kardosdrur/scandi-wiki huggingface dataset:
Deciljon

Deciljon är talet 1060 i tiopotensnotation, och kan skrivas med en etta följt av 60 nollor, alltså

.

Ordet deciljon kommer från det latinska prefixet deci- (tio) och med ändelse från miljon.

En deciljon är lika med en miljon noniljoner eller en miljondel av en undeciljon.

En deciljondel är 10−60 i tiopotensnotation.

På engelska och flera andra språk är räkneorden motsvarande biljon, triljon, kvadriljon, kvintiljon, sextiljon, septiljon, oktiljon, noniljon, deciljon och så vidare tvetydiga och kan antingen motsvara den svenska ("långa skalan") eller ange mycket mindre enheter ("korta skalan"). Enligt den korta skalan heter deciljon på engelska "novemdecillion". Det engelska ordet "decillion" motsvarar då det svenska kvintiljard (1033).

Se även 
 Namn på stora tal

1000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000
Undeciljon

Undeciljon är talet 1066 i tiopotensnotation, och kan skrivas med en etta följt av 66 nollor, alltså

.

Ordet undeciljon kommer från det latinska prefixet undeca- (elva) och med ändelse från miljon.

En undeciljon är lika med en miljon deciljoner eller en miljondel av en duodeciljon.

En undeciljondel är 10−66 i tiopotensnotation.

Se även 
 Namn på stora tal

1000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000
Duodeciljon

Duodeciljon är talet 1072 i tiopotensnotation, och kan skrivas med en etta följt av 72 nollor, alltså

.

Ordet duodeciljon kommer från det latinska prefixet duodeca- (tolv) och med ändelse från miljon.

En duodeciljon är lika med en miljon undeciljoner eller en miljondel av en tredeciljon.

En duodeciljondel är 10−72 i tiopotensnotation.

Se även 
 Namn på stora tal

1000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000
Tredeciljon

Tredeciljon är talet 1078 i tiopotensnotation, och kan skrivas med en etta följt av 78 nollor, alltså

.

Ordet tredeciljon kommer från det latinska prefixet tredeca- (tretton) och med ändelse från miljon.

En tredeciljon är lika med en miljon duodeciljoner eller en miljondel av en quattuordeciljon.

En tredeciljondel är 10−78 i tiopotensnotation.

Flera olika uppskattningar av antalet atomer i det observerbara universum ger att antalet är ungefär hundra tredeciljoner (1080).

Källor

Se även 
 Namn på stora tal

1000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000
Quattuordeciljon

Quattuordeciljon är talet 1084 i tiopotensnotation, och kan skrivas med en etta följt av 84 nollor, alltså

.

Ordet quattuordeciljon kommer från det latinska prefixet quattuordeca- (fjorton) och med ändelse från miljon.

En quattuordeciljon är lika med en miljon tredeciljoner eller en miljondel av en quindeciljon.

En quattuordeciljondel är 10−84 i tiopotensnotation.

Se även 
 Namn på stora tal

1000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000
Quindeciljon

Quindeciljon är talet 1090 i tiopotensnotation, och kan skrivas med en etta följt av 90 nollor, alltså

.

Ordet quindeciljon kommer från det latinska prefixet quindeca- (femton) och med ändelse från miljon.

En quindeciljon är lika med en miljon quattuordeciljoner eller en miljondel av en sexdeciljon.

En quindeciljondel är 10−90 i tiopotensnotation.

Se även 
 Namn på stora tal

1000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000
Sexdeciljon

Sexdeciljon är talet 1096 i tiopotensnotation, och kan skrivas med en etta följt av 96 nollor, alltså

.

Ordet sexdeciljon kommer från det latinska prefixet sexdeca- (sexton) och med ändelse från miljon.

En sexdeciljon är lika med en miljon quindeciljoner eller en miljondel av en septendeciljon.

En sexdeciljondel är 10−96 i tiopotensnotation.

Se även 
 Namn på stora tal

1000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000
Septendeciljon

Septendeciljon är talet 10102 i tiopotensnotation, och kan skrivas med en etta följt av 102 nollor, alltså

.

Ordet septendeciljon kommer från det latinska prefixet septendeca- (sjutton) och med ändelse från miljon.

En septendeciljon är lika med en miljon sexdeciljoner eller en miljondel av en octodeciljon.

En septendeciljondel är 10−102 i tiopotensnotation.

Se även 
 Namn på stora tal

1000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000
Octodeciljon

Octodeciljon är talet 10108 i tiopotensnotation, och kan skrivas med en etta följt av 108 nollor, alltså

.

Ordet octodeciljon kommer från det latinska prefixet octodeca- (arton) och med ändelse från miljon.

En octodeciljon är lika med en miljon septendeciljoner eller en miljondel av en novemdeciljon.

En octodeciljondel är 10−108 i tiopotensnotation.

Se även 
 Namn på stora tal

1000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000
Novemdeciljon

Novemdeciljon är talet 10114 i tiopotensnotation, och kan skrivas med en etta följt av 114 nollor, alltså

.

Ordet novemdeciljon kommer från det latinska prefixet novemdeca- (nitton) och med ändelse från miljon.

En novemdeciljon är lika med en miljon octodeciljoner eller en miljondel av en vigintiljon.

En novemdeciljondel är 10−114 i tiopotensnotation.

Se även 
 Namn på stora tal

1000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000
Vigintiljon

Vigintiljon är talet 10120 i tiopotensnotation, och kan skrivas med en etta följt av 120 nollor, alltså

.

Ordet vigintiljon kommer från det latinska prefixet viginti- (tjugo) och med ändelse från miljon.

En vigintiljon är lika med en miljon novemdeciljoner eller en miljondel av en unvigintiljon.

En vigintiljondel är 10−120 i tiopotensnotation.

Se även 
 Namn på stora tal

1000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000000
Magnus von Braun (ingenjör)

Magnus Hans Alexander Maximilian Freiherr von Braun, född 10 maj 1919 i Greifswald, Tyskland, död 21 juni 2003 i Phoenix, Arizona, var en tysk kemiingenjör och raketkonstruktör.

Han var yngre bror till Wernher von Braun och arbetade som assistent till sin bror under andra världskriget för att senare överlämna sig till amerikanska trupper och flytta till USA där han blev amerikansk medborgare.

Magnus von Brauns far hette även han Magnus von Braun.

Källor

Tyska ingenjörer under 1900-talet
Kemiingenjörer
Personer från Greifswald
Födda 1919
Avlidna 2003
Män
Alumner från Münchens tekniska universitet
Kikongo

Kikongo (även koongo eller kongo) är ett bantuspråk som talas av omkring sju miljoner människor i Angola, Kongo-Kinshasa och Kongo-Brazzaville. Det är modersmål för de flesta etniska kongoleser.
 
Kikongo är officiellt språk i Angola och Kongo-Kinshasa. Den informella varianten kituba är lingua franca i stora delar av regionen. Språket har varit en byggsten i en del amerikanska kreolspråk, som till exempel palenquero, till följd av slavhandeln.

Bantuspråk
Språk i Kongo-Kinshasa
Språk i Angola
Språk i Kongo-Brazzaville
Fang (språk)

Fang är ett niger-kongospråk som talas av cirka en miljon personer, främst tillhörande fangfolket, i Ekvatorialguinea och Gabon. Fang är det största språket i Ekvatorialguinea, men det har inte officiell status vare sig där eller i Gabon.

Språket är livskraftigt och dess närmaste släktspråk är bland annat bebele och bulu.

Fonologi

Konsonanter 

Källa:

Vokaler 

Källa:

Källor 

Niger-Kongospråk
Språk i Afrika
TDI

TDI kan syfta på

 TDI (motor) – en dieselmotor med avgasturbo och elektroniskt styrd insprutningspump
 TDI – en aromatisk isocyanat, se Toluendiisocyanat
 TDI – ett begrepp inom toxikologin, se tolerabelt dagligt intag
Sven Sandström (urmakare)

Sven Gotthard Emanuel Sandström, född 5 maj 1904 i Brunneby församling, Östergötlands län, död 11 november 1997 i Brunneby församling, Östergötlands län, var en svensk urmakare.

Biografi
Sandström var rektor för Sveriges Urmakareförbunds yrkesskola, vilken grundades 1940 i Borensberg, och från 1956 även bedrev optikerutbildning. År 1971 övertogs skolan av Motala kommun och fick namnet Stefanskolan efter Stefan Anderson. Från och med år 2000 drivs skolan åter i Sveriges Urmakareförbunds regi.

Sven Sandström drev det numera nedlagda Sandströms Urmakeri vid Hantverkargatan 65 på Kungsholmen i Stockholm. Fasaduret utanför affären finns kvar än idag (2012). Han var far till tonsättaren Sven-David Sandström.

Även Sven Sandströms far var urmakare. Han var specialist på tornur i kyrkor. Sven Sandström är begravd på Kristbergs kyrkogård.

Bibliografi i urval
Om ur och hur man reparerar dem (under pseud. E.N. Urman) (1932)
Svenska urmakare och optiker (red., 1939).
Halda: en svensk fickurfabrik (1987).
Praktiska anvisningar för arbeten med spiraler och balanser (4:e uppl., 1995).
Reglage. Klockornas rättgående: min och många andras strävan att nå exakt tidmätning genom erfarenheter i urens reglage och justering : teori och erfarenhet - studier och resultat (1995).
Urlära: lärobok i urmakeri (7:e uppl., 1997).

Källor 
Borgelin Peter - "Sven Sandström - Det moderna svenska urmakeriets nestor" - TID-SKRIFT, årgång 7 (2015), sid 34–45. TID-SKRIFT (De Gamla Urens Vänner i Sverige).
 Sven Gotthard Emanuel Sandström på Gravar.se

Noter 

Svenska urmakare
Svenska skolledare under 1900-talet
Män
Födda 1904
Avlidna 1997
Personer från Brunneby socken
Aktinidiasläktet

Aktinidiasläktet (Actinidia) är ett växtsläkte i familjen aktinidiaväxter som ursprungligen kommer från  tempererade områden i östra Asien, vilket innebär större delen av Kina, Taiwan, Korea och Japan samt norrut mot sydöstra Sibirien och söderut in i Indokina. I släktet finns buskar som kan bli upp till 6 meter höga och klätterväxter som växer upp mot trädkronorna och kan bli 30 meter långa. Det finns mellan 40 och 60 arter, bland annat kiwi.

Blommorna sitter ensamma eller i små knippen. Blomfärgen är vanligen vit och de små kronbladen är oftast fem till antalet. De flesta arterna är tvåbyggare men det finns även några sambyggare. Frukten är ett stort bär som innehåller ett stort antal små frön. Nästan alla aktinidior har ätbara frukter.

Dottertaxa till Aktinidiasläktet, i alfabetisk ordning 

 Actinidia arguta
 Actinidia callosa
 Actinidia chengkouensis
 Actinidia chinensis
 Actinidia chrysantha
 Actinidia cylindrica
 Actinidia eriantha
 Actinidia farinosa
 Actinidia fasciculoides
 Actinidia fortunatii
 Actinidia fulvicoma
 Actinidia glaucocallosa
 Actinidia globosa
 Actinidia grandiflora
 Actinidia hemsleyana
 Actinidia henryi
 Actinidia holotricha
 Actinidia hubeiensis
 Actinidia hypoleuca
 Actinidia indochinensis
 Actinidia kolomikta
 Actinidia laevissima
 Actinidia lanceolata
 Actinidia latifolia
 Actinidia liangguangensis
 Actinidia lijiangensis
 Actinidia linguiensis
 Actinidia longicarpa
 Actinidia macrosperma
 Actinidia melanandra
 Actinidia melliana
 Actinidia obovata
 Actinidia persicina
 Actinidia petelotii
 Actinidia pilosula
 Actinidia polygama
 Actinidia rongshuiensis
 Actinidia rubricaulis
 Actinidia rubus
 Actinidia rudis
 Actinidia rufa
 Actinidia rufotricha
 Actinidia sabiifolia
 Actinidia sorbifolia
 Actinidia stellatopilosa
 Actinidia strigosa
 Actinidia styracifolia
 Actinidia suberifolia
 Actinidia tetramera
 Actinidia trichogyna
 Actinidia ulmifolia
 Actinidia umbelloides
 Actinidia valvata
 Actinidia venosa
 Actinidia vitifolia
 Actinidia zhejiangensis

Bildgalleri

Källor

Externa länkar

Aktinidiaväxter
Pula (olika betydelser)

Pula kan syfta på:

 Pula (valuta) – en valuta som används i Botswana 
 Pula – text på Botswanas statsvapen

Geografi

Italien 

 Pula, Sardinien, kommun, Provincia di Cagliari,

Kroatien 

 Grad Pula – en stad i länet Istrien
 Pula – ort, Istrien, Grad Pula, 
 Pulas flygplats
 Pulas järnvägsstation
Jesus han sviker ej

Jesus han sviker ej är en kör med text från 1881 av William Pearson. 

Musiken är av okänt ursprung.

Publicerad i 
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 147 i kördelen under rubriken "Jubel, strid och erfarenhet".
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 147 i kördelen under rubriken "Jubel, Strid Och Erfarenhet".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 841 under rubriken "Glädje, vittnesbörd, tjänst".

Brittiska psalmer
Till strid vi dragit ut

Till strid vi dragit ut är en sång från 1891 med text av William Pearson och George Scott Railton. Sången sjungs till en engelsk melodi.

Publicerad i
Musik till Frälsningsarméns sångbok 1907 som nr 394.
Frälsningsarméns sångbok 1929 som nr 436 under rubriken "Strid och verksamhet - Under striden".
Frälsningsarméns sångbok 1968 som nr 500 under rubriken "Strid Och Verksamhet - Kamp och seger".
Frälsningsarméns sångbok 1990 som nr 652 under rubriken "Strid och kallelse till tjänst".

Brittiska psalmer
Prickkaktussläktet

Prickkaktusar (Astrophytum) är ett suckulent växtsläkte inom familjen kaktusväxter, med sex arter, två taggiga och fyra så gott som tagglösa.

Beskrivning
Alla arter inom prickkaktussläktet är ganska dvärgväxande, klotformade plantor med fyra till åtta åsar. Sjöstjärnekaktus har rundade åsar, de andra arterna har spetsiga. Växtkroppens yta har i en del fall sträva, mjöliga vita prickar och tätheten hos fläckarna varierar beroende på art eller sort. Areolerna är väl skilda från varandra hos alla fyra arterna och är ganska ulliga i samtliga fall. De två taggiga arterna har helt olika slags taggar, Prickkaktus har från fem till elva ganska styva, runda, raka, gulaktiga taggar upp till tre centimeter långa. Bockhomskaktus och dess varieteter har lika många, men de är platta, veka och nästan som papper, i svarta och grå nyanser, 2,5 till 5 centimeter långa. Alla blommor är trattformade men med mycket vid öppning, gula, ibland orangeröda i mitten, 5 till 7,5 centimeter i diameter. De klotrunda frukterna är cirka 2,5 centimeter i diameter, täckta med gråa eller svarta och korta taggar som sitter mycket tätt. Frukterna hos de tagglösa sorterna är mer ulliga än taggiga.
 
Medlemmarna i detta släkte var från början grupperade under Echinocactus, men Lemaire upprättade släktnamnet Astrophytum 1839, med hänvisning till den stjärnlika strukturen eller formen av den tagglösa arten Biskopsmössa.

Det vetenskapliga namnet Astrophytum är en komposition av grekiskans a’ster, stjärna och phyto’n, växt. Stjärnväxt.

Förekomst

Prickkaktussläktet är hemmahörande i centrala och norra Mexiko, över ett ganska utbrett område, upp till en höjd av 2133 meter över havet, även om de vanligtvis växer på lägre höjder. Arten Sjöstjärnekaktus finner man också just norr om Rio Grande, som skiljer Mexiko från USA, i det sydöstra hörnet av Texas, närmare bestämt i områdena Starr och Hidalgo. Man finner dem i regel under andra torkälskande buskar, och detta gäller speciellt Sjöstjärnekaktus vilken har grön kropp och är helt utan taggar. De växer mestadels i ganska stenig eller sandig jord. På sina östligaste växtplatser utsätts ibland Sjöstjärnekaktus för häftiga regn, vilket medför hög fuktighet.

Bestämningsnyckel
Bestämningsnyckel för arterna som utgår från frukten. 

1. mogna frukter spricker upp stjärnlikt i toppen...2
2. plantorna har taggar = A. ornatum
2. plantorna saknar taggar = A. myriostigma
1. mogna frukter spricker upp vid basen utmed sidorna eller inte alls...3
3 frukterna spricker upp vid basen
4. plantorna har taggar = A. capricorne
4. plantorna saknar taggar = A. coahuilense
3 frukterna spricker ej upp vid basen
5. frukterna spricker upp oregelbundet utmed sidorna = A. caput-medusae
5. frukterna spricker ej upp vid mognaden = A. asterias

Referenser

Botanica •  (engelsk) •  (svensk)
IPNI • International Plant Names Index
The Gattung Astrophytum Lem.

Kaktusväxter
Bockhornskaktus

Bockhornskaktus (Astrophytum capricorne) är en suckulent växt inom släktet Astrophytum och familjen kaktusväxter.

Beskrivning 

Det finns fyra arter inom detta släkte, två taggiga och två tagglösa, varav bockhornskaktus tillhör den taggiga gruppen. Bockhornskaktus är ganska dvärgväxande, klotformade plantor med fyra till åtta spetsiga åsar som långsamt vrider sig i en spiral, och blir 10 till 25 centimeter höga. Växtkroppens yta har i en del fall sträva, mjöliga vita prickar. Areolerna är väl skilda från varandra och är ganska ulliga. Taggarna hos bockhornskaktus och dess varieteter är fem till elva stycken, är platta, veka och nästan som papper, i svarta och grå nyanser 2,5 till 5 centimeter långa. De citrongula blommorna, med orangeröd botten, är trattformade men med mycket vid öppning och är 5 till 7,5 centimeter i diameter. De klotrunda frukterna blir cirka 2,5 centimeter i diameter och är täckta med gråa eller svarta, korta taggar som sitter mycket tätt.

Det vetenskapliga namnet Astrophytum är en komposition av grekiskans a’ster, stjärna och phyto’n, växt. Capricorne kommer från latinets ca’pra som betyder get och co’rnu som betyder horn. Stjärnväxt med gethorn.

Förekomst 
Bockhornskaktusar är hemmahörande i centrala och norra Mexiko, över ett ganska utbrett område, upp till en höjd av 2133 meter över havet, även om de vanligtvis växer på lägre höjder. De växer mestadels i ganska stenig eller sandig jord.

Taxonomi 
Synonymer:
Echinocactus capricornis A.Dietrich 1851
Astrophytum senile Frič 1923

Odling 
Eftersom de alltid är ensamväxande måste de fröförökas, men man kan få blommande plantor efter fyra till fem år, eller till och med kortare tid i tropiskt klimat. Fröna gror ganska snabbt och inom några få veckor är fröplantan förhållandevis stor, jämfört med lika gamla plantor av andra klotkaktusar. Det kan vara frestande att ge dem extra vatten för att skynda på dem, men detta bör undvikas, då det kan vara ödesdigert. Astrophytum växer bra i något sandig humusjord. Odla dem under lätt skuggat glas och ge dem mycket vatten då det är väldigt varm väderlek under våren fram till hösten när plantorna väl passerat 3,8-5 centimeters storlek. Till dess att plantan är tre år gammal måste man vara mycket försiktig med vattningen. Biskopsmössan är utan tvivel den mest lättodlade arten av dem alla. På vintern, förutsatt att de hålls torra, är det tillräckligt med en minimitemperatur på 8°C, även om biskopmössan klarar lägre temperatur än så, utan att ta skada. 

Hos Astrophytum kommer blommorna en och en, eller ibland två eller tre tillsammans, under en lång period, från midsommar till sent på hösten. Astrophytum-frön är mycket ömtåliga, jämfört med de flesta andra kaktusfrön, så de bör hanteras försiktigt för att inte krossas.

Referenser 

Desert tropicals
IPNI • International Plant Names Index

Externa länkar

Kaktusväxter
Krukväxter
Växter i Mexiko
Bo Växtindex
Ruth Tracy

Ruth Fanny Tracy född 28 november 1870 i Islington, Middlesex, England. Död 17 september 1960 i Tunbridge Wells, Kent, England. Frälsningsofficer och sångförfattare.

Ruth Tracy blev officer i Frälsningsarmén 1891, litterärt och redaktionellt arbete vid FA:s internationella högkvarter i London. Hon arbetade med tidningarna The War Cry (Stridsropet), The Social Gazette, The Young Soldier (Den unge soldaten) och The Deliverer. Tracy skrev över 100 sånger.

Psalmer
Fast blodröd var min synd

Externa länkar
info om Ruth Fancy på Cyber hymnal

Kvinnor
Personer inom Frälsningsarmén
Brittiska psalmförfattare
Födda 1870
Avlidna 1960
Aztek-kaktussläktet

Aztek-kaktussläktet (Aztekium) är ett suckulent växtsläkte inom familjen kaktusväxter. I detta släkte finns tre arter.

Beskrivning
Aztek-kaktussläktet är tuvbildande lågväxande, med ganska långsam tillväxt. Varje klot har längsgående åsar med starkt markerade horisontella fåror. Det kan finnas mellan nio och elva åsar, vilka alltid är något spiralvridna. Areolerna sitter mycket tätt tillsammans längs dessa åsar och har vitt hår, snarare än taggar. Små, något platta taggar finns under en kort tid, men försvinner snart. Blommorna kommer från centrum av varje klot och färgen på dem varierar från vitt till rosa, och de är knappt en centimeter i diameter. De blommar rikligt i juni eller början av juli och därefter åter i augusti. I regel är det en månad mellan de båda blomningsperioderna.

Förekomst
Aztek-kaktussläktet finner man i områden med lerskifferbranter i Nuevo León Mexiko.

Taxonomi
1928 beskrev Friedrich Boedeker Echinocactus ritteri utifrån en planta som han fick från Fredrich Ritter i Mexiko. Följande år beskrev Boedeker släktet Aztekium. Han fick namnet till släktet från aztekiska skulpturer där han ansåg att plantan han funnit fanns med. 1990 fann George Hinton en andra art i detta släkte, vilket väckte stor uppmärksamhet i kaktusvärlden. Två vänner till honom, Glass och W.A.Fitz Maurice, ombads att beskriva denna nya och omdiskuterade art, och den fick namnet A. hintonii för att hedra George Hinton för hans upptäckt. År 2013 upptäcktes ytterligare en art, Aztekium valdesii.

Referenser

IPNI • International Plant Names Index

Kaktusväxter
Cactaceae
Philip Phillips

Philip Phillips, född 1834, död 1895. Sångevangelist, sångförfattare och tonsättare från USA. verksam i USA, Indien, Australien och Europa.

Psalmer
Fast blodröd var min synd
Om min Frälsares kärlek jag hört
Sjung evangelium om Jesus

Externa länkar
Philip Phillips, Rootsweb

Amerikanska koralkompositörer
Amerikanska psalmförfattare
Födda 1834
Avlidna 1895
Män
Flat myrkottskaktus

Flat myrkottskaktus (Ariocarpus kotschoubeyanus) är en suckulent växt inom myrkottskaktussläktet och familjen kaktusväxter.

Beskrivning
Flat myrkottskaktus är i regel dvärgväxande plantor med stor pålrot. I naturligt tillstånd syns endast den allra översta delen av växten ovan jord. Plantorna är mycket vårtiga. Vårtorna är i en del fall långa, triangulära och släta, och i andra mer tillplattade med uppvikta kanter. Areolerna sitter på vårtspetsarna, men ingen av medlemmarna i detta släkte har taggar. Axillerna är oftast fulla av vit ull och det är från dessa ställen, men nära plantans mittpunkt, som blommorna utvecklas. Till skillnad från andra kaktusar blommar de på hösten, ibland så sent som i november på norra halvklotet. Blommorna är trattformade med en diameter på 2,5–5 centimeter och färgen varierar från rosa till karmin. Blommorna sluter sig på nätterna och varar mellan 3 och 7 dagar. Frukten är något cylindrisk, gräddfärgad eller blekrosa när den är mogen, och 1,3–2,5 cm lång.

Förekomst
Släktets medlemmar finner man huvudsakligen i de norra och centrala delarna av Mexiko, från Coahuila till Nuevo Leon, och även i de sydliga delarna av Texas, norr om Rio Grande. De växer på stenig mark och bland klippor, ibland i sandig lera eller i kalkstensjord.

Odling
Alla släktets medlemmar växer långsamt. Även om plantan i naturen bara har den allra översta toppytan ovanjord bör den, när den odlas, höjas något över marknivån. De kräver en ganska sandig humusjord som består av ungefär två delar grov sand och en del humus, och krukor av lera istället för plast är att föredra. Finns endast plastkrukor att tillgå bör man använda sig av en porösare jordblandning. Dessa plantor måste vattnas med försiktighet och vid grått och kyligt väder från vår till höst ger man inget vatten alls. Det är att föredra en varm dag då man duschar dem så de blir ordentligt genomvattnade. Förutsatt att jorden är tillräckligt porös, gör detta ingen skada. Man kan odla dem och få dem att blomma lika framgångsrikt under lätt skuggat glas som i fullt solljus, även om det är att föredra det första alternativet. Rekommenderad minimitemperatur på vintern är 8°C eller till och med lägre för sådana arter som A. fissuratus och Myrkottskaktus, förutsatt att de hålls torra. Man kan ibland stöta på släktnamnet Roseocactus, men sådana plantor hör egentligen hemma under släktet Ariocarpus. Eftersom arter inom släktet Roseocactus växer så långsamt, är det nästan ett livstidsarbete att dra upp dem från frön till plantor med acceptabel storlek. De flesta köper unga plantor av Myrkottskaktus som är cirka 2,5–5 cm i diameter, vilka just nått blomningsstorlek.

Referenser

Kaktusväxter
Krukväxter
Fl Växtindex
Växter i Mexiko