en integrerad del i det svenska kärnvapenprogrammet.

Praktiskt genomförande 
Sverige har inhemska naturliga uranförekomster bland annat i sin sedimentära kambriska alunskiffer främst i Billingen i Västergötland, som tidigt exploaterats vid Kvarntorp med riklig tillgång av oljehaltig skiffer. Åren 1941–1965 drevs här en anläggning för brytning och pyrolys av skifferförekomsterna i företaget Svenska Skifferolje AB:s regi med Kvarntorpshögen som ett minne av verksamheten. I ett senare skede tillkom ett uranextraktionsverk för samtidig utvinning av uranet.

Betänkandet angav att Sverige skulle använda dessa sina inhemska naturliga resurser för uranbrytning, och Ranstad var redan planerat. Det internationella uranet var mycket dyrt vid den här tiden och anrikat uran fanns knappast på marknaden. Förutom bränslet avsåg självförsörjningslinjen därför även reaktorkonstruktionerna, vilka skulle ske i AB Atomenergis i Studsvik regi. Tungvattenreaktorer hade valts för att de kan drivas på icke anrikat naturligt uran för att ge såväl nyttig energi som att producera plutonium. Det tunga vattnet tänktes skaffas från Norge, som visade ett visst intresse för byteshandel tungt vatten-uran, då Norge saknade urantillgångar.

Tanken var att bygga ut energiförsörjningen med kärnkraftverk, och ett stort antal reaktorer planerades. Ågesta kärnkraftvärmeverk drevs 1963–1974 och reaktorn R4 i Marviken skulle komma in som första vapenplutoniumproducerande reaktor. Relativt snabbt kom dock den svenska linjens innebörd att urvattnas, och någon självförsörjning med kärnbränsle kom aldrig till stånd. Genom import från USA av material som var underkastat inspektion kom reaktorerna inte heller att utgöra det stöd för kärnvapenprogrammet, som man från den militära sidan hade räknat med.

Samtidigt hade R4:an visat sig vara ett problembygge, och den internationella utvecklingen inom den civila kärnkraften pekade på att andra reaktorkonstruktioner var mer lönsamma för kommersiell elproduktion. Istället kom kärnkraften i Sverige att byggas ut med lättvattenreaktorer, delvis av svensk och delvis av utländsk konstruktion, enbart avsedda för elproduktion, och med importerat låganrikat uran som bränsle.

Svenska linjens reaktorer 
R1 (KTH)
R2 (Studsvik)
R3 (Ågesta)
R4 (Marviken)

Se även 
Svenska kärnvapenprogrammet
Lista över kärnvapenmakter

Noter och referenser 

Kärnkraft i Sverige
Mexikos Grand Prix 1986

Mexikos Grand Prix 1986 var det femtonde av 16 lopp ingående i formel 1-VM 1986. Detta var det första F1-loppet i Mexiko sedan säsongen .

Resultat
 Gerhard Berger, Benetton-BMW, 9 poäng
 Alain Prost, McLaren-TAG, 6 
 Ayrton Senna, Lotus-Renault, 4 
 Nelson Piquet, Williams-Honda, 3 
 Nigel Mansell, Williams-Honda, 2 
 Philippe Alliot, Ligier-Renault, 1 
 Thierry Boutsen, Arrows-BMW
 Andrea de Cesaris, Minardi-Motori Moderni 
 Christian Danner, Arrows-BMW
 Jonathan Palmer, Zakspeed (varv 65, bränslebrist)
 Martin Brundle, Tyrrell-Renault 
 Stefan "Lill-Lövis" Johansson, Ferrari (64, turbo)
 Riccardo Patrese, Brabham-BMW (64, snurrade av) 
 Alessandro Nannini, Minardi-Motori Moderni 
 René Arnoux, Ligier-Renault (63, motor)
 Allen Berg, Osella-Alfa Romeo

Förare som bröt loppet 
 Johnny Dumfries, Lotus-Renault (varv 53, elsystem)
 Derek Warwick, Brabham-BMW (37, motor) 
 Alan Jones, Team Haas (Lola-Ford) (35, däck)
 Keke Rosberg, McLaren-TAG (32, punktering)
 Michele Alboreto, Ferrari (10, turbo)
 Piercarlo Ghinzani, Osella-Alfa Romeo (8, turbo) 
 Philippe Streiff, Tyrrell-Renault (8, turbo) 
 Teo Fabi, Benetton-BMW (4, motor) 
 Patrick Tambay, Team Haas (Lola-Ford) (0, olycka)
 Huub Rothengatter, Zakspeed (0, olycka)

Noteringar 
 Benettons och Gerhard Bergers första F1-vinst.

VM-ställning

 

1986 i Mexiko
Mexikos Grand Prix
Radiex

Radiex var ett amerikanskt skivmärke utgivet cirka 1922-1930.

De tidigaste utgåvorna på Radiex saknar uppgift om tillverkare, men enligt diskografen Allan Sutton tillverkades märket vid denna tid av The Scranton Button Company. Från 1924 och framåt ägdes och producerades Radiex dock av Bostonbaserade Grey Gull, och blev en av detta bolags mest långlivade sidoetiketter. Åtminstone från denna tid är nästan alla utgåvor på Radiex identiska - i allt från musik och artistuppgifter till katalognummer - med motsvarande utgåvor på moderetiketten Grey Gull. Enstaka avvikelser från detta förekommer dock, bland annat i form av alternativa tagningar av samma titel.

Källor
 Brian Rust: The American Record Label Book (New York, 1984)
 Allan Sutton: Directory of American Disc Record Brands and Manufacturers, 1891-1943 (Westport & London, 1994)

Amerikanska skivbolag och skivmärken
Skivbolag och skivmärken bildade 1922
Skivbolag och skivmärken upplösta 1930
Gud-är-död-teologi

Gud-är-död-teologin diskuterade religionens roll i en sekulär och efterkristen tid där de traditionella gudsbilderna, religion och kyrkan förlorat sin roll.

Begreppet guds död förekommer först hos Jean Paul Richter, Friedrich Hegel, Friedrich Nietzsche, Martin Heidegger med flera.
På 1960-talet förespråkades Gud-är-död-teologin av bland andra Gabriel Vahanian, William Hamilton, Thomas Altizer, Dorothee Sölle. Rörelsen var inspirerad av John A.T. Robinson, Dietrich Bonhoeffer, Sören Kierkegaard, Paul Tillich, Rudolf Bultmann, Harvey Cox.

Även om inriktningen försvann tämligen snart, så var den viktig för etablering av sekulariseringsteologi och andra moderna, sekulära och radikala teologiriktningar.

Se även
Deus otiosus
Radikalteologer
Kristen ateism

Teologi
Teorier inom religion
Sunil Munshi

Sunil Kader Martin Munshi, född 9 maj 1972 i Danderyd, är en svensk skådespelare. Han var även med i bandet Sissy Prozac tillsammans med Ola Rapace.

Munshi är regissör av Melodifestivalen 2018.

Filmografi

 (gästroll)

Teater

Roller (ej komplett)

Regi (ej komplett)

Scenografi

Referenser

Externa länkar
 
 
 

Svenska skådespelare
Personer från Danderyds kommun
Födda 1972
Levande personer
Män
Australiens Grand Prix 1986

Australiens Grand Prix 1986 var det sista av 16 lopp ingående i formel 1-VM 1986.


Resultat
 Alain Prost, McLaren-TAG, 9 poäng
 Nelson Piquet, Williams-Honda, 6
 Stefan "Lill-Lövis" Johansson, Ferrari, 4
 Martin Brundle, Tyrrell-Renault, 3
 Philippe Streiff, Tyrrell-Renault (varv 80, bränslebrist), 2 
 Johnny Dumfries, Lotus-Renault, 1
 René Arnoux, Ligier-Renault 
 Philippe Alliot, Ligier-Renault
 Jonathan Palmer, Zakspeed
 Teo Fabi, Benetton-BMW

Förare som bröt loppet 
 Patrick Tambay, Team Haas (Lola-Ford) (varv 70, för få varv)
 Nigel Mansell, Williams-Honda (63, däck)
 Riccardo Patrese, Brabham-BMW (63, elsystem)
 Keke Rosberg, McLaren-TAG (62, däck)
 Allen Berg, Osella-Alfa Romeo (61, för få varv)
 Derek Warwick, Brabham-BMW (57, bromsar)
 Christian Danner, Arrows-BMW (52, motor) 
 Thierry Boutsen, Arrows-BMW (50, motor) 
 Ayrton Senna, Lotus-Renault (43, motor) 
 Andrea de Cesaris, Minardi-Motori Moderni (40, mekaniskt)
 Gerhard Berger, Benetton-BMW (40, motor) 
 Huub Rothengatter, Zakspeed (29, upphängning)
 Alan Jones, Team Haas (Lola-Ford) (16, motor) 
 Alessandro Nannini, Minardi-Motori Moderni (10, olycka) 
 Piercarlo Ghinzani, Osella-Alfa Romeo (2, transmission)
 Michele Alboreto, Ferrari (0, olycka)

VM-slutställning

Källor 

1986 i Australien
Australiens Grand Prix
Ängesån

Ängesån (meänkieli/tornedalsfinska: Vettänen) är en skogsälv i Sverige och utgör det största biflödet till Kalixälven. Ån rinner upp i Vettasjärvi och är cirka 20 mil lång. Mellan Vettasjärvi och sammanflödet med Valtiojoki kallas den Vettasjoki. De största biflödena är Linaälven, som sammanflyter vid Linafallet och Bönälven, som når Ängesån genom Tvärån. Ängesån mynnar i Kalixälven vid Överkalix kyrka. 

Ån är opåverkad av vattenkraftsutbyggnad.

Se även 
 Ängeså sameby

Källa

Noter

Externa länkar 
 Ängeså Fiskevårdsområde

Vattendrag i Överkalix kommun
Vattendrag i Norrbotten
Kalixälvens avrinningsområde
De profundis

De profundis (latin: ur djupet) är inledningsorden för psalm 130 i Psaltaren (Ps 129 i den latinska versionen Versio Vulgata).

Psaltarpsalmen har rubriken Bön ur djupen om förlåtelse och förlossning (1917 års kyrkobibel) och inleds i den översättningen med (jfr latinska texten på Wikisource)
1 En vallfartssångUr djupen ropar jag till dig, HERRE
2 HERRE, hör min röst, lät dina öron akta på mina böners ljud
... 8 verserDe profundis clamavi ad te, Domine:, både som fristående syftningsuttryck och som längre utdrag ur psaltarpsalmen, är mycket ofta använda i konst-, kyrkomusik och litteratur (bl.a. Oscar Wilde). Tonsättare som skrev de profundis var bland annat Josquin Des Prez,
Orlando di Lasso, Carl Georg Reutter, Hilding Hallnäs, Ingvar Lidholm, Krzysztof Penderecki och Arvo Pärt. Titeln har också använts som rubrik för ett album med Black Metal rockmusik av Dark Funeral under deras turné i Sydamerika 2003.

I den äldsta kända svenska psalmboken,  börjar texten Af diuupsens nödh ropar iach til tich'' - se artikeln om denna psalm för jämförelser.

Kristna böner
Kristen musik
Psalmer
Pinakothek der Moderne

Pinakothek der Moderne är ett konstmuseum i München, invigt 2002. Museet hyser verk av bland andra Pablo Picasso, Henri Matisse, Salvador Dali, Rene Magritte, Joan Miró, Franz Marc, Max Beckmann, Vasilij Kandinskij och Andy Warhol.

I Münchens konstområde ingår också konstmuseerna Alte Pinakothek och Neue Pinakothek.

Se även

Externa länkar 

 Officiell webbplats 

Konstmuseer och konsthallar i München
Kalmarhandskriften

Kalmarhandskriften,  Liber cantus är en handskriven koralbok från 1630-talet. Innehåller musik ur mässan, tidegärden och för kyrkoårets olika högtider. Handskriften består av 2 volymer, den ena med innehållsförteckning. Notation är utförd på fem linjer, på papper. Texten är skriven på latin och svenska, bland annat hela passionshistorien på svenska.

Kalmarhandskriften förvaras sedan 1884 i Kungliga biblioteket i Stockholm. 

Svenska koralböcker
Svenska kyrkans historia
Kalmars historia
Heinrich Schenker

Heinrich Schenker, född 19 juni 1868 i Wisniowczyk i dåvarande polsk/österrikiska Galizien, nuvarande Ukraina, död 13 januari 1935 i Wien) var en österrikisk musikteoretiker, känd för sin metod för musikanalys – på svenska kallad Schenkeranalys (engelskspråkig litteratur använder termen Schenkerian analysis). Schenkers analys tar hänsyn till psykologisk och emotionell upplevelse av musiken (fenomenologi). Schenker studerade för Anton Bruckner.

Verk 
 Five Graphic Analyses (1969)
 Free Composition

Österrikiska musikteoretiker
Musikologer under 1900-talet
Födda 1868
Avlidna 1935
Män
Fäktning vid olympiska sommarspelen 2004

Fäktningen vid Olympiska sommarspelen 2004 avgjordes i Fencing Hall i Helliniko Olympic Complex, Aten. Det tävlades i florett, värja och sabel.

Medaljtabell

Medaljsummering

Deltagande länder
Totalt deltog 223 fäktare (129 herrar och 94 damer) från 42 nationer vid olympiska sommarspelen 2004:

Referenser

Externa länkar
Officiell olympisk rapport
Voglers choral-Bok

Voglers choral-Bok gavs ut år 1799 av Georg Joseph Vogler och dess fulla titel var Choral-Bok af 90 Melodier till 260 Svenska Psalmer jemte Organist-Scholans Andra del, Som Förklaring.

Övrigt
I avhandlingen Dödshugget mot vår nationella tonkonst av Anders Dillmar omtalas ett exemplar av den hanskrivna koralboken som varit ägd av organisten B Ström, med inledningsorden: "Dän allvarsamma och Wördnadsfulla Choralmusik, att höja sin Röst med Tankor till Skaparens Lof är dän bästa Coral jag känner fast ej för bönder. B.Ström" och sist: "Den Vördnads Värda Coral musik af abbé Vogler. Som af många orgelnister ej Rätt kan spelas. Dänna Coral är bäst af alla jag känner, fast ej Passande för bond öron. 1800"

Religionsåret 1799
Kulturåret 1799
Svenska koralböcker
Sektion

Sektion kan avse:

 Sektion (taxon) – ett taxon på nivån mellan art och släkte, framförallt använt vid klassificering av apomiktiska småarter.
 Sektion (högskola) – i vissa högskolor del av en fakultet 
 Studentsektion – en studentförening för studenter
 Sektion (idrott) – en del av en idrottsförening med inriktning på en speciell idrottsgren
 Sektion (arkitektur) – en vertikal genomskärning tvärs mot längdriktningen som en del av bland annat en huvudritning
 Sektion – en typ av byggelement där golv-, vägg- och takdelar byggs ihop på fabrik, se volymelement
 Driftsektion – grunden för den branschvisa strukturen i Sveriges Arbetares Centralorganisation
 Artillerisektion – den finländska motsvarigheten till artilleridivision
Nyhet

En nyhet är ett meddelande som offentliggjorts. Innehållet är något betydelsefullt – händelse, process eller tillstånd – som tidigare varit okänt.

Beskrivning

Definition och tillkomst
En nyhet är ofta aktuell och sprids i regel via någon form av massmedium. Det kan göras i tryckt form (tidningar), via ett etermedium (vanligen radio eller TV), Internet eller från mun till mun till en tredje part eller större publikskara.

Den som samlar in och framställer nyheter kallas för journalist, och någon som presenterar nyheter (på TV) kallas för nyhetsankare. Under tidigare århundraden var makten över nyhetsspridningen oftast förlagd hos de ledande politiska eller ekonomiska kretsarna, men sedan 1800-talet har den rollen i stor utsträckning övertagits av mer eller mindre oberoende massmedier. Samtidigt har nyheter blivit en handelsvara och nyhetsspridning en stor industri med internationell omfattning.

Producenter av varor eller tjänster sprider information om sina nya produkter/tjänster via reklam eller annan sorts marknadsföring. Dessa nyheter kan sedan spridas vidare av exempelvis journalister, om dessa anser att den nya varan eller tjänsten har allmänintresse.

Presentation
En nyhet kan presenteras på olika sätt. I tryckta nyhetsmedier syns den oftast som en tidningsartikel (om den är kort: notis), medan motsvarande information i etermedier ofta benämns som nyhetsinslag. Längre nyhetspresentationer kan produceras som intervjuartiklar eller reportage. En nyhetsartikel i en dagstidning kan ofta göras reklam för genom en puff, som endast har plats för rubrik och en kort sammanfattning av nyheten.

Nyhetsvärde
Värdet hos en nyhet grundar sig på flera saker:
 Den är oväntad. Ju mer oväntat något är, desto större nyhetsvärde. Inom kommersiella nyhetsmedier (inklusive kvällstidningar) ger mycket oväntade nyheter stora, svarta rubriker; de benämns ofta som sensationer eller (om de har negativt innehåll) skandaler.
 Den påverkar stora delar av samhället. Ju större delar av samhället och ju fler människor som drabbas eller gynnas av nyheten, desto större allmänintresse anses den ha.
 Den berör kända och/eller viktiga personer. Personer med faktisk makt (politiker, företagsledare) eller en roll som föredöme (framgångsrika personer inom idrott eller massmedier) intresserar fler personer. Dessa personer benämns ibland samhällets elit.
 Den sker nära dig. En nyhetskonsument som direkt påverkas av en nyhet, kommer i större utsträckning att uppmärksamma nyheten. Detta gäller större olyckor, idrottshändelser och andra händelser i din närhet.
 Dess karaktär. En nyhet som väcker folks känslor (inklusive människors rättvisekänsla) eller är av dramatisk art lockar till större engagemang.

Kommentarer

Källhänvisningar 

Massmedia

cv:Хыпарсем
lb:Aktualitéit
li:In 't nuujs
na:Imwin
pap:Eventonan aktual
pt:Jornalismo#Notícia
fiu-vro:Miä sünnüs
Rensvind

Rensvind är en trollkarl ur Terry Pratchetts böcker om Skivvärlden.

Rensvind är en trollkarlsstudent (av sina kollegor ansedd som den magiska motsvarigheten till numret noll) vid Osynliga universitetet i Ankh-Morpork och tillbringar mesta delen av sin tid att springa ifrån olika personer som, av diverse orsaker, vill döda honom. Han äger också det magiska föremålet Bagaget.

På originalspråk (engelska) är hans namn Rincewind. Han förekommer först i Magins färg, som gavs ut 1983. Han har också arbetat som hjälpreda hos Bibliotekarien på Osynliga universitet och stavar trollkarl med tre "l" (på originalspråk wizard med två "z"). Han är också språkbegåvad och kan skrikande be om nåd på nitton språk och bara skrika på ytterligare fyrtiofyra.

Bagaget
Bagaget är en fiktiv resväska skapad av Terry Pratchett.

Kuriosa
Bagaget är en sliten resväska som till en början ägdes av Tvåblomster. Bagaget fick en fru i slutet av Spännande tider, och fyra små bagagebarn. Han gavs tidigare också bort till Rensvind. Bagaget är tillverkat av intelligent päronträ och har hundratals små ben. Det dödar också ibland hajar och släpar iland dem.

Se även
Bibliotekarien
Skivvärlden, en bokserie
Skivvärlden, en värld

Källor

Litterära figurer av Terry Pratchett
Fiktiva figurer introducerade 1983
Fiktiva trollkarlar
Kamrat (tilltalsord)

Kamrat är ett tilltalsord som är särskilt vanligt bland socialister men det används även av andra personer. Se även Idrottsföreningen Kamraterna.

Tilltalet kamrat är inspirerat av den franska revolutionen där ordet citoyen (medborgare) infördes som ett tilltal i stället för monsieur eller madame. Tanken är att det ska vara ett mer jämlikt alternativ till att använda titlar. Om man avhandlar ryska förhållanden används ibland det ryska ordet tavaritj.

Socialism